CS    CS CS 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 8.10.2008 
SEK(2008) 2545 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
Průvodní dokument k 
Návrhu 
 
DISMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
o právech spot řebitelů 
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
{KOM(2008) 614 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2544} {SEK(2008) 2547} 
CS 2   CS 1. K ONZULTACE A VÝM ĚNA ZKUŠENOSTÍ  
Dne 8. února 2007 p řijala Komise zelenou knihu o p řezkumu spot řebitelského acquis , kterou 
zahájila ve řejnou konzultaci1. Komise obdržela více než 300 odpov ědí od sdružení 
spotřebitelů a podnik ů, členských stát ů, Evropského parlamentu, Evropského hospodá řského 
a sociálního výboru a jiných zú častněných stran, nap říklad akademických pracovník ů 
a právník ů. 
Generální ředitelství pro zdraví a spot řebitele uspo řádalo dne 14. listopadu 2007 celodenní 
konferenci se zú častněnými stranami za ú čelem zjišt ění regulačních problém ů a projednání 
různých témat, která byla zmín ěna v odpov ědích na konzultaci o zelené knize. V pr ůběhu 
zpracovávání posouzení dopad ů byly do zna čné míry konzultovány zú častněné strany, a sice 
v období od prosince 2007 do b řezna 2008. Konzultace poskytly informace d ůležité pro 
vymezení problému a pos ouzení variant politiky.  
Dne 20. prosince 2007 byly mnohým zú častněným stranám z řad spotřebitelů a podnik ů 
zaslány jménem Komise dva dotazníky (první byl ur čen pro podniky, druhý pro spot řebitele). 
Dále bylo p řihlédnuto k výsledk ům dvou pr ůzkumů veřejného mín ění Eurobarometr, které 
zadala Komise, aby zjistila stanovisko spot řebitelů a maloobchodník ů. 
V lednu a únoru 2008 za řídila smluvní strana pod dohledem  Komise více než 20 osobních 
setkání s klí čovými podnikatelskými subjekty.  
Byla zřízena skupina odborník ů složená z odborník ů z oblasti práva a ekonomiky a zástupc ů 
spotřebitelů, aby se vyjád řila k variantám politiky a k jejich pravd ěpodobným dopad ům.  
Dne 6. února 2008 se konalo celodenní pracovní setkání zú častněných stran, b ěhem nějž 
projednávalo více než 40 zástupc ů podniků dopady zm ěn právních p ředpisů EU týkajících se 
spotřebitelů na společnosti.  
Dne 13. února 2008 byla uspo řádána skupinová diskuze spot řebitelů, které se zú častnilo více 
než 20 spot řebitelů. Skupina spot řebitelů posoudila dopady stávajících pravidel v oblasti 
ochrany spot řebitele na chování spot řebitelů a provedla odhad dopadu p ředpokládaných 
legislativních zm ěn na jejich d ůvěru v přeshraniční nákupy. 
Dne 29. února 2008 uspo řádala smluvní strana pracovní se tkání v rámci Evropské poradní 
skupiny spot řebitelů, aby byl projednán dopad zm ěn právních p ředpisů EU týkajících se 
spotřebitelů na ochranu spot řebitele a na d ůvěru spotřebitele, zejména v oblasti p řeshraničních 
transakcí. 
Kromě toho útvary Komise uspo řádaly dvoustranná setkání s Evropskou organizací 
spotřebitelů (BEUC) a zástupci BEUC se zú častnili skupinové diskuze spot řebitelů, zasedání 
skupiny odborník ů a podskupiny Evropské poradní skupiny spot řebitelů.  
Komise uspo řádala dv ě oddělené konzultace ohledn ě směrnic o prodeji na dálku 
a o podomním prodeji. Všechny zú častněné strany byly vyzvány k tomu, aby zaslaly své 
odpovědi Komisi do 21. listopadu 2006, resp. do 4. prosince 20072. 
