Letošní společná zpráva o zaměstnanosti, jejíž vypracování ukládá článek 148 SFEU, je součástí balíčku Komise, kterým se zahajuje evropský semestr 2012. Tato zpráva podporuje a rozšiřuje klíčové informace týkající se zaměstnanosti a obsažené v roční analýze růstu a představuje tak klíčový prvek pro posílení hospodářského vedení. Analýza a informace, které zpráva obsahuje, vycházejí ze stavu zaměstnanosti a z celkové sociální situace v Evropě, z provádění směrů zaměstnanosti, z výsledků posouzení národních reformních programů jednotlivých členských států, které vedly k přijetí konkrétních doporučení Radou v červenci 2011, jakož i z dosavadního provádění těchto programů.

1.Pracovní trh a sociální trendy

Zpomalení růstu brání již tak chabému oživení zaměstnanosti a nedovoluje zvýšení míry zaměstnanosti

Celkové oživení zaměstnanosti probíhalo pomalu a váhavě a růst zaměstnanosti zůstal v EU-27 po většinu roku 2010 záporný (- 0,5 %) a mírně pozitivní vývoj byl zaznamenaný až ke konci roku. Vytvoření 1,5 milionu pracovních míst v polovině roku 2011 nemohlo vyvážit masivní propouštění v době krize, kdy bylo zrušeno 6 milionů pracovních míst. Pracovní trh nezareagoval včas a dostatečně na růst HDP, což bylo částečně důsledkem hromadění pracovních sil a s tím souvisejícím zpomalením produktivity, které plní funkci přizpůsobovacích mechanismů. Od zpomalení růstu HDP během roku 2011 je budoucí vývoj zaměstnanosti nejistý.

Míra zaměstnanosti v rámci EU klesla o 1,8 procentního bodu v období let 2008–2010 s výjimkami v několika členských státech, kde míry zaměstnanosti vzrostly (Polsko, Německo, Lucembursko a Malta). Ke změnám ve vývoji zaměstnanosti v jednotlivých odvětvích pracovního trhu docházelo nerovnoměrně. Do konce roku 2010 byly nezaměstnaností nejvíce postiženi muži zaměstnaní ve zpracovatelském průmyslu a stavebnictví, pracovníci s nízkou kvalifikací a obzvláště mladí lidé, v jejichž případě pokračoval negativní trend i v roce 2011. Míra zaměstnanosti žen byla krizí zasažena postupněji. Naproti tomu se zvýšila míra zaměstnanosti starších lidí.

K nárůstu zaměstnanosti došlo především díky pracovním smlouvám na dobu určitou a pracovním místům na částečný úvazek…

Nedávný nárůst míry zaměstnanosti byl zapříčiněn především zvýšením počtu pracovních smluv na dobu určitou, zatímco před krizí se zvyšoval především počet pracovních smluv na dobu neurčitou. Nárůst zaměstnanosti v roce 2011 byl dále do velké míry zapříčiněn zvýšením počtu pracovních míst na částečný úvazek, zatímco před krizí to bylo především díky zvýšení počtu pracovních míst na plný úvazek. Tato skutečnost odráží potřebu podniků přizpůsobit se slabým a nejistým ekonomickým podmínkám a vyhlídkám.

Počet starších pracovníků s pracovní smlouvou na dobu neurčitou nadále rostl a v roce 2010 se zvýšil o 4,7 % v porovnání s předchozím rokem a o 7,9 % (o 1,4 milionu pracovníků více) v porovnání s obdobím před dvěma lety. Zároveň se v prvním čtvrtletí roku 2011 zastavil pokles počtu pracovníků v nejproduktivnějším věku s pracovní smlouvou na dobu neurčitou, avšak počet mladých lidí zaměstnaných na dobu neurčitou nadále klesá.

Graf 1: Vývoj počtu pracovních míst na dobu neurčitou podle věkových skupin

Opětovného nárůstu počtu pracovních míst na dobu určitou a na částečný úvazek využili především pracovníci v nejproduktivnějším věku a do značné míry i starší pracovníci. Rostoucí počet pracovních míst na částečný úvazek však příliš neovlivnil zaměstnanost mladých lidí. Ženy mají mírnou převahu nad muži, pokud jde o pracovní místa na dobu určitou, zatímco v případě pracovníků na částečný úvazek je podíl žen výrazně vyšší než mužů.

Graf 2: Vývoj počtu pracovních míst na dobu určitou podle věkových skupin

…zatímco situace mladých lidí se zhoršila

Míra nezaměstnanosti mladých vzrostla z 15,5 % na 20,9 % v období let 2008–2010, přičemž podíl nepracujících vzrostl z 55,6 % na 56,9 %. Za nárůst podílu nepracujících mezi mladými lidmi může částečně skutečnost, že se více mladých lidí vzhledem ke zhoršeným pracovním vyhlídkám vrátilo do škol či do odborné přípravy. To by nebylo negativní samo o sobě, pokud by vzdělání a odborná příprava mohly zlepšit jejich budoucí šance na pracovním trhu. Podíl mladých lidí ve věku 15–24 let, kteří nejsou zapojeni ani do pracovní činnosti, ani do vzdělávání či odborné přípravy (NEET) však za období let 2008–2010 vzrostl o 2 procentní body. Vysoká míra nezaměstnanosti mladých a vysoký podíl nepracujících mezi nimi společně s ještě obtížnějším přechodem ze školy do zaměstnání v době přetrvávající nejistoty nevyhnutelně vytváří dlouhodobá rizika nepřítomnosti na trhu práce a ztrát lidského kapitálu.

Graf 3: Vývoj podílu mladých lidí, kteří nejsou zapojeni do pracovní činnosti, ani do vzdělávání či odborné přípravy na celkové populaci ve věku 15–24 let

Zdroj: Eurostat, průzkum týkající se pracovní síly v EU

Dlouhodobá nezaměstnanost a nezaměstnanost osob s nízkou kvalifikací roste v celé Unii…