Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Austrálií o obchodu s vínem /* KOM/2007/0712 konecném znení - ACC 2007/0246 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 20.11.2007 KOM(2007) 712 v konečném znění 2007/0246 (ACC) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Austrálií o obchodu s vínem (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Nová dohoda o víně mezi ES a Austrálií nahradí po svém schválení dohodu z roku 1994. Jakmile dohoda z roku 1994 vstoupila v platnost, začala probíhat další dvoustranná jednání na základě požadavku ohledně postupného zastavení používání některých názvů vín ES ze strany Austrálie, který je její součástí. Tato jednání byla na základě závěrů Rady týkajících se bilaterálních dohod o víně z října 2000 nahrazena jednáními o nové dohodě. Jednání o dohodě byla uzavřena a dne 5. června 2007 obě smluvní strany parafovaly návrh nové dohody o víně mezi ES a Austrálií. Jednání byla uzavřena s vyrovnaným výsledkem, který zahrnuje zřetelná zlepšení oproti dohodě z roku 1994 ve prospěch obou smluvních stran. Předpokládá vzájemnou ochranu zeměpisných označení „z moci úřední“ a stanoví postupné zastavení používání řady důležitých názvů EU, jako je Champagne či Port, ze strany Austrálie během roku následujícího po vstupu nové dohody v platnost. Dohoda bude zabezpečovat režim ES v oblasti označování vín etiketami mimo jiné tím, že obsahuje seznam nepovinných údajů, které se mohou používat u australských vín, upravuje označování odrůd révy na vinných etiketách a stanoví, že do jednoho roku po vstupu nové dohody v platnost se u vín pocházejících z Austrálie přestanou používat výrazy „Hermitage“ a „Lambrusco“. Dohoda zajišťuje ochranu tradičních výrazů ES v Austrálii. Používání některých z těchto výrazů bude v Austrálii postupně ukončeno během období jednoho roku po vstupu dohody v platnost, avšak používání omezeného počtu některých jiných výrazů bude Austrálii povoleno za jasných podmínek týkajících se výrobních metod. Dále dohoda zajišťuje také zlepšení režimu enologických postupů, včetně jasných časových rámců, řízení o námitce a rozhodčích řízení, jakož i jasnějších kritérií pro hodnocení nových postupů, včetně hygienických a rostlinolékařských požadavků. Austrálie bude mít prospěch ze zjednodušených postupů pro osvědčení stanovených v právních předpisech ES. Na základě procesu ověření ochranných známek zapsaných na území jedné smluvní strany jejich srovnáním se zeměpisnými označeními, která druhá smluvní strana chrání po roce 1994, se na území každé smluvní strany smí nadále používat omezený počet ochranných známek za předpokladu, že spotřebitelé nebudou uváděni v omyl ohledně skutečného původu dotčeného vína. Uvedený proces ověření zapsaných ochranných známek a zeměpisných označení byl dohodnut formou výměny dopisů, které jsou k nové dohodě připojeny. Každá ze smluvních stran však bude muset provést další proces ověření zapsaných ochranných známek, protože v době mezi předchozím ověřením a parafováním dohody obě smluvní strany zavedly nová zeměpisná označení. Přílohy se zeměpisnými označeními, která se podle nové dohody mají chránit, bude proto nutné aktualizovat doplněním těchto nových zeměpisných označení podle výsledku výše uvedených ověření. Nová zeměpisná označení, která zavedlo ES, zahrnují mimo jiné označení uvedená Rumunskem a Bulharskem, která budou na základě výsledku výše zmíněného procesu ověření přidána do přílohy II dohody před jejím podpisem. Smluvní strany stanovily některé otázky, o nichž bude třeba dále jednat. Ty jsou nastíněny ve dvou konsolidovaných průvodních dopisech vyjednavačů, které nejsou součástí dohody. 2007/0246 (ACC) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Austrálií o obchodu s vínem RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s první větou čl. 300 odst. 2 prvního pododstavce a s čl. 300 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, vzhledem k těmto důvodům: 1. Dohoda mezi Evropským společenstvím a Austrálií o obchodu s vínem[1] schválená rozhodnutím Rady 94/184/ES[2] vyžadovala další jednání o přechodných obdobích pro názvy uvedené v článcích 8 a 11 zmíněné dohody. 2. Dne 23. října 2000 Rada zmocnila Komisi ke sjednání nové dohody o obchodu s vínem mezi Společenstvím a Austrálií. 3. Příslušná jednání byla uzavřena a dne 5. června 2007 obě smluvní strany parafovaly novou Dohodu mezi Evropským společenstvím a Austrálií o obchodu s vínem (dále jen „dohoda“). 4. Tato dohoda by proto měla být schválena. 5. S cílem usnadnit provádění této dohody a případně změnit její přílohy by měla být Komise oprávněna přijímat nezbytná opatření v souladu s postupem uvedeným v nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem[3]. 6. Ke dni vstupu této dohody v platnost se ukončuje platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Austrálií o obchodu s vínem uzavřené v Bruselu a Canbeře (ve dnech 26.–31. ledna 1994), jejího protokolu a související výměny dopisů, ROZHODLA TAKTO: Článek 1 Dohoda mezi Evropským společenstvím a Austrálií o obchodu s vínem, včetně jejích příloh, protokolu, prohlášení a konsolidované výměny dopisů (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Společenství. Znění dohody schválené tímto rozhodnutím je připojeno k tomuto rozhodnutí. Článek 2 Předseda Rady je oprávněn jmenovat osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Společenství. Článek 3 Pro účely použití čl. 29 odst. 3 této dohody je Komise oprávněna přijímat v souladu s postupem uvedeným v čl. 75 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 opatření nezbytná k provádění této dohody a pozměňovat její přílohy a protokol v souladu s jejími články 29 a 30. Článek 4 Toto rozhodnutí se vyhlásí v Úředním věstníku Evropské unie . V Bruselu dne Za Radu předseda/předsedkyně DOHODA mezi Evropským společenstvím a Austrálií o obchodu s vínem EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ (dále jen „Společenství“) na jedné straně a AUSTRÁLIE na straně druhé (dále jen „smluvní strany“), PŘEJÍCE SI zlepšit podmínky pro příznivý a harmonický rozvoj obchodu a podporu obchodní spolupráce v odvětví vína na základě rovnosti, oboustranného prospěchu a vzájemnosti, UZNÁVAJÍCE, že smluvní strany hodlají navázat užší vztahy v odvětví vína s cílem usnadnit vzájemný obchod, SE DOHODLY TAKTO: Článek 1 Cíle Smluvní strany souhlasí s tím, že budou na základě nediskriminace a vzájemnosti a za podmínek stanovených v této dohodě usnadňovat a podporovat obchod s vínem pocházejícím ze Společenství a z Austrálie. Článek 2 Rozsah a oblast působnosti Tato dohoda se vztahuje na víno kódu 22.04 harmonizovaného systému Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží podepsané v Bruselu dne 14. června 1983[4]. Článek 3 Definice Pro účely této dohody a není-li stanoveno jinak, se rozumí: a) „vínem pocházejícím z“, pokud je tento výraz použit ve spojení s názvem některé smluvní strany, víno vyrobené na území této smluvní strany výlučně z hroznů, které byly sklizeny pouze na území této smluvní strany; b) „zeměpisným označením“ označení definované v čl. 22 odst. 1 dohody TRIPs; c) „tradičním výrazem” tradičně používaný název, který se vztahuje především k výrobní metodě nebo jakosti, barvě nebo druhu vína a který je uznán v právních a správních předpisech Společenství pro účely označení a obchodní úpravy vína pocházejícího z území Společenství; d) „označením“ slova používaná na etiketách, v průvodních dokladech při přepravě vína, v obchodních dokladech, zejména na fakturách a dodacích listech, jakož i v reklamě; e) „etiketou“ veškerá označení a ostatní výrazy, značky, vyobrazení, zeměpisná označení nebo ochranné známky, které označují víno a jsou uvedeny na téže nádobě včetně uzávěru, visačky připevněné k nádobě a krycího obalu hrdla láhve; f) „obchodní úpravou“ slova používaná na nádobách včetně uzávěru, na etiketách a balení; g) „balením“ ochranné obaly, jako je papír, opletení všeho druhu, krabice a bedny používané při přepravě jedné nebo více nádob nebo za účelem prodeje konečnému spotřebiteli; h) „dohodou TRIPs“ Dohoda o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví, která tvoří přílohu 1C dohody o WTO; i) „dohodou o WTO“ Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše podepsaná dne 15. dubna 1994; j) že za podmínek uvedených v čl. 29. odst. 3 písm. e) a čl. 30 odst. 3 písm. c) je odkaz na zákon, právní předpis nebo správní předpis odkazem na tento zákon, právní předpis nebo správní předpis ve znění platném ke dni podpisu této dohody. Jestliže v době podpisu dohody jedna smluvní strana oznámí druhé smluvní straně, že ke splnění svých povinností podle této dohody potřebuje přijmout zákony, právní nebo správní předpisy, pak je odkaz na takovéto zákony, právní nebo správní předpisy odkazem na tyto zákony, právní nebo správní předpisy platné ke dni, kdy tato smluvní strana oznámí druhé smluvní straně, že byly splněny její požadavky pro vstup této dohody v platnost. Článek 4 Obecná pravidla 1. Není-li v této dohodě stanoveno jinak, řídí se dovoz vína a jeho uvádění na trh právními a správními předpisy platnými na území dovážející smluvní strany. 