Podle čl. 2 písm. a) nařízení se „pesticidy“ rozumí „přípravky na ochranu rostlin, jak jsou definovány v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009, nebo biocidní přípravky používané jako přípravky na ochranu rostlin, jak jsou definovány v čl. 2 odst. 1 směrnice 98/8/ES. Pesticidy jsou rozděleny do těchto kategorií:

V květnu 2020 přijala Komise strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ pro spravedlivý, zdravý potravinový systém šetrný k životnímu prostředí. Tato strategie má urychlit přechod na udržitelný potravinový systém. Zahrnuje cíl omezit do roku 2030 celkové používání a riziko chemických pesticidů o 50 % a používání nebezpečnějších pesticidů o 50 %. V akčním plánu ke strategii navrhla Komise revizi nařízení, aby se odstranily nedostatky v údajích a podpořila se tvorba politik založená na důkazech.

V květnu 2019 byla přijata směrnice Komise (EU) 2019/782 , kterou se stanoví harmonizované ukazatele rizika s cílem odhadnout směry vývoje rizik plynoucích z používání pesticidů. V této směrnici jsou stanoveny harmonizované ukazatele rizika, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 1 směrnice 2009/128/ES. Výpočet harmonizovaného ukazatele rizika č. 1, kterým se měří použití pesticidů a z něj plynoucí rizika, provádí Eurostat na základě statistických údajů o prodeji pesticidů shromážděných podle nařízení a používá přitom zařazení účinných látek do skupin a koeficienty pro nebezpečí, jak je stanoveno v uvedené směrnici Komise.

Evropská statistika pesticidů se používá především pro účely článků 4 a 15 směrnice 2009/128/ES. Nařízení má také silnou vazbu na nařízení (ES) č. 1107/2009, a to zejména na článek 67, v němž jsou stanoveny některé povinnosti týkající se předkládání zpráv a vedení záznamů o uvádění pesticidů na trh a o jejich používání.

Nařízením (ES) č. 1185/2009 (dále jen „nařízení“) byl zaveden společný rámec pro evropskou statistiku pesticidů. Nařízení se vztahuje na statistiky uvádění pesticidů na trh (dále jen „statistiky prodeje pesticidů“) a statistiky zemědělského použití pesticidů. Podle článku 7 nařízení musí Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě každých pět let zprávu o uplatňování tohoto nařízení. V této zprávě se hodnotí především kvalita předávaných údajů, metody shromažďování údajů a související zatížení podnikatelských subjektů, zemědělských podniků a vnitrostátních správních orgánů. Zpráva se rovněž zabývá tím, nakolik jsou uvedené statistiky užitečné ve vztahu k uplatňování strategie udržitelného používání pesticidů a zejména ve vztahu k plnění cílů stanovených v článku 1 nařízení. Zpráva obsahuje návrhy, jak dále zlepšit kvalitu údajů a metody jejich shromažďování, aby se zlepšily rozsah a srovnatelnost údajů a snížilo se zatížení podnikatelských subjektů, zemědělských podniků a vnitrostátních správních orgánů.

Zatímco členské státy odpovídají za kvalitu statistiky pesticidů, Komise (Eurostat) přijímá opatření nezbytná pro zjištění chyb v získaných údajích. Členské státy předávají informace týkající se všech účinných látek a všech agregátů uvedených na seznamu kódů včetně důvěrných údajů prostřednictvím jednotného kontaktního místa (portálu EDAMIS), přičemž musí dodržovat požadovanou strukturu souborů a formát záznamu. V technickém zajištění přenosu údajů se uplatňuje vysoká úroveň standardizace. Komise (Eurostat) udržuje spolehlivý systém IT pro příjem, validaci a zpracování údajů a provádí několik typů kontrol údajů: kontrolu úplnosti a konzistentnosti vykazovacích dotazníků jednotlivých zemí, ověření agregací množství pesticidů a kontrolu časových řad zaměřenou na vývoj v průběhu času. Komise (Eurostat) rovněž před zveřejněním statistik manuálně kontroluje sekundární důvěrnost a při zjištění jakékoli chyby žádá země o předání revidovaných údajů.

V některých případech se informace shromažďují elektronickými prostředky, jako je například internetové zjišťování, nebo za použití programů pro řízení zemědělských podniků. Několik zemí však poukázalo na to, že elektronické prostředky nemohly využít. Hlavní metody, které země ke shromáždění údajů použily, zahrnovaly tištěné dotazníky (sedm zemí), osobní dotazování (šest zemí), telefonické dotazování (čtyři země) a elektronické dotazníky (čtyři země) nebo kombinaci metod. K dalším metodám patřily digitální záznamy pořízené uživateli prostřednictvím internetových stránek, trvalý přímý přístup do databází údajů, telefonické dotazování pomocí počítače a internetové dotazování pomocí počítače. Další informace o postupech jednotlivých členských států jsou uvedeny v národních zprávách o kvalitě.

