Evropská unie může a měla by dál usilovat o to, aby se v jednotlivých členských státech vytvořil společný standard. Má k dispozici nástroje, které mohou pomoci zajistit, aby opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem byla ve všech členských státech realizována koordinovaně, čímž se budou jednotlivé státy navzájem lépe chránit proti zneužití a podniky získají větší právní jistotu. Unie může dosáhnout společného přístupu zejména přijetím právních nástrojů. Tento postup je vhodný jen v některých případech, například jestliže ochranná opatření souvisí s vnitrostátními předpisy. Právní předpisy EU mohou být do jisté míry flexibilní, aby členským státům umožňovaly brát v potaz svou vlastní situaci, ale mohly by alespoň zajišťovat, že bude v celé EU zaveden minimální standard. Přispěly by k zajištění rovných podmínek v oblasti daní pro členské státy a k omezení deformací, jež narušují jednotný trh.

Zprávy G20 a OECD byly zveřejněny v říjnu 2015 a členské státy by nyní měly řadu z doporučení, jež jsou v nich obsažena, v souladu s právem EU realizovat. Mnohé členské státy uvedly, že tato řešení hodlají uvést do praxe co nejdříve, ale hrozí, že tak učiní různými způsoby nebo že budou mít odlišné výklady opatření doporučených OECD v rámci projektu BEPS.

Kromě revidovaného návrhu společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob, jenž by měl být v nejbližší době přijat, byly v červnovém akčním plánu nastíněny další kroky, které si kladou za cíl zajistit efektivní zdanění v místě, kde byl vytvořen zisk, vytvořit lepší daňové prostředí pro podniky, dále pokročit v otázkách daňové transparentnosti a posílit nástroje EU pro koordinaci. Tato opatření mají výraznou spojitost s projektem skupiny G20 a organizace OECD týkajícím se eroze základu daně a přesouvání zisku (Base Erosion and Profit Shifting – BEPS), jenž v době zveřejnění akčního plánu ještě probíhal. S ohledem na mnohá z těchto opatření se od té doby dosáhlo značného pokroku, avšak v některých oblastech akčního plánu závisely kroky na úrovni EU na dokončení projektu G20 a OECD.

Sdělení Komise ze dne 17. června 2015 nazvané „Spravedlivý a efektivní systém daně z příjmů právnických osob v Evropské unii: pět klíčových oblastí, kde je třeba jednat“ položilo základy pro boj proti agresivnímu daňovému plánování. Ústředním prvkem akčního plánu je společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob, kterým by se zásadně reformovalo zdanění právnických osob a jenž by komplexně řešil problém přesouvání zisku v Evropě. Zároveň by došlo ke snížení daňového zatížení a vytvoření příznivějšího daňového prostředí pro podniky.

Jednostranné kroky ze strany členských států by otázku agresivního daňového plánování neřešily dostatečně a vedly by k problémům. Na jednotném trhu, který je založen na volném pohybu zboží, osob, služeb a kapitálu, mohou nekoordinovaná opatření proti přesouvání zisku nadělat více škody než užitku. Rozdílné vnitrostátní přístupy k řešení tohoto přeshraničního problému mohou vytvářet mezery, jichž je možno využít pro agresivní daňové plánování. Pravidla v jednom členském státě mohou oslabovat účinnost pravidel jiných států. Nekoordinovaný přístup může navíc přinášet nejistotu a administrativní zátěž pro podniky.

Členské státy souhlasí a chápou, že chtějí-li silnější jednotný trh, není možné zapomínat na zdanění. Pro dobré fungování jednotného trhu a úspěch unie kapitálových trhů, jakož i k přilákání zahraničních investic do EU je naprosto nezbytná koordinace při uplatňování daňových systémů podporujících růst a řešení přeshraničních problémů. Členské státy si toho jsou nyní vědomy a volají po ukončení agresivního daňového plánování . To si žádá společný přístup na úrovni EU nebo zavedení obecných a specifických předpisů pro boj proti vyhýbání se daňovým povinnostem v Unii, jež se budou týkat jak vnitřních opatření, tak společných kroků proti hrozbě eroze základu daně zvenčí.

Některé problémy se na druhou stranu do samostatné směrnice příliš nehodí: ve směrnici tak nebyly konkrétně zahrnuty otázky, jež souvisí více s daňovými úmluvami. Jelikož však nyní potřebujeme koordinovaný přístup, abychom zabránili přelévání negativních dopadů, předkládá Komise doporučení k provádění opatření týkajících se stálých provozoven a zprávy G20 a OECD o zneužívání daňových úmluv. Komise je v této souvislosti znepokojena, že zpráva G20 a OECD obsahuje možnost zařadit do daňových úmluv ustanovení o omezení zvýhodnění, třebaže je zřejmé, že takové opatření nemusí být ve všech regionech vhodné. Tato ustanovení omezují výhody vyplývající z daňových úmluv na subjekty, jež vlastní rezidenti pouze jednoho členského státu, a lze je tudíž vnímat jako škodlivá pro jednotný trh, jelikož odrazují od přeshraničních investic. Taková pravidla mohou být problematická pro unii kapitálových trhů. Pokud se členské státy rozhodnou do svých daňových úmluv zařadit pravidla, jež vychází z možnosti G20 a OECD spočívající v testu hlavního účelu, měly by tak učinit v souladu s právem EU. Členské státy se za tímto účelem vyzývají, aby používaly doplňující text uvedený v doporučení.