2. Smluvní strany přijmou nezbytná opatření zajišťující splnění závazků stanovených touto dohodou. Zajistí, aby bylo dosaženo cílů uvedených v této dohodě. HLAVA I ENOLOGICKÉ POSTUPY A OšETřENÍ A POžADAVKY NA SLOžENÍ VÍNA Článek 5 Stávající enologické postupy a ošetření a požadavky na složení vína 1. Společenství povoluje dovážet na své území a uvádět na trh na svém území pro přímou lidskou spotřebu všechna vína pocházející z Austrálie a vyrobená v souladu s: a) jedním nebo více enologickými postupy či ošetřeními uvedenými v příloze I části A odstavci 1; a b) požadavky na složení stanovenými v bodě I odstavci 1 protokolu dohody. 2. Austrálie povoluje dovážet na své území a uvádět na trh na svém území pro přímou lidskou spotřebu všechna vína pocházející ze Společenství a vyrobená v souladu s jedním nebo více enologickými postupy nebo ošetřeními uvedenými v příloze I části B odstavci 1. 3. Smluvní strany uznávají, že enologické postupy a ošetření uvedené v příloze I a požadavky na složení stanovené v protokolu jsou v souladu s cíli a požadavky uvedenými v článku 7. Článek 6 Nové enologické postupy, ošetření a požadavky na složení nebo jejich úpravy 1. Jestliže jedna smluvní strana navrhne povolit na svém území pro komerční využití nový nebo upravit stávající enologický postup, ošetření nebo požadavek na složení, přičemž tento nový postup, ošetření či požadavek na složení nebo tato úprava není povolena druhou smluvní stranou na základě článku 5 a vyžaduje změny přílohy I v souladu s článkem 11, tato smluvní strana tuto skutečnost co nejdříve písemně oznámí druhé smluvní straně a poskytne jí přiměřenou možnost k podání připomínek před tím, než tento nový nebo upravený enologický postup, ošetření nebo požadavek na složení povolí s konečnou platností. 2. Tato smluvní strana rovněž na vyžádání poskytne technickou dokumentaci podporující navrhované povolení nového nebo upraveného enologického postupu, ošetření nebo požadavku na složení s ohledem na cíle a požadavky uvedené v článku 7, aby druhé smluvní straně usnadnila příslušné posuzování. 3. Druhá smluvní strana navrhovaný nový nebo upravený enologický postup nebo ošetření nebo požadavek na složení podle odstavce 1 posoudí s přihlédnutím k cílům a požadavkům uvedeným v článku 7. 4. Do 30 dnů ode dne, kdy povolení navrhovaného nového nebo upraveného enologického postupu, ošetření nebo požadavku na složení vstoupí v platnost, oznámí příslušná smluvní strana tuto skutečnost druhé smluvní straně. 5. Oznámení uvedené v odstavci 4 zahrnuje popis nového nebo upraveného enologického postupu, ošetření nebo požadavku na složení. 6. Jestliže nebyla poskytnuta technická dokumentace na základě odstavce 2, oznamující smluvní strana technickou dokumentaci podle uvedeného odstavce poskytne, pokud o to druhá smluvní strana požádá. 7. Tento článek se nepoužije, jestliže smluvní strana přizpůsobí enologický postup nebo ošetření uvedené v části C přílohy I výhradně kvůli zohlednění zvláštních klimatických podmínek v určitém hospodářském roce za předpokladu, že toto přizpůsobení je malé a podstatně nemění dotčený enologický postup nebo ošetření nebo požadavek na složení (dále jen „technické přizpůsobení“). Smluvní strana, která navrhuje provést technické přizpůsobení, tuto skutečnost oznámí druhé smluvní straně co nejdříve, nejpozději však před uvedením dotčeného vína na trh na území druhé smluvní strany. Článek 7 Cíle a požadavky 1. Nové nebo upravené enologické postupy, ošetření nebo požadavky na složení používané při výrobě vína musejí být v souladu s těmito cíli: a) ochrana lidského zdraví; b) ochrana spotřebitele před podvodnými postupy; c) uplatňování standardů dobré enologické praxe popsané v odstavci 2. 2. Dobrá enologická praxe splňuje tyto požadavky: I. není zakázána právními ani správními předpisy země původu; II. chrání pravost produktu tím, že zajišťuje, aby typické vlastnosti vína vyplývaly ze sklizených hroznů; III. bere v potaz pěstitelskou oblast, zejména podnebné, geologické a jiné podmínky produkce; IV. je založena na přiměřené technologické nebo praktické potřebě zlepšit mimo jiné možnost skladování, stabilitu či přijetí vína spotřebitelem; V. zajišťuje, aby ošetření a přídavky byly omezeny na míru nezbytně nutnou k dosažení požadovaného účinku. Článek 8 Prozatímní povolení Aniž jsou dotčena opatření stanovená v článku 35, je pro vína, která byla vyrobena v souladu s novým nebo upraveným enologickým postupem, ošetřením nebo požadavkem na složení oznámeným jednou smluvní stranou podle čl. 6 odst. 4, prozatímně povolen dovoz a uvádění na trh na území druhé smluvní strany. Článek 9 Postup pro podávání námitek 1. Ve lhůtě šesti měsíců poté, co smluvní strana od druhé smluvní strany obdrží oznámení podle čl. 6 odst. 4, může tato smluvní strana písemně podat námitky proti oznámenému novému nebo upravenému enologickému postupu, ošetření nebo požadavku na složení z důvodu, že není v souladu s cílem uvedeným v čl. 7 odst. 1 písm. b) a/nebo c). Jestliže některá smluvní strana podala námitku, může kterákoli ze smluvních stran požádat o zahájení konzultací stanovených v článku 37. V případě, že záležitost není vyřešena do dvanácti měsíců ode dne, kdy smluvní strana obdržela oznámení podle čl. 6 odst. 4, může kterákoli ze smluvních stran využít rozhodčího řízení podle článku 10. 2. Do dvou měsíců ode dne, kdy obdrží oznámení uvedené v odstavci 1, může smluvní strana požádat o informace nebo o stanovisko Mezinárodní organizaci pro révu a víno (Organisation Internationale de la Vigne et du Vin) nebo jinou příslušnou mezinárodní organizaci. Jestliže se žádá o takové informace nebo stanovisko, mohou se smluvní strany vzájemně dohodnout na prodloužení šestiměsíční lhůty, kterou má příslušná smluvní strana pro podání námitky, aniž by tím byly dotčeny ostatní časové lhůty stanovené v odstavci 1. 3. Rozhodci uvedení v článku 10 rozhodnou, zda je oznámený nový nebo upravený enologický postup nebo ošetření nebo požadavek na složení v souladu s cílem uvedeným v čl. 7 odst. 1 písm. b) a/nebo c). 4. Ve vztahu k žádosti smluvní strany o povolení enologického postupu, ošetření nebo požadavku na složení, který druhá smluvní strana povolila pro komerční využití třetí zemí, se časové lhůty stanovené v odstavci 1 zkracují na polovinu. Článek 10 Rozhodčí řízení o enologických postupech 1. Smluvní strana může využít rozhodčího řízení v souladu s článkem 9 tak, že druhé smluvní straně písemně oznámí předložení věci k rozhodčímu řízení. 2. Do 30 dnů od obdržení oznámení uvedeného v odstavci 1 jmenuje každá smluvní strana rozhodce podle kritérií v odstavci 6 a oznámí svůj výběr rozhodce druhé smluvní straně. 3. Do 30 dnů ode dne jmenování druhého rozhodce oba rozhodci jmenovaní podle odstavce 2 jmenují po vzájemné dohodě třetího rozhodce. Pokud se tito dva rozhodci neshodnou na osobě třetího rozhodce, na jeho jmenování se do 30 dnů dohodnou smluvní strany. 4. Jestliže se smluvním stranám nepodaří společně vybrat třetího rozhodce ve 30denní lhůtě uvedené v odstavci 3, potřebné jmenování provede ve lhůtě dalších 60 dnů na žádost kterékoli smluvní strany předseda nebo člen Mezinárodního soudního dvora (v pořadí podle služebního postavení) podle kritérií stanovených v odstavci 5 a v souladu s praxí uvedeného soudu. 5. Třetí jmenovaný rozhodce je při rozhodčím řízení předsedou a má právnickou kvalifikaci. 6. Rozhodci (s výjimkou předsedy) jsou odborníci na mezinárodní úrovni v oblasti enologie, o jejichž nestrannosti nejsou žádné pochyby. 7. Do 30 dnů od výběru třetího rozhodce všichni tři rozhodci společně stanoví jednací řád rozhodčího řízení se zohledněním nezávazných pravidel pro rozhodování sporů mezi dvěma státy (Optional Rules for Arbitrating Disputes Between Two States) Stálého rozhodčího soudu s výjimkou pravidla, podle kterého je na základě vzájemné dohody smluvních stran kdykoli možné odchýlit se od jednacího řádu nebo jednací řád změnit. 8. Uvedení tři rozhodci dospějí k závěrům o sporné věci nejpozději do 90 dnů od jmenování třetího rozhodce. Tyto závěry přijmou většinovým rozhodnutím. Ve svých závěrech rozhodci uvedou zejména rozhodnutí podle čl. 9 odst. 3. 9. Náklady na rozhodčí řízení včetně nákladů na odměny rozhodců nesou smluvní strany rovným dílem. Poplatky a výdaje náležející rozhodcům se vyplácejí podle harmonogramu stanoveného smíšeným výborem. 10. Rozhodnutí rozhodců je konečné a závazné. Článek 11 Změna přílohy I 1. Smluvní strany zohlední nový nebo upravený enologický postup, ošetření nebo požadavek na složení oznámený podle čl. 6 odst. 4 tak, že v souladu s čl. 29 odst. 3 písm. a) nebo čl. 30 odst. 3 písm. a) změní přílohu I nebo protokol, a to co nejdříve, nejpozději však do 15 měsíců ode dne příslušného oznámení. 