Ostatní generální ředitelství se podílela na  procesu posouzení dopad ů prostřednictvím 
meziútvarové řídící skupiny pro posouzení dopad ů přezkumu acquis .  
                                                 
1 Zelená kniha o p řezkumu spot řebitelského acquis , KOM(2006) 744 v kone čném znění ze dne 8. února 
2007. Zelená kniha a výsledky konzult ace jsou dostupné na internetové adrese: 
http://ec.europa.eu/consumers/rights/cons_acquis_en.htm .  
2 Výsledky obou konzultací jsou dostupné na internetové adrese: http://ec.europa.eu/consumers/rights . 
CS 3   CS 2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Problém, jenž je p ředmětem tohoto posouzení dopad ů, je nedokon čený spotřebitelský vnit řní 
trh. Spotřebitelé ješt ě nevyužívají výhod jednotného mal oobchodního trhu, který nabízí v ětší 
výběr a nižší ceny. Existuje n ěkolik praktických a strukturálních p řekážek vnit řního trhu, jako 
jsou jazykové, logistické a regula ční překážky.  
Závažnou regula ční překážkou je rozt říštěnost v oblasti vnitrostátního práva upravujícího 
spotřebitelské transakce. Do t ohoto práva je provedeno n ěkolik sm ěrnic, které tvo ří 
spotřebitelské acquis  EU. Podle pr ůzkumu Eurobarometr z roku 2008 považuje 60 % 
obchodník ů dodatečné náklady na zajišt ění souladu s právem regulujícím spot řebitelské 
transakce, které je v r ůzných členských státech odlišné, za významnou p řekážku 
přeshraničnímu obchodu mezi podniky a spot řebiteli.  
Hlavní p říčinou rozt říštěnosti jsou ustanovení o minimální harmonizaci obsažená ve 
směrnicích týkajících se spot řebitelů. Tato ustanovení výslovn ě uznávají právo členských 
států ponechat v platnosti nebo p řijmout přísnější pravidla na ochranu spot řebitele v rámci 
jejich vnitrostátního práva. Členské státy této možnos ti využívaly ve velké mí ře, aby zajistily 
svým spot řebitelům vyšší úrove ň ochrany. Problém právní rozt říštěnosti zhoršují ješt ě další 
dva aspekty: skute čnost, že regula ční rámec EU není dokonale koordinován, a skute čnost, že 
některá pravidla obsažená ve sm ěrnicích jsou zastaralá. Nekoordinované pokusy 
vnitrostátních regula čních orgán ů o řešení těchto problém ů způsobily ješt ě větší roztříštěnost. 
Toto posouzení dopad ů se soustředí výhradn ě na problémy související s dopady rozt říštěnosti, 
zejména na spot řebitele a podniky.  
Dopady rozt říštěnosti na vnit řní trh jsou dvojího druhu. Zaprvé zp ůsobují nechu ť podniků 
prodávat spot řebitelům v zahrani čí. Dopady této rozt říštěnosti poci ťují podniky kv ůli 
kolizním normám, zejména na řízení Řím I, které ukládá obchodník ům povinnost poskytnout 
spotřebitelům ze zahrani čí alespoň stejnou úrove ň ochrany, jaká je jim zaru čena v jejich 
domovské zemi. Obchodní k, který chce prodávat p řes hranice, bude muset vynaložit náklady 
na právní poradenství a jiné náklady na zajišt ění souladu, aby dodržel stejnou úrove ň ochrany 
spotřebitele jako v uvedené zem i. Tyto náklady jsou p řípadně přesouvány na spot řebitele 
nebo, v horším p řípadě, podniky odmítají prodávat p řes hranice.  
Zadruhé je d ůsledkem rozt říštěnosti nízká míra d ůvěry spotřebitelů v přeshraniční nákupy. 
Nízká důvěra spotřebitelů má několik příčin, kterými jsou mimo jiné nedostate čná 
informovanost spot řebitelů o jejich právech, dojem, že jsou mén ě chráněni, když nakupují 
u obchodník ů ze zahrani čí, a že prosazování práv a mediace jsou v zahrani čí obtížnější. 
