EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 20.12.2011 
SEK(2011) 1589 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
NÁVRHU SM ĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o udělování koncesí 
{KOM(2011) 897 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1588 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS SOUHRN 
POSOUZENÍ DOPAD Ů NÁVRHU SM ĚRNICE O UD ĚLOVÁNÍ KONCESÍ  
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Koncesními smlouvami orgány ve řejné správy b ěžně zajišťují poskytování služeb nebo 
výstavbu infrastruktury. Koncese zahrnují smluvní ujednání mezi orgánem ve řejné správy a 
hospodářským subjektem (koncesioná řem), na jehož základ ě hospodářský subjekt poskytuje 
služby nebo provádí stavební práce a podstatná část jeho odm ěny spočívá v tom, že m ůže 
stavbu nebo službu využívat. Koncese jsou obzvlášt ě přitažlivým zp ůsobem realizace projekt ů 
veřejného zájmu, kdy státní nebo místní orgány pot řebují uvolnit soukromý kapitál a know-
how k dopln ění vzácných ve řejných zdroj ů. Je na nich založena významná část ekonomické 
činnosti v EU a zejména obvyklé jsou v sí ťových odv ětvích a pro poskytování služeb 
obecného hospodá řského zájmu. Koncesioná ři mohou nap říklad stav ět a spravovat dálnice, 
poskytovat letištní služby a provozovat vodovodní sít ě. 
Koncese za ú časti soukromých partner ů představují zvláštní formu partnerství ve řejného 
a soukromého sektoru1. Podle dostupných informací je mož no konstatovat, že  za koncese lze 
označit více než 60 % všech zakáz ek v rámci partnerství ve řejného a soukromého sektoru. 
Jako model, v n ěmž odměnou pro soukromého partnera je právo využívat stavbu nebo službu 
se souvisejícími finan čními riziky, p ředstavují koncese vhodný právní rámec pro pln ění 
veřejných úkol ů formou partnerství ve řejného a soukromého sektoru, a umož ňují tudíž 
vykonat pot řebné stavební práce a zajistit poskytování služeb, aniž by zat ěžovaly bilanci 
veřejných financí. 
Vzhledem k tomu, že se jedná o ú činné přidělování ve řejných finan čních prost ředků, má 
udělování koncesí (a tudíž i nep římá podpora partnerství ve řejného a soukromého sektoru), 
obzvláštní význam v sou časné situaci významných rozpo čtových omezení a hospodá řských 
potíží v mnoha členských státech EU. Iniciativu ohledn ě koncesí je nutno pokládat za jedno z 
opatření, která mohou pomoci zajistit ú činnější přidělování ve řejných pen ěžních prost ředků 
vytvořením podmínek ud ělování koncesí na zásadách hospodá řské soutěže. 
V současnosti se ud ělování koncesí na služby  řídí pouze zásadami stanovenými ve Smlouv ě 
(rovné zacházení, zákaz diskriminace, transpar entnost a proporcionalita), zatímco na koncese 
na stavební práce  (s výjimkou odv ětví veřejných služeb) se vztahují částečně rovněž některá 
ustanovení sekundárních právních p ředpisů. Na zadávání ve řejných zakázek se naopak 
vztahují provád ěcí sekundární právní p ředpisy (které zahrnují „tradi ční“ odvětví a odv ětví 
veřejných služeb)2. 
Hlavní příčinou problém ů, jež byly zjišt ěny s ohledem na stávající pr ávní situaci, tj. právní 
nejistoty (1.1), p řekážek vstupu (1.2) a neexiste nce vhodných soudních záruk pro ú častníky 
řízení (1.3), je nedostate čná jasnost pravidel EU , která upravují koncese. 
                                                 
1 Pro účely statistického zpracování jsou kon cese definovány jako projekty, kde p řevážnou část příjmů vytvářejí 
uživatelé ze t řetích stran, zatímco v partnerství ve řejného a soukromého sektoru p řevážná část příjmů pochází od 
orgánů veřejné správy.  
2 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. b řezna 2004 o koordinaci postup ů při zadávání 
veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby, sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze 
dne 31. března 2004 o koordinaci postup ů při zadávání zaká zek subjekty p ůsobícími v odv ětví vodního 
hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Ú ř. věst. L 134, 30.4.2004).  
 
CS 3   CS 1.1. Nedostate čná právní jistota vedoucí k ekonomické neefektivnosti 
Právní nejistota se týká definice koncese i pou žitelného právního režimu. Stávající definice 
ztěžuje rozlišování mezi koncesemi a ve řejnými zakázkami (a rovn ěž mezi koncesemi na 
stavební práce a koncesemi na služby). A čkoliv Soudní dv ůr objasnil, že podstatným znakem 
koncese je riziko spojené s vyu žíváním stavby nebo služby, které musí nést koncesioná ř, 
nejsou dosud vymezeny základní složky definice, nap říklad úrove ň a druhy tohoto rizika. 
Mimoto je i nadále nejasný p řesný obsah povinností týkajících se transparentnosti a zákazu 
diskriminace, které v yplývají ze Smlouvy. Řešení tohoto problému neposkytují ani 
vnitrostátní právní rámce, jelikož z týchž d ůvodů nelze snadno zajistit jejich soulad s pravidly 
EU. 
Současná situace nejistoty na mnoha úrovních zp ůsobuje zna čnou ekonomickou neefektivnost 
a poškozuje zadavatele, hospodá řské subjekty a uživatel e služeb. U zadavatel ů zvyšuje 
nedostate čná právní jistota ri ziko zrušení nebo p ředčasného ukon čení protiprávn ě udělených 
koncesí a v kone čném důsledku je odrazuje od využívání koncesí v p řípadech, kdy tento druh 
zakázky p ředstavuje vhodné řešení. Rovn ěž hospodá řské subjekty mohou být mén ě ochotné 
účastnit se projekt ů, u nichž se m ůže ukázat, že byly zadány v rozporu s právem EU. 
Omezený zájem o koncese m ůže mít stejn ě tak negativní dopad na využívání partnerství 
veřejného a soukromého sektoru, a ohrozit tak zvyšování ú činnosti a inovace p ři poskytování 
služeb, které mají pro ob čany EU zásadní význam. 
1.2. Překážky vstupu 
Kromě právní nejistoty se sou časná situace vyzna čuje existencí p řekážek vstupu na trh. 
Právní systémy členských stát ů se značně liší, pokud jde o oblast p ůsobnosti pravidel pro 
udělování koncesí, úrove ň norem zve řejňování a transparen tnosti, volbu postup ů, nebo 
kritéria pro výb ěr a kritéria pro ud ělení koncese a technické specifikace. Tato situace p řispívá 
k roztříštěnosti vnitrostátních rámc ů a dále ji zhoršují často protiprávní praktiky zadavatel ů, 
jako je přímé udělování koncesí či používání neobjektivních kritérií. 
V důsledku toho se hospodá řské subjekty potýkají s nerovnými podmínkami, což často vede 
ke ztrátě tržních p říležitostí. Mnoho respondent ů v rámci ve řejných konzultací potvrdilo, že 
tato situace má za následek náklady spoj ené s právním poradenstvím a nezbytnou d ůkladnou 
znalostí zvláštních místních podmínek a u zahrani čních hospodá řských subjekt ů v EU vytvá ří 
překážky vstupu na tyto trhy. Krom ě poškozování sout ěžitelů usazených v ostatních 
členských státech dochází ke ztrátám i u zadavatel ů a spotřebitelů, jelikož ti nezískávají 
takovou protihodnotu, jakou mohli o čekávat. 
1.3. Nedostate čná právní ochrana ú častníků nabídkového řízení 
Na koncese na služby a do jisté míry i na koncese na stavební práce se nevztahují pravidla 
týkající se opravných prost ředků v oblasti zadávání ve řejných zakázek. Poškození ú častníci 
nabídkového řízení proto nemají k dispozici d ůležitou soudní ochranu, kterou poskytuje 
směrnice o p řezkumném řízení. Některé členské státy sice rozší řily oblast p ůsobnosti této 
směrnice na koncese na služby, jiné tak neu činily. Nelze proto náležit ě řešit možná 
porušování zásad Smlouvy o EU. 
2. SUBSIDIARITA  
Třebaže výše zmín ěné problémy mají konkrétní dopady na vnitrostátní úrovni, ovliv ňují 
nepříznivě i účinné fungování vnit řního trhu EU. 
 
CS 4   CS I kdyby členské státy musely p řijmout legislativní opat ření s cílem vytvo řit právní rámec 
založený na zásadách Smlouvy, p řinejmenším dva problémy by z ůstaly nevy řešené: riziko 
právní nejistoty související s výkladem t ěchto zásad vnitrostátními normotv ůrci a velké 
rozdíly mezi právními p ředpisy v jednotlivých členských státech. 
Jednotného chápání povinností vyplývajících ze zásad EU v členských státech lze dosáhnout 
pouze opat řením na úrovni EU. Stejn ě tak rozdíly mezi vnitrostá tními režimy mohou nejlépe 
odstranit zákonodárci EU sblížením pravidel. 
3. CÍLE 
Celkovým cílem této iniciativy je vytvo řit podpůrný rámec pro širší využívání koncesí, 
a přispět tak k hospodá řskému růstu a inovacím. Iniciativa se zam ěří na řešení, která umož ňují 
zvýšit kvalitu a zlepšit dostupnost mnoha služeb, jež jsou d ůležité ze spole čenského a 
hospodářského hlediska, nebo ť usnadní investování a posílí hospodá řskou sout ěží při 
udělování koncesí a tím vytvo ří větší obchodní p říležitost pro podniky v EU a podporou 
inovací. 
4. OBLAST P ŮSOBNOSTI PRÁVNÍCH P ŘEDPISŮ 
Právní předpisy týkající se koncesí by se m ěly vztahovat na ud ělování zakázek tohoto typu 
nejen v „tradi čním“ odv ětví (směrnice 2004/18/ES), nýbrž i v odv ětví „veřejných služeb“ 
(směrnice 2004/17/ES), které se vyzna čuje značným počtem koncesí. 
Na neprioritní služby (nap ř. služby ve zdravotnictví a š kolství a sociál ní služby) se 
v současnosti sm ěrnice o zadávání ve řejných zakázek vztahují pouze částečně, jelikož se 
vycházelo z p ředpokladu, že tyto služby nevykazují významný potenciál pro p řeshraniční 
obchod. S ohledem na nedávná zjišt ění, k nimž Komise dosp ěla po vyhodnocení dopad ů a 
účinnosti právních p ředpisů EU v oblasti zadávání ve řejných zakázek, mnohé kategorie 
služeb p ůvodně označovaných za neprioritní vykázaly vysokou míru p řeshraničního 
poskytování. Jakýkoli nový návrh v oblasti ve řejných zakázek musí na tato zjišt ění brát ohled. 
Tyto závěry tak zd ůvodňují rozsah p řipravovaných pravidel pro tyto služby. Avšak služby, 
jako nap ř. sociální služby, zdravotnictví a vzd ělání, mají v d ůsledku silného p ůsobení 
rozdílných národních kulturních tradic i nadále omezený p řeshraniční rozměr a na jejich 
poskytování se koncese ud ělují méně často. 
Na udělování koncesí týkajících se ur čitých zvláštních druh ů služeb se již vztahuje zvláštní 
nařízení podle druhu ud ělované koncese, jako jsou ve řejné služby v p řepravě cestujících po 
železnici a silnici (na n ěž se vztahuje na řízení č. 1370/2007) a letecké služby (na n ěž se 
vztahuje na řízení č. 1008/2008), a m ěly by být proto z oblasti p ůsobnosti budoucích právních 
předpisů týkajících se koncesí vylou čeny. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Komise analyzovala r ůzné možnosti politiky, jejichž cílem je dosáhnout cíl ů stanovených 
v předchozím oddíle. K t ěmto možnostem pat ří tato legislativní a nelegislativní opat ření: 
žádná zm ěna politiky, politika zam ěřená na porušování p ředpisů a právn ě nevynutitelné 
předpisy, jakož i právní p ředpisy: základní pravidla, provád ěcí pravidla, smíšená pravidla. 
Podrobné analýze budou podrobena pouze výše uvedená legislativní opat ření, jelikož – jak 
bude objasn ěno níže – politika zam ěřená na porušování p ředpisů ani možnost právn ě 
nevynutitelných p ředpisů se nejeví jako zcela vhodné k napln ění stanovených cíl ů. 
 
CS 5   CS 5.1. Základní scéná ř (možnost č. 1) 
Tato možnost znamená, že k řešení stávající situace nebudou p řijata žádná opat ření. V tomto 
případě by přetrvávala ekonomická neefektivnost zp ůsobená právní nejistotou a stávajícími 
překážkami vstupu na trh EU s koncesemi: zadavatelé by nebyli s to zajistit p ři udělování 
koncesí co nejvyšší zhodnocení finan čních prost ředků, hospodá řské subjekty by p řicházely o 
významné obchodní p říležitosti a p řínos pro spot řebitele by z ůstal omezený. 
5.2. Politika zam ěřená na porušování p ředpisů (možnost č. 2) 
Tato možnost by spo čívala ve v ětším a systemati čtějším využívání řízení o nespln ění 
povinností podle článku 258 SFEU, aby bylo možné řešit případy porušení zásad Smlouvy p ři 
udělování koncesí. P řestože tato možnost nabízí ur čité kladné ú činky, nevy řešila by zjišt ěné 
problémy a jejich výsledky by bylo možno o čekávat v dlouhodobém horizontu. Touto 
možností by nebylo dosaženo cíl ů iniciativy, a lze ji proto také vy řadit. 
5.3. Právně nevynutitelné p ředpisy (možnost č. 3) 
Možnost týkající se právn ě nevynutitelných p ředpisů by spočívala v interpreta čním sdělení 
nebo doporu čení. Sdělení o koncesích z roku 20003 nezajistilo zatím právní jistotu a 
dodržování zásad stanovených ve Smlouv ě. Nové sd ělení by pravd ěpodobně zvýšilo 
informovanost zú častněných stran o judikatu ře Soudního dvora, nemohlo by však jít nad 
rámec pouhého výkladu stáv ající judikatury. Sd ělení není mimoto závazné, a proto by 
pravděpodobně nezajistilo propagaci koncesních smluv v EU ani korektnost postup ů při jejich 
udělování. 
Výše uvedené p řipomínky platí i pro doporu čení Komise. Zdá se proto, že by sd ělením ani 
doporučením nebylo dosaženo cíl ů iniciativy. Tuto možnost lze proto vy řadit. 
5.4. Právní předpisy – obsah jednotlivých možností 
Dvěma „extrémními“ legislativními možnos tmi je zavedení základních pravidel 
odpovídajících stávajícím ustanovením o konces ích na stavební práce obsaženým ve sm ěrnici 
2004/18/ES nebo provád ěcích pravidel na základ ě stávajícího právního rámce pro ve řejné 
zakázky. T řetí možnost, smíšená pravidla, by p ředstavovala kompromis mezi t ěmito dvěma 
možnostmi. 
6. POSOUZENÍ DOPAD Ů LEGISLATIVNÍCH MOŽNOSTÍ  
6.1. Oblast působnosti právních p ředpisů 
Návrh sm ěrnice o koncesích by se bez ohledu na sv ůj skutečný obsah pravd ěpodobně 
vztahoval na koncese v „tradi čních“ odv ětvích i v odv ětví veřejných služeb. 
Nová pravidla by se naopak nevztahovala  na koncese na služby, jež jsou v sou časnosti 
upraveny na řízením o službách v p řepravě cestujících4 a nařízením o leteckých službách5, a to 
v zájmu stability jejich zv láštních právních režim ů, a pouze částečně na sociální služby. 
Prahová hodnota pro koncese na stav ební práce i koncese na služby by m ěla zajistit, že tato 
pravidla se budou vztahovat pouze na koncese se zjevným p řeshraničním významem. 
                                                 
3 Interpreta ční sdělení Komise o koncesích podle práva Spole čenství  (Úř. věst. C 121, 29.4.2000).  
4 Na řízení č. 1370/2007, Ú ř. věst. L 315, 3.12.2007. 
5 Na řízení č. 1008/2008,  Úř. věst. L 293, 31.10.2008. 
 
CS 6   CS 6.2. Možnost č. 4: Právní p ředpisy – základní pravidla 
Základní pravidla by zahrnova la ustanovení, která se v sou časnosti vztahují na koncese na 
stavební práce v „tradi čních“ odv ětvích, a rovn ěž objasnění pojmu koncese. 
Lze očekávat, že jednozna čnější kritéria rozlišující mezi ve řejnými zakázkami a koncesemi by 
snížila po čet veřejných zakázek, které byly chybn ě označovány jako koncese. 
Nejdůležitější z těchto pravidel je povinnost zve řejnit oznámení o koncesi v Ú ředním věstníku 
EU. Předpokládá se, že tento požadavek sníží po čet přímo udělovaných koncesí, p řispěje 
k lepšímu informování o koncesích, odstraní právní nejistotu, pokud jde o to, zda byly 
dodrženy normy „odpovídajícího zve řejnění“, a sníží náklady malých a st ředních podnik ů při 
podávání nabídek za ú čelem získání koncese. 
Větší konkurence a možnost vstupu nových ú častníků na trh pravd ěpodobně povede 
k většímu po čtu konkuren čních nabídek, a tudíž k lepším výsledk ům pro zadavatele 
a spotřebitele. 
Ustanovení o minimálních lh ůtách pro podávání nabídek by m ěla pomoci zamezit 
diskriminaci, bojovat proti korupci a podpo řit účast přeshraničních účastníků nabídkového 
řízení. 
Právní předpisy jsou jedinou možností, která m ůže zajistit, aby postupy pro ud ělování koncesí 
na služby spadaly do oblasti p ůsobnosti sm ěrnic o přezkumném řízení.  To by podstatn ě 
zlepšilo právní ochranu ú častníků řízení, což pravd ěpodobně zvýší jejich d ůvěru v nestrannost 
rozhodnutí zadavatel ů a bude je motivovat k častějšímu předkládání nabídek. 
Základní pravidla by taktéž mohla zajistit rovné zacházení v pr ůběhu celého řízení. V tomto 
ohledu je však jejich ú činnost mén ě jistá. Jedním z možných negativních ú činků by mohla být 
rostoucí p řevaha velkých podnik ů v důsledku větší transparentnosti p ři udělování koncesí. 
Takový výsledek však není v žádném p řípadě jistý. Správní náklady a náklady na dodržování 
předpisů, jež pravd ěpodobně vzniknou v d ůsledku základních právních p ředpisů, zúčastněné 
strany považují spíše na nevýznamné a zastávaly názor, že by byly vyváženy ú činností, jíž by 
bylo dosaženo díky v ětší konkurenci. 
Pokud jde o možné nevýhody v sociální  oblasti, stávající právní p ředpisy EU o ochran ě práv 
zaměstnanců v případě převodů podniků snižují možnost propoušt ění, pokud o koncesi p řijde 
zavedený provozovatel. 
Základní pravidla by nem ěla žádný dopad na možnost zadavatel ů nebo regula čních orgán ů 
stanovit, které normy v oblas ti ochrany životního prost ředí je nutno dodržovat.  
Základní pravidla by mohla vytvo řit stabilní právní rámec, podn ěcovat k využívání koncesí, 
a usnadnit tudíž investice a podporovat inovace. V ětší transparentnost, která p řináší 
inovativn ější přístupy k ve řejným službám a jejich v ětší výběr a účinnost, by byla p řínosem 
pro zadavatele i uživatele, zlepšila by p řístup na trh a vytvo řila nové obchodní p říležitosti pro 
podniky. 
6.3. Možnost č. 5: Právní p ředpisy – provád ěcí pravidla 
Prováděcí pravidla by zahrnovala v zásad ě všechna právní řešení obsažená v možnosti 
týkající se základních  pravidel. Dopad provád ěcích pravidel na právní jistotu by byl proto 
částečně stejný jako dopad základních pravidel. Tato možnost by však navíc zahrnovala 
uplatňování stejných pravidel jako u ve řejných zakázek, zejména pokud jde o kritéria pro 
výběr a kritéria pro ud ělení koncese i zadávací řízení.  V některých ohledech by proto tato 
pravidla pravd ěpodobně zvýšila úrove ň právní jistoty ješt ě více, protože by d ůsledně 
 
CS 7   CS zachovávala zásady Smlouvy vzta hujících se na mnoho aspekt ů zadávacího řízení. Navzdory 
všem očekávaným kladným výsledk ům by však zavedení provád ěcích pravidel mohlo být 
kontraproduktivní a významn ě snížit p řitažlivost koncesí. Složitost pravidel a zvláštní 
ustanovení (nap ř. povinné používání standardních nabídkových řízení nebo kritérií 
hospodářsky nejvýhodn ější nabídky) by mohly mít odrazující ú činek a kv ůli vyššímu riziku 
soudních spor ů rovněž snížit celkovou právní jistotu, což by v kone čném důsledku mohlo 
oslabit využívání koncesí. Mnoho zú častněných stran považuje složitost provád ěcích pravidel 
za velkou hrozbu. 
Hospodářský dopad zavedení provád ěcích pravidel by byl proto pravd ěpodobně negativní, 
jelikož podniky by se mohly vyhýbat podávání nabídek za ú čelem získání koncesí, zadavatelé 
by nedosáhli o čekávaných p řínosů, zatímco spot řebitelé by nem ěli přístup k levn ějším 
a kvalitnějším službám.  
Dopad na zam ěstnanost a kvalitu pracovních míst by byl pravd ěpodobně omezený, zatímco 
celkové sociální a environmentální dopady by mohly být vzhledem k omezeným inovacím a 
horší kvalit ě služeb negativní. 
6.4. Možnost č. 6: Právní p ředpisy – smíšená pravidla 
Základní pravidla by však bylo možno užite čně doplnit ustanoveními o kritériích pro výb ěr a 
udělení koncese a rovn ěž určitými ustanoveními o pr ůběhu řízení. Tato ustanovení by p řesně 
nereprodukovala obsah sm ěrnic o zadávání ve řejných zakázek (jako jsou nap říklad pravidla 
týkající se hospodá řsky nejvýhodn ější nabídky), nýbrž by spo čívala nap říklad v povinnosti 
zveřejnit předem příslušná kritéria pro výb ěr a kritéria pro ud ělení koncese nebo dodržet 
minimální lh ůty pro podání nabídek. Mohla by zahrnovat rovn ěž pravidla týkající se 
technických specifikací , povinnosti poskytnout b ěhem vyjednávání všem ú častníkům 
nabídkového řízení stejné informace, spolupráce orgán ů veřejné správy a úprav koncesí 
během jejich platnosti. Tato pravid la by mohla vyžadovat i povinné zve řejnění oznámení o 
udělení koncese. 
Lze očekávat, že by ta to ustanovení m ěla příznivý dopad na transpar entnost, spravedlnost 
a právní jistotu, a p řispěla by proto k lepšímu dosažení řady cílů této iniciativy, zejména 
k lepšímu p řístupu na trh, k lepším investi čním příležitostem a tím i k v ětšímu množství 
kvalitnějších služeb. Díky tomu, že tato mož nost více než jiné možnosti povzbuzuje 
k využívání koncesí, by tato pravidla m ěla kladný dopad rovn ěž na účast v partnerstvích 
veřejného a soukromého se ktoru. Zavedení smíš ených pravidel podpo řil značný počet 
zúčastněných stran. 
Na základ ě smíšených pravidel by se všechny dopady (hospodá řské, sociální 
a environmentální) m ěly v porovnání s ú činky základních pravidel mírn ě zlepšit. 
7. SROVNÁNÍ JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
Zavedením základních i smíšených pravidel lze dosáhnout významného zlepšení právní 
jistoty, a usnadnit tak p řístup na trh, což by znamenalo v ětší výhody pro zadavatele, uživatele 
i podniky. Provád ěcí pravidla umož ňují dosáhnout zlepšení, pokud jde o korektnost postup ů, 
pravděpodobně by však m ěla významné negativní dopady v podob ě menšího využívání 
koncesí. Zdá se, že smíšená pravidla zajistí  nejlepší výsledky, pokud jde o spravedlnost a 
vyšší zhodnocení finan čních prost ředků, avšak vzhledem k jejich pružnosti i pokud jde o 
stimulaci využívání koncesí. 
 
CS 8   CS Na základ ě výše uvedených skute čností se doporu čuje zvolit možnost č. 6 – smíšená pravidla, 
která představuje ambiciózní a ucelené řešení. 
8. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Hodnocení právních p ředpisů bude založeno na ukaza telích, jako je zm ěna počtu a hodnoty 
koncesí a zve řejněných a ud ělených koncesí, po čet účastníků a úspěšných účastníků 
nabídkového řízení ze zahrani čí a podíl malých a st ředních podnik ů mezi účastníky řízení.