Kromě toho jsou od roku 2017 opakovaně vyjadřovány obavy z přetrvávajících rizik pro finanční stabilitu EU, která vyplývají z nadměrné koncentrace clearingu u některých ústředních protistran ze třetích zemí, zejména v případě zátěžového scénáře. Mohou nastat vysoce rizikové, ale málo pravděpodobné události a EU musí být připravena jim čelit. Přestože se ústřední protistrany z EU obecně prokázaly jako odolné, ze zkušeností vyplývá, že clearingový ekosystém EU lze ještě posílit ve prospěch finanční stability. Otevřená strategická autonomie však také znamená, že se EU musí chránit před riziky pro finanční stabilitu, která mohou vzniknout, pokud jsou účastníci trhu EU nadměrně závislí na subjektech ze třetích zemí, neboť to může být zdrojem zranitelnosti. Cílem tohoto návrhu je proto učinit rámec rovnocennosti v nařízení EMIR přiměřenějším a lépe přizpůsobit spolupráci se zahraničními orgány dohledu s přihlédnutím k rizikům, která představují ústřední protistrany se sídlem ve třetích zemích, aniž by byla ohrožena potřeba zavedení spolehlivých pravidel ve třetích zemích. Navrhuje se rovněž zjednodušení postupu uznávání rovnocennosti v případech, kdy jsou rizika spojená s centrálním clearingem v určité třetí zemi obzvláště nízká. Kromě toho tento návrh usiluje o vybudování kapacity centrálního clearingu EU, a tím o zvýšení likvidity ústředních protistran z EU s cílem snížit rizika, která pro finanční stabilitu EU představují nadměrné expozice vůči ústředním protistranám ze třetích zemí. Tento návrh proto vyžaduje, aby všichni účastníci trhu podléhající povinnosti clearingu drželi u ústředních protistran z EU aktivní účty pro clearingové produkty, které orgán ESMA označil za produkty s podstatným systémovým významem pro finanční stabilitu EU.

Přestože nařízení EMIR vytvořilo spolehlivý rámec pro centrální clearing, některé oblasti stávajícího rámce dohledu se ukázaly jako příliš složité. To omezuje schopnost ústředních protistran z EU přilákat podniky jak v rámci EU, tak na mezinárodní úrovni. Postupy schvalování orgány dohledu při zavádění nových clearingových služeb a činností ústředních protistran z EU, jakož i změny jejich rizikových modelů jsou v řadě případů zbytečně zdlouhavé a zatěžující. Úkolem stávajících pravidel je zajistit bezpečnost a spolehlivost ústředních protistran z EU; toho by však bylo možno dosáhnout mnoha způsoby a stávající procesy byly s ohledem na předpokládanou změnu zpochybněny jako příliš pomalé a někdy nepřiměřené. Schválení nového produktu by nemělo trvat roky, a změny rizikových modelů musí být rychlé, aby odrážely měnící se tržní a ekonomické okolnosti. Opožděné schvalování zvyšuje náklady a snižuje atraktivitu ústředních protistran z EU, a tím i EU jako místa pro podnikání. Cílem tohoto návrhu je tyto překážky zmírnit a tak podpořit moderní a konkurenceschopné ústřední protistrany z EU, které jsou schopny přilákat podniky.

V roce 2017 zveřejnila Komise dva legislativní návrhy na změnu nařízení EMIR, které přijali spolunormotvůrci v roce 2019. Nařízení EMIR REFIT přehodnotilo některé požadavky podle nařízení EMIR s cílem zajistit jejich proporcionalitu a zároveň finanční stabilitu. Nařízení EMIR 2.2 zohlednilo vznikající problémy související s rostoucí koncentrací rizik u ústředních protistran, zejména u ústředních protistran ze třetích zemí, revidovalo rámec dohledu a stanovilo postup pro posuzování systémové povahy ústředních protistran ze třetích zemí Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) ve spolupráci s Evropskou radou pro systémová rizika (ESRB) a centrálními bankami emise. Nařízení EMIR doplňuje nařízení o ozdravných postupech a řešení krize ústředních protistran přijaté v roce 2020 s cílem připravit se na nepravděpodobný případ – který by však měl obrovský dopad – kdy by některá z ústředních protistran z EU čelila vážným finančním problémům.

·cílené konzultace Komise v období od 8. února do 22. března 2022. Bylo rozhodnuto, že konzultace by měla být cílená, a otázky byly zaměřeny na velmi specifickou a spíše technickou oblast. 71 zúčastněných stran odpovědělo na tuto cílenou konzultaci prostřednictvím on-line formuláře, a některé důvěrné odpovědi byly zaslány rovněž e-mailem,

Členské státy nemohou řešit problémy zjištěné v posouzení dopadů samostatně, ale jsou k tomu nutná opatření na úrovni EU. Tento návrh mění nařízení EMIR zejména s cílem zvýšit atraktivitu ústředních protistran z EU tím, že usnadní jejich schopnost uvádět na trh nové produkty, sníží náklady na dodržování předpisů a posílí dohled nad ústředními protistranami z EU na úrovni EU. Opatření na úrovni EU by proto vedlo ke snížení nadměrné závislosti EU na ústředních protistranách ze třetích zemí, a tím by snížilo rizika pro finanční stabilitu EU. Bezpečný, spolehlivý, efektivní a konkurenceschopný trh služeb centrálního clearingu přispívá k hlubším a likvidnějším trhům v EU a má zásadní význam pro dobře fungující unii kapitálových trhů.

·dokumentu CEPS, 2021, „Setting EU CCP policy – much more than meets the eye“, a

·Zvýšení atraktivity ústředních protistran z EU zjednodušením postupů pro uvádění produktů na trh a změnu modelů a parametrů a zavedením schvalování/přezkumu určitých změn postupem neuplatnění námitek / ex post. To umožňuje ústředním protistranám z EU rychlejší zavádění nových produktů a změn modelů a současně zajišťuje přiměřené zohlednění rizik, aniž by byla ohrožena finanční stabilita, což zvýší konkurenceschopnost ústředních protistran z EU.

·Tato identifikovaná opatření nespadají pouze do působnosti Komise a spolunormotvůrců, ale mohla by potenciálně vyžadovat rovněž opatření ze strany ECB, národních centrálních bank, evropských orgánů dohledu, vnitrostátních orgánů dohledu, ústředních protistran a bank.

Pokud jde o požadavek aktivního účtu, má podle odhadů útvarů Komise založených na důvěrných informacích již zhruba 60 % klientů z EU, kteří jsou členy clearingového systému v rámci EU, účet pro clearing úrokových swapů u některé z ústředních protistran z EU, a zhruba 85 % klientů disponuje účtem pro swapy úvěrového selhání. Pro tyto klienty by tedy otevření účtu u ústřední protistrany z EU pro tyto typy produktů nepředstavovalo dodatečné náklady. Kromě toho by případné náklady mohly záviset na tom, které ústřední protistrany se klient účastní: podle důvěrných informací poskytnutých útvarům Komise mají například některé ústřední protistrany z EU za určitých podmínek nulové náklady na účet jako takový. Požadavek na aktivní účet bude dále upřesněn v regulační technické normě, kterou vypracuje orgán ESMA a která bude předmětem veřejné konzultace a analýzy nákladů a přínosů.