Členské státy EU, Island a Norsko (pro účely této zprávy dále společně jen „členské státy“) mají podle nařízení povinnost předložit údaje a zprávy o kvalitě týkající se zemědělského použití pesticidů u zvolených plodin do dvanácti měsíců po uplynutí každého pětiletého období. Druhé pětileté období skončilo 30. prosince 2019 a země měly předat údaje a zprávy o kvalitě do 30. prosince 2020. Výběr plodin musí být reprezentativní, pokud jde o plodiny pěstované v členském státě a používané látky. Sledovaným obdobím je období nejvýše dvanácti měsíců, v němž jsou zjišťována veškerá použití v rámci ochrany rostlin týkající se přímo nebo nepřímo dané plodiny.

Členské státy EU, Island a Norsko mají podle nařízení povinnost předložit statistiky prodeje pesticidů do 30. prosince roku N+1 a národní zprávy o kvalitě do 31. března roku N+2. Švýcarsko, Černá Hora a Turecko předávají údaje a zprávy o kvalitě dobrovolně.

Z ustanovení nařízení pramení dva velké nedostatky. Kvůli požadavkům na agregaci údajů, které jsou stanoveny v čl. 3 odst. 4 nařízení, nemohou být zveřejňovány žádné údaje na úrovni účinných látek. To má dramatický dopad na dostupnost údajů. Druhým velkým nedostatkem současného shromažďování údajů je, že chybí harmonizace údajů o používání pesticidů. Členské státy si mohou libovolně zvolit sledovaný rok v rámci pětiletého období (2015–2019) a seznam plodin, který považují za reprezentativní ve vztahu k vnitrostátním podmínkám.

Nařízení stanoví, že členské státy předávají Komisi (Eurostatu) každoročně své statistické údaje o pesticidech uvedených na trh za příslušný rok (statistiky prodeje pesticidů). Kromě toho musí každých pět let poskytnout statistiky zemědělského použití pesticidů. Tato zpráva vychází z údajů a zpráv o kvalitě předaných za sledované roky 2015 až 2019 včetně.

Nařízením Komise (EU) 2017/269 byl aktualizován seznam účinných látek pro sledovaný rok 2016. Mezi látky, o nichž se shromažďují údaje, byly zařazeny látky schválené v letech 2011–2016 a u některých látek byla změněna jejich klasifikace (například byly přesunuty z hlavní skupiny „insekticidy a akaricidy“ do „ostatních přípravků na ochranu rostlin“ nebo z hlavní skupiny „ostatní přípravky na ochranu rostlin“ do „fungicidů a bakteriocidů“). Tím došlo k přerušení časové řady. Komise (Eurostat) a členské státy v současnosti spolupracují na tom, aby v průběhu času vytvořily harmonizovaný soubor údajů.

·Země si mohou zvolit sledovaný rok v rámci pětiletého období stanoveného nařízením. Některé země vykázaly údaje za jeden sledovaný rok z možných pěti, zatímco některé země vykázaly údaje za všech pět sledovaných let (týkající se různých plodin).

·Nařízení stanoví, že každá země musí do zjišťování zahrnout zvolené plodiny a s nimi spojené účinné látky, které jsou reprezentativní ve vztahu k zemědělství dané země, a nikoli veškeré plodiny a pesticidy používané v této zemi. Počet plodin vykázaných jednou zemí za jeden sledovaný rok tak osciluje mezi 2 a 51. Celkem bylo předmětem zjišťování asi 150 různých plodin . Komise (Eurostat) vydala návrh na harmonizaci plodin s cílem zlepšit srovnatelnost údajů ve sledovaném období 2020–2024. Země se však mohou rozhodnout, zda se tímto návrhem budou řídit.

Zveřejňování statistik zemědělského použití pesticidů je velmi problematické kvůli požadavkům na agregaci, kvůli chybějící harmonizaci sledovaných let a plodin a kvůli pojetí „ošetřené plochy“.

Několik členských států zveřejnilo statistiky prodeje pesticidů na vnitrostátní úrovni, aniž by uplatnilo pravidla důvěrnosti. Komise (Eurostat) usnadňuje přístup k těmto vnitrostátním statistikám tím, že uvádí internetové odkazy na vnitrostátní statistiky pesticidů v příloze evropského souboru metadat.

Pokud jde o přesnost, spolehlivost a srovnatelnost, měla většina členských států za to, že poskytnuté údaje byly kvalitní. Většina zemí se domnívá, že kvalita údajů je od zveřejnění první zprávy v roce 2017 stabilní. Šest zemí uvedlo, že došlo k celkovému zvýšení kvality statistik. Pouze jedna země uvedla, že se zhoršila srovnatelnost údajů.