2. Odchylně od odstavce 1 smluvní strany při podání námitky jednou z nich podle článku 9 postupují v souladu s výsledky konzultací, ledaže je věc předložena k rozhodčímu řízení; v tom případě platí: a) pokud rozhodci rozhodnou, že oznámený nový nebo upravený enologický postup, ošetření nebo požadavek na složení je v souladu s cíli uvedenými v čl. 7 odst. 1 písm. b) a/nebo c), doplní smluvní strany příslušný nový nebo upravený enologický postup, ošetření nebo požadavek na složení do přílohy I nebo do protokolu v souladu s čl. 29 odst. 3 písm. a) nebo čl. 30 odst. 3 písm. a) do 90 dnů ode dne rozhodnutí; b) pokud však rozhodci rozhodnou, že oznámený nový nebo upravený enologický postup, ošetření nebo požadavek na složení není v souladu s cíli uvedenými v čl. 7 odst. 1 písm. b) a/nebo c), pak platnost prozatímního povolení podle článku 8 pro dovoz a uvádění na trh u vín, která pocházejí z oznamující smluvní strany a byla vyrobena v souladu s dotyčným enologickým postupem, ošetřením nebo požadavkem na složení, končí po 90 dnech ode dne takového rozhodnutí. HLAVA II OCHRANA NÁZVů VÍN A SOUVISEJÍCÍ USTANOVENÍ O OZNAčENÍ A OBCHODNÍ ÚPRAVě Článek 12 Chráněné názvy 1. Aniž jsou dotčeny články 15, 17 a 22 a protokol, jsou chráněny tyto názvy: a) u vín pocházejících ze Společenství: I. zeměpisná označení uvedená v příloze II části A; II. odkazy na členský stát, ze kterého víno pochází, nebo jiné názvy používané k označování tohoto členského státu; III. tradiční výrazy uvedené v příloze III; IV. kategorie vína, které jsou uvedeny v článku 54 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem v souvislosti s jakostními víny stanovených pěstitelských oblastí a které jsou rovněž uvedeny v příloze IV části A této dohody; a V. obchodní označení, která jsou uvedena v příloze VIII části D bodě 2 písm. c) první odrážce nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem v souvislosti s jakostními víny stanovených pěstitelských oblastí a která jsou rovněž uvedena v příloze IV části B této dohody; b) u vín pocházejících z Austrálie: I. zeměpisná označení uvedená v příloze II části B; a II. odkazy na Austrálii nebo jiné názvy používané k označování této země. 2. Smluvní strany přijmou všechna opatření nezbytná k tomu, aby v případech, kdy se vína pocházející ze smluvních stran vyvážejí a uvádějí na trh mimo jejich území, zamezily používání chráněných názvů jedné smluvní strany uvedených v tomto článku pro označení a obchodní úpravu vína pocházejícího z druhé smluvní strany s výjimkou případů stanovených v této dohodě. Článek 13 Zeměpisná označení 1. Nestanoví-li tato dohoda jinak: a) v Austrálii platí, že zeměpisná označení Společenství uvedená v příloze II části A: I. jsou chráněna pro vína pocházející ze Společenství; a II. smějí být Společenstvím používána pouze za podmínek stanovených právními a správními předpisy Společenství; a b) ve Společenství platí, že zeměpisná označení Austrálie uvedená v příloze II části B: I. jsou chráněna pro vína pocházející z Austrálie; a II. smějí být Austrálií používána pouze za podmínek stanovených právními a správními předpisy Austrálie. 2. Smluvní strany přijmou v souladu s touto dohodou opatření, jež jsou nezbytná pro vzájemnou ochranu zeměpisných označení uvedených v příloze II, která se používají pro označení a obchodní úpravu vín pocházejících z území smluvních stran. Každá smluvní strana poskytne zúčastněným stranám právní prostředky, které jim umožní zabránit používání zeměpisného označení uvedeného v příloze II pro identifikaci vín nepocházejících z místa uváděného dotyčným zeměpisným označením. 3. Ochrana stanovená v odstavci 2 platí i v případě, že: a) je uveden skutečný původ vína; b) zeměpisné označení je použito v překladu; nebo c) jsou označení použita společně s výrazy jako „druh“, „typ“, „styl“, „imitace“, „způsob“ a podobně. 4. Ochranou stanovenou v odstavcích 2 a 3 nejsou dotčeny články 15 a 22. 5. Zápis ochranné známky vína, která obsahuje zeměpisné označení určující víno jako víno uvedené v příloze II nebo která je tvořena takovým zeměpisným označením, se zamítne nebo, umožňují-li to domácí právní předpisy, se na žádost zúčastněné strany zruší, pokud dotyčné víno nepochází z místa uvedeného v zeměpisném označení. 6. Jsou-li zeměpisná označení vyjmenovaná v příloze II homonymní, vztahuje se ochrana na každé z těchto označení za předpokladu, že se používá v dobré víře. Smluvní strany společně rozhodnou o praktických podmínkách použití, za kterých budou homonymní zeměpisná označení vzájemně rozlišena, a to se zohledněním nutnosti zajistit, aby se dotčeným producentům dostalo spravedlivého zacházení a spotřebitelé nebyli uváděni v omyl. 7. Pokud je zeměpisné označení uvedené v příloze II homonymní se zeměpisným označením třetí země, použije se čl. 23 odst. 3 dohody TRIPs. 8. Touto dohodou nejsou nijak dotčena práva jakékoli osoby na obchodní použití vlastního jména nebo jména jejího předchůdce v obchodu, není-li toto jméno použito způsobem, který by mohl spotřebitele uvést v omyl. 9. Tato dohoda nezavazuje žádnou smluvní stranu chránit zeměpisné označení druhé smluvní strany uvedené v příloze II, které není nebo přestane být chráněno ve své zemi původu nebo se v této zemi již nepoužívá. 10. Smluvní strany prohlašují, že práva a povinnosti podle této dohody vznikají výlučně ve vztahu k zeměpisným označením uvedeným v příloze II. Aniž jsou dotčena ustanovení této dohody, která se týkají ochrany zeměpisných označení, na ochranu zeměpisných označení se v každé smluvní straně vztahuje dohoda TRIPs. Článek 14 Názvy členských států a Austrálie nebo odkazy na ně 1. V Austrálii pro účely identifikace původu vína platí, že odkazy na členské státy Společenství a jiné názvy používané k označování členských států: a) jsou vyhrazeny pro vína pocházející z příslušného členského státu; a b) smějí být Společenstvím používány pouze za podmínek stanovených právními a správními předpisy Společenství. 2. Ve Společenství pro účely identifikace původu vína platí, že odkazy na Austrálii a jiné názvy používané k označování Austrálie: a) jsou vyhrazeny pro vína pocházející z Austrálie; a b) smějí být Austrálií používány pouze za podmínek stanovených právními a správními předpisy Austrálie. Článek 15 Přechodná ustanovení Ochrana názvů, na které se vztahuje čl. 12 odst. 1 písm. a) bod I a článek 13, Austrálii nebrání, aby na svém území a ve třetích zemích, kde to povolují právní a správní předpisy, pro označení a obchodní úpravu vína používala níže uvedené názvy po tato přechodná období: a) dvanáct měsíců po vstupu této dohody v platnost pro názvy: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry a White Burgundy; b) deset let po vstupu této dohody v platnost pro název Tokay. Článek 16 Tradiční výrazy 1. Nestanoví-li tato dohoda jinak, platí v Austrálii, že tradiční výrazy Společenství uvedené v příloze III se: a) nepoužívají pro označení ani obchodní úpravu vína pocházejícího z Austrálie; a b) smějí používat pro označení nebo obchodní úpravu vína pocházejícího ze Společenství pouze v souvislosti s víny původu a kategorie, které jsou uvedeny v příloze III, a v jazyce, který je v ní uveden, a za podmínek stanovených právními a správními předpisy Společenství. 2. Austrálie přijme v souladu s touto dohodou opatření, jež jsou pro ochranu podle tohoto článku nezbytná u tradičních výrazů uvedených v příloze III, které se používají pro označení a obchodní úpravu vín pocházejících z území Společenství. Za tímto účelem poskytne Austrálie vhodné právní prostředky k zajištění účinné ochrany a k zamezení používání tradičních výrazů pro označení vína, které jimi nesmí být označeno, a to i v případě, že je k použitým tradičním výrazům připojen výraz jako „druh“, „typ“, „styl“, „imitace“, „způsob“ nebo jiné podobné výrazy. 3. Ochranou stanovenou v odstavci 2 nejsou dotčeny články 17 a 23. 4. Ochrana tradičního výrazu se vztahuje pouze na: a) jazyk nebo jazyky, v nichž je výraz uveden v příloze III; a b) na kategorii vína, uvedenou v příloze III, ve vztahu k níž je výraz pro Společenství chráněn. 5. Austrálie může na svém území povolit používání výrazů totožných s tradičními výrazy uvedenými v příloze III nebo výrazů jim podobných pro víno, které nepochází z území smluvních stran, za předpokladu, že spotřebitelé nejsou uváděni v omyl, původ výrobku je uveden a toto používání nepředstavuje nekalou soutěž ve smyslu článku 10 bis Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví ze dne 20. března 1883 ve znění pozdějších změn. 6. Touto dohodou nejsou nijak dotčena práva jakékoli osoby na obchodní použití vlastního jména nebo jména jejího předchůdce v obchodu, není-li toto jméno použito způsobem, který by mohl spotřebitele uvést v omyl. 7. Aniž je omezena platnost odstavce 5, Austrálie na svém území nepovolí zápis ani používání ochranné známky, která obsahuje tradiční výraz uvedený v příloze III nebo je takovým výrazem tvořena, pro označení a obchodní úpravu vína, ledaže použití daného tradičního výrazu ve vztahu k dotčenému vínu povoluje tato dohoda. Avšak tento požadavek: a) se neuplatní ve vztahu k ochranným známkám, které byly v Austrálii zákonně zapsány v dobré víře nebo které v Austrálii oprávněně nabyly práv tím, že byly v dobré víře užívány, přede dnem podpisu této dohody; b) se v případě tradičních výrazů zařazených do přílohy III po dni podpisu této dohody neuplatní ve vztahu k ochranným známkám, které byly v Austrálii zapsány v dobré víře nebo které v Austrálii oprávněně nabyly práv tím, že byly v dobré víře užívány, před tím, než příslušný tradiční výraz začal být chráněn podle této dohody; a c) nebrání užívání ochranných známek uvedených v písmenech a) a b) ve třetích zemích, pokud to povolují právní a správní předpisy příslušné třetí země. Tímto ustanovením není dotčeno právo Společenství užívat příslušný tradiční výraz v souladu s odst. 1 písm. b). 