Návrh rámcového rozhodnutí Rady, kterým se mění rámcové rozhodnutí 2002/475/SVV o boji proti terorismu {SEK(2007) 1424} {SEK(2007) 1425} /* KOM/2007/0650 konecném znení - CNS 2007/0236 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 6.11.2007 KOM(2007) 650 v konečném znění 2007/0236 (CNS) Návrh RÁMCOVÉHO ROZHODNUTÍ RADY, kterým se mění rámcové rozhodnutí 2002/475/SVV o boji proti terorismu (předložený Komisí){SEK(2007) 1424}{SEK(2007) 1425} DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti návrhu 110 - Odůvodnění a cíle návrhu Terorismus představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb pro demokracii, svobodné uplatňování lidských práv a pro hospodářský a společenský rozvoj. Evropská unie si ve Smlouvě o Evropské unii sama stanovila za cíl poskytovat občanům vysokou úroveň bezpečnosti v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Je zásadně důležité, aby členské státy Evropské unie měly zavedeny účinné trestní zákony pro dosažení tohoto cíle v souvislosti s bojem proti terorismu. Je také zásadní, aby byla přijata opatření na podporu mezinárodní spolupráce v této oblasti. Moderní informační a komunikační technologie hrají důležitou roli při šíření hrozby terorismu. Zejména internet je levný, rychlý, snadno přístupný a má prakticky celosvětový dosah. Všechny tyto výhody vysoce oceňované občany dodržujícími zákon, kteří využívají internet ve svém každodenním životě, jsou bohužel zneužívány teroristy. Ti používají internet jako prostředek šíření propagandy zaměřené na mobilizaci, nábor a dále na šíření pokynů a on-line příruček určených k výcviku nebo plánování útoků. Obojí je určeno současným a potenciálním sympatizantům. Tímto způsobem internet slouží jako jeden z hlavních urychlujících faktorů procesů radikalizace a náboru; také slouží jako zdroj informací o teroristických prostředcích a metodách, čímž funguje jako „virtuální výcvikový tábor“. Šíření teroristické propagandy a teroristických znalostí pomocí internetu doplňuje a rozšiřuje indoktrinaci a výcvik prováděné jinak než pomocí internetu a přispívá k rozvoji silnější a širší platformy teroristických aktivit a sympatizantů. Zabránění takové rostoucí hrozbě je politicky vrcholně naléhavé. S moderním terorismem a jeho novými metodami musí EU bojovat se stejnou rozhodností a silou, kterou prokázala v boji s tradičním terorismem. Tento návrh aktualizuje rámcové rozhodnutí o boji proti terorismu [Úř. věst. L 164, 22.6.2002, s. 3–7] a dává je do souladu s Úmluvou Rady Evropy o prevenci terorismu tím, že zahrnuje podněcování ke spáchání teroristických trestných činů, nábor pro terorismus a výcvik pro terorismus do vlastního pojmu terorismus. Tyto činy je důležité zahrnout také do rámcového rozhodnutí o boji proti terorismu zejména z následujících důvodů: – přináší to výhody integrovanějšího institucionálního rámce Evropské unie (zejména odpadají zdlouhavé postupy podpisování a ratifikací, jež jsou například nutné pro úmluvy Rady Evropy; používání fungujících mechanismů, které sledují vývoj jednotlivých případů a společnou interpretaci Soudního dvora); – rámcové rozhodnutí vytváří zvláštní právní režim, zejména pokud jde o typ a závažnost trestních postihů, a závazná pravidla pro určení soudní příslušnosti, která se budou vztahovat také na nově zahrnuté trestné činy; – rámcové rozhodnutí je klíčovým nástrojem politiky EU pro boj s terorismem: výslovné zahrnutí těchto specifických přípravných činností proto uvádí do pohybu zvláštní mechanismy spolupráce EU, které na rámcové rozhodnutí odkazují. Přínos toho, že se do pojmu terorismus v rámci EU zahrne i podněcování ke spáchání teroristických trestných činů, nábor pro terorismus a výcvik k terorismu, je podrobněji popsán v