SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU ÚČETNÍ ZÁVĚRKA 8., 9. A 10. EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU – ROZPOČTOVÝ ROK 2011 /* COM/2012/0435 final */





OBSAH OSVĚDČENÍ ÚČETNÍCH ZÁVĚREK.. 2 PLNĚNÍ A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF. 3 ČÁST I – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FONDY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ 8 1.......... FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. A 10. EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU 9 1.1....... 8., 9. a 10. ERF: SOUHRNNÁ ROZVAHA, VÝSLEDOVKA, VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV.. 9 1.2....... 8. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV.. 13 1.3....... 9. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV.. 16 1.4....... 10. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV.. 19 1.5....... VYSVĚTLIVKY K FINANČNÍM VÝKAZŮM 8., 9. A 10. ERF. 22 2. ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ. 46 2.1....... PŘIDĚLENÉ PROSTŘEDKY.. 50 2.2 CONSOLIDATED ACCOUNTS.. 53 2.3...... DALŠÍ ÚDAJE O SPRÁVĚ PROSTŘEDKŮ.. 58 ČÁST II – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE 59 3.......... FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE.. 61 3.1....... VÝKAZ O ÚPLNÉM VÝSLEDKU ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2011 61 3.2....... VÝKAZ O FINANČNÍ POZICI K 31. PROSINCI 2011.. 62 3.3....... VÝKAZ ZMĚN ZDROJŮ OD PŘISPĚVATELŮ.. 63 3.4....... VÝKAZ O PENĚŽNÍCH TOCÍCH ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2011 64 3.5....... VYSVĚTLIVKY K FINANČNÍM VÝKAZŮM.. 65 PŘÍLOHA K ČÁSTI I — KAPITOLE 2 (ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ): STAV PODLE ZEMĚ A NÁSTROJE.. 96 OSVĚDČENÍ ÚČETNÍCH ZÁVĚREK Roční účetní závěrky 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu za rok 2011 byly sestaveny v souladu s hlavou VIII finančního nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům. Potrvrzuji svou odpovědnost za to, že roční účetní závěrky 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu byly připraveny a mají podobu v souladu s článkem 125 finančního nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond. Od účetního a EIB, kteří zaručují spolehlivost svých údajů, jsem obdržel všechny údaje potřebné pro sestavení účetních závěrek, jež poskytují přehled o aktivech a pasivech Evropských rozvojových fondů a o plnění rozpočtu. Tímto potvrzuji, že na základě těchto údajů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke schválení účetních závěrek za potřebné, jsem nabyl dostatečné jistoty, že účetní závěrky poskytují ve všech podstatných aspektech věrný a poctivý obraz finanční pozice Evropských rozvojových fondů. [podpis] Philippe Taverne Účetní PLNĚNÍ A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 1. SOUVISLOSTI Evropská unie spolupracuje v oblasti rozvoje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského a sociálního rozvoje se zvláštním důrazem na omezení a zmírnění chudoby v dlouhodobém horizontu, a to prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem Unie spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky, které Unie přiděluje na rozvoj, pocházejí ze tří zdrojů: – rozpočtu Evropské unie, – Evropského rozvojového fondu, – Evropské investiční banky. Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem k poskytování pomoci ze strany Unie určené na rozvojovou spolupráci v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ). Římská smlouva z roku 1957 ustanovila jeho vytvoření s cílem poskytnout technickou a finanční pomoc, omezenou původně na země Afriky, které v té době byly stále koloniemi a s kterými měly některé členské státy historické vazby. ERF není financován z rozpočtu Evropské unie. Je financován členskými státy, podléhá vlastnímu finančnímu nařízení a je řízen zvláštním výborem. Evropská komise odpovídá za finanční plnění operací prováděných se zdroji ERF a Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční nástroj. V období 2008 až 2013 bude geografická pomoc poskytovaná státům AKT a ZZÚ i nadále financována hlavně prostřednictvím ERF. Každý ERF se obvykle uzavírá na dobu kolem pěti let. Od uzavření první úmluvy o partnerství v roce 1964 se programové cykly ERF obecně řídily cykly dohod či úmluv o partnerství. Každý ERF se řídí vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost vypracovat finanční výkazy. Finanční výkazy se proto připravují samostatně u každého ERF pro tu část, kterou spravuje Evropská komise. Finanční výkazy se také předkládají v souhrnné podobě, která poskytuje celkový pohled na finanční stav zdrojů, za něž Evropská komise odpovídá. V rámci dohody z Cotonou byl zřízen investiční nástroj. Tento investiční nástroj spravuje Evropská investiční banka a používá se na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT – jsou z něj v zásadě financovány soukromé investice (nikoli však výlučně). Nástroj je navržen jako obnovitelný fond, aby splátky úvěrů mohly být opětovně investovány do dalších operací; nástroj se tedy sám obnovuje a je finančně nezávislý. Vzhledem k tomu, že investiční nástroj není spravován Evropskou komisí, není konsolidován v první části roční účetní závěrky obsahující finanční výkazy 8., 9. a 10. ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části ročních účetních závěrek (část 2), aby tak poskytly úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF. ERF zahrnuje období 2008 až 2013 a jeho celkový rozpočet činí 22 682 milionů EUR. Z této částky je 21 966 milionů EUR přiděleno zemím AKT, 286 milionů EUR ZZÚ a 430 milionů EUR Komisi jako výdaje na podporu programování a plnění ERF[1]. 2. JAK JE ERF FINANCOVÁN ? Evropská rada na svém zasedání ve dnech 15. a 16 prosince 2005 přijala finanční výhled na období 2007 až 2013. V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu Evropské unie (rozpočtována), ale že v období 2008 až 2013 bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF. Rozpočet Evropské unie je roční a podle zásady ročního rozpočtu jsou příjmy a výdaje plánovány a schvalovány na dobu jednoho roku. Na rozdíl od Evropské unie funguje ERF na víceletém základě. Každý ERF je uzavírán prostřednictvím dohody o partnerství mezi členskými státy a jsou mu přiděleny celkové prostředky k provádění rozvojové spolupráce obvykle během pěti let. Vzhledem k tomu, že zdroje jsou přidělovány na víceletém základě, mohou být přidělené prostředky využity během doby trvání ERF. Absence ročního základu rozpočtu je zřejmá z rozpočtového výkaznictví, v němž je plnění rozpočtu Evropských rozvojových fondů posuzováno vzhledem k celkovým prostředkům. Zdroje ERF jsou příspěvky „ad hoc“ od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni sejdou zástupci členských států, rozhodnou o celkové částce, která bude fondu přidělena, a zkontrolují její plnění. Fond následně spravuje Komise. Jelikož členské státy mají své vlastní politiky rozvojové pomoci (kromě politik na úrovni Unie), musí své politiky s EU koordinovat, aby byla zajištěna jejich komplementarita. Do roku 2010 byly příspěvky žádány od 15 zúčastněných členských států. V roce 2011 byly vyžádány první příspěvky na 10. ERF, jehož se účastní 27 členských států. Některé prostředky z 10. ERF byly vyhrazeny na nepředvídané potřeby, ale většina je plánována v orientačních víceletých rámcích, především zeměpisných, ale i tematických, které jsou v současnosti pro období 2008 až 2013 stanoveny. Komise tedy přijala strategické dokumenty pro jednotlivé země, regiony a v rámci AKT. Jejich plnění je každoročně sledováno a strategie jsou přezkoumávány v polovině (2010 – přezkum probíhá) a na konci období (2012). Na základě těchto přezkumů v polovině a na konci období může Komise jménem Evropské unie přezkoumat strategie a rozdělení finančních prostředků podle aktuálních potřeb a výsledků příslušných států nebo regionů AKT. Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek. 3. JAK JSOU ZDROJE ERF SPRAVOVÁNY A VYNAKLÁDÁNY? 3.1 Provozní výdaje Provozní výdaje ERF mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány. V souladu s finančním nařízením plní Komise zdroje ERF s použitím těchto metod: Decentralizované řízení: jedná se o případy, kdy Komise pověřuje větší či menší měrou, v závislosti na situaci dotčeného příjemce, některými úkoly plnění rozpočtu třetí země. Centralizované řízení: týká se případů, kdy je rozpočet plněn přímo, útvary Komise, nebo nepřímo, kdy Komise svěřuje úkoly spojené s plněním rozpočtu subjektům práva Společenství nebo vnitrostátního práva, např. veřejnoprávním agenturám Evropské unie nebo agenturám Evropské unie plnícím úkoly veřejné služby. Společné řízení s mezinárodními organizacemi : podle této metody Komise svěřuje určité úkoly spojené s plněním rozpočtu mezinárodním organizacím. 3.2 Různí účastníci finančních operací Pověřená schvalující osoba odpovídá za celý proces řízení od stanovení způsobu, jak dosáhnout stanovených cílů politik až po řízení zahájených činností z provozního i rozpočtového hlediska, včetně podpisu právních závazků, sledování výkonu, provádění plateb a v případě potřeby dokonce včetně zpětného získávání prostředků. Vedoucí delegace Evropské unie je odpovědný za styk mezi Komisí a vnitrostátními či regionálními orgány států AKT nebo ZZÚ přímo na místě. Úzce spolupracuje s vnitrostátními nebo regionálními schvalujícími osobami na vymezení prováděcí strategie a odvětvových politik, jakož i na přípravě, posuzování a přezkumu programů a projektů ERF. Vnitrostátní schvalující osoba v přijímající zemi je vyšší státní úředník jmenovaný vládou jednotlivých zemí AKT/ZZÚ. Je představitelem orgánů své země ve všech Fondem financovaných činnostech, které jsou řízeny Komisí a EIB. Tuto funkci většinou vykonává člen vlády, obvykle státní ministr plánování nebo financí. Vnitrostátní schvalující osoba plní správní, technické a finanční povinnosti spojené s řízením programů a projektů ERF. Účetní provádí platby a inkasní příkazy vydané schvalujícími osobami a odpovídá za správu pokladny, stanovování účetních pravidel a metod, potvrzování platnosti účetních systémů, vedení účtů a sestavování příslušných ročních účetních uzávěrek. Účetní je dále povinen schvalovat účetní uzávěrku a prohlásit, že poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace. 3.3 Plnění zdrojů ERF Naprostá většina finančních zdrojů přidělovaných státům AKT a ZZÚ prostřednictvím ERF má podobu grantů. Na počátku každého ERF informuje Evropská unie státy AKT a ZZÚ o výši grantů, které by měly mít po dobu trvání fondu k dispozici. Zdroje jsou přidělovány na základě konkrétních potřeb určité země s přihlédnutím k vlastním politikám přijímající země a jejímu úsilí o rozvoj. Během konzultací s rozvojovými partnery (dárci) nebo po jejich ukončení vypracuje přijímající země strategii pro spolupráci. Strategie pro spolupráci připravené ve spolupráci s Evropskou unií obvykle obsahují vlastní střednědobé strategie rozvoje dané země, analýzu politického a sociálněekonomického kontextu a vlastní hodnocení Evropské unie. Při přípravě strategie spolupráce poskytují vnitrostátním orgánům technickou podporu zaměstnanci Evropské komise. Následně je vypracován národní orientační program, který slouží k provedení strategie spolupráce. Tento program vymezí odvětví a oblasti, které obdrží pomoc, vysvětlí, jakým způsobem pomoc splní svůj cíl, předloží rozvrh plnění programu a podrobně objasní, jak se na programu budou podílet další hráči jako mezinárodní a nevládní organizace (v případě potřeby). Tento orientační souhrnný program podléhá ročnímu a střednědobému přezkumu a přezkumu na konci období ERF. Je–li třeba, provádějí se v něm během doby jeho platnosti zlepšení a změny. 