Zvláštní zpráva Evropský bankovní 
dohled dostává podobu –  
Evropský orgán pro 
bankovnictví (EBA) 
v měnícím se kontextuCS 2014  č. 05
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s  nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-872-0484-4
doi:10.2865/94321
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 05
Zvláštní zpráva Evropský bankovní 
dohled dostává podobu –  
Evropský orgán pro 
bankovnictví (EBA) 
v měnícím se kontextu
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce 
Smlouvy o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Zkratky
 Glosář
I – VIII Shrnutí
1 – 16 Úvod
4 – 11 Iniciativy Komise od roku 2008
6 – 11 Zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví jako součást struktury bankovního dohledu vytvořené 
v roce 2011
12 – 16 Nejnovější vývoj týkající se vytvoření bankovní unie
14 – 15 EBA a vytvoření jednotného mechanismu dohledu (SSM)
16 Zřízení jednotného mechanismu pro řešení problémů (SRM)
17 – 21 Rozsah a koncepce auditu
22 – 80 Připomínky
23 – 38 Regulatorní reforma: Komise reagovala rozsáhlou regulatorní agendou pro bankovní sektor a EBA 
přispěl vytvářením technických norem a pokynů
24 – 27 Komise připravila návrh právních předpisů včas, ale…
28 – 35 … EBA měl krátké lhůty, veřejná konzultace byla krátká a chybělo celkové posouzení dopadu připravené 
Komisí
36 – 38 Riziko, že rada orgánů dohledu EBA nebude přijímat optimální rozhodnutí
39 – 55 Reforma dohledu: EBA přispěl k přeshraničnímu dohledu, ale zůstávají otevřené problémy
44 – 52 … Sbližování v oblasti dohledu, uskutečňované prostřednictvím kolegií orgánů dohledu, se zlepšilo, ale je 
stále omezené
53 – 55 … úloha EBA ve zprostředkování byla omezená v důsledku právních překážek
03 Obsah
56 – 64 Reforma dohledu: úloha EBA v zátěžových testech
56 – 61 Nad spolehlivostí zátěžových testů bank v roce 2011 zůstávají otazníky, avšak…
62 – 64 … rekapitalizace v roce 2012 přispěla k znovunastolení důvěry
65 – 74 Reforma dohledu: je nutné dále rozvinout ochranu spotřebitele a klíčové řídicí systémy
65 – 72 … V oblasti ochrany spotřebitele jsou k dispozici jen minimální zdroje a málo hlasujících členů s plným 
mandátem
73 – 74 … EBA musí ještě zavést klíčové vnitřní systémy, které zajistí efektivní a účinnou výkonnost
75 – 80 Reforma dohledu: měnící se úloha EBA
81 – 90 Závěry a doporučení
83 Regulatorní reforma
84 – 90 Vývoj v oblasti dohledu: důsledky pro úlohu EBA v oblasti dohledu
 Příloha I — Přehled koncepce auditu
 Příloha II — Pravomoci a činnosti EBA
 Příloha III — Expertní skupina
 Příloha IV — Legislativní iniciativy vybrané k přezkumu
 Příloha V —  Mechanismy pro řešení problémů a systémy pojištění vkladů ve Spojených státech 
a v Kanadě
 Příloha VI — Rámec pro ozdravení bank a řešení jejich problémů
 Příloha VII — Bibliografie
 Odpovědi Komise
 Odpovědi Evropského orgánu pro bankovnictví
04
 Zkratky
CEBS : Výbor pro evropský bankovní dohled ( Committee of European Banking Supervision )
CRD IV : Směrnice o kapitálových požadavcích IV ( Capital Requirements Directive IV )
CRR : Nařízení o kapitálových požadavcích ( Capital Requirements Regulation )
EBA : Evropský orgán pro bankovnictví ( European Banking Authority )
ECB : Evropská centrální banka
EIOPA : Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
ESFS : Evropský systém finančního dohledu 
ESMA : Evropský orgán pro cenné papíry a trhy 
ESRB : Evropská rada pro systémová rizika
EU: Evropská unie
FED : Federální rezervní systém USA ( Federal Reserve System )
FICOD : Směrnice o finančních konglomerátech ( Financial Conglomerates Directive )
FSB : Rada pro finanční stabilitu ( Financial Stability Board ) 
G20 : Skupina dvaceti ministrů financí a guvernérů centrálních bank 
GŘ pro vnitřní trh a služby : Generální ředitelství pro vnitřní trh a služby 
HDP : Hrubý domácí produkt
MCD : Směrnice o hypotečních úvěrech ( Mortgage Credit Directive )
NSA : Vnitrostátní orgán dohledu ( National Supervisory Authority )
SRB : Jednotný výbor pro řešení problémů ( Single Resolution Board )
SRM : Jednotný mechanismus pro řešení problémů ( Single Resolution Mechanism ) 
SSM : Jednotný mechanismus dohledu ( Single Supervisory Mechanism )
TARP : Program pomoci pro toxická aktiva ( Troubled Asset Relief Program )
05
 Glosář
Bankovní dohled : monitorování finanční výkonnosti a finančních operací bank, které má zajistit, aby banky 
fungovaly bezpečně a stabilně a aby dodržovaly pravidla a předpisy. Bankovní dohled provádějí státní regulatorní 
orgány. Jeho cílem je předcházet úpadkům bank.
Bankovní regulace : forma státní regulace ukládající bankám určité požadavky, omezení a pokyny. Regulatorní 
struktura vytváří mezi bankovními institucemi a jejich klienty transparentnost. Cíli bankovní regulace jsou mezi 
jinými obezřetnostní dohled (tj. snížení úrovně rizika, jemuž jsou vystaveni věřitelé bank), snížení systémového 
rizika (tj. snížení rizika přerušení poskytování služeb v důsledku negativních obchodních podmínek pro banky, které 
vedou k úpadku celé řady bank nebo velkých bank) a pravidla týkající se spravedlivého přístupu k zákazníkům.
Basilejský výbor pro bankovní dohled : výbor orgánů bankovního dohledu, který byl zřízen guvernéry centrálních 
bank skupiny G-10 v roce 1974 s cílem prohloubit chápání hlavních otázek bankovního dohledu a zlepšit jeho kvalitu 
na celém světě. Tento výbor vydává pokyny a normy pro různé oblasti, např. mezinárodní standardy týkající se 
kapitálové přiměřenosti (Basel, Basel II a Basel III).
Domovský orgán dohledu : orgán dohledu odpovědný za obezřetnostní dohled v členském státě EU, v němž daná 
finanční instituce získala licenci k provádění svých bankovních činností v EU (domovská země).
Finanční jištění : mechanismus nebo fond zajišťující, aby byly k dispozici dostatečné finanční prostředky na 
financování řešení problémů nebo na jinou podporu pro finanční instituce. Využívá se až jako poslední prostředek.
Finanční trh : trh, na němž osoby a subjekty mohou obchodovat s finančními aktivy a pasivy. Součástí finančních 
trhů jsou peněžní trhy a kapitálové trhy.
Hodnocení dopadu : soubor logických kroků, který pomáhá Evropské komisi posoudit potenciální ekonomické, 
sociální a environmentální dopady určité nové iniciativy. Jedná se o proces, v němž jsou připravovány důkazní 
informace pro politické činitele s rozhodovacími pravomocemi o výhodách či nevýhodách různých možností politik 
tím, že se posuzuje jejich potenciální dopad.
Hostitelský orgán dohledu : orgán dohledu odpovědný za obezřetnostní dohled v členském státě EU, v němž 
má daná finanční instituce pobočku; tento členský stát je odlišný od domovského členského státu, který finanční 
instituci udělil licenci k provádění bankovních činností v EU.
Jednotná příručka o dohledu : společný rámec pro zjišťování, měření a analýzu rizik v bankách a společné 
pokyny pro intervence orgánů dohledu a nápravná opatření. Tato příručka bude představovat nezávazný soubor 
osvědčených postupů v oblasti dohledu používaných v EU.
06 Glosář
Jednotný soubor regulatorních pravidel : cílem jednotného souboru regulatorních pravidel je stanovit jednotný 
soubor harmonizovaných obezřetnostních pravidel, která budou závazná ve svém celku a přímo použitelná v celé 
EU. Tento soubor má zajistit jednotné uplatňování dohody Basel III ve všech členských státech, odstranit nedostatky 
v regulaci, a tím přispět k účinnějšímu fungování vnitřního trhu. Jednotný soubor regulatorních pravidel tvoří 
závazné technické normy, které doplňují legislativní nástroje, ke kterým se vztahují.
Kolegia orgánů dohledu : jsou koordinační struktury, do nichž jsou společně zapojeny regulatorní orgány z různých 
zemí podílející se na dohledu nad přeshraniční bankovní skupinou. Tato kolegia tvoří mechanismus pro výměnu 
informací mezi domácími a hostitelskými orgány dohledu, slouží dále ke koordinovanému či společnému plánování 
a realizaci úkolů v oblasti dohledu a jsou platformou k přípravě na krizové situace a řešení těchto situací.
Makroobezřetnostní dohled : dohled, který je zaměřen na stabilitu finančního systému jako celku a nikoliv na jeho 
složky. Potřeba makroobezřetnostního dohledu vzniká z toho důvodu, že kroky jednotlivých společností jednajících 
obezřetně a v souladu s pravidly mohou ve svém úhrnu vést k nestabilitě systému. Příkladem může být situace, kdy 
by ve stejnou dobu všichni věřitelé omezili poskytování úvěrů nebo všechny společnosti prodaly svá aktiva.
Mikroobezřetnostní dohled : je zaměřen na stabilitu jednotlivých složek finančního systému, konkrétně na 
bezpečnost a stabilitu jednotlivých finančních institucí.
Obezřetnostní regulace : příslušný právní rámec pro finanční operace, který má za cíl předcházet problémům ve 
finančním sektoru nebo je minimalizovat.
Regulatorní kapitál : (známý též pod názvem kapitálový požadavek či kapitálová přiměřenost): objem kapitálu, 
kterým musí banka či jiná finanční instituce disponovat podle požadavků příslušného regulatorního orgánu pro 
finanční služby. Zpravidla je vyjádřen jako ukazatel  kapitálové přiměřenosti, tj. vlastního kapitálu v procentech 
rizikově vážených aktiv.
Rekapitalizace : případ, kdy právnická osoba změní svou kapitálovou strukturu (poměr vlastního kapitálu k dluhu) 
s cílem zlepšit svůj poměr dluhu k vlastnímu kapitálu.
Rizikově vážená aktiva : aktiva a podrozvahová expozice banky, vážené podle rizika a použité pro stanovení 
kapitálového požadavku nebo ukazatele kapitálové přiměřenosti pro určitou finanční instituci.
07 Glosář
Řešení problémů : jakýkoli krok určitého orgánu (se zapojením soukromého sektoru nebo bez něj), jehož cílem 
je řešení problémů ve finanční instituci, která již není životaschopná a u níž už není reálný předpoklad, že se 
životaschopnou opět stane, a to ani po restrukturalizaci.
Státní dluh : známý též jako veřejný dluh. Jedná se o dluh vlastněný centrální vládou. Krize státního dluhu se týká 
situace, kdy je pro určité země obtížné či nemožné splatit či refinancovat svůj státní dluh bez pomoci třetích stran.
Veřejná konzultace : regulatorní proces, v jeho rámci je vyžádáno a obdrženo stanovisko veřejnosti k otázkám, 
které se veřejnosti týkají. Jeho hlavním cílem je zlepšit účinnost, transparentnost a zapojení veřejnosti do přípravy 
právních předpisů a politik. Konzultace jsou zásadním předpokladem pro kvalitní hodnocení dopadu. 
Zátěžové testování : simulace určená k posouzení schopnosti dané finanční instituce čelit ekonomické krizi. 
Zátěžové testy se provádějí s cílem zjistit, jak odolná je finanční instituce za různých podmínek.
08
 Shrnutí
I
Po vypuknutí finanční krize podnikla Komise opatření 
na stabilizaci bankovního sektoru. Snažila se posílit 
příslušný regulatorní rámec a dohled nad bankami, 
zejména nad těmi, které působí přeshraničně. Jako 
součást rozsáhlých návrhů regulatorních změn byl 
také v roce 2011 nově zřízen Evropský orgán pro ban -
kovnictví (EBA).
II
Cílem auditu Účetního dvora bylo posoudit, zda 
Komise a EBA uspokojivým způsobem plnily své 
povinnosti při zavádění nových mechanismů pro 
systém regulace bankovního sektoru a dohledu nad 
ním. Audit měl též přezkoumat, jak úspěšně tyto nové 
mechanismy fungují.
III
Účetní dvůr dospěl k závěru, že reforma právních 
předpisů bankovního sektoru provedená Komisí, zří -
zení EBA a činnost obou těchto subjektů při zavádění 
nového regulatorního systému a systému dohledu pro 
bankovní sektor, které se odehrálo v roce 2011, před -
stavovaly první důležité kroky v reakci na finanční krizi. 
Ve fungování těchto nových mechanismů však byly 
zjištěny nedostatky. Konkrétně se týkaly přeshranič -
ního bankovního dohledu, posouzení odolnosti bank 
EU a podpory ochrany spotřebitele na trhu finančních 
produktů a služeb EU.IV
Účetní dvůr zjistil, že Komise a EBA na finanční krizi 
zareagovaly rozsáhlou regulatorní agendou. Komise 
připravovala nové právní předpisy včas, ale veřejné 
konzultace jak v EBA, tak v GŘ pro vnitřní trh a služby 
byly krátké. EBA musel navíc čelit napjatým termínům 
a pro daný legislativní balíček se neuskutečnilo ani 
žádné posouzení dopadu.
V
Jako součást reformy dohledu přispěl EBA ke zkvalit -
nění přeshraničního dohledu nad bankami, a to jako 
zprostředkovatel a koordinátor činnosti vnitrostátních 
orgánů dohledu. Jeho role v otázkách souvisejících 
s bankovním dohledem však byla v mnoha ohledech 
omezená. Každodenní dohled nad bankami zůstává 
v kompetenci vnitrostátních orgánů dohledu a EBA 
neprovádí přímý dohled nad finančními institucemi. 
Sbližování dohledu prostřednictvím kolegií orgánů 
dohledu je omezené a tato kolegia věnovala příliš času 
projednávání procedurálních otázek místo toho, aby 
se zaměřovala na problematiku rizik.
VI
EBA nemá v oblasti sbližování dohledu pravomoc 
přijímat rozhodnutí a tato rozhodnutí vymáhat, ani 
řešit spory mezi vnitrostátními orgány dohledu. Ačkoli 
EBA vynaložil výrazné úsilí k řešení sporů mezi vnitro -
státními orgány dohledu, při zprostředkování má jen 
omezený právní mandát. Účetní dvůr rovněž zjistil, že 
EBA měl omezený právní mandát i nedostatečné per -
sonální zdroje při provádění zátěžových testů v roce 
2011. Celkově nebyly zdroje EBA v počáteční fázi jeho 
existence dostatečné na to, aby mu umožnily plnit 
jeho mandát.
Shrnutí 09
VII
Od podzimu 2014 bude mít Evropská centrální banka 
(ECB) pravomoc k dohledu nad bankovním sektorem 
ve všech členských státech eurozóny a v ostatních 
členských státech, které se budou chtít tohoto procesu 
účastnit. Tento jednotný mechanismus dohledu (SSM) 
bude předpokládat spolupráci mezi ECB a vnitrostát -
ními orgány dohledu, přičemž za celkové fungování 
jednotného mechanismu dohledu bude odpovědná 
ECB.
VIII
Účetní dvůr má za to, že úspěšný bankovní dozor na 
úrovni celé EU vyžaduje jasné oddělení úloh a odpo -
vědnosti mezi EBA, ECB a vnitrostátními orgány 
dohledu, a to jak těmi, které jsou účastníky SSM, tak 
těmi, kteří účastníky nejsou. Aby se předešlo riziku 
zdvojování úkolů a také nejasné odpovědnosti mezi 
ECB, vnitrostátními orgány dohledu a EBA v některých 
oblastech, doporučuje Účetní dvůr dále vyjasnit role 
a odpovědnost v právních předpisech i memorandech 
o porozumění. Dále doporučuje zavést postupy, které 
zajistí úzkou a častou spolupráci a výměnu infor -
mací mezi jednotlivými subjekty, a věnovat zvláštní 
pozornost přechodnému období, než bude plně 
zaveden SSM.
10
 Úvod
01 
Celosvětová krize, která od roku 2007 
postihla finanční sektor, byla zapříči -
něna kombinací nadměrného podstu -
pování rizik a negativního vývoje na 
finančních trzích. Způsobila významné 
ztráty z investic a regulatorní kapi -
tál bank v jejím důsledku klesl pod 
požadované limity. Banky si už nebyly 
schopny obstarávat finanční prostřed -
ky na peněžních a kapitálových trzích. 
Navíc vzhledem k těsnému propojení 
bank nastala situace, kdy úpadek jedné 
velké finanční instituce mohl vést 
k úpadku mnoha dalších, což ohrozilo 
celý finanční systém.
02 
S cílem předejít zhroucení bankovní -
ho systému provedly členské státy EU 
rekapitalizaci svých bank s využitím 
veřejných finančních prostředků. Cen -
trální banky v tomto procesu zajistily 
pro bankovní systém likviditu. Orgá -
ny EU a členské státy přistoupily ke 
krizovým opatřením ve snaze znovuna -
stolit důvěru ve finanční instituce. Po 
těchto opatřeních následovaly regula -
torní reformy a reformy dohledu (viz 
body 4 –16).03 
V období 2008–2012 Komise schválila 
pro finanční sektor podporu ve výši 
5 bilionů EUR (což představuje 40,3 % 
HDP EU1), která měla především podo -
bu záruk a rekapitalizace. V některých 
členských státech rozsah podpory 
přispěl ke krizi státního dluhu, jež v té 
době ohrožovala finanční stabilitu 
eurozóny. Aby se tato stabilita zacho -
vala, byla poskytnuta finanční pomoc 
prostřednictvím různých mechanismů 
finanční podpory vytvořených v reak -
ci na finanční krizi. Podrobný časový 
průběh finanční krize a reakcí EU jejích 
členských států je zobrazen v  grafu 1 .
Iniciativy Komise od roku 
2008
04 
V kontextu celosvětové krize ve finanč -
ním odvětví přijala Komise opatření na 
stabilizaci bankovního sektoru. Snažila 
se posílit:
 — regulatorní rámec, který se vztahu -
je na fungování bank v EU,  
 — dohled nad bankami, zejména 
pak nad bankami, které působí na 
přeshraničním trhu,
 — ochranu evropských spotřebitelů 
v oblasti finančních produktů.1 COM(2012) 778 final ze dne  
21. prosince 2012 
a SWD(2012) 443 v konečném 
znění ze dne 21. prosince 2012, 
s. 29.
11 Úvod
05 
Od roku 2008 Generální ředitelství 
pro vnitřní trh a služby Komise (GŘ pro 
vnitřní trh a služby) zavádí rozsáhlé 
návrhy regulatorních změn (viz  
příloha IV ), většinou v souvislosti 
s mezinárodním úsilím o stabilizaci 
globálního finančního systému ze stra -
ny G20 a Basilejského výboru pro ban -
kovní dohled. Jeden z těchto návrhů se 
týkal vytvoření Evropského orgánu pro 
bankovnictví (EBA).Zřízení Evropského orgánu 
pro bankovnictví jako 
součást struktury bankov -
ního dohledu vytvořené 
v roce 2011
06 
Evropský orgán pro bankovnictví byl 
zřízen dne 1. ledna 20112. Nahradil 
Výbor pro evropský bankovní dohled 
(CEBS)3, přičemž jeho role v regulatorní 
oblasti, procesu dohledu a v legislativ -
ním procesu je rozsáhlejší (viz tabul -
ka 1 ). Mezi úlohy EBA patří rovněž 
ochrana spotřebitele4.
Mandát CEBS a EBA
CEBS EBA
RegulaceČistě poradenská funkce
Vydává nezávazné pokyny a doporučení. Připravuje technické normy, které se 
stanou po schválení Komisí nařízením EU 
přímo použitelným v členských státech. 
DohledÚčastní se na dobrovolné bázi řady kolegií 
orgánů dohledu. Má právo účastnit se všech kolegií orgánů 
dohledu a zařazovat otázky na pořad 
jednání kolegií.
Má roli zprostředkovatele pro případy ne ‑
shod mezi vnitrostátními orgány dohledu. 
Ochrana 
spotřebiteleNespadá do mandátu. Prosazuje transparentnost, jednoduchost 
a spravedlnost na trzích se spotřebitelský ‑
mi finančními produkty nebo službami 
v EU.
Zdroj: analýza EÚD.Tabulka 12 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1093/2010 ze dne  
24. listopadu 2010 o zřízení 
Evropského orgánu dohledu 
(Evropského orgánu pro 
bankovnictví), o změně 
rozhodnutí č. 716/2009/ES 
a o zrušení rozhodnutí Komise 
2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 
15.12.2010, s. 12).
3 Nařízení (EU) č. 1093/2010.
4 Článek 9 nařízení (EU) 
č. 1093/2010.
12 Úvod18. března 20113. srpna 2011
6. dubna 2011 15. července 20112 June 201027. června 2012 12. září 201210. července 2013 23. října 2013 14. listopadu 2013
28. listopadu 2010
Ministři ﬁnancí zemí eurozóny se 
dohodli na budoucím Evropském 
stabilizačním mechanismu (ESM), 
který jako trvalý záchranný 
mechanismus nahradí od poloviny 
roku 2013 stávající Evropský nástroj 
ﬁnanční stability (EFSF).13. října 2011 
Po ratiﬁkaci zeměmi eurozóny začíná 
fungovat posílený Evropský nástroj 
ﬁnanční stability (EFSF). Má efektivní 
zápůjční kapacitu 440 mld. EUR 
prostřednictvím garancí, ke kterým se 
zavázalo 17 zemí eurozóny.
1. ledna 2011
Byly zřízeny tři nové evropské orgány 
dohledu.
13. prosince 2012
Rada se dohodla na jednotném 
mechanismu dohledu.
26. června 2013
Jsou přijaty nové CRD IV a CRR.2. března 2012
Je podepsána Smlouva 
o stabilitě, koordinaci a správě 
v hospodářské a měnové unii.
3. listopadu 2013
Vstupuje v platnost nařízení 
o jednotném mechanismu dohledu.20. prosince 2013
Rada se dohodla na jednotném 
mechanismu pro řešení problémů.
Evropský orgán pro bankovnictví 
(EBA) zveřejňuje údaje o nadcházejících zátěžových testech bank v celé EU a vysvětluje scénáře a metodiku pro testování vzorku evropských bank.
