ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.5.2.

Návrh by měl povzbuzovat provozovatele, aby vytvářeli sítě intermodální dopravy v rámci svých hlavních základen s cílem získat přístup k širší síti a zároveň omezit zbytečné velmi krátké lety. To by mohlo být podpořeno zvýšením úrovně bezplatných povolenek v jiných částech sítě letecké společnosti, a to v oblastech, kde neexistují vyhovující železniční spojení, pokud letecké společnosti umožní, aby některé trasy obsluhovaly jiné než letecké druhy dopravy.
4.3.

Pro některé členské státy je to však velmi ambiciózní nový cíl. Zatímco v mnoha členských státech dekarbonizace stavebnictví zaostává, EHSV schvaluje navrhovaný přístup spočívající ve zvýšení snah jednotlivých odvětví, jako je úsilí o integraci obnovitelných zdrojů energie do odvětví vytápění a chlazení. Konkrétní cíl 49 % podílu energie z obnovitelných zdrojů v budovách, jak je stanoven v novém článku 15a, byl skutečně naléhavě potřebný. EHSV má však pochybnosti týkající se nezávazné povahy takového cíle. Budovy budou muset do roku 2030 snížit své emise o 60 % a do roku 2040 být neutrální, aby bylo možné splnit cíle stanovené v Zelené dohodě pro Evropu. I když může mít mnoho států s dosažením tohoto cíle potíže, EHSV zdůrazňuje, že je důležité využívat od roku 2025 finanční prostředky ze Sociálního fondu pro klimatická opatření. To by mělo umožnit rychlejší provádění renovací veřejných i soukromých budov, a tím zamezit šířícímu se jevu energetické chudoby, který postihuje více než 30 milionů evropských občanů. Ať už se však jedná o financování z budoucího Sociálního fondu pro klimatická opatření nebo obecněji z jiných programů pomoci, je třeba zavést mechanismus sledování, který zajistí, že tyto prostředky budou náležitě přiděleny na boj proti změně klimatu. Rozmělnění těchto prostředků ve vnitrostátních rozpočtech totiž neumožňuje účinnou kontrolu využití poskytnutých prostředků. Tyto prostředky by se navíc neměly zaměřovat pouze na velké projekty, ale také na menší projekty, u nichž je finanční zisk v MWh a emisích CO 2 skromnější, ale dopad na evropské občany je stejný, ne-li větší. EHSV žádá, aby byla v rámci možností harmonizována kritéria pro přidělování prostředků v jednotlivých členských státech, pokud jde o část, která má být věnována na mobilizaci občanů, a tím se usnadnila případná přeshraniční spolupráce.
3.5.

EHSV upozorňuje na to, že je nezbytné vytvořit společné evropské standardy pro shromažďování a standardizaci statistických údajů, a to především v oblasti zdraví. Kromě toho je nutné přehodnotit statistické metody, které byly až dosud v jednotlivých oblastech používány. Je to důležité z toho důvodu, aby bylo v budoucnu možné přijímat patřičná a fakticky podložená rozhodnutí. EHSV poukazuje na to, že v době vypuknutí pandemie existovaly dlouhodobé nedostatky, co se týče odborného a důvěryhodného poradenství a přístupu k epidemiologickému výzkumu. Proto je nezbytné koordinovat a zefektivnit na úrovni EU odborné znalosti v oblasti epidemiologie. Výbor podporuje jmenování hlavního evropského epidemiologa, jenž by měl poradní úlohu a pomáhal v procesu rozhodování na unijní a vnitrostátní úrovni.
1.6.

EHSV naléhavě žádá běloruskou vládu, aby dohlédla na to, že lidé nacházející se na území Běloruska nebudou vystaveni špatnému zacházení, budou moci podat žádost o azyl a v souladu se zásadou nenavracení nebudou navráceni do zemí původu, pokud to může ohrozit jejich život a bezpečnost.
2.2.

