Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a zrušení nařízení (ES) č. 1005/2009

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(2022/C 365/09)

Zpravodaj: Jacob PLAT

Žádost o vypracování stanoviska Evropský parlament, 2. 5. 2022 Rada Evropské unie, 10. 5. 2022 Právní základ čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí Přijato v sekci 31. 5. 2022 Přijato na plenárním zasedání 15. 6. 2022 Plenární zasedání č. 570 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 123/0/2

1. Závěry a doporučení

1.1 EHSV vítá návrh na revizi nařízení (ES) č. 1005/2009 ( 1 ) , díky němuž se výrazně snížily emise látek poškozujících ozonovou vrstvu. Tyto emise je však možné dále snižovat. Několik málo látek poškozujících ozonovou vrstvu, které jsou stále povoleny, se využívá při výrobě dalších chemických látek, jako protipožární látky se zvláštním využitím například na palubách letadel, a v laboratořích k analýze. Nyní zastaralé používání látek poškozujících ozonovou vrstvu jako nadouvadel v izolačních pěnách je však i v současnosti relevantní, protože mnohé z těchto pěn jsou stále přítomny v budovách. S blížícím se koncem jejich životnosti v následujících desetiletích budou odstraňovány, což by mohlo vést k emisím. Přizpůsobení nařízení tak, aby bylo více v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu ( 2 ) , a zlepšení jeho struktury jsou tedy dobré iniciativy.

1.2 EHSV schvaluje, že je toto nařízení v souladu s nařízením o F-plynech (nařízení (EU) č. 517/2014) ( 3 ) . Je důležité, aby hlavní pravidla těchto nařízení byla vzájemně sladěna (např. pokud jde o celní kontroly, pravidla týkající se úniků a definice).

1.3 EHSV na základě různých dostupných zpráv a provedených hodnocení konstatuje, že stávající nařízení ((ES) č. 1005/2009) plní předem stanovené cíle. Považuje však rovněž za nezbytné zvýšit úroveň ambicí, aby byly splněny cíle Zelené dohody pro Evropu a zároveň byla občanům poskytnuta maximální ochrana proti toxickým, rakovinotvorným látkám. EHSV proto souhlasí s opatřeními na další snížení emisí látek poškozujících ozonovou vrstvu uvedenými v návrhu.

1.4 Klíčovými prvky k dosažení dobrého výsledku jsou kvalitní monitorování a registrace. EHSV se vyslovuje pro co nejtransparentnější monitorovací systém, který bude moci být v případě potřeby rozšířen, například na nové látky poškozující ozonovou vrstvu, na něž se stávající nařízení nevztahuje. Cílem by měl být univerzální systém použitelný ve všech členských státech. Díky nynější průkopnické úloze EU by však rovněž mělo být snadné ho zavést jako registrační a monitorovací systém v zemích mimo EU.

1.5 EHSV rovněž požaduje, aby byl počet výjimek ze zákazů omezen na minimum a aby výjimky ze seznamu zakázaných látek byly možné pouze v mimořádných a nezbytných případech. Použití v rámci výjimky by měla být přísně kontrolována, aby se předešlo zneužití a tím zhoršení situace.

1.6 EHSV upozorňuje na nebezpečný a nevyřešený problém hromadění velkého množství látek poškozujících ozonovou vrstvu ve starých zařízeních a izolačních pěnách, přičemž žádná mezinárodní úmluva zároveň neupravuje správu nebo zneškodnění zdrojů látek poškozujících ozonovou vrstvu. Výbor vyzývá k urychlenému zavedení účinných právních předpisů v členských státech s cílem zabránit úniku látek poškozujících ozonovou vrstvu, aby se předešlo ohrožení atmosféry a životních podmínek obyvatel.

1.7 Správa látek poškozujících ozonovou vrstvu by měla být pokud možno součástí systému nakládání s odpady (pro kontrolu, sběr, znovuzískání a zpracování), kde již existují zastřešující politiky, právní předpisy a regulace pro konkrétní toky odpadů. Správa látek poškozujících ozonovou vrstvu přítomných v pěnách a správa dalších skladových zásob těchto látek je obrovskou výzvou, zejména pro rozvojové země. EU musí předvést proveditelná řešení a odpovídající právní rámec.