Evropská komise zveřejňuje návrh jednotného mechanismu dohledu (SSM) pro všechny banky v eurozóně.
Komise vydává návrh na jednotný mechanismus na řešení problémů bank, který má doplnit SSM zřízením jednotného fondu na řešení problémů bank spravovaného jednotným výborem pro řešení problémů.ECB zahajuje komplexní hodnocení, 
než se ujme svých povinností dohledu.Prohlášení euroskupiny o odchodu 
Španělska a Irska z jejich ekonomického ozdravného programu.Evropský orgán pro bankovnictví zveřejňuje výsledky zátěžových 
testů bank v roce 2011.
Portugalsko žádá o aktivaci 
mechanismu pomoci euroskupinu a Radu ECOFIN (EU poskytuje úvěry ve výši 52 mld. EUR).
Jak Španělsko, tak Kypr žádají o ﬁnanční pomoc. Předseda Barroso činí prohlášení o trzích se státními 
dluhopisy eurozóny a o obavách spojených s vývojem 
na trhu státních dluhopisů Itálie a Španělska.Graf 1Harmonogram finanční krize a reakce EUPočátek roku 2007 Prosinec 2007 15. září 2008 Říjen 2008 15. října 2008
21. listopadu 201026. ledna 200925. února 2009 Duben 2009 23. června 2009 13. července 2009Duben 2010
23. září 200923. července 2010 2. června 2010 26. května 2010
19. listopadu 2008Napětí související s rizikovými 
hypotéčními úvěry v USA začíná způsobovat nedostatek likvidity na peněžních trzích na celém světě. 
Bank of Canada, Bank of England, 
ECB, Federální rezervní systém USA a Švýcarská národní banka vyhlašují opatření na uvolnění tlaků na trzích krátkodobého ﬁnancování.Komise přijímá legislativní návrhy 
prvního systému dohledu v rámci 
celé EU – Evropského systému 
orgánů ﬁnančního dohledu (ESFS). 
Jsou zřízeny nové tři evropské orgány dohledu transformací dosavadních výborů 3. úrovně pro sektor bankovnictví, cenných papírů a zaměstnanecké penzijní pojištění.
Čtvrtá největší investiční banka v USA, Lehman Brothers Holdings 
Inc., podává návrh na prohlášení 
konkurzu. Na již narušeném ﬁnančním trhu začíná období extrémní volatility.
Evropská komise přijímá návrh na 
revizi stávající směrnice o kapitálových požadavcích. Komise přijímá návrh na další změnu směrnice o kapitálových 
požadavcích (CRD).Komise navrhuje fondy pro řešení 
problémů bank, které by byly ﬁnancovány z bankovního poplatku.
Návrhy Komise na zkvalitnění 
dohledu EU nad ratingovými agenturami. 
Výbor evropských orgánů 
bankovního dohledu zveřejňuje výsledky zátěžových testů bank.Evropská komise předkládá návrh na zvýšení minimální ochrany pro bankovní vklady na 100 000 EUR. Kromě toho EK navrhuje změny Mezinárodních účetních standardů (IAS) ke zmírnění důsledků ﬁnanční krize.
Skupina De Larosière, která byla pověřena úkolem vypracovat doporučení pro Evropskou komisi o posílení ﬁnančního dohledu v EU, zveřejňuje svou zprávu. Vedoucí představitelé zemí G20 se 
setkávají v Londýně, aby projednali otázky ﬁnančních trhů a světové ekonomiky. Dohodli se na vytvoření nové Rady pro ﬁnanční stabilitu s posíleným mandátem, jako následnické organizace Fóra pro ﬁnanční stabilitu (FSF).
Memorandum o porozumění o ﬁnanční pomoci Maďarsku – pomoc platebním bilancím až do výše 6,5 mld. EURMemorandum o porozuměnío ﬁnanční pomoci platebním bilancím pro Rumunsko – 5 mld. EUR.
Memorandum o porozumění o ﬁnanční pomoci Lotyšsku 
– součást balíčku mezinárodní ﬁnanční pomoci Lotyšsku 
v celkové výši až 7,5 mld. EURIrská vláda žádá o podporu EU 
a MMF.Mechanismus ﬁnanční podpory pro Řecko se stává plně 
funkčním a v květnu 2010 Řecko oﬁciálně žádá země 
eurozóny a MMF o ﬁnanční pomoc. Země eurozóny 
a MMF se shodují na úvěrovém balíčku ve výši 
110 mld. EUR.
9. květen 2010
Mimořádné zasedání Rady pro 
hospodářské a ﬁnanční věci: ministři 
rozhodli o podrobnostech komplexního 
balíčku opatření včetně Evropského 
mechanismu ﬁnanční stabilizace (EFSM) 
a Evropského nástroje ﬁnanční stability 
(EFSF) o celkovém objemu až 500 mld. EUR 
na základě přísné podmíněnosti 
a stanovených podmínek. 
7. června 2010
Je zřízen Evropský nástroj ﬁnanční 
stability (EFSF).
16. října 201
Vstupují v platnost právní předpisy 
o zřízení Evropské rady pro systémová 
rizika (ESRB).
13 Úvod18. března 20113. srpna 2011
6. dubna 2011 15. července 20112 June 201027. června 2012 12. září 201210. července 2013 23. října 2013 14. listopadu 2013
28. listopadu 2010
Ministři ﬁnancí zemí eurozóny se 
dohodli na budoucím Evropském 
stabilizačním mechanismu (ESM), 
který jako trvalý záchranný 
mechanismus nahradí od poloviny 
roku 2013 stávající Evropský nástroj 
ﬁnanční stability (EFSF).13. října 2011 
Po ratiﬁkaci zeměmi eurozóny začíná 
fungovat posílený Evropský nástroj 
ﬁnanční stability (EFSF). Má efektivní 
zápůjční kapacitu 440 mld. EUR 
prostřednictvím garancí, ke kterým se 
zavázalo 17 zemí eurozóny.
1. ledna 2011
Byly zřízeny tři nové evropské orgány 
dohledu.
13. prosince 2012
Rada se dohodla na jednotném 
mechanismu dohledu.
26. června 2013
Jsou přijaty nové CRD IV a CRR.2. března 2012
Je podepsána Smlouva 
o stabilitě, koordinaci a správě 
v hospodářské a měnové unii.
3. listopadu 2013
Vstupuje v platnost nařízení 
o jednotném mechanismu dohledu.20. prosince 2013
Rada se dohodla na jednotném 
mechanismu pro řešení problémů.
Evropský orgán pro bankovnictví 
(EBA) zveřejňuje údaje o nadcházejících zátěžových testech bank v celé EU a vysvětluje scénáře a metodiku pro testování vzorku evropských bank.
Evropská komise zveřejňuje návrh jednotného mechanismu dohledu (SSM) pro všechny banky v eurozóně.
Komise vydává návrh na jednotný mechanismus na řešení problémů bank, který má doplnit SSM zřízením jednotného fondu na řešení problémů bank spravovaného jednotným výborem pro řešení problémů.ECB zahajuje komplexní hodnocení, 
než se ujme svých povinností dohledu.Prohlášení euroskupiny o odchodu 
Španělska a Irska z jejich ekonomického ozdravného programu.Evropský orgán pro bankovnictví zveřejňuje výsledky zátěžových 
testů bank v roce 2011.
Portugalsko žádá o aktivaci 
mechanismu pomoci euroskupinu a Radu ECOFIN (EU poskytuje úvěry ve výši 52 mld. EUR).
Jak Španělsko, tak Kypr žádají o ﬁnanční pomoc. Předseda Barroso činí prohlášení o trzích se státními 
dluhopisy eurozóny a o obavách spojených s vývojem 
na trhu státních dluhopisů Itálie a Španělska.
14 Úvod
07 
EBA je součástí Evropského systému 
finančního dohledu (ESFS), který byl 
zřízen v roce 2011 pro zajištění mik -
roobezřetnostního dohledu. Hlavním 
cílem ESFS je přispívat ke krátkodobé, 
střednědobé a dlouhodobé stabilitě 
finančního systému pro ekonomiku 
EU, její občany a podniky. ESFS zahr -
nuje EBA, Evropský orgán pro cenné 
papíry a trhy (ESMA) a Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké 
penzijní pojištění (EIOPA). Tyto sub -
jekty zajištují spolu s vnitrostátními 
orgány dohledu mikroobezřetnostní 
dohled. Společně s Evropskou radou 
pro systémová rizika (ESRB), která je 
odpovědná za makroobezřetnostní 
dohled, tvoří evropskou architekturu 
dohledu (viz  graf 2 ).Graf 2Evropská architektura dohledu, jak byla vytvořena v roce 2011
Non v oting members: O ne
represen tative of na tional
sper visors f or each Member
States/EFC pr esiden tPodpora ECB
Evropská komise
Mikroobezřetnostní 
informaceVarování před riziky 
DoporučeníFinanční sektor EUVedoucí představitelé EBA, 
EIOPA a ESMANehlasující členové: jeden zástupce 
vnitrostátního orgánu dohledu za 
každý členský stát / předseda 
Hospodářského a ﬁnančního výboruGuvernéři centrálních 
bank jednotlivých 
zemí, prezident 
a viceprezident ECB 
Evropský orgán pro 
bankovnictví
Vnitrostátní orgány 
bankovního dohleduEvropský orgán pro 
pojišťovnictví a zaměstnanecké 
penzijní pojištění
Vnitrostátní orgány dohledu 
pro pojištění a důchodyEvropský orgán pro cenné 
papíry a trhy
Vnitrostátní orgány dohledu 
pro cenné papíryEvropská rada pro systémová rizika 
Makroobezřetnostní dohled
Evropský systém ﬁnančního dohledu 
Mikroobezřetnostní dohled
Zdroj: ECB.
15 Úvod
08 
Hlavní úkoly EBA pro všechny členské 
státy EU jsou tyto:
 — vypracovávat jednotnou příručku 
pro výkon dohledu a přispívat tím 
k vytváření vysoce kvalitních spo -
lečných norem a postupů regulace 
a dohledu,
 — přispívat k jednotnému uplatňová -
ní právně závazných aktů Unie,
 — podněcovat a podporovat dele -
gování úkolů a povinností mezi 
příslušnými orgány,
 — sledovat a posuzovat tržní vývoj 
v oblasti své působnosti,
 — posilovat ochranu vkladatelů 
a investorů,
 — přispívat k jednotnému a soudrž -
nému fungování kolegií orgánů 
dohledu,
 — prosazovat transparentnost, zjed -
nodušování a spravedlnost pod -
mínek na trhu se spotřebitelskými 
finančními produkty či službami 
v rámci vnitřního trhu.09 
Ačkoli má EBA ve srovnání se svým 
předchůdcem CEBS větší úlohu při 
dohledu v EU (viz bod 6), každodenní 
dohled nad bankami zůstává v kom -
petenci vnitrostátních orgánů dohle -
du. EBA neprovádí přímý dohled nad 
finančními institucemi. Systém evrop -
ského bankovního dohledu se opírá 
(mezi jiným) o spolupráci mezi domov -
skými a hostitelskými orgány dohle -
du, v jejímž rámci dochází k výměně 
informací prostřednictvím kolegií 
orgánů dohledu s cílem získat konso -
lidovaný přehled o rizikové expozici 
dané banky.
10 
EBA je ze 60 % financován z rozpočtu 
vnitrostátních orgánů dohledu a ze 
40 % z rozpočtu EU. V roce 2012 činil 
jeho roční rozpočet 20,7 milionu EUR 
(v roce 2011 to bylo 12,7 milionu EUR). 
Personální zdroje EBA jsou omezené: 
v roce 2012 měl 94 pracovníků. EBA ve 
velké míře závisí na pracovnících z vni -
trostátních orgánů dohledu (národní 
odborníci či krátkodobá výpomoc ke 
konkrétním úkolům) a na smluvních 
zaměstnancích.
11 
Regulace finančních služeb podlé -
há postupu spolurozhodování Rady 
a Evropského parlamentu (článek 294 
SFEU: řádný legislativní postup). Nová 
nařízení a směrnice jsou tedy přijímány 
Radou i Parlamentem. Komise schvalu -
je návrhy technických norem připrave -
ných EBA prostřednictvím prováděcích 
aktů nebo aktů v přenesené pravomo -
ci, jak je stanoveno v daném nařízení či 
směrnici (viz též body 29–30).
16 Úvod
Nejnovější vývoj týkající 
se vytvoření bankovní 
unie
12 
Vzhledem k pokračující finanční krizi 
se v roce 2012 vedoucí představitelé 
států či vlád zemí eurozóny dohodli, že 
je zapotřebí podniknout další kroky ke 
zlepšení regulace bankovního sektoru 
a dohledu nad ním5. Bylo rozhodnuto, 
že by měl být vytvořen „konkrétní 
harmonogram pro dosažení skutečné 
hospodářské a měnové unie“, jenž 
bude obsahovat konkrétní návrhy na 
zachování jednoty a celistvosti jednot -
ného trhu finančních služeb6. Bankovní 
unie je jedním z prvků plánu předsta -
veného předsedou Evropské rady dne 
26. června 2012.
13 
Bankovní unii tvoří následující prvky 
(viz tabulka 2 ):5 Vrcholná schůzka eurozóny 
konaná dne 29. června 2012.
6 „Směrem ke skutečné 
hospodářské a měnové unii“, 
zpráva předsedy Evropské 
rady, Hermana Van Rompuye,  
26. června 2012, s. 7 a „Plán 
ustavení bankovní unie“ 
COM(2012) 510 ze dne 12. září 
2012.
17 Úvod
Stav prvků bankovní unieTabulka 2Prvek Stav Popis
Jednotný 
mechanismus 
dohledu (viz 
body 14–15) Dne 15. října 2013 přijala Rada nařízení 
o zavedení jednotného mechanismu 
dohledu (SSM). V rámci jednotného mechanismu dohledu 
bude Evropská centrální banka (ECB) 
odpovědná spolu s vnitrostátními orgány 
dohledu za dohled nad bankami v eurozóně 
a v dalších členských státech, které se 
budou mít zájem tohoto mechanismu 
účastnit. ECB převezme plně své úkoly 
v oblasti dohledu dne 4. listopadu 2014.
Integrovaný 
rámec pro 
řešení krizíV prosinci 2013 Rada a Evropský 
parlament dospěly k dohodě o rámci pro 
ozdravení bank a řešení jejich problémů. Tento rámec má za cíl správu bank, které 
čelí problémům, a v případě potřeby 
likvidaci bank v úpadku předvídatelným 
a efektivním způsobem za minimálního 
využití veřejných prostředků. Subjektem, 
který bude tato pravidla uplatňovat, bude 
jednotný mechanismus pro řešení problémů 
bank (poté, co bude zaveden). 
Dne 20. března 2014 bylo dosaženo 
dohody mezi Evropským parlamentem 
a Radou o jednotném mechanismu 
pro řešení problémů (SRM). První čtení 
návrhu nařízení o zřízení jednotného 
mechanismu pro řešení problémů 
bank v úpadku proběhlo v Evropském 
parlamentu dne 15. dubna 2014. Po 
konečném schválení textu přijme pak 
toto nařízení Rada Evropské unie již bez 
dalšího projednání. Rada a Parlament souhlasily se zřízením 
výboru pro řešení problémů, který bude 
mít při řešení problémů bank široké 
pravomoci. Tento výbor nebo ECB jakožto 
regulatorní orgány mohou zahájit proces 
řešení problémů banky, která je v úpadku. 
Dohoda obsahuje i jednotný fond pro 
řešení problémů, který bude financován 
z odvodů bank a který budou na počátku 
tvořit podfondy na úrovni jednotlivých 
členských států, které by byly v průběhu 
osmi let postupně spojovány. Jednotný 
mechanismus pro řešení problémů se bude 
týkat všech bank v zúčastněných členských 
státech.
Společný 
systém pojištění 
vkladů Normotvůrci se dohodli, že každý 
členský stát by měl zavést částečně 
předfinancovaný program, který 
by pojišťoval všechny vklady pod 
100 000 EUR. Zavedeny jsou pouze národní systémy 
pojištění vkladů. V době auditu Komise 
dosud nepředložila společný evropský 
systém pojištění vkladů7.
Jednotný 
soubor pravidelOd svého zřízení pracuje EBA na 
vytvoření jednotného souboru pravidel. 
V roce 2013 práce stále pokračovaly. V roce 2012 bylo zveřejněno k veřejné 
konzultaci šest pokynů, čtyři diskusní 
dokumenty, 14 konzultačních dokumentů 
a 23 návrhů technických norem, např. na 
zahrnutí CRD IV (viz bod 29).7 Stávající směrnice (směrnice 
Evropského parlamentu 
a Rady 2009/14/ES ze dne 
11. března 2009, kterou se 
mění směrnice 94/19/ES 
o systémech pojištění vkladů, 
pokud jde o výši pojištění 
a lhůtu k výplatě (Úř. věst. L 68, 
13.3.2009, s. 3)) zajištuje krytí 
vkladů do částky 100 000 EUR 
ve všech členských státech EU. 
V červenci 2010 přijala Komise 
legislativní návrh na důkladný 
přezkum s cílem harmonizovat 
a zjednodušit vnitrostátní 
systémy pojištění vkladů, 
urychlit výplaty peněz a zlepšit 
financování těchto systémů. 
Na Evropské radě, která se 
konala ve dnech  
27.–28. června 2013, vyzvali 
vedoucí představitelé EU 
k přijetí tohoto návrhu do 
konce roku 2013.
18 Úvod
EBA a vytvoření jednotného 
mechanismu dohledu (SSM)
14 
V říjnu 2013 schválila Rada nařízení 
udělující Evropské centrální bance 
pravomoc k dohledu nad bankovním 
sektorem. Schválila rovněž změny na -
řízení o EBA8. Nařízení o ECB stanovuje 
spolupráci mezi ECB a vnitrostátními 
orgány dohledu. Odpovědnost za 
celkové fungování SSM však bude mít 
ECB. ECB bude mít přímý dohled nad 
systémově nejdůležitějšími banka -
mi eurozóny, zatímco ostatní banky 
zůstanou pod dohledem vnitrostátních 
orgánů dohledu. Těm také zůstane odpovědnost za úkoly, které nejsou 
svěřeny ECB, například ochrana spotře -
bitele a pobočky bank ze třetích zemí.
15 
Po vytvoření jednotného mechanismu 
dohledu by měla úloha EBA při jakožto 
regulatorního orgánu měla zůstat v zá -
sadě beze změny (viz bod 76). Avšak co 
se týče dohledu, existují určité oblasti, 
v nichž je potřeba vyjasnit rozdělení 
odpovědnosti mezi EBA a ECB (viz 
body 77–80).8 Nařízení Rady (EU) 
č. 1024/2013 ze dne 15. října 
2013, kterým se Evropské 
centrální bance svěřují zvláštní 
úkoly týkající se politik, které 
se vztahují k obezřetnostnímu 
dohledu nad úvěrovými 
institucemi, tzv. „nařízení 
o SSM“ (Úř. věst. L 287, 
29.10.2013, s. 63). Nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1022/2013 ze 
dne 22. října 2013 kterým se 
mění nařízení (EU) 
č. 1093/2010 o zřízení 
Evropského orgánu dohledu 
(Evropského orgánu pro 
bankovnictví), pokud jde 
o svěření zvláštních úkolů 
Evropské centrální bance 
podle nařízení Rady (EU) 
č. 1024/2013 (Úř. věst. L 287, 
29.10.2013, s. 5).Graf 3Evropský bankovní dohled po zavedení jednotného mechanismu dohledu (SSM)
Zdroj: Na základě modelu vytvořeného Královským institutem pro mezinárodní vztahy Egmont.Státy účastnící 
se SSM
Státy mimo SSMÚvěrové instituce
Ostatní ﬁnanční 
instituce
Vnitrostátní dohledVnitrostátní dohledPřímý dohled ECB
Vnitrostátní dohled, 
celkový dohled ECBVýznamné úvěrové 
instituce
V rámci 
SSM 
Mimo rámec SSM Ostatní úvěrové 
instituce
19 Úvod
Zřízení jednotného mecha -
nismu pro řešení problémů 
(SRM)
16 
Dne 20. března 2014 byla mezi Evrop -
ským parlamentem a Radou dosažena 
dohoda o jednotném mechanismu pro 
řešení problémů (SRM). Návrh nařízení 
schválený Evropským parlamentem 
a Radou stanoví jednotný výbor pro 
řešení problémů, který má širokou 
pravomoc pro řešení problémů bank. 
Na základě oznámení Evropské centrál -
ní banky, že určitá banka je v úpadku 
nebo je u ní úpadek pravděpodobný, 
nebo z vlastního podnětu by výbor 
přijal plán řešení problémů, na jehož 
základě by byl u dané banky zahájen 
příslušný postup. Tento výbor by určil, 
zda a které nástroje se k řešení problé -
mů použijí a zda bude využit jednotný 
fond pro řešení problémů (viz přílo -
ha VI  obsahující informace o rámci pro 
řešení problémů bank a pro „klíčové 
atributy účinných mechanismů pro 
řešení problémů“ Rady pro finanční 
stabilitu).
20
 Rozsah  
a koncepce auditu
17 
Cílem auditu Účetního dvora bylo:
 — posoudit, zda Komise a EBA 
uspokojivým způsobem plnily své 
povinnosti při zavádění nových 
mechanismů pro regulaci bankov -
ního sektoru a dohled nad ním, 
které byly vytvořeny v roce 2011,
 — přezkoumat, jak úspěšně tyto nové 
mechanismy fungovaly v oblasti 
přeshraničního bankovního dohle -
du, posuzování odolnosti bank EU 
a podpory ochrany spotřebitelů 
na trhu s finančními produkty či 
službami v EU.
18 
Audit se týkal činností GŘ pro vnitřní 
trh a služby při přípravě legislativy pro 
finanční sektor, monitorování jejího 
provádění a vyhodnocování jejího 
dopadu a rovněž činností EBA v oblasti 
regulace, dohledu a ochrany spotře -
bitelů. Auditní práce v terénu u těchto 
subjektů proběhla v roce 2012 a na 
počátku roku 2013.19 
U vnitrostátních orgánů dohledu, 
centrálních bank a bankovních asociací 
šesti členských států9 byly vykonány 
návštěvy za účelem shromáždění infor -
mací. Auditoři také navštívili Evropský 
orgán pro cenné papíry a trhy, Evrop -
ský orgán pro pojišťovnictví a zaměst -
nanecké penzijní pojištění, Evropskou 
radu pro systémová rizika a Evropskou 
centrální banku. Setkali se rovněž s řa -
dou zástupců orgánů bankovního do -
hledu a regulatorních orgánů ve Spoje -
ných státech a v Kanadě (viz příloha I, 
bod 6 písm. c) ). Úvodní připomínky 
byly projednány se skupinou odborní -
ků (viz příloha III ). Byla prostudována 
též široká škála akademické literatury 
pojednávající o budoucím systému 
bankovního dohledu (viz příloha VII ).