Komise je přesvědčena, že společná řešení, o nichž jedná Rada, by výrazně zvýšila schopnost členských států řešit agresivní daňové plánování do doby, než bude znám výsledek projednávání společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob. V červnovém akčním plánu se uvádí, že Komise zabezpečí, aby se uvedené prvky po dosažení konsenzu mohly stát právně závaznými. Součástí tohoto balíčku je proto směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem, kterou Komise plní svůj slib a předkládá legislativní návrh týkající se prvků, jež je možné provést ve vnitrostátních právních předpisech před dosažením dohody o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob a jeho zavedením. Směrnice reaguje rovněž na usnesení Evropského parlamentu, podle nichž by Komise měla předložit legislativní návrhy týkající se těchto opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem.

Nové pokyny G20 a OECD ke stanovování převodních cen by měly pomoci propojit zisky s hospodářskými činnostmi, které je generují. Komise přezkoumala mandát Společného fóra EU pro převodní ceny, které se již intenzivně zabývá otázkou, jak s ohledem na jednotný trh co nejlépe navázat na práci G20 a OECD v rámci projektu BEPS k dosažení účinnějšího a důslednějšího uplatňování daných pravidel v EU. Společné fórum EU pro převodní ceny opakovaně prokázalo, že je schopné přinášet komplexní pragmatická řešení problémů, jež vyvstávají v souvislosti s oceňováním převodů v EU, a že by mělo dále dosahovat výsledků. Komise bude sledovat, jak členské státy uplatňují nová pravidla, a zváží, zda nejsou zapotřebí přísnější pravidla, aby nedocházelo k manipulaci.

Jak je uvedeno v akčním plánu z června 2015, společnosti, jež těží z výhod jednotného trhu a vytvářejí na něm zisky, by měly daň z těchto zisků odvádět uvnitř EU v místě výkonu činnosti. Tato vazba však byla jasně porušena některými společnostmi, jež přesouvají zisk z místa, kde byl vytvořen, do členských států, které nabízejí nízké daňové sazby a preferenční režimy, či mimo EU do třetích zemí, jež nijak nesouvisí se skutečným místem výkonu hospodářské činnosti. Některé z pobídek nabízených vybraným podnikům mohou být v rozporu s pravidly EU pro státní podpory a mohou se řešit v rámci kontroly státní podpory. Komise se případy, kdy došlo k porušení těchto pravidel, aktivně zabývá. Na druhou stranu využívají často strategie agresivního daňového plánování s cílem odvést nízké (nebo vůbec žádné) daně v místě, kde byly vytvořeny zisky, širších systémových problémů, jako je nesoulad mezi daňovými předpisy v jednotlivých členských státech, a stávajících právních předpisů EU o dani z příjmů právnických osob. Evropský parlament, mnoho členských států a zúčastněné strany žádají změnu, a proto se závazek zajistit efektivní zdanění zisků v EU stal ústředním prvkem červnového akčního plánu.

Transparentnost má zásadní význam pro zajištění spravedlivějšího zdaňování jak v EU, tak na celém světě. Mají-li členské státy řešit agresivní daňové plánování, musí mít přístup k informacím o daních odvedených v jiných jurisdikcích. V březnu 2015 předložila Komise návrh s cílem dosáhnout větší transparentnosti ve vztahu k daňovým správám prostřednictvím automatické výměny informací o daňových rozhodnutích s přeshraničním dopadem. Tento návrh, jenž byl Radou přijat v prosinci 2015, pomůže zajistit účinnější spolupráci mezi daňovými orgány a vládám umožní lépe chránit své daňové základny.

K zajištění spravedlivého zdanění na jednotném trhu je však třeba podniknout ještě více. Přes nedávné přijetí návrhu týkajícího se automatické výměny informací o daňových rozhodnutích s přeshraničním dopadem mohou daňovým správám stále často chybět informace nezbytné k tomu, aby mohly určit, zda společnosti uměle přesunuly značnou část svých příjmů oceňováním převodů či pomocí jiných podobných praktik do zemí s příznivějšími podmínkami v oblasti daní. G20 a OECD doporučily, aby daňové správy jednotlivých zemí sdílely více informací, včetně údajů o tom, jak vysoká je daň, kterou zaplatí určitá společnost v každé zemi, a z jakého zisku v jednotlivých zemích se tato daň platí. Tyto informace jsou nepostradatelné pro hodnocení a audit postupů, jež někdy používají velké nadnárodní společnosti.