Část specificky věnovaná mládeži byla zasazena do kontextu sociálnětržního hospodářství a evropského pilíře sociálních práv. V projevu byla pak také zmíněna nová iniciativa GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování ALMA, jež se zaměřuje na mladé lidi, kteří nemají zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Projev rovněž propojil návrh s Konferencí o budoucnosti Evropy: „A my uděláme vše pro to, aby se mladí lidé aktivně zapojili do diskusí v rámci Konference o budoucnosti Evropy. Ve hře je jejich budoucnost, proto to musí být jejich i tato konference. A jak jsme již uvedli na začátku funkčního období, Komise bude připravena podniknout další kroky k řešení otázek, na nichž se tato konference dohodne.“ Ursula von der Leyen, Projev o stavu Unie, 15. září 2021
1.7.

EHSV konstatuje, že odklad data použitelnosti o jeden rok by nevyřešil problémy spojené s prováděním nařízení (EU) 2017/746 a že je zapotřebí umožnit, aby byly požadavky stanovené v novém nařízení zaváděny postupně během delšího období, přičemž za prioritu by měly být považovány vysoce rizikové diagnostické zdravotnické prostředky in vitro . Toho lze dosáhnout změnou článku 110 nařízení o přechodných ustanoveních, který stanoví pro stávající třídy prostředků s vyšším rizikem období, které je kratší než období pro stávající třídy prostředků s nižším rizikem. Současně by stávající přechodné období pro prostředky, na něž se vztahují certifikáty oznámeného subjektu vydané podle směrnice 98/79/ES, mělo být prodlouženo o jeden rok do 26. května 2025.
2.6.

Ačkoli se program CORSIA i systém EU ETS týkají emisí CO 2 , fungují na odlišných principech. Systém EU ETS snižuje celkově povolené emise tím, že leteckým společnostem ukládá povinnost nakupovat povolenky na jejich individuální emise. Na rozdíl od toho program CORSIA ukládá leteckým společnostem povinnost nakupovat kompenzace, které by vyvážily růst kolektivních emisí v rámci jednotlivých odvětví – každá tuna CO 2 z letectví by tak měla být vyvážena tím, že nebude vypuštěna v jiném odvětví, nebo budou emise v jiném odvětví o stejné množství sníženy. Systém EU ETS se vztahuje na odvětví letecké dopravy uvnitř EU. To však zahrnuje cestující, kteří se pouze přemísťují z jednoho letiště EU do jiného, uzlového letiště EU, s cílem přestoupit na let do mezinárodní destinace; v takových případech by byl poplatek vymezen za emise CO 2 za všechny úseky cesty, v nichž se vyskytuje nějaké letiště EU. Týž cestující by mohl přestoupit na let do téže vzdálené destinace v nějakém jiném uzlovém letišti poblíž EU, třeba v Londýně, Istanbulu, Dubaji, Doze či Moskvě, a emise CO 2 za dálkový let z letiště mimo EU by v takovém případě pod systém EU ETS nespadaly. Tyto případy úniku uhlíku je nutné řešit.
3.3.

Návrh v zásadě svěřuje Komisi úkol prověřovat investice, které v EU činí subjekty subvencované ze zahraničí. Některé státy by však mohly mít za to, že takováto rozhodnutí spadají do jejich kompetence v rámci vnitrostátních systémů prověřování zahraničních investic členskými státy. V tomto ohledu se EHSV domnívá, že by Evropská komise měla přesně vymezit oblast působnosti nařízení, popřípadě i stanovením příslušných pokynů. Zajistilo by se tím jeho jednotné uplatňování v rámci EU a v co největší míře by se omezilo riziko, že ho budou členské státy interpretovat odlišně. Za tímto účelem rovněž navrhuje zřízení informačního místa pro podniky o právních předpisech týkajících se zahraničních dotací, postupů a oznamovací povinnosti z nich vyplývající.
4.3.