8. Aniž je omezena platnost odstavců 5, 6 a 7 a článku 23, Austrálie na svém území nepovolí používání obchodní firmy, která obsahuje tradiční výraz uvedený v příloze III této dohody nebo je takovým výrazem tvořena, pro označení a obchodní úpravu vína. Avšak tento požadavek: a) se neuplatní ve vztahu k obchodním firmám, které byly v Austrálii zákonně zapsány v dobré víře přede dnem podpisu této dohody; b) se v případě tradičních výrazů zařazených do přílohy III po tomto dni podpisu neuplatní ve vztahu k obchodním firmám, které byly v Austrálii zákonně zapsány v dobré víře před tím, než příslušný tradiční výraz začal být chráněn podle této dohody; a c) nebrání užívání takovýchto obchodních firem ve třetích zemích, pokud to povolují právní a správní předpisy příslušné třetí země. Písmeno a), b) ani c) nepovoluje užívání obchodní firmy způsobem, který by mohl spotřebitele uvést v omyl. 9. Tato dohoda nezavazuje Austrálii chránit tradiční výraz uvedený v příloze III, který není nebo přestane být chráněn ve své zemi původu nebo který se ve Společenství již nepoužívá. Článek 17 Přechodná ustanovení Ochrana názvů, na které se vztahuje čl. 12 odst. 1 písm. a) bod III a článek 16, Austrálii nebrání, aby po přechodné období dvanácti měsíců od vstupu této dohody v platnost na svém území a ve třetích zemích, kde to povolují právní a správní předpisy, používala pro označení a obchodní úpravu vína tyto názvy: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spatlese. Článek 18 Kategorie vína a obchodní označení 1. Nestanoví-li tato dohoda jinak, platí v Austrálii, že kategorie vína uvedené v příloze IV části A a obchodní označení uvedená v příloze IV části B: a) jsou vyhrazeny pro vína pocházející ze Společenství; a b) smějí být Společenstvím používány pouze za podmínek stanovených právními a správními předpisy Společenství. 2. Tato dohoda nezavazuje Austrálii vyhrazovat kategorii vína nebo obchodní označení uvedené v příloze IV, které není nebo přestane být vyhrazeno ve své zemi původu nebo které se ve Společenství již nepoužívá. HLAVA III ZVLÁšTNÍ USTANOVENÍ O OBCHODNÍ ÚPRAVě A OZNAčENÍ Článek 19 Obecná zásada Vína nesmějí být označována etiketou uvádějící výraz, který je nepravdivý nebo zavádějící ohledně charakteru, složení, jakosti nebo původu vína. Článek 20 Nepovinné údaje 1. Pokud jde o obchod s vínem mezi smluvními stranami, pro víno pocházející z Austrálie platí, že: a) má-li zeměpisné označení uvedené v příloze II části B, mohou se pro jeho označení či obchodní úpravu ve Společenství použít nepovinné údaje uvedené v odstavci 3, pokud je jejich použití v souladu s pravidly platnými pro producenty vína v Austrálii, zejména pak se zákony Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 (zákon o Australské společnosti pro víno a brandy) a Trade Practices Act 1974 (zákon o obchodních postupech) a s australským a novozélandským kodexem potravinářských norem (Australia New Zealand Food Standards Code); a b) nemá-li zeměpisné označení uvedené v příloze II části B, mohou se pro jeho označení či obchodní úpravu ve Společenství použít nepovinné údaje uvedené v odstavci 3 písm. d), g) a l), pokud je jejich použití v souladu s pravidly platnými pro producenty vína v Austrálii, zejména pak se zákony Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 a Trade Practices Act 1974 a s australským a novozélandským kodexem potravinářských norem (Australia New Zealand Food Standards Code). 2. Pokud jde o obchod s vínem mezi smluvními stranami, pro víno pocházející ze Společenství platí, že: a) má-li zeměpisné označení uvedené v příloze II části A, mohou se pro jeho označení či obchodní úpravu v Austrálii použít nepovinné údaje uvedené v odstavci 3, pokud je dané víno označeno etiketou v souladu s hlavou V kapitolou II a přílohami VII a VIII nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 a s nařízením Komise (ES) č. 753/2002 a pokud použití těchto údajů není nepravdivé ani zavádějící pro spotřebitele ve smyslu zákonů Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 a Trade Practices Act 1974 ; a b) nemá-li zeměpisné označení uvedené v příloze II části A, mohou se pro jeho označení či obchodní úpravu v Austrálii použít nepovinné údaje uvedené v odstavci 3 písm. d), g) a l), pokud je dané víno označeno etiketou v souladu s hlavou V kapitolou II a přílohami VII a VIII nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 a s nařízením Komise (ES) č. 753/2002 a pokud použití těchto údajů není nepravdivé ani zavádějící pro spotřebitele ve smyslu zákonů Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 a Trade Practices Act 1974 . 3. Nepovinnými údaji, na něž se vztahují odstavce 1 a 2, jsou: a) ročník sklizně odpovídající roku sklizně hroznů, pokud bylo nejméně 85 % daného vína vyrobeno z hroznů sklizených v dotyčném roce; výjimkou jsou vína Společenství získávaná z hroznů sklízených v zimě, v jejichž případě se namísto ročníku sklizně uvádí rok zahájení běžného hospodářského roku; b) název odrůdy révy nebo synonymum tohoto názvu v souladu s článkem 22; c) odkaz na ocenění, medaili nebo soutěž a, v případě australského ocenění, medaile nebo soutěže, na skutečnost, že byl o dané soutěži vyrozuměn příslušný subjekt Společenství; d) údaj o druhu produktu podle přílohy VI; e) název vinice; f) u vín pocházejících z území Společenství název vinohradnického podniku, pokud jsou hrozny pěstovány na vinicích tohoto vinohradnického podniku a v tomto podniku probíhá i vinifikace; g) zvláštní barva vína; h) místo plnění vína do láhví; i) údaj o metodě použité pro výrobu vína podle přílohy VIII; j) v případě Společenství tradiční výraz uvedený v příloze III; k) v případě Austrálie označení jakostního vína uvedené v příloze V; l) jméno, titul a adresa osoby, která se podílela na uvádění daného vína na trh. Článek 21 Obchodní úprava 1. Smluvní strany souhlasí s tím, že pokud je uvedení určitých údajů na vinné etiketě povinné podle právních a správních předpisů dovážející smluvní strany, mohou být jiné údaje umístěny ve stejném zorném poli jako povinné údaje nebo jinde na nádobě s vínem. 2. Bez ohledu na odstavec 1 platí, že je-li na vinné etiketě jako součást hlavního obchodního označení užito označení jakostního vína uvedené v příloze V, musí být umístěno ve stejném zorném poli jako zeměpisné označení pro Austrálii uvedené v příloze II části B a vyvedeno písmem v zásadě stejné velikosti. Pro účely tohoto odstavce se „hlavním obchodním označením“ rozumí označení produktu umístěné na té části nádoby s vínem nebo obalu, která je určena k tomu, aby byla za běžných podmínek vystavení zboží předvedena spotřebiteli. 3. Smluvní strany souhlasí s tím, že údaje uvedené v odstavci 1, včetně označení jakostního vína podle přílohy V, mohou být zopakovány na libovolné části nádoby s vínem bez ohledu na to, zda jsou umístěny ve stejném zorném poli jako zeměpisné označení uvedené v příloze II. 4. Společenství souhlasí s tím, že pro označení či obchodní úpravu vína pocházejícího z Austrálie lze ve Společenství použít údaje o počtu standardních dávek alkoholického nápoje obsažených ve víně za předpokladu, že použití těchto údajů je v souladu s pravidly platnými pro producenty vína v Austrálii, zejména se zákony Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 a Trade Practices Act 1974 a s australským a novozélandským kodexem potravinářských norem (Australia New Zealand Food Standards Code). Článek 22 Odrůdy révy 1. Každá smluvní strana povoluje, aby druhá smluvní strana na jejím území pro označení a obchodní úpravu vína používala názvy jedné nebo více odrůd révy, případně synonyma těchto názvů, pokud jsou splněny tyto podmínky: a) tyto názvy odrůd révy nebo jejich synonyma jsou zahrnuty v zatřídění odrůd vypracovaném Mezinárodní organizací pro révu a víno (Organisation International de la Vigne et du Vin, OIV), Mezinárodní unií pro ochranu nových odrůd rostlin (Union for the Protection of Plant Varieties, UPOV) nebo Mezinárodním výborem pro genetické zdroje rostlin (International Board for Plant Genetic Resources, IGPBR); b) není-li víno vyrobeno výhradně z odrůdy nebo odrůd révy, jejichž názvy, případně synonyma, jsou na něm uvedeny, z uvedené odrůdy / uvedených odrůd musí být získáno alespoň 85 % daného vína po odečtení množství produktů použitých pro případné slazení a kultury mikroorganismů (toto množství nepřesáhne 5 % vína); c) každá odrůda révy uvedená svým názvem nebo jeho synonymem na etiketě musí být ve složení vína zastoupena větším podílem než kterákoli z odrůd, které na etiketě uvedeny nejsou; d) jsou-li na víně uvedeny dva nebo více názvů odrůd révy nebo jejich synonym, tyto výrazy se seřadí sestupně podle podílu, v jakém jsou zastoupeny ve složení vína, přičemž mohou být zapsány písmem libovolné velikosti; e) názvy odrůd révy nebo jejich synonyma se uvádějí buď ve stejném zorném poli, nebo mimo něj, v závislosti na vnitrostátních právních předpisech vyvážející země; f) názvy odrůd ani jejich synonyma se nepoužijí způsobem, který by mohl spotřebitele uvést v omyl ohledně původu vína. Za tímto účelem mohou smluvní strany stanovit praktické podmínky, za kterých lze určitý název používat. 