Stanovisko Evropského výboru regionů Výzkumná infrastruktura – budoucnost Evropského výzkumného prostoru (EVP) z regionální a přeshraniční perspektivy

(2020/C 39/15)

Zpravodaj : Eamon Dooley (IE/Renew Europe), člen rady hrabství Offaly

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Úvod

1. vítá obecnou snahu Evropské komise určit klíčovou úlohu, již může výzkumná infrastruktura hrát a skutečně hraje v prohlubování znalostí a vývoji technologií. Výzkumné infrastruktury a jejich využití mají zásadní význam pro rozvoj Evropského výzkumného prostoru (EVP). V tomto ohledu podporuje činnost Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury, které hraje důležitou úlohu při tvorbě politik týkajících se výzkumné infrastruktury na úrovni EU a pomáhá při vytváření jednotného evropského trhu v oblasti vědy;

2. zdůrazňuje, že výzkumné infrastruktury mají výrazný územní charakter. Mají rozhodující význam pro regionální rozvoj, který sahá od vědeckých výsledků přes dopad na vzdělávací ekosystémy po celkový tržní a společenský přínos;

3. poukazuje na to, že strategický plán Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury vymezuje výzkumné infrastruktury celoevropského zájmu jako ty, které přispívají k naplnění dlouhodobých potřeb evropských výzkumných komunit v mnoha vědeckých oblastech, a kromě toho vítá skutečnost, že investice do výzkumných infrastruktur označuje za metodu zvyšování regionální konkurenceschopnosti, a tedy i soudržnosti mezi jednotlivými členskými státy a regiony;

4. zdůrazňuje, že výzkumné infrastruktury hrají klíčovou úlohu v boji proti globálním výzvám v oblasti environmentální a klimatické změny, které mají dopad na naši společnost na všech úrovních počínaje místní, až po regionální, celostátní, evropskou a celosvětovou;

5. kromě toho potvrzuje závěry předchozích stanovisek VR, a sice že místní a regionální orgány hrají klíčovou úlohu ve vytváření účinných inovačních ekosystémů, zejména prostřednictvím strategického určení regionálních výzkumných priorit ve strategiích pro inteligentní specializaci ( 1 )

6. poukazuje na to, že Evropa vytvořila úspěšnou střednědobou až dlouhodobou vizi rozvoje soudržného ekosystému výzkumných infrastruktur, kde se podporuje spolupráce mezi stávajícími infrastrukturami a současně se připravují plány na tvorbu a rozvoj příští generace výzkumných infrastruktur podle definice Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury;

7. souhlasí se závěry Evropské rady, že dobře fungující Evropský výzkumný prostor (EVP) rozhodujícím způsobem přispěje ke zvýšení účinnosti a efektivity celého evropského výzkumného a inovačního ekosystému, a uznává význam úzkého partnerství mezi členskými státy a Evropskou komisí při společném úsilí o posílení EVP, zejména prostřednictvím programu Horizont Evropa jakožto hlavního nástroje financování ( 2 ) . Lituje však, že Rada dostatečně neuznává úlohu, kterou v tomto procesu mohou hrát místní a regionální orgány;

8. je znepokojen tím, že v rámci EVP přetrvávají různé nedostatky, pokud jde o výzkumné infrastruktury, což způsobuje nedostatky v provádění, které snižují potenciální přínosy a účinnost;

9. vítá, že Komise navrhla vyčlenit na období 2021–2027 na financování vědy, výzkumu a inovací rozpočtové prostředky ve výši 100 miliard eur, aby se tyto nedostatky vyřešily. Zároveň je znepokojen rizikem nárůstu nerovností mezi městy a regiony, které dostávají finanční pomoc z rámcového programu pro výzkum a inovace a jejichž rozpočet se zvýší, a ostatními městy a regiony, na které dopadnou důsledky poklesu finančních prostředků určených na politiku soudržnosti ( 3 )

10. v neposlední řadě uznává, že prokázání přidané hodnoty EU je zásadně důležité pro jakoukoli politiku EU, zejména vzhledem k tomu, že tyto politiky jsou ve stále vyšší míře prošetřovány. Poukazuje na to, že z nedávných analýz vyplývá, že sice dochází k pokroku v provádění EVP, tento pokrok je však pomalejší než dříve a přetrvávají velké rozdíly mezi členskými státy jak v úrovni výkonu, tak v míře růstu ( 4 ) . Proto zdůrazňuje, že jsou zapotřebí spolehlivější a jasnější statistiky, s jejichž využitím by se lépe informovalo o dopadu evropského VaI;