1.8 Vzhledem k přetrvávající vysoké míře výroby a používání látek poškozujících ozonovou vrstvu jako vstupní suroviny a k souvisejícím emisím, které mohou být podhodnocené, je EHSV znepokojen tím, že množstevní limity látek poškozujících ozonovou vrstvu pro použití jako vstupní suroviny nebyly vůbec zvažovány. Omezení výjimek pro použití jako vstupní suroviny v novém nařízení má řadu přínosů pro životní prostředí. Pozornost by měla být věnována alternativám šetrným k životnímu prostředí.

1.9 Prostřednictvím dodatečných požadavků na podávání zpráv by měla být posílena opatření, jejichž účelem je předcházet emisím částečně fluorovaných uhlovodíků (HFC) vznikajících jako vedlejší produkt v souvislosti s výrobou látek poškozujících ozonovou vrstvu.

1.10 Měla by být zavedena opatření ke snížení emisí nových látek poškozujících ozonovou vrstvu, včetně snížení úniků a požadavků na znovuzískání, recyklaci a regeneraci.

2. Souvislosti

2.1 Montrealský protokol o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu ( 4 ) , je význačnou mnohostrannou environmentální dohodou, která upravuje výrobu a spotřebu téměř stovky syntetických chemických látek označovaných jako látky poškozující ozonovou vrstvu. Tyto chemické látky při uvolnění do atmosféry poškozují ve stratosféře ozonovou vrstvu, jež slouží jako ochranný štít Země chránící lidi a životní prostředí před škodlivou úrovní ultrafialového slunečního záření. Montrealský protokol, který byl přijat 15. září 1987, je dosud jedinou smlouvou OSN, kterou ratifikovaly všechny země naší planety – všech 198 členských států OSN.

2.2 Hlavním nástrojem zacíleným na látky poškozující ozonovou vrstvu je v EU nařízení (ES) č. 1005/2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu. Jeho obecným cílem je předcházet emisím látek poškozujících ozonovou vrstvu a zajistit soulad s Montrealským protokolem. Nařízení o látkách poškozujících ozonovou vrstvu bylo podrobeno hodnocení „REFIT“, které dospělo k závěru, že nařízení je celkově vhodné pro daný účel, ale mohlo by být lépe sladěno se Zelenou dohodou pro Evropu a jeho koncepce by mohla být poněkud vylepšena. V této souvislosti je účelem návrhu nahradit nařízení o látkách poškozujících ozonovou vrstvu a současně zachovat striktní úroveň regulace, zejména s cílem: 1. uvést opatření do souladu se Zelenou dohodou pro Evropu stanovením dalšího snížení emisí, které je proveditelné za přiměřených nákladů; 2. zajistit komplexnější sledování látek poškozujících ozonovou vrstvu včetně látek, které dosud nejsou regulovány; 3. zjednodušit a zefektivnit stávající pravidla za účelem snížení administrativních nákladů; 4. zlepšit jasnost a soudržnost s jinými pravidly.

2.3 Látky poškozující ozonovou vrstvu mají mnohonásobně vyšší potenciál globálního oteplování ( 5 ) než oxid uhličitý, proto je pro boj proti změně klimatu a pro ochranu zdraví a dobrých životních podmínek občanů EU nezbytné snížit jejich emise.

2.4 Na základě Montrealského protokolu bude postupně ukončena výroba a využívání látek poškozujících ozonovou vrstvu k emisním použitím. Pravidla EU týkající se látek poškozujících ozonovou vrstvu byla vždy ambicióznější než Montrealský protokol a používání látek poškozujících ozonovou vrstvu k emisním použitím zcela ukončila.

2.5 Vzhledem k tomu, že většina výroby látek poškozujících ozonovou vrstvu, jejich používání a obchodování s nimi je již zakázána, je hlavním účelem zabránit emisím látek poškozujících ozonovou vrstvu z použití ve výrobcích a zařízeních, které bylo dříve legální, a z jiných procesů, např. jako vstupních surovin, jež jsou vyjmuty z postupného ukončování používání podle Montrealského protokolu.