Cílem této iniciativy je zvýšit atraktivitu ústředních protistran z EU, snížit nadměrnou závislost účastníků trhu EU na ústředních protistranách ze zemí mimo EU, zajistit finanční stabilitu EU a posílit otevřenou strategickou autonomii EU. Vzhledem k tomu není jejím cílem snížení nákladů jako takové. Upřednostňovaná možnost politiky vedoucí ke zvýšení atraktivity ústředních protistran z EU však povede ke zjednodušení postupů pro ústřední protistrany z EU, ke snížení administrativní zátěže a zefektivnění jejich operací, což s sebou přinese i snížení nákladů. Přibližné rozpětí těchto úspor nákladů bylo odhadnuto na základě interakcí se zúčastněnými stranami a některých předpokladů, které byly zapotřebí k extrapolaci účinků na celou EU. Tato úspora nákladů je administrativní povahy, a proto se v rámci přístupu „jeden přijmout – jeden zrušit“ považuje za „zrušení“ v rozmezí přibližně 5 milionů EUR až 15 milionů EUR (celkem v EU). To se pravděpodobně soustředí u několika ústředních protistran z EU (neboť v daném roce může na trh uvést nové produkty jen málo ústředních protistran z EU) a pravděpodobně to bude přínosné z hlediska jejich atraktivity. Pokud jde o potenciální dodatečné náklady relevantní z hlediska přístupu „jeden přijmout – jeden zrušit“, tj. velmi omezenou administrativu v souvislosti s otevřením účtu u ústřední protistrany, jsou administrativní náklady zanedbatelné (více podrobností viz příloha 3 připojeného posouzení dopadů).

·Opatření na podporu centrálního clearingu v EU k zajištění finanční stability: jako nejvhodnější pro dosažení vytyčených cílů byla vyhodnocena kombinace více možností, která by zahrnovala následující aspekty: i) požadavek, aby členové clearingového systému a klienti drželi aktivní účet u ústředních protistran z EU; ii) zajištění souladu s novými požadavky na činnosti clearingu; iii) podporu veřejných subjektů, které provádějí clearing dobrovolně prostřednictvím ústřední protistrany, aby tak činily v EU, prostřednictvím sdělení a iv) usnadnění centrálního clearingu. Kombinace těchto možností by umožnila vyřešit nadměrnou závislost na ústředních protistranách tier 2, rozšířit centrální clearing v EU a odstranit překážky centrálního clearingu. Některá z těchto opatření mohou zahrnovat akty druhého stupně, které stanoví konkrétní aspekty. Uvedené možnosti politiky byly posuzovány také samostatně, ale za nejúčinnější pro dosažení daných cílů byla považována jejich kombinace.

·Opatření pro zvýšení atraktivity ústředních protistran z EU: jako upřednostňovaná možnost byla označena kombinace opatření zjednodušujících postupy pro uvádění produktů na trh a změnu modelů, jakož i zavedení postupu schvalování ex post / postupu neuplatnění námitek u některých změn. Tato opatření by zjednodušila stávající postupy při současném zachování finanční stability. Jako samostatná možnost bylo posuzováno rovněž zjednodušení postupů pro uvádění produktů na trh a změnu modelů, jakož i zavedení postupu ex post / postupu neuplatnění námitek / přezkumu některých změn. Jelikož by však tyto možnosti samy o sobě splnily dané cíle pouze částečně, byla pro splnění nastíněných cílů považována za nejvhodnější kombinace obou těchto možností.

Nařízení EMIR stanoví rámec, který osvobozuje obchody uvnitř skupiny (jak ve vnitrostátním, tak v přeshraničním měřítku) od povinnosti clearingu podle článku 4 a od maržových požadavků podle článku 11 uvedeného nařízení. V zájmu zajištění větší právní jistoty a předvídatelnosti ohledně rámce pro rozhodnutí uvnitř skupiny se potřeba rozhodnutí o rovnocennosti nahrazuje seznamem jurisdikcí, pro něž osvobození poskytnout nelze. Článek 3 by proto měl být změněn tak, aby byla potřeba rozhodnutí o rovnocennosti nahrazena seznamem třetích zemí, kterým by nemělo být poskytnuto osvobození, a článek 13 by měl být zrušen. Těmito třetími zeměmi by měly být země uvedené na seznamu vysoce rizikových třetích zemí, které mají ve svých vnitrostátních režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu strategické nedostatky v souladu s článkem 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849, a třetí země uvedené v příloze I unijního seznamu jurisdikcí nespolupracujících v daňové oblasti. Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem určení třetích zemí, jejichž subjekty nemohou těchto osvobození využívat, přestože nejsou uvedeny na těchto seznamech, neboť fakt, že daný subjekt je subjektem ze třetí země uvedené na těchto seznamech, nemusí být nutně jediným faktorem, který může ovlivnit riziko spojené s derivátovými smlouvami včetně rizika selhání protistrany nebo právního rizika.

Cílem opatření je zvýšit atraktivitu ústředních protistran z EU a posílit dohled nad přeshraničními riziky v EU. Vzhledem k tomu se zvažuje několik změn nařízení EMIR a v některých případech i změny jiných právních předpisů EU. Návrh zajišťuje, aby příslušné orgány EU měly přístup k příslušným informacím, aniž by to vedlo k nepřiměřeným nákladům. Návrh obsahuje ustanovení ukládající provést hodnocení nařízení EMIR jako celku se zaměřením na jeho účinnost a účelnost při plnění jeho původních cílů (tj. zlepšení účinnosti a bezpečnosti clearingových trhů v EU a zachování finanční stability). Toto hodnocení by mělo zohlednit všechny aspekty nařízení EMIR, ale zejména zvýšenou atraktivitu ústředních protistran z EU. Toto hodnocení by se v zásadě mělo uskutečnit nejméně 5 let po vstupu nařízení v platnost a jeho cílem by bylo shromáždit podněty od všech příslušných zúčastněných stran.

Navrhovaná změna, která vyjasní, že orgán ESMA může zrušit uznání ústředních protistran ze třetích zemí, které odmítnou orgánu ESMA hradit poplatky, bude mít pozitivní dopad na náklady. To zabrání situaci, kdy by musel orgán ESMA vynaložit značné množství práce, aniž by za ni obdržel odměnu.