3.4 Závazky k uvolnění prostředků ze zdrojů ERF Žádné zdroje ERF nesmí být vynaloženy, dokud Komise a případný příjemce prostředků ERF neuzavřou písemný právní závazek. Před přijetím jakéhokoli právního závazku (například uzavřením smlouvy nebo dohody o grantu) vůči třetí straně musí být vyčleněna konkrétní rozpočtová linie, jíž je daná činnost schválena. Je–li tato podmínka splněna, musí být v rozpočtu vyhrazeny požadované prostředky prostřednictvím rozpočtového závazku v účetním systému. Tato skutečnost však nemá žádný účinek na obecné účty (nebo na hlavní knihu), protože dosud nevznikly žádné výdaje. Je tomu tak proto, že účetní systém ERF se skládá ze dvou samostatných, přitom ale spojených prvků: (a) rozpočtových účtů, které podávají podrobný obraz plnění rozpočtu, a (b) obecných účtů, které se používají k přípravě rozvahy a hospodářského výsledku. Rozpočtové účty zobrazují závazky a provedené platby. Jsou založeny na zásadě hotovostního účetnictví, podle níž je výdajová nebo příjmová položka zapsána do účetních knih až po přidělení, vyplacení či obdržení hotovosti. Tento druh účetnictví je typický pro veřejný sektor, jenž se tradičně zaměřoval na rozpočet a jeho plnění. Obecné účty (založené na zásadě akruálního účetnictví) zobrazují všechny příjmy a výdaje v rozpočtovém roce (a tedy hospodářský výsledek) a stanovují finanční situaci ERF v podobě rozvahy aktiv a pasiv ke dni 31. prosince daného roku. 3.5 Provádění plateb Žádnou platbu nelze provést, dokud schvalující osoba neschválí rozpočtový závazek. Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost neboli záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije buď k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí – pokud příjemci nevznikly způsobilé výdaje, je povinen vrátit zálohu předběžného financování ERF. Vyplacené zálohy tedy nejsou definitivním výdajem, dokud nejsou splněny příslušné smluvní podmínky, a proto se po provedení počáteční platby zaznamenají do rozvahy jako aktivum. Částka zálohového aktiva se sníží (úplně nebo částečně) po schválení výše způsobilých výdajů (které se ve výsledovce vykáží jako náklady) a vrácených příslušných částek. Na konci roku je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které ještě nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období, zatímco nezpůsobilé částky zůstávají otevřeny na účtech „zkontrolovat způsobilost“. Tyto částky se vykazují v krátkodobých závazcích, tak aby nedocházelo k nadhodnocování aktiv a pasiv. 3.6 Zpětné získávání neoprávněně vyplacených prostředků Způsobilost výdajů z ERF se ověřuje na základě podkladů, jež jsou stanoveny v platných předpisech nebo podmínkách jednotlivých grantů. V zájmu optimalizace vztahu mezi náklady a přínosem systémů kontroly bývají kontroly podkladů u závěrečných žádostí podrobnější než u průběžných žádostí o platby, a mohou tak vést ke zjištění chyb v průběžných platbách, jež jsou opraveny úpravou konečné platby. Navíc je Komise oprávněna během provádění financované akce či zpětně (ex–post) kontrolovat řádnost podkladů přímo v prostorách žadatele. Chyby zjištěné během prováděcího období mohou být opraveny tím, že se upraví částky, na něž znějí následné žádosti. Chyby zjištěné ex–post jsou opraveny vydáním inkasního příkazu. 4. ROČNÍ VÝKAZY 4.1 Roční účetní závěrky Za sestavení roční účetní závěrky odpovídá účetní, který také ručí za to, že tato účetní závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace ERF. Roční účetní závěrka má tyto části: Část I: Fondy spravované Evropskou Komisí – Finanční výkazy 8. 9. a 10. Evropského rozvojového fondu – Zpráva o finančním plnění 8. 9. a 10. Evropského rozvojového fondu Část II: Fondy spravované Evropskou investiční bankou – Finanční výkazy investičního nástroje Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části účetních závěrek, aby tak poskytly úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF. Poté co Účetní dvůr provede audit roční účetní závěrky, přijímá ji Komise do 31. července následujícího roku a předkládá ji Radě a Parlamentu pro udělení absolutoria. 4.2 Výroční zpráva o činnosti Schvalující osoba musí vypracovat výroční zprávu o činnostech, za něž nese odpovědnost. V této výroční zprávě o činnosti informuje o výsledcích politiky, a také v ní vyjádří přiměřenou jistotu, že zdroje přidělené na činnosti popsané v její zprávě byly využity k jejich zamýšlenému účelu a v souladu se zásadami řádného finančního řízení, a že zavedené kontrolní postupy poskytují dostatečné záruky legality a správnosti uskutečněných operací. 5. AUDIT A ABSOLUTORIUM 5.1 Audit Roční účetní závěrku ERF a hospodaření se zdroji kontroluje externí auditor, Evropský účetní dvůr, který pro Radu a Evropský parlament vypracovává výroční zprávu. Hlavním úkolem Účetního dvora je provést externí nezávislý audit roční účetní závěrky ERF. V rámci své činnosti Účetní dvůr vydává: (1) výroční zprávu, ve které podrobně popisuje svá zjištění ohledně roční účetní závěrky a uskutečněných operací; (2) výrok o auditu, který je založený na provedených auditech a zveřejněný ve výroční zprávě v podobě prohlášení o věrohodnosti o i) spolehlivosti účetní závěrky a ii) o legalitě a správnosti uskutečněných operací; (3) zvláštní zprávy, v nichž jsou uvedena zjištění auditů zaměřujících se na konkrétní oblasti řízení. Účetní dvůr má právo nahlížet do všech dokumentů, které v průběhu auditu potřebuje. Účetní dvůr provádí audity všech oblastí činnosti ERF až na úroveň ověřování legality a správnosti jednotlivých transakcí a plateb. Kontroluje také samotnou roční účetní závěrku, ověřuje jednotlivé rozvahové účty i účty výsledovky i celkovou prezentaci finančních výkazů. Účetní dvůr tak může vydat výrok nejen k uvedeným číselným údajům, ale také k stávajícímu systému a kontrolním mechanismům. 5.2 Absolutorium Závěrečnou kontrolou je absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Orgánem příslušným pro udělení absolutoria ERF je Evropský parlament. To znamená, že po auditu a finalizaci roční účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v předcházejícím rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází z posouzení účetní závěrky a výroční zprávy Účetním dvorem (která obsahuje prohlášení o věrohodnosti) a odpovědi Komise a z následných otázek a dalších žádostí o informace předložených Komisi. Absolutorium představuje politický rozměr vnější kontroly finančního plnění a je rozhodnutím, kterým Evropský parlament na doporučení Rady „zprostí“ Komisi odpovědnosti za správu finančního plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Proces absolutoria může skončit jedním ze dvou výsledků: udělením nebo odložením absolutoria. Při udělování absolutoria může Parlament zdůraznit připomínky, které považuje za důležité, a často Komisi doporučí opatření, která by v tomto ohledu měla přijmout. Komise následně vypracuje zprávu o přijatých opatřeních a akční plán a obojí zašle Parlamentu a Radě. ČÁST I – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FONDY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ[2] 1. FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. A 10. EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU 1.1 8., 9. a 10. ERF: SOUHRNNÁ ROZVAHA, VÝSLEDOVKA, VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV SOUHRNNÁ ROZVAHA 8., 9. a 10. ERF || || || || v milionech EUR || Vysvětlivka: || 31. 12. 2011 || 31. 12. 2010 || DLOUHODOBÁ AKTIVA || || || || Dlouhodobé předběžné financování || 2.1 || 380 || 353 || || || || || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Krátkodobé předběžné financování || 2.2 || 1 175 || 1 096 || Krátkodobé pohledávky || 2.3 || 111 || 247 || Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty || 2.5 || 1 224 || 808 || || || || || AKTIVA CELKEM || || 2 891 || 2 503 || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Krátkodobé splatné závazky || 2.6 || (1 033) || (1 045) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (1 033) || (1 045) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || 1 858 || 1 458 || || || || || FONDY A REZERVY || || || || Vyžádaný kapitál || 2.7 || 26 979 || 23 879 || Ostatní rezervní fondy || 2.8 || 2 252 || 2 252 || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (24 674) || (21 909) || Hospodářský výsledek za rok || || (2 700) || (2 765) || ČISTÁ AKTIVA || || 1 858 || 1 458 SOUHRNNÁ VÝSLEDOVKA 8., 9. a 10. ERF || || v milionech EUR || Vysvětlivka: || 2011 || 2010 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 99 || 140 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || || || Provozní náklady || 3.2 || (2 702) || (2 914) Správní náklady || 3.3 || (75) || (86) || || || PŘEBYTEK (SCHODEK) Z PROVOZNÍCH ČINNOSTÍ || || (2 679) || (2 860) || || || Finanční příjmy || 3.4 || (20) || 95 PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || (21) || 95 || || || HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK || || (2 700) || (2 765) SOUHRNNÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 8., 9. a 10. ERF || || v milionech EUR || Vysvětlivka: || 2011 || 2010 || || || Hospodářský výsledek za rok || || (2 700) || (2 765) || || || PROVOZNÍ ČINNOSTI || 4.2 || || Řádné příspěvky členských států || || 3 238 || 3 420 Příspěvky na spolufinancování od členských států || || 7 || 65 (Odúčtování) ztrát ze snížení hodnoty pohledávek || || 6 || 2 || || || (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování || || (28) || (157) (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování || || (79) || (296) (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek || || 14 || (62) Zvýšení/(snížení) krátkodobých splatných závazků || || (42) || 78 || || || ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY || || 417 || 285 || || || ČISTÉ ZVÝŠENÍ /(SNÍŽENÍ) PENĚZ A PENĚŽNÍCH EKVIVALENTŮ || || 417 || 285 Peníze a peněžní ekvivalenty počátkem roku || 2.5 || 808 || 523 Peníze a peněžní ekvivalenty na konci roku || 2.5 || 1 224 || 808 SOUHRNNÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 8., 9. a 10. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nevyžádané prostředky (b) || Vyžádaný kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2009 || 45 761 || 25 381 || 20 381 || (21 909) || 2 252 || 724 || || || || || || Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (3 500) || 3 500 || – || – || 3 500 Reklasifikace příspěvků na spolufinancování[3] || (70) || (69) || (2) || – || – || (2) Hospodářský výsledek za rok || – || – || – || (2 765) || – || (2 765) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 || || || || || || Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (3 100) || 3 100 || – || – || 3 100 Hospodářský výsledek za rok || – || – || – || (2 700) || – || (2 700) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 1.2 8. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 8. ERF || || || || v milionech EUR || Vysvětlivka: || 31. 12. 2011 || 31. 12. 2010 || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Krátkodobé předběžné financování || 2.2 || 70 || 100 || Krátkodobé pohledávky || 2.3 || 4 || 9 || Styčné účty || 2.4 || 387 || 497 || || || || || AKTIVA CELKEM || || 461 || 605 || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Krátkodobé splatné závazky || 2.6 || (29) || (45) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (29) || (45) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || 432 || 560 || || || || || FONDY A REZERVY || || || || Vyžádaný kapitál || 2.7 || 12 840 || 12 840 || Ostatní rezervní fondy || 2.8 || (2 276) || (2 237) || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (10 042) || (9 985) || Hospodářský výsledek za rok || || (90) || (58) || ČISTÁ AKTIVA || || 432 || 560 VÝSLEDOVKA 8. ERF || || v milionech EUR || Vysvětlivka: || 2011 || 2010 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 40 || 54 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || 3.2 || (128) || (116) || || || || || || PŘEBYTEK (SCHODEK) Z PROVOZNÍCH ČINNOSTÍ || || (88) || (61) || || || Finanční příjmy || 3.4 || (1) || 4 PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || (2) || 4 || || || HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK || || (90) || (58) VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 8. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nevyžádané prostředky (b) || Vyžádaný kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2009 || 12 840 || – || 12 840 || (9 985) || (2 153) || 703 || || || || || || Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || – || – || – || – || – Převody do 10. ERF || – || – || – || – || (85) || (85) Hospodářský výsledek za rok || – || – || – || (58) || – || (58) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 || 12 840 || – || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 || || || || || || Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || – || – || – || – || – Převody do 10. ERF || – || – || – || – || (38) || (38) Hospodářský výsledek za rok || – || – || – || (90) || – || (90) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 12 840 || – || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 1.3 9. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 9. ERF || || || || v milionech EUR || Vysvětlivka: || 31. 12. 2011 || 31. 12. 2010 || DLOUHODOBÁ AKTIVA || || || || Dlouhodobé předběžné financování || 2.1 || 191 || 158 || || || || || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Krátkodobé předběžné financování || 2.2 || 569 || 742 || Krátkodobé pohledávky || 2.3 || 87 || 233 || Styčné účty || 2.4 || 2 557 || 2 516 || Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty || 2.5 || 6 || 7 || || || || || AKTIVA CELKEM || || 3 410 || 3 655 || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Krátkodobé splatné závazky || 2.6 || (315) || (392) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (315) || (392) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || 3 096 || 3 263 || || || || || FONDY A REZERVY || || || || Vyžádaný kapitál || 2.7 || 11 699 || 11 039 || Ostatní rezervní fondy || 2.8 || 4 227 || 4 157 || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (11 932) || (10 854) || Hospodářský výsledek za rok || || (898) || (1 078) || ČISTÁ AKTIVA || || 3 096 || 3 263 VÝSLEDOVKA 9. ERF || || v milionech EUR || Vysvětlivka: || 2011 || 2010 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 49 || 82 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || || || Provozní náklady || 3.2 || (924) || (1 230) Správní náklady || 3.3 || (3) || (6) || || || || || || PŘEBYTEK (SCHODEK) Z PROVOZNÍCH ČINNOSTÍ || || (879) || (1 155) || || || Finanční příjmy || 3.4 || (19) || 77 PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || (19) || 77 || || || HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK || || (898) || (1 078) VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 9. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nevyžádané prostředky (b) || Vyžádaný kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2009 || 11 699 || 4 160 || 7 539 || (10 854) || 4 308 || 993 || || || || || || Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (3 500) || 3 500 || – || – || 3 500 Převody do 10. ERF || – || – || – || – || (151) || (151) Hospodářský výsledek za rok || – || – || – || (1 078) || – || (1 078) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 || || || || || || Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (660) || 660 || – || – || 660 Převody do 10. ERF a z něho || – || – || – || – || 70 || 70 Hospodářský výsledek za rok || – || – || – || (898) || – || (898) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 11 699 || 0 || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 1.4 10. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 10. ERF || || || || v milionech EUR || Vysvětlivka: || 31. 12. 2011 || 31. 12. 2010 || DLOUHODOBÁ AKTIVA || || || || Dlouhodobé předběžné financování || 2.1 || 189 || 195 || || || || || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Krátkodobé předběžné financování || 2.2 || 536 || 255 || Krátkodobé pohledávky || 2.3 || 20 || 5 || Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty || 2.5 || 1 218 || 801 || || || || || AKTIVA CELKEM || || 1 963 || 1 255 || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Krátkodobé splatné závazky || 2.6 || (689) || (608) || Styčné účty || 2.4 || (2 944) || (3 013) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (3 633) || (3 621) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || (1 670) || (2 366) || || || || || FONDY A REZERVY || || || || Vyžádaný kapitál || 2.7 || 2 440 || – || Ostatní rezervní fondy || 2.8 || 301 || 333 || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (2 699) || (1 070) || Hospodářský výsledek za rok || || (1 712) || (1 629) || ČISTÁ AKTIVA[4] || || (1 670) || (2 366) VÝSLEDOVKA 10. ERF || || v milionech EUR || Vysvětlivka: || 2011 || 2010 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 10 || 4 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || || || Provozní náklady || 3.2 || (1 650) || (1 567) Správní náklady || 3.3 || (72) || (80) || || || || || || PŘEBYTEK (SCHODEK) Z PROVOZNÍCH ČINNOSTÍ || || (1 712) || (1 643) || || || Finanční příjmy || 3.4 || 0 || 14 PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || (1) || 14 || || || HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK || || (1 712) || (1 629) VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 10. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nevyžádané prostředky (b) || Vyžádaný kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2009 || 21 222 || 21 221 || 2 || (1 070) || 97 || (971) || || || || || || Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || – || – || – || – || – Reklasifikace příspěvků na spolufinancování[5] || (70) || (69) || (2) || – || – || (2) Převody z 8. a 9. ERF || – || – || – || – || 236 || 236 Hospodářský výsledek za rok || – || – || – || (1 629) || – || (1 629) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 || 21 152 || 21 152 || – || (2 699) || 333 || (2 366) || || || || || || Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (2 440) || 2 440 || – || – || 2 440 Převody z / do 8. a 9. ERF || – || – || – || – || (32) || (32) Hospodářský výsledek za rok || – || – || – || (1 712) || – || (1 712) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) 1.5 VYSVĚTLIVKY K FINANČNÍM VÝKAZŮM 8., 9. A 10. ERF 1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY 1.1. PRÁVNÍ USTANOVENÍ A FINANČNÍ NAŘÍZENÍ Finanční výkazy jsou sestaveny v souladu s finančním nařízením platným pro 10. ERF. V souladu s článkem 121 tohoto nařízení se finanční výkazy sestavují podle zásady účetnictví na akruální bázi. Tyto finanční výkazy byly sestaveny v souladu s účetními pravidly a metodami ERF vypracovanými na základě mezinárodních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Standards – IPSAS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy veřejného sektoru (IPSASB), nebo případně mezinárodních standardů účetního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy (IASB). Pravidla oceňování a účetní metody, které přijal účetní ERF, se použily na tu část zdrojů ERF, za jejíž správu odpovídá Evropská komise. Účetní ERF předá předběžnou účetní závěrku Účetnímu dvoru k auditu vždy do 31. března následujícího roku. Účetní dvůr musí na druhé straně zaslat Komisi vyjádření k této závěrce do 15. června (článek 125). Komise na základě jeho vyjádření schválí konečnou účetní závěrku do 31. července a zašle ji Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Závěrka se pak spolu s prohlášením o věrohodnosti, které vydal Účetní dvůr k té části zdrojů ERF, u kterých odpovídá za finanční řízení Komise, zveřejní do 15. listopadu v Úředním věstníku. 1.2. ÚČETNÍ ZÁSADY Cílem finančních výkazů je poskytnout informace o finanční pozici, výkonnosti a peněžních tocích subjektu, které jsou užitečné pro širokou skupinu uživatelů. V případě takového veřejnoprávního subjektu, jakým je ERF, mají výkazy poskytnout zejména informace, které lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání subjektu se zdroji, které mu byly svěřeny. Finanční výkazy předkládají věrný a poctivý obraz pouze tehdy, pokud poskytují příslušné informace, které popisují povahu a rozsah činností organizace, vysvětlují financování a uvádějí konečné údaje o operacích jasným a srozumitelným způsobem, který umožňuje srovnání účetních období. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument. Účetní systém ERF se skládá z obecných účtů a rozpočtových účtů. Rozpočtové účty podávají podrobný obraz plnění rozpočtu. Vycházejí ze zásady účetnictví na hotovostním základě. Obecné účty umožňují přípravu účetní závěrky, protože vykazují všechny výdaje a příjmy za účetní období podle zásad akruálního účetnictví a jsou určeny ke stanovení finanční pozice v podobě rozvahy k 31. prosinci. Podle článku 120 finančního nařízení 10. ERF se pro vypracování účetní závěrky používají tyto účetní zásady: – kontinuita činnosti; – obezřetnost; – stálost účetních metod; – srovnatelnost informací; – významnost; – zákaz vzájemných zápočtů; – přednost skutečnosti před vnějším zdáním; – účetnictví na akruální bázi. 1.3. ZÁKLAD SESTAVENÍ 1.3.1. Pracovní a zúčtovací měna Finanční výkazy se prezentují v milionech eur, protože euro je pracovní a zúčtovací měnou ERF. 1.3.2. Měna a základ pro přepočet Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění operací. Ve výsledovce se vykazují kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání transakcí v cizí měně a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků za pomoci směnných kurzů ke konci účetního období. Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů platných dne 31. prosince: Měna || 31. 12. 2011 || 31. 12. 2010 || Měna || 31. 12. 2011 || 31. 12. 2010 BGN || 1.9558 || 1.9558 || LTL || 3.4528 || 3.4528 CZK || 25.7870 || 25.0610 || PLN || 4.4580 || 3.9750 DKK || 7.4342 || 7.4535 || RON || 4.3233 || 4.2620 EEK || neuv. || 15.6466 || SEK || 8.9120 || 8.9655 GBP || 0.8353 || 0.8607 || CHF || 1.2156 || 1.2504 HUF || 314.5800 || 277.9500 || JPY || 100.2000 || 108.6500 LVL || 0.6995 || 0.7094 || USD || 1.2939 || 1.3362 1.3.3. Použití odhadů V souladu s mezinárodními standardy pro veřejný sektor (IPSAS) a obecně přijatými účetními zásadami zahrnují účetní závěrky nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné výše rezerv, ztráty ze snížení hodnoty pohledávek a výdaje příštích období. Skutečná hodnota se může od těchto odhadů lišit. Změny odhadů se zaznamenávají v období, v němž jsou zjištěny. 1.4. ROZVAHA 1.4.1 Částky předběžného financování Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost nebo záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije buď k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí. Pokud příjemci nevznikly způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit ERF. Částka předběžného financování se sníží (úplně nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek. Nevypořádané částky předběžného financování se na konci roku ocení ve výši původně vyplacených částek snížených o vrácené částky, zúčtované způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky. Úroky z předběžného financování se zaúčtovávají tak, jak nabíhají v souladu s ustanoveními příslušné dohody. Na konci roku se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou příjmy z naběhlých úroků. 1.4.2 Pohledávky Pohledávky jsou vykazovány v původní výši snížené o opravné položky. Opravná položka k pohledávce se vytvoří v případě, existují–li objektivní důkazy, že nebude možné inkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše této opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva, která odpovídá současné hodnotě očekávaných budoucích peněžních toků diskontovaných tržní úrokovou sazbou pro podobné dlužníky. Zúčtovává se také obecná opravná položka za nevypořádané inkasní příkazy, na které se nevztahuje zvláštní opravná položka. Tato obecná opravná položka vychází z historické ztrátovosti. Opravná položka se vykazuje ve výsledovce. 1.4.3 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty Peníze a peněžní ekvivalenty jsou finanční nástroje a jsou definovány jako krátkodobá aktiva. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců. 1.4.4 Splatné závazky Významná část splatných závazků ERF nesouvisí s nákupem zboží či služeb, ale s neuhrazenými žádostmi příjemců grantů o proplacení nákladů a jiné finanční podpory. Jako splatné závazky jsou zachyceny po obdržení žádosti o proplacení nákladů a poté, co je příslušní účastníci finanční operace ověří a schválí jako způsobilé. V této fázi se oceňují v jejich schválené a způsobilé výši. Splatné závazky z nákupu zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši; odpovídající výdaje se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení. 1.4.5 Rezervy Rezervy jsou tvořeny v okamžiku, kdy má ERF aktuální právní nebo implicitní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a lze–li částku spolehlivě odhadnout. Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných výdajů nutných ke splnění aktuálního závazku k datu vykázání. 