20 
Provedená auditní práce umožnila 
Účetnímu dvoru podat zprávu o rele -
vantních skutečnostech a také o tom, 
jaké poznatky získané při auditu by 
mohly mít význam pro bankovní do -
hled v rámci SSM.
21 
Koncepce auditu a metody shromaž -
ďování důkazních informací jsou 
podrobněji popsány v  příloze I .9 Česká republika, Německo, 
Španělsko, Francie, Švédsko 
a Spojené království.
21
 Připomínky
22 
Následující připomínky je nutno číst 
v kontextu vážných problémů, kterým 
musel evropský bankovní sektor jako 
celek čelit, a také s přihlédnutím ke 
skutečnosti, že během období přezku -
mu byl Evropský orgán pro bankovnic -
tví v zahajovací fázi své existence.
Regulatorní reforma: 
Komise reagovala rozsáh -
lou regulatorní agendou 
pro bankovní sektor a EBA 
přispěl vytvářením tech -
nických norem a pokynů
23 
Pojem regulace se vztahuje na soubor 
závazných pravidel vyhlašovaných 
veřejným orgánem nebo soukromou 
institucí na základě veřejného man -
dátu. Tato pravidla jsou uplatňována 
všemi regulatorními orgány při plnění 
jejich funkcí v oblasti finančních služeb 
a jejich součástí jsou pravidla obezřet -
nosti pro trh (určená na zamezení vzni -
ku subjektů s pochybnou pověstí nebo 
nemajících potřebné finanční kapacity 
pro operace, které plánují realizovat) 
a pravidla zaměřená na řízení rizik 
souvisejících s finančními činnostmi, 
podnikovou správou a řízením a vnitř -
ními kontrolními systémy, pravidly 
podnikání a metodami dohledu10.Komise připravila návrh 
právních předpisů včas, ale…
24 
Řízení termínů by mělo zahrnovat pro -
cesy na zajištění včasného dokončení 
projektu: mělo by definovat činnos -
ti, sled činností, odhadnout zdroje, 
odhadnout trvání činností, vytvořit 
harmonogram a tento harmonogram 
také kontrolovat11.
25 
G20 a Basilejský výbor hrály vedoucí 
úlohu při zavádění silnější a celosvě -
tově koordinovanější regulace sektoru 
finančních služeb. Komise se účastnila 
jednání G20 i Basilejského výboru k le -
gislativě pro finanční sektor. Jednou 
z nejvýznamnějších celosvětových 
událostí je dohoda (BASEL III) stanovu -
jící, že finanční instituce by měly zvýšit 
svou úroveň kapitálu na pokrytí svých 
finančních rizik, a zajistit tak větší 
stabilitu na finančních trzích. Komise 
reagovala na finanční krizi přijetím 
rozsáhlé regulatorní agendy. Pro zave -
dení BASEL III v EU připravilo GŘ pro 
vnitřní trh a služby směrnici IV a naří -
zení o kapitálových požadavcích (CRD 
IV/CRR). Další důležité návrhy Komise 
na regulaci bankovního sektoru jsou 
uvedeny v  příloze IV .10 Podle definice Světové banky 
Legal Aspects of Financial 
Services Regulation and the 
Concept of a Unified Regulator  
(Právní aspekty regulace 
finančních služeb a koncepce 
jednotného regulatorního 
orgánu), Světová banka, 
Washington, DC, 2006.
11 Project Management Institute, 
Project Management Body of 
Knowledge (PMBOK Guide) 
(Soubor poznatků o řízení 
projekt ů), k apitola 6 – Řízení 
času, čtvrté vydání, 2008.
22 Připomínky Tabulka 3Čas potřebný v hlavních fázích procesu přípravy legislativy
Začátek CRD II  CRD IIICRD IV – 
směrnice 
a nařízeníSměrnice, kterou se 
stanoví rámec pro 
ozdravné postupy 
a řešení problémů 
úvěrových institucí 
a investičních podniků Systém 
pojištění 
vkladůPřezkum 
směrnice 
o finanč -
ních 
konglome -
rátechPřezkum 
směrnice 
o účet -
nictvíPřezkum 
směrnice 
o transpa -
rentnostiPrů -
měrná 
doba v 
týdnech
Přípravné práce 37 7 100 77 69 63 108 69 66
Formální 
meziútvarové 
konzultace7 6 8 2 4 3 3 3 5
Konečná pří ‑
prava právního 
předpisu2 0 0 1 1 3 20 8 4
Přijetí kolegiem 4 1 1 1 2 4 1 5 2
Přijetí Parlamen ‑
tem a Radou50 71 104 Nepřijato Nepřijato 65 85 85 77
Zdroj: EÚD.26 
Tabulka 3  uvádí, kolik času Komise po -
třebovala pro hlavní kroky při přípravě 
směrnice či nařízení a pro následný 
proces politického přijetí.
27 
Obecně GŘ pro vnitřní trh a služby při -
pravilo legislativní návrhy včas. Účetní 
dvůr zjistil, že plánované a skutečné 
termíny přijetí legislativních předpisů 
byly většinou stejné. Ze srovnání sku -
tečných termínů přijetí legislativních 
návrhů s plánovanými termíny GŘ pro vnitřní trh a služby vyplývá, že toto ge -
nerální ředitelství připravovalo během 
finanční krize právní předpisy včasným 
způsobem. Kromě toho sbor komisařů 
rychle přijímal návrhy předložené GŘ 
pro vnitřní trh a služby (v průměru za 
2,4 týdne).
23 Připomínky
… EBA měl krátké lhůty, 
veřejná konzultace byla 
krátká a chybělo celkové 
posouzení dopadu připra -
vené Komisí
EBA se potýkal s napjatými 
termíny
28 
EBA hraje v přípravné fázi legislativ -
ního procesu důležitou úlohu a jeho 
regulatorní pracovní zátěž a termíny 
jsou předem stanoveny v právních 
předpisech. EBA následně vypracovává 
technické normy, které poskytují tech -
nické podrobnosti doplňující právní 
předpisy pro oblast finančních služeb. 
Tyto technické normy pak schvaluje 
Komise, čímž jim dává závazný právní 
účinek.
29 
Komise nejprve v červenci 2011 navrh -
la jednak směrnici a jednak nařízení 
o kapitálových požadavcích IV. Komise, 
Rada a Evropský parlament dosáhly 
dohody o CRD IV/CRR v březnu 2013. 
Dne 16. dubna 2013 Evropský parla -
ment schválil návrhy se změnami CRD 
IV a konečný text vstoupil v platnost 
dne 17. července 2013. Termínem zave -
dení se stal 1. leden 2014, tedy jeden 
rok po původně plánovaném termínu.30 
CRD IV a CRR dávají EBA pravomoc 
rozpracovat více než 100 návrhů 
regulatorních a prováděcích technic -
kých norem. Návrhy Komise na CRD 
IV/CRR z července 2011 zahrnovaly 
i požadavek, aby EBA předložil většinu 
technických norem do 1. ledna 2013, 
což bylo tehdy předpokládané datum 
nabytí platnosti CRD IV/CRR. Vzhledem 
k tomu, že konečné termíny pro EBA 
zůstaly beze změny, byl EBA nucena 
provádět svou práci na technických 
normách na základě předběžného 
návrhu Komise s rizikem, že změny ve 
směrnici a nařízení si mohou vyžádat 
i změny v technických normách. V prů -
běhu jednání o návrzích na CRD IV/CRR 
nebyl EBA přizván jako pozorovatel 
do legislativního procesu, a nemohl se 
tudíž systematicky vyjadřovat k man -
dátům a načasování legislativního 
procesu.
Doby trvání veřejných 
konzultací byly krátké
31 
Komise a EBA ponechávají standardní 
období pro veřejnou konzultaci. Před 
rokem 2012 činilo 8 týdnů; od roku 
2012 to je 12 týdnů12.
32 
Jak Komise, tak EBA různými způsoby 
konzultují během přípravy legislativ -
ních návrhů zainteresované strany. 
Důležitou součástí tohoto procesu je 
využití veřejných konzultací.12 Nejedná se zde o závaznou 
normu, ale tato délka je 
považována za nutnou 
k tomu, aby externí 
zainteresované strany mohly 
řádným způsobem připravit 
své odpovědi na legislativní 
návrhy.
—  COM(2002) 277 
v konečném znění ze dne 
5. června 2002 
„Směřujeme k zesílené 
kultuře konzultace 
a dialogu – obecné 
zásady a minimální 
standardy Komise pro 
konzultace 
zainteresovaných stran“. 
Od roku 2012 je 
povoleno 12 týdnů.
—  EBA, Public Statement on 
Consultation Practices  
(Veřejné prohlášení 
o postupech konzultace), 
25. září 2012, bod 3, 
odst. 3.
24 Připomínky
33 
Z přezkumu Účetního dvora vyplynu -
lo, že jak v Komisi, tak v EBA proběhlo 
několik veřejných konzultací, u nichž 
ale zainteresované strany měly krátkou 
dobu na reakci. Například doba, kterou 
Komise stanovila pro konzultace CRD 
II, CRD III a CRD IV/CRR, činila v prů -
měru 4,8 týdne. U 11 konzultací z roku 
2012, které EÚD podrobil analýze, 
činila průměrná doba konzultace EBA 
8,7 týdne. V důsledku těsných termí -
nů (viz body 28–30) nedodržely ani 
Komise, ani EBA své vlastní osvědčené 
postupy, co se týče doby poskytnuté 
zainteresovaným stranám na vyjád -
ření stanoviska. Vyplývá z toho riziko, 
že bude získáno omezené množství 
odpovědí nebo odpovědi, které nemo -
hou jít do dostatečné hloubky (to se 
týká zejména bankovních asociací), což 
zase může vést k horší kvalitě legisla -
tivních návrhů.
Komise pro tento legislativní 
balíček nepřipravila celkové 
hodnocení dopadu
34 
Všechny iniciativy Komise s význam -
ným dopadem, včetně návrhů aktů 
v přenesené pravomoci a prováděcích 
aktů, by mělo doprovázet hodnocení 
dopadu. To by mělo posoudit potenci -
ální účinky nových právních předpisů 
nebo návrhů politik v ekonomické 
(včetně otázek konkurenceschopnosti), 
sociální a environmentální oblasti13.35 
Od počátku finanční krize Komise 
iniciovala celou řadu legislativních 
návrhů týkajících se bankovnictví, 
trhů s dluhopisy, pojištění a důchody 
(viz  příloha IV ) a zároveň s tím při -
pravila hodnocení dopadu a návrhy 
právních předpisů. Komise však dosud 
nerealizovala meziodvětvové posou -
zení kumulativního dopadu celého 
balíčku legislativních návrhů týkajících 
se finančních institucí na finanční trhy.
Riziko, že rada orgánů 
dohledu EBA nebude přijímat 
optimální rozhodnutí
36 
Členové rady orgánů dohledu by měli 
jednat nezávisle a pouze v zájmu 
Unie14.
37 
Hlavním rozhodovacím orgánem 
EBA je rada orgánů dohledu15. Tvoří ji 
vedoucí představitelé vnitrostátních 
veřejných orgánů odpovědných za 
dohled nad úvěrovými institucemi ve 
všech 28 členských státech. Podle pří -
slušných právních předpisů by členové 
rady orgánů dohledu měli jednat nezá -
visle a pouze v zájmu Unie. Podrobný 
jednací řád je stanoven v opatřeních 
pro radu orgánů dohledu (zasedání, 
hlasovací práva atd.)16.13 SEK(2009) 92 ze dne 15. ledna 
2009.
14 52. bod odůvodnění  
a článek 42 nařízení o EBA.
15 Články 40–44 nařízení o EBA 
(jmenování předsedy, 
jmenování mediační komise, 
jmenování členů do skupiny 
působících v bankovnictví, 
přijímání stanovisek, 
doporučení a rozhodnutí atd.).
16 Přijatých v lednu 2011 
a pozměněných v červenci 
2012.
25 Připomínky
38 
Na schůzkách auditorů se zástupci EBA 
a vnitrostátních orgánů dohledu tito 
zástupci uvedli, že členové rady or -
gánů dohledu zastupovali hlavně své 
národní zájmy. Účetní dvůr zjistil, že na 
zasedání rady orgánů dohledu, které 
se konalo v únoru 2013, většina členů 
spíše formulovala stanoviska svého 
státu, než aby navrhovala stanoviska 
za EU. To je v rozporu s cílem stanove -
ným v právních předpisech.
Reforma dohledu: EBA 
přispěl k přeshraničnímu 
dohledu, ale zůstávají 
otevřené problémy
39 
Bankovní dohled spočívá v monitorová -
ní finanční výkonnosti a operací bank 
s cílem zajistit, aby banky fungova -
ly bezpečně a stabilně a v souladu 
s pravidly a předpisy. Bankovní dohled 
vykonávají státní regulatorní orgány 
a jeho účelem je předcházet úpadku 
bank17. V současném kontextu Evrop -
ské unie (před SSM) se dohled nad 
komplexními přeshraničními bankami 
provádí prostřednictvím interakce 
a spolupráce mezi domovskými a hos -
titelskými regulátory. Ty se pravidelně 
spolu se zástupci EBA setkávají na 
kolegiích orgánů dohledu.
40 
V důsledku rychlé integrace trhů pro fi -
nanční služby v EU i posilování koncep -
ce univerzálního bankovnictví banky 
v období před krizí rozvinuly výrazný 
objem vysoce rizikových přeshranič -
ních činností, a to jak v rámci EU, tak 
celosvětově. Za dohled nad bankami 
však nadále odpovídaly jednotlivé 
státy18.41 
Ačkoli EBA hraje ve srovnání se svým 
předchůdcem CEBS větší roli v ob -
lasti dohledu v EU, přímý dohled nad 
finančními institucemi nevykonává (viz 
bod 9). EBA má klíčovou roli při vypra -
cování jednotné příručky pro výkon 
dohledu a přispívání k jejímu jednot -
nému uplatňování ve všech členských 
státech a při větším sbližování postupů 
dohledu v celé Unii.
42 
EBA zřídil odbor pro dohled, který tvoří 
dvě oddělení: oddělení analýzy rizik 
a oddělení pro koordinaci domácích 
a hostitelských orgánů dohledu. Oddě -
lení pro koordinaci domácích a hosti -
telských orgánů dohledu spolupracuje 
s kolegii orgánů dohledu a účastní se 
a monitoruje jednání 44 největších 
kolegií, dále provádí tematické ana -
lýzy a usnadňuje sbližování postupů 
dohledu. Je však nedostatečně perso -
nálně obsazeno: v době auditu jeho 
provoz zajišťovalo pouze 6 pracovní -
ků. Oddělení analýzy rizik se zabývá 
zátěžovými testy (viz bod 59) a provádí 
pravidelnou analýzu finanční stability 
bankovního sektoru v Evropě. Vytvo -
řilo rovněž soubor ukazatelů rizika, 
které tvoří součást vykazování bankov -
ních a sektorových rizik (tzv. přehledy 
ukazatelů rizik, „risk dashboards“) 
a pravidelně poskytuje svá hodnocení 
Evropské radě pro systémová rizika, 
Evropskému parlamentu, Radě EU 
a dalším subjektům EU.17 Webster’s New World Finance 
and Investment Dictionary  
(Websterův Nový slovník 
světových financí a investic)
18 Alford, D., The Lamfalussy 
Process And EU Bank 
Regulation: Another Step On 
The Road To Pan‑European 
Regulation? (Lamfalussyho 
proces a bankovní regulace 
v EU: další krok na cestě 
k panevropské regulaci?), 
Annual Review of Banking  
& Financial Law (svazek 25: 1), 
s. 396, 2006.
26 Připomínky
43 
EBA přispěl ke zkvalitnění přeshranič -
ního dohledu nad bankami prostřed -
nictvím své role zprostředkovatele 
a koordinátora činností vnitrostátních 
orgánů dohledu. Nemá však pravomoc 
k přijímání rozhodnutí o sbližování 
v oblasti dohledu ani k jejich vymáhání 
a ani k řešení sporů mezi národními 
orgány pro dohled (viz body 44–55). 
Kromě toho zátěžové testy provede -
né v roce 2011 ukázaly, že úloha EBA 
v tomto klíčovém nástroji dohledu je 
omezená (viz body 56–64).
… Sbližování v oblasti 
dohledu, uskutečňované pro -
střednictvím kolegií orgánů 
dohledu, se zlepšilo, ale je 
stále omezené
Role EBA v kolegiích orgánů 
dohledu se zlepšila, ale zůstává 
stále omezená
44 
Orgán pro bankovnictví přispívá 
k podpoře a sledování účinného, efek -
tivního a jednotného fungování kolegií 
orgánů dohledu19. Tato kolegia by měla 
být vytvořena pro všechny finanční 
skupiny s významnou přeshraniční 
činností v EU, měla by se pravidelně 
scházet a měla by dosáhnout řádné 
koordinace dohledové činnosti přísluš -
ných národních orgánů pro dohled.45 
Zřízení kolegií orgánů dohledu (dále 
jen „kolegia“) bylo jedním z klíčových 
prvků na posílení sbližování v oblasti 
dohledu mezi vnitrostátními orgány 
dohledu20. Právní předpisy ukládají 
odpovědnost za celkový dohled nad 
organizací bankovní skupiny a také za 
koordinaci kolegia domovskému orgá -
nu dohledu21.
46 
Mezi nejdůležitější úkoly kolegia 
patří22:
 — poskytovat fórum pro výměnu 
informací,
 — přijímat společná rozhodnutí 
o úrovni kapitálu pro přeshraniční 
bankovní skupiny,
 — provádět společné hodnocení rizik,
 — zajišťovat rámec pro činnosti v ob -
lasti dohledu v krizových situacích.
47 
EBA má právo účastnit se kolegií, 
kde má úlohu racionalizovat proces 
výměny informací. Cílem je podporo -
vat sbližování a konzistentnost mezi 
jednotlivými kolegii při uplatňování 
práva Unie, napomáhat při překo -
návání stávajících krizí a předcházet 
budoucím krizím.19 Článek 21 nařízení o EBA.
20 Kolegia byla zřízena právem 
EU v revidované směrnici 
o kapitálových požadavcích 
(CRD II) platné od 31. prosince 
2010 (20 09/111/ES).
21 Dalšími účastníky v kolegiích 
jsou: příslušné orgány 
odpovědné za dohled nad 
dceřinými podniky mateřské 
úvěrové instituce v EU nebo 
mateřské finanční holdingové 
společnosti v EU; příslušné 
orgány hostitelských 
členských států, kde jsou 
usazeny významné pobočky; 
případně centrální banky, a dle 
potřeby příslušné orgány 
třetích zemí.
22 Výroční zpráva EBA za rok 
2011, graf 8, s. 29.
27 Připomínky
48 
EBA přispěl k činnosti kolegií mnoha 
různými způsoby, např. tím, že:
 — vydal dokument o osvědčených 
postupech, který měl napomoci 
dosáhnout jednotnosti jak v obsa -
hu, tak v kompatibilitě společných 
rozhodnutí,
 — realizoval studii o uplatnění poky -
nů o provozním fungování kolegií 
a rozhodnutí o přiměřenosti pře -
shraničního kapitálu23,
 — vytvořil akční plány a v roce 
2011 a 2012 sledoval jejich plnění 
s cílem zajistit fungování kolegií,
 — poskytl nástroj pro výměnu infor -
mací v kolegiích prostřednictvím 
platformy IT.
49 
Z přezkumu spisových složek vy -
plynulo, že EBA vynaložil významné 
úsilí při neformálním řešení sporů 
mezi vnitrostátními orgány dohledu. 
Zprostředkovací role EBA v kolegiích 
tedy zlepšila jejich práci. EBA do konce 
roku 2013 také řešil celou řadu případů 
zprostředkování24. Avšak dopad EBA na 
sbližování v oblasti dohledu prostřed -
nictvím kolegií byl omezený, neboť 
tento orgán není odpovědný za orga -
nizaci kolegií (např. stanovování jejich 
agendy) a nemůže se také formálně 
účastnit jejich rozhodování.V některých případech 
věnovala kolegia příliš času 
projednávání postupů namísto 
toho, aby se zaměřovala na 
rizika
50 
Z přezkumů spisových složek a poho -
vorů s NSA vyplynulo, že v několika pří -
padech zasedání kolegií věnovala více 
času diskusi o procedurálních otázkách 
než věcné debatě o rizicích. Například 
domovské orgány dohledu informo -
valy účastníky v kolegiu o pokroku 
svých bank v zátěžovém testu EBA, ale 
o výsledcích byla vedena diskuse jen 
zřídka. EBA provedl v kolegiích několik 
prezentací, ale dosud hlavně k provoz -
ním otázkám. V kolegiích bylo nicméně 
od roku 2011 dosaženo pokroku, a to 
zavedením (na úrovni celé EU) spo -
lečného posouzení rizik a společných 
rozhodnutí.
Sdílení informací v kolegiích 
a dokumentace nebyly 
kompletní
51 
Podle právních předpisů by kolegia 
měla fungovat na základě písemných 
dohod25. Z přezkumu spisových složek 
vyplynulo, že složky EBA pro kolegia 
neobsahovaly všechny klíčové doku -
menty, jako např. povinnou písemnou 
dohodu o fungování kolegia. Jedním 
z hlavních příspěvků EBA pro kolegia je 
poskytování zpětné vazby o fungování 
daného kolegia domovskému orgánu 
dohledu26. V několika případech ale 
neexistovaly ve složkách ke kolegiím 
žádné důkazní informace o zpětné 
vazbě EBA. EBA nedisponuje vhodným 
systémem řízení dokumentace, který 
by napomáhal udržení poznatků.23 Evropský výbor orgánů 
bankovního dohledu CEBS 
v minulosti zveřejnil pokyny 
k provoznímu fungování 
kolegií (pokyny 34) a ke 
společnému hodnocení rizik 
bank a rovněž ke společným 
rozhodnutím týkajícím se 
kapitálové přiměřenosti 
přeshraničních bank v rámci 
kolegia (pokyny 39).
24 Vyjádření předsedy EBA na 
zasedání Hospodářského 
a měnového výboru – dne 
30. září 2013.
25 Čl. 42a odst. 3 směrnice 
Evropského parlamentu 
a Rady 2009/111/ES ze dne 
16. září 2009, kterou se mění 
směrnice 2006/48/ES, 
2006/49/ES a 2007/64/ES, 
pokud jde o banky přidružené 
k ústředním institucím, 
některé položky kapitálu, 
velkou angažovanost, režimy 
dohledu a krizové řízení  
(Úř. vest. L 302, 17.11.2009, 
s. 97).
