(5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise vyjádřila názor, že rozhodnutí o deaktivaci nebo pokračujícím uplatňování obecné únikové doložky by mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně v porovnání s předkrizovými úrovněmi (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje pro hospodářský výhled v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní prudké zdražování energií a pokračující narušení dodavatelských řetězců opodstatňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do konce roku 2023.

(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(6)Podle přístupu ve stanovisku Rady ke konvergenčnímu programu z roku 2021 přijatém dne 18. června 2021 se nastavení fiskální politiky momentálně nejlépe poměřuje jako změna primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU, ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Nad rámec celkového nastavení fiskální politiky je taktéž věnována pozornost vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic, aby se posoudilo, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její skladba přispívá k udržitelnému oživení v souladu se zelenou a digitální transformací.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro fiskální politiku v roce 2023 s cílem podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu v zimní prognóze 2022 se v roce 2023 jeví jako vhodné přejít od podpůrného celkového nastavení fiskální politiky, které se uplatňovalo v období 2020–2022, k obecně neutrálnímu celkovému nastavení fiskální politiky, ale je třeba případně reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 by měla i nadále rozlišovat mezi členskými státy a zohledňovat možné efekty přelévání mezi zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby zmiňované pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala pečlivě sledovat hospodářský vývoj a své politické pokyny upravit podle potřeby a nejpozději v rámci jarního balíčku semestru na konci května 2022.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny poskytnuté dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci ve srovnání se zimní prognózou. Vzhledem k těmto skutečnostem musí fiskální reakce rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, podpořit kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby byl zmírněn dopad prudkého zdražení energií, a musí pomoci omezit inflační tlaky ze sekundárních účinků prostřednictvím cílených a dočasných opatření; fiskální politika musí zůstat aktivní, aby se přizpůsobila rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být diferencovaná podle jednotlivých zemí v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, mimo jiné pokud jde o vystavení krizi a příliv vysídlených osob z Ukrajiny.

(9)Dne 1. června 2021 předložilo Česko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu pro oživení a odolnost v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 8. září 2021 přijala Rada rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Česka. Uvolnění splátek je podmíněno rozhodnutím Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, že Česko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž skutečnost, že nedošlo ke zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

(10)Dne 28. dubna 2022 předložilo Česko svůj národní program reforem na rok 2022 a dne 11. května 2022 svůj konvergenční program z roku 2022 (po uplynutí lhůty stanovené v článku 4 nařízení (ES) č. 1466/97). Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2022 rovněž zprávy, které Česko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

(11)Dne 23. května 2022 zveřejnila Komise zprávu o Česku pro rok 2022. Posoudila pokrok, který Česko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019, 2020 a 2021 a na základě srovnávacího přehledu oživení a odolnosti zhodnotila, jak Česko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a o nové a vyvíjející se výzvy včetně těch, jež vyplývají z ruské invaze na Ukrajinu. Posoudila rovněž pokrok Česka při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

(12)Dne 23. května 2022 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Česka, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2021 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno. V souladu se sdělením ze dne 2. března 2022 Komise na jaře 2022 nenavrhla zahájit nové postupy při nadměrném schodku a relevantnost zahájení postupů při nadměrném schodku znovu posoudí na podzim 2022.

(13)Dne 20. července 2020 Rada Česku doporučila, aby v letech 2020 a 2021 v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Česku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně posilovalo investice. Na základě údajů potvrzených Eurostatem se schodek sektoru vládních institucí Česka zvýšil z 5,8 % HDP v roce 2020 na 5,9 % v roce 2021. Reakce Česka v oblasti fiskální politiky podpořila v roce 2021 hospodářské oživení, přičemž dočasná mimořádná podpůrná opatření klesla z 3,1 % HDP v roce 2020 na 2,3 % v roce 2021. Opatření přijatá Českem v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla převážně dočasná nebo je provázela kompenzační opatření. Některá z diskrečních opatření, která přijala vláda v období 2020–2021, však dočasná nebyla ani nebyla provázena kompenzačními opatřeními, spočívala především ve snížení daně z příjmů fyzických osob s dopadem ve výši přibližně 1,9 % HDP. Z údajů potvrzených Eurostatem vyplývá, že veřejný dluh v roce 2021 činil 41,9 % HDP.