vítá zvláštní povinnosti pro on-line tržiště stanovené v nařízení o obecné bezpečnosti výrobků. Upozorňuje však na to, že je zapotřebí odstranit mezery. Zmíněné povinnosti je nutno dále vymezit, a zejména je třeba zvážit, zda by se na tržiště měl vztahovat článek 5 a jestli by měla mít stejnou odpovědnost, jako mají dovozci (popř. distributoři), aby tak platformy nemohly obcházet nařízení o obecné bezpečnosti výrobků a aktuální návrh aktu o digitálních službách. Výbor má za to, že on-line tržiště by měla mít rovněž povinnost sledovat výrobky prodávané prostřednictvím jejich zprostředkovatelů (zásada trvalého odstranění protiprávního obsahu na základě upozornění), jak se zavádí v aktu o digitálních službách, aby zátěž spojená s odstraněním protiprávního obsahu na základě upozornění neležela na vnitrostátních donucovacích orgánech. Rovněž by bylo vhodné objasnit, jak budou souběžně s nařízením o obecné bezpečnosti výrobků uplatňovány povinnosti vyplývající z aktu o digitálních službách nebo jak budou toto nařízení doplňovat;
3.3.

Návrh Komise počítá s 5 % podílem udržitelného leteckého paliva do roku 2023, přičemž 4,3 % budou připadat na biopaliva a 0,7 % na syntetický kerosin. Komise by měla přezkoumat rovnováhu mezi pokročilými biopalivy a syntetickým kerosinem. Vzhledem k tomu, že se pokročilá biopaliva vyrábějí z odpadu a zbytků, je jejich ambiciózní využívání omezeno dostupností zdrojů. Pokud by se však syntetický kerosin vyráběl z (ekologické) obnovitelné elektřiny a CO 2 zachyceného z atmosféry, poskytl by palivo se zanedbatelnými emisemi CO 2. EHSV se domnívá, že další sekundární právní předpisy by mohly urychlit zavádění pokročilých výrobních procesů a usnadnit dosahování ambicióznějších střednědobých a dlouhodobých cílů stanovených pro palivo smíchané s udržitelnými leteckými palivy.
1.6.

EHSV by chtěl upozornit na to, že s digitalizací jsou spojeny obavy z hlediska bezpečnosti, zejména pokud jde o vytváření rozsáhlých systémů, v nichž jsou uchovávány a zpracovávány údaje, které se mohou stát předmětem podvodu nebo se mohou ztratit. EHSV si rovněž uvědomuje, že v současnosti neexistuje bezpečnostní systém, který by byl s to zajistit plnou ochranu údajů. Proto se domnívá, že by mělo být uživatelům evropských peněženek digitální identity zaručeno poskytnutí kompenzace, nastane-li v souvislosti s jejich údaji nějaká nežádoucí situace (například dojde-li k jejich odcizení nebo zpřístupnění). Tato odpovědnost by měla platit bez ohledu na to, zda tuto situaci zavinil poskytovatel služby.
3.1.

Aby si program EU v oblasti výzkumu a inovací udržel vedoucí postavení, musí být i nadále otevřený světu. To znamená, že by mělo být možné, aby se do programu Erasmus+ a Horizont Evropa zapojili účastníci z celého světa bez ohledu na místo usazení nebo bydliště. Dále by se v rámci všech mezinárodních partnerství mělo více podporovat a uplatňovat dodržování a společné chápání hodnot ve výzkumu.
4.6.

