ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(50) EZFRV by neměl poskytovat podporu na investice, které by poškozovaly životní prostředí. Z toho důvodu je nutné stanovit v tomto nařízení řadu pravidel pro vyloučení, jakož i možnost dalšího rozvoje těchto záruk v aktech v přenesené pravomoci. EZFRV by zejména neměl financovat investice do zavlažování, které nepřispívají k dosažení nebo zachování dobrého stavu souvisejícího vodního útvaru nebo útvarů, a investice v oblasti zalesňování, které nejsou v souladu s klimatickými a environmentálními cíli a v souladu se zásadami trvale udržitelného obhospodařování lesů.

(50) EZFRV by měl prioritně poskytovat podporu na investice, které mají hospodářské i environmentální přínosy, a neposkytovat podporu na investice, které by poškozovaly životní prostředí nebo které nejsou v souladu s cíli v oblasti klimatu, životního prostředí , dobrých životních podmínek zvířat a biologické rozmanitosti . Z toho důvodu je nutné stanovit v tomto nařízení řadu konkrétnějších pravidel pro vyloučení, jakož i možnost dalšího rozvoje těchto záruk v aktech v přenesené pravomoci. EZFRV by zejména neměl financovat investice do zalesňování, které nejsou v souladu s klimatickými a environmentálními cíli a v souladu se zásadami trvale udržitelného obhospodařování lesů. Dále by EZFRV neměl financovat investice do zavlažování, které nepřispívají k dosažení nebo zachování dobrého stavu souvisejícího vodního útvaru nebo útvarů. Členské státy by měly zajistit, aby v každém opatření pro zalesňování nebo opětovné zalesňování hrály úřady aktivní úlohu v oblasti ekologie a řízení lesních požárů, a posílit úlohu měkkých preventivních opatření a řízení využívání půdy.
(57)

Zatímco členským státům by mělo být umožněno rozhodnout o podrobnostech týkajících se sankcí, tyto by měly být přiměřené, účinné a odrazující a neměly by vylučovat jiné sankce stanovené právem Unie či vnitrostátním právem. Pro zajištění účinného a soudržného přístupu členských států je třeba stanovit minimální sazby sankcí na úrovni Unie . Tyto sazby by se měly vztahovat na první případy nedodržení předpisů v důsledku nedbalosti, zatímco opakované nedodržení by mělo vést k vyššímu procentu a úmyslné jednání by mělo potenciálně vést k úplnému vyloučení z platby. Pro zajištění přiměřenosti sankcí, pokud je nedodržení předpisů méně závažné povahy a dojde k němu poprvé, by měly členské státy zavést systém včasného varování , jímž příjemcům oznámí povinnost přijmout nápravná opatření a umožnit jim napravit nedodržení předpisů. V případě, že nedodržení je způsobeno vyšší mocí, běžnou nedbalostí nebo zjevnou chybou uznanou příslušným orgánem nebo jiným orgánem, neměly by být uloženy žádné správní sankce.
každé tři roky a poprvé do 21. prosince 2016 zprávu o provádění opatření v odvětví včelařství, jak je stanoveno v článcích 55, 56 a 57, mimo jiné i o posledním vývoji v oblasti systémů identifikace včelstev;

každé čtyři roky a poprvé do 30 . června 2022 zprávu o vývoji situace na trhu v odvětví mléka a mléčných výrobků, se zaměřením zejména na provádění článků 148 až 151, článku 161 a 157, hodnotící především dopady na producenty mléka a produkci mléka ve znevýhodněných regionech v souvislosti s obecným cílem zachovat v těchto regionech produkci a zahrnující možné pobídky, jež by zemědělce vedly k uzavírání dohod o společné produkci, spolu s případnými vhodnými návrhy;

do 30. června 2014 a také do 31 . prosince 2018 zprávu o vývoji situace na trhu v odvětví mléka a mléčných výrobků, se zaměřením zejména na provádění článků 148 až 151, čl. 152 odst. 3 a čl. 157 odst. 3 , hodnotící především dopady na producenty mléka a produkci mléka ve znevýhodněných regionech v souvislosti s obecným cílem zachovat v těchto regionech produkci a zahrnující možné pobídky, jež by zemědělce vedly k uzavírání dohod o společné produkci, spolu s případnými vhodnými návrhy;

do 31. prosince 2014 zprávu o možnosti rozšíření působnosti režimů dodávek do škol, tak aby zahrnovaly i olivový olej a stolní olivy;

c)

do 31. prosince 2021 a pak každé tři roky zprávu o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v odvětví zemědělství ve všech členských státech, zejména o provádění článků 209 a 210 a článku 152 ;

do 31. prosince 2017 zprávu o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v odvětví zemědělství ve všech členských státech, zejména o provádění článků 209 a 210 a článků 169, 170 a 171 v dotčených odvětvích ;

do 30. června 2021 zprávu o strategii Komise pro co nejlepší využití ustanovení obsažených v tomto nařízení s cílem předcházet krizím na vnitřních zemědělských trzích, které by mohly vzniknout v důsledku vystoupení Spojeného království z Unie, a zvládat je.