V důsledku právní rozt říštěnosti a s ní spojené nestejnom ěrné úrovn ě ochrany spot řebitele 
v EU je obtížné provád ět celoevropské vzd ělávací kampan ě o právech spot řebitelů 
a alternativní mechanismy řešení spor ů. 
3. P RÁVO EU JEDNAT  
Podle čl. 153 odst. 1 a odst. 3 písm. a) Smlouvy má Spole čenství přispívat k dosažení vysoké 
úrovně ochrany spot řebitele prost řednictvím opat ření přijatých podle článku 95 Smlouvy, 
jejichž předmětem je vytvo ření a fungování vnit řního trhu. 
V důsledku rozt říštěnosti bude muset obchodník, který chce prodávat p řes hranice, nést 
náklady na právní por adenství a na zajišt ění souladu, aby zaru čil dodržení takové úrovn ě 
ochrany spot řebitele, jaká je zaru čena v zemi spot řebitele, jak požaduje na řízení Řím I. To 
představuje regula ční překážku dotvo ření vnitřního trhu. 
Tento problém m ůže být vy řešen pouze koordinovaným zásahem ze strany EU, protože 
příčinou problému je práv ě nekoordinované používání ustanovení  o minimální harmonizaci ze 
CS 4   CS strany členských stát ů. Rovněž nekoordinovaný postup p ři řešení nového vývoje na trzích, 
regulačních nedostatk ů a nesrovnalostí ve spot řebitelském právu EU zp ůsobuje ješt ě větší 
roztříštěnost a zhoršuje tento problém. 
4. C ÍLE 
Obecný cíl:  přispět k lepšímu fungování spot řebitelského vnit řního trhu a dosáhnout vysoké 
společné úrovně ochrany spot řebitele. 
Související konkrétní cíl: 
podnítit p řeshraniční hospodá řskou sout ěž, a tak poskytnout spot řebitelům širší sortiment 
zboží a služeb za nižší ceny.  
Související operativní cíl:  
zlepšit právní p ředpisy v oblasti ochrany spot řebitele tím, že budou zjednodušeny a uceleny.  
Obecný cíl č. 1: Snížit nechu ť podniků 
k přeshraničnímu obchodu 
Související konkrétní cíl:  
Snížit náklady na zajišt ění souladu pro 
podniky. 
Související operativní cíle: 
Snížit právní nejistotu podnik ů tím, že bude 
odstraněna regula ční roztříštěnost3 a že 
budou sníženy administrativní náklady a náklady na zajišt ění souladu pro podniky, 
které jim vznikají v d ůsledku nutnosti 
dodržovat požadavky právních p ředpisů 
v oblasti ochrany spot řebitele.  
Zvýšit po čet přeshraničních transakcí mezi 
podniky a spot řebiteli.  Obecný cíl č. 2: Posílit d ůvěru spotřebitele 
ve vnitřní trh 
Související konkrétní cíle: 
Poskytnout spot řebitelům jednotnou 
úroveň ochrany p ři přeshraničních 
obchodech. 
Zajistit vysokou úrove ň ochrany 
spotřebitele. 
Související operativní cíle: 
Snížit právní nejistotu spot řebitelů. 
Zvýšit motivaci spot řebitelů 
k přeshraničním nákup ům. 
5. V ARIANTY POLITIKY  
Na základ ě výsledků konzultací bylo vytvo řeno několik variant politiky. N ěkteré z nich, jako 
je zavedení dvojího režimu pro domácí a p řeshraniční transakce mezi podniky a spot řebiteli, 
byly vyřazeny už v po čáteční fázi. Dvojí reži m pro domácí a p řeshraniční transakce by 
způsobil další rozt říštěnost a problémy spot řebitelům s tím, aby se seznámili s regula čním 
rámcem, jelikož již nyní jsou nedostate čně informováni o svých práv ech. Zvýšily by se tím 
náklady na zajišt ění souladu, jako jsou náklady na řízení obchodních postup ů (např. vracení 
zboží), což by odporoval o cíli zjednodušení a zp ůsobilo narušení hospodá řské soutěže mezi 
podniky, které obchodují jen na domácím trhu, a podniky, které obchodují na  domácím trhu i 
v zahraničí. 
