Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Kypru na období 2006–2010 /* SEK/2007/0070 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 23.1.2007 SEK(2007) 70 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Kypru na období 2006–2010 (předložené Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Obecné souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi progamy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První kovergenční program Kypru byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované stabilizační a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Kypru předloženou dne 6. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu) 3. vyhodnocení národního programu reforem, které provedla Komise v říjnu 2006. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období Kypr má malé, otevřené hospodářství, které je výrazně vystaveno externím vlivům. Probíhá v něm úspěšný proces nominální a reálné konvergence s EU. Růst HDP je výrazný, během posledních deseti let dosahoval v průměru 3,5 % ročně, zatímco inflace je nízká. Inflace HISC se pohybovala téměř po celých posledních deset let na úrovních nižších než 3 %. Na Kypru je téměř plná zaměstnanost. Dlouhodobá nezaměstnanost je na velmi nízké úrovni a produktivita je podle mezinárodních standardů vysoká. Nominální mzdy a náklady na jednotku práce však rostly relativně rychleji než u jeho obchodních partnerů. Sektor služeb zaměřených na vývoz, které představuje většinu vývozů, má přesto dobré výsledky, i když velké přebytky v obchodě se službami plně nevyvážily schodek v obchodě se zbožím. Saldo běžného účtu Kypru tedy bylo v posledních deseti letech pasivní. S jeho financováním však nenastaly žádné problémy díky přílivu portfoliových a přímých investic a vklady nerezidentů u rezidentských finančních institucí. Program fiskální konsolidace, který se v současné době provádí, snížil schodek na 2 % HDP v roce 2006 a státní dluh se také snižuje. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 14. března 2006 přijala Rada stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2009. Rada uvítala „strukturální změnu plánovanou během programového období po snížení schodku pod 3 % HDP v roce 2005“. Rada vyzvala Kypr, aby „zajistil prostřednictvím opatření trvalé povahy udržitelnost rozpočtové konsolidace ke střednědobému cíli programu, poté, co bude odstraněn nadměrný schodek“. Rovněž ho vyzvala, aby „kontroloval veřejné výdaje na důchody a provedl další reformy v oblasti důchodů a zdravotní péče s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí“. Vyhodnocení národního programu reforem, které Komise provedla v říjnu 2006 Zpráva o provádění národního programu reforem Kypru, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 17. října 2006. Kyperský národní program reforem uvádí jako hlavní výzvy a priority: fiskální udržitelnost; kvalitu veřejných financí; výzkum a vývoj, inovaci a informační a komunikační technologie; rozmanitější hospodářství; hospodářskou soutěž a podnikatelské prostředí; udržitelnost životního prostředí; infrastrukturu; lidský kapitál a sociální soudržnost. Komise ve svém hodnocení tohoto programu (přijatém jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [2] ) konstatovala, že Kypr dosahuje při provádění svého národního programu reforem dobrých výsledků. Celkově se zdá, že provádění většiny opatření probíhá podle plánu. Na základě analýzy silných a slabých stránek bylo Kypru doporučeno, aby přijal opatření v oblasti důchodové reformy, reformy zdravotní péče a pracovních a vzdělávacích příležitostí pro mladé lidi. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro stabilizační programy) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu se stabilizačními a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o stabilizačních a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Kypru na období 2006–2010 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 4. Dne [27. února 2007] Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Kypru na období 2006 až 2009. 5. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se zvýší z 3,7 % v roce 2006 na průměrně 4,1 % v průběhu zbývající části programového období. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na přijatelných předpokladech růstu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž zdá reálná. 6. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2006 se odhaduje, že schodek veřejných financí bude v roce 2006 mírně nižší než 2 % HDP, dosáhne tedy cíle stanoveného v předchozí aktualizaci konvergenčního programu. Očekává se, že s ohledem na nižší růst reálného HDP, než se předpokládalo v předchozí aktualizaci (3,7 % místo 4,2 %) budou celkové výdaje sice vyšší, než se plánovalo, ale vyváží je vyšší celkové příjmy. 7. Po nápravě nadměrného schodku v roce 2005 se program zaměřuje na další konsolidaci veřejných financí. Saldo veřejných financí by se mělo ze schodku 1,9 % HDP v roce 2006 dostat v roce 2010 do vyváženého stavu, a to výhradně díky omezení výdajů, protože poměr příjmů zůstane během celého programového období konstantní. Zatímco se očekává, že celkové výdaje v programovém období klesnou o 1,75 % HDP, z čehož 1 % HDP připadne na klesající platby úroků, sociální převody by se měly zvýšit o 1,25 %. Primární přebytek by měl podle plánu narůst z 1,5 % HDP v letech 2006–07 na více než 2 % HDP v roce 2008 a poté na této hodnotě setrvat. Plánovaná konsolidace je poněkud rychlejší než v předchozí aktualizaci konvergenčního programu, makroekonomický scénář přitom zůstává zhruba stejný. 8. Strukturální saldo (tedy cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se podle plánu mělo změnit ze schodku ve výši přibližně 1,5 % HDP v roce 2006 na přebytek ve výši 0,25 % HDP na konci programového období. Stejně jako v předchozí aktualizaci konvergenčního programu je střednědobým cílem pro stav rozpočtu i v tomto programu strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP, jehož by mělo být podle programu dosaženo do roku 2008, tedy o rok dříve než v předchozí aktualizaci. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,75 % HDP), jeho dosažením by měla být zajištěna bezpečná rezerva proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a pokyny pro sestavování programů a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. 9. Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové projekce se v programu víceméně vyrovnávají. Při porovnání s prognózou útvarů Komise z podzimu 2006 se zdá, že cíl na rok 2007 je pravděpodobný a že pro rok 2008, kdy se má zlepšit primární přebytek, byly v programu poskytnuty relativně podrobné informace o opatřeních, která k této nápravě přispějí. Mohlo by však dojít k překročení plánovaných výdajů, protože plánované omezení výdajů je vysoké a nejsou k dispozici údaje o výdajových stropech ani o jejich vynucování. Na druhou stranu se rozpočtové cíle dosud plnily s dobrými výsledky. 10. S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že přístup k rozpočtu uvedený v programu může stačit k dosažení střednědobého cíle do roku 2008, jak je uvedeno v aktualizaci programu. Navíc se zdá, že přístup poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programu. Tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle programu je plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM-II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP; v případě příznivých hospodářských podmínek by změny měly být větší a naopak v případě nepříznivých hospodářských podmínek menší. Přístup k rozpočtové politice, který je v programu popsán pro období po dosažení střednědobého cíle, rovněž odpovídá požadavkům Paktu o stabilitě a růstu. 11. Odhaduje se, že hrubý státní dluh dosáhl v roce 2006 64,75 % HDP, přesáhl tedy referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by míra zadlužení měla v roce 2008 klesnout pod referenční hodnotu 60 % HDP a do konce programového období by měla dosáhnout nepatrně více než 46 % HDP. Zdá se, že rizika plánovaného vývoje míry zadluženosti jsou vcelku vyvážená. Podle vyhodnocení rizik míra zadlužení v první části programového období dostatečně rychle klesá k referenční hodnotě a do roku 2007 by se k ní měla přiblížit. 12. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet je na Kypru jedním z nejvýraznějších v EU, což je dáno především podstatným zvýšením části HDP, která bude věnována na důchody. Výchozí rozpočtová pozice sice předpokládaný značný dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet zmírňuje, ale nestačí k jeho pokrytí. Navíc je současná úroveň hrubého dluhu vyšší než referenční hodnota stanovená ve Smlouvě. Jak kyperské orgány uznaly, ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí by přispěla další konsolidace veřejných financí prováděná zároveň s důchodovou reformou, která by omezila výrazný růst výdajů spojených s věkem. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí Kypru je vystavena vysokému riziku. 