Zjištěné náklady souvisejí se zřízením a provozem nové centrální databáze, tj. IT nástroje pro předkládání dokumentů v oblasti dohledu. Přesto, že by orgánu ESMA mohly vzniknout vyšší náklady spojené s vývojem nebo výběrem takového nového nástroje IT včetně jeho provozu, povede tento nástroj IT rovněž ke zvýšení účinnosti, které bude pro orgán ESMA přínosem. Tato účinnost souvisí s podstatně menším množstvím manuální práce při sesouhlasování a sdílení dokumentů a sledování lhůt a otázek, jakož i při koordinaci s příslušnými vnitrostátními orgány, kolegiem a výborem pro dohled nad ústředními protistranami. Tyto přínosy pravděpodobně převáží nad vzniklými náklady.

Z posouzení dopadů vyplynulo, že orgánu ESMA by vznikly pouze nepříliš vysoké dodatečné náklady, přičemž navrhovaná opatření zároveň zvyšují účinnost, a tudíž povedou ke snížení nákladů. Některá ustanovení navíc vyjasňují a přehodnocují úlohu orgánu ESMA, aniž by představovala nové úkoly, a proto je třeba je považovat za rozpočtově neutrální.

Články 14, 15 a 17 se mění s cílem zajistit, aby příslušné postupy umožňující ústředním protistranám rozšiřování nabídky produktů byly kratší, méně složité a aby měly jistější výsledky z hlediska ústředních protistran z EU. Příslušné orgány jsou povinny urychleně potvrdit přijetí žádosti a posoudit, zda ústřední protistrana poskytla dokumenty požadované pro předmětné povolení nebo prodloužení. Pro zajištění toho, že ústřední protistrany z EU předloží spolu se svými žádostmi všechny požadované dokumenty, je orgán ESMA povinen vypracovat návrhy regulačních a prováděcích technických norem, které specifikují tyto dokumenty, jejich formát a obsah. Kromě toho by ústřední protistrana měla poskytnout všechny dokumenty centrální databázi, kde by měly být okamžitě sdíleny s příslušným orgánem ústřední protistrany, orgánem ESMA a kolegiem. Příslušný orgán ústřední protistrany, orgán ESMA a kolegium by navíc měly v průběhu předem stanovené lhůty pro posouzení vzájemně spolupracovat a klást ústřední protistraně otázky, aby zajistily pružný proces spolupráce.

Vkládá se nový článek 7a s cílem řešit rizika spojená s nadměrnými expozicemi členů clearingového systému z EU a klientů ústředních protistran ze třetích zemí poskytujících clearingové služby, které orgán ESMA označil za služby s podstatným systémovým významem, a zajistit tak integritu a stabilitu finančního systému EU. Tento článek vyžaduje, aby finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které podléhají povinnosti clearingu, držely přímo či nepřímo aktivní účty u ústředních protistran usazených v EU, aby prováděly clearing alespoň určitého podílu služeb identifikovaných jako služby podstatného systémového významu u ústředních protistran z EU a aby o tom podávaly zprávy. Tento požadavek by měl vést ke snížení nadměrných expozic clearingových služeb podstatného systémového významu poskytovaných relevantními ústředními protistranami tier 2 v rozsahu nezbytném pro zajištění finanční stability. Orgán ESMA ve spolupráci s orgány EBA, EIOPA a ESRB a po konzultaci s ESCB stanoví podrobnosti týkající se nastavení činnosti, která má být na těchto aktivních účtech udržována, a požadavky na oznamování transakcí, u nichž se na těchto aktivních účtech provádí clearing. Pokud orgán ESMA provede posouzení podle čl. 25 odst. 2c, je Komise zmocněna přijmout akt v přenesené pravomoci, kterým změní seznam kategorií derivátových smluv, na něž se vztahuje požadavek aktivního účtu, a to přidáním nebo odebráním kategorií z tohoto seznamu.

Článek 4a se mění a v důsledku toho by při výpočtu pozice vůči prahům podle článku 4a nařízení EMIR měly být do výpočtu zahrnuty pouze ty derivátové smlouvy, jejichž clearing není prováděn u ústřední protistrany, které bylo vydáno povolení podle článku 14 nebo která byla uznána podle článku 25 uvedeného nařízení.

Vkládá se nový článek 23c s cílem zavést meziodvětvový mechanismus sledování sdružující orgány Unie zapojené do dohledu nad ústředními protistranami z EU, členy clearingového systému a klienty. Orgán ESMA ve spolupráci s ostatními subjekty zapojenými do mechanismu společného sledování předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Komisi výroční zprávu o výsledcích činnosti sledování s cílem poskytnout informace pro budoucí politická rozhodnutí. Orgán ESMA může rovněž vydat pokyny nebo doporučení, pokud se domnívá, že příslušné orgány nezajišťují dodržování požadavku na aktivní účet ze strany členů clearingového systému a klientů nebo pokud zjistí riziko pro finanční stabilitu EU.

Články 17 a 23a se mění tak, aby umožnily orgánu ESMA vydávat stanovisko příslušnému orgánu ústřední protistrany také v souvislosti s ročním přezkumem a hodnocením ústřední protistrany, s maržovými požadavky a s odnětím povolení. Při vydávání takového stanoviska by měl orgán ESMA posoudit, zda ústřední protistrana dodržuje relevantní požadavky nařízení EMIR, přičemž by se měl zaměřit zejména na zjištěná přeshraniční rizika nebo rizika pro finanční stabilitu Unie.

Článek 21 se mění tak, aby uváděl, že každoroční přezkum by měl zohledňovat služby nebo činnosti, které daná ústřední protistrana poskytuje, nebo změny modelu, které daná ústřední protistrana využívá na základě postupu neuplatnění námitek. Je rovněž blíže upřesněna četnost podávání zpráv, které jsou výsledkem tohoto přezkumu (zpráva by měla být vydávána nejméně jednou ročně k určitému datu). Rovněž je upřesněno, že tato zpráva podléhá stanovisku orgánu ESMA a kolegia.

Články 18 a 19 se mění s cílem dále posílit průběžný dohled nad ústředními protistranami založený na spolupráci. Kolegium je proto požádáno o vydání stanoviska rovněž v případě, že příslušný orgán zvažuje odnětí povolení ústřední protistraně, nebo pokud příslušný orgán provádí každoroční přezkum a hodnocení této ústřední protistrany. Orgán ESMA by měl řídit kolegium pro každou ústřední protistranu z EU, předsedat mu a mělo by mu být uděleno hlasovací právo.

Článek 37 se mění tak, aby stanovil, že pokud ústřední protistrana přijala nebo hodlá přijmout nefinanční smluvní strany za členy clearingového systému, měla by tato ústřední protistrana zajistit splnění určitých dodatečných požadavků týkajících se maržových požadavků a fondů pro případ selhání. Nefinančním smluvním stranám by nemělo být povoleno nabízet clearingové služby klientům, a mělo by jim být povoleno vést u ústřední protistrany pouze účty pro aktiva a pozice držené na vlastní účet. Orgán příslušný pro danou ústřední protistranu by měl orgánu ESMA a kolegiu pravidelně podávat zprávy o vhodnosti přijetí nefinančních smluvních stran za členy clearingového systému. Orgán ESMA je pověřen přípravou návrhu regulační technické normy týkající se prvků, které je třeba zohlednit při určování kritérií přístupu, a po provedení srovnávacího hodnocení ad hoc by mohl vydat stanovisko ke vhodnosti těchto opatření.