1.4.6 Náklady, výnosy, příjmy a výdaje příštích období Důležitým prvkem akruálního účetnictví je účtování transakcí v rozpočtovém roce, s nímž souvisejí. Tento postup je označován jako oddělování účetních období v rámci účetní uzávěrky. Zejména je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků ERF, které ještě nebyly ERF nahlášeny (výdaje příštích období). A naopak souvisí některé platby provedené v aktuálním rozpočtovém roce s následujícím obdobím (náklady příštích období), a je nutné je identifikovat a účetně zachytit v příslušném následujícím období (příslušných následujících obdobích). Podle účetních pravidel ERF se transakce a účetní případy zachycují ve finančních výkazech za období, s nímž souvisí. Na konci účetního období se výdaje příštích období účtují na základě odhadované výše převáděného závazku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými provozními a praktickými zásadami Komise, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy přinášely věrný a poctivý obraz skutečnosti. Výnosy se rovněž účetně zachycují v období, s nímž souvisí. Není–li ke konci roku vystavena faktura, ale ERF poskytl službu nebo dodal zboží nebo existuje smluvní dohoda (např. smlouva), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období. Pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby ještě nebyly poskytnuty nebo zboží zatím nebylo dodáno, bude výnos odložen a zaúčtuje se v následujícím účetním období. 1.5. VÝSLEDOVKA 1.5.1 Příjmy Evropský rozvojový fond nesestavuje výnosovou stránku rozpočtu. Řádné příspěvky od členských států jsou považovány za kapitál fondu. Výnosy zahrnují zpětně získané výdaje a úrokové výnosy. Zpětné získávání výdajů V případě operací, jež zakládají nárok na vrácení výdajů původně uhrazených z ERF konečnému příjemci nebo třetí zemi, jsou vystavovány inkasní příkazy a je stanoveno snížení následných plateb. Jejich účetní zachycení vypadá následovně: – zpětně získané výdaje: vystavený inkasní příkaz se stává pohledávkou, která je ve výsledovce zachycena jako příjem za daný rok, nebo – zpětné získávání částek předběžného financování: v tomto případě je částka vykázána v rozvaze v položce předběžného financování. Výnosy z úroků Výnosový úrok se vykazuje ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby. Výnosový úrok zahrnuje úrok obdržený a splatný z peněžních zůstatků a běžných vkladů na účtech v komerčních bankách a z pozdních splátek nároků ERF. Výnosový úrok se zaúčtovává tak, jak nabíhá. 1.5.2 Výdaje Náklady plynoucí z nákupu zboží a služeb se zachycují po dodání a jejich akceptaci. Oceňují se v původní fakturované ceně. Nesměnárenské náklady tvoří většinu výdajů ERF. Souvisejí s převody na příjemce a tvoří je tři typy: nárokové částky, převody podle dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení. Převody se zaúčtovávají jako náklady vynaložené v tom období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením či jiným právním předpisem) nebo byla podepsána smlouva, která převod povoluje, pokud příjemce splnil případná kritéria způsobilosti a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku. Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro vykázání, se zaúčtuje jako náklad ve způsobilé výši. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období již závazkem vůči příjemcům, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období. Úrokové náklady Nákladový úrok se vykazuje ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby. Nákladový úrok zahrnuje úroky zaplacené či splatné a zaúčtovává se tak, jak nabíhá. 1.6. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY 1.6.1 Podmíněná aktiva Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vzniklo jako důsledek událostí v minulosti a jehož existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou ERF. Podmíněné aktivum je vykázáno, je–li pravděpodobný příliv ekonomických užitků nebo výkonnostního potenciálu. Podmíněná aktiva se posuzují ke každému rozvahovému dni, tak aby účetní závěrka náležitě zachycovala skutečný vývoj. Pokud je téměř jisté, že dojde k přílivu ekonomických užitků nebo výkonnostního potenciálu a pokud lze hodnotu aktiva spolehlivě ocenit, zaúčtuje se aktivum a související výnosy v účetní závěrce za období, v němž ke změně došlo. Záruky jsou možná aktiva, která vyplývají z minulých událostí a jejichž existenci potvrdí existence či neexistence předmětu záruky. Záruky tudíž mohou splňovat podmínky k tomu, aby byly vykazovány jako podmíněná aktiva. Záruka je vypořádána, když již neexistuje předmět záruky. Záruka je realizována, jsou–li splněny podmínky pro výzvu, aby ručitel platil. 1.6.2 Podmíněné závazky Podmíněný závazek je možné pasivum, které vzniklo jako důsledek událostí v minulosti a jehož existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou ERF; nebo se jedná o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl vykázán, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek, anebo za málo pravděpodobných okolností, pokud výši závazku není možné dostatečně spolehlivě stanovit. Podmíněný závazek se vykáže, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál. Podmíněné závazky se ke každému rozvahovému dni oceňují s cílem určit, zda se odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál stal pravděpodobným. Stane–li se pravděpodobným, že v souvislosti s položkou, s níž se nakládá jako s podmíněným závazkem, bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál, vytvoří se v účetní závěrce za období, v němž došlo ke změně pravděpodobnosti, rezerva. 2. VYSVĚTLIVKY K ROZVAZE DLOUHODOBÁ AKTIVA 2.1 DLOUHODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Dlouhodobé předběžné financování || – || 191 || 189 || 380 || 353 CELKEM || – || 191 || 189 || 380 || 353 Řada smluv umožňuje vyplacení záloh před zahájením prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb. V některých případech se v platebním harmonogramu smlouvy předpokládají předběžné platby na základě zpráv o pokroku. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí. Předběžné financování se vykazuje očištěné od otevřených inkasních příkazů týkajících se záloh a od odhadovaných způsobilých částek, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány. Pro to, je–li předběžné financování vykázáno jako krátkodobé, nebo dlouhodobé zálohové aktivum, je určující termín možnosti jeho zpětného získání či využití. Využití je určeno smlouvou o daném projektu. Všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti měsíců ode dne vykázání se vykazují jako krátkodobé předběžné financování, a tedy jako krátkodobá aktiva. Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Tyto částky předběžného financování se proto vykazují jako dlouhodobá aktiva. Zvýšení dlouhodobého předběžného financování o 28 milionů EUR (ve srovnání se stavem k 31. 12. 2010) lze vysvětlit hlavně zvýšením dlouhodobého předběžného financování projektů uvnitř AKT (49 milionů EUR) a správních nákladů (14 milionů EUR), které bylo kompenzováno snížením dlouhodobého předběžného financování odvětvové politiky (17 milionů EUR) a programovatelné pomoci (15 milionů EUR). KRÁTKODOBÁ AKTIVA 2.2 KRÁTKODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12 .2011 CELKEM || 31. 12 .2010 CELKEM Krátkodobé předběžné financování (hrubé) || 148 || 1 659 || 1 608 || 3 415 || 3 115 minus odhadované započtení předběžného financování || (78) || (1 090) || (1 072) || (2 240) || (2 019) CELKEM || 70 || 569 || 536 || 1 175 || 1 096 Zvýšení čistého krátkodobého předběžného financování o 79 milionů EUR bylo způsobeno hlavně zvýšením čistého předběžného financování správních nákladů (77 milionů EUR), programovatelné pomoci (29 milionů EUR), institucionální podpory (44 milionů EUR) a odvětvové politiky (25 milionů EUR). Toto zvýšení bylo kompenzováno snížením financování projektů uvnitř AKT (68 milionů EUR), ostatních programů pomoci vztahujících se k předešlým ERF (20 milionů EUR) a mimořádné pomoci (7 milionů EUR). 2.2.1 Získané záruky za předběžné financování Záruky se požadují jako zajištění předběžného financování a uvolňují se po proplacení poslední žádosti o platbu učiněné v rámci projektu. Záruka má dvě různé hodnoty: „nominální“ a „průběžnou“. U „nominální hodnoty“ se rozhodná událost váže na existenci záruky. U „průběžné hodnoty“ je rozhodnou událostí platba předběžného financování anebo následné zúčtování. K 31. prosinci 2011 činila „nominální“ hodnota záruk, které ERF v souvislosti s předběžným financováním získal, 637 milionů EUR. „Průběžná“ hodnota těchto záruk činila 394 milionů EUR. K 31. prosinci 2010 to bylo 674 milionů EUR a 363 milionů EUR. 2.3 KRÁTKODOBÉ POHLEDÁVKY || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Pohledávky za zákazníky || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Pohledávky za členskými státy || – || – || 9 || 9 || 125 Příjmy a náklady příštích období || 2 || 77 || 10 || 89 || 112 CELKEM || 4 || 87 || 20 || 111 || 247 2.3.1 Pohledávky za zákazníky || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Pohledávky za zákazníky || 6 || 18 || 2 || 27 || 18 Snížení hodnoty pohledávek za zákazníky || (4) || (8) || (1) || (13) || (8) CELKEM || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Tato položka obsahuje inkasní příkazy, které byly k 31. prosinci 2011 zaúčtovány jako zjištěné nároky k navrácení, jež dosud nejsou vykázány v rozvaze v jiných položkách na straně aktiv. Konečný zůstatek inkasních příkazů představuje hodnotzu příkazů k vrácení prostředků vystavených, avšak neuhrazených ke konci roku. U částek, které příjemci dluží, ale u nichž je získání nepravděpodobné, se odhaduje rezerva na snížení hodnoty pohledávek. Tato rezerva má dva aspekty: – Zvláštní případy: podle rizika, že prostředky nebudou získány zpět. – Obecné případy: uplatní se rezerva na základě historické ztrátovosti z pohledávek, k nimž se netvoří zvláštní opravná položka. Provedení takové úpravy neznamená, že od zpětného získání těchto částek bylo upuštěno. Pohyby otevřených inkasních příkazů během účetního období jsou podrobně popsány níže. || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM ZA ROK 2011 || CELKEM ZA ROK 2010 Otevřené inkasní příkazy na počátku roku || 7 || 11 || 0 || 18 || 20 Vydané inkasní příkazy || 11 || 63 || 55 || 130 || 164 Uzavřené inkasní příkazy || (12) || (56) || (55) || (123) || (166) Zaplaceno || (9) || (46) || (53) || (108) || (143) Upuštěno (článek 73 fin. nař.) || 0 || (1) || 0 || (1) || (1) Zrušeno || (1) || (1) || 0 || (2) || (5) Kompenzace || (3) || (8) || (1) || (13) || (17) Otevřené inkasní příkazy ke konci roku || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 2.3.2 Pohledávky za členskými státy Pohledávky za členskými státy v rámci 10. ERF ve výši 9 milionů EUR zahrnují příspěvky, které měly poskytnout Maďarsko a Portugalsko a které došly v lednu a únoru 2012, a příspěvek spolufinancování od Dánska, který ještě není splatný. 2.3.3 Příjmy a náklady příštích období Příjmy a náklady příštích období především zahrnují naběhlé úroky z částek předběžného financování. Do této položky jsou dále zahrnuty naběhlé úrokové výnosy z pozdních splátek příspěvků. Snížení příjmů a výdajů příštích období v hodnotě 23 milionů EUR lze vysvětlit nižšími naběhlými úroky z předběžného financování (23 milionů EUR) (viz vysvětlivka 3.4.2). 2.4 STYČNÉ ÚČTY || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || CELKEM 31. 12. 2010 do / z 6. ERF || (2 065) || (214) || – || (2 279) || (2 279) do / z 7. ERF || – || 2 279 || – || 2 279 || 2 279 do / z 8. ERF || – || (3 037) || 584 || (2 453) || (2 563) do / z 9. ERF || 3 037 || – || (3 529) || (491) || (450) do / z 10. ERF || (584) || 3 529 || – || 2 944 || 3 013 CELKEM || 387 || 2 557 || (2 944) || 0 || 0 V zájmu efektivity byla jediná pokladna za všechny ERF alokována do 10. ERF. Vede to k operacím mezi jednotlivými ERF, které se vyrovnávají na styčných účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF. Hlavní pohyby na styčných účtech v roce 2011 zahrnují platby provedené z 10. ERF na plnění 8. a 9. ERF a peníze, které 10. ERF obdržel v souvislosti s příspěvky vyžádanými v rámci 9. ERF. 2.5 PENÍZE A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY[6] || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || CELKEM 31. 12. 