Podle našeho názoru však potřebujeme ukazatele, které poslouží nejen jako zdroj pro získání nového souboru údajů, ale které také názorně ukážou, co je pro konkurenceschopnost EU důležité. Navrhované klíčové ukazatele výkonnosti přehlížejí důležité parametry, jako je věk, pohlaví nebo kvalifikační profil pracovní síly v různých ekosystémech. Tyto aspekty mají zásadní význam pro předvídání budoucích změn a předcházení tomu, aby při transformaci evropského průmyslu vznikaly nedostatky a překážky. Jsou však také klíčem k oživení ekonomiky, která bude podporovat začlenění, v situaci, kdy mezi skupiny nejvíce postižené krizí patří mladí lidé, ženy a pracovníci s nejistým zaměstnáním. EHSV doporučuje, aby byly navrhované klíčové ukazatele výkonnosti doplněny o ukazatele, které by měřily sociální výkonnost průmyslové strategie a jejích čtrnácti ekosystémů s cílem zajistit dobré pracovní a výrobní podmínky a kvalitní pracovní místa. Požaduje, aby byly zavedeny specifické ukazatele, které by měřily nejen ekosystémy, ale také horizontální aspekty, a které by bylo možné v případě potřeby v průběhu času upravovat, měnit či rozvíjet. Klíčové ukazatele výkonnosti by například měly zohledňovat preference spotřebitelů, a zejména přechod na udržitelné výrobky.
1.7.

V zájmu vyváženého pohledu na dobré životní podmínky EHSV souhlasí s hodnocením OECD, že potřebujeme komplexní statistické přehledy, které by odrážely to, co je pro občany důležité, přičemž by zahrnovaly rozsáhlé údaje týkající se např. příjmu občanů, jejich zdraví, sociálních vazeb, bezpečnosti a životního prostředí. Chceme-li pochopit nejen to, zda se život zlepšuje, ale také pro koho, musíme hledět za rámec průměrů jednotlivých zemí. Kromě toho musíme měřit nejen dnešní úroveň blahobytu, ale také zdroje, které ji pomáhají udržet do budoucna. V neposlední řadě mohou lidé vnímat strukturální změny jako hrozbu, a to navzdory výsledkům hospodářské analýzy. Volební úspěchy populistických stran v celé EU, ale i výsledek hlasování o brexitu, lze přičíst voličům, kteří se cítí bezmocní v důsledku globalizace a mají pocit ztráty kontroly nad svými životními rozhodnutími. To nelze zmírnit statistikami. Tvůrci politik musí mnohem více zapojit sociální partnery a organizace občanské společnosti do řešení stížností a obav týkajících se sociálních potíží a do formulování a provádění řešení v praxi. EHSV podporuje otevřenější a udržitelnější přístup ke správě a řízení společností, který přikládá větší význam participaci, včetně zajištění informovanosti pracovníků a konzultací s nimi a zapojení pracovníků do procesů na úrovni podniku.
EHSV podporuje a vítá zahájení veřejné konzultace o správě veřejných financí. Je třeba se zaměřit na: a) časový soulad procesu fiskální konsolidace; b) stanovení pravidel pro dlouhodobá opatření související s překonáním následků epidemie, ale především pro investice spojené se zelenou a digitální ekonomikou; c) zjednodušení fiskálních pravidel. EHSV poukazuje na svá četná stanoviska týkající se správy ekonomických záležitostí a zejména fiskálních pravidel. Ve svém nejnovějším stanovisku ( 11 ) k tomuto tématu vyzývá EHSV k zavedení zlatého pravidla pro veřejné investice, a to v kombinaci s výdajovým pravidlem, a upozorňuje, že jak vnitrostátním parlamentům, tak Evropskému parlamentu musí v budoucím rámci správy ekonomických záležitostí EU připadnout význačná úloha. EHSV dále vyzývá k většímu zapojení občanské společnosti do evropského semestru, a to na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU, a k sestavení pokynů pro přechodné období, během nějž by neměl být spuštěn postup při nadměrném schodku.
6.9.