Články 26 a 37 se mění s cílem vyjasnit, že ústředním protistranám by nemělo být povoleno členství v clearingovém systému jiných ústředních protistran, a že by neměly akceptovat, aby se jiné ústřední protistrany nebo clearingová střediska staly členy jejich clearingového systému nebo nepřímými členy clearingového systému.

Pro zajištění přiměřenosti ujednání o spolupráci by je měl orgán ESMA přizpůsobit různým jurisdikcím na základě ústřední protistrany (ústředních protistran) usazených v příslušné jurisdikci. V případě ústředních protistran tier 2 by tato ujednání o spolupráci měla zahrnovat širší škálu informací, které si orgán ESMA a relevantní orgány třetích zemí mají vyměňovat, a větší četnost těchto výměn.

Článek 25 se mění s cílem objasnit, že pokud orgán ESMA provede přezkum uznání ústřední protistrany ze třetí země, neměla by mít tato ústřední protistrana povinnost podat novou žádost, ale měla by orgánu ESMA poskytnout veškeré informace nezbytné pro tento přezkum.

Článek 17 nařízení o fondech peněžního trhu se mění ve vztahu k ustanovením o investiční politice, pokud jde o limity rizika selhání protistrany. Vylučuje transakce s deriváty, jejichž clearing provádí ústřední protistrana, z limitů rizika selhání protistrany stanovených v čl. 17 odst. 4 a čl. 17 odst. 6 písm. c) nařízení o fondech peněžního trhu. Kromě toho se do článku 2 doplňuje definice ústřední protistrany, konkrétně jako nový bod 24).

Článek 85 se mění tak, aby stanovil povinnost Komise do [5 let po vstupu tohoto nařízení v platnost] předložit zprávu posuzující uplatňování tohoto nařízení. Komise je povinna předložit tuto zprávu spolu s případnými návrhy Evropskému parlamentu a Radě. Kromě toho se ruší stávající požadavek na předložení zprávy do 2. ledna 2023. Orgán ESMA je rovněž povinen předložit do [3 let po vstupu tohoto nařízení v platnost] zprávu o svých lidských a finančních zdrojích.

Článek 49 se mění s cílem zajistit, aby příslušné postupy pro ústřední protistrany při uplatňování změn modelů byly kratší, méně složité a jejich výsledek byl jistější. Příslušné orgány jsou povinny urychleně potvrdit přijetí žádosti o změnu modelu tím, že posoudí, zda ústřední protistrana poskytla požadované dokumenty. Pro zajištění toho, že ústřední protistrany z EU předloží spolu se svými žádostmi všechny požadované dokumenty, je orgán ESMA povinen vypracovat návrhy regulačních a prováděcích technických norem, které specifikují tyto dokumenty, jejich formát a obsah. Kromě toho by ústřední protistrana měla poskytnout všechny dokumenty centrální databázi, kde by měly být okamžitě sdíleny s příslušným orgánem ústřední protistrany, orgánem ESMA a kolegiem. Článek 49 rovněž zavádí možnost využití postupu neuplatnění námitek namísto řádného postupu pro validaci změn modelu, které nejsou považovány za významné, a upřesňuje, které změny jsou považovány za významné. Pokud ústřední protistrana považuje danou změnu za nevýznamnou, může začít uplatňovat danou změnu modelu dříve, než obdrží rozhodnutí příslušného orgánu ústřední protistrany.

Článek 46 se mění tak, aby umožňoval považovat bankovní záruky a veřejné záruky za způsobilé jako vysoce likvidní kolaterál za předpokladu, že jsou v době do realizace na požádání bezpodmínečně k dispozici a pokud je zajištěno, že je ústřední protistrana zohlední při výpočtu své celkové expozice vůči bance. Kromě toho by ústřední protistrana měla při revizi úrovně snížení hodnoty uplatňované na aktiva, která přijímá jako kolaterál, zohlednit veškeré možné procyklické účinky.

(13)Aby bylo zajištěno, že příslušné orgány budou mít potřebné informace o činnostech clearingu prováděných členy clearingového systému nebo klienty u uznaných ústředních protistran, měla by být pro tyto členy clearingového systému nebo klienty zavedena oznamovací povinnost. Oznamované informace by měly rozlišovat mezi obchody s cennými papíry, derivátovými obchody na regulovaném trhu a mimoburzovními (OTC) derivátovými obchody.

(11)Je nezbytné zajistit možnost přizpůsobit nastavení úrovně clearingové činnosti, která má být vedena na účtech u ústředních protistran Unie, měnícím se okolnostem. Orgán ESMA hraje důležitou úlohu při posuzování podstatného systémového významu ústředních protistran ze třetích zemí a jejich clearingových služeb. Orgán ESMA by proto měl ve spolupráci s Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA), s Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) a s ESRB a po konzultaci s Evropským systémem centrálních bank (ESCB) vypracovat návrhy regulačních technických norem upřesňujících podrobnosti o úrovni clearingových služeb podstatného systémového významu, které mají finanční a nefinanční smluvní strany, které podléhají povinnosti clearingu, udržovat na aktivních účtech ústředních protistran z Unie. Toto nastavení by nemělo překročit rámec toho, co je nezbytné a přiměřené pro omezení clearingu v rámci určených clearingových služeb u dotčených ústředních protistran tier 2. V tomto ohledu by měl orgán ESMA zvážit náklady, rizika a zátěž, kterou toto nastavení představuje pro finanční a nefinanční smluvní strany, dopad na jejich konkurenceschopnost a riziko přenesení těchto nákladů na nefinanční podniky. Orgán ESMA by měl dále zajistit, aby plánované omezení clearingu u těchto nástrojů označených za nástroje podstatného systémového významu vedlo k tomu, že až orgán ESMA přezkoumá uznání příslušných ústředních protistran, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 5 uvedeného nařízení a u nichž by měl být takový přezkum prováděn alespoň jednou za pět let, přestanou být tyto nástroje považovány za nástroje podstatného systémového významu. Kromě toho by měla být stanovena vhodná období pro postupné zavádění požadavku na udržování určité úrovně clearingové činnosti na účtech ústředních protistran Unie.

