EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 15.11.2011 
SEK(2011) 1355 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení, 
kterým se m ění nařízení (ES) č. 1060/2009 o ratin gových agenturách, 
 
a 
 
návrhu sm ěrnice, 
 
kterou se m ění směrnice 2009/65/ES o koordinaci  právních a správních p ředpisů 
týkajících se subjekt ů kolektivního investování do p řevoditelných cenných papír ů 
(SKIPCP) a sm ěrnice 2011/61/EU o správcíc h alternativních investi čních fond ů 
{KOM(2011) 747 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1354 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení, 
kterým se m ění nařízení (ES) č. 1060/2009 o ratingových agenturách, 
 
a 
 
návrhu sm ěrnice, 
 
kterou se m ění směrnice 2009/65/ES o koordinaci právních a správních p ředpisů 
týkajících se subjekt ů kolektivního investování do p řevoditelných cenných papír ů 
(SKIPCP) a sm ěrnice 2011/61/EU o správcíc h alternativních investi čních fond ů 
ÚVOD 
Nařízení (ES) č. 1060/2009 o ratingových agenturách1 se začalo plně používat dne 7. prosince 
2010. Nastavuje pravidla chování ratingových agentur. Dále byla dne 11. kv ětna 2011 p řijata 
změna nařízení o ratingových agenturách2, kterou byla výhradní dohledová práva nad 
ratingovými agenturami registrovanými v EU sv ěřena Evropskému orgánu pro cenné papíry 
a trhy (ESMA)3 s cílem centralizovat a zjednodušit dohl ed nad nimi na evropské úrovni. 
Přesto ve stávajícím na řízení o ratingových agenturách z ůstává neřešena řada otázek ve 
vztahu k ratingové činnosti a využívání rating ů. Mnoho reakcí jak na konzultaci4 
uskutečněnou Komisí, tak b ěhem kulatého stolu5 organizovaného Komisí v červenci 2011 
potvrdilo pot řebu vyřešit některá nedo řešená témata. Týkají se p ředevším rizika nadm ěrného 
spoléhání na rating ze strany ú častníků na finan čních trzích, vysokého stupn ě koncentrace 
ratingového trhu a do ur čité míry také zp ůsobu, jakým jsou ratingové agentury odm ěňovány.  
Třebaže existuje množství menších rati ngových agentur, ovládají ratingový trh t ři hlavní 
agentury (Fitch, Moody’s a Standard & Poors) , které mají dohromady více než 95% podíl na 
celosvětovém trhu.6 Velké úspory z rozsahu v tomto odv ětví spolu s reputací ratingových 
                                                 
1 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 ze dne 16. zá ří 2009 o ratingových 
agenturách, Ú ř. věst. L 302, 17.11.2009. 
2 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2011 ze dne 11. kv ětna 2011, kterým se m ění 
nařízení (ES) č. 1060/2009 o ratingových agenturách, Ú ř. věst. L 145, 31.5.2011. 
3 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o z řízení 
Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), Ú ř. věst. L 331, 15.12.2010, 
s. 84. 
4 Veřejná konzultace k ratingovým agenturám zahájená útvary Evropské komise dne 5. listopadu 2010 
a uzavřená dne 7. ledna 2011. Obdrženo více než 100 reakcí. 
5 Kulatý st ůl na téma ratingových agentur zorganizovaný útvary Evropské komise dne 6. července 2011. 
6 Finance – FAZ.NET, S & P, Moody’s and Fitch: Brussels’ battle against the rating oligopoly, červen 
2011. Dostupné na adrese: http://financesjourn al.com/finances/moodys-fitch-brussels-battle-rating-
oligopoly-5972.html. 
 