                                                 
3 Rozt říštěností se zde rozumí rozdíly mezi stávajícími právními p ředpisy, které lze použít na konkrétní 
transakce. 
CS 5   CS Výsledky analýzy nazna čují, že varianta zachovat status quo  (varianta č. 1), se kterou je 
spojena rozt říštěnost, by m ěla negativní dopad na vnit řní trh. Nelegislativní opat ření (varianta 
č. 2) spočívající ve zvyšování informovanosti a samoregulaci by m ěla určitý pozitivní dopad 
pro spotřebitele, ale v praxi by regula ční roztříštěnost omezila jejich výhody pro podniky; 
negativní aspekty rozt říštěnosti by nebyly odstran ěny. Variantu č. 2 by bylo možno provést 
jako dopln ěk k legislativním variantám č. 3, 4 a 5, a tím posílit jejich pozitivní ú činky.  
Legislativní zm ěny, které navrhují varianty č. 3, 4 a 5, jsou založeny na úplné harmonizaci. 
Varianta č. 4 zahrnuje variantu č. 3 spolu s n ěkterými dalšími regula čními otázkami. Varianta 
č. 5 zahrnuje variantu č. 4 a některé další regulativní zm ěny.  
Čtyři legislativní zm ěny, které navrhuje varianta č. 3, by měly jen omezený pozitivní ú činek, 
pokud jde o lepší fungování vnit řního trhu a zlepšování pr ávní úpravy. Výhodou by bylo 
pouze objasn ění nebo „úklid“ právních p ředpisů.  
Varianta č. 4 zahrnuje celkem 20 legislativních zm ěn středně velkého rozsahu (tj. 4 zm ěny 
navržené variantou č. 3 + 16 dalších zm ěn), mimo jiné: i) de finici „dodání“ a ur čení toho, kdo 
nese riziko ztráty nebo poškození, zejména b ěhem dopravy zboží ke spot řebiteli, 
ii) přizpůsobení a zjednodušení oblasti p ůsobnosti pravidel pro smlouvy uzav řené na dálku 
a smlouvy uzav řené mimo obchodní prostory, iii) harmonizaci požadavk ů na informace 
a pravidel vztahujících se na  právo odstoupit od smlouvy v p řípadě smluv uzav řených na 
dálku a smluv uzav řených mimo obchodní prostory, iv) harmonizaci možností nápravy 
v případě vadného zboží a v) zavedení harmonizovaného černého a šedého seznamu 
nepřiměřených smluvních podmínek, které by plat ily na úrovni EU, místo stávajícího 
seznamu, který je pouze orienta ční. 
Očekává se, že výhody, které by poskytla varianta č. 4, by vyvážily s ní spojené náklady. 
Prostřednictvím harmonizace, zlepšením efektivity a snížením zát ěže pro podniky (zejména 
malé a st řední podniky, které se cht ějí zabývat p řeshraničním obchodem) by návrh výrazn ě 
přispěl k lepšímu fungování vnit řního trhu. Tato varianta by obecn ě posílila d ůvěru 
spotřebitele v p řeshraniční a domácí nákupy, zejména díky nižším cenám a v ětšímu výb ěru. 
Tato varianta politiky by výrazn ě zlepšila kvalitu právních p ředpisů a úrove ň ochrany 
spotřebitele, zejména u transakcí na dálku a tr ansakcí mimo obchodní prostory, jelikož by 
byla stanovena spole čná pravidla a definice, a tím by se  odstranily nesrovnalosti a mezery. 
Návrhy dalších legislativních zm ěn, které jsou sou částí varianty č. 5, by m ěly dalekosáhlý 
dopad (obsahují nap říklad pravidla o opakujících se závadách nebo o dostupnosti náhradních 
dílů) a způsobily by podnik ům náklady, které by nevyvážily výhody pro spot řebitele, a proto 
neodpovídají dv ěma cílům přezkumu (tj. snížit náklady podnik ů na zajištění souladu a posílit 
důvěru spotřebitele).  
Varianta č. 6 kombinuje ustanovení o vnit řním trhu bu ď s variantou č. 3 (podvarianta č. 1), 
nebo s variantou č. 4 (podvarianta č. 2). Mezi t ěmito dvěma podvariantami by však bylo 
možné nalézt mnoho dalších variant se s ouvisejícími dopady. Takové ustanovení o vnit řním 
trhu by bylo v rozporu s na řízením Řím I, jelikož by obchodník ům, kteří se věnují 
přeshraničnímu obchodu, umožnilo vybrat si libovoln ě právo rozhodné pro smlouvu. 
V průběhu veřejné konzultace toto ustanovení o vnit řním trhu podpo řily podniky, ale velká 
většina členských stát ů a organizací spot řebitelů je odmítly.  
Tato politická varianta by sice odstranila regula ční překážky na vnit řním trhu a jejím 
výsledkem by bylo významné snížení zát ěže pro podniky, ale problém právní nejistoty by se 
přesunul na spot řebitele, což by m ělo negativní dopad na jejich d ůvěru: úroveň jejich ochrany 
při nákupech u obchodník ů ze zahrani čí by byla odlišná. Tato varianta by zp ůsobila problémy 
soudům a zprost ředkovatel ům; nezlepšila by kvalitu právních p ředpisů a vyžadovala by 
CS 6   CS zásadní strategickou zm ěnu nařízení Řím I již n ěkolik měsíců po jeho p řijetí, přičemž 
uvedené na řízení obsahuje ustanovení o provedení p řezkumu umož ňující Komisi zhodnotit 
jeho uplat ňování v praxi.  
Není třeba posuzovat kombinaci ustanovení o vnit řním trhu s variantou č. 5, protože, jak 
vyplývá z jejího posouzení, varianta č. 5 není dobrou regula ční variantou.  
Na základ ě výše uvedených d ůvodů se za nejvhodn ější řešení problém ů zjištěných během 
přezkumu navrhuje varianta č. 4 (legislativní zm ěny středně velkého rozsahu). Pouze tato 
varianta by splnila oba cíle p řezkumu. Tím není vylou čeno současné uplatn ění 
nelegislativních dopl ňků varianty č. 2.  
6. A DMINISTRATIVNÍ ZÁT ĚŽ 
Vzhledem ke koncepci úplné harm onizace zvolené varianty politiky ( č. 4) vzniknou 
v důsledku návrhu stávajícím prodejc ům na dálku dodate čné náklady (náklady na zm ěny) ve 
výši 2 153 EUR na spole čnost. Pro stávající podomní prodejce budou tyto náklady činit 
3 653 EUR na spole čnost. Přímým maloobchodník ům nevznikne žádná dodate čná zátěž. 
Stávající podniky, které tyto náklady na zm ěny vynaloží, tím splní p říslušné zákonné 
požadavky pro celou EU a budou moci neomezen ě obchodovat ve 27 členských státech. Tím 
se významn ě sníží administrativní zát ěž společností, které cht ějí prodávat p řes hranice v EU.  
Například prodejce na dálku, který již obchoduj e ve své zemi, bude moci prodávat ve 
27 členských státech, když vynaloží ná klady ve výši 2 153 EUR místo nyn ějších 70 526 EUR. 
Podobně podomní prodejce, který již obchoduj e ve své zemi, bude moci rozší řit svou činnost 
do 27 zemí s vynaložením 3 653 EUR místo 71 625 EUR, které by musel vynaložit na základě současného rozt říštěného rámce.  