(10)Je nezbytné řešit rizika pro finanční stabilitu spojená s nadměrnými expozicemi členů clearingového systému Unie a klientů vůči systémově významným ústředním protistranám ze třetích zemí (ústředním protistranám tier 2), které poskytují clearingové služby, jež orgán ESMA označil za clearingové služby podstatného systémového významu podle čl. 25 odst. 2c nařízení (EU) č. 648/2012. V prosinci 2021 dospěl orgán ESMA k závěru, že poskytování některých clearingových služeb dvěma ústředními protistranami tier 2, konkrétně pro úrokové deriváty vedené v eurech a polských zlotých, swapy úvěrového selhání (CDS) vedené v eurech a krátkodobé úrokové deriváty (STIR) vedené v eurech, má pro Unii nebo jeden či více jejích členských států podstatný systémový význam. Jak uvedl orgán ESMA ve své hodnotící zprávě z prosince 2021, pokud by se tyto ústřední protistrany tier 2 dostaly do finančních problémů, mohly by mít změny způsobilého kolaterálu, marží nebo snížení hodnoty aktiv těchto ústředních protistran negativní dopad na trhy se státními dluhopisy jednoho nebo více členských států a obecněji na finanční stabilitu Unie. Narušení trhů, které mají význam pro provádění měnové politiky, může navíc bránit transmisnímu mechanismu, který má zásadní význam pro centrální banky emise. Je proto vhodné požadovat, aby všechny finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které podléhají povinnosti clearingu, držely přímo či nepřímo účty s minimální úrovní činnosti u ústředních protistran usazených v Unii. Tento požadavek by měl snížit poskytování těchto clearingových služeb těmito ústředními protistranami tier 2 na úroveň, kdy tento clearing již nebude mít podstatný systémový význam.

(9)Nařízení (EU) č. 648/2012 podporuje používání centrálního clearingu jako hlavní techniky zmírňování rizika u OTC derivátů. K nejúčinnějšímu zmírnění rizik spojených s OTC derivátovou smlouvou proto dochází v případě, že clearing této derivátové smlouvy provádí ústřední protistrana, které bylo vydáno povolení podle článku 14 nebo která byla uznána podle článku 25 uvedeného nařízení. Z toho vyplývá, že do výpočtu pozice, která je porovnávána s prahy stanovenými podle čl. 10 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012, by měly být zahrnuty pouze ty derivátové smlouvy, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, které bylo vydáno povolení podle článku 14 nebo která byla uznána podle článku 25 uvedeného nařízení.

(7)Strategické nedostatky režimu boje proti praní peněz a financování terorismu ani nedostatečná spolupráce pro daňové účely nejsou nutně jedinými faktory, které mohou ovlivnit riziko spojené s derivátovými smlouvami včetně úvěrového rizika protistrany a právního rizika. Svou roli hrají i další faktory, jako je například rámec dohledu. Komisi by proto měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem určení třetích zemí, jejichž subjekty nemohou těchto osvobození využívat, přestože nejsou na těchto seznamech uvedeny. Vzhledem k tomu, že obchody uvnitř skupiny využívají snížených regulačních požadavků, měly by regulační orgány a orgány dohledu pečlivě sledovat a posuzovat rizika spojená s obchody, do nichž jsou zapojeny subjekty ze třetích zemí.

(6)Vzhledem k tomu, že subjekty usazené v zemích uvedených na seznamu vysoce rizikových třetích zemí, které mají ve svých vnitrostátních režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu strategické nedostatky podle článku 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849, nebo ve třetích zemích uvedených v příloze I závěrů Rady o revidovaném unijním seznamu jurisdikcí nespolupracujících v daňové oblasti, podléhají méně přísnému regulačnímu prostředí, mohou jejich operace zvýšit riziko pro finanční stabilitu Unie, a to i v důsledku zvýšeného úvěrového rizika protistrany a právního rizika. Tyto subjekty by proto neměly být způsobilé k tomu, aby byly posuzovány v rámci obchodů uvnitř skupiny.

(5)Ustanovení čl. 4 odst. 2 a čl. 11 odst. 5 až 10 nařízení (EU) č. 648/2012 osvobozují obchody uvnitř skupiny od povinnosti clearingu a od maržových požadavků. Aby byla zajištěna větší právní jistota a předvídatelnost, pokud jde o rámec pro obchody uvnitř skupiny, měla by být rozhodnutí o rovnocennosti v článku 13 uvedeného nařízení nahrazena jednodušším rámcem. Článek 3 uvedeného nařízení by proto měl být změněn tak, aby byla potřeba rozhodnutí o rovnocennosti nahrazena seznamem třetích zemí, kterým by nemělo být poskytnuto osvobození. Článek 13 uvedeného nařízení by proto měl být zrušen. Jelikož článek 382 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 odkazuje na obchody uvnitř skupiny podle článku 3 nařízení (EU) č. 648/2012, měl by být tento článek 382 rovněž odpovídajícím způsobem změněn.

(4)Centrální clearing je celosvětovou záležitostí a účastníci trhu Unie působí na mezinárodní úrovni. Avšak od doby, kdy Komise v roce 2017 přijala návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí, byly opakovaně vyjádřeny obavy, a to i Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA), ohledně přetrvávajících rizik pro finanční stabilitu Unie vyplývajících z nadměrné koncentrace clearingu u některých ústředních protistran ze třetích zemí, zejména kvůli potenciálním rizikům, která mohou vzniknout v zátěžovém scénáři. Komise přijala v krátkodobém horizontu řadu rozhodnutí o rovnocennosti s cílem zachovat přístup k ústředním protistranám Spojeného království, aby zmírnila riziko tzv. „neřízeného brexitu“ souvisejícího s vystoupením Spojeného království z Unie v důsledku náhlého narušení přístupu účastníků trhu Unie k ústředním protistranám ze Spojeného království. Komise však vyzvala účastníky trhu Unie, aby ve střednědobém horizontu omezili své nadměrné expozice vůči systémovým ústředním protistranám mimo Unii. Komise tuto výzvu zopakovala ve svém sdělení „Evropský hospodářský a finanční systém: podpora otevřenosti, síly a odolnosti“ v lednu 2021. Rizika a dopady nadměrných expozic vůči systémovým ústředním protistranám mimo Unii byly posouzeny ve zprávě, kterou orgán ESMA zveřejnil v prosinci 2021 na základě posouzení provedeného v souladu s čl. 25 odst. 2c nařízení (EU) č. 648/2012. Tato zpráva dospěla k závěru, že některé služby poskytované těmito systémově významnými ústředními protistranami ve Spojeném království mají tak podstatný systémový význam, že stávající opatření podle nařízení (EU) č. 648/2012 nejsou dostatečná k řízení rizik pro finanční stabilitu v Unii. Aby se zmírnila potenciální rizika pro finanční stabilitu v Unii v důsledku přetrvávající nadměrné závislosti na systémových ústředních protistranách ze třetích zemí, ale také v zájmu posílení proporcionality opatření pro ústřední protistrany ze třetích zemí, které představují menší rizika pro finanční stabilitu Unie, je nezbytné rámec zavedený nařízením (EU) 2019/2099 dále přizpůsobit rizikům, která představují různé ústřední protistrany ze třetích zemí.