(14)Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2022, je pro rok 2022 obezřetný a pro rok 2023 příznivý. Vláda předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2022 o 1,2 % a v roce 2023 o 3,6 %. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 počítá s větším růstem reálného HDP ve výši 1,9 % v roce 2022 a menším růstem HDP ve výši 2,7 % v roce 2023, především kvůli rozdílnému výhledu ohledně soukromé spotřeby vyplývajícímu z odlišných předpokladů co do využívání úspor a valorizace platů. Ve svém konvergenčním programu z roku 2022 vláda očekává, že celkový schodek vládního sektoru v roce 2022 klesne na 4,5 % HDP a v roce 2023 na 3,2 %. Za tímto poklesem stojí zejména rušení většiny mimořádných opatření a vysoký růst nominálního HDP. Poměr dluhu k HDP by se měl podle projekcí v konvergenčním programu zvýšit na 42,7 % v roce 2022 a na 43,4 % v roce 2023. Prognóza Komise z jara 2022 předpokládá na základě politických opatření známých ke dni její uzávěrky schodek veřejných financí ve výši 4,3 % HDP v roce 2022 a 3,9 % v roce 2023. Pro rok 2022 se tedy předpoklad Komise ohledně schodku víceméně shoduje s konvergenčním programem z roku 2022 a pro rok 2023 je vyšší, zejména kvůli tomu, že prognóza Komise z jara 2022 vychází z poněkud méně optimistického makroekonomického scénáře, a kvůli odlišným předpokladům, pokud jde o míru inflace a její promítání do vládních výdajů. Prognóza Komise z jara 2022 očekává podobný poměr dluhu k HDP ve výši 42,8 % v roce 2022 a 44,0 % v roce 2023.

Na základě prognózy Komise z jara 2022 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu odhaduje na 2,0 %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Česka podpořit.

(15)V roce 2022 vláda postupně zrušila většinu opatření, která byla přijata v reakci na krizi COVID-19, takže se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření klesnou z 2,3 % HDP v roce 2021 na 0,1 % v roce 2022. Na schodek veřejných financí dopadají opatření, která byla přijata ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií – ta jsou v prognóze Komise z jara 2022 odhadována na 0,1 % HDP v roce 2022 a očekává se, že v roce 2023 budou postupně zrušena. Tato opatření spočívají především ve snížení nepřímých daní ze spotřeby energie. Byla oznámena jako dočasná. Pokud však ceny energií zůstanou vysoké i v roce 2023, mohla by některá z nich pokračovat. Některá z těchto opatření nejsou cílená, což platí zejména o plošných sníženích spotřebních daní. Na schodek veřejných financí rovněž dopadají náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny; prognóza Komise z jara 2022 tyto náklady odhaduje na 0,4 % HDP v roce 2022 a 0,6 v roce 2023.

(16)Dne 18. června 2021 Rada Česku doporučila, aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rovněž Česku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu a současně posilovalo investice s cílem podpořit růstový potenciál.

(17)Na základě prognózy Komise z jara 2022 a informací obsažených v konvergenčním programu Česka z roku 2022 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky v roce 2022 bude víceméně neutrální (+0,1 % HDP), zatímco Rada doporučila podpůrné nastavení. Česko plánuje setrvale podporovat oživení tím, že bude využívat Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic, jak doporučila Rada. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti se oproti roku 2021 zvýší o 1,0 procentního bodu HDP. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 podle projekcí utlumující povahu a bude činit 0,6 procentního bodu. Česko proto neplánuje zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 utlumující povahu a bude činit 0,7 procentního bodu. Toto zahrnuje dodatečný dopad opatření k řešení hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (0,03 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,4 % HDP).