13. Konvergenční program obsahuje kvalitativní vyhodnocení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie, která byla předložena v říjnu 2006. Kromě toho poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách vyplývajících z hlavních reforem plánovaných v národním programu a zdá se, že uvedené rozpočtové projekce berou v úvahu dopady opatření nastíněných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která jsou uvedena v konvergenčním programu, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Podle obou programů by mělo dojít především k postupnému provádění důchodové reformy a reformy zdravotnictví, které by měly řešit dopad stárnutí populace, ale obsah a časový rámec pro dokončení a plné provádění komplexní dlouhodobé strategie není zcela jasný. 14. Rozpočtová strategie je do velké míry v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. 15. V programu je uvedena většina povinných a většina nepovinných údajů požadovaných podle pokynů pro sestavování konvergenčních programů a programů stability[6]. Celkově lze konstatovat, že po opravě nadměrného schodku v roce 2005 program díky omezení výdajů a v situaci, kdy se předpokládá vysoký růst, s dobrými výsledky směřuje k dosažení střednědobého cíle během programového období. Hrubý státní dluh by se měl do roku 2007 přiblížit k referenční hodnotě 60 % HDP a v následujících letech by měl dále klesat. Na základě výše uvedeného hodnocení, zejména s ohledem na úroveň zadlužení a předpokládaný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatel, se doporučuje, aby Kypr kontroloval veřejné výdaje na důchody a provedl další reformy v oblasti důchodů a zdravotní péče s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Reálný HDP (změna v %) | KP prosinec 2006 | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 | KOM listopad 2006 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | neuvedeno | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | neuvedeno | Inflace podle HISC (%) | KP prosinec 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 | KOM listopad 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,0 | 2,4 | neuvedeno | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | KP prosinec 20061 | -0,9 | -1,0 | -1,1 | -1,1 | -1,1 | -1,1 | KOM listopad 20065 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | neuvedeno | neuvedeno | KP prosinec 20051 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | n,a, | Saldo veřejných financí (% HDP) | KP prosinec 2006 | -2,3 | -1,9 | -1,6 | -0,7 | -0,4 | -0,1 | KOM listopad 2006 | -2,3 | -1,9 | -1,7 | -1,7 | neuvedeno | neuvedeno | KP prosinec 2005 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | neuvedeno | Primární saldo (% HDP) | KP prosinec 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | KOM listopad 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | neuvedeno | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | KP prosinec 20061 | -2,0 | -1,5 | -1,2 | -0,3 | 0,0 | 0,3 | KOM listopad 2006 | -1,8 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | neuvedeno | neuvedeno | KP prosinec 20051 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | neuvedeno | Strukturální saldo2 (% HDP) | KP prosinec 20063 | -3,3 | -1,9 | -1,0 | -0,3 | -0,1 | -0,1 | KOM listopad 20064 | -2,7 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | neuvedeno | neuvedeno | KP prosinec 2005 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 | neuvedeno | Hrubý státní dluh (% HDP) | KP prosinec 2006 | 69,2 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 | KOM listopad 2006 | 69,2 | 64,8 | 62,2 | 59,6 | neuvedeno | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | neuvedeno | Pozn.: 1 Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 3 Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (1,3 % HDP v roce 2005 a 0,4 % v roce 2006, všechna snižují schodek). Včetně 0,4 % HDP v roce 2005 a 2006, které odpovídají transakcím souvisejícím s fondy EU. 4 Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,9 % HDP v roce 2005; snižující schodek) ve srovnání s programem (viz poznámka 3). Útvary Komise nepovažovaly žádnou transakci související s fondy EU za jednorázovou. 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 3,9 %, 3,7 %, 3,9 % a 4,0 %. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006)816. [3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Chybí především údaje o „cyklickém vývoji“ (tabulka 5) a příspěvcích k potenciálnímu růstu HDP (bod 4).