(14)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/834 změnilo nařízení (EU) č. 648/2012 s cílem zavést mimo jiné osvobození od požadavků na oznamování obchodů s OTC deriváty mezi smluvními stranami v rámci skupiny, kde alespoň jednou smluvní stranou je nefinanční smluvní strana. Toto osvobození bylo zavedeno, protože obchody uvnitř skupiny zahrnující nefinanční smluvní strany představují poměrně malý zlomek všech obchodů s OTC deriváty a používají se především pro vnitřní zajištění v rámci skupiny. Tyto obchody proto významně nepřispívají k systémovému riziku a ke vzájemné propojenosti se zbytkem finančního systému. Osvobození těchto obchodů od požadavků na oznamování však omezilo schopnost orgánu ESMA, ESRB a dalších orgánů jasně identifikovat a posoudit rizika, která na sebe berou nefinanční smluvní strany. Pro zajištění větší viditelnosti transakcí uvnitř skupiny s ohledem na jejich potenciální propojenost se zbytkem finančního systému a s přihlédnutím k nedávnému vývoji na trhu, zejména k napětí na trzích s energií v důsledku nevyprovokované a neodůvodněné agrese Ruska vůči Ukrajině, by toto osvobození mělo být zrušeno.

(15)Pro zajištění toho, že příslušné orgány budou neustále informovány o expozicích na úrovni subjektů a skupin a budou schopny tyto expozice sledovat, by měly příslušné orgány zavést účinné postupy spolupráce pro výpočet pozic ve smlouvách, jejichž clearing neprovádí povolená nebo uznaná ústřední protistrana, a aktivně vyhodnocovat a posuzovat úroveň expozice u OTC derivátových smluv na úrovni subjektu a skupiny.

(16)Je nezbytné zajistit, aby nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 ze dne 19. prosince 2012, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o kritéria pro stanovení toho, které OTC derivátové smlouvy jsou objektivně měřitelné jako snižující rizika, bylo s ohledem na vývoj na trhu i nadále vhodné. Je rovněž nezbytné zajistit, aby clearingové prahy stanovené v uvedeném nařízení Komise v přenesené pravomoci ve vztahu k hodnotám těchto prahů náležitě a přesně odrážely jednotlivá rizika a vlastnosti derivátů jiných než úrokových, měnových, úvěrových a akciových derivátů. Orgán ESMA by proto měl rovněž přezkoumat a případně vyjasnit uvedené nařízení Komise v přenesené pravomoci a v případě potřeby navrhnout jeho změnu. Orgán ESMA se vyzývá, aby zvážil a zajistil mimo jiné podrobnější rozčlenění komoditních derivátů. Tohoto podrobnějšího rozčlenění by bylo možné dosáhnout rozdělením clearingových prahů podle odvětví a typu, například rozlišováním mezi komoditami souvisejícími se zemědělstvím, energií nebo kovy nebo rozlišováním těchto komodit na základě jiných prvků, jako jsou environmentální, sociální a správní kritéria, environmentálně udržitelné investice nebo prvky související s kryptoměnami. Během tohoto přezkumu by měl orgán ESMA usilovat o konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami, které mají konkrétní znalosti o konkrétních komoditách.

(17)Nefinanční smluvní strany, které musí vyměnit kolaterál za OTC derivátové smlouvy, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, by měly mít dostatek času na vyjednání a otestování mechanismů pro výměnu takového kolaterálu.

(18)Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování postupů řízení rizik, které vyžadují včasnou, přesnou a vhodně oddělenou výměnu kolaterálu ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám uzavřeným mezi finančními smluvními stranami a nefinančními smluvními stranami, měly by evropské orgány dohledu přijmout nezbytná opatření k zajištění tohoto jednotného uplatňování.

(19)Aby byl zajištěn konzistentní a jednotný přístup příslušných orgánů v celé Unii, měly by mít povolené ústřední protistrany nebo právnické osoby, které chtějí získat povolení k poskytování clearingových služeb a činností v oblasti finančních nástrojů podle článku 14 nařízení (EU) č. 648/2012, možnost získat rovněž povolení k poskytování clearingových služeb a jiných činností souvisejících s nefinančními nástroji. Nařízení (EU) č. 648/2012 se vztahuje na ústřední protistrany jako na subjekty, a nikoli na zvláštní služby, jak je stanoveno v čl. 1 bodě 2 uvedeného nařízení. Pokud ústřední protistrana provádí vedle clearingu finančních nástrojů i clearing nástrojů nefinančních, měl by být příslušný orgán této ústřední protistrany schopen zajistit, aby tato ústřední protistrana splňovala všechny požadavky nařízení (EU) č. 648/2012 pro všechny služby, které nabízí.

(20)Ústřední protistrany z Unie čelí problémům při rozšiřování své nabídky produktů a setkávají se s obtížemi při uvádění nových produktů na trh. Tyto problémy a obtíže lze vysvětlit některými ustanoveními nařízení (EU) č. 648/2012, v jejichž důsledku jsou některé postupy pro udělení povolení příliš dlouhé a složité a jejich výsledek je nejistý. Proces povolování ústředních protistran z Unie nebo rozšiřování jejich povolení by proto měl být zjednodušen a zároveň by mělo být zajištěno odpovídající zapojení orgánu ESMA a kolegia uvedeného v článku 18 nařízení (EU) č. 648/2012. Zaprvé, aby se předešlo významným a potenciálně neurčitým prodlevám při posuzování úplnosti žádosti o povolení příslušnými orgány, měl by příslušný orgán urychleně potvrdit přijetí této žádosti a rychle ověřit, zda daná ústřední protistrana poskytla dokumenty potřebné pro toto posouzení. Aby bylo zajištěno, že ústřední protistrany z Unie předloží spolu se svými žádostmi všechny požadované dokumenty, měl by orgán ESMA vypracovat návrhy regulačních a prováděcích technických norem, které stanoví, které dokumenty by měly být předloženy, jaké informace by měly tyto dokumenty obsahovat a v jakém formátu by měly být předloženy. Zadruhé, aby bylo zajištěno účinné a souběžné posuzování žádostí, měly by mít ústřední protistrany možnost předkládat všechny dokumenty prostřednictvím centrální databáze, kde by měly být okamžitě sdíleny s příslušným orgánem ústřední protistrany, orgánem ESMA a kolegiem. Zatřetí, příslušný orgán ústřední protistrany, orgán ESMA a kolegium by se měly během lhůty pro posouzení zapojit a klást ústřední protistraně jakékoli otázky, které umožní zajistit rychlý, pružný a kooperativní proces komplexního přezkumu. Aby se předešlo duplicitě a zbytečným prodlevám, měly by příslušný orgán ústřední protistrany, orgán ESMA a kolegium rovněž současně vzájemně sdílet všechny otázky a následná vysvětlení.