2010 Peněžní prostředky na bankovních účtech || – || – || 1 211 || 1 211 || 781 Zajišťovací účty STABEX || – || – || 5 || 5 || 17 Bankovní účty pro spolufinancování || – || 6 || 2 || 8 || 10 Zvláštní fond pro Konžskou demokratickou republiku[7] || – || – || 1 || 1 || 0 CELKEM || – || 6 || 1 218 || 1 224 || 808 2.5.1 Peněžní prostředky na bankovních účtech || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Zvláštní účty – finanční ústavy členských států || – || – || 1 129 || 1 129 || 599 Běžné účty – komerční banky || – || – || 80 || 80 || 180 Místní pověření plátci || – || – || 2 || 2 || 1 CELKEM || – || – || 1 211 || 1 211 || 781 Celkové zvýšení peněžních prostředků na bankovních účtech lze vysvětlit hlavně nižším než plánovaným plněním rozpočtu v roce 2011. Účty místních pověřených plátců se rozumí částky, které jsou uloženy na bankovních účtech ve státech AKT a ZZÚ a používají se k platbám v místní měně na území přijímajícího státu. Tyto účty jsou vedeny v eurech nebo v měně členského státu Unie. S cílem dosáhnout centralizovanější správy plateb bylo v roce 2011 uzavřeno 2 z 8 zbývajících účtů místních pověřených plátců. 2.5.2 Zajišťovací účty STABEX || v milionech EUR || Zůstatek k 31. 12. 2011 || Zůstatek k 31. 12. 2010 Svatá Lucie || 0 || 7 Svatý Vincenc a Grenadiny || 0 || 4 Pobřeží slonoviny || 2 || 2 Malawi || 1 || 1 Ostatní země || 2 || 3 CELKEM || 5 || 17 STABEX je zkratka pro systém finančních náhrad Evropské unie na stabilizaci příjmů z vývozu zemí AKT. Tento systém byl zaveden poprvé úmluvou z Lomé (1975) s cílem zmírnit nepříznivé důsledky nestability příjmů z vývozu zemědělských produktů. Zůstatek na zajišťovacích účtech STABEX představuje celkové finanční prostředky STABEX, které jsou k dispozici a které budou v budoucnu převedeny do příslušného přijímajícího státu AKT. Tento zůstatek se vztahuje k 10. ERF. V roce 2011 byly v důsledku ukončení nástroje pomoci STABEX uzavřeny dva zajišťovací účty STABEX. Kromě těchto prostředků existují další prostředky STABEX, které jsou ve vlastnictví přijímajících států AKT. Jakmile se Komise a přijímající stát (AKT) dohodnou na způsobu využití těchto prostředků STABEX, podepíší spolu dohodu o převodu. V souladu s článkem 211 dohody z Lomé IV[8] (v revidovaném znění) se prostředky převedou na úročený zajišťovací účet se dvěma podpisovými právy (Evropská komise a přijímající stát) otevřený jménem státu AKT. Prostředky zůstanou na těchto účtech se dvěma podpisovými právy, dokud jejich převod na projekt není odůvodněn rámcem vzájemných povinností (FMO). Schvalovací osoba Komise si podrží podpisové právo k účtu, aby se zajistilo, že prostředky budou vyplaceny řádným způsobem. Prostředky na účtech se dvěma podpisovými právy jsou majetkem státu AKT, a nezapisují se tedy v účtech ERF mezi aktiva. Převody na tyto účty se vykazují jako platby STABEX. V roce 2011 bylo do ERF vráceno 26 milionů EUR z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT podle článku 1.4 interní dohody o 10. ERF[9]. Tyto prostředky byly převedeny především ze Svaté Lucie (9 milionů EUR), Keni (7 milionů EUR) a Toga (4 miliony EUR). Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních příjmů (nástroj pomoci STABEX) ve výsledovce 8. ERF. 2.5.3 Bankovní účty pro spolufinancování || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Bankovní účty pro spolufinancování || – || 6 || 2 || 8 || 10 CELKEM || – || 6 || 2 || 8 || 10 Tyto účty zahrnují částky vztahující se ke smlouvám o spolufinancování s datem uzavření do roku 2007 včetně. Tyto prostředky na spolufinancování jsou vlastnictvím dotčených členských států, a proto je odpovídající částka zapsána jako splatný závazek. Dopad na čistá aktiva je tedy nulový. Spolufinancování ze strany Itálie v rámci 9. ERF stále probíhá v Somálsku. Bankovní účty pro spolufinancování z 10. ERF jsou vedeny pro staré spolufinancované projekty, které jsou ukončovány. Tyto prostředky budou navráceny členským státům poté, co k tomu vydá pokyn schvalující osoba. KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY 2.6 KRÁTKODOBÉ SPLATNÉ ZÁVAZKY || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Krátkodobé splatné závazky || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 Výdaje příštích období || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Odložený kapitálový vklad || – || – || 295 || 295 || 272 CELKEM || 29 || 315 || 689 || 1 033 || 1 045 Mezi krátkodobé splatné závazky jsou účtovány výkazy nákladů, které obdržel ERF v rámci grantových operací a zadávacích řízení. Nárokovaná částka se vykáže jako závazek v okamžiku obdržení žádosti. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadaných zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po těchto uzávěrkových operacích byly proto odhadované způsobilé částky vykázány jako výdaje příštích období. 2.6.1 Krátkodobé splatné závazky || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Dodavatelé a další || 9 || 140 || 159 || 308 || 400 Závazky splatné členským státům – spolufinancování || – || 6 || 75 || 81 || 75 Ostatní splatné závazky || – || – || 10 || 10 || 12 CELKEM || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 2.6.1.1 Dodavatelé a další Pod touto položkou se skrývají částky dlužné dodavatelům a částky splatné veřejnoprávním institucím a třetím státům. Snížení ve výši 92 milionů EUR, ke kterému došlo oproti předchozímu vykazovanému období, způsobilo v první řadě snížení závazků splatných třetím zemím (62 milionů EUR). 2.6.1.2 Závazky splatné členským státům – spolufinancování Obdržené příspěvky na spolufinancování jsou vykázány jako závazky vůči členským státům, protože splňují kritéria výnosů z nesměnárenských transakcí pod podmínkou. ERF musí použít tyto příspěvky na poskytnutí služeb třetím stranám, jinak musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit členským státům. Nevypořádané závazky z dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování minus vzniklé výdaje v souvislosti s projektem. Dopad na čistá aktiva je nulový. Závazky za spolufinancování vůči členským státům ve výši 8 milionů EUR se vztahují k dohodám o spolufinancování uzavřeným do roku 2007 včetně. Tyto prostředky jsou vedeny na speciálních bankovních účtech, viz 2.5.3 výše (bankovní účty pro spolufinancování). V roce 2011 došly nové příspěvky na spolufinancování ve výši 7 milionů EUR (Belgie 3 miliony EUR, Spojené království 2 miliony EUR, Švédsko 1 milion EUR a Švýcarsko 1 milion EUR). Prostředky, které se vztahují k dohodám o spolufinancování uzavřeným v roce 2008 a později, nejsou vedeny na speciálních bankovních účtech. Splatné závazky za spolufinancování klesly o 2 miliony EUR jako náhrada za výdaje vzniklé při spolufinancování projektů (viz 3.1.4 a 3.2.2). 2.6.1.3 Ostatní splatné závazky Ostatní závazky zahrnují zejména nepřidělené peněžní příjmy a vrácené částky. 2.6.2 Výdaje příštích období || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Výdaje příštích období || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 CELKEM || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Na konci roku je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které ještě nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období. Odhadované využití částky předfinancování se vykazuje jako odhadované vyúčtování předfinancování (viz 2.2). 2.6.3 Odložený kapitálový vklad || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Spojené království || – || – || 289 || 289 || 269 Irsko || – || – || 5 || 5 || 3 Litva || – || – || 1 || 1 || – CELKEM || – || – || 295 || 295 || 272 Uvedená částka zahrnuje příspěvky od členských států zaplacené předem. ČISTÁ AKTIVA 2.7 VYŽÁDANÝ KAPITÁL || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM Kapitál fondu || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nevyžádaný kapitál fondu || – || (660) || (21 152) || (21 812) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2010 || 12 840 || 11 039 || – || 23 879 || || || || Kapitál fondu || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nevyžádaný kapitál fondu || – || – || (18 712) || (18 712) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2011 || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 Kapitál fondu představuje celkovou částku příspěvků, kterou jsou členské státy povinny vložit do příslušného ERF, jak je stanoveno ve vnitřních dohodách. Nevyžádané prostředky představují počáteční příspěvky členských států, které dosud nebyly od členských států vyžádány. Vyžádaný kapitál představuje počáteční vklady, k jejichž převedení na účty pokladny byly členské státy vyzvány v souladu s postupem stanoveným v článku 16 finančního nařízení pro 10. ERF. Kapitál 8. a 9. ERF byl vyžádán a obdržen v plném rozsahu. 10. ERF vstoupil v platnost v roce 2008, přičemž kapitál fondu byl v souladu s vnitřní dohodou pro 10. ERF stanoven na 21 152 milionů EUR. Kapitál fondu || || || || v milionech EUR Příspěvky || % || Nevyžádané příspěvky v rámci 9. ERF 31. 12. 2010 || Příspěvky vyžádané v roce 2011 || Nevyžádané příspěvky v rámci 9. ERF 31. 12. 2011 Rakousko || 2.65 || (19) || 19 || – Belgie || 3.92 || (27) || 27 || – Dánsko || 2.14 || (15) || 15 || – Finsko || 1.48 || (10) || 10 || – Francie || 24.30 || (170) || 170 || – Německo || 23.36 || (164) || 164 || – Řecko || 1.25 || (9) || 9 || – Irsko || 0.62 || (4) || 4 || – Itálie || 12.54 || (88) || 88 || – Lucemburk || 0.29 || (2) || 2 || – Nizozemsko || 5.22 || (37) || 37 || – Portugalsko || 0.97 || (7) || 7 || – Španělsko || 5.84 || (41) || 41 || – Švédsko || 2.73 || (19) || 19 || – Spojené království || 12.69 || (89) || 89 || – EIB || neuv. || 40 || (40) || – CELKEM || 100,00 || (660) || 660 || – || || || || v milionech EUR Příspěvky || % || Nevyžádané příspěvky v rámci 10. ERF 31.12.2010 || Příspěvky vyžádané v roce 2011 || Nevyžádané příspěvky v rámci 10. ERF 31.12.2011 Rakousko || 2.41 || (510) || 59 || 451 Belgie || 3.53 || (747) || 86 || 661 Dánsko || 2.00 || (423) || 49 || 374 Finsko || 1.47 || (311) || 36 || 275 Francie || 19.55 || (4 135) || 477 || 3 658 Německo || 20.50 || (4 336) || 500 || 3 836 Řecko || 1.47 || (311) || 36 || 275 Irsko || 0.91 || (192) || 22 || 170 Itálie || 12.86 || (2 720) || 314 || 2 406 Lucembursko || 0.27 || (57) || 7 || 51 Nizozemsko || 4.85 || (1 026) || 118 || 908 Portugalsko || 1.15 || (243) || 28 || 215 Španělsko || 7.85 || (1 660) || 192 || 1 469 Švédsko || 2.74 || (580) || 67 || 513 Spojené království || 14.82 || (3 135) || 362 || 2 773 Kypr || 0.09 || (19) || 2 || 17 Česká republika || 0.51 || (108) || 12 || 95 Estonsko || 0.05 || (11) || 1 || 9 Maďarsko || 0.55 || (116) || 13 || 103 Litva || 0.12 || (25) || 3 || 22 Lotyšsko || 0.07 || (15) || 2 || 13 Malta || 0.03 || (6) || 1 || 6 Polsko || 1.3 || (275) || 32 || 243 Slovinsko || 0.18 || (38) || 4 || 34 Slovensko || 0.21 || (44) || 5 || 39 Bulharsko || 0.14 || (30) || 3 || 26 Rumunsko || 0.37 || (78) || 9 || 69 CELKEM || 100,00 || (21 152) || 2 440 || 18 712 V roce 2011 byla vydána poslední výzva pro 9. ERF a byly vyžádány první příspěvky do 10. ERF, jehož se účastní 27 členských států. 2.8 OSTATNÍ REZERVY || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM do / z 6. ERF || 94 || 490 || – || 584 || 584 do / z 7. ERF || 533 || 1 135 || – || 1 668 || 1 668 do / z 8. ERF || – || 2 762 || 141 || 2 903 || 2 864 do / z 9. ERF || (2 762) || – || 161 || (2 601) || (2 531) do / z 10. ERF || (141) || (161) || – || (302) || (333) CELKEM || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 || 2 252 Od vstupu 10. ERF v platnost v roce 2008 jsou všechny prostředky uvolněné z předchozích ERF převáděny do rezervy 10. ERF. Tato rezerva může být použita pouze tehdy, jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody použitelné pro 10. ERF. V roce 2011 bylo do 10. ERF převedeno 38 milionů EUR a 80 milionů EUR uvolněných prostředků z 8., resp. 9. ERF a z výkonnostní rezervy 10. ERF bylo do 9. ERF převedeno 150 milionů EUR[10]. Dne 23. května 2011 přijala Rada rozhodnutí[11] vyčlenit ve prospěch Jižního Súdánu 200 milionů EUR z prostředků uvolněných z projektů v rámci 9. ERF a dřívějších ERF. Na konci roku 2011 byla tato částka stále ještě přidělena do výkonnostní rezervy 10. ERF, nicméně v roce 2012 by měla být z této rezervy uvolněna. 