(18)Nedojde-li ke změně politiky, v roce 2023 by mělo nastavení fiskální politiky podle prognózy Komise z jara 2022 činit 0,1 % HDP. Předpokládá se, že Česko bude v roce 2023 dále využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti se oproti roku 2022 zvýší o 0,1 procentního bodu HDP. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 podle projekcí expanzivní povahu a bude činit 0,2 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 0,4 procentního bodu. Toto zahrnuje dopad postupného zrušení opatření k řešení zvýšených cen energií (0,1 % HDP) a dodatečné náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,2 % HDP).

(19)Podle konvergenčního programu z roku 2022 by měl schodek veřejných financí postupně klesat na 3,2 % HDP v roce 2023, na 2,9 % v roce 2024 a na 2,7 % do roku 2025. Očekává se tedy, že do roku 2024 se schodek sektoru vládních institucí dostane pod 3 % HDP. Tyto projekce předpokládají, že růst veřejných výdajů – včetně náhrad zaměstnancům, mezispotřeby a naturálních sociálních transferů – bude omezen tak, aby byl pomalejší než růst příjmů a pomalejší než růst nominálního HDP. Taktéž je plánován pokles veřejných investic v procentuálním vyjádření k HDP poté, co v roce 2023 dosáhnou nejvyšší úrovně. Poměr dluhu k HDP by se měl podle projekcí v konvergenčním programu do roku 2025 zvyšovat, a to konkrétně na 44,4 % v roce 2024 a na 45,4 % v roce 2025. Na základě analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako střední.

(20)Česko čelí ve střednědobém a dlouhodobém horizontu rizikům, pokud jde o fiskální udržitelnost. To je výsledkem nepříznivého výchozího salda a nákladů spojených se stárnutím obyvatelstva. Výchozí saldo je negativně ovlivněno trvalým snížením daní v posledních dvou letech (největší dopad mělo snížení základu daně z příjmů fyzických osob). Zmiňované snížení nebylo kompenzováno odpovídajícími výdajovými škrty a vedlo k nárůstu strukturálního schodku. Ve střednědobém až dlouhodobém horizontu budou vznikat další tlaky v důsledku nákladů spojených se stárnutím obyvatelstva. Vzhledem k předpokládanému zdvojnásobení indexu závislosti starých osob (podle zprávy Komise o stárnutí populace z roku 2021) a k zastropení věku odchodu do důchodu se očekává, že výdaje na důchody vzrostou z 8,8 % HDP v roce 2030 na 11,4 % do roku 2050. V důsledku stárnutí obyvatelstva se navíc zvýší veřejné výdaje na zdravotní a dlouhodobou péči, a to o 0,9 a 1,7 procentního bodu HDP do roku 2070. Roztříštěným řízením a financováním dlouhodobé péče se již zabývá plán pro oživení a odolnost, ale pro obnovení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí bude zásadní, aby se výzvy související se stárnutím obyvatelstva řešily ještě hlouběji. Možnými postupy jsou například zvýšení věku odchodu do důchodu v souladu s prodlužováním střední délky života, úprava valorizace důchodů tak, aby reflektovala fiskální udržitelnost důchodového systému, pobídky ke zvýšení míry účasti osob starších 60 let nebo jiná opatření k posílení nabídky práce.