2.6 Návrh nařízení o látkách poškozujících ozonovou vrstvu úzce souvisí s návrhem týkajícím se F-plynů (NAT/847 ( 6 ) ). V obou případech jde o skleníkové plyny, které přispívají ke globálnímu oteplování. Tato dvě nařízení musejí společně zajistit, aby Unie dodržovala své závazky podle Montrealského protokolu týkající se látek poškozujících ozonovou vrstvu a hydrochlorfluoruhlovodíků.

2.7 Cílem návrhu je pomocí opatření ke znovuzískání a zneškodnění látek poškozujících ozonovou vrstvu ze dvou druhů izolačních pěn zabránit do roku 2050 emisím ve výši 180 milionů tun ekvivalentu CO 2 a 32 000 tun potenciálu poškozování ozonové vrstvy.

3. Obecné připomínky

3.1 EHSV jednoznačně podporuje návrh Komise na změnu nařízení o látkách poškozujících ozonovou vrstvu s cílem dále snížit emise a vytvořit pobídky k využívání alternativ šetrných ke klimatu.

3.2 EHSV uznává, že některá opatření stávajícího nařízení zaměřená na předcházení protiprávním činnostem by mohla být účinnější, a proto vítá propojení systému licencí pro látky poškozující ozonovou vrstvu s jednotným portálem EU pro oblast celnictví ( 7 ) . EHSV doporučuje, aby se tato opatření vztahovala i na zvláštní celní režimy tranzitu nebo dočasného uskladnění látek poškozujících ozonovou vrstvu.

3.3 EHSV uznává, že k tomu, aby bylo možné přijímat preventivní opatření a dosahovat pokroku, je velmi důležité řádné monitorování. Pomocí účinného monitorování a podávání zpráv je možné identifikovat a řešit nedovolené obchodní praktiky. Vzhledem k vážným dopadům nedovoleného obchodu s látkami poškozujícími ozonovou vrstvu na životní prostředí EHSV vítá zavedení minimálních norem pro maximální sankce v případech nedovolené výroby, dovozu a uvádění na trh látek poškozujících ozonovou vrstvu, vyzývá však rovněž k zavedení minimálních sankcí. Nové nařízení je v souladu s návrhem Komise na revizi směrnice o trestněprávní ochraně životního prostředí a o nahrazení směrnice 2008/99/ES ( 8 )

3.4 EHSV důrazně podporuje opatření, jež zajišťují znovuzískání látek poškozujících ozonovou vrstvu obsažených v pěnách za účelem jejich zneškodnění, a uznává významný potenciál tohoto opatření, pokud jde o zmírnění změny klimatu i o příležitost k vytváření pracovních míst a k výzkumu a vývoji v recyklačním průmyslu.

3.5 EHSV vítá, že byla pečlivě zvážena soudržnost se stávajícími politickými ustanoveními v této oblasti politiky. Je to nezbytné k tomu, aby bylo nakonec dosaženo cílů balíčku „Fit for 55“ (do roku 2030) i Zelené dohody (do roku 2050).

3.6 Vzhledem k tomu, že EU zaujímá vedoucí postavení ve snižování emisí látek poškozujících ozonovou vrstvu, navrhuje EHSV, aby EU šla příkladem, i pokud jde o to, aby ostatní ekonomiky přistoupily na stejná pravidla, například tím, že omezí používání látek poškozujících ozonovou vrstvu jako vstupní suroviny a technologická činidla tam, kde existují alternativy. Výroba regulovaných látek poškozujících ozonovou vrstvu v roce 2020 činila 164 704 metrických tun, většinou pro použití jako vstupní suroviny v EU. Vědci vyjádřili obavy, že vykazované emise z procesů výroby vstupních surovin jsou podhodnoceny a celosvětově mohou být příčinou zvýšené úrovně tetrachlormethanu (CTC) a CFC-113 ( 9 )

3.7 EHSV předpokládá, že revize nepovede k nadměrné administrativní nebo finanční zátěži. Očekává se, že návrh přinese podnikům řadu zjednodušení. Je rovněž správné, že od revize se lze odchýlit pouze ve velmi výjimečných případech.