26 Výroční zpráva EBA z rok 2011, 
graf 8, s. 29.
28 Připomínky
52 
EBA poskytuje vnitrostátním orgánům 
dohledu platformu IT pro výměnu 
informací v kolegiích. Účetní dvůr 
zjistil, že tato platforma funguje spíše 
jako systém pro archivaci dokumen -
tů než jako prostředek, který by byl 
vnitrostátními orgány dohledu aktivně 
využíván pro průběžné debaty o rizi -
cích mimo rámec výročních či polo -
letních zasedání. Takovéto debaty se 
často uskutečňují bilaterálně, a nikoliv 
prostřednictvím platformy IT. Vzhle -
dem k tomu, že jedno kolegium tvoří 
až 20 vnitrostátních orgánů dohledu, 
existuje riziko, že se důležité informace 
nemusí dostat ke všem účastníkům.
… úloha EBA ve zpro -
středkování byla ome -
zená v důsledku právních 
překážek
53
 — Čl. 19 odst. 1 nařízení o EBA (práv -
ně závazné zprostředkování): „[…] 
jestliže příslušný orgán nesouhlasí 
s postupem nebo obsahem opatře -
ní či nečinností příslušného orgánu 
jiného členského státu […], může 
orgán pro bankovnictví na žádost 
jednoho nebo více dotčených pří -
slušných orgánů pomoci orgánům 
dosáhnout dohody […]. V přípa -
dech […] a pokud lze na základě 
objektivních kritérií konstatovat, že 
mezi příslušnými orgány různých 
členských států dochází ke spo -
ru, může orgán pro bankovnictví 
z vlastní iniciativy27 pomoci těmto 
orgánům dosáhnout dohody […]“. — Článek 31 nařízení o EBA (nezávaz -
né zprostředkování): „Orgán pro 
bankovnictví podporuje koordino -
vanou reakci Unie, mimo jiné tak, 
že: […] c) na žádost příslušných 
orgánů nebo z vlastní iniciativy 
provádí nezávazná zprostředková -
ní, aniž by tím byl dotčen článek 19 
[…]“.
54 
EBA hraje úlohu při řešení sporů mezi 
vnitrostátními orgány dohledu. Tato 
úloha je však omezená, neboť EBA 
může poskytovat právně závazné 
zprostředkování pouze v omezených 
případech, kde existuje konkrétní 
právní ustanovení28, a nikoli pouze na 
žádost vnitrostátních orgánů, které 
jsou účastníky sporu. Ačkoli se obje -
vily známky rozporů mezi některými 
vnitrostátními orgány dohledu a EBA 
vytvořil postupy pro řešení sporů, žád -
ný vnitrostátní orgán dohledu v době 
auditu o právně závazné zprostředko -
vání EBA nepožádal. Obecně platí, že 
vnitrostátní orgány dohledu prefero -
valy dvojstranné řešení sporů, přičemž 
některé z nich vyjádřily neochotu 
spory eskalovat až na úroveň EBA.
55 
Z přezkumu spisových složek vyply -
nulo, že se EBA vynaložil značné úsilí 
na řešení sporů mezi vnitrostátními 
orgány dohledu neformální cestou, 
tedy bez použití postupů zprostředko -
vání. Kromě toho od poslední návště -
vy Evropského účetního dvora EBA 
otevřel několik případů nezávazného 
zprostředkování29 v souvislosti se svým 
šetřením možných porušení evropské -
ho práva.27 Pravomoci EBA v oblasti 
právně závazného 
zprostředkování byly rozšířeny 
novou směrnicí a nařízením 
o kapitálových požadavcích 
(CRD IV/CRR). Nicméně 
v sekundárních právních 
předpisech, které stanovují 
mandát pro právně závazné 
zprostředkování, je nutno 
vždy činit konkrétní odkaz na 
pravomoc „vlastní iniciativy“.
28 V době auditu Účetního dvora 
se právně závazné 
zprostředkování 
předpokládalo pouze pro 
několik případů, mezi něž patří 
přijímání společného 
rozhodnutí pro stanovení 
„významné pobočky“ 
a společného rozhodnutí ke 
stanovení kapitálové 
přiměřenosti vyžadované jak 
na konsolidovaném, tak na 
samostatném základě.
29 Kromě úlohy „právně 
závazného zprostředkování“ 
vyžadované konkrétními 
právními ustanoveními může 
EBA též plnit obecnou 
koordinační roli 
prostřednictvím „nezávazných 
zprostředkování“ na žádost 
příslušných orgánů nebo 
z vlastní iniciativy (článek 31 
nařízení o EBA).
29 Připomínky
Reforma dohledu: úloha 
EBA v zátěžových testech
Nad spolehlivostí zátěžových 
testů bank v roce 2011 zůstá -
vají otazníky, avšak …
56 
V souladu s nařízením o EBA může 
orgán pro bankovnictví iniciovat a ko -
ordinovat v rámci celé Unie zátěžové 
testy, jejichž cílem je vyhodnotit odol -
nost finančních institucí, zejména pak 
„systémové riziko“. Orgán pro bankov -
nictví by měl zajistit co nejjednotnější 
metodiku provádění těchto testů na 
vnitrostátní úrovni a vydat příslušné -
mu orgánu doporučení k nápravě pro -
blémů uvedených v zátěžovém testu30.
57 
V roce 2011 provedl orgán pro bankov -
nictví zátěžové testy 91 bank31 v cel -
kem 21 zemích EU32. Cílem bylo posou -
dit odolnost bankovního systému EU 
a solventnost jednotlivých institucí33. 
Solventnost bank se vyhodnocovala 
porovnáním s referenční hodnotou, 
která byla stanovena s odkazem na 
kapitál Core Tier 134, jehož limit byl 
nastaven ve výši 5 % rizikově váže -
ných aktiv. Tento zátěžový test vedl 
také k podrobnému zveřejnění údajů 
o bankách.EBA měl omezený právní 
mandát i počet pracovníků na 
provedení zátěžových testů 
v roce 2011
58 
Samotný zátěžový test spočíval v pří -
stupu zdola nahoru. Evropská komise 
a ECB vypracovaly základní scénář35 
a nepříznivý scénář36. Banky aplikovaly 
nepříznivý scénář a samy vypočetly 
výsledky. Vnitrostátní orgány dohledu 
byly s bankami v přímém kontaktu 
a prováděly první kontroly kvality 
výsledků bank. Úlohou EBA bylo po -
skytnout příslušný metodický rámec37 
a dále koordinovat práci vnitrostátních 
orgánů dohledu a rovněž provést kont -
rolu konzistentnosti údajů od bank.
59 
Za EBA provedlo přezkum údajů deset 
vyslaných národních odborníků a pět 
pracovníků orgánu. Kontroly kvali -
ty pomohly snížit nekonzistentnost 
údajů. Avšak velký rozsah testů (které 
pokrývaly 91 bank), omezený har -
monogram (čtyři měsíce), omezený 
mandát EBA a omezený právní rozsah 
(orgán pro bankovnictví nestanovoval 
scénáře, neprováděl kalkulaci výsledku 
a neměl ani přímý přístup do bank) 
komplikovaly provádění podrobných 
kontrol údajů bank. Všechny tyto fak -
tory měly dopad na celkovou spolehli -
vost výsledků zátěžových testů.30 Čl. 21 odst. 2 nařízení o EBA.
31 Výsledky byly zveřejněny 
pouze u 90 bank. Jedna banka 
kvůli neshodám ohledně 
definice kapitálu Core Tier 1 
nepovolila orgánu pro 
bankovnictví zveřejnit 
výsledky, které vypočítal.
32 Testy pokryly přes 65 % 
celkových aktiv bankovního 
systému v EU a nejméně 50 % 
vnitrostátního bankovního 
sektoru v každém členském 
státě EU. V případě, že většina 
bankovních aktiv v některé 
zemi byla držena bankovními 
skupinami z jiného členského 
státu, nebyla do testů 
zařazena už žádná další 
nezávislá banka, neboť daný 
stát byl dostatečně pokryt 
zařazením aktiv 
konsolidovaných v rámci 
takovýchto bankovních 
skupin.
33 Zátěžové testy provedené 
CEBS před rokem 2011 nebyly 
do tohoto auditu zahrnuty.
34 Basilejský výbor pro bankovní 
dohled, jehož pravidla Basel III 
tvoří základ pro celosvětovou 
bankovní regulaci, se zaměřuje 
na poměr kapitálu Core Tier 1, 
který v zásadě tvoří pouze 
základní kapitál a nerozdělený 
zisk.
35 Konsensuální očekávání 
týkající se vývoje ekonomiky.
36 Nepříznivý scénář vytvořila 
ECB na základě dohodnutého 
souboru rizik k prosinci 2010, 
a to za použití prognóz Komise 
z podzimu 2010 jako 
výchozích hodnot, Opening 
Statement Publication of the 
201 1 EU‑wide Stress Test Results  
(Úvodní prohlášení při 
zveřejnění výsledků 
zátěžových testů za celou EU 
v roce 2011), Londýn  
15. července 2011.
37 Metodický rámec (51 stránek) 
zahrnoval hlavní 
charakteristiky testů (např. 
rozsah, časový horizont 
a referenční datum) 
a předpoklady učiněné pro 
testování (např. statická 
rozvaha, nulový růst 
a ustálené bankovní činnosti) 
a rovněž technické pokyny 
a definice (např. různé složky 
kapitálu, jak přistupovat 
k hedgingovým pozicím, co 
zohlednit ve vývoji 
hospodářského výsledku).
30 Připomínky
Zátěžové testy provedené v roce 2011 a příklady následných kapitálových potřeb 
do konce roku 2013
Leden 2011: EBA ohlašuje zátěžový test pro rok 2011.
15. července 2011: EBA zveřejňuje výsledky zátěžových testů 90 bank38. Osm bank (pět španělských, dvě 
řecké a jedna rakouská) nesplňují minimální výši kapitálu 5 %. Celkový nedostatek kapitálu byl zjištěn ve výši 
2,5 miliardy  EUR.
10. října 2011: Belgie, Francie a Lucembursko se dohodly na restrukturalizaci banky Dexia a poskytly jí finanční 
záruku do výše 90 miliard EUR. Dexia byla přitom v zátěžovém testu vyhodnocena jako jedna z nejbezpečněj -
ších bank v Evropě (umístila se mezi 91 bankami na 13. místě).
Květen 2012: Bankia, která je největším držitelem nemovitostních aktiv ve Španělsku, je znárodněna a žádá 
o vnější pomoc ve výši 19 miliard EUR. Reviduje rovněž svou výsledovku za rok 2011 a původní zisk 309 mi -
lionů EUR koriguje na ztrátu ve výši 4,3 miliardy EUR. V zátěžovém testu (při nepříznivém scénáři) by při -
tom poměr kapitálu Core Tier 1 Bankie klesl do konce roku 2012 na 5,4 %, což je stále nad požadovaným 
minimem 5 %.
2012: Španělské orgány si objednávají zátěžové testy39 14 bankovních skupin představujících 90 % španělského 
bankovního systému. Tato studie odhaduje, že v případě nepříznivého scénáře se celková potřeba kapitálu 
může blížit 60 miliardám EUR. Studie rovněž odhaduje, že v průběhu tříletého období španělské banky utrpí 
kumulativní úvěrové ztráty ve výši 270 miliard EUR.
Počátek roku 2013: Banka SNS Bank (dceřiná společnost společnosti SNS Reaal) je znárodněna nizozemskou 
vládou. Banka utrpěla těžké ztráty u nemovitostí, které držela, zejména nemovitostí v zahraničí. V zátěžových 
testech v roce 2011 byl přitom poměr kapitálu Core Tier 1 banky SNS na úrovni 8,4 %, což značně překračuje 
požadované minimum 5 %, a tento poměr by podle testů měl do konce roku 2012 poklesnout na 7 %.
Konec roku 2013: Dvě největší banky ve Slovinsku, Nova Ljubljanska banka (NLB d.d.) a Nova Kreditna Banka 
Maribor (NKBM d.d.), podstoupily přezkum kvality aktiv a zátěžové testy40. Na rozdíl od posouzení provedené -
ho EBA v roce 2011, které nezjistilo žádný nedostatek kapitálu, vedly tyto testy a přezkum v roce 2013 slovin -
skou vládu k tomu, že byla nucena rekapitalizovat banku NLB d.d. částkou 1 551 milionů EUR a banku NKBM 
d.d. částkou 870 milionů EUR.
38 Jedna banka odmítla udělit svolení ke zveřejnění veškerých svých údajů.
39 Provedené nezávislou externí konzultační společností Oliver Wyman.
40 Komplexní přezkum byl proveden společnostmi Oliver Wyman, Roland Berger, Deloitte, EY, CBRE, Jones Lang LaSalle, Cushman & Wakefield 
a Colliers (viz tisková zpráva Slovinské národní banky ze dne 12. prosince 2013).Rámeček 1
31 Připomínky
60 
Zátěžový test EBA spočíval ve výpočtu 
potenciálního nedostatku kapitálu. Byl 
jedním z celé škály nástrojů v oblasti 
dohledu využívaných pro posouzení 
odolnosti jednotlivých institucí i cel -
kové odolnosti systému41. Nezahrnoval 
ale posouzení kvality aktiv bank ani 
podkladových kolaterálů, ani se v jeho 
rámci netestovala likvidita bank.
61 
Z důvodů uvedených v bodech 
59–60 nebyly zátěžové testy schopny 
identifikovat problémy u některých 
evropských bank, které musely být 
později zachráněny před úpadkem 
(viz  rámeček 1 ).
… rekapitalizace v roce 2012 
přispěla k znovunastolení 
důvěry
62 
Po zátěžových testech v roce 2011 se 
v roce 2012 přistoupilo k rekapitalizaci 
bank42. Cílem bylo posílit kapitálovou 
pozici vzorku bank vytvořením výji -
mečných a dočasných kapitálových 
rezerv. EBA vyžadoval nárůst poměru 
kapitálu Core Tier 143 na 9 % do konce 
června 201244.63 
EBA monitoroval provádění plánů 
rekapitalizace bank a dne 3. října 2012 
vydal závěrečnou zprávu. Celkově ved -
la tato rekapitalizační operace ke zvý -
šení kapitálové pozice bank o více než 
200 miliard EUR. 27 bank, které měly 
počáteční nedostatek kapitálu, před -
ložilo kapitálové plány a posílilo svou 
kapitálovou pozici o 116 miliard EUR45. 
Tato rekapitalizace přispěla k obnovení 
důvěry v bankovní sektor46.
64 
Při zátěžových testech na úrovni celé 
EU nebyl pro přímou podporu bank za -
veden žádný mechanismus pro řešení 
problémů ani finanční jištění. U bank, 
které byly později vyhodnoceny jako 
slabé a které si nebyly schopny opa -
třit kapitál na finančních trzích, byla 
nezbytná vnitrostátní řešení ad hoc 
spočívající v navýšení kapitálu, což 
vedlo k tlaku na rozpočty vlád jed -
notlivých států. Ve Spojených státech 
byla odlišná situace: zde byla finanční 
jištění zavedena ještě před zátěžovými 
testy (viz příloha V ).41 EBA, Overview of the EBA 201 1 
banking EU‑wide stress test  
(Přehled zátěžových testů 
bank provedených v rámci 
celé EU v roce 2011), 18. března 
2011.
42 Dne 26. října 2011 se hlavy 
států a předsedové vlád 
eurozóny dohodli na souboru 
komplexních opatření na 
obnovení důvěry v bankovní 
sektor. Jedním z těchto 
opatření bylo provedení 
rekapitalizace. Další opatření 
se týkala zmírnění dluhového 
břemene Řecka a posílení 
Evropského nástroje finanční 
stability (EFSF).
43 Kapitál Core Tier 1 versus 
rizikově vážená aktiva.
44 EBA, Capital buffers for 
addressing market concerns 
over sovereign exposures  – 
Methodological note  
(Kapitálové rezervy určené pro 
řešení obav trhů týkající se 
expozic vůči vládním 
dluhopisům – metodická 
poznámka), 8. října 2011.
45 EBA, Final report on the 
implementation of Capital Plans 
following the EBA’s 201 1 
Recommendation on the 
creation of temporary capital 
buffers to restore market 
confidence  (Konečná zpráva 
o plnění kapitálových plánů 
vytvořených na základě 
doporučení EBA z roku 2011 na 
vytvoření dočasných 
kapitálových rezerv na 
obnovení důvěry trhu), 3. října 
2012.
46 Od rekapitalizace bank 
vykazuje index akcií MSCI 
Europe Financials  nepřetržitě 
rostoucí trend.
32 Připomínky
Reforma dohledu: je 
nutné dále rozvinout 
ochranu spotřebitele 
a klíčové řídicí systémy
… V oblasti ochrany spo -
třebitele jsou k dispozici 
jen minimální zdroje a málo 
hlasujících členů s plným 
mandátem
65 
Ochranu spotřebitele lze defino -
vat jako „hájení zájmů spotřebitelů 
z hlediska kvality, ceny a bezpečnosti, 
které zpravidla probíhá v určitém 
právním rámci“47. Ve finančním sektoru 
se konkrétní otázky ochrany spotře -
bitelů týkají bezpečnosti produktů, 
transparentnosti, úplnosti a správ -
nosti informací, nekalých obchodních 
praktik, zabavení majetku pro nesplá -
cení hypotéčního úvěru, tolerování 
dluhu, zprostředkování sporů a řešení 
stížností.
66 
Čl. 9 odst. 1 nařízení o EBA: „Orgán pro 
bankovnictví převezme vedoucí úlohu 
při prosazování průhlednosti, zjedno -
dušování a spravedlnosti podmínek 
na trhu se spotřebitelskými finančními 
produkty či službami v rámci vnitřního 
trhu, a to i prostřednictvím:
 — shromažďování a analýzy informací 
o spotřebitelských trendech a po -
dávání zpráv o nich,
 — posuzování a koordinace iniciativ 
v oblasti finanční gramotnosti 
a vzdělávání prováděných přísluš -
nými orgány,
 — vypracovávání norem pro odbor -
nou přípravu v tomto odvětví a
 — účasti na vypracovávání společ -
ných pravidel pro zveřejňování 
údajů.“Na ochranu spotřebitele nejsou 
přiděleny dostatečné zdroje
67 
V důsledku turbulencí ve finančním 
sektoru neměla problematika ochrany 
spotřebitele vysokou prioritu. V letech 
2011 a 2012 EBA soustřeďoval své úsilí 
na řešení systémových rizik, což bylo 
prioritou téměř všech vnitrostátních 
i mezinárodních regulatorních orgánů. 
Na oblast ochrany spotřebitele bylo 
přiděleno jen malé množství pracov -
níků. Například oddělení pro ochranu 
spotřebitele tvořili na konci února 2013 
pouze dva zaměstnanci a pozice ve -
doucího tohoto oddělení byla několik 
měsíců neobsazena. V průběhu roku 
2011 se otázky ochrany spotřebitele na 
zasedání rady orgánů dohledu nepro -
jednávaly; její předseda pouze konsta -
toval potřebu posunout tuto oblast na 
seznamu priorit EBA výše. V roce 2012 
se EBA k práci na této oblasti vrátil, 
což vedlo k několika diskusím v radě 
orgánů dohledu a zveřejnění řady 
dokumentů v roce 2013.
68 
Všechny tři evropské orgány dohledu 
(ESA)48 mají ochranu spotřebitele jako 
svůj cíl. To vede k určitému překrývá -
ní kompetencí, neboť si spotřebitelé 
mohou pořídit pojištění jak u bank, 
tak u pojišťoven a zakoupit investice 
u bank i u investičních společností. 
Evropské orgány dohledu mají tudíž 
povinnost koordinovat svou činnost 
v oblasti ochrany spotřebitele. To 
ale komplikuje jejich správní jednání 
tehdy, když musí přijímat jednotná 
rozhodnutí v oblasti ochrany práv 
spotřebitelů.47 Zdroj:  QFinance Dictionary  
(Slovník QFinance) ( http://
www.qfinance.com/
dictionary ).
48 EBA, EIOPA a ESMA.
33 Připomínky
Jen málo hlasujících členů 
má plný mandát pro ochranu 
spotřebitelů
69 
Ochrana spotřebitele je v každém člen -
ském státě organizována rozdílným 
způsobem (viz tabulka 4 ). V mnoha 
členských státech, kde dochází ke 
sdílení odpovědnosti v této oblasti, je 
mandát vnitrostátního orgánu dohle -
du poněkud omezený, neboť hlavní 
odpovědností těchto orgánů je zajišto -
vat celkovou finanční stabilitu a ni -
koli se zabývat konkrétními otázkami 
z oblasti ochrany spotřebitele.70 
Kromě vnitrostátních orgánů dohledu 
existuje 41 příslušných orgánů, jež 
mají v ochraně spotřebitele na vnit -
rostátní úrovni určitou odpovědnost. 
Rozdílnost mechanismů v jednotlivých 
zemích pro ochranu spotřebitele neu -
možnuje, aby EBA měl jediné kontaktní 
místo v každém členském státě, což 
dále komplikuje jeho působnost v této 
oblasti.
49 Čl. 40 odst. 5 nařízení o EBA.Tabulka 4Mandát vnitrostátních orgánů dohledu pro ochranu spotřebitele
Stát
Belgie
Bulharsko
Česká republika
Dánsko
Německo
Estonsko
Irsko
Řecko
Španělsko
Francie
Itálie
Kypr
Lotyšsko
Litva
Lucembursko
Maďarsko
Malta
Nizozemsko
Rakousko
Polsko
Portugalsko
Rumunsko
Slovinsko
Slovensko
Finsko
Švédsko
Spojené království
Bez mandátu X X
Sdílený mandát X X X X X X X X X X X X X X X X X
Výhradní 
odpovědnostX X X X X X
Informace ne -
jsou k dispoziciX X
Zdroj: EÚD.
71 
Když rada orgánů dohledu projedná -
vá určitou otázku, která nespadá pod 
mandát hlasujících vnitrostátních orgá -
nů dohledu, mohou si tyto vnitrostátní 
orgány dohledu přizvat zástupce z pří -
slušného vnitrostátního orgánu; ten 
ale nebude mít hlasovací právo49. Zase -
dání rady orgánů dohledu, na kterých byly projednávány otázky týkající se 
ochrany spotřebitele, se však v letech 
2011 a 2012 žádní zástupci vnitrostát -
ních orgánů na ochranu spotřebitele 
neúčastnili (osoby, které na zasedáních 
doprovázely hlasující členy, pracovaly 
totiž buď pro vnitrostátní orgány do -
hledu, nebo pro centrální banky).