posouzení dopadů. Rámcové rozhodnutí o boji proti terorismu se rovněž vztahuje na jednání, které může přispívat k teroristickým činům ve třetích zemích. Odráží to závazek Komise bojovat proti terorismu na globální úrovni i na úrovni Evropské unie. Tento návrh takový přístup zachovává a zdůrazňuje význam mezinárodní spolupráce v rámci existujících organizací a mechanismů spolupráce. Evropská unie a její členské státy jsou založeny na úctě k lidským právům, základním svobodám, záruce důstojnosti lidské bytosti a ochraně těchto práv jak v případě jednotlivců, tak i institucí. 120 - Obecné souvislosti Evropská unie Rámcové rozhodnutí o boji proti terorismu sbližuje definici teroristických trestných činů ve všech členských státech a zajišťuje, že na fyzické či právnické osoby, které spáchaly takové trestné činy nebo za ně odpovídají, budou uvaleny postihy a sankce, jež odrážejí jejich závažnost. Stanoví případy, kdy jsou členské státy povinny převzít soudní pravomoc nad teroristickými trestnými činy, aby mohly být účinně stíhány, a obsahuje konkrétní opatření ohledně ochrany obětí a pomoci obětem teroristických trestných činů kvůli jejich zranitelnosti. První hodnotící zpráva Komise o provádění rámcového rozhodnutí o boji proti terorismu [KOM(2004)409 v konečném znění ze dne 8. června 2004 a pracovní dokument útvarů Komise SEK(2004)688 ze dne 8. června 2004] přinesly přehled vnitrostátního provádění v uvedené době. Druhá hodnotící zpráva Komise přijatá ve stejnou dobu jako tento návrh aktualizuje hodnocení těch členských států zahrnutých v předchozí zprávě a obsahuje úplné původní vyhodnocení provádění členskými státy, které jsou hodnoceny poprvé. Obě zprávy odráží úroveň harmonizace dosaženou v Unii po přijetí rámcového rozhodnutí o boji proti terorismu a přináší užitečné výkladové pokyny společně s cenným přehledem protiteroristické legislativy v členských státech. Podle Haagského programu Evropská rada zdůrazňuje, že efektivní prevence terorismu a boj proti němu v plném souladu se základními právy vyžaduje, aby členské státy neomezovaly své činnosti na zachovávání vlastní bezpečnosti, ale soustředily se rovněž na bezpečnost Unie jako celku. Podle Strategie a akčního plánu EU proti radikalizaci a náboru teroristů, který přijala Rada SVV v prosinci 2005, EU požaduje opatření pro boj proti využívání internetu k terorismu. Rovněž zdůrazňuje, že činnosti členských států musí být doprovázeny opatřeními na úrovni EU. Ve svých závěrech ze dne 15. a 16. června 2006 Evropská rada výslovně žádá Radu a Komisi, aby vypracovaly opatření na prevenci zneužívání internetu k teroristickým účelům při současném dodržování základních práv a zásad. Mezinárodní prostředí Úmluva Rady Evropy o prevenci terorismu (Varšava, 16. května 2005) požaduje, aby zúčastněné státy zajistily, aby podněcování ke spáchání teroristického trestného činu, nábor a výcvik v terorismu byly trestné. Zvláště významná je rovněž rezoluce číslo 1624 Rady bezpečnosti Organizace spojených národů (14. září 2005) a Globální strategie boje proti terorismu OSN (8. září 2006). Dále je nutné vzít v úvahu schůzku G8 (St. Petěrburk, Ruská federace, 16. července 2006) a rozhodnutí č. 7/06 „Potírání využívání internetu k teroristickým účelům“ Rady ministrů Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (5. prosince 2006). 