CS 2   CS agentur, která je jejich zásadním aktiv em, omezují možnosti vstupu na trh. Rovn ěž nejsou 
dostatečně vyřešena specifika n ěkterých kategorií rating ů, především pokud jde o státní 
dluhopisy. Konkrétn ě byly ratingové agentury b ěhem nedávné dluhové krize eura7 
kritizovány, pokud jde o transparentnost a kvalitu rating ů států, přičemž vyvstala otázka, zda 
by v tomto sm ěru neměl být posílen regula ční rámec EU pro ratingové agentury. V nyn ějším 
nařízení o ratingových agenturách krom ě toho nejsou dostate čně ošetřeny ani st řety zájmů 
spojené s vlastnickou strukt urou ratingových agentur a ob čanskoprávní odpov ědnost 
ratingových agentur.  
VYMEZENÍ PROBLÉM Ů 
Problémy popsané v následující části mohou být seskupeny do šesti obecných oblastí: 
• Přílišné spoléhání na extern í ratingy vedoucí k procykli čnosti a „lavinovému efektu“8 
na kapitálových trzích 
• Lavinový efekt a nakažlivé ú činky plynoucí ze zm ěn ratingů států 
• Omezený výb ěr a konkurence na ratingovém trhu 
• Nedostate čně zajištěné právo uživatel ů ratingů na odškodn ění za ztráty zp ůsobené 
nesprávným ratingem vydaným ratingovou agenturou, která porušuje na řízení 
o ratingových agenturách 
• Možné ohrožení nezávislos ti ratingových agentur z d ůvodu střetu zájm ů 
vycházejícího z modelu „rating placený emitentem“, vlastnické struktury a 
dlouhodobého využívání stejné ratingové agentury 
• Nedostate čně spolehlivé ratingové metody a procesy 
                                                 
7 Popis a podrobnou analýzu dluhov é krize eura lze nalézt v p říloze VI Posouzení dopad ů. 
8 Jako „lavinový efekt“ se ozna čuje náhlé jednání spušt ěné poklesem ratingu pod ur čitou hranici, kdy 
snížení ratingu u jednoho cenného papíru m ůže mít nep řiměřený kaskádový ú činek.  
 
CS 3   CS  
Požadavky na používání externích rating ů v právních 
předpisech 
Nadužívání externích rating ů při interním řízení rizi k
Nedostatečná transparentnost ratingu stát ů Investiční strategie p římo propojeny s ratingy 
Nedostatek informací o strukturovaných finan čních 
produktech 
Nedostatečná objektivita a neúplnost ratingu stát ů 
Nevhodné na časování zve řejňování rating ů 
Vysoká koncentrace na ratingovém trhu 
Možné střety zájmů vyplývající z vlastnické struktury
Možné střety zájmů vyplývající z modelu „rating placený 
emitentem“ Nedostate čný režim ob čanskoprávní odpov ědnosti v 
některých členských státech Velké překážky vstupu na ratingový trh 
Nedostatečná srovnatelnost rating ů 
Riziko regulatorní arbitráže Přílišné spoléhání na 
externí ratingy vedoucí 
k procykličnosti a 
lavinovému efektu na 
kapitálových trzích 
 
 
 
 
Ohrožení 
stability trhu 
 
Nízká důvěra ve 
finanční trh 
 
Narušení 
důvěry 
investorů 
 
Ohrožení 
kvality rating ů Nakažlivé ú činkyzměn 
ratingů států 
 
Omezená možnost 
výběru  a 
konkurence na 
ratingovém trhu 
Nedostate čně 
zajištěné 
právo 
investorů na 
odškodnění 
Ohrožení nezávislosti 
ratingových agentur 
Nedostatečná komunikace a transparentnost rating ů a jejich 
výchozích metodik  
Nevhodné na časování zve řejňování rating ů Nedostate čně spolehlivé metod y a 
procesy ratingu 
 Příčiny problém ů Globální problémy Následky 
 