Většina členských států nadále poskytovala své soubory údajů včas, a když byly vyžadovány další kontroly nebo opravy, dobře spolupracovala. Pokud jde o přesnost, spolehlivost a srovnatelnost, většina zemí potvrdila, že jejich primární údaje o prodeji pesticidů byly shromážděny od držitelů povolení. Měly za to, že údaje získané z těchto zdrojů byly celkově kvalitní.

Země využívající statistické zjišťování uvedly, že zátěž respondentů dosahovala různé míry, od několika minut (malé zemědělské podniky využívající vykazování v elektronické podobě) do tří hodin (větší zemědělské podniky využívající tištěné dotazníky). Dodatečná zátěž respondentů je i v případě zemí, které provádějí statistická zjišťování, přiměřená, protože profesionální uživatelé stejně mají povinnost vést záznamy o používání pesticidů. U sedmi zemí, které využívají administrativní záznamy o používání pesticidů, údaje ze zemědělské účetní datové sítě, odborné odhady či vědecké modelování, nevzniká respondentům žádná dodatečná zátěž.

V případě zemědělského použití pesticidů je situace odlišná: podle nařízení (ES) č. 1107/2009 mají všichni profesionální uživatelé povinnost vést záznamy o svém používání pesticidů. Tyto informace by v zásadě měly být na vyžádání k dispozici. Jejich použití pro statistické účely je však velmi problematické, a to z několika důvodů: záznamy jsou vedeny na úrovni zemědělských podniků, málokdy jsou harmonizované a mohou být vedeny v libovolném formátu (v tištěné či elektronické podobě). Z tohoto důvodu se většina národních statistických úřadů rozhodla uspořádat statistické zjišťování.

Komise se věnuje zlepšování dostupnosti a kvality údajů (podrobnosti viz oddíl 5).

Uživatelé údajů opakovaně upozorňují na to, že tyto údaje musí být dostupnější:

Vykazovaná jednotka (kilogramy účinné látky) brání zveřejňování údajů o mikrobiologických pesticidech, protože neexistuje žádný harmonizovaný způsob, jak na kilogramy převést jednotky, které jsou pro mikrobiologické pesticidy vhodnější (kolonii tvořící jednotka (KTJ) nebo mezinárodní jednotka (IU)). V důsledku těchto problémů s převody nejsou údaje o mikrobiologických látkách zařazeny do šířených údajů (o prodeji či zemědělském použití). Tím jsou omezeny možnosti sledování toho, jak se tyto účinné látky používají.

Komise (Eurostat) v roce 2019 vydala výzkumnou studii týkající se údajů o zemědělském používání pesticidů. Byly v ní shrnuty hlavní výsledky a problémy shromažďování údajů. Soubor údajů za pětileté období 2010–2014 byl zveřejněn v roce 2020 a údaje za období 2015–2019 do něj byly doplněny v roce 2021. Tento soubor údajů od začátku obsahoval všechny tři hierarchické úrovně: hlavní skupinu, kategorii přípravků a chemickou skupinu. Údaje o ošetřených plochách (v hektarech) za první pětileté období nemohly být vůbec zveřejněny, jelikož se nedalo vyloučit dvojí započtení. Údaje o ošetřených plochách za druhé pětileté období mohly být zveřejněny pouze v případě zemí, které mohly zaručit, že plochy byly započteny pouze jednou (jedenáct zemí). U všech ostatních zemí jsou zveřejněny pouze údaje o množství pesticidů (v kilogramech).

Pokud jde o zvyšování efektivity, většina zemí uvedla, že docílila větší efektivity díky další automatizaci (11), rozsáhlejšímu využívání administrativních zdrojů (5), internetovému zjišťování (5), další odborné přípravě (4) a jiným opatřením (5). V deseti zemích podle zpráv nedošlo od předložení předchozí zprávy o kvalitě (před pěti lety) k žádným změnám.

5.Návrhy na další zlepšení

Komise v současnosti v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení aktualizuje seznam účinných látek, pro které by se měly vykazovat statistické údaje (příloha III nařízení) v roce 2021. Navrhovaná změna zahrnuje několik agregací účinných látek klasifikovaných podle skupin a kategorií harmonizovaných ukazatelů rizika a dobrovolné vykazování uvádění pesticidů na trh podle zamýšleného odvětví použití (zemědělství, lesnictví, rekreační oblasti a skladování). Převážná většina členských států uvedla, že v současné době není proveditelné, aby statistické úřady vykazovaly odvětví použití, jelikož tyto údaje nejsou k dispozici. Komise touto aktualizací právního předpisu hodlá zlepšit dostupnost statistických údajů o pesticidech v rámci současného právního rámce.