34 Připomínky
Omezený právní mandát EBA
72 
Rozsah působnosti EBA, definovaný 
v čl. 1 odst. 2 nařízení o EBA, nezahrnu -
je směrnice týkající se ochrany spotře -
bitele, s výjimkou malé části směrnice 
o platebních službách. První mandát, 
který byl EBA udělen k přípravě tech -
nických norem v této oblasti, vychází 
ze směrnice o hypotéčních úvěrech 
(MCD), jež byla přijata v únoru 2014.
… EBA musí ještě zavést 
klíčové vnitřní systémy, které 
zajistí efektivní a účinnou 
výkonnost
73 
Ukazatele výkonnosti umožnují měřit 
pokrok v plnění cílů určité organizace. 
V orgánech a agenturách EU se pou -
žívají systémy na měření výkonnosti, 
např. v podobě klíčových ukazatelů 
výkonnosti, jejichž pomocí se hodnotí 
nejdůležitější činnosti nebo dopad 
činností, na nichž se daný orgán či 
agentura podílejí.74 
EBA dosud pro své klíčové oblasti akti -
vity nezavedl žádný komplexní systém 
měření výkonnosti. Podle oblasti čin -
ností lze přitom stanovit různé klíčové 
ukazatele výkonosti50. Ačkoli ve svém 
víceletém plánu zaměstnanecké politi -
ky pro období 2014–2016 EBA detailně 
odůvodňuje potřebu dodatečných 
zdrojů v roce 2014, neexistuje žádný 
dokument, který by jasně propojo -
val střednědobé cíle a úkoly orgánu 
s potřebami, pokud jde o přijímání 
pracovníků.
Reforma dohledu: měnící 
se úloha EBA
75 
Vzhledem k zavedení jednotného me -
chanismu dohledu (SSM) může Evrop -
ská centrální banka vytvářet pokyny 
a doporučení pouze v souladu s regu -
latorními a prováděcími technickými 
normami připravenými EBA51.
76 
Po zavedení SSM se úloha EBA při 
vytváření regulace v podstatě nezmění 
(viz body  – ). Například EBA by měl 
nadále vypracovat jednotný soubor 
pravidel a přispívat k jeho konzistent -
nímu uplatňování a více sblížit postupy 
dohledu v celé Unii52.50 Například počet dotazů 
obdržených přes internet 
a průměrná doba reakce na 
ně; počet odpovědí 
obdržených v rámci veřejných 
konzultací a čas věnovaný 
jejich analýze; počet bodů 
každoročně přidaných na 
pořad jednání kolegií; počet 
hodin odborné přípravy na 
jednoho zaměstnance;   
% kolegií orgánů dohledu 
aktivně využívajících 
platformu IT pro výměnu 
informací atd.
51 Čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) 
č. 1024/2013 o jednotném 
mechanismu dohledu (SSM).
52 4. bod odůvodnění nařízení 
(EU) č. 1022/2013.
35 Připomínky
77 
Existují však stále oblasti, kde není do -
statečně jasné rozdělení odpovědnosti 
mezi EBA a ECB:
 — EBA bude i nadále odpovědný za 
vypracování a aktualizaci evropské 
příručky pro výkon dohledu nad 
finančními institucemi v celé Unii, 
která stanoví osvědčené postu -
py dohledu z hlediska metodiky 
a souvisejících postupů53. Na pří -
pravě „příruček pro výkon dohle -
du“ však pracují jak EBA, tak ECB 
a není jasné, čeho se která příručka 
bude týkat. Existuje riziko vzniku 
rozporných či nejasných pravidel/
pokynů a rovněž překrývání práce. 
Tato situace může také vést ve 
státech, které jsou účastníky SSM, 
k nejasnostem, která příručka 
v dané situaci platí.
 — Ačkoli má EBA odpovědnost za 
iniciování a koordinování zátě -
žových testů na úrovni celé EU, 
jsou za jejich realizaci odpovědné 
příslušné orgány. Není tedy jedno -
značné, kdo za ně nese celkovou 
odpovědnost.
 — Právní předpisy uvádí, že by ECB 
měla navazovat kontakty a uzavírat 
správní dohody s orgány dohledu 
a správními orgány třetích zemí 
a mezinárodními organizacemi, 
aniž by zdvojovala úlohu EBA54.78 
Z právních předpisů vyplývá, že ECB 
uzavře s příslušnými vnitrostátními 
orgány členských zemí EU, které se 
nepodílejí na SSM, memoranda o po -
rozumění, v nichž bude stanoveno, jak 
spolu budou spolupracovat při plnění 
svých úkolů dohledu55. Tato memoran -
da povedou spíše než k silné koordi -
naci prostřednictvím EBA k vytvoření 
bilaterální spolupráce mezi hlavními 
orgány bankovního dohledu v EU.
79 
Mandát EBA (týkající se například jeho 
úlohy v kolegiích orgánů dohledu) by 
tedy mohl být v případě, že se ECB 
dohodne s orgány dohledu členských 
států mimo SSM na určitých postupech 
dohledu, zpochybněn.
80 
Kromě toho personální zajištění EBA, 
popsané v bodech 10 a 67, závisí na 
pracovnících z vnitrostátních orgánů 
dohledu (národní odborníci či krátko -
dobá výpomoc ke konkrétním úkolům) 
a na smluvních zaměstnancích. Na po -
zice, které se týkají vytváření politiky, 
EBA najímá pracovníky hlavně z vnitro -
státních orgánů dohledu či z bankov -
nictví. Jedním z praktických problémů 
při rozvoji SSM bude potřeba najímat 
pracovníky jak pro ECB (SSM), tak pro 
EBA. Oba subjekty si totiž budou kon -
kurovat na stejném pracovním trhu. 
ECB má v plánu zaměstnat přibližně 
1 000 odborníků a EBA hodlá v letech 
2012–2016 počet svých pracovníků více 
než zdvojnásobit, z 94 na 199.53 Čl. 1 odst. 5 písm. a) bod i) 
nařízení (EU) č. 1022/2013.
54 31. bod odůvodnění nařízení 
o SSM.
55 Čl. 3 odst. 1 nařízení o SSM.
36
 Závěry  
a doporučení
81 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komisí 
provedená reforma legislativy pro 
bankovní sektor, zřízení EBA a činnost 
těchto dvou subjektů při vytváření 
nového systému regulace a dohledu 
pro bankovní sektor, zavedeného 
v roce 2011, představovaly důležité 
první kroky v reakci na finanční krizi. 
Ve fungování těchto nových mecha -
nismů však byly zjištěny nedostatky. Ty 
se týkaly přeshraničního bankovního 
dohledu, posuzování odolnosti bank 
v EU a podpory ochrany spotřebitele 
na trhu finančních produktů a služeb 
v EU. Tyto nedostatky jsou shrnuty 
níže, přičemž Účetní dvůr zároveň 
předkládá soubor doporučení ke zvá -
žení na straně tvůrců politik a institucí, 
kteří se podílejí na regulaci a dohledu 
v reakci na finanční krizi.
82 
V rámci svých dostupných zdrojů 
a omezeného právního mandátu orgán 
zajistil první prvky nového regulator -
ního a dohledového systému pro ban -
kovní sektor. V možné míře tak splnil 
svůj cíl, kterým bylo přispět ke krátko -
dobé, střednědobé a dlouhodobé sta -
bilitě a účinnosti finančního systému. 
V kontextu nově zřízeného jednotného 
mechanismu dohledu (SSM) v rámci 
ECB je nutné vyjasnit úlohy a odpověd -
nost, a to zejména mezi ECB, vnitro -
státními orgány dohledu a EBA, co se 
týče odpovědností v oblasti dohledu 
na úrovni celé EU. Je zřejmé, že jsou 
nutné další kroky k realizaci plnohod -
notné evropské bankovní unie.Regulatorní reforma
83 
Komise obecně včas připravovala 
návrhy právních předpisů pro bankov -
ní sektor. Krátké termíny, zapříčiněné 
celosvětovými dohodami jak v rámci 
G20, tak Basilejského výboru, a zpož -
děními v politických jednáních, však 
zkrátily čas, který externí zaintereso -
vané strany měly na předložení svých 
vstupů formou veřejné konzultace. 
Dalším důsledkem bylo, že EBA měl 
také málo času na přípravu technic -
kých norem a orgán se nemohl syste -
maticky vyjadřovat k mandátům a na -
časování legislativního procesu. Ačkoli 
v posledních letech bylo vypracováno 
mnoho legislativních návrhů (a jiné se 
v současnosti připravují), neexistuje 
žádné meziodvětvové posouzení do -
padu celého tohoto balíčku návrhů.
37 Závěry a doporučení 
Doporučení 1
Pro přípravu legislativních návrhů 
a pro konzultace by měla být 
k dispozici dostatečná doba a mělo 
by být zohledněno meziodvětvové 
posouzení dopadu
— Normotvůrce by mohl vzít v úvahu 
čas potřebný k přípravě technic -
kých norem. Legislativní návrhy 
Komise by proto měly dávat EBA 
k přípravě těchto technických 
norem dostatečnou lhůtu. Z toho -
to důvodu by EBA měl být normo -
tvůrcem přizván jako pozorovatel 
do legislativního procesu nebo 
by tomuto orgánu mělo být jiným 
způsobem umožněno vznášet při -
pomínky k legislativním návrhům, 
které se týkají jeho role.
— Jak Komise, tak EBA by se měly řídit 
svými vlastními pokyny k osvěd -
čeným postupům ohledně lhůty, 
která je poskytována externím 
zainteresovaným stranám k vyjád -
ření jejich stanoviska ve veřejných 
konzultacích.
— Komise by měla provést meziod -
větvové posouzení dopadu celého 
balíčku legislativních návrhů. Mělo 
by se zvážit využití externího hod -
notitele, který by měl požadované 
odborné zkušenosti na provedení 
takovéhoto komplexního úkolu.
Vývoj v oblasti dohledu: 
důsledky pro úlohu EBA 
v oblasti dohledu
84 
EBA přispěl ke zlepšení přeshraniční -
ho dohledu nad bankami, a to jed -
nak svou úlohou zprostředkovatele a koordinátora činnosti vnitrostátních 
orgánů dohledu a jednak regulatorní 
úlohou, kterou měl při přípravě jednot -
ného souboru regulatorních pravidel 
a jednotné příručky o dohledu. EBA 
však nemá pravomoc ani právní man -
dát k rozhodnutím v oblasti sbližování 
dohledu a k vynucování těchto roz -
hodnutí a ani k řešení sporů mezi vnit -
rostátními orgány dohledu. V důsledku 
toho byl příspěvek EBA k celkovému 
sbližování dohledu relativně omezený.
Kolegia orgánů dohledu
85 
Pro přeshraniční bankovní skupiny (tj. 
skupiny, které mají významné dceřiné 
společnosti či pobočky v jiných člen -
ských státech) existují kolegia orgánů 
dohledu. EBA má právo na plnou účast 
v těchto kolegiích, aby racionalizoval 
proces výměny informací a podporoval 
sbližování a konzistentnost mezi jed -
notlivými kolegii z hlediska uplatňová -
ní práva Unie. Na zasedáních kolegií se 
však častěji projednávaly procedurální 
otázky, než aby se tam odehrávala 
věcná debata o rizicích. V důsledku 
toho byl příspěvek EBA ke sbližování 
v oblasti dohledu prostřednictvím 
kolegií poměrně omezený a sdílení 
informací nebylo optimální. V nové 
struktuře dohledu, která nastane po 
zavedení jednotného mechanismu 
dohledu, dojde ke změně struktury 
a počtu kolegií dohledu. Kolegia však 
budou i nadále hrát důležitou úlohu 
pro ty přeshraničně fungující banky, 
které mají významné dceřiné společ -
nosti či pobočky v členských státech, 
které účastníky mechanismu nejsou.
38 Závěry a doporučení 
Doporučení 2
EBA by měl i nadále podporovat 
účinnost kolegií orgánů dohledu
— EBA by měl kolegia i nadále pod -
porovat v tom, aby projednávala 
rizika, např. posuzováním systémo -
vých rizik, projednáváním přehle -
dů ukazatelů rizik a zátěžových 
testů atd. V této souvislosti by EBA 
měl zajistit úzkou interní spoluprá -
ci mezi týmem v kolegiích, který se 
věnuje dohledu, a týmem zabývají -
cím se analýzou rizik.
— Aby usnadnil úlohu domácích or -
gánů dohledu a podpořil uchování 
jeho poznatků, měl by EBA zajistit, 
aby domácí orgány dohledu vždy 
dostaly zpětnou vazbu a aby tato 
zpětná vazba byla vždy důkladně 
zdokumentována.
— EBA by měl aktivněji podporovat 
kolegia ve využívání platforem IT 
jako fóra pro výměnu informací, 
a nikoli jako archivačního systému.
— EBA by měl zavést systém pro 
správu dokumentů, který usnadní 
uchování informací a zajistí dlou -
hodobou efektivnost a účinnost 
orgánu.
Zátěžové testy bank
86 
Při zátěžových testech provedených 
v roce 2011 sehrál EBA zprostředkova -
telskou a koordinační roli, ale k zajiš -
tění spolehlivosti těchto zátěžových 
testů neměl ani potřebné personální 
zdroje, ani mandát. Zátěžové testy byly navíc provedeny bez toho, aby byla na 
úrovni EU přijata opatření pro finanční 
jištění. Ačkoli zátěžové testy z roku 
2011 byly užitečné v tom, že vedly 
k rekapitalizaci velkého počtu bank, 
odhalila se při nich také omezení, 
kterou tyto zátěžové testy mají, když 
nejsou spojeny s hodnocením kvality 
portfolia aktiv.
Doporučení 3
Pro spolehlivost zátěžových testů 
bank je potřebný jasný a široký 
mandát a dostatek zkušených 
pracovníků. Mechanismy pro řešení 
problémů v rámci celé EU by měly 
být koncipovány tak, aby fungovaly 
účinně.
— Orgán odpovědný za provádě -
ní zátěžových testů by měl mít 
jasný a široký mandát a měl by též 
disponovat dostatkem zkušených 
pracovníků, aby se zajistila spoleh -
livost zátěžových testů.
— Tvůrci politik EU by měli usilovat 
o zajištění toho, aby byly zavedeny 
mechanismy pro řešení problémů 
a vhodná opatření pro finanční 
jištění, které budou odpovídat 
rozsahu a struktuře přeshraniční 
bankovní činnosti.
39 Závěry a doporučení 
Ochrana spotřebitele
87 
EBA nebyl schopen plnit svůj man -
dát v oblasti ochrany spotřebitele 
v důsledku nedostatečných zdrojů, 
právních omezení a také skutečnosti, 
že vnitrostátní orgány ochrany spotře -
bitele nejsou v rozhodovacím procesu 
EBA dostatečně zastoupeny. Mnoho 
z členů rady orgánů dohledu má jen 
omezený mandát z hlediska ochrany 
spotřebitele nebo nemá mandát žád -
ný. Existuje proto riziko, že nebudou 
přijímána optimální rozhodnutí, a to 
nejen v rámci rady orgánů dohledu, 
ale rovněž ve stálých výborech a pod -
skupinách, kde jsou členské státy 
zastoupeny.
88 
Další otázkou je, že všechny tři evrop -
ské orgány dohledu mají mezi svými 
cíli ochranu spotřebitele. To vede k ur -
čitému překrývání pravomocí, neboť 
spotřebitelé si mohou pořídit pojištění 
v bance nebo pojišťovně. Evropské 
orgány dohledu jsou tak nuceny koor -
dinovat svou činnost v oblasti ochrany 
spotřebitele a svůj rozhodovací proces, 
což ještě zvyšuje složitost správní ob -
lasti u ochrany práv spotřebitele.
Doporučení 4
Pro ochranu spotřebitele ve 
finančním sektoru EU je zapotřebí 
posílit opatření
— Mělo by se zvážit, jak by bylo mož -
né efektivněji a účinněji využívat 
administrativní zdroje na úrovni 
EU, aby se podpořila ochrana spo -
třebitele v Unii.Podpůrné činnosti
89 
Předpokladem pro účinné měření 
výkonnosti je vytvoření takového sy -
stému měření, který například využívá 
klíčové ukazatele výkonnosti. EBA musí 
ještě takovýto systém zajištující účinné 
a efektivní fungování zavést.
Doporučení 5
Vytvoření systému měření 
výkonnosti
— EBA by měl pro své klíčové činnosti 
vytvořit systém měření výkonnosti 
a jeho prostřednictvím sledovat, 
nakolik je jako organizace úspěšný 
při dosahování svých cílů.
Dopady pro jednotný 
mechanismus dohledu
90 
Ve své roli regulatorního orgánu má 
EBA mandát k vytváření technických 
norem a pro pokračování v tomto 
úkolu může užitečně využívat své 
odborné zkušenosti. Vyvstávají však 
otázky ohledně jeho budoucí role 
v bankovním dohledu, neboť úloha to -
hoto orgánu je omezena na koordinaci 
a zprostředkování práce vnitrostátních 
orgánů dohledu a EBA nemá pravo -
moc ukládat vnitrostátním orgánům 
konkrétní rozhodnutí. V důsledku toho 
vzniká riziko nejistoty ohledně úloh 
a odpovědnosti a také riziko překrývá -
ní kompetencí EBA a ECB.
40 Závěry a doporučení 
Doporučení 6
Vyjasnění rolí a odpovědnosti je 
nezbytné pro úspěšnou bankovní 
unii a účinný bankovní dohled
— Bankovní unie vyžaduje jasné od -
dělení úloh a odpovědnosti mezi 
EBA, ECB a vnitrostátními orgány 
dohledu, a to jak těmi, které jsou 
účastníky SSM, tak těmi, kteří 
účastníky nejsou. Tyto úlohy a od -
povědnost by měly být vyjasněny 
v právních předpisech nebo me -
morandech o porozumění mezi 
příslušnými institucemi a orgány.— Měly by být zavedeny postupy, 
které zajistí úzkou a častou spo -
lupráci a výměnu informací mezi 
jednotlivými subjekty. Zvláštní 
pozornost by měla být věnována 
přechodnému období, než bude 
plně zaveden SSM.
— Je zapotřebí úzké spolupráce mezi 
EBA, SSM a ostatními vnitrostátní -
mi orgány dohledu v EU, které se 
SSM neúčastní, a mezi mechanismy 
pro řešení problémů na úrovni 
celé EU.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 
15. května 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

41
 Přílohy
Přehled koncepce audituPříloha I
Cíle
auditu
Auditní
kritériaBylo zavedení nových nařízení 
Komisí dobře řízeno? 
– Doporučení formulovaná expertními 
skupinami
– Soubor poznatků o řízení projektů (PMBOK 
Guide) 
– Lhůty stanovené v plánech řízení a v právních 
předpisech 1. úrovně
– Právní požadavky v nařízení o EBA týkající se
/uniF6BD centrálně přístupné databáze 
registrovaných finančních institucí
/uniF6BD posílení evropské sítě vnitrostátních 
systémů pojištění vkladů
– Správné provádění předpisů EU v členských 
státech, jak jsou stanoveny v příslušných 
směrnicích
– Hodnocení dopadu provedená podle pokynů.
– Přezkum plánů řízení a plánovacích 
dokumentů 
– Přezkum koordinace s jinými GŘ
– Pohovory s klíčovými pracovníky– Porovnání skutečných termínů zveřejnění 
s plánovanými termíny a lhůtami
– Ověření příslušných dokumentů– Přezkum postupů v Komisi.– Přezkum pracovních plánů EBA na roky 2011 
a 2012
– Přezkum plánu pracovních míst / plánu 
najímání zaměstnanců
– Přezkum zpráv o pokroku a výročních zpráv 
o činnosti
– Pohovory s klíčovými pracovníky– Přezkum příslušného seznamu kolegií orgánů 
dohledu 
– Přezkum zápisů z jednání – Analýza postupů v oblasti sdílení informací – Přezkum zveřejněných dokumentů.Byla úloha EBA v bankovním 
dohledu účinná?Plnily Komise a EBA uspokojivě své povinnosti při zavádění nových 
mechanismů pro regulaci bankovního sektoru a dohled nad ním a fungují tyto 
nové mechanismy úspěšně? 
– Právní požadavky v nařízení o EBA týkající se 
/uniF6BD zřízení kolegií orgánů dohledu a podpory 
osvědčených postupů
/uniF6BD zprostředkování/uniF6BD spolupráce s dalšími orgány dohledu/uniF6BD výměny informací/uniF6BD organizace zátěžových testů/uniF6BD rozvoje standardů pro oblast dohledu
/uniF6BD vydávání pokynů a doporučení 
/uniF6BD ochrany spotřebitele 
– Soubor poznatků o řízení projektů (PMBOK 
Guide) 
– Plán najímání zaměstnanců a pracovní 
program
– Systém měření výkonnosti.
Metody
shromaž-ďování
důkazníchinformací
42 Přílohy
Popis metody shromažďování důkazních informací
Předběžná studie
01 
Před realizací auditu byla nejprve vypracována předběžná studie o řízení fi -
nanční krize Komisí. Generálním ředitelstvím odpovědným za politiku Komise 
v oblasti reakce na krizi ve finančním sektoru je GŘ pro vnitřní trh a služby. 
Tato přípravná práce byla založena na přezkumu klíčových dokumentů (jako 
např. příslušných právních předpisů, výročních zpráv a plánů řízení) a na 
schůzkách s klíčovými pracovníky v několika odděleních Komise, ECB, ESRB 
a EBA.
Auditní návštěvy u Komise a EBA
02 
Auditní tým celkem třikrát navštívil GŘ pro vnitřní trh a služby za účelem 
shromáždění důkazních informací k auditu. Při těchto návštěvách vedli audi -
toři pohovory s klíčovými pracovníky v deseti odděleních tohoto generálního 
ředitelství:
 —Oddělení interního auditu,
 —Oddělení 02, politika finančních služeb, vztahy s Radou,
 —Ředitelství A, oddělení A1, lidské zdroje a plánování,
 —Ředitelství B, oddělení B2, analýza, dopad a hodnocení,
 —Ředitelství B, oddělení B3, provádění práva jednotného trhu a Evropský 
parlament,
 —Ředitelství B, oddělení B4, mezinárodní vztahy,
 —Ředitelství E, oddělení E2, služby poskytované navzájem mezi podniky,
 —Ředitelství F, oddělení F2, správa a řízení společnosti, společenská 
odpovědnost,
 —Ředitelství F, oddělení F3, účetnictví a finanční výkaznictví,
 —Ředitelství H, oddělení H1, banky a finanční konglomeráty.Příloha I
43 Přílohy
03 
Kromě pohovorů byl též proveden přezkum spisových složek devíti vybra -
ných legislativních iniciativ (viz příloha IV ).