2. Bez ohledu na odstavec 1 a čl. 12 odst. 1 písm. a) bod I a čl. 12 odst. 1 písm. b) bod I smluvní strany souhlasí s tím, že: a) pokud název odrůdy révy nebo jeho synonymum obsahuje zeměpisné označení uvedené v příloze II části A pro Společenství nebo je tímto označením tvořen, smí Austrálie tento název odrůdy nebo jeho synonymum používat pro označení či obchodní úpravu vína pocházejícího z území Austrálie v případě, že je tento název odrůdy nebo jeho synonymum uveden v příloze VII; a b) pokud název odrůdy révy nebo jeho synonymum obsahuje zeměpisné označení uvedené v příloze II části B pro Austrálii nebo je tímto označením tvořen, smí Společenství tento název odrůdy nebo jeho synonymum používat pro označení nebo obchodní úpravu vína pocházejícího z území Společenství v případě, že byl tento název odrůdy nebo jeho synonymum používán v dobré víře přede dnem vstupu této dohody v platnost. 3. Bez ohledu na článek 12 a na tento článek souhlasí smluvní strany s tím, že během přechodného období končícího po dvanácti měsících od vstupu této dohody v platnost lze název „ Hermitage “ u vín pocházejících z Austrálie používat jako synonymum názvu odrůdy révy „ Shiraz “ pro účely prodeje v zemích mimo území Společenství, povolují-li to právní a správní předpisy Austrálie a jiných zemí a za předpokladu, že tento název není použit způsobem, který by mohl uvést spotřebitele v omyl. 4. Bez ohledu na tento článek souhlasí smluvní strany s tím, že během přechodného období končícího po dvanácti měsících od vstupu této dohody v platnost lze název odrůdy révy „ Lambrusco “ u vín pocházejících z Austrálie používat jako označení druhu vína tradičně vyráběného a uváděného na trh pod tímto názvem pro účely prodeje v zemích mimo území Společenství, povolují-li to právní a správní předpisy Austrálie a jiných zemí a za předpokladu, že tento název není použit způsobem, který by mohl uvést spotřebitele v omyl. Článek 23 Označení jakostního vína Austrálie smí výrazy uvedené v příloze V používat pro označení a obchodní úpravu vína pocházejícího z Austrálie podle podmínek užití uvedených v této příloze a v souladu s článkem 20. Článek 24 Vína pocházející z Austrálie se zeměpisným označením Aniž jsou dotčeny přísnější australské právní předpisy, souhlasí smluvní strany s tím, že Austrálie smí zeměpisné označení uvedené v příloze II části B použít pro označení a obchodní úpravu vína pocházejícího z Austrálie za těchto podmínek: a) je-li použito jediné zeměpisné označení, je nejméně 85 % vína získáno z hroznů sklizených v příslušné zeměpisné jednotce; b) jsou-li pro totéž víno použita až tři zeměpisná označení: I. je alespoň 95 % vína získáno z hroznů sklizených v příslušných zeměpisných jednotkách, přičemž podíl vína z každé uvedené zeměpisné jednotky činí alespoň 5 %; a II. zeměpisná označení uvedená na etiketě jsou seřazena sestupně podle příslušných podílů. Článek 25 Vynucování požadavků na etikety 1. Je-li označení nebo obchodní úprava vína, zejména na etiketě, v úředních nebo obchodních dokladech nebo v reklamě v rozporu s touto dohodou, smluvní strany v souladu se svými právními a správními předpisy použijí nezbytná správní opatření nebo soudní řízení. 2. K opatřením nebo řízením uvedeným v odstavci 1 se přistoupí zejména v těchto případech: a) překlad označení stanovených právními předpisy Společenství nebo Austrálie do jazyka nebo jazyků druhé smluvní strany obsahuje slovo, které je zavádějící s ohledem na původ, druh nebo jakost vína takto označeného nebo v takové obchodní úpravě; b) na nádobách nebo balení vína, v reklamě nebo v úředních či obchodních dokladech k vínu, jehož název je chráněn na základě této dohody, jsou uvedena označení, ochranné známky, názvy, nápisy nebo vyobrazení, která přímo či nepřímo poskytují nepravdivé nebo zavádějící informace o jeho provenienci, původu či druhu, o odrůdě révy nebo o podstatných vlastnostech vína; c) je použito balení, které je zavádějící s ohledem na původ vína. Článek 26 Zachování současného stavu Smluvní strany ve svých domácích právních předpisech, zejména v předpisech uvedených v příloze IX, neuloží vzhledem k označení, obchodní úpravě, balení či složení vín z druhé smluvní strany podmínky méně příznivé než podmínky stanovené touto dohodou nebo jejich domácími právními předpisy ve znění platném ke dni podpisu této dohody. HLAVA IV POžADAVKY NA OSVěDčENÍ Článek 27 Osvědčení 1. Společenství povoluje časově neomezený dovoz vína pocházejícího z Austrálie podle zjednodušených ustanovení pro osvědčení uvedených v čl. 24 odst. 2 druhém pododstavci a článku 26 nařízení Komise (ES) č. 883/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro obchod se třetími zeměmi s produkty v odvětví vína. Za tímto účelem a v souladu s uvedenými ustanoveními: a) Austrálie prostřednictvím příslušného subjektu poskytuje doklady o osvědčení a zprávu o výsledku rozboru; nebo b) v případě, že je příslušný subjekt podle písmene a) přesvědčen, že jednotliví producenti jsou způsobilí plnit tyto úkoly, Austrálie: I. jednotlivě stanoví producenty oprávněné vystavovat doklady o osvědčení a vypracovávat zprávy o výsledku rozboru; II. vykonává dohled a kontrolu ve vztahu k oprávněným producentům; III. předává Komisi dvakrát ročně, v lednu a v červenci, názvy a adresy oprávněných producentů s jejich úředními registračními čísly; IV. neprodleně informuje Komisi o všech změnách názvů a adres oprávněných producentů; a V. neprodleně informuje Komisi o zrušení oprávnění producenta. 2. Bez ohledu na článek 26 nařízení Komise (ES) č. 883/2001, který se týká zjednodušeného formuláře VI 1, se požadují pouze tyto informace: a) v kolonce 2 dokladu o osvědčení název a adresa dovozce nebo příjemce zásilky; b) v kolonce 6 dokladu o osvědčení „popis zboží“ sestávající ze: jmenovitého objemu (např. 75 cl), obchodního označení (tj. „australské víno“), chráněného zeměpisného označení (viz příloha II část B), označení jakostního vína (viz příloha V), názvu odrůdy / názvů odrůd révy a z ročníku sklizně, jsou-li tyto položky uvedeny na etiketě; c) v kolonce 11 dokladu o osvědčení jedinečné číslo rozboru poskytnuté příslušným subjektem Austrálie. 3. Pro účely tohoto článku je příslušným subjektem v Austrálii „Australian Wine and Brandy Corporation” nebo jakýkoli jiný subjekt, který Austrálie jmenuje příslušným subjektem nebo příslušnými subjekty. 4. S výhradou článku 28 Společenství nepodrobí dovoz vína pocházejícího z Austrálie přísnějšímu nebo širšímu režimu osvědčení než je režim, který se pro tento dovoz ve Společenství používal ke dni 1. března 1994, a než je režim, který se může používat u vín dovážených z jiných zemí, v nichž se uplatňují rovnocenná opatření pro dohled a kontrolu. 5. S výhradou článku 28 Austrálie nepodrobí dovoz vína pocházejícího ze Společenství přísnějšímu nebo širšímu režimu osvědčení než je režim, který se pro tento dovoz v Austrálii používal ke dni 1. ledna 1992, a než je režim, který se může používat u vín dovážených z jiných zemí, v nichž se uplatňují rovnocenná opatření pro dohled a kontrolu. Článek 28 Dočasné požadavky na osvědčení 1. Smluvní strany si vyhrazují právo zavést dočasné dodatečné požadavky na osvědčení v reakci na oprávněné obavy o veřejný zájem, jako je zdraví nebo ochrana spotřebitele nebo opatření proti podvodům. V tomto případě je druhá smluvní strana přiměřeně a včas informována, aby bylo umožněno splnění dodatečných požadavků. 2. Smluvní strany souhlasí s tím, aby tyto požadavky byly uplatňovány pouze po dobu potřebnou k vyřešení konkrétní obavy o veřejný zájem, kvůli které byly zavedeny. HLAVA V SPRÁVA DOHODY Článek 29 Spolupráce mezi smluvními stranami 1. Smluvní strany udržují styk ve všech záležitostech, které se týkají této dohody, a to jednak přímo prostřednictvím svých zastupujících subjektů a jednak prostřednictvím smíšeného výboru zřízeného podle článku 30. Zejména se smluvní strany snaží vyřešit všechny sporné otázky vyplývající z této dohody v první řadě prostřednictvím svých zastupujících subjektů nebo smíšeného výboru. 2. Austrálie jmenuje svým zastupujícím subjektem ministerstvo zemědělství, rybolovu a lesnictví (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry; nebo případný nástupnický orgán australské vlády, který převezme příslušné úkoly uvedeného ministerstva). Společenství svým zastupujícím subjektem jmenuje Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova Evropské komise. Případnou změnu zastupujícího subjektu smluvní strana oznámí druhé smluvní straně. 