Užitečné by mohly být režimy zdanění, které by usnadnily investice do sociální ekonomiky, byly by schopny prokázat skutečně dosažený sociální dopad a motivovaly by jak emitenty, tak upisovatele.
iii.

spoléhání na výzkum: a. optimalizovat příjem bílkovin v krmivech pro hospodářská zvířata a zdůraznit význam pastvin/jetelů jako důležitého zdroje bílkovin pro přežvýkavce; b. identifikovat možnou úlohu mořských plodů – ryby ve farmovém chovu a mořské plody mají například nižší uhlíkovou stopu než živočišná výroba na souši a pohlcují uhlík. Na trhu již jsou k dostání „svačinky“ z mořských řas. Tyto organismy však absorbují mnoho nerostných surovin, jako například železo, a proto je třeba dbát na to, aby nebyla narušena rovnováha ve vodách. Akvakultura tak může plnit důležitou úlohu v souvislosti se soběstačností EU v oblasti bílkovin prostřednictvím produkce udržitelných potravin a krmiv pro zvířata a vývoje nových bioproduktů, jako jsou potravinářské přídatné látky a nové materiály založené na řasách a jiných mořských organismech. Modrá ekonomika má krom toho stále větší potenciál, pokud jde o podporu unijní ekonomiky, kvalitních pracovních míst a dobrých životních podmínek lidí v různých lokalitách, obzvláštní přínos pak má pro venkovské a pobřežní oblasti; c. zemědělci musí mít větší možnosti, pokud jde o využívání přenosu znalostí a zvyšování povědomí o pěstování a produkci luskovin, a to z mnoha pohledů: co se týče výnosnosti, výběru odrůd, škůdců, řešení atd.;
1.10.

EHSV vyzývá k podpoře nejzranitelnějších komunit a k zamyšlení nad způsoby, jak do klimatické, digitální a sociální transformace zapojit co možná nejvíce lidí. Žádná transformace však nebude možná, pokud do těchto změn nebudou plně zapojeny místní komunity, neboť rozvoj nejvzdálenějších regionů se opírá o výjimečné, ale křehké ekosystémy. Je proto nutné předvídat dopady budoucích veřejných politik, protože nejvzdálenější regiony se nevyhnou změnám, které přinášejí zásadní klimatické, digitální a sociální transformace. Musí se připravit na to, že jejich hospodářství bude muset projít celkovou transformací, aby odpovídalo budoucím požadavkům, a věnovat přitom maximální pozornost sociálním dopadům těchto změn. Je proto nutné zajistit podporu pro nejzranitelnější skupiny obyvatelstva a zamyslet se nad tím, jak zapojit co největší počet lidí, a pokud možno dosáhnout toho, aby se s těmito změnami ztotožnili. Žádná transformace nebude možná, pokud se do těchto přeměn plně nezapojí místní obyvatelstvo.
3.6.

Velmi rychlé nahrazení stávajících opatření proti úniku CO 2 mechanismem uhlíkového vyrovnání na hranicích by mohlo vést k významné nejistotě, která by ohrozila rozhodnutí týkající se dlouhodobých investic, která již byla přijata na základě nedávno přezkoumaných cílů pro rok 2030. Mohlo by také snížit schopnost průmyslu investovat do nízkouhlíkových technologií a stát se překážkou v hospodářské soutěži o přístup na trhy třetích zemí. Tam, kde je to nezbytné, by tedy současná míra přidělování bezplatných povolenek měla být zpočátku zachována, aby odvětví, na něž se vztahuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, mohla zvýšit svou uhlíkovou účinnost. Poté by mělo následovat vhodně prováděné postupné snižování přídělu bezplatných povolenek, aby se usnadnila další dekarbonizace.
3.10.

Fond poskytuje jak sociální kompenzační platby, tak pobídky pro elektrická vozidla a investice do měnící se infrastruktury a dekarbonizace budov. Měly by však být zohledněny potřeby domácností s nízkými příjmy a opatření spojená s elektrifikací mobility by měla být komplexní a zaměřená na budoucnost, tak aby domácnosti s nízkými příjmy mohly využívat městskou elektromobilitu nebo nové obchodní modely, jako je sdílení automobilů. EHSV poukazuje na to, že podpora dopravy s nulovými a nízkými emisemi by se neměla zaměřovat pouze na elektromobilitu, ale měla by být případně podporována také jiná alternativní a nízkonákladová paliva, např. biopaliva. EHSV poukazuje rovněž na to, že je třeba podporovat nízkoemisní řešení, pokud nejsou z finančních nebo technických důvodů možné alternativy s nulovými emisemi. V této souvislosti EHSV zdůrazňuje, že prioritou v případě domácnosti s nízkými příjmy by měla být výměna jejich starých, znečišťujících automobilů za vozy úspornější z hlediska spotřeby paliva, což vyžaduje celkovou úpravu regulace evropského trhu s ojetými automobily. Je důležité, aby členské státy tyto aspekty spravedlivé transformace zohlednily při přípravě svých sociálních plánů pro klimatická opatření, stejně jako Komise při jejich posuzování.
2.7.