Výzvy pro EVP z regionálního a přeshraničního hlediska

11. vyjadřuje politování nad tím, že podíl financování veřejného sektoru určený na výzkum v EU mezi lety 2014 a 2016 stagnoval na úrovni přibližně 2,03 % ( 5 ) . To znamená, že podíl národního důchodu vynaložený na VaV je stále výrazně nižší než barcelonský cíl ve výši 3 % hrubého domácího produktu, stanovený v roce 2002, a že méně než 1 % vnitrostátního financování VaV se vynakládá na nadnárodní výzkum ( 6 )

12. dále je znepokojen tím, že se nerovnováha v hrubých domácích výdajích na VaV projevuje rovněž na regionální úrovni, vlivem čehož pouze 31 z 281 regionů NUTS II v roce 2015 vykázalo investice do VaV nad cílovou hodnotou EU rovnající se 3,0 %, přičemž v určitých regionech EU jasně existovaly klastry zaměřené na výzkum. Tyto regiony leží především v Německu, Rakousku, Spojeném království, Švédsku, Belgii, Dánsku, Francii a Finsku ( 7 )

13. poukazuje na to, že se při provádění EVP objevují také rozdíly mezi přidělenými prostředky z programu Horizont 2020 a investicemi do VaI v rámci ESI fondů. Hlavními příjemci prostředků z ESI fondů jsou členské státy EU-13, zatímco uplatňování kritéria excelence v rámci programu Horizont 2020 vede ke koncentraci finančních prostředků i kapacit pro VaI hlavně do států EU-15, čímž se zvětšuje propast v inovacích mezi EU-15 a EU-13 ( 8 )

14. upozorňuje na to, že další zásadní výzvou, před níž výzkumné infrastruktury stojí, je dlouhodobá udržitelnost. Týká se zejména rozsáhlých celoevropských infrastruktur, jejichž výstavba, údržba a provoz jsou extrémně nákladné. Náklady na výstavbu často přesahují 1 miliardu eur a související roční provozní náklady tvoří zhruba 10 % nákladů na výstavbu. Vzhledem k tomu, že rozpočet členských států na vědu je často roven těmto nákladům nebo je přesahuje, zůstává otázka jejich dlouhodobé udržitelnosti stále aktuální ( 9 )

15. uznává, že náklady spojené s přístupem k zařízením výzkumné infrastruktury mohou být zejména v přeshraničním kontextu překážkou pro výzkumné pracovníky, a tak mohou bránit vědeckému pokroku;

16. upozorňuje zejména na to, že aby bylo možné řešit tzv. velké výzvy, jako je změna klimatu, musí být výzkumné infrastruktury schopny propojit se se sousedními výzkumnými infrastrukturami, a zajistit tak větší sdílení poznatků a přispět k mezioborovému výzkumu. V tomto ohledu má mimořádný význam digitální výzkumná infrastruktura, a VR proto podporuje větší volnou dostupnost dat prostřednictvím evropského cloudu pro otevřenou vědu;

17. poukazuje na to, že důležitou složkou výzkumných infrastruktur jsou lidské zdroje. Kvalitu a počet pracovníků, kteří mohou být přijati, určují politika a řízení lidských zdrojů, jež jsou zásadní pro zajištění řádného provádění, fungování a dopadu výzkumných infrastruktur ( 10 ) . Rozhodující význam mají proto rozvoj dovedností a mobilita vedoucích pracovníků a rozvoj dovedností uživatelů výzkumných infrastruktur;

18. je znepokojen tím, že dopad infrastruktur v oblasti VaI na průmysl a společnost je stále nedostatečný. Oceňuje však, že Komise vyvíjí úsilí o přeměnu vědeckých poznatků Evropy na výrobky a služby, které bude možné uvést na trh;

19. konstatuje, že aby mohly mít výzkumné infrastruktury dopad na širší společnost, musí také sloužit potřebám průmyslu. Proto by měl být silný, propojený ekosystém výzkumných infrastruktur schopen reagovat v mnoha oborech, aby se mohly řešit složité problémy;

20. byl upozorněn na to, že je v rámci celkového informování občanů EU o přínosech, které pro ně má EU, potřeba účinněji informovat občany o stávajících a budoucích výzkumných infrastrukturách v souvislosti s výzkumnými a vývojovými projekty, které jsou v těchto infrastrukturách prováděny;

Výzkumná infrastruktura – politická doporučení

21. vyzývá novou Evropskou komisi, aby do konce tohoto desetiletí nadále sledovala, zda členské státy a regiony dodržují svoji povinnost věnovat 3 % HDP na VaV;

22. naléhavě proto vyzývá Komisi, aby urychleně navrhla strategii, jež bude následovat po strategii Evropa 2020 a která by měla obsahovat kvantifikované cíle, mj. v oblasti VaV;