04 
Auditní tým dvakrát navštívil EBA. Kromě horizontálních a podpůrných útvarů 
se EBA organizačně člení v první řadě do dvou ředitelství, „Dohled“ a „Regu -
lace“. Během těchto návštěv bylo zorganizováno s klíčovými pracovníky  
 22 tematických schůzek1 (přičemž některá z témat byla projednávána při 
obou návštěvách auditorů).
05 
Pro vybraný vzorek 12 bank byl proveden přezkum spisových složek týka -
jící se fungování kolegií orgánů dohledu. Pro 10 bank byly vybrány spisové 
složky a byl u nich proveden přezkum zaměřený na zátěžové testy z roku 2011 
a rekapitalizace z roku 2012.
Zjišťovací návštěvy
06 
Kromě návštěv vykonaných v GŘ pro vnitřní trh a služby a v EBA auditní tým 
shromažďoval informace a odborná stanoviska o bankovní regulaci a dohledu 
následujícími způsoby:
a) Návštěvami u dalších evropských orgánů dohledu (EIOPA a ESMA), u ESRB, 
ECB a Evropské bankovní federace;
b) Prostřednictvím návštěv zaměřených na shromáždění informací, které byly 
provedeny v šesti členských státech EU (České republice, Francii, Němec -
ku, Španělsku, Švédsku a Spojeném království). V průběhu těchto zjišťova -
cích misí byly obvykle navštíveny příslušné vnitrostátní orgány dohledu2 
a bankovní federace. Ve Španělsku byl též navštíven FROB – Fond pro 
řádnou restrukturalizaci bank ( Fund for Orderly Bank Restructuring );1 Vedení EBA, SCARA (stálý 
výbor pro účetnictví, 
výkaznictví a audit, Standing 
Committee for Accounting, 
Reporting and Auditing ), 
ochrana spotřebitele, 
systémové riziko, společná 
kultura dohledu, provádění 
právních předpisů, systémy IT, 
lidské zdroje, ESRB, společný 
výbor, zprostředkování, 
zátěžové testy, kolegia orgánů 
dohledu, technické normy 
a pracovní program.
2 V některých zemích má za 
bankovní dohled 
odpovědnost více institucí, 
např. v Německu Bafin 
a Bundesbank, ve Švédsku 
Riksbanken 
a Finansinspektionen a ve 
Spojeném království Bank of 
England a FSA.Příloha I
44 Přílohy Příloha Ic) Návštěvami regulatorních orgánů a orgánů dohledu ve dvou třetích ze -
mích, Spojených státech a Kanadě:
 —Úřad pro kontrolu měny (USA)
 —Americká bankovní asociace
 —Ministerstvo financí USA
 —Federální rezervní banka, rada guvernérů (Washington)
 —Federální rezervní banka, New York
 —Úřad inspekce finančních institucí (Kanada)
d) Sezváním skupiny odborníků k projednání úvodních připomínek vzešlých 
z auditu před přípravou první verze zvláštní zprávy.
45 Přílohy Příloha IIOblast pravomocí Unie podle 
Smlouvy
(článek 26 a článek 114 Smlouvy 
o fungování Evropské unie) Článek 26
„1. Unie přijímá opatření určená k vytvoření nebo zajištění fungování vnitřního trhu v souladu s příslušnými ustanove ‑
ními Smluv.
2. Vnitřní trh zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu 
v souladu s ustanoveními Smluv.
3. Rada na návrh Komise stanoví obecné zásady a podmínky nezbytné k zajištění vyváženého pokroku ve všech 
dotyčných odvětvích.“
Článek 114
„1. Není‑li ve Smlouvách stanoveno jinak, použijí se k dosažení cílů uvedených v článku 26 následující ustanovení. 
Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem po konzultaci s Hospodářským a sociálním výborem 
přijímají opatření ke sbližování ustanovení právních a správních předpisů členských států, jejichž účelem je vytvo ‑
ření a fungování vnitřního trhu.“
Pravomoci orgánu
(nařízení Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1093/2010)Cíle
a) lepší fungování vnitřního trhu, včetně především důkladné, účinné a  jednotné úrovně regulace a  dohledu;
b) zajištění integrity, průhlednosti, účinnosti a řádného fungování finančních trhů;
c) posílení koordinace dohledu na mezinárodní úrovni;
d) předcházení regulatorní arbitráži a prosazování rovných podmínek hospodářské soutěže;
e) zajištění toho, aby čerpání úvěru a jiná rizika byla vhodně upravena a podléhala řádnému dohledu, a f) 
posílení ochrany spotřebitelů.
Úkoly
a) přispívat k vytváření vysoce kvalitních společných norem a postupů regulace a dohledu;
b) přispívat k jednotnému uplatňování právně závazných aktů Unie;
c) podněcovat a podporovat delegování úkolů a povinností mezi příslušnými orgány;
d) úzce spolupracovat s ESRB1;
e) organizovat a provádět srovnávací hodnocení činnosti příslušných orgánů;
f) sledovat a posuzovat tržní vývoj v oblasti své působnosti;
g) provádět ekonomickou analýzu trhů, aby orgán měl informace nezbytné pro plnění svých funkcí;
h) posilovat ochranu vkladatelů a investorů;
i) přispívat k jednotnému a soudržnému fungování kolegií orgánů dohledu, ke sledování, posuzování a měření 
systémového rizika, k vypracování a koordinaci ozdravných plánů a plánů řešení úpadků, k zajišťování vysoké 
úrovně ochrany vkladatelů a investorů v celé Unii a k rozvoji metod řešení úpadků finančních institucí a posuzování 
potřeby vhodných nástrojů financování;
j) plnit další konkrétní úkoly stanovené v nařízení a v jiných legislativních aktech;
k) na svých internetových stránkách zveřejňovat a pravidelně aktualizovat informace související s oblastí své 
působnosti;
l) přebírat podle potřeby veškeré stávající úkoly od Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS).
1 Evropská rada pro systémová rizika ( European Systemic Risk Board ).Pravomoci a činnosti EBA
46 Přílohy Příloha IISpráva Rada orgánů dohledu
Skládá se z předsedy, jednoho zástupce za každý členský stát (vedoucí představitel NSA2), Komise, ECB3, ESRB, EIOPA4 
a ESMA5.
Správní rada
Složena z předsedy a dalších šesti členů rady orgánů dohledu.
Předseda
Jmenován radou orgánů dohledu.
Výkonný ředitel
Jmenován radou orgánů dohledu.
Odvolací senát
Společný orgán tří evropských orgánů dohledu.
Externí audit
Evropský účetní dvůr.
Orgán udělující absolutorium
Evropský parlament.
Zdroje, které měl orgán 
k  dispozici v roce 2013 (2012)Rozpočet na rok 2013 ( 2012 )
26,0 (20,7)  milionu EUR
skládající se z:
dotace Evropské unie: 10,4 (8,3)  milionu EUR  
příspěvků členských států: 15,2 (12,1)  milionu EUR  
příspěvků pozorovatelů: 0,4 (0,3) milionu EUR
Celkový počet zaměstnanců k 31. prosinci 2013 ( 2012 )
93 dočasných zaměstnanců (68)
13 smluvních zaměstnanců (12)
19 vyslaných národních odborníků (14)
Produkty a služby poskytnuté 
v roce 2012— Veřejné konzultace k 23 návrhům regulatorních a prováděcích technických norem, z čehož 16 se týká kapitálu/
vlastních prostředků.
— Komisi byl předložen prvních návrh regulatorních technických norem ke kapitálovým požadavkům na hlavní 
protistrany v rámci nařízení o infrastruktuře evropských trhů.
— Vydání šesti pokynů, čtyř diskusních dokumentů a 14 konzultačních dokumentů.
— Vydání sedmi stanovisek určených pro Komisi, Evropský parlament a Radu, tří dopisů s připomínkami k účetním té ‑
matům určeným pro Nadaci pro IASB/IFRS a jednoho dopisu s připomínkami týkajícího se otázek auditu určeného 
pro IAASB.
— Kontrola opatření v návaznosti na doporučení orgánu z července 2011 týkající se zátěžového testu v celé EU 
a doporučení orgánu z prosince 2011 k rekapitalizaci, které mělo být realizováno do 30. června 2012 (monitorování 
kapitálových plánů bank, zveřejnění konkrétních údajů o kapitálových pozicích 61 bank).
2 Vnitrostátní orgán dohledu ( National Supervisory Authority ).
3 Evropská centrální banka.
4 Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění ( European Insurance and Occupational Pensions Authority ).
5 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy ( European Securities and Markets Authority ).
47 Přílohy Příloha II— Práce v souvislosti s kolegii orgánů dohledu zaměřená na zlepšení konzistentnosti postupů dohledu, lepší koordi ‑
naci činností a formulování společných rozhodnutí o obezřetnostních požadavcích specifických pro danou instituci, 
a to se specifickým zaměřením na 40 největších přeshraničních bank v EU.
— Účast na 116 zasedáních a činnostech kolegií.
— Vytvoření manuálu EBA pro řízení krizových situací, který řeší problematiku výměny informací v rámci kolegií 
a s orgánem v krizových situacích.
— Vytvoření dokumentu o osvědčených postupech pro obsah a formulaci společných rozhodnutí.
— Vydání řady odborných zpráv (např. zprávy o přezkumu obezřetnostního rámce pro úvěrování malých a středních 
podniků, zpráva o monitorování Basel III/CRD IV, zpráva o následném přezkumu zaměřeném na posouzení údajů 
vykázaných bankami v reakci na požadavky pilíře 3 stanovené ve směrnici o kapitálových požadavcích, zprávy 
o fungování kolegií a plnění jejich akčních plánů atd.).
— Posouzení a sledování rizika a předložení zpráv o rizicích celé řadě zainteresovaných stran (včetně výroční zprávy 
pro Evropský parlament, pololetních a čtvrtletních aktualizací a zpráv a týdenních souhrnných zpráv o podmínkách 
likvidity a financování pro evropské banky), posílení infrastruktury na posuzování a analýzu rizik včetně využití 
interních i  externích údajů.
— Poskytování vstupů a příspěvků pro proces přezkumu Evropského systému finančního dohledu v kontextu člán ‑
ku 81 nařízení o EBA, a to společně s ESMA a EIOPA (poskytnutí kvantitativních a kvalitativních údajů a sebehodno ‑
tící zprávy pro Komisi).
— Příspěvek k programu hodnocení finančního odvětví EU (Mezinárodní měnový fond).
— Činnost související se sazbou EURIBOR a referenčními hodnotami prováděná společně s ESMA včetně vydání 
doporučení pro Euribor‑EBF a vnitrostátní orgány a práce na zásadách stanovování referenčních hodnot.
— Provedení průzkumu v příslušných vnitrostátních orgánech týkajícího se vnitrostátních předpisů o pojištění 
profesní odpovědnosti a rovněž odpovědného půjčování a postupu vůči vypůjčovatelům, kteří mají platební potíže; 
zveřejnění zprávy o spotřebitelských trendech pro rok 2012.
— Organizace Dne ochrany spotřebitele EBA v říjnu 2012.
— Ustavení stálého výboru na ochranu spotřebitelů a pro finanční inovace (SCConFin) a jeho pracovních skupin, jež se 
zabývají otázkami odpovědného půjčování a řešení prodlení se splácením úvěrů, fondů obchodovaných na burze 
a rozdílových smluv.
— Realizace a koordinace 13 seminářů pro zaměstnance orgánu i národních orgánů pro dohled.
— Stanovení souboru klíčových ukazatelů výkonnosti pro oblast financí, které jsou pravidelně vykazovány správní 
radě orgánu.
— Další rozšíření integrovaného e‑HR systému (Allegro), který má podpořit efektivní a transparentní pracovní 
prostředí.
— 11 zasedání rady orgánů dohledu (sedm fyzických zasedání, čtyři telekonference), osm zasedání správní rady (šest 
fyzických zasedání, dvě telekonference).
— Přibližně 180 zasedání vnitřních výborů / skupin / pracovních skupin / komisí EBA.
Zdroj: údaje poskytl orgán.
48 Přílohy Příloha IIIExpertní skupina
 —Pan Dirk Cupei, Evropské fórum pojistitelů vkladů a Svaz německých bank
 —Pan Farid Alijev, Evropská organizace spotřebitelů
 —Pan Karel Lannoo, Centrum pro evropská politická studia
 —Pan Nicolas Véron, Bruegel Institute a Peterson Institute for International 
Economics
 —Pan Peter Nyberg, Åbo Akademi, Finsko
 —Paní Eva Hüpkes, Rada pro finanční stabilitu
49 Přílohy Příloha IVLegislativní iniciativy vybrané k přezkumu
CRD II: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/111/ES ze dne 16. září 
2009
CRD III: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/76/EU ze dne 24. listo -
padu 2010
CRD IV: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne  
26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním 
dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrni -
ce 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES
CRR: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. červ -
na 2013 obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podni -
ky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012
Rámec pro řízení krizí: Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou 
se zřizuje rámec pro ozdravné postupy a řešení úpadků úvěrových institucí 
a investičních podniků
Systémy pojištění vkladů: Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady 
2009/14/ES ze dne 11. března 2009
Směrnice o finančních konglomerátech: Směrnice Evropského parlamentu 
a Rady 2011/89/EU ze dne 16. listopadu 2011
Přezkum účetních směrnic: Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady ze 
dne 25. listopadu 2011
Přezkum směrnice o transparentnosti: Návrh směrnice Evropského parlamen -
tu a Rady ze dne 25. října 2011, KOM(2011) 683 v konečném znění.
50 Přílohy Příloha VMechanismy pro řešení problémů a systémy pojištění 
vkladů ve Spojených státech a v Kanadě
Mechanismy pro řešení problémů v USA
Ve Spojených státech je mechanismus pro řešení problémů bank řízen Fede -
rální pojišťovnou vkladů ( Federal Deposit Insurance Corporation, FDIC), která je 
federální agenturou. Tato agentura během krize posledních let řešila problé -
my téměř 500 bank, mezi něž patřily i relativně velké banky jako Washington 
Mutual.
Dodd -Frankův zákon přijatý v roce 2010 rozšířil pravomoci Federální pojišťov -
ny vkladů v oblasti řešení problémů bank také na systémově důležité bankov -
ní holdingové společnosti, dále na sesterské společnosti institucí pojištěných 
u této pojišťovny a na nebankovní finanční instituce jako např. pojišťovny.
Dodd -Frankův zákon ukládá každé systémově významné finanční instituci 
povinnost pravidelně předkládat jak FDIC, tak Federální rezervní bance plán 
řešení problémů, který musí obsahovat plány dané instituce na rychlé a řádné 
řešení jejích problémů v souladu s americkým zákonem o úpadku.
Program pomoci pro toxická aktiva (TARP)1
V roce 2009 provedly americké agentury pro dohled2 zátěžové testy, jejichž 
cílem bylo zjistit, zda největší finanční instituce USA mají dostatečné kapitálo -
vé rezervy, aby mohly čelit recesi a otřesům na finančním trhu. Zátěžové testy 
byly povinné pro finanční instituce s aktivy přes 100 miliard USD.  
19 bankovních organizací zahrnutých do testů představovalo jádro bankov -
ního systému Spojených států, neboť zastupovalo asi dvě třetiny kumulova -
ných aktiv bankovních společností v USA. U deseti z 19 testovaných bank byl 
zjištěn nedostatečný kapitál. Na základě nepříznivého scénáře pokrývajícího 
roky 2009 a 2010 byl u těchto deseti finančních institucí v zátěžových testech 
stanoven celkový nedostatek kapitálu ve výši přibližně 74,6 miliardy USD.
Program pomoci pro toxická aktiva TARP sloužil jako finanční jištění. Šlo 
o americký vládní program investic, úvěrů, záruk za aktiva a nákupů aktiv 
u celé škály finančních institucí, jenž měl za cíl posílení finančního sekto -
ru. Prostřednictvím programu kapitálové pomoci v rámci TARP dala vláda 
Spojených států okamžitě k dispozici kapitál těm institucím, u nichž výsledky 
zátěžových testů odhalily nedostatek kapitálu. Závazek rekapitalizace všech 
hlavních finančních institucí vedl k obnovení důvěry investorů a umožnil 
jednotlivým institucím obstarat si dostatečný kapitál na soukromých trzích. 
To dokládá skutečnost, že devět3 z deseti institucí, u nichž zátěžové testy 
odhalily nedostatek kapitálu, si byly na trzích schopny obstarat dodatečný 
kapitál, a nežádaly proto o dodatečné financování z TARP .1 Tento oddíl se týká jedné části 
programu TARP, která měla 
dopad na velké instituce: 
zátěžového testu (SCAP) 
a programu kapitálové 
pomoci (CAP).
2 Rada guvernérů federálního 
rezervního systému, Úřad pro 
kontrolu měny a Federální 
pojišťovna vkladů. Federální 
rezervní systém New York byl 
do zátěžových testů 
intenzivně zapojen 
prostřednictvím svých asi 
200 pracovníků.
3 Přestavujících 98 % zjištěného 
nedostatku kapitálu.
51 Přílohy Příloha VMechanismus pro řešení problémů v Kanadě
Kanadská Pojišťovna vkladů ( Deposit Insurance Corporation , CDIC) pojiš -
ťuje vklady svých členských institucí a je kanadským orgánem pro řešení 
problémů bank. Pojistné za systém pojištění vkladů je pravidelně placeno 
bankami na základě přístupu vycházejícího z rizik (tj. z rizik obsažených 
v rozvahách bank).
52 Přílohy
Rámec pro ozdravení bank a řešení jejich problémů
Rada pro finanční stabilitu (FSB)1 zveřejnila v říjnu 2011 studii o klíčových 
atributech účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce. Studie 
obsahuje klíčové prvky, které FSB považuje pro účinný režim řešení problémů 
za nezbytné. FSB uvádí, že orgány příslušné k řešení mohou být decentralizo -
vané, ovšem v takovémto případě je zapotřebí velmi silná spolupráce a do -
hody. Režim řízení by také měl mít jasný mandát, měl by být schopen přijímat 
rychlá rozhodnutí a jednat jasně a transparentně ve vztahu k účastnickým 
bankám.
Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční 
instituce
Orgán příslušný k řešení
V každé jurisdikci by měl být stanoven administrativní orgán či orgány od -
povědné za výkon pravomocí v oblasti řešení problémů společností v rámci 
režimu řešení problémů („orgán příslušný k řešení“). V případě, že v jedné 
jurisdikci existuje víc orgánů příslušných k řešení, měly by být jasně definová -
ny a koordinovány jejich mandáty, úlohy a odpovědnost.
V případě, že jsou v rámci jedné jurisdikce za řešení problémů subjektů ze 
stejné skupiny odpovědné různé orgány příslušné k řešení, měl by režim ře -
šení problémů dané jurisdikce stanovit vedoucí orgán, který bude v jurisdikci 
koordinovat řešení problémů právnických osob.
Orgán příslušný k řešení by měl mít provozní nezávislost v souladu se svý -
mi statutárními úkoly, dále by měl mít transparentní procesy, řádné řízení 
a přiměřené zdroje a měl by podléhat přísným mechanismům hodnocení 
a vyvozování odpovědnosti, které budou hodnotit účinnost každého opatře -
ní v oblasti řešení problémů. Měl by rovněž disponovat takovými odbornými 
zkušenostmi, zdroji a provozní kapacitou, aby mohl realizovat opatření v této 
oblasti i u velkých a komplexních společností.
Pravomoci v oblasti řešení problémů
Režim řešení problémů by měl zajistit včasné zahájení řešení problémů před -
tím, než se finanční instituce dostane do rozvahové platební neschopnosti 
a než se zcela vyčerpá její vlastní kapitál.1 Rada pro finanční stabilitu je 
mezinárodním orgánem, který 
monitoruje celosvětový 
finanční systém a vydává 
příslušná doporučení. Byl 
zřízen v dubnu 2009 po 
vrcholné schůzce G20 
v Londýně konané v témže 
roce jako nástupnická 
organizace Fóra  pro finanční 
stabilitu (FSF). Rada sdružuje 
všechny největší ekonomiky 
patřící do G20, členy FSF 
a Evropskou komisi. Má sídlo 
ve švýcarské Basileji.Příloha VI
53 Přílohy
Financování společností, u nichž probíhá řešení problémů
V jurisdikcích by měly být zavedeny fondy na pojištění vkladů či řešení pro -
blémů, financované ze soukromých zdrojů, případně mechanismus finan -
cování zajištující následnou návratnost nákladů na poskytnutí dočasného 
financování k usnadnění řešení problémů společností v daném sektoru.
Zdroj: Rada pro finanční stabilitu: Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční 
instituce, říjen 2011.Příloha VI
54 Přílohy
Bibliografie
Alford, D., The Lamfalussy Process And EU Bank Regulation: Another Step On The 
Road To Pan‑European Regulation?  Annual Review of Banking & Financial Law 
[Sv. 25: 1] s. 396, 2006.
Ferran, E., Babis, V., The European Single Supervisory Mechanism, University of 
Cambridge Faculty of Law Legal Studies Research Paper Series, 2013.
Gerhardt, M., Lannoo, K., Options for reforming deposit protection schemes in 
the EU, European Credit Research Institute, ECRI Policy Brief No. 4 (březen 
2011).
Goodhart, C., Funding arrangements and burden sharing in banking resolution, 
VOX, 2012.
Gortsos, C. VI., The ‘single supervisory mechanism’: a major building‑block 
towards a European Banking Union (the full europeanisation of the ‘bank safety 
net’), 2. výroční výzkumná konference  IADI, 2013.
Goyal, R., Koeva Brooks, P ., Pradhan, M., Tressel, T., Dell’Ariccia, G., Leckow, R., 
Pazarbasioglu, C., and an IMF Staff Team, A Banking Union for the Euro Area, 
IMF, 2013.
Gros, D., Schoenmaker, D., European Deposit Insurance: Financing the transition, 
Centre for European Policy Studies, CEPS Commentary, 2012.
Huertas, T., Nieto, M. J., Banking union and bank resolution: How should the two 
meet? , VOX, 2012.
Kern, A., Bank resolution and recovery in the EU: enhancing banking union?, ERA 
Academy of European Law, 2013.
Lannoo, K., Banking Union in three steps, Centre for European Policy Studies, 
CEPS Commentary, 2012.
Lannoo, K., Roadmap to banking union: A call for consistency, Centre for Euro -
pean Policy Studies, CEPS Commentary, 2012.
Pisani -Ferry, J., Sapir, A., Véron, N., Wolff, B.G., What Kind of European Banking 
Union?,  BRUEGEL, 2012.Příloha VII
55 Přílohy
Verhelst, S., The Single Supervisory Mechanism: A Sound First Step in Euro ‑
pe’s Banking Union?, EGMONT, Royal Institute for International Relations, 2013.
Véron, N., A realistic bridge towards European banking union, BRUEGEL, 2013.