3. Austrálie, zastoupená ministerstvem zemědělství, rybolovu a lesnictví, a Společenství: a) se mohou dohodnout, že je třeba změnit přílohy nebo protokol této dohody. Přílohy nebo protokol se považují za změněné ode dne dohodnutého smluvními stranami; b) mohou dohodou stanovit praktické podmínky uvedené v čl. 13 odst. 6 a čl. 22 odst. 1 písm. f); c) si vzájemně písemně sdělí záměr přijmout nové předpisy nebo změny stávajících předpisů ohledně otázek veřejného zájmu, jako je zdraví nebo ochrana spotřebitele, které mají význam pro odvětví vína; d) si vzájemně písemně sdělí veškerá právní nebo správní opatření a soudní rozhodnutí týkající se použití této dohody a navzájem se informují o opatřeních přijatých na základě takových rozhodnutí; a e) se mohou dohodnout, že odkaz na právní nebo správní předpis v ustanovení této dohody má být pokládán za odkaz na tento právní nebo správní předpis ve znění platném k určitému dni po dni podpisu této dohody. Článek 30 Smíšený výbor 1. Zřizuje se smíšený výbor složený ze zástupců Společenství a Austrálie. 2. Smíšený výbor může podávat doporučení a přijímat rozhodnutí na základě konsenzu. Výbor přijme svůj jednací řád. Zasedá na žádost kterékoli smluvní strany nejpozději 90 dnů od podání této žádosti, a to střídavě ve Společenství a v Austrálii, přičemž čas, místo a způsob jednání (včetně případné videokonference) se stanoví vzájemnou dohodou smluvních stran. 3. Smíšený výbor může rozhodnout: a) o změně příloh nebo protokolu této dohody. Přílohy nebo protokol se považují za změněné ode dne dohodnutého smluvními stranami; b) o praktických podmínkách uvedených v čl. 13 odst. 6 a čl. 22 odst. 1 písm. f); a c) o tom, že odkaz na právní nebo správní předpis v ustanovení této dohody má být pokládán za odkaz na tento právní nebo správní předpis ve znění platném k určitému dni po dni podpisu této dohody. 4. Smíšený výbor rovněž dohlíží na řádné fungování této dohody a může posuzovat veškeré otázky související s jejím prováděním a fungováním. Zejména je odpovědný za: a) výměnu informací mezi smluvními stranami prováděnou za účelem co nejlepšího fungování této dohody; b) předkládání návrhů k otázkám společného zájmu smluvních stran v odvětví vína a lihovin; c) sestavování harmonogramu pro vyplácení poplatků a výdajů uvedených v čl. 10 odst. 9 a čl. 38 odst. 7. 5. Smíšený výbor může projednat libovolnou otázku společného zájmu v odvětví vína. 6. Smíšený výbor může zprostředkovat styky mezi zástupci producentů vína a příslušného odvětví smluvních stran. Článek 31 Uplatňování a fungování této dohody Smluvní strany určí kontaktní místa uvedená v příloze X, která budou odpovědná za uplatňování a fungování této dohody. Článek 32 Vzájemná pomoc mezi smluvními stranami 1. Má-li některá ze smluvních stran důvodné podezření, že: a) víno nebo šarže vína ve smyslu článku 2 obchodované nebo zobchodované mezi Austrálií a Společenstvím není v souladu s pravidly platnými pro odvětví vína ve Společenství nebo v Austrálii nebo s touto dohodou; a b) tento nesoulad je zvláštním zájmem druhé smluvní strany a mohl by vést ke správním opatřením nebo k soudnímu řízení, tato smluvní strana o tom prostřednictvím svého určeného kontaktního místa neprodleně informuje kontaktní místo nebo jiné příslušné orgány druhé smluvní strany. 2. K informacím, které mají být poskytnuty podle odstavce 1, se přikládají úřední, obchodní nebo jiné příslušné doklady; rovněž by mělo být uvedeno, k jakým správním opatřením nebo soudním řízením by se v případě potřeby mohlo přistoupit. Uvedené informace obsahují především tyto údaje o dotčeném víně: a) producent a osoba oprávněná disponovat s vínem; b) složení a organoleptické vlastnosti vína; c) označení a obchodní úprava vína; d) podrobnosti o nedodržení pravidel pro výrobu a uvádění na trh. HLAVA VI OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 33 Přepravovaná vína Hlavy I, II, III a IV se nevztahují na víno, které: a) je přepravováno přes území jedné ze smluvních stran; nebo b) pochází z území jedné ze smluvních stran a zasílá se v malém množství mezi smluvními stranami v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v bodě II protokolu. Článek 34 Dohoda o WTO Touto dohodou nejsou dotčena práva a povinnosti smluvních stran podle dohody o WTO. Článek 35 Hygienická a rostlinolékařská opatření 1. Touto dohodou není dotčeno právo smluvních stran přijímat hygienická a rostlinolékařská opatření nezbytná pro ochranu života nebo zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, pokud taková opatření nejsou v rozporu s Dohodou o používání hygienických a rostlinolékařských opatření uvedenou v příloze 1A dohody o WTO. 2. Každá smluvní strana se snaží v co nejkratších lhůtách a podle postupů uvedených v článku 29 informovat druhou smluvní stranu o jakémkoli vývoji, který by u vína uváděného na trh na jejím území mohl vést k přijetí opatření nezbytných pro ochranu života nebo zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, zejména opatření týkajících se stanovení konkrétních mezních hodnot pro kontaminující látky a rezidua, a to s cílem dohodnout společný přístup. 3. Aniž je dotčen odstavec 2, platí, že pokud jedna smluvní strana přijme nebo navrhne přijmout naléhavá hygienická a rostlinolékařská opatření z důvodu, že povolený enologický postup, ošetření nebo požadavek na složení ohrožuje lidské zdraví, do 30 dnů od přijetí, případně navržení tohoto naléhavého opatření o tom zahájí komunikaci s druhou smluvní stranou buď prostřednictvím zastupujících subjektů, nebo smíšeného výboru, a to s cílem dohodnout společný přístup. Článek 36 Územní působnost Tato dohoda se vztahuje jednak na území, na které se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství, a to za podmínek stanovených v uvedené smlouvě, a jednak na území Austrálie. Článek 37 Konzultace 1. Domnívá-li se jedna ze smluvních stran, že druhá smluvní strana nedodržela závazek podle této dohody a danou věc se nepodařilo vyřešit v souladu s čl. 29 odst. 1, může druhou smluvní stranu písemně požádat o zahájení konzultací. Do 30 dnů od obdržení žádosti zahájí smluvní strany vzájemné konzultace s cílem příslušnou otázku vyřešit. 2. Smluvní strana, která požádala o konzultace, poskytne druhé smluvní straně veškeré informace potřebné k podrobnému prozkoumání dané věci. 3. V případech, kdy by jakékoli prodlení mohlo ohrozit lidské zdraví nebo oslabit účinnost opatření proti podvodům, může smluvní strana přijmout vhodná prozatímní ochranná opatření za předpokladu, že se konzultace uskuteční neprodleně po přijetí těchto opatření. 4. Není-li sporná věc vyřešena do 60 dnů ode dne obdržení žádosti o konzultace, mohou smluvní strany na základě vzájemné dohody: a) prodloužit lhůtu pro konzultace; nebo b) předložit danou věc příslušnému subjektu k posouzení. Článek 38 Rozhodčí řízení 1. Pokud se nějakou věc (jinou než námitku podle článku 9) nepodaří vyřešit v souladu s článkem 37, mohou ji smluvní strany po vzájemné dohodě předložit k rozhodčímu řízení, přičemž v takovém případě každá z nich do 60 dnů oznámí druhé smluvní straně jmenování rozhodce, kterého vybere podle kritérií uvedených v odstavci 4. 2. Do 30 dnů ode dne jmenování druhého rozhodce oba rozhodci jmenovaní podle odstavce 1 po vzájemné dohodě jmenují třetího rozhodce. Pokud se tito dva rozhodci neshodnou na osobě třetího rozhodce, na jeho jmenování se do 30 dnů dohodnou smluvní strany. 3. Jestliže se smluvním stranám nepodaří společně vybrat třetího rozhodce ve 30denní lhůtě uvedené v odstavci 2, potřebné jmenování provede ve lhůtě dalších 60 dnů na žádost kterékoli smluvní strany předseda nebo člen Mezinárodního soudního dvora (v pořadí podle služebního postavení) podle kritérií stanovených v odstavci 4 tohoto článku a v souladu s praxí uvedeného soudu. 4. Třetí jmenovaný rozhodce je při rozhodčím řízení předsedou a má právnickou kvalifikaci. Rozhodci (s výjimkou předsedy) mají vhodnou kvalifikaci v oblasti, kterou rozhodčí komise posuzuje. 5. Do 30 dnů od výběru třetího rozhodce všichni tři rozhodci společně stanoví jednací řád rozhodčího řízení se zohledněním nezávazných pravidel pro rozhodování sporů mezi dvěma státy (Optional Rules for Arbitrating Disputes Between Two States) Stálého rozhodčího soudu s výjimkou pravidla, podle kterého je na základě vzájemné dohody smluvních stran kdykoli možné odchýlit se od jednacího řádu nebo jednací řád změnit. 6. Uvedení tři rozhodci dospějí k závěrům o sporné věci nejpozději do 90 dnů od jmenování třetího rozhodce. Tyto závěry přijmou většinovým rozhodnutím. 7. Náklady na rozhodčí řízení včetně nákladů na odměny rozhodců nesou smluvní strany rovným dílem. Poplatky a výdaje náležející rozhodcům se vyplácejí podle harmonogramu stanoveného smíšeným výborem. 8. Rozhodnutí rozhodců je konečné a závazné. 