3.8 EHSV má za to, že zahrnutí nových látek poškozujících ozonovou vrstvu, na které se Montrealský protokol dosud nevztahuje, je užitečným zlepšením. Výroba nových látek v roce 2020 byla v metrických tunách asi šestkrát vyšší než výroba regulovaných látek. Je proto důležité sledovat vývoj v této oblasti, včetně použitého a vyrobeného množství, a minimalizovat emise nových plynů, aby se jejich vliv na ozonovou vrstvu a změnu klimatu co nejvíce snížil.

3.9 EHSV vítá aktualizované posouzení dopadů, zejména pokud jde o hlavní opatření k úsporám emisí, tj. znovuzískávání a zneškodňování izolačních pěn. Postup hodnocení uvedený v návrhu je nezbytný, aby bylo možné mezitím posoudit výsledky. Pokud jde o izolační pěnu a další vývoj, mají v tomto ohledu důležitou roli odborníci. Je také nutné zvážit administrativní zátěž.

3.10 EHSV vítá opatření k vyjasnění úlohy celních orgánů a orgánů dozoru nad trhem za účelem kontroly obchodu s látkami poškozujícími ozonovou vrstvu. Je to nezbytné, protože stále dochází k nedovolenému obchodu ( 10 )

3.11 Dřívější nadměrné používání látek poškozujících ozonovou vrstvu jako chladiva a nadouvadel v pěnách vedlo k akumulaci značného množství látek poškozujících ozonovou vrstvu, například ve starých chladničkách, izolačních pěnách nebo hasicích přístrojích. Další toxické, rakovinotvorné látky, jako je olovo, kadmium, polychlorovaný bifenyl (PCB), zpomalovače hoření a mnoho jiných, se mohou uvolňovat také z odpadních elektrických a elektronických zařízení obsahujících látky poškozující ozonovou vrstvu. Jelikož ani Montrealský protokol, ani žádná jiná mezinárodní úmluva o životním prostředí neupravuje správu a zneškodnění stávajících skladových zásob látek poškozujících ozonovou vrstvu, je na každé zemi, aby vytvořila úspěšný systém správy skladových zásob těchto látek, který by se zabýval tímto významným zdrojem emisí. EHSV se proto domnívá, že je důležité zajistit cíl ochrany atmosféry tím, že se bude předcházet únikům a vypouštění díky účinné správě skladových zásob látek poškozujících ozonovou vrstvu.

4. Konkrétní připomínky

4.1 Výroba a použití látek poškozujících ozonovou vrstvu k emisním použitím a obchodování s nimi jsou již zakázány. EHSV proto podporuje cíl nového návrhu předejít zejména emisím látek poškozujících ozonovou vrstvu z výrobků a zařízení, v nichž bylo používání těchto látek dříve povoleno. Významnou součástí tohoto návrhu je povinnost při renovaci nebo demolici budov znovu získat nebo zneškodnit látky poškozující ozonovou vrstvu v určitých druzích izolačních pěn. EHSV však konstatuje, že pro podporu toho, aby EU přijala ekologicky šetrnější alternativy k použití látek poškozujících ozonovou vrstvu jako vstupní suroviny a technologická činidla, je možné učinit více.

4.2 o C. Revize nařízení přispěje k dosažení cíle Pařížské dohody ( 11 ) , kterým je v ideálním případě nepřekročit nárůst teploty o více než 1,5C.

4.3 EHSV vítá požadavek na minimální úroveň odborné přípravy zaměstnanců pracujících s látkami poškozujícími ozonovou vrstvu. Doufáme však, že tyto minimální požadavky budou stejné pro všechny členské státy.

4.4 EHSV konstatuje, že navzdory dostupnosti alternativ v některých procesech výroby vstupních surovin je značné množství látek poškozujících ozonovou vrstvu i nadále využíváno jako vstupní suroviny pro výrobu chemických látek. Zvláště znepokojivé je trvající používání HCFC-22, a to kvůli vysokým emisím souvisejícího vedlejšího produktu HFC-23, jehož potenciál globálního oteplování je určen hodnotou 14 600 ( 12 ) . EHSV konstatuje, že omezení výjimek pro použití jako vstupní suroviny podle Montrealského protokolu by mělo řadu přínosů ( 13 ) a EU by měla jít příkladem a zakázat přetrvávající použití látek poškozujících ozonovou vrstvu jako vstupní suroviny a technologická činidla, pokud existují alternativy bezpečnější pro životní prostředí. Mohlo by se jednat o 38 % všech látek poškozujících ozonovou vrstvu používaných jako vstupní suroviny v EU.