V roce 2016 provedla Komise hodnocení statistiky pesticidů v rámci souhrnného hodnocení zemědělské statistiky a následně zahájila „strategii pro zemědělskou statistiku do roku 2020 a na další období“. Jedná se o zásadní program, který Komise spustila v úzké spolupráci s členskými státy s cílem modernizovat zemědělskou statistiku EU.

Dne 2. února 2021 Komise v rámci této modernizace předložila legislativní návrh nařízení o statistice zemědělských vstupů a výstupů. Přijetím navrženého nařízení se zruší nařízení (ES) č. 1185/2009. Podle návrhu by se statistické údaje o zemědělském použití pesticidů shromažďovaly každý rok a ne pouze jednou za pět let, jak je tomu nyní. Návrh neobsahuje žádné požadavky na povinnou agregaci zveřejňovaných údajů. Díky této změně by byly dostupné údaje na úrovni účinných látek. Případně se nicméně bude uplatňovat statistická důvěrnost v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009. V současnosti probíhají interinstitucionální jednání Evropského parlamentu a Rady o legislativním návrhu. Očekává se, že nařízení o statistice zemědělských vstupů a výstupů, které se bude vztahovat i na statistiku pesticidů, bude přijato v roce 2022 a bude se používat od roku 2024.

Komise se zabývá všeobecným zlepšováním vykazování údajů o používání pesticidů. V současné době se připravuje několik iniciativ, jejichž cílem je zajistit dostupnost více statistik, a především harmonizovat záznamy o používání pesticidů a tím je zpřístupnit orgánům v elektronické podobě. Očekává se, že tyto iniciativy mohou být využity k lepšímu řízení souvisejících politik. Uvedené snahy probíhají ve spolupráci s dalšími útvary Komise.

6.Závěry

Statistické údaje o prodeji pesticidů se shromažďují a zveřejňují od roku 2011 a statistické údaje o zemědělském používání pesticidů se dosud shromažďovaly a zveřejňovaly ve dvou kolech shromažďování údajů, a to v pětiletých obdobích 2010–2014 a 2015–2019. Od roku 2017, kdy Komise vydala předchozí zprávu, se zvýšila dostupnost a kvalita údajů o prodeji pesticidů i údajů o zemědělském používání pesticidů. Více než polovina členských států zefektivnila shromažďování údajů a snížila zátěž respondentů, která je se shromažďováním údajů spojená.

Stále ovšem přetrvávají tytéž problémy, které byly zjištěny již v první zprávě:

·Požadavky na agregaci údajů, které jsou stanoveny v čl. 3 odst. 4 nařízení, nedovolují zveřejňovat žádné údaje na úrovni účinných látek. To má negativní dopad na dostupnost údajů.

·Neexistuje harmonizace údajů o používání pesticidů – členské státy si mohou libovolně zvolit sledovaný rok v rámci pětiletého období i seznam plodin, který považují za reprezentativní ve vztahu k vnitrostátním podmínkám.

·Údaje o používání pesticidů v zemědělství jsou dostupné pouze každých pět let.

·Metodický problém představuje to, jak zamezit dvojímu započtení ploch s plodinami ošetřenými účinnými látkami na vyšších hierarchických úrovních pesticidů.

·Ve většině členských států nejsou dostupné administrativní údaje o profesionálním používání pesticidů – profesionální uživatelé sice mají povinnost vést záznamy, ty však nejsou harmonizované a jen málokdy jsou vedeny v elektronické podobě.

·Nebylo nalezeno žádné vhodné řešení, jak převádět množství mikrobiologických látek na kilogramy. To brání šíření a sledování mikrobiologických pesticidů.

Komise přijímá opatření, aby uvedené nedostatky statistiky pesticidů odstranila:

·Návrh nařízení o statistice zemědělských vstupů a výstupů, který Komise předložila dne 2. února 2021, statistiku pesticidů zahrnuje – nejsou v něm navržena žádná omezení ohledně zveřejňování statistik a periodicita statistik zemědělského použití pesticidů se má zvýšit z každých pěti let na každý rok. Navržené nařízení je momentálně předmětem společné tvorby právního předpisu a očekává se, že jej Evropský parlament a Rada přijmou během roku 2022 a že bude použitelné od roku 2024.

·Komise a vnitrostátní orgány úzce spolupracují na tom, aby záznamy o profesionálním používání pesticidů byly harmonizovanější a aby byly pro statistické úřady dostupné v elektronické podobě.

·Výměny technických a metodických poznatků s členskými státy pokračují formou setkání, webinářů a písemné komunikace.