130 - Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Článek 4 rámcového rozhodnutí o boji proti terorismu uvádí, že je zapotřebí, aby členské státy učinily trestným podněcování, napomáhání nebo navádění k teroristickým trestným činům. Článek 2 téhož dokumentu požaduje, aby členské státy uvalily trestní odpovědnost na ty, kdo řídí teroristickou skupinu nebo se účastní jejích aktivit. Tato ustanovení však výslovně nepokrývají šíření teroristické propagandy a teroristických znalostí, a to zejména pomocí internetu. Články 5 až 7 Úmluvy Rady Evropy o prevenci terorismu požadují, aby zúčastněné státy zajistily, že podněcování ke spáchání teroristického trestného činu, nábor a výcvik v terorismu, budou-li provedeny nezákonně a úmyslně, byly trestné. Dále článek 9 vyžaduje, aby zúčastněné státy označily za trestné napomáhání k trestným činům uvedeným v článcích 5 až 7. 140 - Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh je v souladu se Strategií a akčním plánem EU proti radikalizaci a náboru teroristů, změnami a doplněními právního rámce EU pro boj proti terorismu a je ve shodě s Listinou základních práv Evropské unie [Úř. věst. C 364, 18.12.2000, s. 1]. Protiteroristická opatření musí být v souladu s ochranou lidských práv a základních svobod. Tento návrh se zabývá záležitostmi, které stojí na hranici mezi legitimním uplatňováním svobod, jako jsou svoboda vyjadřování, sdružování nebo náboženského vyznání, a trestním jednáním. Proto byl vypracován za pečlivého zvážení uvedených lidských práv a základních svobod. Zejména omezení uvalená na svobodu vyjadřování novým trestným činem podněcování ke spáchání teroristického trestného činu jsou v souladu s článkem 10 Evropské úmluvy o lidských právech. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů - Konzultace zúčastněných stran 211 Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Komise vydala v roce 2006 tři různé dotazníky: dotazník pro členské státy dne 26. června 2006; dotazník pro sdělovací prostředky, příslušná odvětví a občanskou společnost, vnitrostátní, evropské a mezinárodní nevládní organizace zabývající otázkami lidských práv, advokátní komory a sdružení právníků, vydavatele, sdělovací prostředky a sdružení novinářů, poskytovatele internetových služeb, telekomunikační společnosti a další příslušná odvětví dne 20. listopadu 2006 a dále dotazník pro Europol, Cepol a Eurojust dne 11. prosince 2006. Dále se konaly pohovory a schůzky s představiteli evropských sdělovacích prostředků a poskytovatelů internetových služeb. Dne 20. března 2007 byla uspořádána konference, na niž byli sezváni představitelé členských států, Europolu, Eurojustu a Cepolu, byly zde předneseny výsledky dotazníků a projednávána možná řešení boje proti využívání internetu k teroristickým účelům. 212 Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly zohledněny Odpovědi na tyto tři dotazníky jsou shrnuty v přílohách I, II a III k posouzení dopadů připojenému k tomuto návrhu. Konference konaná 20. března 2007 potvrdila, že existuje dostatečná podpora pro doplnění rámcového rozhodnutí o boji proti terorismu s cílem zahrnout nové trestné činy podněcování ke spáchání teroristického činu, náboru pro terorismus a výcviku v terorismu, včetně jejich spáchání pomocí internetu, za předpokladu, že zajištění trestnosti nepůjde nad rámec rovnováhy dosažené v Úmluvě Rady Evropy o prevenci terorismu. Současný návrh vytváří vyvážený přístup, který bere v úvahu odpovědi na tři dotazníky a názory vyjádřené v průběhu konzultačního procesu, a spočívá na připojeném posouzení dopadů. Zejména návrh zahrnuje souběžné trestné činy k těm, jež jsou uvedeny v Úmluvě Rady Evropy o prevenci terorismu. Tímto způsobem poskytuje adekvátní právní opatření pro řešení podněcování ke spáchání teroristického trestného činu, náboru pro terorismus a výcviku v terorismu, včetně případů, kdy jsou takové trestné činy páchány prostřednictvím internetu. Je plně v souladu s lidskými právy a nemění režim odpovědnosti poskytovatelů služeb zavedený podle směrnice o elektronickém obchodu. - Sběr a využití výsledků odborných konzultací 229 Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. 