4.5 EHSV vzhledem k obavám týkajícím se použití látek poškozujících ozonovou vrstvu jako vstupní suroviny a souvisejících emisí doporučuje, aby byla možnost Komise přijímat prováděcí akty za účelem stanovení maximálních množství a úrovní emisí těchto látek a stanovení seznamu podniků, kterým je použití těchto látek jako technologických činidel povoleno (jak je stanoveno v čl. 7 odst. 3), rozšířena na použití jako vstupní suroviny, a to začleněním obdobného ustanovení do článku 6.

4.6 EHSV s ohledem na potenciální emise HFC-23 související s použitím HCFC-22 vítá prohlášení o shodě jako první krok v boji proti tomuto použití a vyzývá k přijetí dalších opatření, pokud jde o podávání zpráv, ověřování a požadované zveřejnění původního výrobního zařízení, potvrzení o snižování emisí vedlejšího produktu HFC-23 a sledovatelnosti.

4.7 EHSV uznává obavy ohledně dopadu emisí nových látek uvedených v příloze II (např. rychlý nárůst koncentrace dichloromethanu v atmosféře, který by mohl výrazně – o více než deset let – oddálit obnovu ozonové vrstvy ( 14 ) ) a doporučuje, aby se opatření vyžadující znovuzískávání, recyklaci a regeneraci (článek 20) a požadavky týkající se úniků (článek 21) vztahovaly i na plyny uvedené v příloze II, a dále aby podniky měly platnou registraci v systému pro udělování licencí před dovozem nebo vývozem plynů uvedených v příloze II.

V Bruselu dne 15. června 2022. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) Úř. věst. L 286, 31.10.2009, s. 1.

(2) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=CS.

(3) Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 195.

(4) https://treaties.un.org/doc/publication/unts/volume%201522/volume-1522-i-26369-english.pdf.

(5) Potenciál globálního oteplování byl vypracován, aby bylo možné srovnávat dopad různých plynů na globální oteplování. Konkrétně jde o měřítko toho, kolik energie pohltí emise 1 tuny plynu za dané období v poměru k emisím 1 tuny oxidu uhličitého (CO2).

(6) Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o fluorovaných skleníkových plynech, o změně směrnice (EU) 2019/1937 a o zrušení nařízení (EU) č. 517/2014 (COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD)) (viz strana 44 v tomto čísle Úředního věstníku).

(7) Více informací o jednotném portálu EU pro oblast celnictví najdete na https://ec.europa.eu/taxation_customs/eu-single-window-environment-customs_en (není k dispozici v češtině).

(8) Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o trestněprávní ochraně životního prostředí a o nahrazení směrnice 2008/99/ES (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) (Úř. věst. C 290, 29.7.2022, s. 143).

(9) Solomon et al. 2020. Unfinished business after five decades of ozone-layer science and policy. Nature Communications 11:4272.

(10) https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/how-company-earned-to-%E2%82%AC1-million-illegally-trading-ten-tons-of-ozone-depleting-substances.

(11) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:22016A1019(01)&from=CS.

(12) Sloučenina HFC-23 (trifluormethan nebo CHF3) je silný skleníkový plyn, jehož potenciál globálního oteplování v časovém horizontu 100 let je určen hodnotou 14 600. Vytváří se jako vedlejší produkt při výrobě HCFC-22 (chlordifluormethan nebo CHClF2).

(13) Andersen et al. 2021. Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits. PNAS 2021 Vol 118 No 49, https://doi.org/10.1073/pnas.2022668118.

(14) Hossaini, R., Chipperfield, M., Montzka, S. et al. The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane. Nat Commun 8, 15962 (2017), https://doi.org/10.1038/ncomms15962.