do 31. prosince 2021 zprávu o střediscích pro sledování trhu zřízených v souladu s článkem 218a a odpovědi Komise na jejich oznámení a použití nástrojů pro řešení krizí, zejména v souladu s články 219, 219a, 219b, 220, 221 a 222.

nejpozději do 31. prosince 2021 zprávu o potenciálu nových informačních a komunikačních technologií pro modernizaci vztahů Komise s vnitrostátními orgány a podniky, zejména s cílem zajistit větší transparentnost trhů.

do 31. července 2023 zprávu o uplatňování kritérií pro přidělování podpory uvedených v čl. 23a odst. 2;

do 31. července 2023 zprávu o uplatňování kritérií pro přidělování podpory uvedených v čl. 23a odst. 2;

f) do 31. července 2023 zprávu o dopadu převodů uvedených v čl. 23a odst. 4 na účinnost školního projektu, pokud jde o distribuci ovoce a zeleniny do škol a mléka do škol.
(10) Komise by měla mít možnost v konkrétních případech požádat Radu o poskytnutí názorů a orientace ohledně širších důsledků nevydání stanoviska včetně jeho institucionálních, právních, politických a mezinárodních důsledků. Komise by měla zohlednit jakýkoli postoj vyjádřený Radou do tří měsíců po předložení věci. V řádně odůvodněných případech může Komise při předložení věci stanovit kratší lhůtu.

(10) Komise by měla mít možnost v konkrétních případech požádat Evropský parlament a Radu , aby uvedly své postoje a orientaci ohledně širších důsledků nevydání stanoviska včetně jeho institucionálních, právních, ekonomických, politických a mezinárodních důsledků. Komise by měla zohlednit jakýkoli postoj vyjádřený Evropským parlamentem a Radou do tří měsíců po předložení věci. V řádně odůvodněných případech může Komise z naléhavých důvodů při předložení věci stanovit kratší lhůtu. Postoje vyjádřené Evropským parlamentem a Radou by měly být rovněž bez zbytečného prodlení zaslány Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a případně i Evropskému parlamentu a Radě.
(7)

Měla by být stanovena pravidla pro další situace, které by mohly vyžadovat úpravy víceletého finančního rámce. Tyto úpravy by mohly souviset se zpožděným přijetím nových pravidel nebo programů v rámci sdíleného řízení, s opatřeními spojenými s řádnou správou ekonomických záležitostí nebo s opatřeními přijatými podle nařízení Evropského parlamentu a Rady o obecném režimu podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. Rovněž je třeba stanovit pravidla mechanismu pro úpravu specifickou pro určitý program.
(7)

Již nyní některé členské státy osvobozují očkované osoby od určitých ▌ omezení volného pohybu v rámci Unie . ▌Členské státy by měly uznat potvrzení o očkování, aby mohly zrušit omezení volného pohybu zavedená v souladu s právem Unie s cílem omezit šíření onemocnění COVID-19, např. požadavky podstoupit karanténu, domácí izolaci či test na infekci SARS-CoV-2, a měly by být povinny uznat za týchž podmínek platné certifikáty o očkování vydané jinými členskými státy v souladu s tímto nařízením ▌. Uznání by mělo probíhat za týchž podmínek, což znamená například, že považuje-li členský stát za dostačující podání jediné dávky očkovací látky, měl by je považovat za dostačující i v případě držitelů certifikátu o očkování, v němž je zaznamenáno podání jedné dávky téže očkovací látky. Z důvodů veřejného zdraví by se tato povinnost měla týkat pouze osob, kterým byly podány očkovací látky proti onemocnění COVID-19 s registrací podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ▌ nebo očkovací látky, které byly zařazeny na seznam WHO k nouzovému použití . ▌Nařízení (EU) 2021/xxxx ze dne xx xx 2021 stanoví rámec pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, testování a uzdravení v kontextu onemocnění COVID-19 za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19. Vztahuje se na občany Unie a státní příslušníky třetích zemí, kteří jsou rodinnými příslušníky občanů Unie.
b) souhrn předběžného daňového rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžného posouzení převodních cen, včetně popisu příslušných obchodních činností nebo transakcí nebo řady transakcí a jakýchkoli dalších informací, které by mohly příslušnému orgánu pomoci při posouzení potenciálního daňového rizika, aniž by to vedlo ke zpřístupnění obchodního, průmyslového nebo profesního tajemství nebo obchodního procesu nebo informací, jejichž zpřístupnění by bylo v rozporu s veřejným pořádkem.