Obrázek 1.  Diagram problém ů 
 
CS 4   CS SUBSIDIARITA  
Podle zásady subsidiarity ( čl. 5 odst. 3 Smlouvy o EU) by se m ěla opatření na úrovni EU 
přijímat pouze tehdy, pokud zamýšlených cíl ů nemůže být uspokojiv ě dosaženo samotnými 
členskými státy, a z d ůvodu rozsahu nebo ú činků zamýšlené činnosti jich proto m ůže lépe 
dosáhnout EU. P řestože veškeré výše uvedené problémy mají významné d ůsledky pro 
jednotlivé členské státy, jejich celkový dopad lze pln ě posoudit pouze v p řeshraničním 
kontextu. D ůvodem je, že ratingy finan čních nástroj ů emitovaných v jedné zemi mohou být 
vydány v jiné zemi, takže opat ření přijatá na vnitrostátní úr ovni nemusí mít žádný ú činek, 
neboť ratingy mohou být nadále vydávány a použí vány, pokud byly vydány v jurisdikci jiné 
země EU či dokonce t řetí země. Bez zásahu na úrovni EU tak hr ozí, že vnitrostátní reakce na 
ratingy budou obcházeny nebo budou neú činné. Proto lze další opat ření v oblasti ratingových 
agentur nejlépe zajistit spole čným přístupem. S ohledem na zásadu subsidiarity se tak kroky 
na úrovni EU jeví jako vhodné . 
CÍLE A UP ŘEDNOST ŇOVANÉ MOŽNOSTI POLITIKY  
Hlavním cílem návrhu je p řispět k omezení rizik ohrožujících finan ční stabilitu a k obnovení 
důvěry investor ů a dalších ú častníků na trhu ve finan ční trhy a kvalitu rating ů. Soubor 
možností politiky uvedený v této části má za cíl řešení zjišt ěných problém ů a dosažení 
odpovídajících konkrétních cíl ů. Možnosti up řednostňované s hlediska ú činnosti a 
hospodárnosti jsou zvýrazn ěny tučným písmem.  
Možnosti politiky pro omezení dopad ů lavinového efektu9 na finan ční instituce a trhy 
prostřednictvím snížení závislosti na externích ratinzích  
Možnosti politiky 
1. Žádná zm ěna politiky. 
2. Omezit závislost na externích ratinzích prost řednictvím posílení interního řízení rizik a podpory využívání interních 
ratingových model ů pro regula ční účely. 
3. Požadovat po úv ěrových institucích, investi čních podnicích, pojiš ťovnách a zajiš ťovnách, aby používaly více než jeden rating. 
4. Zdokonalit požadavky na emitenty strukturovaných finan čních produkt ů ohledně pravidelného zve řejňování údaj ů. 
Posouzení dopad ů ukazuje, že opat ření na posílení interního řízení uvěrových rizik a využití 
interních model ů pro regula ční účely a především zdokonalení požadavk ů na zveřejňování 
informací o strukturovaných finan čních produktech emitenty jsou v sou časné situaci 
nejefektivn ějšími možnostmi. Kvalitní ratingy jsou užite čné a měly by se nadále používat, 
nicméně je důležité motivovat firmy s dostate čnými zdroji k rozvoji ka pacit pro interní rating. 
Proto je t řeba zajistit, aby plošn ě pro všechny ú častníky na finan čních trzích platila zásada 
bránící přílišnému spoléhání na ratingy ve shod ě se zásadami Rady pro finan ční stabilitu. 
První soubor politických opat ření k omezení spoléhání se na úv ěrové ratingy již byl za členěn 
do nového návrhu Komise na zm ěnu směrnice o kapitálových požadavcích (CRD IV).10 
Úprava je v této fázi nutná p ředevším v oblasti subjekt ů kolektivního investování do 
převoditelných cenných papír ů (SKIPCP) a alternativních investi čních fond ů. Dvojité ratingy 
pro strukturované finan ční produkty by mohly p řispět k dalšímu omezení spoléhání se na 
ratingy těchto složitých produkt ů.  
                                                 
9 Jako „lavinový efekt“ se ozna čuje náhlé jednání spušt ěné poklesem ratingu pod ur čitou hranici, kdy 
snížení ratingu u jednoho cenného papíru m ůže mít nep řiměřený kaskádový ú činek. 
10 KOM(2011) 453 v kone čném znění. 
 