230 - Posouzení dopadů - Žádná změna politiky (což je sporný stávající stav kvůli existenci Úmluvy Rady Evropy o prevenci terorismu). - Zákaz pro poskytovatele internetových služeb zpřístupnit materiál zaměřený na podněcování ke spáchání teroristických trestných činů, nábor nebo výcvik pro terorismus. - Posílení kapacit a odborné znalosti donucovacích orgánů pro potírání používání internetu k teroristickým účelům (na základě odpovídajícího výcviku, podpory odborníků a účinného vybavení, pravděpodobně financovaného Komisí). - Naléhání na členské státy, aby podepsaly a/nebo ratifikovaly Úmluvu Rady Evropy o prevenci terorismu (na základě politického prohlášení). - Revize rámcového rozhodnutí o boji proti terorismu s cílem zavést souběžné trestné činy k těm, jež předpokládá Úmluva Rady Evropy o prevenci terorismu, a učinit podněcování ke spáchání teroristických trestných činů, nábor a výcvik pro terorismus trestnými, a to i pokud jsou tyto činnosti uskutečňovány po internetu. Po pečlivém prozkoumání dopadů na bezpečnost, hospodářství a lidská práva u každé z možností a rovněž po zvážení jejich výhod a nedostatků se zdá, že kombinace možností 5 a 3 bude nejefektivnější politikou pro boj proti využívání internetu k terorismu, a to při plném dodržování lidských práv. 231 Komise provedla posouzení dopadů uvedené v pracovním programu, které je dostupné na adrese www.europa.eu.int. Právní stránka návrhu 305 - Shrnutí navrhovaných opatření Navrhovaná změna rámcového rozhodnutí Rady ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu má za cíl v celé EU harmonizovat vnitrostátní předpisy o podněcování ke spáchání teroristického trestného činu, náboru pro terorismus a výcviku v terorismu, aby tyto formy jednání byly trestné, a to i když jsou spáchány pomocí internetu, a zajistit, že současné předpisy o sankcích, odpovědnosti právnických osob, soudní pravomoci a trestním stíhání platné pro teroristické trestné činy se rovněž budou vztahovat na tyto formy jednání. 310 - Právní základ Článek 29, čl. 31 odst. 1 písm. e) a čl. 34 odst. 2 písm. b) SEU. 320 - Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se vztahuje na činnost Unie. Cílů návrhu nemohou členské státy dosáhnout v dostatečné míře z následujícího důvodu (následujících důvodů): Moderní terorismus je naprosto celosvětovou záležitostí. Šíření propagandy zaměřené na mobilizaci, nábor a dále na šíření pokynů a on-line příruček určených k výcviku nebo plánování útoků prostřednictvím internetu je svojí podstatou mezinárodní a přeshraniční povahy. Hrozba je mezinárodní, a proto musí být mezinárodní alespoň část odpovědi na ni. Jak protiteroristická politika EU tak politika EU pro boj s počítačovým zločinem vyžaduje pro dosažení daných cílů koordinované úsilí členských států a spolupráci na mezinárodní úrovni. Rozdíly v právním zacházení v různých členských státech brání koordinovanému úsilí vyžadovanému na úrovni EU a ztěžují spolupráci na mezinárodní úrovni. Opatření Unie lépe dosáhne cílů návrhu z následujícího důvodu (následujících důvodů): Je jasně zapotřebí rozšířit současné doplňkové aktivity na vnitrostátní úrovni a úrovni EU v boji proti terorismu o nový způsob činnosti teroristů. Rozšíření současné běžné definice terorismu zabrání teroristům v tom, aby těžili z mezer a rozdílností vnitrostátní legislativy. Značně se usnadní operační vynucování práva proti přeshraničním kriminálním aktivitám. Společný základ sdílený všemi členskými státy rovněž ulehčí spolupráci na mezinárodní úrovni, neboť posílí postavení EU na mezinárodních fórech. Zvýšená spolupráce při vynucování práva v EU a na mezinárodní úrovni bude mít za následek efektivnější vyšetřování a stíhání, což povede ke zvýšené bezpečnosti. Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. - Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu (těchto důvodů): Tento návrh nepřekračuje to, co se požaduje a co je přínosné na úrovni EU. Jakožto rámcové rozhodnutí je závazný pro členské státy pokud jde o výsledky, jakých se má dosáhnout, ale na vnitrostátních orgánech ponechává výběr formy a metod provedení. Ustanovení směrnice o elektronickém obchodu a směrnice o uchovávání dat zůstávají beze změn, čímž nejsou poskytovatelům telekomunikačních služeb nebo operátorům uloženy žádné nové povinnosti. Návrh neuvaluje na odvětví břemeno vytvářet nové mechanismy spolupráce. Jednoduše vede ke zvýšenému používání současných mechanismů podle směrnice o elektronickém obchodu a směrnice o uchovávání dat. Nepřímé náklady vyplývající z tohoto návrhu jsou omezeny na dodatečnou pracovní zátěž, která je výsledkem vyšetřování v souvislosti s novými trestnými činy. Po zvážení počtu trestních stíhání teroristů ročně v EU se zdá, že takové náklady nejsou významné. - Volba nástrojů 341 Navrhované nástroje: Rámcové rozhodnutí založené na čl. 34 odst. 2 písm. b) SEU. Protože cílem je sbližování legislativy členských států, jiné nástroje nejsou vhodné. Rozpočtové důsledky 409 Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. E-14058 2007/0236 (CNS) Návrh RÁMCOVÉHO ROZHODNUTÍ RADY, kterým se mění rámcové rozhodnutí 2002/475/SVV o boji proti terorismu RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 a čl. 31 odst. 1 písm. e) a čl. 34 odst. 2 písm. b) této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2], vzhledem k těmto důvodům: 1. Terorismus představuje jedno z nejzávažnějších porušení univerzálních hodnot lidské důstojnosti, svobody, rovnosti a solidarity, úcty k lidským právům a základním svobodám, na nichž je Evropská unie založena. Rovněž představuje jeden z nejzávažnějších útoků na zásadu demokracie a právního státu, tedy na zásady, které jsou společné členským státům a z nichž Evropská unie vychází. 2. Rámcové rozhodnutí Rady 2002/475/SVV o boji proti terorismu představuje základ protiteroristické politiky Evropské unie. Vytvoření právního rámce společného pro všechny členské státy a zejména harmonizované definice teroristických trestných činů dovolilo rozvinout a rozšířit protiteroristickou politiku Evropské unie, která respektuje základní práva a právní stát. 3. V posledních letech se teroristická hrozba zvýšila a rychle rozrostla v důsledku změn ve způsobu činnosti aktivistů a podporovatelů terorismu, včetně náhrady strukturovaných a hierarchických skupin poloautonomními buňkami, které jsou navzájem volně propojeny. Takové buňky se propojují do mezinárodních sítí a stále více používají nové technologie, zejména internet. 4. Internet se používá k inspiraci a mobilizaci místních teroristických sítí a jednotlivců v Evropě a rovněž slouží jako zdroj informací o teroristických prostředcích a metodách, čímž funguje jako „virtuální výcvikový tábor“. Aktivity v podobě podněcování ke spáchání teroristického trestného činu, náboru pro terorismus a výcviku k terorismu jsou mnohem častější, přičemž náklady na ně i rizika s nimi spojená jsou velmi nízké. 5. Haagský program zdůrazňuje, že efektivní prevence terorismu a boj proti němu v plném souladu se základními právy vyžadují, aby členské státy neomezovaly své činnosti na zachovávání vlastní bezpečnosti, ale soustředily se rovněž na bezpečnost Unie jako celku. 6. Akční plán o provádění Haagského programu připomíná, že k řešení terorismu je nutná globální odezva a že očekávání, která občané Unie mají, nelze ignorovat a Unie rovněž nesmí selhat v jejich naplňování. Dále uvádí, že se pozornost musí soustředit na různé aspekty prevence, připravenosti a odezvy pro další posílení, a kde to bude nutné i doplnění, možností členských států v boji s terorismem, soustředit se zejména na nábor, financování, analýzu rizik, ochranu kriticky důležité infrastruktury a zvládnutí následků. 