b) souhrn předběžného daňového rozhodnutí s přeshraničním prvkem nebo předběžného posouzení převodních cen, včetně popisu příslušných obchodních činností nebo transakcí nebo řady transakcí , všech příslušných přímých i nepřímých důsledků v oblasti daní, jako jsou účinné daňové sazby, a jakýchkoli dalších informací, které by mohly příslušnému orgánu pomoci při posouzení potenciálního daňového rizika, avšak bez uvedení informací, jež by mohly vést ke zpřístupnění obchodního, průmyslového nebo profesního tajemství nebo obchodního procesu, nebo informací, jejichž zpřístupnění by bylo v rozporu s veřejným pořádkem.
5. Kontrolní pozorovatelé vypracují , pokud možno elektronicky, zprávu pozorovatele a neprodleně ji předají, a to elektronickými přenosovými prostředky umístěnými na rybářském plavidle, uznají-li to za vhodné, svým příslušným orgánům nebo příslušným orgánům členského státu vlajky. Členské státy vloží zprávu do databáze uvedené v článku 78.

„5. Kontrolní pozorovatelé vypracují elektronicky zprávu pozorovatele a neprodleně ji předají, a to elektronickými přenosovými prostředky umístěnými na rybářském plavidle, uznají-li to za vhodné, svým příslušným orgánům nebo příslušným orgánům členského státu vlajky. Členské státy vloží zprávu do databáze uvedené v článku 78.“
(14)

Aby byla zajištěna interoperabilita a rovný přístup , a to i pro zranitelné osoby, jako jsou osoby se zdravotním postižením, a pro osoby s omezeným přístupem k digitálním technologiím, měly by členské státy vydávat certifikáty tvořící certifikát EU COVID-19, který bude mít v závislosti na volbě držitele digitální nebo tištěný formát. Potenciální držitel by si tak mohl vyžádat a obdržet certifikát v tištěné podobě nebo jej uložit a zobrazit na mobilním zařízení. Součástí certifikátů by měl být interoperabilní, digitálně čitelný čárový kód obsahující pouze příslušné údaje o certifikátu. Členské státy by měly zaručit pravost, platnost a integritu certifikátů elektronickou pečetí ▌. Informace na certifikátu by měly být rovněž uvedeny ve formátu čitelném pro člověka, buď vytištěné, nebo zobrazené jako prostý text. Rozvržení certifikátů by mělo být snadno srozumitelné, jednoduché a uživatelsky přívětivé. Informace by měly být poskytnuty takovým způsobem a v takové grafické úpravě, která je přístupná pro osoby se zdravotním postižením v souladu s požadavky na přístupnost informací, včetně digitálních, jak se stanoví ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/882 (8). Aby nevznikaly překážky volného pohybu, měly by být certifikáty vydávány bezplatně a lidé by měli mít právo na jejich vydání. Členské státy by měly automaticky vydávat certifikáty tvořící certifikát EU COVID-19 a certifikáty o uzdravení vydávat pouze na požádání, přičemž by měly zajistit jejich snadné a rychlé získání a v případě potřeby poskytnout nezbytnou podporu, která všem osobám zajistí rovný přístup. Veškeré další výdaje na technickou, digitální a dopravní infrastrukturu potřebné k zavedení certifikátu o očkování by měly být způsobilé pro financování z fondů a programů Unie. [pozm. návrh 17]
(10c)

Veškeré procesní lhůty pro správní nebo soudní kontrolu by měly platit až poté, co se zúčastněné osoby skutečně seznámí s obsahem správního aktu týkajícího se hlavního veřejného zájmu chráněného právními předpisy v oblasti životního prostředí, který je následně napaden, zejména v případech, kdy je dotčený individuální správní akt zastaralý. To je nezbytné, aby se zabránilo praktikám, které by mohly být v rozporu s článkem 9 Aarhuské úmluvy a judikaturou Soudního dvora EU, zejména rozsudkem Soudního dvora ze dne 12. listopadu 2019 ve věci C-261/18, Komise v. Irsko (1a) .
(6)