23. je přesvědčen, že je zapotřebí posílit na všech úrovních ještě více společné úsilí a provést další reformy ve vnitrostátních a regionálních výzkumných a inovačních systémech, aby bylo možné vytvořit dobře fungující EVP a podpořilo se šíření excelence prostřednictvím synergií. Proto obecně souhlasí s návrhy Komise na začlenění nových iniciativ, jejichž cílem je zvýšit účinnost výzkumných infrastruktur, do programového období 2021–2027, včetně využití regionálních fondů, evropského nástroje na provádění reforem a programu Horizont Evropa, který zahrnuje zvláštní pilíř na podporu posílení EVP ( 11 )

24. je přesvědčen, že výzkumné infrastruktury vytvářejí regionální příležitosti k soutěži o finanční prostředky EU na investice do výzkumné infrastruktury, což může vést k rozvoji inovačních center v rámci rozmístěné výzkumné infrastruktury. Domnívá se, že pro zajištění dlouhodobé udržitelnosti výzkumných infrastruktur jsou v celém jejich životním cyklu zapotřebí dodatečné, specifické modely financování, jež budou poskytovat prostředky tam, kde jsou evropské, vnitrostátní nebo jiné zdroje financování nepostačující. Konkrétně jsou zapotřebí zvláštní rozpočtové položky pro: — financování fází před zahájením výstavby nebo před zahájením provozu; — financování probíhajících činností v rámci výzkumných infrastruktur; — financování lidských zdrojů, tj. na platy zaměstnanců, nábor zaměstnanců, zachování pracovních míst a odbornou přípravu. Mohlo by to zahrnovat kreativnější využívání finančních prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů, programu Interreg, rámce a půjček Evropské investiční banky, ale i programy Erasmus+, Digitální Evropa, COSME, Nástroj pro propojení Evropy, LIFE atd., případně s využitím modelu spolufinancování s vnitrostátními finančními prostředky na výzkum. To má zásadní význam pro dlouhodobou udržitelnost výzkumných infrastruktur;

25. podporuje rovněž přístup spočívající v „šíření excelence a rozšiřování účasti“ ( 12 ) , a to v kombinaci se zvýšením vstřícnosti pravidel EU pro státní podporu k VaI jakožto mechanismu vyrovnání podpory a využití plného výzkumného potenciálu všech regionů EU, včetně těch mimo klastry zaměřené výzkum;

26. plně podporuje iniciativu, která spojuje Horizont 2020, Evropský fond pro strategické investice a program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků s cílem zahájit program Venture EU určený k podpoře rizikového kapitálu v Evropě a zajištění rozsáhlejších soukromých investic na výzkumné činnosti ( 13 )

27. navrhuje, aby byla do programu Horizont Evropa zahrnuta zvláštní opatření, která umožní přístup k výzkumné infrastruktuře, včetně toho, že budou náklady na přístup způsobilé k financování, neboť to může usnadnit rozvoj služeb v oblasti výzkumné infrastruktury a zajistit dlouhodobou udržitelnost;

28. vyzývá k přijetí dalších opatření, která zvýší otevřený přístup k výzkumným infrastrukturám, a domnívá se, že toho lze dosáhnout pomocí řady opatření: — náklady související s přístupem k zařízením výzkumných infrastruktur by měly být v příštím rámcovém programu způsobilé pro financování; — volný přístup (na základě excelence nebo otevřený široký přístup) ke službám vyvinutým nebo testovaným v rámci schválených projektů; — prostředky určené na propagaci a komunikaci s potenciálními uživateli výzkumných infrastruktur.

29. podporuje větší harmonizaci a normalizaci pravidel a postupů pro přístup, zejména rozvoj přístupových licencí, s cílem zajistit spravedlnost a důslednost ( 14 )

30. zvláště podporuje propojení politiky VaI s vývojem a prováděním S3, neboť se jedná o inovativní přístupy k oživení hospodářského růstu a vytváření pracovních míst na základě zjištěných regionálních potřeb, které propojují regiony a zapojují je do činností v oblasti VaI. Kromě toho nabízejí možnost spolupráce mezi regiony a mezi partnery při provádění strategie RIS3 místními a regionálními orgány, díky níž bude možné zpřesnit cíle a dosáhnout součinnosti a lepšího sladění;

31. vyzývá k většímu zapojení místních a regionálních orgánů do přípravy a provádění iniciativ v oblasti VaI, a to vzhledem k významu, který mají malá a střední zařízení výzkumných infrastruktur pro místní a regionální rozvoj, a k tomu, že mnohé z těchto iniciativ jsou prováděny na místní a regionální úrovni;