7. Nynější návrh předpokládá zajištění trestnosti činů spojených s terorismem s cílem přispět k obecnějšímu politickému cíli prevence terorismu tím, že omezí šíření materiálů, které by mohly podněcovat ke spáchání teroristických útoků. 8. Rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1624 (2005) vyzývá státy k přijetí opatření, která jsou nezbytná a vhodná a ve shodě s jejich závazky podle mezinárodního práva, k tomu, aby zakázaly zákonem podněcování ke spáchání teroristického činu (teroristických činů) a zabraňovaly takovému jednání. Zpráva generálního tajemníka Organizace spojených národů „Sjednocení proti terorismu: doporučení pro globální protiteroristickou strategii“ ze dne 27. dubna 2006 vykládá shora uvedenou rezoluci jako východisko pro zajištění trestnosti podněcování k teroristickým činům a náboru, včetně provádění těchto aktivit prostřednictvím internetu. Globální strategie Organizace spojených národů proti terorismu (8. září 2006) uvádí, že členské státy OSN se rozhodly zkoumat způsoby a prostředky pro koordinaci úsilí na mezinárodní a regionální úrovni pro potírání terorismu ve všech jeho formách a projevech na internetu. 9. Úmluva Rady Evropy o prevenci terorismu zavádí povinnosti pro státy, které jsou stranami této úmluvy, zajistit trestnost podněcování ke spáchání teroristického trestného činu, náboru a výcviku v terorismu, jsou-li tyto činy spáchány nezákonně a úmyslně. 10. Definice teroristických trestných činů včetně trestných činů spojených s teroristickými aktivitami by měla být dále sjednocována ve všech členských státech, aby zahrnovala podněcování ke spáchání teroristického trestného činu, nábor pro terorismus a výcvik k terorismu, pokud půjde o úmyslné spáchání. 11. Postihy a sankce by měly platit pro fyzické a právnické osoby, které se dopustily podněcování ke spáchání teroristických trestných činů, náboru pro terorismus a výcviku k terorismu nebo jsou za ně odpovědné, pokud byly spáchány úmyslně. Tyto formy chování by měly být rovnocenně trestné ve všech členských státech bez ohledu na to, zdali jsou páchány pomocí internetu či nikoliv. 12. Je třeba stanovit dodatečná pravidla pro určení soudní příslušnosti, aby se zajistilo, že podněcování ke spáchání trestného činu, nábor pro terorismus a výcvik k terorismu bude možné účinně postihovat, pokud bude jejich účelem nebo výsledkem spáchání teroristického trestného činu, který spadá do soudní působnosti jednoho z členských států. 13. Jelikož cílů navrhovaného opatření nemohou dostatečně dosáhnout členské státy jednostranně a lze jich dosáhnout lépe na úrovni Unie kvůli potřebě celoevropských harmonizovaných pravidel, Unie může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity. V souladu se zásadou proporcionality nepřekračuje toto rámcové rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů. 14. Unie dodržuje zásady uvedené v čl. 6 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a vyjádřené v Listině základních práv Evropské unie, jmenovitě v jejích kapitolách II a VI. Žádné z ustanovení tohoto rámcového rozhodnutí nesmí být vykládáno tak, že má za cíl zmenšit či omezit základní práva či svobody, jako jsou svoboda vyjadřování, shromažďování nebo sdružování, právo na úctu k soukromému a rodinnému životu včetně práva na zachovávání důvěrnosti korespondence. 