CS 5   CS Upřednostňované možnosti jsou v souladu s názorem zainteresovaných subjekt ů, že 
odstranění pravidel umož ňujících mechanické spoléhání se na ratingy z právních p ředpisů je 
pouze jedním z krok ů a nepředstavuje okamžitý lék. Zain teresované strany rovn ěž 
konstatovaly, že je výzvou nalézt vhodná opat ření k nahrazení stávajícího využívání externích 
ratingů. Využívání tržních opat ření namísto rating ů vnímá řada subjekt ů včetně odvětvových 
organizací a vlád jako nevhodn ě procyklické a nestabilní, nicmén ě mohou být vzata v potaz 
zároveň s ostatními opat řeními. Některé zainteresované subjekty (zejména emitenti) odmítaly 
myšlenku zavést požadavek vícenásobných rating ů jako opat ření k omezení p řílišného 
spoléhání na n ě, zatímco n ěkteré menší ratingové agentury po žadavek na vícenásobné ratingy 
uvítaly. 
Možnosti politiky pro omezení rizika nakažlivých ú činků spojeného s ratingy stát ů 
Možnosti politiky 
1. Žádná zm ěna politiky. 
2. Požadovat po ratingových agenturách zve řejňování úplných hodnotících zpráv k ratingu stát ů a přidělení 
zaměstnanců k vypracování rating ů. 
3. Požadovat po ratingových agenturách zve řejňování rating ů států po uzav ření obchodních míst v EU. 
4. Požadovat po ratingových agenturách častější provád ění ratingu stát ů. 
5. Rozší řit pravomoci p říslušných orgán ů (ESMA), aby se zajistil soulad ratingových metodik s právními požadavky. 
6. Požadovat po vládách (EU) zve řejňování standardizovaného souboru údaj ů o hospodá řských výsledcích, aby bylo možné 
hodnotit úv ěrová rizika. 
7. Dát orgánu ESMA pravomoc ve výjime čných situacích do časně omezit či zakázat vydávání rating ů států. 
8. Motivovat stávající nezávislou strukturu EU nebo zcela novou evropskou ratingovou agenturu, aby vydávala úv ěrové ratingy. 
9. Zakázat ratingy stát ů. 
V posouzení dopad ů bylo identifikováno dev ět možností jak zmírnit rizika pro stabilitu trhu 
spojená s ratingem stát ů, z nichž p ět bylo posouzeno jako up řednostňované. Navrhuje se, aby 
ratingové agentury zve řejňovaly úplné hodnotící zprávy k ratingu stát ů (možnost 2) – 
opatření, které podpo řily některé vlády a zainteresované subjekty z odv ětví. Proces rating ů 
států by rovněž mohl být provád ěn častěji (možnost 4) a orgán ESMA by m ěl disponovat 
potřebnými pravomocemi k zajišt ění souladu metodik s požadavky uvedenými v na řízení, ale 
také by m ěl mít možnost do časně zakázat zve řejňování rating ů států v jasně vymezených 
výjimečných případech (možnosti 5 a 7), i když n ěkteré zainteresované subjekty s touto 
myšlenkou nesouhlasily. V posouzení dopad ů bylo dále uvedeno jako vhodné, aby ratingy 
států byly zve řejňovány po uzav ření obchodních míst v EU (možnost 3). Z analýzy dopad ů 
vyplývá záv ěr, že z důvodu objektivity a d ůvěryhodnosti z pohledu trhu by nebylo vhodné 
využívat k vydávání rating ů stávající nezávislou strukturu EU nebo z řídit zcela novou 
evropskou ratingovou agenturu. V ětšina zainteres ovaných subjekt ů také vznesla obavy 
o důvěryhodnost takových rating ů. 
Možnosti politiky pro zlepšení podmínek na trhu s úv ěrovými ratingy s cílem zvýšit kvalitu 
ratingů 
Možnosti politiky 
1. Žádná zm ěna politiky. 
2. Motivovat vznik sít ě středních a malých ratingových agentur. 
3. Motivovat vznik nové evropské ratingové agentury. 
4. Harmonizovat ratingové stupnice pro zlepšení srovnatelnosti rating ů různých agentur. 
 