V případě změny technických screeningových kritérií podle nařízení o taxonomii po vydání dluhopisů umožňuje návrh emitentům pokračovat dle dosavadních kritérií po dobu dalších pěti let. EHSV se nicméně domnívá, že jakmile určitý dluhopis při vydání splňoval požadavky na označení za „zelený“, pravidla alokace peněžních prostředků by se již neměla měnit. V praxi by to znamenalo, že i při změně technických screeningových kritérií na taková, která dluhopis již nesplňuje, by tento dluhopis zůstal „zelený“ po celou dobu až do své splatnosti. Toto pravidlo by přispělo ke stabilizaci trhů se zelenými dluhopisy.
2.3.

Navrhované nařízení se vztahuje na silniční dopravu a budovy, které by spadaly pod samostatný systém obchodování s emisemi, jak je uvedeno v balíčku „Fit for 55“, na lodní dopravu v rámci EU a na odvětví a činnosti mimo ETS, jako je zemědělství a odpad. EHSV podporuje návrh Komise zachovat výše uvedená odvětví v oblasti působnosti nařízení o „sdílení úsilí“. Očekávaná přidaná hodnota tohoto opatření spočívá podle posouzení dopadů připraveného Komisí v tom, že zajistí požadované snížení emisí v těchto odvětvích a že by (rozšířený) systém obchodování s emisemi měl být považován za doplňkovou podporu dosažení vyšších cílů do roku 2030. V posouzení dopadů se rovněž poukazuje na to, že zvýšení vnitrostátních cílů podle nařízení o „sdílení úsilí“ bude vyžadovat přehodnocení zásad spravedlnosti a nákladové efektivnosti. Proto tam, kde je přímo dotčeno obyvatelstvo (zejména nízkopříjmové skupiny), mohou být pro odvětví vyznačující se nepružností trhu (nedostatečný přístup k cenově dostupným nízkouhlíkovým řešením) zapotřebí doplňující se nástroje (trh a regulace). Tím, že členské státy budou moci uvedená odvětví i nadále regulovat podle nařízení o „sdílení úsilí“, bude zaručeno dosažení vytyčených výsledků a může být zajištěna lepší ochrana a spravedlnost. EHSV proto podporuje stávající návrh Komise ponechat tato odvětví v oblasti působnosti nařízení o „sdílení úsilí“ i po zavedení nového systému obchodování s emisemi pro silniční dopravu a budovy. EHSV poukazuje na to, že je třeba, aby Komise a členské státy zajistily bezproblémové a transparentní propojení obou systémů.
1.5.

EHSV se domnívá, že v rámci legislativního balíčku „Fit for 55“ musí iniciativa FuelEU zajistit synergie, soudržnost a soulad mezi nabídkou, distribucí a poptávkou. Návrh nařízení FuelEU však v současné době předepisuje konkrétní nízkouhlíková paliva, a to bez předchozího posouzení jejich globální dostupnosti a nákladů, jež jsou s nimi spojené, ačkoliv povolena by měla být všechna alternativní paliva. To může v konečném důsledku vést k narušení hospodářské soutěže, neboť jejich dostupnost je v současnosti jen velmi omezená a v blízké budoucnosti tomu nebude jinak Odpovědnost za vývoj a dostupnost alternativních paliv z obnovitelných zdrojů spočívá na dodavatelích paliv a zavádění čistších paliv by mělo být podporováno. Aby k tomu došlo, je třeba překlenout cenový rozdíl mezi fosilními a alternativními palivy a zajistit, aby čistší paliva byla cenově přístupnější a široce dostupná. Je nutné vyvinout úsilí, na němž se musí aktivně podílet všichni aktéři v hodnotovém řetězci námořní dopravy, zejména výrobci paliv a poskytovatelé energie, výrobci motorů, ale také přístavy, nájemci a zástupci pracovníků ze všech příslušných odvětví. To by mohlo potenciálně vést ke zvýšení poptávky po alternativních palivech, jak předpokládá nařízení FuelEU.
1.4.