9. Smluvní strany mohou po vzájemné dohodě k rozhodčímu řízení podle tohoto článku předložit i jakoukoli jinou věc týkající se dvoustranného obchodu s vínem. Článek 39 Spolupráce v odvětví vína 1. Smluvní strany mohou tuto dohodu ve vzájemné shodě pozměnit za účelem posílení spolupráce v odvětví vína. Souhlasí s tím, že zahájí konzultace o harmonizaci pravidel v oblasti požadavků na etikety vína. 2. V rámci této dohody mohou obě smluvní strany předkládat návrhy na rozšíření vzájemné spolupráce s ohledem na zkušenosti získané při jejím uplatňování. Článek 40 Stávající zásoby Víno, které bylo ke dni vstupu této dohody v platnost nebo ke konci příslušných přechodných období podle článku 15, článku 17 nebo čl. 22 odst. 3 a 4 zákonně vyrobeno, označeno a obchodně upraveno způsobem, který tato dohoda zakazuje, se může uvádět na trh za těchto podmínek: a) bylo-li víno vyrobeno pomocí jednoho nebo více enologických postupů nebo ošetření, které nejsou uvedeny v příloze I, může se uvádět na trh do vyčerpání zásob; b) je-li víno označeno a obchodně upraveno s použitím výrazů, které tato dohoda zakazuje, může být uváděno na trh: I. velkoobchodníky: A. po dobu pěti let u likérových vín; B. po dobu tří let u ostatních vín; II. maloobchodníky do vyčerpání zásob. Článek 41 Dohoda Protokol a přílohy připojené k této dohodě tvoří její nedílnou součást. Článek 42 Závazná znění Tato dohoda je vyhotovena ve dvou prvopisech v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. Článek 43 Ukončení platnosti dohody z roku 1994 Smluvní strany souhlasí s tím, že ke dni vstupu této dohody v platnost se ukončuje platnost těchto právních nástrojů: a) Dohoda mezi Evropským společenstvím a Austrálií o obchodu s vínem, včetně protokolu, podepsaná v Bruselu a Canbeře (ve dnech 26.–31. ledna 1994); b) související výměny dopisů podepsané v Bruselu a Canbeře (ve dnech 26.–31. ledna 1994) s těmito názvy: I. výměna dopisů o podmínkách pro produkci a etikety šumivého vína „kvašeného v lahvi” pocházejícího z Austrálie; II. výměna dopisů o podmínkách pro produkci a etikety australských vín označených a obchodně upravených s využitím výrazů „botrytis” nebo slovy podobného významu, „noble late harvested“ nebo „special late harvested“; III. výměna dopisů k článkům 8 a 14 Dohody mezi Evropským společenstvím a Austrálií [Austrálií a Evropským společenstvím] o obchodu s vínem; IV. výměna dopisů o vztahu mezi Dohodou mezi Evropským společenstvím a Austrálií [Austrálií a Evropským společenstvím] o obchodu s vínem a čl. 24 odst. 1 Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPs); V. výměna dopisů k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Austrálií [Austrálií a Evropským společenstvím] o obchodu s vínem; VI. výměna dopisů k používání výrazu „Frontignac“ v Austrálii. Článek 44 Vstup v platnost 1. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce po dni, kdy si smluvní strany navzájem písemně oznámí, že byly splněny jejich příslušné požadavky pro vstup této dohody v platnost. 2. Každá smluvní strana může tuto dohodu písemně vypovědět při dodržení jednoroční výpovědní lhůty vůči druhé smluvní straně. PŘÍLOHA I Enologické postupy podle článku 5 ČÁST A Pro vína pocházející z Austrálie 1. Seznam enologických postupů a ošetření povolených pro víno pocházející z Austrálie s níže uvedenými předpisy a za podmínek stanovených v australských předpisech, zejména v zákonech Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 a Trade Practices Act 1974 a v australském a novozélandském kodexu potravinářských norem (Australia New Zealand Food Standards Code) (není-li v této příloze uvedeno jinak): 1. provzdušnění nebo probublání argonem, dusíkem nebo kyslíkem; 2. tepelné ošetření; 3. užití čerstvých, zdravých a nezředěných vinných kalů, které obsahují kvasinky pocházející z nedávné vinifikace suchého vína, do suchých vín v množství nepřesahujícím 5 %; 4. odstředění a filtrace s inertními pomocnými filtračními látkami nebo bez nich, jestliže tyto látky nezanechávají v takto ošetřeném produktu žádné nežádoucí zbytky; 5. užití vinných kvasnic; 6. užití oxidu uhličitého, argonu nebo dusíku, také ve směsi, aby vznikla inertní atmosféra a produkt tak byl chráněn před vzduchem; 7. přídavek kultur mikroorganismů včetně buněčných stěn kvasinek, případně obsahujících jednu nebo více z těchto látek na podporu růstu kvasinek: - hydrogenfosforečnan diamonný nebo síran amonný, - siřičitan amonný nebo hydrogensiřičitan amonný, - thiamin hydrochlorid; 8. užití bakterií mléčného kvašení ve vinné suspenzi; 9. dosycení oxidem uhličitým, pokud obsah oxidu uhličitého v takto ošetřeném víně nepřekročí 2 gramy na litr; 10. užití oxidu siřičitého, hydrogensiřičitanu draselného nebo disiřičitanu draselného, nazývaného také metabisulfitem draselným či pyrosiřičitanem draselným, za podmínek stanovených předpisy Společenství; 11. přídavek kyseliny sorbové nebo sorbanu draselného, pokud konečný obsah kyseliny sorbové v takto ošetřeném produktu při jeho uvedení do oběhu pro přímou lidskou spotřebu nepřekročí 200 miligramů na litr; 12. přídavek až 300 miligramů kyseliny L-askorbové nebo kyseliny erythorbové (kyseliny isoaskorbové) na litr; 13. přídavek kyseliny citronové pro stabilizaci vína, pokud konečný obsah v ošetřeném víně nepřekročí 1 gram na litr; 14. užití kyseliny vinné, kyseliny mléčné nebo kyseliny jablečné k přikyselení, pokud se počáteční obsah kyselin nezvýší o více než 4,0 gramy na litr, vyjádřeno jako kyselina vinná; 15. čiření jednou nebo několika z těchto enologických látek: - potravinářská želatina, - vyzina, - kasein a kaseinát draselný, - mléko nebo zahuštěné mléko, - živočišný albumin, - bentonit, - oxid křemičitý ve formě gelu nebo koloidního roztoku, - kaolin, - tanin, - pektolytické enzymy, - enzymy schválené pro potravinářské použití; 16. přídavek taninu; 17. ošetření enologickým dřevěným uhlím (aktivním uhlím); 18. ošetření: - bílých a růžových vín hexakyanoželeznatanem draselným, - červených vín hexakyanoželeznatanem draselným nebo fytátem vápenatým, pokud takto ošetřená vína obsahují zbytkové železo; 19. přídavek až 100 miligramů kyseliny metavinné na litr; 20. k výrobě šumivého vína získaného kvašením v láhvích, u kterého je vinný kal oddělován odstřelením od zátky (degoržáží), užití: - alginátu vápenatého nebo - alginátu draselného; 21. přídavek hydrogenvinanu draselného na podporu vysrážení vinného kamene; 22. užití přípravků obsahujících buněčné stěny kvasinek až do množství 40 gramů na hektolitr; 23. užití polyvinylpolypyrrolidonu, pokud takto ošetřené víno neobsahuje více než 100 miligramů polyvinylpolypyrrolidonu na litr; 24. užití síranu měďnatého k odstranění nedostatků v chuti nebo vůni vína až do množství 1 gramu na hektolitr, pokud obsah mědi v takto ošetřeném víně nepřekročí 1 miligram na litr; 25. přídavek karamelu za účelem zesílení barvy likérových vín; 26. přídavek destilátu z vína nebo ze sušených vinných hroznů nebo neutrálního alkoholu vinného původu při výrobě likérových vín; 27. přídavek hroznového moštu nebo moštového koncentrátu pro přislazení vína; 28. užití uhličitanu vápenatého k odkyselení vína; 29. použití měničů kationtů ve formě pryskyřic pro stabilizaci vína za předpokladu, že jsou tyto pryskyřice natolik stabilní, aby do vína nepřenášely látky v množství, které by mohlo ohrozit lidské zdraví[5]; 30. užití dubových kousků; 31. použití technologie otáčivého kužele (spinning cone); 32. užití arabské gumy; 33. užití vinanu vápenatého k odkyselení vína; 34. použití elektrodialýzy; 35. užití ureasy ke snížení obsahu močoviny ve víně; 36. užití lysozymu; 37. použití reverzní osmózy; 38. užití dimethyldikarbonátu; 39. užití peroxidu vodíku v hroznové šťávě, hroznovém koncentrátu nebo hroznovém moštu; 40. použití protiproudé extrakce; 41. užití rostlinných bílkovin; 42. užití citrátu měďnatého; 43. přídavek hroznového destilátu, brandy a cukrů do šumivého vína; 44. přídavek mistely. 2. Nové nebo upravené enologické postupy a ošetření, o nichž rozhodly společně smluvní strany nebo smíšený výbor v souladu s postupem uvedeným v článku 29 nebo 30. ČÁST B Pro vína pocházející ze Společenství 1. Seznam enologických postupů a ošetření povolených pro víno pocházející ze Společenství s níže uvedenými předpisy a za podmínek stanovených v předpisech Společenství, zejména v nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 a nařízení Komise (ES) č. 1622/2000 (není-li uvedeno jinak): 1. provzdušnění nebo probublání argonem, dusíkem nebo kyslíkem; 2. tepelné ošetření; 3. užití čerstvých, zdravých a nezředěných vinných kalů, které obsahují kvasinky pocházející z nedávné vinifikace suchého vína, do suchých vín v množství nepřesahujícím 5 %; 4. odstředění a filtrace s inertními pomocnými filtračními látkami nebo bez nich, jestliže tyto látky nezanechávají v takto ošetřeném produktu žádné nežádoucí zbytky; 5. užití vinných kvasnic; 6. užití přípravků obsahujících buněčné stěny kvasinek až do množství 40 gramů na hektolitr; 7. užití polyvinylpolypyrrolidonu až do množství 80 gramů na hektolitr; 8. užití bakterií mléčného kvašení ve vinné suspenzi; 9. přídavek jedné nebo několika z níže uvedených látek na podporu růstu kvasinek: - přídavek: i) hydrogenfosforečnanu diamonného nebo síranu amonného až do množství 0,3 gramu na litr, ii) siřičitanu amonného nebo hydrogensiřičitanu amonného až do množství 0,2 gramu na litr. Tyto látky mohou být použity rovněž společně až do celkového poměru 0,3 gramu na litr, aniž je dotčena výše uvedená mezní hodnota 0,2 gramu na litr; - přídavek thiamin