3. VYSVĚTLIVKY K VÝSLEDOVCE 3.1 PROVOZNÍ VÝNOSY v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM ZA ROK 2011 || CELKEM ZA ROK 2010 Zpětné získávání výdajů || 3 || 11 || 2 || 16 || 29 Zpětně získané prostředky STABEX || 26 || – || – || 26 || 32 Kurzové výnosy || 11 || 37 || 7 || 54 || 78 Provozní zisk ze spolufinancování || – || – || 2 || 2 || 1 CELKEM || 40 || 49 || 10 || 99 || 140 3.1.1 Zpětné získávání výdajů V této položce jsou zaznamenány inkasní příkazy vystavené ERF a snížení následných plateb, jež jsou zachyceny v účetnictví ERF a jejichž účelem je získat zpět původně vyplacené částky. Tyto příkazy jsou vystavovány na základě kontrol, ukončených auditů nebo analýz způsobilosti. Je třeba uvést, že zpětně získané částky předběžného financování nejsou zahrnuty do výnosů, ale jsou v rozvaze zachyceny jako předběžné financování. 3.1.1.1 Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek V roce 2011 byly vydány inkasní příkazy k vrácení neoprávněně vyplacených 12 milionů EUR (v roce 2010 to bylo 11 milionů EUR). Z toho se 8 milionů EUR týkalo vrácení výdajů, a proto byly zaúčtovány mezi provozní výnosy. Částka 4 milionů EUR představovala vrácení vyplaceného předběžného financování a byla připsána v rozvaze do položky zálohových aktiv. Charakter vracení neoprávněně vyplacených částek lze shrnout takto: v milionech EUR || || Příjmy || Předběžné financování || CELKEM ZA ROK 2011 || Příjmy || Předběžné financování || CELKEM ZA ROK 2010 Chyba || 2 || 1 || 3 || 1 || 1 || 2 Nesrovnalost || 6 || 3 || 8 || 5 || 3 || 8 OLAF vyrozuměn || 1 || – || 1 || 1 || – || 1 CELKEM || 8 || 4 || 12 || 7 || 4 || 11 3.1.2 Zpětně získané prostředky STABEX V roce 2011 bylo do ERF vráceno 26 milionů EUR z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT podle článku 1.4 interní dohody o 10. ERF[12]. Tyto prostředky byly převedeny především ze Svaté Lucie (9 milionů EUR), Keni (7 milionů EUR) a Toga (4 miliony EUR). Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních příjmů (nástroj pomoci STABEX) ve výsledovce 8. ERF. 3.1.3 Kurzové výnosy Kurzové zisky plynou z běžných činností a souvisejících transakcí prováděných v jiných měnách než euro a dále z přecenění ke konci roku v rámci sestavování závěrky. Jedná se o realizované i nerealizované kurzové zisky. 3.1.4 Provozní zisk ze spolufinancování Provozní zisk ze spolufinancování představuje využité příspěvky (viz 3.2.2). Jelikož tyto příspěvky splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnárenských operací, příspěvek se uznává v souladu s tím, jak je realizován projekt spolufinancování. 3.2 PROVOZNÍ NÁKLADY v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM ZA ROK 2011 || CELKEM ZA ROK 2010 Provozní náklady – nástroje pomoci || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 Provozní náklady na spolufinancování || – || – || 2 || 2 || 1 Kurzové ztráty || 11 || 41 || 8 || 61 || 58 Snížení hodnoty pohledávek || 3 || 4 || – || 7 || 3 CELKEM || 128 || 924 || 1 650 || 2 702 || 2 914 3.2.1 Provozní náklady – nástroje pomoci || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 2011 || CELKEM 2010 Programovatelná podpora || 58 || 56 || 1 136 || 1 251 || 1 127 Makroekonomická podpora || – || 51 || – || 51 || 35 Odvětvová politika || 0 || 372 || 0 || 371 || 765 Dotace na úroky || 0 || – || – || 0 || Projekty uvnitř AKT || – || 301 || 349 || 650 || 336 Mimořádná pomoc || – || 63 || 149 || 212 || 442 Pomoc uprchlíkům || 0 || – || – || 0 || (1) Rizikový kapitál || 19 || – || – || 19 || STABEX || 12 || – || – || 12 || 46 Sysmin[13] || (8) || – || – || (8) || 10 Ostatní programy pomoci vztahující se k předchozím ERF || – || 24 || – || 24 || (17) Snížení dluhu – vysoce zadlužené chudé země a Světová banka || – || – || – || – || 14 Institucionální podpora || – || 2 || 6 || 8 || 44 Zúčtování příjmů z vývozu || 32 || 10 || – || 42 || 37 Zvláštní fond pro Konžskou demokratickou republiku || – || 0 || – || 0 || 15 Celkem || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 Provozní náklady ERF pokrývají různé nástroje pomoci a mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány. 3.2.2 Provozní náklady na spolufinancování Jedná se o náklady vzniklé v souvislosti s projekty spolufinancování v roce 2011. Protože obdržené příspěvky na spolufinancování splnily kritéria výnosů z nesměnárenských operací pod podmínkou, byla odpovídající částka příspěvků zaúčtována jako provozní výnos (viz bod 3.1.4). 3.2.3 Kurzové ztráty Kurzové ztráty vznikají z běžných činností a souvisejících transakcí prováděných v jiných měnách než euro a dále z přecenění ke konci roku v rámci sestavování účetní závěrky. Jedná se o kurzové ztráty realizované i nerealizované. Posuzujeme-li čistou pozici, byla v tomto roce vykázána čistá kurzová ztráta ve výši 6 milionů EUR (kurzové ztráty 61 milionů EUR minus kurzové zisky 54 milionů EUR). 3.2.4 Snížení hodnoty pohledávek Tato položka obsahuje zejména opravy předběžného financování a částky související s tvorbou opravných položek k pohledávkám nebo jejich odepsání. 3.3 SPRÁVNÍ NÁKLADY v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM ZA ROK 2011 || CELKEM ZA ROK 2010 Správní náklady || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 CELKEM || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 Tato položka obsahuje podpůrné výdaje; tj. správní náklady plynoucí z plánování a plnění Evropských rozvojových fondů. Jedná se o výdaje na přípravu, sledování a hodnocení projektů a následná opatření, jakož i o výdaje na počítačové sítě, technickou pomoc apod. 3.4 VÝNOSY Z FINANČNÍCH OPERACÍ v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM ZA ROK 2011 || CELKEM ZA ROK 2010 Úrokové výnosy – evropské banky || – || 0 || 1 || 1 || 1 Úrokové výnosy – STABEX || 0 || – || – || 0 || 0 Úrokové výnosy z pozdních plateb inkasních příkazů || 0 || 0 || 0 || 0 || 3 Úrok z předběžného financování || (1) || (19) || (1) || (21) || 91 CELKEM || (1) || (19) || 0 || (20) || 95 Úrokové výnosy zůstaly v roce 2011 na nízké úrovni kvůli úrokovým sazbám, které jsou i nadále nízké. 3.4.1 Úrokové výnosy z pozdních plateb inkasních příkazů Jedná se o úroky získané z opožděné platby inkasních příkazů od dlužníků, včetně opožděné platby příspěvků od členských států. Takovéto prostředky se mohou použít na financování projektů v souladu s články 1 a 6 vnitřní dohody použitelné na 10. ERF. 3.4.2 Úrok z předběžného financování Úrok z předběžného financování se v účetní závěrce vyúčtovává v souladu s ustanoveními čl. 7 odst. 3 a článku 8 finančního nařízení pro 10. ERF. Naběhlé úroky z předběžného financování za rok 2011 jsou nižší než v roce 2010 a odúčtování částky z roku 2010 způsobilo záporný výnos z úroků. Příčinou je skutečnost, že v průběhu roku 2011 bylo několik smluv, které původně v roce 2010 platily za grantové smlouvy, reklasifikováno na smlouvy o společném řízení s mezinárodními organizacemi. V souladu s ustanoveními výše uvedených článků finančního nařízení se u prvního typu smluv vypočítávají naběhlé úroky z předběžného financování, u druhého typu smluv však nikoli. 4. VYSVĚTLIVKY K VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ 4.1 ÚČEL A SESTAVENÍ VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ Informace o peněžních tocích umožňují posoudit schopnost ERF vytvářet peníze a peněžní ekvivalenty a jeho potřeby těchto peněžních toků využívat. Výkaz peněžních toků se sestavuje nepřímou metodou. Znamená to, že čistý přebytek nebo schodek za rozpočtový rok se upraví o účinky nepeněžních transakcí a případného časového rozlišení hotovosti přijaté či vyplacené v minulosti či budoucnosti. Peněžní toky vyplývající z transakcí v cizích měnách se účtují v zúčtovací měně ERF (euro) po převedení cizích měn na euro pomocí příslušných směnných kurzů platných v den, kdy dochází k peněžnímu toku. 4.2 PROVOZNÍ ČINNOSTI Výkaz peněžních toků ERF ukazuje pouze peněžní toky z provozních činností, protože ERF nevykonává žádné investiční ani finanční činnosti. Cílem provozních činností je podílet se na dosahování politicky cílených výsledků. 5. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A ZÁVAZKY A OSTATNÍ ZVEŘEJNĚNÍ 5.1 PODMÍNĚNÁ AKTIVA v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Záruky za plnění || 16 || 221 || 88 || 325 || 360 Záruky za zádržné || 5 || 151 || 40 || 197 || 227 Podmíněná aktiva, které se vztahují k případům řešeným před soudem || – || 1 || – || 1 || 1 CELKEM || 21 || 373 || 128 || 523 || 587 5.1.1 Záruky za plnění V některých případech jsou požadovány záruky za plnění, jež mají zajistit, aby příjemci finančních prostředků EDF splnili své závazky, které jim vyplývají ze smluv s EDF. Snížení záruk za plnění o 35 milionů EUR představuje rozdíl mezi uvolněnými zárukami a nově přijatými zárukami. Většina těchto záruk byla uvolněna v rámci 8. ERF (23 milionů EUR především v souvislosti s programovatelnou pomocí) a 9. ERF (90 milionů EUR především v souvislosti s podporou odvětvové politiky). 5.1.2 Záruky za zádržné Záruky za zádržné se vztahují výlučně na zakázky na stavební práce. Aby se zajistilo, že dodavatel splní své závazky, obvykle se příjemcům neuvolňuje 10 % průběžných plateb. Tyto neuvolněné částky jsou zapsány jako závazky. Se souhlasem zadavatele může však dodavatel předložit záruku za zádržné, která nahrazuje zadržené částky průběžných plateb. Takové přijaté záruky se vykazují jako podmíněná aktiva. Snížení záruk za zádržné o 30 milionů EUR představuje rozdíl mezi uvolněnými zárukami a nově přijatými zárukami. Většina těchto záruk byla uvolněna v rámci 9. ERF (63 milionů EUR především v souvislosti s podporou odvětvové politiky). Nové záruky došly zejména v rámci 9. ERF (31 milionů EUR především v souvislosti s podporou odvětvové politiky) a v rámci 10. ERF (22 milionů EUR). 5.2 PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Částky, které se vztahují k případům řešeným před soudem || – || 0 || – || 0 || 6 CELKEM || – || 0 || – || 0 || 6 Výše uvedené částky se týkají žalob o náhradu škody podaných proti ERF, dalších právních sporů a odhadovaných právních výloh. Veškeré podmíněné závazky a jiné závazky by byly v případě splatnosti financovány v budoucnu z rozpočtu ERF. 5.3 OSTATNÍ ZVEŘEJNĚNÍ 5.3.1 Rozpočtové závazky v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || 31. 12. 2011 CELKEM || 31. 12. 2010 CELKEM Zbývající rozpočtové závazky, dosud nesplacené || 157 || 1 643 || 3 794 || 5 594 || 5 991 Související částky zapsané na účet hospodářského výsledku. || (29) || (308) || (309) || (646) || (714) CELKEM || 128 || 1 335 || 3 485 || 4 948 || 5 277 Nevypořádané rozpočtové závazky představují dosud nevyužité závazky, jež dosud nebyly zrušeny nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů. K 31. prosinci 2011 činily nevypořádané rozpočtové závazky celkem 5 594 milionů EUR. Částka vykázaná jako budoucí závazek k financování odpovídá rozdílu mezi těmito nevypořádanými rozpočtovými závazky a souvisejícími částkami, které byly jako náklady vykázány ve výsledovce za rok 2011, tj. částce ve výši 4 948 milionů EUR. 6. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK Následující údaje o řízení finančních rizik Evropského rozvojového fondu se týkají pokladních operací, které za účelem plnění prostředků Evropského rozvojového fondu provádí jeho jménem Evropská komise. 6.1 POSTUPY V OBLASTI ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVÁNÍ (HEDGING) Pravidla a zásady pro řízení pokladních operací ERF jsou stanoveny nařízením Rady č. 215/2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond a ve vnitřní dohodě. Vzhledem k výše uvedenému nařízení platí následující hlavní zásady: – Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účet otevřený u centrální banky daného členského státu nebo u finanční instituce určené členským státem. Částka těchto příspěvků se na těchto účtech ponechá, dokud není třeba provést platby z ERF. – Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány v eurech a v jiných měnách, včetně méně známých. – Bankovní účty otevřené Komisí jménem ERF nesmí být přečerpány. Podle článku 44 nařízení Rady č. 215/2008 Komise kromě zvláštních účtů zakládá jménem ERF další bankovní účty u finančních institucí (centrálních a komerčních bank) za účelem provádění plateb a ukládání jiných příjmů, než jsou příspěvky do členských států do rozpočtu (viz 6.4 níže). Všechny komerční banky, u nichž se pro ERF zakládají jiné účty než výše uvedené „zvláštní účty“ EDF, jsou vybírány Komisí prostřednictvím nabídkových řízení. Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a jsou závislé na moderních informačních systémech. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení povinností, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy. Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit provozní a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady platí pro různé provozní oblasti a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno. 6.2 TRŽNÍ RIZIKA 6.2.1 Měnové riziko Všechny příspěvky jsou vedeny v eurech a jiné měny se nakupují pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení plateb. Pokladní operace ERF díky tomu nejsou vystaveny měnovému riziku. 6.2.2 Úrokové riziko Vzhledem k tomu, že ERF si nepůjčuje žádné peníze, není vystaven úrokovému riziku. Získává však úroky ze zůstatků na svých různých bankovních účtech. Komise proto jménem ERF zavedla opatření zajišťující, aby pravidelně připisovaný úrok odpovídal tržním úrokovým sazbám a jejich případnému kolísání. Zůstatky do druhého dne na účtech komerčních bank jsou zhodnocovány každodenně. Zhodnocování zůstatků na takových účtech se provádí na základě proměnlivých tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). U většiny účtů se úrok počítá sazbou EONIA (Euro Over Night Index Average) a upravuje se tak, aby odrážel výkyvy této sazby. U některých jiných účtů se úroky vypočítávají mezní sazbou ECB (tu používá ECB pro refinanční operace). ERF proto nepodstupuje žádné riziko, že by zůstatky na jeho účtech byly zhodnocovány sazbami nižšími, než jsou sazby tržní. 6.3 ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY) Většina pokladních zdrojů ERF je v souladu s nařízením Rady č. 215/2008 vedena na zvláštních účtech otevřených členskými státy za účelem plateb jejich příspěvků. Většina těchto účtů je vedena u pokladen nebo národních centrálních bank členských států. Tyto instituce nesou pro ERF nejnižší riziko protistrany (riziku jsou vystaveny jeho členské státy). Pokud jde o pokladní zdroje ERF, jež jsou vedeny u komerčních bank za účelem provádění plateb, tyto účty se doplňují až v době, kdy je to potřeba. Jejich doplňování je automaticky řízeno pokladním systémem Komise pro správu hotovosti. Na každém účtu je vedena minimální hotovost, jež je přiměřená průměrné denní výši plateb z tohoto účtu. V důsledku toho jsou částky vedené na těchto účtech do druhého dne stále udržovány na nízké úrovni, takže ERF je vystaven omezenému riziku. Navíc jsou uplatňovány zvláštní zásady pro výběr komerčních bank, aby bylo riziko protistrany, jemuž je ERF vystaven, dále minimalizováno. Všechny komerční banky jsou vybírány ve výběrových řízeních. Pro účast v nich je požadován minimální krátkodobý úvěrový rating agentury Moody P-1 nebo ekvivalentní (S&P A-1 nebo Fitch F1). Za zvláštních, řádně odůvodněných okolností může být vyžadován rating nižší. 6.4 RIZIKO LIKVIDITY Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje pro dané rozpočtové období vždy dosahovaly výše dostačující k provedení všech příslušných plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na závazky v příslušném rozpočtovém období. Příspěvky členských států do ERF se nicméně platí ve třech ročních splátkách, přičemž platby vykazují určitou sezónnost. Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, které mají být během každého měsíce provedeny, pokladna v Komisi a příslušná oddělení vydávající prostředky se navzájem informují o stavu pokladny. Cílem tohoto postupu je zabezpečit, aby platby provedené v jakémkoli období nepřevýšily dostupné pokladní zdroje. Kromě výše uvedeného se při denních pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den dostupná dostatečná likvidita. 7. ZVEŘEJNĚNÍ ÚDAJŮ O SPŘÍZENÝCH STRANÁCH Nebyly zjištěny žádné transakce týkající se této položky, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění. 8. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI Ke dni předání účetní závěrky se účetní ERF nedozvěděl o významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle, ani mu takové záležitosti nebyly nahlášeny. Roční účetní závěrka a příloha k ní byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací. 9. SESOUHLASENÍ HOSPODÁŘSKÉHO VÝSLEDKU A VÝSLEDKU ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ Hospodářský výsledek za rok byl vypočten podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek rozpočtového hospodaření je však v souladu s finančním nařízením založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných podkladových transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. Níže uvedená tabulka přináší toto porovnání a zdůrazňuje hlavní srovnávané částky rozdělené mezi položky příjmů a výdajů. || || v milionech EUR || 2011 || 2010 || || HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK || (2 700) || (2 765) || || PŘÍJMY || || Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření || (52) || (33) Nároky zjištěné v běžném roce, avšak zatím nevybrané || (3) || (4) Nároky zjištěné v předchozích letech a vybrané v běžném roce || 10 || 10 Čistý vliv předběžného financování || 46 || 53 Čisté příjmy příštích období || (13) || (173) || || VÝDAJE || || Zatím neuhrazené výdaje v běžném roce || 98 || 178 Výdaje minulých let uhrazené v běžném roce || (249) || (155) Zrušení plateb || 17 || 39 Čistý vliv předběžného financování || (346) || (353) Čisté výdaje příštích období || 317 || (31) || || VÝSLEDEK ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ ZA ROK || (2 874) || (3 233) 9.1 Sesouhlasení položek – příjmy Rozpočtové příjmy za rozpočtový rok odpovídají příjmům vybraným na základě zjištěných nároků v průběhu roku a částkám vybraným na základě pohledávek z minulých let. Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření, jsou zaznamenávány do výsledovky, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezerv a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít pro závazky. Pro účely sesouhlasení je třeba odečíst od hospodářského výsledku nároky zjištěné v běžném roce, avšak zatím nevybrané, jelikož ty nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky zjištěné v předchozích letech a vybrané v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení k hospodářskému výsledku přičteny. Čistý vliv předběžného financování se získá po zúčtování zpětně získaných částek předběžného financování. Jedná se o přijatou hotovost, která nemá žádný dopad na hospodářský výsledek. Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období za běžný rok, mínus odúčtování příjmů příštích období za předchozí rok. 9.2 Sesouhlasení položek – výdaje Zatím neuhrazené výdaje v běžném roce budou připočítány pro účely sesouhlasení, protože jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, nejsou však součástí rozpočtových výdajů. Naopak výdaje minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů v běžném roce, avšak buď nemají vliv na hospodářský výsledek nebo v případě oprav snižují náklady. Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá na hospodářský výsledek žádný vliv, má však dopad na výsledek rozpočtového hospodaření. Čistý vliv předběžného financování je kombinací nových částek předběžného financování uhrazených v běžném roce (vykázaných jako rozpočtový výdaj v daném roce) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce nebo v předchozích letech po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje akruální výdaj, který není zachycován na rozpočtových účtech, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku jejího provedení. Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku, tj. způsobilé výdaje, které vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak nebyly dosud nahlášeny ERF. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok, snížené o odúčtované výdaje příštích období za předchozí rok. 2. ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ ÚVODNÍ VYSVĚTLIVKA Předchozí ERF · - Rozhodnutí Rady AKT-ES č. 1/2000 ze dne 27. července 2000 o přechodných opatřeních stanoví, že se část nepřidělených zdrojů z předchozích ERF použije v souladu s příslušnými ustanoveními dohody z Cotonou přednostně v rámci přechodných opatření. · Rozhodnutí Komise č. 410/2001 ze dne 16. března 2001, jehož cílem je stanovit příděly na orientační programy pro státy AKT na základě dohody o partnerství AKT-ES, stanoví, že nepřidělené zdroje z předchozích ERF budou využity k provádění programů v souladu s pravidly a postupy příslušných ERF v maximální výši 1,2 miliardy EUR. To platí do té doby, než vstoupí v platnost finanční protokol k 9. ERF. · Rozhodnutím Komise č. 1033/2001 ze dne 15. června 2001 byly stanoveny příděly na regionální programy a spolupráci mezi státy AKT v rámci finančního protokolu k dohodě o partnerství AKT-ES. · Na základě rozhodnutí Komise č. 1252/2002 ze dne 11. července 2002 byla na jedné straně zvýšena částka určená na spolupráci mezi státy AKT o 60 milionů EUR, které pocházejí z obecných rezerv 6. a 7. ERF, a na straně druhé bylo naplánováno využití těchto dodatečných prostředků v období před vstupem v platnost finančního protokolu k 9. ERF, a to v souladu s pravidly a postupy platnými pro původní ERF. · Dále byla rozhodnutím Rady ministrů AKT-ES č. 3/2002 ze dne 23. prosince 2002 odebrána částka 25 milionů EUR z nepřidělených zdrojů 8. ERF (obecná rezerva), která byla následně přidělena na regionální spolupráci na základě dohody o partnerství AKT-ES. · Vzhledem k tomu, že 6. ERF byl uzavřen v roce 2006 a 7. ERF v roce 2008, roční účetní závěrky již neobsahují tabulky týkající se těchto ERF. Naopak realizace převedených zůstatků je obsažena v 9. ERF. · Podobně jako v předchozích letech se v zájmu transparentnosti při předkládání závěrek za rok 2009 v níže uvedených tabulkách rozlišuje u 8. ERF část využitá na základě programování stanoveného v úmluvách z Lomé a část využitá na základě programování stanoveného v dohodě z Cotonou. Druhá uvedená část se při sestavování a předkládání závěrek zpracovala na základě čl. 3 odst. 2 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES podle zemí. Tento článek vytváří pro státy AKT finanční balíček A, který má být využit k makroekonomické podpoře a k podpoře programů a projektů, a dále balíček B, určený ke krytí nepředvídaných potřeb, jako jsou pomoc při mimořádných událostech, iniciativy související s úlevami při splácení dluhu a podpora zaměřená na zmírnění nepříznivých následků nestability příjmů z vývozu[14]. Pokud jde o regiony, postupovalo se na základě regionálního programování, jak je uvedeno v kapitole 2 dohody o partnerství AKT-ES (regionální orientační programy a spolupráce mezi státy AKT). · Podle bodu 4 přílohy Ib (víceletý finanční rámec pro období 2008–2013) dohody o partnerství AKT-ES byly zbývající zůstatky a částky, u nichž byly zrušeny závazky v rámci těchto fondů v období od 31. prosince 2007 do vstupu 10. ERF v platnost, převedeny do 9. ERF, aby se zajistilo, že správa EU bude moci fungovat, a aby se uhradily náklady na probíhající projekty až do doby, než 10. ERF vstoupí v platnost. · Rozhodnutí Rady 2010/406/EU stanovilo, že ve prospěch Súdánu bude použito 150 milionů EUR, které představují prostředky uvolněné z projektů v rámci 9. ERF a předchozích ERF, za účelem řešení potřeb nejohroženějších skupin obyvatelstva. Tato částka byla uvolněna v průběhu roku 2011. · Rozhodnutí Rady 2011/315/EU stanovilo, že ve prospěch Jižního Súdánu bude použito 200 milionů EUR, které představují prostředky uvolněné z projektů v rámci 9. ERF a předchozích ERF, za účelem podpory provádění tříletého rozvojového plánu pro Jižní Súdán. Tato částka doposud nebyla pro programování uvolněna. 