CS 6   CS Možnosti politiky 
5. Vytvo řit evropský ratingový index (EURIX). 
6. Požadovat po ratingových agenturách, aby vydávaly spole čné ratingy na úrovni ratingového výboru. 
7. Zakázat velkým ratingovým agenturám akvizice st ředních a malých ratingových agentur. 
8. Zavést do časné stropy maximálního podílu na trhu pro ratingové agentury. 
9. Požadovat po ratingových agenturách, aby zve řejňovaly ceny rating ů, a zajistit, aby ceny nebyly diskrimina ční a 
odpovídaly náklad ům. 
V posouzení dopad ů je analyzována široká škála mo žností, jak zlepšit podmínky na 
ratingovém trhu, které by vedly k zajišt ění nezávislosti ratingových agentur a k vysoce 
kvalitním rating ům. Zvýšení transparentnosti (mož nosti 5 a 9) a srovnatelnosti rating ů 
(možnost 4) je považováno za nákladov ě efektivní možnosti. Krom ě nich je 
upřednostňovanou možností, jak omezit p řekážky vstupu na trh, podpora vytvo ření sítě 
středních a malých ratin gových agentur. Vytvo ření evropské ratingové agentury, která by byla 
veřejnou, a nikoli soukromou iniciativou, nebylo za řazeno mezi up řednostňované možnosti. 
Valná většina zainteresovaných subjekt ů byla rovn ěž proti tomuto opat ření. Zákaz akvizicí 
středních a malých ratingových agentur velk ými ratingovými agenturami by byl nutný 
k zajištění efektivnosti ostatních up řednostňovaných možností, v četně těch, které se zam ěřují 
na otázky nezávislosti ratingových agentur. Nicmén ě tento zákaz samotný by nebyl 
dostatečně efektivní, aby zm ěnil strukturu trhu, a ratingové agentury by ho mohly obcházet.  
Možnosti politiky pro zajišt ění práva investor ů na odškodn ění 
Možnosti politiky 
1. Žádná zm ěna politiky. 
2. Zavést do právních p ředpisů EU občanskoprávní odpov ědnost ratingových agentur. 
3. Zajistit ob časkoprávní odpov ědnost ratingových agentur ve vztahu k uživatel ům rating ů před vnitrostátními soudy. 
Pro zajišt ění práva investor ů na odškodn ění doporu čuje posouzení dopad ů možnost 3, která 
by zavedla všeobecnou povinnost zajistit ob čanskoprávní odpov ědnost ratingových agentur 
před vnitrostátními soudy. Mezi zainteresov anými subjekty (s významnou výjimkou 
samotných ratingových agentur) panuje obecný názor, že by m ělo být možné podat žalobu 
proti ratingovým agenturám, avšak pouze v p řípadě hrubé nedbalosti či úmyslu. 
Možnosti politiky pro zvýšení kvality rating ů prostřednictvím posílení nezávislosti ratingových 
agentur a prosazování spol ehlivých ratingových proces ů a metodik 
Možnosti politiky 
1. Žádná zm ěna politiky. 
2. Požadovat po investorech, aby za ra tingy platili (model „investor platí“). 
3. Požadovat, aby obchodní místa zavedla a spravovala model „obchodní místo platí“. 
4. Požadovat, aby byl výb ěr ratingových agentur provád ěn nezávislou radou. 
5. Zavést pravidla st řídání ratingových agentur najímaných emitentem k ohodnocení jeho produkt ů a k ohodnocení 
emitenta jako takového. 
6. Zavést specifické požadavky na nezávislost a objektivitu ratingových agentur ve vztahu k jejich podílník ům. 
7. Posílit pravidla pro zve řejňování ratingových metodik. 
8. Požadovat po ratingových agenturách, aby emitenta o zve řejnění ratingu informovaly v dostate čném předstihu. 
 