V souladu s čl. 18 odst. 7 písm. g) nařízení (EU) 2017/625 má Komise přijmout zvláštní pravidla pro provádění úředních kontrol týkajících se kritérií a podmínek k určení situace, kdy v souvislosti s hřebenatkovitými (Pectinidae), mořskými plži a sumýši (Holothuroidea) nemá být provedena klasifikace produkčních a sádkovacích oblastí. Sumýši jsou třídou ostnokožců. Ostnokožci obecně nejsou živočichy, kteří získávají potravu filtrací vody. Riziko nahromadění mikroorganismů v souvislosti s fekálním znečištěním je tudíž u těchto živočichů nízké. Kromě toho nebyly hlášeny žádné epidemiologické informace, které by mohly spojovat rizika pro veřejné zdraví s ostnokožci, kteří nezískávají potravu filtrací vody. Z tohoto důvodu by měla být možnost odchýlit se od požadavku klasifikace produkčních a sádkovacích oblastí stanovená v čl. 18 odst. 7 písm. g) nařízení (EU) 2017/625 rozšířena na všechny ostnokožce, kteří nezískávají potravu filtrací vody, například na ty, kteří patří do třídy ježovek, a neměla by se omezovat jen na sumýše. Ze stejného důvodu by mělo být vyjasněno, že podmínky pro klasifikaci a monitorování klasifikovaných produkčních a sádkovacích oblastí, které má stanovit Komise, se vztahují na živé mlže, ostnokožce, pláštěnce a mořské plže, s výjimkou mořských plžů a ostnokožců, kteří nezískávají potravu filtrací vody. Terminologie použitá v čl. 18 odst. 6, 7 a 8 nařízení (EU) 2017/625 by měla být odpovídajícím způsobem sladěna.
(10)

Veřejný ochránce práv a jeho zaměstnanci by měli mít povinnost nakládat důvěrně se všemi informacemi, se kterými se seznámí v souvislosti s výkonem své funkce, aniž by byla dotčena povinnost veřejného ochránce práv informovat orgány členských států o skutečnostech, které by se mohly týkat trestných činů, a o nichž se dozví v rámci šetření. Veřejný ochránce práv by měl mít rovněž možnost informovat dotčený orgán, instituci nebo jiný subjekt Unie o skutečnostech, které zpochybňují chování některého jejich zaměstnance. Povinností veřejného ochránce práv nakládat důvěrně se všemi informacemi, se kterými se seznámí v souvislosti s výkonem své funkce, by neměla být dotčena povinnost veřejného ochránce práv vykonávat svou činnost co nejotevřeněji podle čl. 15 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Aby mohl veřejný ochránce práv řádně vykonávat svou funkci a aby se podpořila jeho zjištění, musí mít zejména možnost uvádět ve svých zprávách veškeré informace přístupné veřejnosti.
PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Prohlášení Komise

Propad uhlíku v odvětví LULUCF a cíl do roku 2030

Odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF) v EU vypouští skleníkové plyny i vstřebává CO2 do půdy a biomasy. Obnova a rozšiřování půdy jako úložiště uhlíku – schopnost absorbovat CO2 životním prostředím, např. stromy – má zásadní význam pro naše cíle v oblasti klimatu.

K tomu, aby EU dosáhla klimatické neutrality do roku 2050, potřebujeme rostoucí objem propadu uhlíku. Zvrácení současného trendu vyžaduje významná krátkodobá opatření. Ve sdělení Komise „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“ se odhaduje, že je nezbytné a možné do roku 2030 zvrátit současný trend a zvýšit propad uhlíku na úroveň přesahující 300 milionů tun ekvivalentu CO2.

V souladu s touto ambicí předloží Komise návrhy na přezkum nařízení o LULUCF.

Přístup k právní ochraně

EU a její členské státy jsou stranami Úmluvy Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí ze dne 25. června 1998 („Aarhuská úmluva“).

Při plnění svých povinností vyplývajících z nařízení (EU) 2018/1999, pokud jde o zapojení veřejnosti do přípravy vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a do konzultací o dlouhodobých strategiích, by členské státy měly zajistit, aby dotčená veřejnost měla v případě porušení těchto povinností přístup k právní ochraně. To musí být v souladu s příslušnou judikaturou Soudního dvora Evropské unie týkající se přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí a rovněž v plném souladu s povinnostmi, ke kterým se členské státy zavázaly jako strany Aarhuské úmluvy (1).