Véron, N., Europe’s single supervisory mechanism and the long journey towards 
banking union, BRUEGEL, 2012.
Véron, N., Wolff, B.G., From supervision to resolution: next steps on the road to 
European banking union, BRUEGEL, 2013.
„A Banking Union for the Euro Area: Technical Background Notes”, IMF, 2013.
„Financial markets in Europe: From the Single Market to a Banking Union”, 
German Council of Economic Experts, výroční zpráva 2012/13, 2013.
„Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions”, 
Financial Stability Board, 2011.Příloha VII
56
Shrnutí
V
Komise konstatuje, že Evropský orgán pro bankov -
nictví (EBA) není zodpovědný za přímý dohled nad 
finančními institucemi v EU. EBA byl ustanoven 
s cílem zlepšit fungování vnitřního trhu, přede -
vším zajištěním vysoké, účinné a jednotné úrovně 
regulace a dohledu. Orgán pro bankovnictví by měl 
chránit veřejné zájmy, jako je stabilita finančního 
systému, průhlednost trhů a finančních produktů 
a ochrana vkladatelů a investorů. Rovněž by měl 
předcházet regulatorní arbitráži, zajišťovat rovné 
podmínky a posilovat koordinaci dohledu na mezi -
národní úrovni, a to ve prospěch hospodářství jako 
celku.
VI
Komise by ráda poznamenala, že EBA byl udělen 
jasný mandát a pravomoc přijímat závazná roz -
hodnutí za účelem podpory sbližování dohledu, 
zejména v souvislosti s právně závaznou úlohou 
zprostředkovatele a vyšetřovatele údajných poru -
šení právních předpisů EU.
VIII
Komise by ráda poznamenala, že úlohy a pravomoci 
různých aktérů jsou jasně vymezeny v příslušných 
právních předpisech. V některých oblastech by 
mohlo být užitečné další objasnění.
Úvod
15
Komise se domnívá, že úlohy EBA i ECB jsou jasně 
stanoveny v příslušných nařízeních. Nařízení o SSM 
(31. a 32. bod odůvodnění) a pozměněné nařízení 
o EBA (4. bod odůvodnění) zdůrazňují, že zřízení 
SSM úlohu a pravomoci EBA nezpochybňuje. 
V některých oblastech (např. zátěžové testy, pří -
ručka pro výkon dohledu) je úzká spolupráce mezi 
orgánem EBA a ECB obzvláště důležitá.Odpovědi  
Komise
Připomínky
25
Komise konstatuje, že za účelem zajištění řádné 
regulace všech finančních aktérů, produktů a trhů 
a účinného dohledu nad nimi vypracovala od roku 
2010 přibližně 30 souborů pravidel. Navrhla tak mj. 
všechny hlavní právní předpisy spojené se závazky 
skupiny G-20. Tato pravidla představují základní 
rámec pro všech 28 členských států EU a podporují 
řádné fungování jednotného trhu finančních služeb.
33
Komise uznává, že několik veřejných konzultací 
v Komisi i v EBA muselo proběhnout v omezeném 
čase, což bylo ale způsobeno zvláštní naléhavostí 
dané problematiky. V některých případech musely 
být dodrženy lhůty stanovené např. závazky sku -
piny G-20, což vyústilo ve výjimečně krátké lhůty 
pro konzultace.
34
Komise v současnosti připravuje celkové posouzení 
přijatých opatření.
Hodnocení dopadu jsou založena na předpokladech 
o budoucnosti. Po vypuknutí krize bylo obtížné 
oddělit dopady právních předpisů od dalších důleži -
tých faktorů včetně přímých důsledků finanční krize 
(např. rostoucí averze k riziku, nejistých podmínek 
na trhu, výjimečných intervencí měnové politiky 
a nízkých úrokových sazeb). Nebyla k dispozici jasná 
srovnávací situace, vůči níž by se očekávané dopady 
vyčíslily. Podmínky na trhu před krizí nemohou 
sloužit jako relevantní srovnávací situace, protože 
právě opakování konjunkturálních výkyvů má vět -
šina programů finanční reformy za cíl se vyhnout.
Odpovědi Komise 57
Technické normy jsou následující:
 — o výměně informací mezi domácími a hostitel -
skými orgány dohledu podle článku 50   
směrnice 2013/36/EU,
 — o oznamování činnosti na území jiné -
ho členského státu podle článků 35, 36 
a 39 směrnice 2013/36/EU,
 — o společných rozhodnutích ohledně požadavků 
na kapitál a likviditu, jež musí být přijata členy 
kolegií podle článku 113 směrnice 2013/36/EU,
 — o fungování orgánů dohledu podle článku 
116 směrnice 2013/36/EU.
50
EBA každoročně zveřejňuje zprávu, která zjišťuje 
nedostatky a zlepšení ve fungování kolegií orgánů 
dohledu.
68
Stále více práce ohledně ochrany spotřebitele je 
vykonáváno evropskými orgány dohledu společně 
v rámci tzv. struktury smíšeného výboru. Například 
v oblasti vyřizování stížností se uplatňuje metoda 
analogie, aby byla zajištěna existence podobných 
pravidel pro všechny tři sektory (bankovnictví, 
cenné papíry, pojišťovnictví) a zároveň byly zohled -
ňovány konkrétní rozdíly.
72
Komise konstatuje, že ochrana spotřebitele a inves -
tora je jedním z úkolů orgánů dohledu stanovených 
právními předpisy. Ačkoli je pravda, že orgány mají 
stále omezený rozsah působnosti, co se týče závaz -
ných rozhodnutí o zákazu některých produktů/
činností (viz čl. 9 odst. 5 nařízení o EBA), příslušný 
rozsah není omezen na tyto pravomoci.Navíc byly reformy postaveny na jasné celkové stra -
tegii včetně mezinárodních závazků (G-20). Během 
tohoto procesu měla Komise za cíl vytvářet pravi -
dla uceleně a jednotně. K většině návrhů právních 
předpisů byla tedy připojena jednotlivá hodnocení 
dopadu. Většina právních předpisů přijatých jako 
součást regulatorní reakce na krizi zahrnuje (jedno 
či více) ustanovení o přezkumu, jejichž účelem je 
přehodnocení dopadu v různých stadiích.
41
EBA byl ustanoven s cílem zlepšit fungování vnitř -
ního trhu, především zajištěním vysoké, účinné 
a jednotné úrovně regulace a dohledu. Orgán 
pro bankovnictví by měl chránit veřejné zájmy, 
jako je stabilita finančního systému, průhlednost 
trhů a finančních produktů a ochrana vkladatelů 
a investorů. Rovněž by měl předcházet regulatorní 
arbitráži, zajišťovat rovné podmínky a posilovat 
koordinaci dohledu na mezinárodní úrovni, a to ve 
prospěch hospodářství jako celku.
49
Komise konstatuje, že úloha EBA v kolegiích orgánů 
dohledu je de facto  omezena, chtěla by však zdůraz -
nit následující:
 — Ve fungování kolegií orgánů dohledu byl od 
roku 2011 učiněn pokrok (viz výroční přezkum 
fungování kolegií orgánů dohledu provedený 
EBA).
 — Jako důsledek přijetí balíčku týkajícího se SSM 
má EBA rovněž právo svolat zasedání kolegia.
 — V roce 2014 se očekává přijetí několika tech -
nických norem vypracovaných EBA. Provádění 
těchto norem významně přispěje k harmonizaci 
postupů v kolegiích orgánů dohledu.
Odpovědi Komise 58
Doporučení 1  – Druhá odrážka
Komise přijímá a konstatuje, že kromě případů 
odůvodněných naléhavostí Komise v souvislosti 
s lhůtou na veřejné konzultace důsledně dodržuje 
své pokyny založené na osvědčených postupech.
Doporučení 1  – Třetí odrážka
Komise přijímá a konstatuje, že v současnosti vypra -
covává meziodvětvovou analýzu zkoumající opat -
ření obsažená v balíčku legislativních návrhů.
84
Kvůli obrovskému rozsahu regulatorní agendy 
zaměřil EBA svou činnost na tento aspekt a úkor 
svého mandátu, pokud jde o podporu sbližování 
dohledu. Změnu v tomto směru Komise očekává ve 
střednědobém horizontu. Komise rovněž konsta -
tuje, že EBA má ke sbližování dohledu a řešení sporů 
mezi vnitrostátními orgány dohledu pravomoc 
i právní mandát.
Doporučení 3 – První odrážka
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že 
úloha EBA v zátěžovém testování byla posílena jako 
součást celkového balíčku SSM.
Doporučení 3  – Druhá odrážka
Komise přijímá a ráda by upozornila na nedávno 
dohodnutou směrnici o ozdravných postupech, jež 
stanoví evropský rámec pro řešení problémů. Exis -
tuje politická dohoda o jednotném mechanismu pro 
řešení problémů (SRM), včetně jednotného výboru 
pro řešení problémů a jednotného fondu pro řešení 
problémů eurozóny, která však ještě nebyla for -
málně přijata. Návrh jednoho či více potenciálních 
jištění v rámci SSM bude projednáván souběžně.EBA je například podle článku 16 nařízení o EBA 
oprávněn vydávat pokyny z vlastní iniciativy 
a nepotřebuje v tomto směru konkrétní zmocnění 
právními předpisy sektoru.
79
Komise se domnívá, že úloha a mandát EBA jsou 
řádně vymezeny ve zřizovacím nařízení a nelze je 
zpochybňovat prostřednictvím memorand o poro -
zumění uzavřených mezi ECB a orgány nezúčastně -
ných členských států.
Závěry a doporučení
82
Cíl spočívající v realizaci plnohodnotné bankovní 
unie není v rozporu s existencí orgánu EBA, který 
hraje zásadní roli v ochraně jednotného trhu.
83
Komise v současnosti připravuje meziodvětvové 
posouzení, jež zkoumá dopady regulatorní agendy 
v reakci na finanční krizi.
Doporučení 1 – První odrážka
Komise přijímá doporučení poskytnout EBA dosta -
tečné množství času k vypracování technických 
norem a konstatuje, že následující aspekty již byly 
provedeny: v legislativních návrzích se Komise 
zavazuje poskytovat lhůty pro vypracování technic -
kých norem, které se vztahují ke vstupu příslušného 
základního předpisu v platnost (obecně 12 měsíců, 
minimálně 6 měsíců). Důležité upozornění – lhůty 
v konečném důsledku stanovují společní normo -
tvůrci. Zbytek doporučení je určen Parlamentu 
a Radě.
Odpovědi Komise 59
Nařízení o SSM (31. bod odůvodnění) navíc stanoví 
jasný požadavek na spolupráci ECB s evropskými 
orgány dohledu.
Doporučení 6 – První odrážka
Komise toto doporučení přijímá a ráda by pozname -
nala, že úlohy zmíněných aktérů jsou jasně vysvět -
leny v textech příslušných právních předpisů, ale že 
je potřeba dále vyjasnit podrobností jejich spolu -
práce a provádění. Závěr memoranda o porozumění 
mezi např. ECB a vnitrostátními orgány dohledu 
z nezúčastněných členských států je stanoven 
v nařízení o SSM.
Doporučení 6  – Druhá odrážka
Komise přijímá a konstatuje, že ECB již rozhodnutí 
o spolupráci a koordinaci činnosti mezi ECB a vnit -
rostátními orgány dohledu přijala.
Doporučení 6  – Třetí odrážka
Komise přijímá a konstatuje, že tento požadavek se 
odráží v nařízení o SSM (31. bod odůvodnění).87
Komise přijímá a konstatuje, že ochrana spotřebi -
tele a investora je jedním z úkolů orgánů dohledu 
stanovených právními předpisy. Ačkoli je pravda, že 
orgány mají stále omezený rozsah působnosti, co 
se týče závazných rozhodnutí o zákazu některých 
produktů/činností (viz čl. 9 odst. 5 nařízení o EBA), 
příslušný rozsah není omezen na tyto pravomoci.
88
Podle Komise by se v oblasti ochrany spotřebitele 
mohl více využívat smíšený výbor evropských 
orgánů dohledu. Ačkoli tento postup přispívá k míře 
složitosti, je tak zároveň zajištěna koordinace a pod -
pořena jednotnost ochrany spotřebitele.
Doporučení 4
Komise toto doporučení přijímá a ráda by pozna -
menala, že výměnu názorů napříč sektory ohledně 
otázek ochrany spotřebitele usnadnilo a zlepšilo 
ustanovení a pravidelná zasedání smíšeného 
výboru, jenž by měl v této oblasti hrát stěžejní 
úlohu. Ochrana spotřebitele je také jádrem 
mnoha legislativních návrhů předložených Komisí 
v poslední době (např. návrhu o bankovních účtech, 
o strukturovaných investičních retailových produk -
tech, o zprostředkování pojištění atd.) Nedávno 
byla přijata směrnice o hypotečních úvěrech a bylo 
dosaženo politické dohody o MiFID II.
90
Pozměněné nařízení o EBA (4. bod odůvodnění) 
a nařízení o SSM (32. bod odůvodnění) zdůraz -
ňují cíl, že svěření úkolů v oblasti dohledu ECB by 
nemělo zpochybňovat úlohu a stávající pravomoci 
a úkoly EBA. Je důležité mít na paměti, že samotný 
EBA není orgánem dohledu.
Dále je možné zvážit, jakým způsobem lze zefek -
tivnit pravomoci EBA přijímat závazná rozhodnutí 
(např. o závazné roli zprostředkovatele, porušení 
předpisů Unie). Tato otázka bude řešena v nad -
cházející zprávě Komise o přezkumu Evropského 
systému finančního dohledu.
60
V
EBA zdůrazňuje, že jakékoli významné zlepšení 
dopadu orgánu EBA na sbližování v oblasti dohledu 
v EU by vyžadovalo změnu mandátu orgánu EBA 
v primárním právu. I přes omezení pravomocí 
orgánu EBA orgán učinil významný pokrok při zlep -
šování přeshraničního dohledu nad bankami a ve 
fungování kolegií orgánů dohledu.
VI
EBA poukazuje na to, že i přes omezený právní 
mandát (např. absence pravomocí iniciovat právně 
závazné zprostředkování) a omezené žádosti 
o zprostředkování ze strany příslušných vnitrostát -
ních orgánů v osmi případech úspěšně provedl 
právně nezávazné i závazné zprostředkování, při -
čemž všechny případy byly uzavřeny oboustranně 
přijatelnými řešeními.
EBA zdůrazňuje, že zvýšení spolehlivosti zátěžových 
testů v EU vyžaduje změnu jeho mandátu v pri -
márním právu. Podle stávajících předpisů je úloha 
orgánu EBA omezená na „iniciování a koordinaci“ 
zátěžových testů, zatímco zákonná odpovědnost za 
provedení zátěžového testu a styk se zúčastněnými 
bankami nadále spadá do působnosti příslušných 
orgánů. EBA tudíž nese vysokou odpovědnost 
a riziko ztráty dobré pověsti, aniž by měl jakoukoli 
skutečnou kontrolu nad výsledky zátěžového testu.
VIII
EBA nepovažuje memoranda o porozumění za 
vhodný nástroj pro vyjasnění úloh a odpovědností 
mezi EBA, Evropskou centrální bankou (ECB) a pří -
slušnými vnitrostátními orgány, a domnívá se, že 
takové vyjasnění lze uskutečnit pouze prostřednic -
tvím změn na úrovni primárního práva.Shrnutí
III
Evropský orgán pro bankovnictví pevně věří, že se 
mu i přes omezení jeho pravomocí a kompetencí 
v oblasti regulace a dohledu podařilo dosáhnout 
stanovených cílů. EBA se domnívá, že omezení 
v ochraně finanční stability v EU pramení z nedo -
statků institucionální koncepce měnové unie, 
zejména absence integrovaného systému dohledu 
a společné finanční bezpečnostní sítě, a nikoli 
z nedostatků při plnění úkolů orgánem EBA. Tyto 
nedostatky nyní řeší bankovní unie.
Dále, co se týče ochrany spotřebitele, mandát 
orgánu EBA v této oblasti je v mnoha ohledech 
omezen. Konkrétně i) nařízení o zřízení EBA neob -
sahuje z hlediska rozsahu působnosti orgánu žádná 
ustanovení o ochraně spotřebitele, ii) EBA neob -
držel prostřednictvím žádné směrnice EU v letech 
2011, 2013 nebo 2013 mandát k ochraně spotřebi -
tele a iii) rozsah finančních institucí, jimž může EBA 
poskytovat své nástroje, je omezen a nezahrnuje 
všechny finanční instituce, jež by byly z hlediska 
ochrany spotřebitele relevantní.
IV
EBA konstatuje, že nebyl zapojen do přípravy pri -
márních právních předpisů o bankovnictví a nemohl 
nijak ovlivnit mandáty a lhůty, které tyto právní 
předpisy pro EBA stanoví.
EBA je plně odhodlán u svých produktů respektovat 
řádné procesy veřejných konzultací, včetně zapo -
jení skupiny subjektů působících v bankovnictví. 
V několika případech se EBA odchýlil od osvědče -
ných postupů, co se týče délky veřejné konzultace, 
avšak učinil tak na základě svého odhodlání naplnit 
mandáty včas a ve lhůtách, jež externě stanovili 
zákonodárci, aby poskytl jistotu účastníkům finanč -
ního trhu.Odpovědi Evropského 
orgánu pro bankovnictví
Odpovědi Evropského orgánu pro bankovnictví 61
43
Plnění úlohy orgánu EBA v oblasti zprostředko -
vání znemožňuje legislativa. EBA nemůže iniciovat 
právně závazné zprostředkování, dokud k tomu 
nebude mít konkrétní mandát stanovený v primár -
ním právu. Dále zde existuje právní nejistota, pokud 
jde o to, zda může EBA zasahovat v oblastech, kde 
se příslušné orgány ve svých rozhodnutích týkají -
cích se dohledu rozcházejí – někteří tvrdí, že EBA 
může zrušit rozhodnutí vnitrostátních orgánů pouze 
v případech, kdy vnitrostátní orgány porušily evrop -
ské právo. I přes omezené pravomoci a omezené 
žádosti o zprostředkování ze strany příslušných vnit -
rostátních orgánů orgán EBA úspěšně splnil svoji 
úlohu při poskytování právně nezávazného i právně 
závazného zprostředkování v osmi případech 
zprostředkování (to zahrnuje dva případy, k nimž 
došlo ve lhůtě pro smírné urovnání žádosti o právně 
závažné zprostředkování, pět případů právně nezá -
vazného zprostředkování a jeden případ nefor -
málního zprostředkování) a ve všech případech 
umožnil nalezení oboustranně přijatelných řešení 
(čtyři případy byly uzavřeny formální, byť právně 
nezávaznou, dohodou a čtyři případy neformální 
konsensuální dohodou).
Co se týče úlohy orgánu EBA v zátěžovém testování, 
přečtěte si odpověď EBA k doporučení 3.
Společná odpověď na odstavce 49, 50, 
51 a 52
Viz odpověď orgánu EBA na doporučení 2.
54
EBA v první čtvrtině roku 2014 obdržel dvě žádosti 
o právně závazné zprostředkování od příslušného 
vnitrostátního orgánu.
55
Ačkoli EBA nemá právní základ pro iniciaci právně 
závazného zprostředkování a v první čtvrtině roku 
2014 obdržel pouze dvě žádosti o právně závazné 
zprostředkování od příslušného vnitrostátního 
orgánu, přesto intervenoval ve snaze dohlížet nad 
osmi případy zprostředkování (viz rovněž odpověď 
orgánu EBA na odstavec 43).Domníváme se, že příslušné úkoly ECB v rámci její 
úlohy v oblasti dohledu a úlohy EBA jsou jasné 
a v naprostém souladu se skutečností, že ECB je pří -
slušným orgánem, stejně jako jakýkoli jiný příslušný 
vnitrostátní orgán, plní -li tuto úlohu. EBA s přísluš -
nými vnitrostátními orgány neuzavírá memoranda 
o porozumění, jelikož se přímo podílejí na práci 
orgánu EBA a jsou zastoupeny v rozhodovacím 
orgánu EBA, radě orgánů dohledu. EBA se domnívá, 
že není vhodné zacházet s ECB jinak než s ostat -
ními příslušnými orgány, pokud plní funkci orgánu 
dohledu – EBA uzavřel s ECB memorandum o poro -
zumění jako s měnovým orgánem.
Úvod
Tabulka 2: řádek o jednotném souboru 
pravidel
Tabulka 2 (řádek o jednotném souboru pravidel) 
obsahuje údaje o regulatorních produktech orgánu 
EBA v roce 2012. V roce 2013 EBA Evropské komisi 
předložil ke schválení 36 návrhů regulatorních tech -
nických norem a 21 návrhů prováděcích technic -
kých norem, vydal 2 pokyny, 4 doporučení,  
 6 stanovisek a provedl 56 veřejných konzultací.
15
Viz odpověď orgánu EBA na doporučení 6.
Připomínky
Společná odpověď na odstavce 28 a 33
Viz odpověď orgánu EBA na doporučení 1.
Odpovědi Evropského orgánu pro bankovnictví 62
Co se týče banky Dexia: v kontextu celoevropského 
zátěžového testu v roce 2011 byla Dexia hodnocena 
jako jedna z bezpečnějších bank v Evropě (mezi 91 
bankami se umístila na 13. místě), avšak EBA nebyl 
před rozhodnutím o zapojení soukromého sektoru 
v Řecku schopen snížit státní dluh, aniž by se dostal 
do rozporu s vyjádřeními Rady EU. Nicméně i tak 
transparentnost zajištěná orgánem EBA na konci 
tohoto testování jasně ukázala expozice banky 
Dexia vůči vládním dluhopisům a její slabou kapi -
tálovou pozici, jakmile byly tyto expozice oceněny 
podle tržní hodnoty.
Pokud se jedná o banku Bankia: v celoevropském 
zátěžovém testu (při nepříznivém scénáři) by poměr 
kapitálu Core Tier 1 Bankie klesl do konce roku 2012 
na 5,4 %, což je stále nad požadovaným minimem 
5 %. EBA nicméně doporučil, aby svoji kapitálovou 
pozici upevnily i banky nacházející se těsně nad 
minimální výší. Výsledky byly navíc založeny na 
údajích ve výchozím bodě, které nebyly podrobeny 
přezkumu kvality aktiv, a tudíž neukázaly ztráty, jež 
byly později zjištěny.
Co se týče banky SNS: v celoevropských zátěžových 
testech v roce 2011 byl poměr kapitálu Core Tier 1 
banky SNS na úrovni 8,4 %, což překračuje požado -
vané minimum 5 %, a tento poměr by podle testů 
měl do konce roku 2012 poklesnout na 7 %. Tato 
úroveň však vycházela z údajů ve výchozím bodě, 
které nebyly podrobeny přezkumu kvality aktiv 
a projevily se teprve o dva roky později, přičemž 
zdůraznily potřebu zavést program zátěžových 
testů. EBA rovněž upozorňuje na to, že banka byla 
nucena k restrukturalizaci až po časovém horizontu 
zátěžového testu.