CS 7   CS V posouzení dopad ů je uvedeno osm možností, jak posíli t nezávislost ratingových agentur. 
Obchodní modely, které by mohly být altern ativou k modelu „emitent platí“, úpln ě nevylučují 
možné střety zájmů. V tomto ohledu bude Komise pokra čovat v monitorování adekvátnosti 
modelů odměňování ratingových agentur a následn ě k této problematice p ředloží do 
7. prosince 2012 zprávu Evropskému parlamentu a Rad ě dle požadavku čl. 39 odst. 1 na řízení 
o ratingových agentu rách. Možnosti up řednostňované v posouzení dopad ů zahrnují opat ření 
k výraznějšímu zmírn ění rizik ohrožujících ne závislost vyskytujících se v modelu „emitent 
platí“. Většina zainteresovaných subjekt ů se domnívala, že rizika m odelu „emitent platí“ jsou 
zvládnutelná. Proto se v posouzení dopad ů doporučuje povinné st řídání ratingových agentur 
(možnost 5), v četně požadavku, aby rating emite nta a jeho produktu provád ěly různé 
ratingové agentury (neplatí pro ratingy stát ů), a pravidla pro řešení vlastnických podíl ů 
(možnost 6). Nadto se jako up řednostňované možnosti uvádí pravidla transparentnosti a 
zveřejňování rating ů (možnosti 7 a 8), která umožní hlubší řešení střetů zájmů a přispějí ke 
kvalitním rating ům. Nicmén ě efektivita t ěchto opat ření, zejména pak povinné st řídání 
ratingových agentur, m ůže být zajišt ěna, pouze pokud podmí nky na trhu budou p řispívat 
k růstu malých ratingových agentur a vstupu nových hrá čů na ratingový trh. 
CELKOVÝ DOPAD BALÍ ČKU 
Kumulativní dopady a synergie 
Tato část prezentuje kumulativní dopady realizace balí čku upřednostňovaných možností 
politiky. Balí ček upřednostňovaných možností politiky byl vytvo řen tak, aby zajistil dosažení 
obecného cíle „ přispět k omezení rizik pro finan ční stabilitu a k obnovení d ůvěry investor ů a 
dalších účastníků trhu ve finan ční trhy a kvalitu rating ů“. 
Předpokládá se, že up řednostňované možnosti sníží p řílišné spoléhání na externí ratingy tím, 
že se omezí význam externích rating ů v právních p ředpisech o finan čních službách. 
Předpokládá se, že tím dojde ke snížení závislosti úv ěrových institucí, pojiš ťoven, 
investičních fond ů a odvětví správy aktiv na externích ratinzích. Up řednostňované opat ření 
zavést požadavek, aby emitenti zlepšili zve řejňování informací o podkladových portfoliích 
strukturovaných finan čních produkt ů, by krom ě toho mělo pomoci investor ům provád ět 
vlastní hodnocení úv ěrových rizik a nespoléhat bezvýhradn ě na externí ratingy. 
Dále upřednostňované možnosti zlepší transparentnost a kvalitu rating ů států prostřednictvím 
ověřování podkladových informací se státem. Prvním opat řením se zavede požadavek, aby 
ratingové agentury ov ěřovaly správnost informací se státem, aby bylo zamezeno p řípadným 
chybám v ratingu stát ů. Nadto bude posílena transp arentnost a kvalita ratingu stát ů díky 
zveřejňování úplných hodnotících zpráv spole čně s ratingem. Zve řejňování rating ů států po 
uzavření evropských obchodních míst má za cíl umožnit všem ú častníkům na trhu získat nové 
ratingové informace p řed otevřením obchodních míst, a p řispěje tak k omezení velkých 
výkyvů na trhu. Aby se omezilo riziko nakažlivých ú činků při poklesu ratingu státu, m ěl by 
mít zárove ň orgán ESMA v konkrétních situacích definovaných na řízením pravomoc do časně 
zakázat ratingy stát ů. Toto opat ření by m ělo být do časné, výjime čné a mělo by podléhat 
velice striktním podmínkám. 
Očekává se, že up řednostňovaná opat ření rovněž rozšíří nabídku a optimalizují strukturu 
ratingového odv ětví. Malé a st řední ratingové agentury by m ěly být povzbuzovány k vým ěně 
informací, což by mohlo umožnit novým tržním subjekt ům vstup do ratingového odv ětví a 
nabídnout široký rozsah služeb. Navíc by mohlo být umožn ěno porovnání rating ů různých 
agentur prost řednictvím prosazování spole čných standard ů pro ratingové stupnice a 
 