32. připomíná, že podporuje vytvoření evropské sítě regionálních ekosystémů a inovačních center tím, že se vytvoří součinnost mezi stávajícími evropskými, vnitrostátními a regionálními strategiemi a regionální ekosystémy a inovační centra se propojí s klíčovými průmyslovými hodnotovými řetězci s cílem podpořit konkurenceschopný ekosystém VVaI, čímž se bude maximalizovat dopad příštího rámcového programu na společnost ( 15 )

33. žádá, aby byly vytvořeny integrovanější meziregionální a přeshraniční kampusy výzkumných infrastruktur, aby se posílily příležitosti k navázání úzkých vazeb na aktéry v regionálních ekosystémech, tj. místní výzkumné infrastruktury, inkubátory, technologické parky a univerzity. Vyjadřuje proto silnou podporu strategickým iniciativám jako jsou ASTRONET nebo APPEC;

34. konstatuje, že klíčovou úlohu při zajišťování do budoucna orientovaných dovedností a schopností potřebných pro úspěšné inovování hraje vysokoškolské vzdělávání. Vyzývá k navázání silnější strukturované spolupráce mezi výzkumnými infrastrukturami a univerzitami, která povede k větší mobilitě a výměnným programům mezi těmito sektory;

35. podporuje nové zaměření Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury na větší mezioborová rozhraní a větší koordinaci mezi fórem a vnitrostátními strategiemi a plány s cílem zajistit lepší koordinaci a větší účinnost ekosystému výzkumných infrastruktur, protože silný, propojený ekosystém výzkumných infrastruktur by měl být schopen reagovat v mnoha oborech, aby se mohly řešit složité problémy;

36. podporuje konkrétní opatření zaměřená na poskytování informací o inovacích a inovátorech financovaných z veřejných zdrojů a jejich připravenosti vstoupit na trh prostřednictvím inovačního radaru ( 16 )

37. podporuje používání společných kritérií hodnocení na základě stávajících mechanismů zajišťování kvality jakožto prostředek dosažení přeshraniční porovnatelnosti a vítá rozhodnutí Rady EU z května 2018, jež členské státy vyzývá, aby vypracovaly společný přístup ke sledování výkonnosti výzkumné infrastruktury ( 17 )

38. vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby úzce spolupracovaly s místními a regionálními orgány za účelem shromažďování informací o výzkumných infrastrukturách a činnostech, které jsou s nimi spojeny, včetně mapování činností a výstupů, aby bylo možné zvýšit povědomí občanů o jejich přínosu pro ně jakožto jednotlivce a pro regionální, národní a evropské hospodářství.

V Bruselu dne 9. října 2019. předseda Evropského výboru regionů Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) VR – Strategie pro inteligentní specializaci (RIS3): dopad na regiony a meziregionální spolupráci (2017).

(2) Rada Evropské unie – Návrh závěrů Rady o správě Evropského výzkumného prostoru, Brusel, listopad 2018.

(3) Stanovisko VR Horizont Evropa – 9. rámcový program pro výzkum a inovace (COR-2018-03891) (Úř. věst. C 461, 21.12.2018, s. 79).

(4) Zpráva o pokroku v evropském výzkumném prostoru 2018 – COM(2019) 83.

(5) Eurostat – Ukazatele strategie Evropa 2020 – VaV a inovace.

(6) EPRS, oddělení pro posuzování celoevropského přínosu, PE 603.239, prosinec 2017.

(7) Eurostat – Ukazatele strategie Evropa 2020 – VaV a inovace.

(8) Informativní přehled Evropského parlamentu – European Research Area Regional and Cross-Border Perspective, PE 637.939, duben 2019.

(9) SWD(2017) 323 final – Sustainable European Research Infrastructures – A Call for Action.

(10) ENEA – diskusní dokument Research Infrastructures – the Future of the ERA from a Regional and Cross-border Perspective, květen 2019.

(11) Evropská komise – zpráva o pokroku EVP za rok 2018, COM(2019) 83, s. 4.

(12) https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/spreading-excellence-and-widening-participation.

(13) Evropská komise – Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – příležitost Evropy utvářet svoji budoucnost, květen 2018. COM(2018) 306 final.

(14) ENEA – diskusní dokument Research Infrastructures – the Future of the ERA from a Regional and Cross-border Perspective, květen 2019.

(15) VR – návrh stanoviska Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – příležitost Evropy utvářet svoji budoucnost (2019).

(16) Innovation Radar: Identifying Innovations and Innovators with High Potential in ICT FP7, CIP, & H2020 projects.

(17) EU – závěry Rady Evropské unie Urychlení oběhu znalostí v EU, květen 2018, dok. 9507/1.