(1) Viz rovněž sdělení „Zlepšení přístupu k právní ochraně v oblasti životního prostředí v EU a jejích členských státech“ (COM(2020)0643).
ŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

PROHLÁŠENÍ KOMISE

„Komise souhlasí s tím, že cenově dostupné a přístupné vakcíny proti onemocnění COVID-19 a testy na infekci SARS-CoV-2 mají v boji proti pandemii COVID-19 zásadní význam. Vzhledem k tomu, že ne všichni obyvatelé budou ke dni vstupu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 a (EU) 2021/954 v platnost očkováni, je přístup k cenově dostupným a široce přístupným možnostem testování důležitý pro usnadnění volného pohybu a mobility v Evropě.

Na podporu testovacích kapacit členských států již Komise uvolnila finanční prostředky v rámci nástroje pro mimořádnou podporu na nákup rychlých antigenních testů a zahájila společné zadávací řízení na více než půl miliardy rychlých antigenních testů. Při zvyšování testovací kapacity podporuje členské státy i Mezinárodní federace Červeného kříže prostřednictvím financování z nástroje pro mimořádnou podporu.

S cílem dále podpořit přístupnost cenově dostupných testů, zejména pro osoby, které denně nebo často překračují hranice na cestě do práce nebo do školy, za blízkými příbuznými, lékařskou péčí nebo kvůli péči o své blízké, se Komise zavazuje uvolnit dalších 100 milionů EUR v rámci nástroje pro mimořádnou podporu na nákup testů na infekci SARS-CoV-2, které splňují podmínky pro vydání certifikátu o testování v souladu s nařízením (EU) 2021/953. V případě potřeby by mohly být uvolněny další prostředky přesahující 100 milionů EUR, pokud to schválí rozpočtový orgán.“
PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

PROHLÁŠENÍ KOMISE

„Komise souhlasí s tím, že cenově dostupné a přístupné očkovací látky proti onemocnění COVID-19 a testy na infekci SARS-CoV-2 mají v boji proti pandemii COVID-19 zásadní význam. Vzhledem k tomu, že ke dni vstupu v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 a (EU) 2021/954 ještě nebudou všichni lidé naočkováni, jsou cenově dostupné a široce přístupné možnosti testování důležitou podmínkou pro usnadnění volného pohybu a mobility v Evropě.

Aby podpořila testovací kapacity členských států, uvolnila Komise v rámci nástroje pro mimořádnou podporu finanční prostředky na nákup rychlých antigenních testů a zahájila společné zadávací řízení na více než půl miliardy těchto testů. Při zvyšování testovací kapacity podporuje členské státy i Mezinárodní federace Červeného kříže prostřednictvím financování z nástroje pro mimořádnou podporu.

S cílem dále podpořit přístupnost cenově dostupných testů, zejména pro osoby, které denně nebo často překračují hranice na cestě do práce nebo do školy, za blízkými příbuznými, lékařskou péčí nebo kvůli péči o své blízké, se Komise zavazuje uvolnit dalších 100 milionů EUR v rámci nástroje pro mimořádnou podporu na nákup testů na infekci SARS-CoV-2, které splňují podmínky pro vydání certifikátu o testování v souladu s nařízením (EU) 2021/953. V případě potřeby a s výhradou schválení rozpočtovým orgánem by mohly být uvolněny další finanční prostředky přesahující částku 100 milionů EUR.“
(26d)

Je nezbytné zavést spolehlivá opatření a normy transparentnosti týkající se regulačních činností agentury v oblasti léčivých přípravků a zdravotnických prostředků spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení. Tato opatření by měla zahrnovat včasné zveřejnění všech příslušných informací o schválených přípravcích a klinických údajích, včetně úplných protokolů klinického hodnocení. Agentura by měla uplatňovat vysokou míru transparentnosti, pokud jde o členství, doporučení, stanoviska a rozhodnutí nově zřízených řídících skupin a pracovní skupiny pro mimořádné situace. Členové řídících skupin a pracovní skupiny pro mimořádné situace by neměli mít žádné finanční ani jiné zájmy v odvětví farmaceutického průmyslu nebo zdravotnických prostředků, které by mohly ovlivnit jejich nestrannost.
(17a)

Do 31. března 2024 by Komise měla vypracovat hodnocení 8. akčního programu pro životní prostředí v polovině období, aby mohl být posouzen pokrok při jeho plnění a byly získány informace umožňující stanovit priority nové Komise. Komise, která bude sestavena po volbách do Evropského parlamentu v roce 2024, by měla v průběhu prvních 100 dní svého mandátu vypracovat zprávu, v níž s ohledem na pokrok zjištěný při hodnocení v polovině období nastíní environmentální a klimatické priority, jimiž se bude během svého mandátu konkrétně zabývat, a také to, jak svou činností hodlá zajistit splnění všech prioritních cílů 8. akčního programu pro životní prostředí.