(21)V současné době panuje nejistota ohledně toho, kdy se na další službu nebo činnost vztahuje stávající povolení ústřední protistrany. Je nezbytné tuto nejistotu řešit a zajistit proporcionalitu, pokud navrhovaná další služba nebo činnost nezvyšuje rizika pro ústřední protistranu. Je proto nezbytné určit, že by žádosti v těchto případech neměly procházet úplným postupem posuzování. Z tohoto důvodu je třeba stanovit, které další clearingové služby a činnosti jsou nepodstatné, a tudíž nezvyšují rizika pro ústřední protistranu z Unie, a příslušný orgán této ústřední protistrany by je měl schvalovat na základě postupu neuplatnění námitek. Tento postup neuplatnění námitek by se měl použít v případě, že ústřední protistrana hodlá provést clearing jednoho nebo více finančních nástrojů, které patří do stejných kategorií finančních nástrojů, pro něž jí bylo povoleno provádět clearing, za předpokladu, že jsou tyto finanční nástroje obchodovány v obchodním systému, pro který daná ústřední protistrana již poskytuje clearingové služby nebo vykonává činnosti, a pokud navrhovaná další clearingová služba nebo činnost nezahrnuje platbu v nové měně. Tento postup neuplatnění námitek by se měl použít i v případě, že ústřední protistrana přidá novou měnu Unie do kategorie finančních nástrojů, na kterou se již vztahuje povolení této ústřední protistrany, nebo v případě, že ústřední protistrana přidá jeden nebo více dalších rozsahů trvání do kategorie finančních nástrojů, na kterou se již vztahuje povolení této ústřední protistrany, za předpokladu, že nedojde k významnému rozšíření termínu splatnosti. Kromě toho by ústřední protistrana měla mít rovněž možnost požádat svůj příslušný orgán o využití postupu neuplatnění námitek v případě, že se tato ústřední protistrana domnívá, že navrhovaná další služba nebo činnost nezvýší její rizika, zejména pokud je tato nová clearingová služba nebo činnost podobná službám, pro jejichž poskytování již bylo této ústřední protistraně vydáno povolení. Postup neuplatnění námitek by neměl vyžadovat samostatné stanovisko orgánu ESMA a kolegia, neboť takový požadavek by byl nepřiměřený. Namísto toho by orgán ESMA a kolegium měly mít možnost poskytnout příslušnému orgánu ústřední protistrany podněty prostřednictvím společného týmu dohledu zřízeného pro danou ústřední protistranu.

(22)Aby kolegium podpořilo průběžný dohled nad ústředními protistranami založený na spolupráci, mělo by vydat stanovisko v případě, že příslušný orgán zvažuje odnětí povolení ústřední protistraně, a pokud příslušný orgán provádí roční přezkum a vyhodnocení této ústřední protistrany.

(23)V zájmu zajištění jednotného fungování všech kolegií a dalšího posílení sbližování dohledu by měl orgán ESMA řídit kolegium pro každou ústřední protistranu z Unie, předsedat mu a mít v něm hlasovací právo.

(24)Orgán ESMA by měl být schopen účinněji přispívat k zajištění bezpečnosti, spolehlivosti a konkurenceschopnosti ústředních protistran z Unie při poskytování jejich služeb v celé Unii. Proto by měl orgán ESMA kromě pravomocí v oblasti dohledu, které jsou v současné době stanoveny v nařízení (EU) č. 648/2012, vydávat příslušnému orgánu ústřední protistrany také stanovisko ohledně ročního přezkumu a vyhodnocení ústřední protistrany, odnětí jejího povolení a maržových požadavků. Při vydávání stanoviska by měl orgán ESMA posoudit, zda ústřední protistrana splňuje platné požadavky, a zaměřit se zejména na zjištěná přeshraniční rizika nebo rizika pro finanční stabilitu Unie. Je rovněž nezbytné dále posílit sbližování dohledu a zajistit, aby všechny zúčastněné strany byly informovány o posouzení činnosti ústřední protistrany orgánem ESMA a kolegiem. Orgán ESMA by proto měl se zohledněním potřeby ochrany důvěrných informací zveřejnit skutečnost, že příslušný orgán se neřídí nebo se nehodlá řídit jeho stanoviskem nebo stanoviskem kolegia nebo jakýmikoli podmínkami nebo doporučeními, které jsou v nich obsaženy. Orgán ESMA by měl být schopen v jednotlivých případech rozhodnout o tom, že zveřejní důvody uvedené příslušným orgánem ohledně toho, proč se neřídí stanoviskem orgánu ESMA nebo kolegia, případně pokyny nebo doporučeními, které jsou v něm uvedeny.

(25)Je nezbytné zajistit, aby ústřední protistrana průběžně dodržovala nařízení (EU) č. 648/2012, a to i po postupu neuplatnění námitek, kterým se schvaluje poskytování dalších clearingových služeb nebo činností, nebo po postupu neuplatnění námitek při validaci změny modelu, kdy orgán ESMA a kolegium nevydávají samostatné stanovisko. Přezkum prováděný příslušným orgánem dané ústřední protistrany alespoň jednou ročně by proto měl zohlednit zejména tyto nové clearingové služby nebo činnosti a případné změny modelu. Aby se zajistilo sbližování dohledu a aby ústřední protistrany z Unie byly bezpečné, spolehlivé a konkurenceschopné při poskytování svých služeb v celé Unii, měla by zpráva příslušného orgánu podléhat stanovisku orgánu ESMA a kolegia a měla by být předkládána každý rok.

(26)Orgán ESMA by měl mít k dispozici prostředky k identifikaci potenciálních rizik pro finanční stabilitu Unie. Orgán ESMA by proto měl ve spolupráci s orgány EBA, EIOPA a ECB v rámci úkolů týkajících se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi v rámci jednotného mechanismu dohledu, které mu byly svěřeny v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013, identifikovat vzájemné vazby a závislosti mezi jednotlivými ústředními protistranami a právnickými osobami včetně sdílených členů clearingového systému, klientů a nepřímých klientů, sdílených významných poskytovatelů služeb, sdílených významných poskytovatelů likvidity, ujednání o vzájemném zajištění, křížových ujednání pro případ neplnění závazku a vzájemného započtení ústředních protistran, dohod o vzájemných zárukách a převodů rizik a obchodních ujednání „back-to-back“.

(27)Centrální banky, které emitují měny Unie používané u finančních nástrojů, jejichž clearing provádí povolená ústřední protistrana, a které požádaly o členství ve výboru pro dohled nad ústředními protistranami, jsou členy tohoto výboru, avšak nemají hlasovací právo. Účastní se jeho zasedání pro ústřední protistrany z Unie pouze v souvislosti s diskusemi o celounijních posouzeních odolnosti těchto ústředních protistran vůči nepříznivému vývoji na trhu a relevantnímu vývoji na trhu. Na rozdíl od svého zapojení do dohledu nad ústředními protistranami ze třetích zemí se tak centrální banky emise dostatečně nepodílejí na otázkách dohledu nad ústředními protistranami v Unii, které mají přímý význam pro provádění měnové politiky a bezproblémové fungování platebních systémů, což vede k nedostatečnému zohlednění přeshraničních rizik. Je proto vhodné, aby se tyto centrální banky emise mohly účastnit všech zasedání výboru pro dohled nad ústředními protistranami, která jsou svolána pro ústřední protistrany z Unie, jako členové bez hlasovacího práva.