10. ERF Dohoda o partnerství AKT-ES, kterou členské státy Evropského společenství a africké, karibské a tichomořské státy (AKT) podepsaly dne 23. června 2000 v Cotonou, vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003. Dohoda z Cotonou byla pozměněna ve dnech 25. června 2005 a 23. června 2010. Rozhodnutí o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Evropskému společenství (2001/822/ES), přijaté dne 27. listopadu 2001 Radou Evropské unie, vstoupilo v platnost dne 2. prosince 2001. Toto rozhodnutí bylo pozměněno dne 19. března 2007 (rozhodnutí 2007/249/ES). Vnitřní dohoda o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou, přijatá zástupci vlád členských států Evropského společenství dne 17. července 2006, vstoupila v platnost dne 1. července 2008. Podle dohody z Cotonou je druhé období (2008-2013) poskytování pomoci EU státům AKT a ZZÚ financováno z 10. ERF ve výši 22 682 milionů EUR, z čehož je: – 21 966 milionů EUR uvolněno ve prospěch států AKT v souladu s víceletým finančním rámcem uvedeným v příloze Ib revidované dohody z Cotonou (z toho 20 466 milionů EUR spravuje Evropská komise), – 286 milionů EUR uvolněno ve prospěch ZZÚ v souladu s přílohou IIAa revidovaného rozhodnutí Rady o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (z toho Evropská komise spravuje 256 milionů EUR), – 430 milionů určených pro Komisi, aby financovala náklady vyplývající z plánování a provádění zdrojů 10. ERF v souladu s článkem 6 vnitřní dohody. Ke dni vstupu 10. ERF v platnost byly tyto částky doplněny o nevyčerpané zůstatky a jsou stále doplňovány o prostředky uvolněné po zrušení závazků vyplývající ze systému, který zaručuje stabilizaci příjmů z vývozu zemědělských surovin (STABEX) v rámci fondů, které předcházely 9. ERF. Tyto zůstatky a uvolněné prostředky by měly být využívány a spravovány v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou a vnitřní dohodou. Z výše uvedených přidělených prostředků 10. ERF spravuje Evropská komise částku 21 152 milionů EUR, a to následovně: – 15 300 milionů EUR pro národní orientační programy, z čehož: · pro balíčky A spravuje 13 500 milionů EUR, z nichž byly využity přidělené prostředky ve výši 12 467 milionů EUR a z této částky bylo převedeno 33 milionů EUR na regionální příděly (multiregion-PALOP). finanční balíček A byl navíc navýšen o 57 milionů EUR, které představovaly prostředky ze zrušených závazků Stabex; · 1 800 milionů EUR pro balíčky B, z čehož 601 milionů EUR tvoří počáteční přidělené prostředky a 1 199 milionů EUR rezervu na pokrytí nepředvídaných potřeb (pro financování různých nástrojů jako roční nástroj FLEX, nástroj FLEX ad-hoc pro zranitelné země a reakce na krizi způsobenou cenami potravin). Z této celkové částky již bylo využito 1 624 milionů EUR. – 1 783 milionů EUR pro regionální orientační programy, společně s převodem 33 milionů EUR, z čehož vyplývá částka přidělených využitých prostředků ve výši 1 816 milionů EUR; – 2 700 milionů EUR na příděly v rámci AKT, z čehož bylo využito 2 664 milionů EUR; – 683 milionů EUR jako rezerva na další přidělení prostředků národním a regionálním orientačním programům po přezkumu v polovině a na konci období; – 430 milionů EUR na náklady na provádění, všechny byly využity; – Pro ZZÚ byly přiděleny prostředky ve výši 256 milionů EUR: · prostředky balíčku A ve výši 195 milionů EUR, z nichž bylo využito 66 milionů EUR, · prostředky balíčku B ve výši 15 milionů EUR, z nichž bylo využito 7 milionů EUR, · prostředky na regionální příděly ve výši 40 milionů EUR, z nichž byly všechny využity, · prostředky na studie/technickou pomoc ve výši 6 milionů EUR, z nichž byly všechny využity. – Nečerpatelná výkonnostní rezerva v 10. ERF Jelikož 10. ERF začal platit 1. července 2008, zbylé zůstatky a částky ze zrušených závazků v projektech 9. ERF a předchozích ERF byly převedeny do výkonnostní rezervy 10. ERF s výjimkou fondů Stabex a správního balíčku 9. ERF. Tato rezerva může být použita, jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody použitelné pro 10. ERF. Podrobné údaje o této rezervě k 31. 12. 2011 jsou v následující tabulce (mil. EUR): Prostředky převedené do nečerpatelné rezervy 10. ERF celkem: || 438 minus prostředky, které již Rada přidělila Súdánu dle rozhodnutí Rady 2010/406/EU ze dne 12. 7. 2010 || –150 Celková disponibilní částka v rezervě (AKT+ZZÚ): || 288 Vysvětlivka: Tato rezerva má být v souvislosti s rozhodnutím Rady 2011/315/EU ze dne 23. května 2011 snížena o 200 milionů EUR, které budou přiděleny Jižnímu Súdánu a budou převedeny do 9. ERF. – Rezerva Stabex v 10. ERF Po uzavření účtů Stabex se nevyužité prostředky a prostředky ze zrušených závazků převádějí do rezervy 10. ERF Stabex balíčku A (čl. 1 odst. 4 interní dohody o 10. ERF) a poté do národních orientačních programů dotčených zemí. – Spolufinancování v 10. ERF V rámci 10. ERF byly podepsány dohody o převodu částek spolufinancování z členských států v hodnotě 89 milionů EUR a byly využity prostředky na závazky v celkové výši 79 milionů EUR; zatímco prostředky na platby byly využity pouze pro přijaté částky v celkové výši 73 milionů EUR. Následující tabulka uvádí stav prostředků na spolufinancování k 31. 12. 2011 (v mil. EUR): || Prostředky na závazky || Prostředky na platby Spolufinancování – balíček A || 69 || 61 Spolufinancování – uvnitř AKT || 12 || 12 Spolufinancování – správní výdaje || 2 || 2 || 83 || 75 Následující tabulky uvádějí čisté číselné údaje týkající se částek, o nichž bylo rozhodnuto, na něž byla uzavřena smlouva a byly zaplaceny. V příloze jsou uvedeny tabulky, kde je prezentován stav podle zemí a nástrojů. 2.1 PŘIDĚLENÉ PROSTŘEDKY 2.2 CONSOLIDATED ACCOUNTS 2.3. DALŠÍ ÚDAJE O SPRÁVĚ PROSTŘEDKŮ Spolufinancování ze strany Itálie (1985) V roce 1985 podepsala Evropská komise s italskou vládou dohodu o spolufinancování rozvojových projektů řízených Komisí. Uvedená dohoda byla následně prodlužována na základě výměn dopisů mezi italskou vládou a komisařem pro rozvoj až do 31. prosince 2004. Komise poté písemným postupem E/1588/2004 přijala rozhodnutí ohledně provádění rámcové dohody o spolufinancování. Rozhodnutí mělo stanovit rozpočtový a právní rámec závazků přijatých v rámci dané dohody. V tomto smyslu se rozhodnutím Komise stanoví, že uvedené spolufinancování provádí Komise v souladu s pravidly stanovenými ve finančním nařízení pro ERF. Tytéž pověřené či dále pověřené schvalující osoby ERF jsou na základě uvedeného rozhodnutí způsobilé spravovat příspěvek Itálie do tohoto spolufinancování. Jsou rovněž způsobilé určit patřičný konečný termín pro jeho provedení v souladu s příslušnými pravidly. V souladu s tím, co je stanoveno v čl. 4 odst. 4 dohody z července 1985 mezi Evropskou komisí a italskou vládou, ustanovením potvrzeným v čl. 3 odst. 3 rozhodnutí E/1588/2004, požádala italská vláda dopisem ze dne 15. prosince 2006 Komisi o vyplacení zůstatků účtů za uzavřené projekty. Celková částka těchto zůstatků dosahuje 4 708 867,66 EUR a byla proplacena italské vládě v březnu 2008. Níže je prezentován stav italských prostředků, které spravuje Komise v projektech v zemích AKT k 31. 12. 2011. Itálie od podpisu výše uvedené dohody celkově spolufinancovala ve státech AKT provádění 52 projektů, z čehož pouze jeden projekt „4. program na obnovu Somálska“ stále probíhá a je řízen delegací EU v Keni: Číslo projektu || Země || Projekt || Zůstatek (EUR) || Zůstatek (EUR) || || || || 31/12/2010 || 31/12/2011 ITA COF || 37 || || Úroky ze spolufinancování || 317 230.20 || 320 646.67 ITA COF || 40 || || Správní náklady || 408 990.37 || 410 580.63 ITA COF || 50 || SOMÁLSKO || Obnova || 6 722 163.55 || 5 452 595.91 CELKEM || || || 7 429 706.86 || 6 183 823.21 ČÁST II – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE EVROPSKÁ INVESTIČNÍ BANKA || CA/454/12 || 15. března 2012 || Dokument 12/069 || || Ověřeno ze strany KPMG SPRÁVNÍ RADA Investiční Nástroj Finanční výkazy Stav ke dni 31. prosince 2011 || || || - Výkaz o finanční pozici - Výkaz o úplném výsledku - Výkaz změn zdrojů od přispěvatelů - Výkaz o peněžních tocích - Vysvětlivky k finančním výkazům - Zpráva nezávislého auditora || ORG.: E || 3. FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE 3.1 VÝKAZ O ÚPLNÉM VÝSLEDKU ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2011 (v tis. EUR) || || Od 1. ledna 2011 || Od 1. ledna 2010 || Vysvětlivky || do 31. prosince 2011 || do 31. prosince 2010 || || || Úroky a podobné výnosy || 16 || 59 561 || 54 601 Úroky a podobné náklady || 16 || –940 || –2 591 || || || Čistý úrok a podobné výnosy || || 58 621 || 52 010 || || || Výnosy z poplatků a provizí || 17 || 2 149 || 11 775 Náklady na poplatky a provize || 17 || –144 || –372 || || || Čisté výnosy z poplatků a provizí || || 2 005 || 11 403 || || || Čistý výsledek finančních operací || 18 || 18 070 || –15 823 || || || Změna snížení hodnoty úvěrů a pohledávek po odúčtování || 7 || 27 452 || 25 428 Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv || 8 || –6 888 || –3 714 || || || Obecné správní náklady || 19 || –38 006 || –34 086 || || || || || || Zisk za rok || || 61 254 || 35 218 || || || Úplný výsledek celkem: || || || Realizovatelná finanční aktiva – Fond z přecenění na reálnou hodnotu || || || 1. Čistá změna reálné hodnoty realizovatelných finančních aktiv || || 20 574 || 2 962 2. Čistá částka vykázaná u zisku či ztráty || || –3 394 || 1 898 Realizovatelná finanční aktiva || || 17 180 || 4 860 || || || Celkový ostatní úplný výsledek || || 17 180 || 4 860 || || || Celkový úplný výsledek za rok || || 78 434 || 40 078 3.2 VÝKAZ O FINANČNÍ POZICI K 31. PROSINCI 2011 (v tis. EUR) || Vysvětlivky || 31. 12. 2011 || 31. 12. 2010 || 31. 12. 2009 || || || || AKTIVA || || || || Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty || 5 || 452 279 || 411 587 || 330 057 Derivátové finanční nástroje || 6 || 434 || 1 376 || 12 870 Úvěry a jiné pohledávky || 7 || 1 033 160 || 844 428 || 693 441 Realizovatelná finanční aktiva || 8 || 251 660 || 194 828 || 164 606 Pohledávky za přispěvateli || 9/14 || 87 310 || 100 000 || 87 310 Jiná aktiva || 10 || 416 || 3 172 || 925 || || || || Aktiva celkem || || 1 825 259 || 1 555 391 || 1 289 209 || || || || || || || || PASIVA A ZDROJE OD PŘISPĚVATELŮ || || || || || || || || PASIVA || || || || Derivátové finanční nástroje || 6 || 12 702 || 6 110 || 5 522 Výnosy příštích období || 11 || 33 003 || 29 579 || 24 317 Částky dlužné třetím stranám || 12 || 329 660 || 298 415 || 213 850 Ostatní pasiva || 13 || 1 113 || 940 || 1 560 || || || || Pasiva celkem || || 376 478 || 335 044 || 245 249 || || || || ZDROJE OD PŘISPĚVATELŮ || || || || Vyžádané příspěvky členských států || 14 || 1 281 309 || 1 131 309 || 995 000 Fond z přecenění na reálnou hodnotu || || 41 750 || 24 570 || 19 710 Nerozdělený zisk || || 125 722 || 64 468 || 29 250 || || || || Zdroje od přispěvatelů celkem || || 1 448 781 || 1 220 347 || 1 043 960 || || || || Pasiva a zdroje od přispěvatelů celkem || || 1 825 259 || 1 555 391 || 1 289 209 3.3 VÝKAZ ZMĚN ZDROJŮ OD PŘISPĚVATELŮ (v tis. EUR) || Vyžádané příspěvky || Fond z přecenění na reálnou hodnotu || Nerozdělený zisk || Celkem K 1. lednu 2011 || 1 131 309 || 24 570 || 64 468 || 1 220 347 || || || || Příspěvky členských států vyžádané v průběhu roku || 150 000 || – || – || 150 000 || || || || Zisk za rok 2011 || – || – || 61 254 || 61 254 || || || || Celkový ostatní úplný výsledek za rok || – || 17 180 || – || 17 180 || || || || Změny ve zdrojích od přispěvatelů || 150 000 || 17 180 || 61 254 || 228 434 || || || || K 31. prosinci 2011 || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || || Vyžádané příspěvky || Fond z přecenění na reálnou hodnotu || Nerozdělený zisk || Celkem K 1. lednu 2010 || 995 000 || 19 710 || 29 250 || 1 043 960 || || || || Příspěvky členských států vyžádané v průběhu roku || 130 000 || – || – || 130 000 Nevyužité dotace úroků || 6 309 || – || – || 6 309 Zisk za rok 2010 || – || – || 35 218 || 35 218 || || || || Celkový ostatní úplný výsledek za rok || – || 4 860 || – || 4 860 || || || || Změny ve zdrojích od přispěvatelů || 136 309 || 4 860 || 35 218 || 176 387 || || || || K 31. prosinci 2010 || 1 131 309 || 24 570 || 64 468 || 1 220 347 || || || || || || || || 3.4 VÝKAZ O PENĚŽNÍCH TOCÍCH ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2011 || Od 1. 1. 2011 do 31. 12. 2011 || Od 1. 1. 2010 do 31. 12. 2010 PROVOZNÍ ČINNOSTI || || Zisk za účetní období || 61 254 || 35 218 Úpravy || || Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv || 3 172 || 3 714 Čistá změna znehodnocení úvěrů a pohledávek || –27 452 || –25 428 Kapitalizovaný úrok z úvěrů a pohledávek || –10 512 || –13 239 Změny naběhlého úroku a zůstatkové hodnoty v souvislosti s úvěry a pohledávkami || –2 801 || –466 Zvýšení příjmů příštích období || 3 424 || 5 262 Dopad změn směnných kurzů na úvěry || –15 337 || –24 626 Dopad změn směnných kurzů na realizovatelná finanční aktiva || 34 || –538 Zisk z provozní činno