15. Podněcování ke spáchání teroristických trestných činů, nábor pro terorismus a výcvik k terorismu jsou úmyslnými trestnými činy. Proto žádné ustanovení tohoto rámcového rozhodnutí nemůže být vykládáno tak, že má za cíl zbrzdit či omezit šíření informací pro vědecké, akademické nebo zpravodajské účely. Vyjádření radikálních, polemických či kontroverzních názorů ve veřejné diskuzi o citlivých politických otázkách včetně terorismu leží mimo působnost tohoto rámcového rozhodnutí a zejména mimo definici podněcování ke spáchání teroristických trestných činů, PŘIJALA TOTO RÁMCOVÉ ROZHODNUTÍ: Článek 1 Rámcové rozhodnutí ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu se mění následujícím způsobem: 16. Článek 3 se nahrazuje následujícím zněním: „ Článek 3 – Trestné činy spojené s teroristickými činnostmi 17. Pro účely tohoto rámcového rozhodnutí se rozumí: 18. „podněcováním ke spáchání teroristického trestného činu“ šíření nebo jiné zpřístupnění zprávy veřejnosti s úmyslem podnítit spáchání jednoho z činů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) až h), kdy takové jednání, ať již přímo či nepřímo obhajuje teroristické trestné činy, způsobí nebezpečí spáchání jednoho či více takových trestných činů; 19. „náborem pro terorismus“ získání jiné osoby ke spáchání jednoho z činů uvedených v čl. 1 odst. 1 nebo v čl. 2 odst. 2; 20. „výcvikem k terorismu“ poskytování pokynů k výrobě či používání výbušnin, střelných či jiných zbraní nebo škodlivých či nebezpečných látek, případně jiných specifických metod či postupů za účelem spáchání jednoho z činů uvedených v čl. 1 odst. 1 s vědomím, že poskytované dovednosti jsou určeny k použití za tímto účelem. 21. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že trestné činy spojené s terorismem zahrnují následující úmyslné činy: 22. podněcování ke spáchání teroristického trestného činu, 23. nábor pro terorismus, 24. výcvik k terorismu, 25. krádež za přitěžujících okolností s cílem spáchat jeden z činů uvedených v čl. 1 odst. 1, 26. vydírání s cílem spáchat jeden z činů uvedených v čl. 1 odst. 1, 27. vyhotovení nepravých správních dokumentů s cílem spáchat jeden z činů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) až h) a čl. 2 odst. 2 písm. b). 28. U činu, který má být trestný, jak je stanoveno v odstavci 2, není nezbytné, aby byl teroristický trestný čin skutečně spáchán.“ 29. V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje následujícím zněním: „Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil trestnost pokusu o spáchání trestného činu uvedeného v čl. 1 odst. 1 a článku 3 s výjimkou držby, jak je uvedeno v čl. 1 odst. 1 písm. f) a trestných činů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. i) a čl. 3 odst. 2 písm. a) až c).“ 30. V článku 9 se doplňuje odstavec 1a: „1a. Každý členský stát rovněž zřídí vlastní soudní pravomoc pro trestné činy uváděné v čl. 3 odst. 2 písm. a) až c), kdy tento trestný čin směřuje ke spáchání trestného činu uvedeného v článku 1 nebo má za následek trestný čin uvedený v článku 1 a podléhá soudní pravomoci členského státu podle jakéhokoliv z kritérií uvedených v odst. 1 písm. a) až e) tohoto článku.“ Článek 2 31. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro zajištění souladu s tímto rámcovým rozhodnutím do [31. prosince 2008].“ 32. Do [31. prosince 2008] členské státy předají generálnímu sekretariátu Rady a Komisi znění ustanovení, která převádějí povinnosti jim uložené podle tohoto rámcového rozhodnutí do jejich vnitrostátního právního řadu. Na základě zprávy vyhotovené z této informace a zprávy Komise Rada posoudí do [31. prosince 2009], zdali členské státy přijaly nezbytná opatření pro zajištění souladu s tímto rámcovým rozhodnutím.“ Článek 3 Toto rámcové rozhodnutí vstupuje v platnost dnem jeho vyhlášení v Úředním věstníku. V Bruselu dne Za Radu předseda / předsedkyně [1] [...] [2] [...]