Uvedená pravidla je třeba v celé EU uplatňovat jednotně, aby měly jednotlivé členské státy rovné podmínky a aby se omezila administrativní zátěž, kterou by pro podniky mohla znamenat povinnost poskytovat v každém členském státě různé informace. Komise proto předkládá návrh, aby se podávání zpráv podle jednotlivých zemí doporučené G20 a OECD zavedlo na úrovni EU, přičemž by se vycházelo ze stávajícího legislativního rámce pro výměnu informací a byly by provedeny příslušné změny ve směrnici o správní spolupráci. Pokud by se do této směrnice zahrnulo podávání zpráv podle jednotlivých zemí, využívaly by členské státy rovněž jejích stávajících ustanovení o správní spolupráci, což by usnadnilo výměnu informací mezi daňovými správami.

Komise zároveň v současné době analyzuje, jak by mohly nadnárodní společnosti navíc zveřejňovat některé informace o účetnictví a daních podle jednotlivých zemí. Větší transparentnost daně z příjmů právnických osob by mohla vést k výraznějšímu dohledu veřejnosti nad nadnárodními společnostmi, což by pomohlo zajistit, aby byly zisky účinně zdaňovány tam, kde jsou vytvářeny, a aby se posílila důvěra veřejnosti. Kromě toho by mohla přispět k větší spravedlivosti daňového systému na jednotném trhu tím, že by dále napomohla omezení praktik vyhýbání se daňovým povinnostem a souvisejících daňových strategií členských států, jakož i snížení nespravedlivých rozdílů v zacházení s nadnárodními a ostatními společnostmi. Zapotřebí je současně ale také iniciativa, jež zohlední nutnost chránit zákonná obchodní tajemství a podpořit rovné podmínky pro celosvětově působící podniky. Komise zvažuje možnosti v rámci probíhajícího posouzení dopadů, po jehož dokončení hodlá na jaře tohoto roku předložit legislativní podnět.

6.Řešení rizika dvojího zdanění

Jelikož si je Komise vědoma obav podniků, že opatření k řešení agresivního daňového plánování mohou nechtěně vést k častějšímu dvojímu zdaňování či sporům mezi daňovými správami ohledně základu daně, byla opatření zahrnutá do balíčku proti vyhýbání se daňovým povinnostem navržena tak, aby se riziko dvojího zdanění co nejvíce minimalizovalo. Směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem například objasňuje, že dochází-li v důsledku uplatnění příslušných pravidel ke dvojímu zdanění, měli by daňoví poplatníci získat úlevu za daň odvedenou ve druhém státě. Tuto obecnou zásadu doplňují pokud možno konkrétnější pravidla, např. v ustanoveních o ovládaných zahraničních společnostech. Jak je dále uvedeno v červnovém akčním plánu, Komise hodlá předložit rovněž návrh ke zlepšení postupů řešení sporů. Práce na posouzení dopadů týkajícím se řešení sporů úspěšně pokračuje, a návrh by měl být předložen v létě.

7.Další postup

Po svém přijetí by společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob zamezoval agresivnímu daňovému plánování v EU. Jeho zavedení proto zůstává cílem Komise. Veřejná konzultace k revidovanému návrhu společného základu daně z příjmů právnických osob byla nedávno uzavřena a Komise by měla na podzim roku 2016 přijmout nové legislativní návrhy. Komise bude usilovat o to, aby členské státy návrh bezodkladně přijaly. Než se tak však stane, Evropa nemůže čekat. Balíček proti vyhýbání se daňovým povinnostem přináší pragmatický přístup, který spojuje hlavní iniciativy nutné ke zvýšení efektivity a transparentnosti v oblasti zdanění na jednotném trhu. Dodá další stimul současnému procesu reforem, přispěje k vytváření tlaku na členské státy, aby jednaly, a pomůže pokud možno proměnit závazky přijaté na vysoké úrovni v legislativní opatření.

Tento balíček tvoří následující iniciativy:

návrh směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem,

doporučení k otázkám daňových úmluv,

návrh směrnice, kterou se zavádí podávání zpráv podle jednotlivých zemí doporučené G20 a OECD,

sdělení k vnější strategii,

pracovní dokument útvarů Komise, který přináší další analýzy a podporuje výše uvedené iniciativy.

Tyto iniciativy odráží rozsáhlé a konstruktivní diskuze v Radě, ve Skupině pro kodex chování (zdanění podniků) a skupině „Platforma pro řádnou správu daní“, jakož i v souvislosti s nedávno vydanými zprávami BEPS skupiny G20 a organizace OECD. Komise je rovněž zavázána Evropského parlamentu za cenné zprávy o daních a zohledňuje mnohá z doporučení obsažených v jeho usneseních.

Jelikož daná opatření jsou v souladu se závazky členských států, mělo by se podařit zajistit s ohledem na navržený balíček v brzké době dohodu. Tato opatření poskytují rámec nezbytný k zajištění skutečného přínosu v zájmu ochrany jednotného trhu a k vytvoření soudržného a koordinovaného přístupu EU ke zdanění právnických osob – mezi námi navzájem i ve vztahu ke zbytku světa. Je na členských státech, aby využily této příležitosti k překonání vzájemných rozdílů a pomohly vybudovat spravedlivější a efektivnější daňový systém v EU.