Společná odpověď na odstavce 67 a 72
Viz odpověď orgánu EBA na doporučení 4.57
Zátěžový test provedený v celé Unii poskytl nebýva -
lou míru transparentnosti a informací o expozicích 
a složení kapitálu bank, aby si účastníci trhu mohli 
udělat informovaný obrázek o odolnosti evrop -
ského bankovního sektoru, a představoval klíčový 
krok při i) zlepšování informovanosti a důvěry 
veřejnosti v evropské banky a ii) připravení půdy 
pro doporučení orgánu EBA k rekapitalizaci v roce 
2012. Tržní disciplínu lze dále posílit pravidelným 
a konzistentním zveřejňováním údajů z rozvah 
bankami, což by bylo možné zajistit mnohem efek -
tivněji, kdyby byl posílen právním mandát orgánu 
EBA ke zveřejňování údajů bank na základě zpráv 
o dohledu.
Společná odpověď na odstavce 59, 60 
a 61
Viz odpověď orgánu EBA na doporučení 3.
Rámeček 1
EBA poukazuje na to, že neměl mandát k tomu, 
aby před zátěžovým testem v roce 2011 provedl 
přezkum kvality aktiv (který by odhalil problémy 
v bance Bankia a případně rovněž v bance SNS), 
ani k tomu, aby byl v kontaktu přímo s bankami 
a zpochybňoval jejich výsledky, přičemž právě za 
tyto dvě činnosti odpovídaly příslušné vnitrostátní 
orgány.
EBA upozorňuje, že v rámečku 1 jsou uvedeny 
ban    ky, které se potýkaly s problémy a musely být 
nakonec zachráněny před úpadkem po více než 1 
roce od zátěžového testu a za časovým horizontem 
pro provedení zátěžového testu v letech 2011–2012.
Co se týče příkladů bank, EBA vyjasňuje následující:
Odpovědi Evropského orgánu pro bankovnictví 63
EBA významným způsobem přispěl do jednotného 
souboru pravidel pro finanční instituce v EU velkým 
množstvím regulatorních norem, pokynů, dopo -
ručení, stanovisek a varování, což hrálo důležitou 
úlohu při zlepšování účinného fungování a odol -
nosti jednotného trhu. EBA usiloval o uvedení všech 
nástrojů, jež mu byly přiděleny v nařízení o zřízení 
EBA, v činnost, rovněž s cílem chránit integritu 
jednotného trhu. EBA dále nadšeně zdůrazňuje, že 
tento cíl i přes omezený rozpočet a zdroje a ome -
zení svých pravomocí a kompetencí v oblasti 
regulace a dohledu splnil. Mělo by být jasné, že 
omezení v ochraně finanční stability v EU pramení 
z nedostatků institucionální koncepce měnové unie, 
zejména absence integrovaného systému dohledu 
a společné finanční bezpečností sítě, nikoli z nedo -
statků při plnění úkolů orgánu EBA. Tyto nedo -
statky nyní řeší bankovní unie. Viz rovněž odpovědi 
orgánu EBA na doporučení 3 a 6.
83
Viz odpověď orgánu EBA na doporučení 1.
Doporučení 1
EBA doporučení přijímá.
EBA je plně odhodlán u svých produktů respekto -
vat řádné procesy veřejných konzultací a přísně je 
dodržuje, včetně zapojení skupiny subjektů půso -
bících v bankovnictví. V několika případech se EBA 
odchýlil od osvědčených postupů, co se týče délky 
veřejné konzultace, avšak učinil tak na základě 
svého odhodlání naplnit mandáty včas a ve lhůtách, 
jež externě stanovili zákonodárci. Tím EBA sledoval 
svůj cíl poskytovat jistotu finančnímu trhu a jeho 
účastníkům a hájit veřejný zájem. Poukazujeme na 
to, že během období auditu byly veškeré mandáty, 
jimiž byl orgán EBA pověřen, splněny včas a v poža -
dovaných lhůtách (vyjma mandátů v souladu 
s článkem 78 CRD, pro něž byly s Komisí předem 
dohodnuté nové lhůty).77
Za účelem zvýšení spolehlivosti celoevropských 
zátěžových testů EBA zdůrazňuje, že je nezbytné 
změnit jeho mandát v primárním právu (viz odpo -
věď orgánu EBA na doporučení 3).
EBA upozorňuje, že vytvoření jednotného mechani -
smu dohledu si vyžádá rozsáhlejší provozní vztahy 
s ECB, zejména v souvislosti se zátěžovým testová -
ním a přípravou jednotné příručky o dohledu. EBA 
objasňuje, že v souladu s jeho právním mandátem 
bude evropská příručka o dohledu představovat 
nezávazný soubor osvědčených postupů dohledu 
používaných v EU. Mandát neumožňuje orgánu EBA 
dosáhnout maximální harmonizace osvědčených 
postupů dohledu v celé EU, ani mu neumožňuje 
nahradit stávající příručky používané příslušnými 
orgány, jako je ECB.
79
Viz odpověď orgánu EBA na doporučení 2 a 6.
Závěry a doporučení
82
EBA pevně věří, že se mu podařilo splnit jeho cíl, 
hájit veřejný zájem a přispět ke stabilitě a účinnosti 
finančního systému. Posílení kapitálové pozice 
bank, jež spustily kroky orgánu EBA, bylo působivé: 
evropské banky před dokončením celoevropského 
zátěžového testu navýšily kapitál o 50 miliard EUR 
s cílem vyhovět testu. Doporučení orgánu EBA 
k rekapitalizaci přimělo velké banky v EU dosáhnout 
9% úrovně kapitálu Core Tier 1, což značně překra -
čuje požadované minimum, rovněž při zohlednění 
rizik v jejich portfoliu státních dluhopisů. To vedlo 
ke zvýšení kapitálového poměru evropských bank 
o více než 200 miliard EUR.
Odpovědi Evropského orgánu pro bankovnictví 64
se příslušné orgány ve svých rozhodnutích týkají -
cích se dohledu rozcházejí, panuje právní nejistota – 
někteří tvrdí, že EBA může zrušit rozhodnutí vnitro -
státních orgánů pouze v případech, kdy vnitrostátní 
orgány porušily evropské právo. Mandát EBA 
k přípravě jednotné příručky o dohledu neumož -
ňuje dosažení maximální harmonizace osvědčených 
postupů dohledu v celé EU.
I přes výše uvedená omezení pravomocí orgánu EBA 
orgán učinil významný pokrok při zlepšování fungo -
vání kolegií orgánů dohledu. Dále od zřízení orgánu 
EBA v roce 2011 došlo k zásadní změně, jelikož nyní 
všechna kolegia provádějí společná hodnocení rizik 
a dosahují společných rozhodnutí.
Konkrétně během roku 2013 orgán EBA úzce moni -
toroval 43 kolegií, zúčastnil se 93 fyzických zasedání 
a 26 konferenčních hovorů. Od roku 2011 orgán 
EBA žádá orgány vykonávající dohled na konsoli -
dovaném základě, aby svolávaly kolegia za účelem 
projednání tematických a relevantních otázek (jako 
je rekapitalizace v roce 2011, zátěžové testy v roce 
2011 a 2014 a doporučení týkající se plánů obnovy, 
vytváření kapitálových rezerv a přezkumu kvality 
aktiv v roce 2013) i projednání témat specifických 
pro jednotlivé instituce či země (jako je makroeko -
nomická situace v domovských zemích, mimořádná 
opatření a krizové situace v bankách). EBA požádal 
orgány vykonávající dohled na konsolidovaném 
základě, aby na pořad jednání zařadily projednávání 
konkrétních témat, jako tolerování dluhu, krizové 
plány, rizikové projevy chování a přehledy ukaza -
telů rizik orgánu EBA. EBA předložil radě orgánů 
dohledu EBA výroční interní zprávy o pokroku 
a oblastech pro zlepšení fungování kolegií, přičemž 
rada zaznamenala pokrok ve věcných debatách 
o rizicích mezi zapojenými orgány dohledu. EBA 
vypracoval kodex chování s cílem zajistit, aby vnit -
rostátní opatření byla konzultována ex ante , i proto -
kol pro domovské a hostitelské orgány (Home -Host EBA konstatuje, že nebyl zapojen do přípravy pri -
márních právních předpisů o bankovnictví a nemohl 
nijak ovlivnit mandáty a lhůty, které tyto právní 
předpisy pro EBA stanoví. Intenzivnější zapojení 
EBA do legislativního procesu a posílená poradní 
úloha EBA vůči Komisi a spoluzákonodárcům by 
umožnila orgánu EBA optimálním způsobem plnit 
jeho úlohu zamýšlenou tvůrci politik i jeho man -
dát jakožto strážce jednotného souboru pravidel. 
V praxi by toho bylo možné dosáhnout prostřed -
nictvím i) neformální spolupráce vyžádané útvary 
Komise před zveřejněním legislativních návrhů, ii) 
zákonné povinnosti vyžádat si konzultaci orgánu 
EBA v záležitostech spadajících do oblastí zájmu 
tohoto orgánu, jak stanoví zakládající nařízení EBA, 
a iii) požadavku upozorňovat Komisi na oblasti, kde 
rozdíly vnitrostátních pravidel a postupů ohrožují 
fungování jednotného trhu a vyžadují legislativní 
zásah. Tyto požadavky by mohly být doprovázeny 
trvalým přístupem k informacím o přípravě návrhů 
textů v Radě EU a třístranným diskusím mezi Radou 
EU, Parlamentem a Komisí a podporují předběžnou 
diskusi o obsahu a harmonogramech mandátů svě -
řených orgánu EBA.
85
Viz odpověď orgánu EBA na doporučení 2.
Doporučení 2
EBA doporučení přijímá, avšak zdůrazňuje, že jaké -
koli významné zlepšení dopadu orgánu EBA na sbli -
žování v oblasti dohledu v EU by vyžadovalo změnu 
mandátu orgánu EBA v primárním právu. EBA nemá 
žádnou pravomoc svolávat zasedání kolegií, jež 
náleží orgánu vykonávajícímu dohled na konsoli -
dovaném základě. EBA se nepodílí na rozhodování 
kolegií, nemá mandát k iniciování právně závaz -
ného zprostředkování mezi příslušnými orgány 
a v otázce, zda může EBA zasahovat v oblastech, kde 
Odpovědi Evropského orgánu pro bankovnictví 65
Vzhledem k výše uvedenému se EBA domnívá, že 
jeho úloha v zátěžovém testování by měla být buď 
posílena – umožněním orgánu EBA být v kontaktu 
přímo s bankami, provádět srovnávací hodnocení, 
zpochybňovat výsledky bank v zátěžových testech 
a zveřejňovat údaje o bankách na základě zpráv 
o dohledu na webových stránkách orgánu EBA – 
nebo by měla být od základu přehodnocena.
Další možností by bylo přepracovat celoevropský 
zátěžový test jako příležitost pro zveřejňování 
údajů a zajišťování transparentnosti, přičemž EBA 
by se zaměřoval na poskytování nástrojů orgá -
nům dohledu, aby mohly provádět zátěžové testy 
a fungovat jako centrum údajů o transparentnosti 
pro celoevropské výsledky. To by doplňovalo 
zátěžové testy v oblasti dohledu prováděné přísluš -
nými orgány a kopírovalo rámec zavedený v USA 
Dodd -Frankovým zákonem.
Aby bylo možné realizovat jakoukoli z těchto změn, 
byla by zapotřebí opora v primárním právu.
87
Viz odpověď orgánu EBA na doporučení 4.
EBA objasňuje, že účelem nedávné změny inter -
ního jednacího řádu EBA bylo vyřešit zákonný 
nedostatek v podobě nedostatečného zastoupení 
vnitrostátních orgánů na ochranu spotřebitele 
v rozhodovacích procesech orgánu EBA. Jednací 
řád rady orgánů dohledu EBA ve znění z listopadu 
2013, které je veřejně dostupné na webové stránce 
orgánu EBA konkrétně výslovně uvádí (článek 
2.4): „Jestliže člen s hlasovacím právem nepřivede 
zástupce příslušného vnitrostátního orgánu v sou -
ladu s čl. 2 odst. 3, odpovídá tento člen s hlasovacím 
právem za koordinaci s daným vnitrostátním orgá -
nem s cílem zajistit, aby člen s hlasovacím právem 
byl o příslušném bodu dostatečně informován, 
a mohl tak plnit své funkce.“Protocol) s cílem zajistit, aby přezkumy kvality aktiv 
a zátěžové testy byly projednávány v kolegiích. EBA 
dále vypracoval soubor regulatorních a prováděcích 
technických norem v oblasti fungování kolegií, jež 
mají být přijaty v roce 2014 (RTN/PTN o výměně 
informací mezi domovskými a hostitelskými orgány 
dohledu, RTN/PTN o oznámeních pasů a PTN 
o společném rozhodnutí o požadavcích týkajících se 
kapitálu a likvidity). A konečně, EBA v osmi přípa -
dech úspěšně splnil svoji úlohu zprostředkovatele 
(v rámci omezení své úlohy zprostředkovatele 
stanovených v jeho mandátu) a ve všech případech 
zajistil oboustranně přijatelná řešení.
Proces, jehož prostřednictvím poskytují zaměst -
nanci orgánu EBA zpětnou vazbu orgánu vykoná -
vajícímu dohled na konsolidovaném základě, byl 
v roce 2013 a 2014 posílen a formalizován, rovněž 
na základě konkrétní zpětné vazby ze strany rady 
orgánů dohledu EBA. V roce 2014 EBA přesunul plat -
formu IT do svého interního systému, díky čemuž 
bude mít větší kontrolu a rovněž bude moci dále 
podporovat používání platformy IT pro výměnu 
informací mezi příslušnými orgány.
86
Viz odpověď orgánu EBA na doporučení 3.
Doporučení 3
EBA toto doporučení přijímá, avšak zdůrazňuje, že 
zvýšení spolehlivosti zátěžových testů v EU vyža -
duje změnu mandátu orgánu EBA v primárním 
právu. Upozorňujeme, že i přes jisté objasnění úlohy 
orgánu EBA v zátěžovém testování učiněné v zaklá -
dajícím nařízení EBA v říjnu 2013 se úloha orgánu 
EBA nadále zaměřuje na iniciaci a koordinaci zátě -
žových testů spíše než na jejich vlastní provádění. 
Zákonná odpovědnost za provádění zátěžových 
testů a kontakt se zúčastněnými bankami zůstává 
v působnosti příslušných orgánů dohledu, což 
znamená, že orgán EBA nese největší odpovědnost 
a riziko ztráty dobré pověsti, aniž by měl jakoukoli 
skutečnou kontrolu nad výsledky.
Odpovědi Evropského orgánu pro bankovnictví 66
I přes výše uvedená omezení orgán EBA dokázal 
identifikovat a řešit, prostřednictvím výše uvede -
ných nezávazných právních nástrojů, řadu důleži -
tých a urgentních problémů na bankovním trhu, 
jako je odpovědné půjčování, postup vůči vypůjčo -
vatelům, kteří mají platební potíže, řešení stížností, 
řízení rizik fondů obchodovaných na burze, rizika 
z rozdílových smluv, skupinové financování, virtu -
ální měny a další.
Doporučení 5
EBA toto doporučení přijímá a upozorňuje, že právě 
provádí implementaci systému řízení výkonu.
Doporučení 6
EBA toto doporučení přijímá. EBA nepovažuje 
memoranda o porozumění za vhodný nástroj pro 
vyjasnění úloh a odpovědností mezi EBA, ECB a pří -
slušnými vnitrostátními orgány, a domnívá se, že 
takové vyjasnění lze uskutečnit pouze prostřednic -
tvím změn na úrovni primárního práva.
Domníváme se, že příslušné úkoly ECB v rámci její 
úlohy v oblasti dohledu a úlohy EBA jsou jasné 
a v naprostém souladu se skutečností, že ECB je pří -
slušným orgánem, stejně jako jakýkoli jiný příslušný 
vnitrostátní orgán, plní -li tuto úlohu. EBA s přísluš -
nými vnitrostátními orgány neuzavírá memoranda 
o porozumění, jelikož se přímo podílejí na práci 
orgánu EBA a jsou zastoupeny v rozhodovacím 
orgánu EBA, radě orgánů dohledu. EBA se domnívá, 
že není vhodné zacházet s ECB jinak než s ostat -
ními příslušnými orgány, pokud plní funkci orgánu 
dohledu – EBA uzavřel s ECB memorandum o poro -
zumění jako s měnovým orgánem.Doporučení 4
EBA doporučení přijímá, avšak zdůrazňuje, že jeho 
mandát v oblasti ochrany spotřebitele ve finančním 
sektoru v EU je v mnoha ohledech omezen a jaká -
koli významná zlepšení dopadu orgánu EBA v této 
oblasti by vyžadovala změnu primárního práva.
V nařízení o zřízení EBA není v rozsahu působnosti 
orgánu EBA zahrnuta žádná legislativa o ochraně 
spotřebitele. EBA rovněž neobdržel mandát 
v oblasti ochrany spotřebitele prostřednictvím 
žádné směrnice EU v letech 2011, 2012 nebo 2013. 
První mandát byl orgánu EBA přidělen prostřednic -
tvím směrnice o hypotéčních úvěrech, která byla 
přijata v únoru 2014 a zahrnuje jednotnou technic -
kou normu.
Práce orgánu EBA v oblasti ochrany spotřebitele 
byla tudíž omezena na práci z vlastní iniciativy 
a jediné právní nástroje, jež orgánu poskytuje naří -
zení o zřízení EBA a jež může použít pro představení 
vlastních iniciativ, jimiž může ovlivňovat finanční 
instituce a příslušné vnitrostátní orgány, jsou varo -
vání, stanoviska a pokyny, což jsou všechno právně 
nezávazné nástroje. Dále, rozsah finančních insti -
tucí, jež může orgán EBA oslovovat, je omezený na 
úvěrové instituce, poskytovatele platebních služeb, 
kteří jsou úvěrovými institucemi, a vydavatele 
elektronických peněz. Nezahrnují všechny finanční 
instituce relevantní z hlediska ochrany spotřebitele, 
jako jsou poskytovatelé platebních služeb, kteří 
nejsou úvěrovými institucemi, nebankovní poskyto -
vatelé hypoték či nebankovní poskytovatelé úvěrů. 
V neposlední řadě má EBA velmi omezený rozsah 
působnosti z hlediska přijímání právně závazných 
rozhodnutí o zákazu určitých produktů nebo 
aktivit, což je povoleno pouze za určitých okolností 
(orgánu EBA nebyl svěřen žádný konkrétní man -
dát v primárním právu a Rada nevyhlásila žádnou 
mimořádnou situaci).
Odpovědi Evropského orgánu pro bankovnictví 67
EBA rovněž upozorňuje, že nařízení (EU) 
č. 1024/2013 obsahuje konkrétní ustanovení vyža -
dující uzavření memorand o porozumění s pří -
slušnými orgány v nečlenských zemích a s orgány 
dohledu nad trhy s cennými papíry, ale neobsahuje 
žádná ustanovení, která by naznačovala potřebu 
takových ujednání s ECB.
EBA upozorňuje, že vytvoření jednotného mechani -
smu dohledu si vyžádá rozsáhlejší provozní vztahy 
s ECB, zejména ve vztahu k zátěžovým testům 
a přípravě jednotné příručky. Co se týče jednotné 
příručky o dohledu, EBA objasňuje, že v souladu 
s právním mandátem orgánu EBA bude příručka 
EBA představovat nezávazný soubor osvědčených 
postupů dohledu používaných v EU. Mandát neu -
možňuje orgánu EBA dosáhnout maximální harmo -
nizace osvědčených postupů dohledu v celé EU, ani 
mu neumožňuje nahradit stávající příručky použí -
vané příslušnými orgány, jako je ECB.Článek 8 nařízení o zřízení EBA stanoví hlavní úkoly 
orgánu EBA, jako je vytváření vysoce kvalitních 
norem a postupů dohledu, a pravomoci, jež máme 
k dispozici, abychom tyto úkoly mohli plnit, jako 
je vytváření technických norem a pokynů a dopo -
ručení. Úloha příslušných orgánů je stanovena 
zejména v odvětvových aktech specifikujících 
rozsah dohledu a pravomoci, jež mají být uplat -
něny. V případě ECB byl čl. 4 odst. 2 písm. a) nařízení 
o zřízení EBA změněn nařízením (EU) č. 1022/2013 
tak, aby zahrnoval ECB jako příslušný orgán pro 
účely úkolů a pravomocí orgánu EBA ‚ve vztahu 
k záležitostem týkajícím se úkolů, které jsou jí 
svěřeny nařízením (EU) č. 1024/2013‘. Bod odůvod -
nění 12 nařízení (EU) č. 1022/2013 stanoví, že EBA‚ 
by měl plnit své úkoly také ve vztahu k ECB stejným 
způsobem jako ve vztahu k jiným příslušným orgá -
nům‘. Nařízení (EU) č. 1024/2013 dále v článku 3 a 4 
jasně stanoví rozsah úkolů svěřeným ECB, aniž jsou 
dotčeny pravomoci a úkoly orgánu EBA, a že ECB 
musí stejně jako ostatní příslušné orgány spolupra -
covat s orgánem EBA a dodržovat právní předpisy 
Unie, včetně technických norem a článku 16 nařízení 
o zřízení EBA o pokynech a doporučeních.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ-AB-14-009-CS-C ISSN 1831-0788
Po vypuknutí finanční krize podnikla Komise opatření na stabilizaci 
bankovního sektoru: snažila se o posílení rámce regulace a dohledu 
a byl rovněž zřízen Evropský orgán pro bankovnictví (EBA). Cílem 
prvního auditu Účetního dvora v této oblasti bylo posoudit, zda 
Komise a EBA uspokojivým způsobem plnily své povinnosti při 
zavádění nových mechanismů pro systém regulace bankovního 
sektoru a dohledu nad ním. Audit rovněž zkoumal, jaké poznatky 
bylo možné získat pro bankovní dohled v rámci nového 
jednotného mechanismu dohledu. Účetní dvůr dospěl k závěru, 
že opatření Komise (včetně zřízení EBA) představovala první 
důležité kroky v reakci na finanční krizi. Ve fungování těchto 
nových mechanismů však byly zjištěny určité nedostatky, které 
se konkrétně týkají přeshraničního bankovního dohledu, 
posouzení odolnosti bank EU a podpory ochrany spotřebitele. 
V tomto ohledu předkládá Účetní dvůr svá doporučení.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR