EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 23.11.2011 
SEK(2011) 1400 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
kterým se zavádí program Tv ůrčí Evropa 
{KOM(2011) 785 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1399 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Tento dokument doprovází t ři samostatná posouzení dopad ů, která zkoumají možnosti 
budoucí finan ční podpory EU pro kulturní a tv ůrčí odvětví. Obsahuje hlavní záv ěry těchto tří 
posouzení dopad ů a popisuje up řednostňovanou možnost, jakož i provád ěcí mechanismus a 
způsob monitorování. Podrobné informace js ou uvedeny v jednotlivých posouzeních dopad ů. 
Ta dochází k záv ěru, že možnost hledání synergií mezi audiovizuálním odv ětvím (sou časné 
programy MEDIA a MEDIA Mundus) a kulturním a tv ůrčím odvětvím (sou časný program 
Kultura) v rámcovém programu Tv ůrčí Evropa by byla ve srovnání se všemi ostatními 
zvažovanými možnostmi nejvýhodn ější. V souladu s návrhe m ve víceletém finan čním rámci 
Komise bude na tento program b ěhem sedmiletého období vy členěna částka ve výši 1,6 
miliard EUR (ve stálých cenách).  
Zprávy o posouzení dopad ů jsou výsledkem dvouleté p řípravy, která byla zahájena 
průběžným hodnocením sou časných program ů. S ohledem na pot řebu zlepšit a zjednodušit 
provádění byla v rámci tohoto postupu rovn ěž zkoumána možnost dosažení v ětší součinnosti 
mezi těmito různými oblastmi prost řednictvím slou čení program ů. Posouzení dopad ů vychází 
do značné míry z výsledk ů průběžných hodnocení program ů Kultura a MEDIA a online 
konzultací a ve řejných zasedání na téma budouc ího financování kulturního a tv ůrčího odvětví. 
Kromě toho posouzení dopad ů zohledňují zpětnou vazbu na zelenou knihu Komise „Uvoln ění 
potenciálu kulturních a tv ůrčích odvětví“1, různé nezávislé studie vypracované pro Komisi 
v posledních letech, jakož i doporu čení odborník ů učiněná v kontextu otev řené metody 
koordinace a struktur ovaného dialogu s odv ětvím v období 2008–2010. Posouzení dopad ů 
rovněž využila služeb externích specialist ů, jejichž úkolem bylo pomoci definovat problém, 
formulovat cíle a analyzovat a porovnat jednot livé možnosti. Návrh pracovních dokument ů 
útvarů Komise o posouzení dopad ů byl projednán v p říslušných meziodv ětvových pracovních 
skupinách pro programy Kultura a MEDIA.  
Stávající podpora EU pro tato odv ětví se uskute čňuje prost řednictvím samostatných 
programů. Konkrétn ě se jedná o programy Kultura, ME DIA (který zahrnuje od konce roku 
2010 garan ční fond výroby v rámci programu MEDIA) a MEDIA Mundus. Pro ú čely 
posouzení p říslušného monitorování financování kulturního a tv ůrčího odvětví z prost ředků 
EU po roce 2013 byla vypracována samostatná posouzení dopad ů. Stávající programy 
MEDIA a MEDIA Mundus jsou z d ůvodu podobnosti svých cíl ů a směrů působení zahrnuty 
do stejného posouzení dopad ů. Garanční fond výroby v rámci programu MEDIA je 
pojednáván samostatn ě, jelikož složitost a širší oblast p ůsobnosti tohoto programu si vyžádaly 
samostatné posouzení dopad ů.  
2. OD ŮVODNĚNÍ ZÁSAHU EU 
Odůvodnění zásahu EU v t ěchto oblastech lze nalézt v právním základu a p řínosu pro EU. 
Právní základ 
Činnost EU v oblasti kulturního a tv ůrčího odvětví se bude zakládat na článku 167 (Kultura) 
a na článku 173 (Pr ůmysl) Smlouvy o fungování Evropské unie. Právo EU jednat je rovn ěž 
                                                 
1 Zelená kniha „Uvoln ění potenciálu kulturních a tv ůrčích odvětví“, KOM(2010) 183; pracovní 
dokument útvar ů Komise „Analýza konzultací zahájených zelenou knihou nazvanou „Uvoln ění 
potenciálu kulturních a tv ůrčích odvětví““,  SEK(2011) 399 v kone čném znění, 24.3.2011 
 
CS 3   CS připomenuto v čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské  unii, která uznává, že vnit řní trh a 
hospodářský růst musí být doprovázeny respektováním kulturní a jazykové rozmanitosti EU, 
a v článku 22 Listiny základních práv  Evropské unie, v níž se uvádí, že Unie respektuje 
kulturní a jazykovou rozmanitost. Pravomoc Unie  je uznána mezinárodním právem v Úmluv ě 
UNESCO o ochran ě a podpo ře rozmanitosti kulturních projev ů, která je sou částí acquis 
communautaire.  
Přidaná hodnota EU 
Cílem zásahu EU by m ělo být vytvo ření systémového dopadu a podpora rozvoje politiky. 
V tomto ohledu spo čívá evropská p řidaná hodnota nového nástroje EU na podporu kulturního 
a tvůrčího odvětví v(e):  
• nadnárodní povaze opat ření podporovaných tímto nástrojem a dopadu výstup ů, k 
jejichž vytvo ření nástroj p řispěje, na rozdíl od vnitrostátních systém ů financování, 
které se obvykle soust ředí na vnitrostátní činnosti; 
• způsobu, jakým doplní vnitrostátní a meziná rodní programy a další programy EU; 
• úsporách z rozsahu a kri tickém množství, které m ůže podpora EU zajistit, nap říklad 
prostřednictvím projekt ů nadnárodní spolupráce a sdílené finan ční facility pro 
kulturní a tv ůrčí odvětví v porovnání s rozt říštěnými vnitrostátními režimy 
s neúplným pokrytím;  
• pákovém efektu na dodate čné prostředky; 
• způsobu, jímž m ůže stimulovat dlouhodobé systémové ú činky na odv ětví za účelem 
rychlejšího p řizpůsobení se globálním výzvám.  
3. VÝKONNOST STÁVAJÍCÍCH PROGRAM Ů 
Z hodnocení stávajících program ů EU pro kulturní a tv ůrčí odvětví2 vyplývá, že p řispěly k 
posílení těchto odvětví a podpo řily pohyb odborník ů a uměleckých d ěl, čímž výrazn ě přispěly 
ke kulturní a jazykové rozmanitosti.  
V případě programu Kultura  s nízkým ro čním průměrným rozpo čtem ve výši 57 
milionů EUR – ekvivalent ro čních rozpo čtů řady státních oper3 – jsou výdaje EU vysoce 
nákladově efektivní. Z hodnocení vyplývá, že  tento program pomáhá tisíc ům umělců a 
odborníků v oblasti kultury – podle odhad ů 20 000 každý rok – budova t mezinárodní kariéru 
na základ ě zlepšování jejich schopností a know-how za pomoci vzájemného u čení a na 
základě vytváření nových profesních drah. Program Kultura umožnil tisíc ům kulturních 
organizací – každoro čně přes 1 000 organizací – aby navázaly p řeshraniční spolupráci a 
poučily se z osv ědčených postup ů prostřednictvím partnerství se subjekty z jiných zemí. 
Poskytl subjekt ům možnost realizovat koprodukce, vytvá řet sítě a objevovat nové profesní 
příležitosti a umožnil jim, aby dodaly sv é práci a rozhledu mezinárodní rozm ěr. To mělo 
                                                 
2 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm 
3 Pro srovnání lze uvést, že tato částka 57 milion ů EUR je rovn ěž výrazně pod úrovní vnitrostátních 
veřejných prost ředků vyhrazených na financování um ění a kultury ve Spojeném království, Francii, 
Německu (590 milion ů GBP, 7,5 miliardy EU R, 1,1 miliardy EUR).  
 
CS 4   CS pozitivní strukturální ú činek na kulturní a tv ůrčí odvětví a jeho schopnost zam ěřit se na širší 
trhy. Program rovn ěž přispěl k rozvoji odv ětví a různých forem um ění, k vytvá ření nových 
děl a představení, podpo řil přístup a ú čast, výzkum a vzd ělání v dané oblasti, jakož i 
informovanost, poradenství a praktickou podporu.  
Tisícům děl byl umožn ěn pohyb, v četně zhruba 500 p řekladů literárních d ěl každý rok. 
Podpora vyhrazená v rámci tohoto programu je vnímána jako ozna čení kvality kulturních 
projektů. Miliony ob čanů měly možnost se prost řednictvím aktivit v rámci projekt ů přímo i 
nepřímo seznámit s kulturními díly z jiných zemí. Program rovn ěž přispěl k vytvoření lepší 
faktické základny politiky prost řednictvím studií, které obohatily činnost v rámci otev řené 
metody koordinace. Vzhledem k tomu, že pr ojekty jsou spolufinancovány, zpravidla 
v maximální výši 50 %, program inicioval zna čné investice z dalších ve řejných a soukromých 
zdrojů.  
Evropská hlavní m ěsta kultury, která získávají titul EU a prost ředky z programu (1,5 
milionu EUR na hlavní m ěsto), měly v některých p řípadech osminásobný pákový ú činek na 
vytvořený příjem, přinesly mezi 15 a 100 miliony EUR investic v opera čních programech 
těchto měst a sloužily jako odrazový m ůstek pro další kapitálové investice. Tyto projekty 
zpravidla oslovily miliony lidí, zapojily se do nich stovky dobrovolník ů a zanechaly m ěstům 
dlouhodobé d ědictví v podob ě zlepšených dovedností, kulturní kapacity a dynami čnosti, 
infrastruktury a obrazu v o čích veřejnosti.  
Pokud jde o programy MEDIA  s poměrně nízkým ro čním rozpo čtem ve výši zhruba 
100 milion ů EUR, hodnocení potvrzuje, že tyto programy dosáhly významných výsledk ů díky 
cíleným opat řením optimalizujícím pom ěr nákladů a výnos ů a díky pákovému efektu 
programu. Opat ření se soust ředila na činnosti s pozitivním dopadem na konkurenceschopnost 
EU a na pot řeby, které nejsou řešeny na vnitrostátn í úrovni, jako je nadnárodní distribuce. 
Díky – p řinejmenším částečně – podpo ře program ů MEDIA podíl evropských film ů mezi 
všemi filmy, které byly poprvé uvedeny v evropských kinech, vzrostl z 36 % v roce 1989 na 54 % v roce 2009. Sí ť Europa Cinema zahrnující více než 2 000 promítacích sál ů převážně v 
nezávislých kinech ve 32 zemích, které p ředstavují 20 % všech premiérových promítacích 
sálů v Evropě, poskytuje širokou a rozmanitou nabídku film ů, čímž podporuje kulturní 
rozmanitost ve 475 m ěstech. Kvalita programové nabídky t ěchto promítacích sál ů přilákala 59 
milionů návštěvníků (oproti 30 milion ům v roce 2000), což p ředstavuje 5,6 % celkem 
prodaných lístk ů v Evropě (2,8 % v roce 2000).  Poměr pokladních p říjmů ze zahrani čních 
evropských film ů uváděných v rámci sít ě dosahuje 36 %, oproti evropskému pr ůměru 7–8 %. 
Evropské filmy se podílejí na po čtu prodaných vstupenek na promítání v rámci Europa 
Cinema 57 %, oproti evropskému pr ůměru 27,7 %. 
Z výsledk ů hodnocení vyplývá, že program ME DIA posiluje konkurenceschopnost odv ětví 
prostřednictvím podpory budování kapacit, jako je odborná p říprava a rozvoj, které p řispívají 
k profesionalizaci odv ětví a zlepšení kvality d ěl. Zhruba 1 800 profesionál
ů (producent ů, 
distributor ů, scénárist ů) absolvuje každoro čně odbornou p řípravu, která jim umožní získat 
příslušné kvalifikace a dovednosti a využívat p říležitostí vyplývajících z p řeshraničního 
navazování kontakt ů. Podpora rozvoje umož ňuje uvedení 400 kvalitních evropských projekt ů 
na trh každý rok. Podp ora portfolia projekt ů (souborné financování) – místo podpory čistě 
individuálních projekt ů – zajišťuje finanční stabilitu a dlouhodob ější perspektivu produk čních 
společností (často malých a st ředních podnik ů s nedostate čnými finan čními prost ředky), což 
má významné strukturální ú činky na odv ětví.  
 
CS 5   CS Podpora nezávislých producent ů, kteří produkují specifické žánry audiovizuálních d ěl, 
například dokumenty a animované filmy, pro meziná rodní televizní distri buci, se ukázala být 
klíčová vzhledem ke specifickým pot řebám spojeným s tvorbou t ěchto žánr ů. Vytváření sítí, 
jako jsou koproduk ční fóra, mezinárodní trhy a vzd ělávací iniciativy, vedlo k výraznému 
nárůstu nadnárodních koprodukcí (z 26 % evropských film ů v roce 1989 na 34 % v roce 
2009). Tyto filmy mají 2,3krát v ětší oběhový potenciál než národní filmy4. Sítě jako EAVE, 
ACE, Cartoon, vytvo řené za podpory programu MEDIA, nyní p ředstavují základ evropského 
kinematografického pr ůmyslu.  
Zatím nebylo provedeno žádné hodnocení garan čního fondu výroby v rámci programu 
MEDIA 5, jelikož tento fond byl z řízen teprve v roce 2010. Fond za čal být používán v kv ětnu 
2011 a m ěl příznivou odezvu u kinematografického pr ůmyslu i u bank, což vedlo k více než 
desítce záruk p ři hodnotě půjčky přibližně 15 milion ů EUR ve zhruba deseti r ůzných 
členských státech. 
4. POPIS PROBLÉMU 
Posouzení dopad ů odkazují na zprávu o konkur enceschopnosti Ev ropy za rok 20106 a 
uznávají rostoucí význam kulturního a tv ůrčího odvětví, pokud jde o jejich p řispění 
k hospodá řskému růstu, vytvá ření pracovních míst a posilová ní sociální soudržnosti a 
začlenění. Odhaduje se, že kulturní a tv ůrčí odvětví se v roce 2008 podílela na HDP Unie 
zhruba ze 4,5 % a zam ěstnávala p řibližně 3,8 % její pracovní síly.7 Kromě přímého příspěvku 
k HDP mají tato odv ětví vedlejší dopad na další ekonomic ké a sociální oblasti, jako je 
cestovní ruch, dodávají obsah pro IKT, p řispívají ke vzd ělávání, sociálnímu za členění a 
sociální inovaci. Nicmén ě i přesto, že byla v posledních letech v řadě zemí zaznamenána 
vyšší než pr ůměrná míra r ůstu, čelí tato odv ětví různým spole čným problém ům. Existuje 
potenciál pro další r ůst v budoucnosti, který lze využít za p ředpokladu, že bude uplat ňován 
jednotný strategický p řístup a na úrovni EU a na vnitr ostátní a regionální úrovni budou 
zavedena vhodná opat ření.  
I přes úspěchy program ů Kultura a MEDIA je t řeba učinit více k uvoln ění plného potenciálu 
těchto odvětví, která čelí podobným problém ům. 
Posouzení dopad ů pro programy Kultura a MEDIA uvád ějí čtyři společné problémy , kterým 
čelí kulturní a tv ůrčí odvětví a které je t řeba řešit na úrovni EU, aby se poda řilo dosáhnout 
žádoucích ú činků. Prvním problémem je roztříštěný trh , který je d ůsledkem kulturní a 
jazykové rozmanitosti Evropy a jenž je p říčinou toho, že jsou tato odv ětví ve velké mí ře 
roztříštěna podle národních a jazykových hranic a chybí jim kritické množství. V sou časnosti 
tento stav vede k nedostate čnému nadnárodnímu pohybu d ěl a mobilit ě umělců a 
profesionál ů, jakož i k zem ěpisné nerovnováze. Mimoto rovn ěž omezuje volbu spot řebitele a 
                                                 
4 Zdroj: Evropská audiovizuální observato ř, 2008. 
5 Garan ční fond výroby v rámci programu MEDIA usnad ňuje přístup k soukromým finan čním zdroj ům 
výhradně pro filmové producenty prost řednictvím záru čního mechanismu, který podporuje banky, aby 
filmovým producent ům poskytovaly úv ěry, tím, že sdílí riziko, jemuž jsou vystaveny. O čekává se, že 
tento fond o celkovém rozpo čtu 8 milion ů EUR na období čtyř let vytvo ří přes 100 milion ů EUR 
v bankovních úv ěrech díky pákovému efektu záru čního mechanismu.  
6 Zpráva o evropské konkurenceschopnosti 2010, pracovní dokument útvar ů Komise, KOM(2010) 614. 
7 Building a Digital Economy: The importance of saving jobs in the EU’s creative industries (Budování 
digitální ekonomiky: Význam udržení míry zam ěstnanosti v tv ůrčích odvětvích EU), TERA 
Consultants, b řezen 2010.  
 
CS 6   CS přístup k evropským kulturním díl ům. Druhým problémem je pot řeba odvětví přizpůsobit se 
dopadu globalizace a p řechodu k digitalizaci . Globalizace často zvyšuje koncentraci 
nabídky mezi omezený po čet klíčových subjekt ů, čímž ohrožuje kulturní a jazykovou 
rozmanitost. P řechod k digitalizaci má výrazný dopad na zp ůsob produkce, řízení, šíření 
kulturních statk ů a přístupu k nim a na zp ůsob, jakým jsou spot řebovávány a zpen ěžovány, 
což představuje jak p říležitosti, tak výzvy. Pro kulturní a tv ůrčí odvětví by bylo p řínosem 
uplatňování nadnárodních p řístupů a řešení. T řetí problém spo čívá v nedostatku 
srovnatelných údaj ů o kulturním odv ětví na evropské a vnitros tátní úrovni. To má d ůsledky 
pro koordinaci evropské politiky, která m ůže být užite čnou hnací silou rozvoje vnitrostátních 
politik a systémové zm ěny pro rozpo čet EU, provedené s vynaložením malých prost ředků, při 
plném dodržení zásady subsidiarity. Čtvrtým problémem jsou potíže, kterým čelí malé a 
střední podniky v kulturním a tv ůrčím odvětví při získávání finan čních prost ředků. Je 
tomu tak z d ůvodu nehmotné povahy mnoha aktiv, které vlastní, jako nap říklad autorská 
práva, která obvykle nejsou zohledn ěna v účetnictví (na rozdíl od patent ů). Další p říčinou 
tohoto problému je skute čnost, že narozdíl od jiných pr ůmyslových projekt ů nejsou kulturní 
díla zpravidla produkována masov ě, jelikož každá kniha, opera, divadelní hra, film a videohra 
jsou jedine čnými prototypy a spole čnosti jsou obvykle založeny na projektech. 
5. CÍLE BUDOUCÍHO PROGRAMU 
V reakci na problémy uvedené v oddílu 3 stanoví posouzení dopad ů potřeby, které je t řeba 
řešit na úrovni EU a jejichž řešení může být usnadn ěno vzhledem k totožným obecným a 
specifickým cíl ům. Pokud jde o obecné cíle , je třeba podpo řit zachování a prosazování 
evropské kulturní a jazykové rozmanitos ti a posílit konkurenceschopnost kulturního a 
tvůrčího odvětví s cílem podnítit inte ligentní a udržitelný r ůst podporující za členění v souladu 
se strategií Evropa 2020. Co se tý če specifických cíl ů, je třeba posílit kapacitu kulturních a 
tvůrčích odvětví, aby mohla p ůsobit na nadnárodní úrovni; podpo řit nadnárodní pohyb 
kulturních a tv ůrčích děl a subjekt ů a získat nové publikum v Evrop ě i jinde; posílit finan ční 
kapacitu kulturních a tv ůrčích odvětví a posílit nadnárodní poli tickou spolupráci s cílem 
podpořit rozvoj politiky, inovace, budová ní publika a nové modely podnikání.  Priority složek 
MEDIA a Kultura a finan ční facilita pro kulturní a tv ůrčí odvětví jsou nastín ěny 
v posouzeních dopad ů, která se k t ěmto podprogram ům vztahují. 
6. MOŽNOSTI 
Pokud jde o programy Kultura, MEDIA a ME DIA Mundus, všechny možnosti navrhované 
zúčastněnými subjekty, externími odborní ky, institucemi atd. byly shromážd ěny 
a prozkoumány. Možnost navrhující „slou čení program ů Kultura, MEDIA a MEDIA 
Mundus“ do jediného pr ůřezového programu, který by pokrýval kul turní a tvůrčí odvětví jako 
celek se spole čnými výzvami k p ředkládání návrh ů, byla vypušt ěna s ohledem na skute čnost, 
že ačkoli různá kulturní odv ětví mají řadu podobných rys ů včetně problém ů, jimž čelí, 
hodnotové řetězce a pot řeby příjemců jsou příliš rozdílné, než aby bylo možné zavést 
harmonizované výzvy a nástroje.  
Posouzení dopad ů program ů Kultura a MEDIA/MEDIA Mundus analyzují r ůzné možnosti 
pro dosažení cíl ů, včetně přerušení program ů, zachování stávajících program ů („výchozí 
možnost“), výrazné revize program ů a sloučení vedoucího k vytvo ření rámcového programu 
při rozlišení mezi kulturním a audiovizuálním odv ětvím, což by mohlo uspokojit pot řeby 
různých pododv ětví lépe než plné slou čení.  
 
CS 7   CS Součástí stanovení možností týkajících se vytvo ření finan ční facility pro malé a st řední 
podniky v kulturním a tv ůrčím odvětví bylo p řezkoumání proveditelnosti r ůzných typ ů 
mechanism ů, jelikož nejvhodn ější typ financování malých a st ředních podnik ů závisí na řadě 
faktorů, jako je typ malého a st ředního podniku, dostupnost dl uhového a kapitálového 
financování, kapitálové nákl ady nebo ochota sdílet podnik s jinými investory. Navrhování 
možností se rovn ěž zúčastnily různé zúčastněné subjekty, odborníci, specialisté a finan ční 
instituce.  
Na základ ě rozsáhlých konzul tací a analýzy byly možnosti vytvo ření samostatné finan ční 
facility, kapitálové finan ční facility a facility pro mikrofinancování a mikropodniky 
vypuštěny. Bylo považováno za vhodn ější a účinnější soustředit se na dluhový nástroj, který 
by byl sou částí širšího nástroje p řesahujícího jednotlivé politiky, a program na podporu 
investic pro soukromé invest ory a odborníky z kulturního a tv ůrčího odvětví, který by byl 
řízen buď EIF a/nebo samotnou Komisí.  
Posouzení dopadu této finan ční facility zahrnuje t ři možnosti, konkrétn ě „žádná zm ěna“ 
(výchozí možnost), „žádné opat ření“ (možnost „žádná finan ční facilita“) a t řetí možnost 
„vytvoření záručního nástroje pro kulturní a tv ůrčí odvětví“. Možnost t ři se navíc d ělí na dvě 
podmožnosti: a) limitovaný nástroj k provád ění záruk nebo b) nelimitovaný nástroj 
k provádění záruk. Posouzení dopad ů analyzuje a srovnává ob ě podmožnosti a činí závěr, že 
možnost a) by byla snáze uskute čnitelná a ú činnější. Posouzení dopad ů dále činí závěr, že za 
předpokladu, že budou spln ěna určitá kritéria, by podmožnost a) m ěla být zahrnuta do rámce 
širší finan ční facility (který bude s nejv ětší pravděpodobností spravován bu ď GŘ RTD, nebo 
GŘ ENTR). 
7. ANALÝZA DOPAD Ů 
Jednotlivá posouzení dopad ů poskytují podrobný p řehled zvažovaných možností a jejich 
srovnání. Pokud jde o hospodá řské, sociální a environmentální dopady, posouzení dopad ů 
složek MEDIA a Kultura došla k záv ěru, že možnost p řerušení nebo zachování výchozích 
možností by nebyla žádoucí, jelikož by nep řispěla k dostate čnému zam ěření na řešení 
stávajících problém ů, jimž odv ětví čelí, ani k dosažení cíl ů stanovených ve strategii EU 2020. 
Posouzení dopad ů finančního nástroje pro kulturní a tv ůrčí odvětví činí závěr, že nejv ětšího 
dopadu m ůže být dosaženo prost řednictvím možnosti „vytvo ření záruční facility pro kulturní 
a tvůrčí odvětví“.  
Pokud jde o hospodářské dopady , posouzení dochází k záv ěru, že cílem programu Tv ůrčí 
Evropa bude posílit p řizpůsobení odv ětví globalizaci a p řechod k digitalizaci, a to 
i prostřednictvím pomoci p ři rozvoji budování publika, nových obchodních model ů a zdrojů 
příjmu, a že tento program bude stimulovat nadnárodní pohyb kulturních d ěl (včetně 
audiovizuálních) a zlepší schopnost odv ětví působit na mezinárodní úrovni, čímž přispěje 
k hospodá řskému r ůstu a zam ěstnanosti a celkovému zvýšení potenciálu 
konkurenceschopnosti odv ětví. Hospodá řské dopady v p řípadě možnosti revize programu by 
se výrazn ě nelišily od hospodá řských dopad ů v případě možnosti slou čení.  
Co se týče sociálních dopad ů, posouzení činí závěr, že program p řispěje k zaměstnanosti tím, 
že posílí kapacitu odv ětví a podpo ří malé a st řední podniky a jejich p řizpůsobení přechodu 
k digitalizaci. V p řípadě možnosti týkající se revize programu a v p řípadě možnosti slou čení 
lze očekávat, že výrazn ější zaměření na opat ření pro budování publika zvýší poptávku 
spotřebitelů. To nebude mít pouze vliv na p říjmový potenciál odv ětví, ale bude to rovn ěž 
 
CS 8   CS přínosem v oblasti vzd ělávání, jakož i p řínosem pro sociáln ě vyloučené lidi. V p řípadě 
možnosti slou čení (možnost 4) by dopady byly v ětší než v p řípadě možnosti revize programu 
(možnost 3). 
Pokud jde o dopady na životní prost ředí, byl učiněn závěr, že program m ůže mít ur čité 
dopady související s mobilitou, dopravou a produkcí. Nicmén ě se uvádí, že tyto dopady by 
nebyly větší než v sou časnosti, tj. relativn ě malé. Tyto dopady by mohly být vyváženy 
důrazem, který by program kladl na p řizpůsobení přechodu k digita lizaci, což m ůže umožnit 
získat širší publikum, aniž je  nutné fyzicky cestovat. Rovn ěž v této oblasti by 
nejpozitivn ějšího dopadu mohlo být dosaženo na základ ě sloučení programu.  
Co se týče základních práv , díky výraznému zam ěření na podporu zachování a prosazování 
kulturní a jazykové rozmanitosti v rámci obecného cíle bude program v tomto ohledu p římým 
přínosem. 
8. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ 
8.1 Porovnání možností Porovnání možností p ředstavených v posouzení dopad ů je založeno na analýze velkého po čtu 
kritérií, v četně následujících: ú činnost z hlediska dosažení cíl
ů, účelnost, nákladová 
efektivnost (výsledek na každé vynaložené euro ) a soudržnost. Pokud jde o soudržnost, byla 
posouzena jak soudržnost mezi možností a cíli, kterých má být dosaženo (vnit řní soudržnost), 
tak soudržnost a relevantnost s celko vou politikou a strategiemi EU (vn ější soudržnost). 
Pokud jde o nákladovou efektivnost, p ředpokládá se, že rámcový program by byl nákladov ě 
efektivnější, jelikož složky programu a finan ční facilita pro kulturní a tv ůrčí odvětví by byly 
jasnější z hlediska výsledk ů, jichž je t řeba dosáhnout, a více orientova né na cílené výsledky, 
což by m ělo za následek v ětší systémový a strukturovaný dopad, a to i prost řednictvím 
racionalizace nástroj ů, které by snížily administrativní náklady na každé vynaložené euro. 
8.2 Stanovení up řednostňované možnosti 
Z dalších analýz ú činnosti a ú čelnosti jasn ě vyplynulo, že slou čený rámcový program by mohl 
přinést značné výhody. Posouzení dopadu proto došlo k záv ěru, že jediný rámcový program  
by ve srovnání se všemi ostatními možnostmi m ěl několik výhod. První výhoda spo čívá 
v tom, že by tento program p řinesl větší synergie politik , jelikož r ůzná kulturní odv ětví jsou 
v kontextu širších politickýc h diskusí o kulturním a tv ůrčím odvětví zpravidla pojímána jako 
celek, i co se tý če jejich p řínosu ke strategii Evropa  2020. Druhou výhodou je, že jediný 
program by usnadnil dosažení převodu znalostí  a vzájemné podpory  mezi odv ětvími. Třetí 
výhoda spo čívá v tom, že jediný program m ůže přispět ke zjednodušení řízení  těchto 
programů. To by kup říkladu umožnilo z řízení jednotných informa čních/přístupových míst, 
což by přispělo ke zlepšení viditelnosti, usnadnilo p řístup občanů k informacím o financování 
z rozpočtu EU a pomohlo zajistit co nejlepší služby pro subjekty. Čtvrtou výhodou je, že by 
tato zjednodušení  rovněž umožnila do ur čité míry snížit administrativní zát ěž Komise 
i členských stát ů. Zjednodušení provád ěcích mechanism ů bude dosaženo na základ ě širšího 
využívání paušálního financování , rozhodnutí o poskytnutí grant ů a rámcových dohod 
o partnerství, elektronických žádostí a zpráv a elektronického portálu za ú čelem snížení 
objemu administrativy žadatel ů a příjemců. Stejně tak by pr ůřezový program umožnil 
dosažení úspor prost řednictvím úspor z rozsahu  v průřezových oblastech. Pátá výhoda 
 
CS 9   CS spočívá v tom, že do tohoto jediného programu by mohla být zahrnuta pr ůřezová finanční 
facilita pro kulturní a tv ůrčí odvětví s cílem zlepšit p řístup k (soukromému) financování. 
9. POPIS UP ŘEDNOST ŇOVANÉ MOŽNOSTI 
Posouzení dopad ů pro programy Kultura a MEDIA navrhují zachování financování EU pro 
kulturní a tv ůrčí odvětví, nicmén ě činí závěr, že podpora EU pro kulturní odv ětví by byla 
účinnější, kdyby byla p řetvořena na základ ě sloučení různých program ů do jednoho 
rámcového programu nazvaného „Tv ůrčí Evropa“. 
Upřednostňovaná možnost by byla nejsoudržn ější a nákladov ě nejefektivn ější a odpovídala by 
rostoucímu uznání významu kulturních a tv ůrčích odvětví na úrovni EU. Ze všech 
zvažovaných možností by tato možnost poskytla nejlepší základ pro spole čnou strategii EU, 
která umožní soust ředit pozornost na výzvy, jimž tato odv ětví v současnosti čelí, a zam ěřit 
podporu EU na ta opat ření, která poskytují p řidanou hodnotu EU tím, že pomáhají odv ětvím 
optimalizovat jejich  potenciál hospodá řského růstu, vytvá ření pracovních míst a sociálního 
začlenění.  
Rámcový program „Tv ůrčí Evropa“ by byl jasn ě propojen se strategi í Evropa 2020 a usiloval 
by o co nejlepší využití p řínosu v kulturním a tv ůrčím odvětví k dosažení jejích cíl ů. Tento 
návrh je v souladu se sd ělením Komise o víceletém finan čním rámci p řijatém dne 29. června 
2011 („rozpo čet pro strategii Evropa 2020“), v n ěmž se uvádí, že v rámci program ů Evropské 
unie v odv ětví kultury je t řeba zavést sou činnost a že finan ční prostředky EU by m ěly být 
soustředěny na oblasti, v nichž skýtají vysokou p řidanou hodnotu EU. Podle návrhu by m ěla 
být na sedmileté trvání programu vyhrazena částka ve výši 1,6 miliardy EUR. 
Program by zahrnoval t ři složky, z nichž jedna by zahrnovala novou finan ční facilitu. Dv ě 
složky by navazovaly na stávající pr ogramy Kultura a MEDIA/MEDIA Mundus, p řičemž 
složka navazující na program MEDIA/MEDIA Mundus by byla zam ěřena na audiovizuální 
odvětví a složka Kultura na všechna ostatní kulturní odv ětví. Krom ě toho by byla zavedena 
meziodvětvová složka, která by podporovala pr ůřezové prvky jako rozvoj politiky, pilotáž, 
kulturní a mediální gramotnost a informa ční střediska. Touto složkou se zabývají posouzení 
dopadů pro programy Kultura a MEDIA. Nová finan ční facilita by usnadnila p řístup malých a 
středních podnik ů v oblasti kulturního a tv ůrčího odvětví k finan čním prost ředkům 
prostřednictvím poskytnutí ochrany p řed úvěrovým rizikem finan čním zprost ředkovatel ům, 
kteří vytvářejí portfolia úv ěrů, při současném zajišt ění vybudování pot řebných kapacit / 
odborné úrovn ě pro tyto podniky s cílem umožnit jim provád ět správnou analýzu p říslušných 
rizik. 
Převážná v ětšina grant ů poskytovaných v rámci složek Kultura a MEDIA bude nadále 
spravována Výkonnou agenturou pro vzd ělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA) 
prostřednictvím ro čních výzev k podávání návrh ů zveřejněných ve stálém pr ůvodci 
programem. R ůzná hodnocení potvrdila, že tento postup je nákladov ě efektivním zp ůsobem 
řízení přeshraničních projekt ů. Síť informačních míst (stávající ku lturní kontaktní místa a 
kanceláře programu MEDIA) bude nadále poskytovat informace a rady týkající se žádosti o 
financování v rámci programu. Tato informa ční místa však nebudou pov ěřena 
přerozdělováním finan čních prost ředků. Jak je uvedeno výše, n ěkterých úspor bude dosaženo 
prostřednictvím návrhu slou čení informa čních míst pro celý program. Informa ční místa budou 
nadále spolufinancována v maximální výši 50 %, p řičemž členské státy uhradí zbývající část. 
 
CS 10   CS Různá zjednodušení provedená v rámci stávajících program ů budou zachována a bude 
vyvinuto úsilí k provedení n ěkterých dalších zjednodušení.  
Řízením finan ční facility pro kulturní a tv ůrčí odvětví bude pov ěřena finanční instituce - t řetí 
strana. Vzhledem k povaze odborných znalostí vyžadovaných pro řízení takového nástroje 
bude touto institucí s nejv ětší pravděpodobností Evropský investi ční fond (EIF), zatímco 
řízením na stran ě Komise bude s nejv ětší pravděpodobností pov ěřeno Generální ředitelství 
pro vzdělávání a kulturu, které však bude úzce spolupracovat s útvary Komise, v četně 
generálního ředitelství pro hospodá řské a finan ční záležitosti.  
10. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 
Monitorování a hodnocení bude klíčovým prvkem  budoucího programu, který zd ůrazní 
přidanou hodnotu EU a výkonnost. Komise bude proto pravideln ě monitorovat a hodnotit 
výkonnost a výsledky s ohledem na stanovené cíle. 
Pokud jde o monitorování, bude zve řejňována výro ční zpráva o činnosti, a to v četně 
statistického a kvalitativního posouzení. 
Kromě průběžného monitorování Komise zajistí pravidelné provád ění nezávislých vn ějších 
hodnocení složek a finan ční facility za ú čelem posouzení ú činnosti a ú čelnosti programu. 
Hodnocení rovn ěž přispějí k posouzení p řidané hodnoty programu pro EU a jeho p řínosu 
k dosažení obecných a specifických cíl ů.  
Komise má v úmyslu použ ít jediné hodnocení v polovin ě období, které by rovn ěž sloužilo 
jako závěrečné hodnocení pro p ředchozí program. S cílem umožnit zohledn ění výsledk ů 
hodnocení v polovin ě období p ři rozhodování o obnovení, zm ěně nebo přerušení následného 
programu v budoucnosti by hodnocení m ělo být provedeno do konce roku 2017. 
Všechna vn ější hodnocení by m ěla být provád ěna nezávislými, nestrannými orgány. Zárove ň 
je třeba v souladu s platnými  pokyny Evropské komise ur čit metodický p řístup uplat ňovaný 
v rámci hodnocení.  
Orientační ukazatele výkonnosti týkající se  obecných a specifických cíl ů lze nalézt 
v jednotlivých zprávách o posouzení dopad ů pro složky programu Tv ůrčí Evropa.