CS 8   CS evropského ratingového indexu (EURIX). Z výšení transparentnosti cenových politik a 
poplatků by mělo nejen umožnit sout ěž na ratingovém trhu, ale rovn ěž umožnit orgánu 
ESMA efektivn ě sledovat možné st řety zájmů vycházející z modelu „e mitent platí“. Povinné 
střídání ratingových ag entur by pak m ělo nejenom výrazn ě omezit ohrožení nezávislosti 
ratingových agentur vyplývající z dlouhodobého obchodního vztahu mezi CRA a emitentem, 
ale také mít výrazn ě pozitivní vliv na zlepšení možností výb ěru v ratingovém odv ětví díky 
rozšíření obchodních p říležitostí pro menší ratingové agentury. 
Z hlediska ochrany investor ů by upřednostňované možnosti m ěly zajistit, aby investor m ěl 
vůči ratingovým agenturám p řiměřené právo na odškodn ění. Tímto by i ratingové agentury 
měly být siln ě motivovány k tomu, aby spl ňovaly zákonné povinnosti a zajistily vysokou 
kvalitu rating ů. 
Nezávislost rating ů se zlepší zavedením povinnosti emitenta pravideln ě měnit ratingovou 
agenturu. Riziko st řetu zájmů by mělo být dále omezeno požadavkem, aby ratingové agentury 
již nemohly poskytovat zárove ň vyžádané ratingy em itenta i jeho produkt ů. Dále se posílí 
nezávislost zlepšením vlastnické struktur y všech ratingových agentur. Navíc by se m ěla zvýšit 
transparentnost a kvalita rating ů posílením pravidel zve řejňování ratingových metodik, 
zavedením postupu pro tvorbu a sc hvalování ratingových metodik, v četně požadavku, aby 
ratingové agentury sd ělovaly a od ůvodňovaly zm ěny svých ratingových metodik. Kvalita 
ratingů by se m ěla rovněž zvýšit prost řednictvím požadavku, aby ratingové agentury 
informovaly emitenta o zve řejnění ratingu s dostate čným předstihem. 
Posouzení administrativní zát ěže a náklad ů na zajišt ění souladu s p ředpisy 
Finančním firmám by vznikly vyšší náklady vyplývající z požadavk ů na posílení interního 
řízení rizik a využívání interních ratingových model ů z regulačních důvodů. Výše těchto 
nákladů by v příslušných finan čních odvětvích celkov ě byla zna čná, nicmén ě pro jednotlivé 
finanční firmy p řiměřená. Další náklady by vznikly emitent ům z důvodu posílení požadavk ů 
na zveřejňování, jejichž celková výše by mohla být až 1,7 milionu EUR jednorázov ě a dále 
pak 1,92 milionu EUR ro čně. 
Soubor možností pro omezení rizika nakažlivých ú činků v případě ratingů států by rovněž 
vedl ke zvýšení náklad ů ratingových agentur na zajišt ění souladu s p ředpisy, jejichž celková 
výše v odv ětví by mohla být až 3,27 milionu EUR ro čně. 
Opatření podporující hospodá řskou sout ěž by nem ěla významn ě navýšit náklady ratingových 
agentur (ro ční náklady na zajišt ění souladu s p ředpisy v celém ratingovém odv ětví se 
očekávají ve výši p řibližně 1,38 milionu EUR). Náklady by se mohly pojit pouze s podporou 
vzniku sít ě malých a st ředních ratingových agentur a mohly by se pohybovat v rozmezí 0,9 až 
1,95 milionu EUR, p řičemž Komise by prozkouma la možnosti využití fond ů EU. 
Možnosti politiky týkající se ob čanskoprávní odpov ědnosti ratingových agentur v ůči 
investorům pravděpodobně přinesou náklady na zajišt ění souladu s p ředpisy z d ůvodu potřeby 
pojistit jejich ob čanskoprávní odpov ědnost, nebo v p řípadě absence pojistitelnosti z d ůvodu 
vytvoření finanční rezervy na pokrytí p řípadných pohledávek investor ů. 
U upřednostňované možnosti řešící nezávislost rati ngových agentur nejsou o čekávány žádné 
významné náklady. 
Možné právní nástroje 
 
CS 9   CS Současný návrh zahrnuje širokou škálu opat ření. Ta mohou být rozd ělena do čtyř kategorií: 
• opatření vyžadující zm ěny stávajícího na řízení o ratingových agenturách; 
• opatření vyžadující zm ěny stávajícího na řízení o ratingových agenturách ve spojení 
s technickými standardy, které by p řipravil orgán ESMA; 
• opatření vyžadující zm ěny odvětvových právních p ředpisů (směrnice o SKIPCP a 
správcích AIF); 
• opatření stavějící na existujícím unijním programu financování s cílem podpo řit síť 
malých a st ředních ratingových agentur. 
SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Pokud budou doporu čené možnosti politiky uvedeny do praxe, bude Komise sledovat, jak 
členské státy navr hované politiky uplat ňují. Komise p řípadně použije postup podle článku 
226 Smlouvy, pokud n ěkterý z členských stát ů nebude dodržovat své povinnosti týkající se 
uplatňování a používání práva Unie. 
V zájmu posouzení efektivnosti navrhova ných politik navrhne Komise vytvo ření škály 
ukazatelů, jež poskytnou údaje do monitorovacího  systému, který umožní hodnocení po t řech 
letech od data provedení (pravd ěpodobně formou zprávy Rad ě a Parlamentu). 
Jako součást monitorování bude or gán ESMA dostávat od p říslušných vnitrostátních orgán ů 
čtvrtletní zprávy o jednotlivých oblastech politiky.