Náklady pro novou spole čnost, která chce spl ňovat předpisy 27 členských stát ů, se sníží. Pro 
nově zřízené podniky zabývající se prodejem na dálku to budou náklady ve výši 5 526 EUR 
místo dnešních 70 526 EUR. Pro nov ě zřízené podniky zabývající se podomním prodejem to 
budou náklady ve výši 6 625 EUR mí sto dnešních 71 625 EUR. Spole čnosti, které se již 
zabývají p řeshraničním prodejem, budou muset b ěhem přechodného období mezi vstupem 
nařízení Řím I v platnost a provedením p řípadného legislativního návrhu o právech 
spotřebitelů ještě nést náklady na rozt říštěnost.  
Podle průzkumu Eurobarometr z roku 2008 tém ěř polovina ze 75 % obchodník ů, kteří 
v současnosti neprodávají p řes hranice s využitím prost ředků komunikace na dálku, uvedla, že 
by s tímto prodejem za čali, kdyby p ředpisy byly harmonizovány. Uvedené snížení náklad ů je 
proto tím významn ější. Kdyby se po čet prodejc ů na dálku zabývajících se p řeshraničním 
obchodem zvýšil o 31 % (p řičemž jsou ponechány stranou p řípadné multiplika ční účinky), 
dopad na objem obchodu by mohl být velmi výrazný.  
Převedeno jednoduše na „vít ěze a poražené“, nejd ůležitější závěry této analýzy jsou: 
• společnosti, které v sou časnosti obchodují pouze na domácím trhu, ale uvažují 
o tom, že by svou činnost rozší řily přes hranice, budou vít ězové, jelikož budou 
mít prosp ěch z mnohem nižších náklad ů díky úplné harmonizaci; 
• společnosti, které v sou časnosti obchodují s jedním až dv ěma členskými státy, ale 
uvažují o tom, že by svou činnost rozší řily do dalších členských stát ů, budou mít 
rovněž prospěch z mnohem nižších náklad ů díky úplné harmonizaci. 
Některé spole čnosti, které obchodují pouze na domácím trhu a nemají zájem  rozšířit svou 
činnost přes hranice, budou nepatrn ě znevýhodn ěny, protože jim vzniknou nízké jednorázové 
náklady na p řizpůsobení se regulativním zm ěnám. Prodejci na dálku i p římí prodejci budou 
CS 7   CS muset nést (jednorázové) náklady na p řizpůsobení na úrovni EU, jelikož budou muset 
zohlednit novou sm ěrnici, seznámit se se svými povinnos tmi a zformulovat nové standardní 
smluvní podmínky. Malá zát ěž navíc pravd ěpodobně vznikne ur čitým typům maloobchod ů, 
které mají p římý kontakt se zákazníky (nap říklad tzv. second-hand y, které mají funkci 
zprostředkovatel ů pro zákazníky). Veškeré náklady související s tímto p řizpůsobením jsou 
jednorázové. Neo čekává se žádný významný dopad, pokud jde o administrativní zát ěž pro 
veřejnoprávní orgány.  
7. H ODNOCENÍ A  MONITOROVÁNÍ  
Proces monitorování a hodnocení by m ěl zahrnovat zejména: 
• systematické p řípadové studie o konkrét ních obchodnících, kte ří rozšiřují své 
přeshraniční obchody; 
• mohla by být z řízena skupina (skupiny) obchodník ů, která by p řezkoumala 
náklady spojené se zvolenou variantou;  
• mohla by být z řízena malá skupina „právník ů“, která by p řezkoumala fungování 
zvolené varianty z právnick ého hlediska. Sledování spot řebitelských trh ů 
(„Consumer Market Watch“), které Komi se nedávno zavedla, by mohlo hrát roli 
při monitorování a hodnocení zv olené varianty v budoucnosti. 
GŘ SANCO po čítá ve svém víceletém programu hodno cení s provedením hodnocení právních 
předpisů v oblasti ochrany spot řebitele v roce 2016.