(28)Je nezbytné zajistit rychlou výměnu informací, sdílení znalostí a účinnou spolupráci mezi orgány zapojenými do dohledu nad povolenými ústředními protistranami, a to zejména v případech, kdy je zapotřebí rychlé rozhodnutí příslušného orgánu ústřední protistrany. Je proto vhodné zřídit společný tým dohledu pro každou ústřední protistranu z Unie, který by těmto orgánům dohledu pomáhal, mimo jiné tím, že by poskytoval podněty příslušnému orgánu ústřední protistrany v rámci postupu neuplatnění námitek za účelem rozšíření stávajícího povolení ústřední protistrany, pomáhal při stanovení četnosti a intenzity přezkumu a vyhodnocení ústřední protistrany a účastnil se kontrol na místě. Vzhledem k tomu, že příslušný orgán ústřední protistrany nese i nadále konečnou odpovědnost za konečná rozhodnutí v oblasti dohledu, měly by společné týmy dohledu působit pod záštitou příslušného orgánu ústřední protistrany, pro kterou je daný tým zřízen, a měly by být složeny z pracovníků příslušného orgánu ústřední protistrany, orgánu ESMA a některých členů kolegia. Ostatní členové kolegia by rovněž měli mít možnost požádat o účast a odůvodnit svou žádost na základě svého posouzení dopadu, který by mohly mít finanční problémy ústřední protistrany na finanční stabilitu jejich členského státu.

(29)Aby se zvýšila schopnost příslušných orgánů Unie mít k dispozici komplexní přehled o vývoji trhu relevantním pro clearing v Unii, sledovat provádění některých požadavků nařízení (EU) č. 648/2012 týkajících se clearingu a společně projednávat potenciální rizika vyplývající ze vzájemné propojenosti různých finančních subjektů a další otázky související s finanční stabilitou, je nezbytné zřídit meziodvětvový mechanismus sledování, který by sdružoval příslušné orgány Unie zapojené do dohledu nad ústředními protistranami z Unie, členy clearingového systému a klienty. Tento mechanismus společného sledování by měl řídit a předsedat mu orgán ESMA jakožto orgán Unie, který se podílí na dohledu nad ústředními protistranami z Unie a na dohledu nad systémově významnými ústředními protistranami ze třetích zemí. Dalšími účastníky by měli být zástupci Komise, orgánů EBA, EIOPA, ESRB, ECB a ECB v rámci úkolů týkajících se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi v rámci jednotného mechanismu dohledu, který jí byl svěřen v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013.

(30)Orgán ESMA by měl za účelem poskytování informací pro budoucí politická rozhodnutí ve spolupráci s ostatními subjekty účastnícími se společného mechanismu sledování předkládat Evropskému parlamentu, Radě a Komisi výroční zprávu o výsledcích své činnosti. Orgán ESMA může zahájit postup pro porušení práva Unie podle článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010, pokud se na základě informací obdržených v rámci mechanismu společného sledování a po diskusích, které v rámci tohoto mechanismu proběhly, domnívá, že příslušné orgány nezajišťují, aby členové clearingového systému a klienti dodržovali požadavek na clearing alespoň části identifikovaných smluv na účtech u ústředních protistran z Unie, nebo pokud orgán ESMA zjistí riziko pro finanční stabilitu Unie v důsledku údajného porušení nebo neuplatnění práva Unie. Před zahájením takového postupu pro porušení práva Unie může orgán ESMA vydat pokyny a doporučení podle článku 16 uvedeného nařízení. Pokud se orgán ESMA na základě informací obdržených v rámci mechanismu společného sledování a v návaznosti na diskuse, které v rámci tohoto mechanismu proběhly, domnívá, že splnění požadavku na clearing alespoň části identifikovaných smluv na účtech u ústředních protistran z Unie nezajišťuje účinné snížení nadměrné expozice členů clearingového systému Unie a klientů vůči ústředním protistranám tier 2, měl by přezkoumat příslušné nařízení Komise v přenesené pravomoci a navrhnout jeho změnu s dalším upřesněním tohoto požadavku, a v případě potřeby navrhnout stanovení vhodného období pro přizpůsobení.

(31)Otřesy na trhu v roce 2020 v důsledku pandemie COVID-19 a vysoké ceny na velkoobchodních trzích s energií v roce 2022 po nevyprovokované a neodůvodněné agresi Ruska vůči Ukrajině ukázaly, že ačkoli je nezbytné, aby příslušné orgány spolupracovaly a vyměňovaly si informace s cílem řešit následná rizika při výskytu událostí s přeshraničními dopady, orgán ESMA dosud nemá k dispozici potřebné nástroje k zajištění takové koordinace a jednotného přístupu na úrovni Unie. Orgán ESMA by proto měl mít možnost svolávat zasedání výboru pro dohled nad ústředními protistranami, a to buď z vlastního podnětu, nebo na požádání, případně v rozšířeném složení, za účelem účinné koordinace reakcí příslušných orgánů v naléhavých situacích. Orgán ESMA by měl mít rovněž možnost vyžádat si od účastníků trhu formou prosté žádosti informace nezbytné k tomu, aby orgán ESMA mohl v těchto situacích plnit svou funkci koordinace a aby mohl vydávat doporučení pro příslušný orgán.

(32)V zájmu snížení zátěže ústředních protistran a orgánu ESMA by mělo být vyjasněno, že pokud orgán ESMA provádí přezkum uznání ústřední protistrany ze třetí země podle čl. 25 odst. 5 prvního pododstavce písm. b), neměla by být tato ústřední protistrana ze třetí země povinna podávat novou žádost o uznání. Měla by však orgánu ESMA poskytnout veškeré informace nezbytné pro tento přezkum. Přezkum uznání ústřední protistrany ze třetí země orgánem ESMA by proto neměl představovat nové uznání této ústřední protistrany.

(33)Komise by měla mít při přijímání rozhodnutí o rovnocennosti možnost upustit od požadavku, aby tato třetí země měla účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran ze třetích zemí. Při zvažování toho, v jakých případech by takový přístup byl přiměřený, by Komise mohla zohlednit celou řadu různých faktorů včetně souladu se zásadami pro infrastruktury finančního trhu zveřejněnými Výborem pro platební styk a tržní infrastrukturu a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry, velikosti ústředních protistran ze třetích zemí usazených v dané jurisdikci a v případě, že má tuto informaci k dispozici, i předpokládané činnosti členů clearingového systému a obchodních systémů usazených v Unii v těchto ústředních protistranách ze třetích zemí.