Členské státy by měly navrhnout legislativní rámce, které budou zemědělce a správce lesů motivovat k tomu, aby zaváděli nové udržitelné obchodní modely, jež by podporovaly biologickou rozmanitost, uplatňovaly pravidla oběhového hospodářství a vytvářely udržitelné postupy při výrobě biomasy. EHSV vyzývá ke zřízení vnitrostátních programů obnovy vysoce kvalitních mokřadů a domnívá se, že emise z mokřadů by měly být započítávány co nejdříve, nikoli až od roku 2026.
4.2.

EHSV konstatuje, že v autobusech, letadlech, obchodních centrech, konferenčních místnostech a v dalších veřejných prostorách jsou uživatelům čím dál častěji přístupné zásuvky USB určené k nabíjení mobilních zařízení, někdy i spolu s kabely. Obecně to bývají zásuvky o nízkém výkonu (2,1 W), který již nepostačuje k dobití některých zařízení spadajících do působnosti této směrnice. V zájmu rychlého dobíjení a možnosti zapůjčení kabelu USB-C mezi uživateli při krátkých přesunech či po omezenou dobu navrhuje EHSV vydat doporučení, aby tato místa byla do budoucna vybavena superrychlými nabíječkami. Odpovídá to ostatně jedné z potřeb, které vyplynuly z průzkumu Evropské komise.
4.6.2.

Skutečnost, že mezinárodní koordinace postupuje někdy pomalu, se nesmí stát záminkou ani příčinou zpomalení vývoje na úrovni EU. Naopak, čím úspěšnější bude udržitelné financování v Evropě, tím více bude cesta EU sloužit jako globální vzor. I s ohledem na to je tudíž důležité, aby taxonomie EU byla spolehlivá a aby se v plné míře uplatňovalo hledisko dvojí významnosti. EHSV důrazně vyzývá k tomu, aby byla věnována větší pozornost sociální udržitelnosti na mezinárodní úrovni, a to i v souladu s cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje. Evropské společnosti by neměly čelit tak velkému množství různých předpisů, které jim přináší značné konkurenční nevýhody.
1.8.

EHSV upozorňuje na skutečnost, že námořní doprava je jedním z odvětví, ve kterých je snížení emisí CO 2 do roku 2030 obzvláště obtížné a nákladné, ale přesto bylo oznámeno, že se toto odvětví stane do roku 2050 klimaticky neutrálním. Evropská komise by měla posoudit, zda by nyní plánované zahrnutí námořní dopravy mohlo vyvolat obecné zvýšení cen povolenek na emise s dopady na všechna odvětví zahrnutá do systému obchodování s emisemi.
3.5.2.

Technologie typu vozidlo-síť známá jako V2G by umožnila nabíjet vozidla v době, kdy lze využít přebytečnou energii, elektřinou pocházející z obnovitelných zdrojů a poté během poptávky v době špičky vracet část této uložené energie do sítě. Jakmile poptávka opadne, elektrické vozidlo by bylo dobito. To by bylo vhodné zejména pro školní autobusy a jiná vozidla, která jsou delší dobu nečinná. Úspěšnost tohoto řešení bude záviset na finanční prospěšnosti pro dodavatele. Proto je nutné se mnohem intenzivněji zamýšlet i nad decentralizovanými řešeními s účastí občanů a umožňovat je.