(21)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a s přílohou V kritériem 2.2 nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny nebo významnou část hospodářských a sociálních výzev uvedených v doporučeních, která Česku adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu. Konkrétně v oblasti energetiky plánuje Česko s pomocí Nástroje pro oživení a odolnost rozšiřovat využívání obnovitelných zdrojů energie, zejména fotovoltaiky, snižovat energetickou náročnost obytných a veřejných budov a podporovat výměny uhelných kotlů v domácnostech. Udržitelná doprava je podporována investicemi do železniční infrastruktury, čistou městskou dopravou a pobídkami k používání vozidel s nízkými emisemi. V reakci na doporučení v oblasti výzkumu a vývoje jsou investice směrovány do posilování spolupráce veřejného a soukromého sektoru a je zajištěna podpora inovačního rámce a finanční/nefinanční podpora inovativních podniků. Podnikatelské prostředí je zlepšováno několika opatřeními týkajícími se elektronické veřejné správy, protikorupčními reformami a komplexní reformou postupu udílení stavebních povolení, což jsou oblasti, kde momentálně existuje nejvíce překážek pro investice v Česku. Mezi klíčová opatření, jež reagují na doporučení týkající se trhu práce, patří programy prohlubování dovedností a rekvalifikační programy, které mají pracovní sílu připravit na zelenou a digitální transformaci, a nová zařízení péče o děti pro děti mladší tří let, aby se zvýšil počet žen, které pracují nebo hledají zaměstnání. Pokud jde o vzdělávání, cílem plánu je zvýšit digitální gramotnost žáků a učitelů, poskytnout školám digitální vybavení a zároveň zajistit inkluzivní vzdělávání prostřednictvím podpory znevýhodněných škol a doučování. Doporučení v oblasti zdravotní péče jsou řešena posilováním onkologické prevence a rehabilitační péče, rozvojem portálu elektronického zdravotnictví, který má podpořit integrované postupy péče, a podporou vzdělávání ve zdravotnictví. Další doplňující akce zahrnují opatření ke zlepšení dlouhodobé péče.

(22)Očekává se, že provádění českého plánu pro oživení a odolnost přispěje k dalšímu pokroku v oblasti zelené a digitální transformace. Na opatření podporující klimatické cíle připadá v Česku 42 % celkových prostředků, které byly na plán přiděleny, a na opatření podporující digitální cíle pak připadá 22 % z těchto celkových prostředků. Plnohodnotné provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s příslušnými milníky a cíli pomůže Česku rychle se zotavit z dopadů krize COVID-19 a současně posílí jeho odolnost. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

(23)Dne 16. prosince 2021 předložilo Česko dohodu o partnerství a v prosinci 2021 a lednu 2022 pak podalo sedm programů. Dne 16. března 2022 byl předložen program pro spravedlivou transformaci. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 Česko při programování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 zohlední příslušná doporučení, která mu byla vydána. To je předpokladem pro zlepšení účinnosti a pro maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, kterou má země obdržet z fondů politiky soudržnosti, a zároveň je tak podporována koordinace, doplňkovost a soudržnost mezi těmito fondy a dalšími nástroji a fondy Unie. Úspěšné provádění Nástroje pro oživení a odolnost a programů politiky soudržnosti také závisí na odstranění překážek, které stojí v cestě investicím na podporu zelené a digitální transformace a vyváženého územního rozvoje.

(24)Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost, čelí Česko několika dalším výzvám v souvislosti s bydlením. Cenová dostupnost bydlení v Česku patří v posledních pěti letech k nejnižším v EU. Malý fond sociálního bydlení navíc nemůže uspokojit poptávku všech nízkopříjmových a zranitelných domácností (v roce 2019 připadalo na sociální bydlení 0,4 % celkového bytového fondu oproti unijnímu průměru 7–8 %) a stávající příspěvky na bydlení nejsou dostatečně využívány. Financování v rámci politiky soudržnosti v posledních letech podporovalo investice do nových jednotek sociálního bydlení a i v novém programovém období bude sociální začleňování dále podporováno, mimo jiné právě prostřednictvím sociálního bydlení. Česku chybí legislativa, která by sociální bydlení upravovala, a také komplexní rámec. To ztěžuje koordinaci roztříštěných politik bydlení a vymezení povinností vnitrostátních a regionálních subjektů. Pandemie a příliv uprchlíků z Ukrajiny tyto přetrvávající problémy ještě více prohloubily.