hydrochloridu až do množství 0,6 mg/l, vyjádřeno jako thiamin; 10. užití oxidu uhličitého, argonu nebo dusíku, také ve směsi, aby vznikla inertní atmosféra a produkt tak byl chráněn před vzduchem; 11. dosycení oxidem uhličitým, pokud obsah oxidu uhličitého v takto ošetřeném víně nepřekročí 2 gramy na litr; 12. užití oxidu siřičitého, hydrogensiřičitanu draselného nebo disiřičitanu draselného, nazývaného také metabisulfitem draselným či pyrosiřičitanem draselným, za podmínek stanovených australskými předpisy; 13. přídavek kyseliny sorbové nebo sorbanu draselného, pokud konečný obsah kyseliny sorbové v takto ošetřeném produktu při jeho uvedení do oběhu pro přímou lidskou spotřebu nepřekročí 200 miligramů na litr; 14. přídavek až 250 miligramů kyseliny L-askorbové na litr; 15. přídavek kyseliny citronové pro stabilizaci vína, pokud konečný obsah v ošetřeném víně nepřekročí 1 gram na litr; 16. užití kyseliny vinné k přikyselení vína, pokud se počáteční obsah kyselin nezvýší o více než 2,5 gramu na litr, vyjádřeno jako kyselina vinná; 17. užití jedné nebo několika z těchto látek k odkyselení vína: - neutrální vinan draselný, - hydrogenuhličitan draselný, - uhličitan vápenatý, případně s malým množstvím podvojné vápenaté soli L(+) kyseliny vinné a L(-) kyseliny jablečné, - vinan vápenatý nebo kyselina vinná, - homogenní přípravek z kyseliny vinné a uhličitanu vápenatého ve stejném poměru, jemně rozemletý; 18. čiření jednou nebo několika z těchto enologických látek: - potravinářská želatina, - rostlinné bílkoviny, - vyzina, - kasein a kaseinát draselný, - vaječný albumin, mléčný albumin, - bentonit, - oxid křemičitý ve formě gelu nebo koloidního roztoku, - kaolin, - tanin, - pektolytické enzymy, - enzymatické přípravky z betaglucanasy; 19. přídavek taninu; 20. ošetření enologickým dřevěným uhlím (aktivním uhlím) až do množství 100 gramů suchého produktu na hektolitr; 21. ošetření: - bílých a růžových vín hexakyanoželeznatanem draselným, - červených vín hexakyanoželeznatanem draselným nebo fytátem vápenatým, pokud takto ošetřená vína obsahují zbytkové železo; 22. přídavek až 100 miligramů kyseliny metavinné na litr; 23. přídavek arabské gumy po skončení kvašení; 24. užití kyseliny DL-vinné, zvané také kyselina hroznová, nebo její neutrální draselné soli, aby se vysrážel přebytečný vápník; 25. k výrobě šumivého vína získaného kvašením v láhvích, u kterého je vinný kal oddělován odstřelením od zátky (degoržáží), užití: - alginátu vápenatého nebo - alginátu draselného; 26. užití síranu měďnatého k odstranění nedostatků v chuti nebo vůni vína až do množství 1 gramu na hektolitr, pokud obsah mědi v takto ošetřeném víně nepřekročí 1 miligram na litr; 27. přídavek hydrogenvinanu draselného nebo vinanu vápenatého na podporu vyloučení vinného kamene; 28. užití pryskyřice borovice Aleppo pouze za účelem získání vína „Retsina”, které se smí vyrábět jen v Řecku; 29. přídavek karamelu za účelem zesílení barvy likérových vín; 30. užití síranu vápenatého pro výrobu některých likérových vín s. o., pokud obsah síranů v takto ošetřeném víně nepřekročí 2,5 gramu na litr, vyjádřeno jako síran draselný; 31. přídavek destilátu z vína nebo ze sušených vinných hroznů nebo neutrálního alkoholu vinného původu při výrobě likérových vín; 32. přídavek sacharosy, zahuštěného hroznového moštu nebo rektifikovaného moštového koncentrátu pro zvýšení přirozeného obsahu alkoholu u vinných hroznů, hroznového moštu nebo vína; 33. přídavek hroznového moštu nebo rektifikovaného moštového koncentrátu pro přislazení vína; 34. ošetření elektrodialýzou, aby se zamezilo vysrážení vinného kamene; 35. užití ureasy ke snížení obsahu močoviny ve víně; 36. přídavek lysozymu; 37. částečné zahuštění na základě fyzikálních pochodů včetně reverzní osmózy za účelem zvýšení přirozeného obsahu alkoholu u hroznového moštu nebo vína; 38. přídavek dimethyldikarbonátu pro mikrobiologickou stabilizaci vína; 39. použití kousků dubového dřeva při výrobě vína. 2. Nové nebo upravené enologické postupy a ošetření, o nichž rozhodly společně smluvní strany nebo smíšený výbor v souladu s postupem uvedeným v článku 29 nebo 30. ČÁST C Technická přizpůsobení enologických postupů a ošetření podle čl. 6 odst. 7 Enologické postupy a ošetření uvedené v příloze I části B pro Společenství: 16. užití kyseliny vinné k přikyselení vína, pokud se počáteční obsah kyselin nezvýší o více než 2,5 gramu na litr, vyjádřeno jako kyselina vinná; 32. přídavek sacharosy, zahuštěného hroznového moštu nebo rektifikovaného moštového koncentrátu pro zvýšení přirozeného obsahu alkoholu u vinných hroznů, hroznového moštu nebo vína; 37. částečné zahuštění na základě fyzikálních pochodů včetně reverzní osmózy za účelem zvýšení přirozeného obsahu alkoholu u hroznového moštu nebo vína. Enologické postupy a ošetření uvedené v příloze I části A pro Austrálii: žádné PŘÍLOHA II Zeměpisná označení podle článku 12 Tato dohoda se vztahuje na tato zeměpisná označení: ČÁST A VÍNA POCHÁZEJÍCÍ Z EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ 1. Zeměpisná označení členských států: RAKOUSKO 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí Stanovené pěstitelské oblasti | Burgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kärnten Kremstal Mittelburgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Niederösterreich Oberösterreich Salzburg Steiermark Südburgenland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Thermenregion Tirol Traisental Vorarlberg Wachau Weinviertel Weststeiermark Wien | 2. Stolní vína se zeměpisným označením Bergland Steirerland Weinland Wien BELGIE 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí Názvy stanovených pěstitelských oblastí | Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn | 2. Stolní vína se zeměpisným označením Vin de pays des jardins de Wallonie | KYPR 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí Řecky | Anglicky | Stanovené pěstitelské oblasti | Podoblasti | Stanovené pěstitelské oblasti | Podoblasti | Κουμανδαρία Λαόνα Ακάμα Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης Πιτσιλιά Κρασοχώρια Λεμεσού…… | Αφάμης nebo Λαόνα | Commandaria Laona Akama Vouni Panayia – Ambelitis Pitsilia Krasohoria Lemesou……… | Afames nebo Laona | 2. Stolní vína se zeměpisným označením Řecky | Anglicky | Λεμεσός Πάφος Λευκωσία Λάρνακα | Lemesos Pafos Lefkosia Larnaka | ČESKÁ REPUBLIKA 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí Stanovené pěstitelské oblasti | Podoblasti, po jejichž názvu může následovat název vinařské obce a/nebo název viniční trati | Čechy…………………………………… Morava…………………………………. | litoměřická mělnická mikulovská slovácká velkopavlovická znojemská | 2. Stolní vína se zeměpisným označením české zemské víno moravské zemské víno | FRANCIE 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí Alsace Grand Cru, následuje název menší zeměpisné jednotky Alsace, může následovat název menší zeměpisné jednotky Alsace nebo Vin d’Alsace, může následovat výraz „Edelzwicker“ nebo název odrůdy révy nebo název menší zeměpisné jednotky Ajaccio Aloxe-Corton Anjou, může následovat výraz Val de Loire nebo Coteaux de la Loire nebo Villages Brissac Anjou, může následovat výraz „Gamay“, „Mousseux“ nebo „Villages“ Arbois Arbois Pupillin Auxey-Duresses nebo Auxey-Duresses Côte de Beaune nebo Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages Bandol Banyuls Barsac Bâtard-Montrachet Béarn nebo Béarn Bellocq Beaujolais Supérieur Beaujolais, může následovat název menší zeměpisné jednotky Beaujolais-Villages Beaumes-de-Venise může mu předcházet výraz „Muscat de” Beaune Bellet nebo Vin de Bellet Bergerac Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Blanc Fumé de Pouilly Blanquette de Limoux Blaye Bonnes Mares Bonnezeaux Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux, může následovat výraz „Clairet“ nebo „Supérieur“ nebo „Rosé“ nebo „mousseux“ Bourg Bourgeais Bourgogne, může následovat výraz „Clairet“ nebo „Rosé“ nebo název menší zeměpisné jednotky Bourgogne Aligoté Bourgueil Bouzeron Brouilly Buzet Cabardès Cabernet d’Anjou Cabernet de Saumur Cadillac Cahors Canon-Fronsac Cap Corse, předchází mu výraz „Muscat du“ Cassis Cérons Chablis Grand Cru, může následovat název menší zeměpisné jednotky Chablis, může následovat název menší zeměpisné jednotky Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Champagne Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet nebo Chassagne-Montrachet Côte de Beaune nebo Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages Château Châlon Château Grillet Châteaumeillant Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Chenas Chevalier-Montrachet Cheverny Chinon Chiroubles Chorey-lés-Beaune nebo Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune nebo Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages Clairette de Bellegarde Clairette de Die Clairette du Languedoc, může následovat název menší zeměpisné jednotky Clos de la Roche Clos de Tart Clos des Lambrays Clos Saint-Denis Clos Vougeot Collioure Condrieu Corbières, může následovat výraz Boutenac Cornas Corton Corton-Charlemagne Costières de Nîmes Côte de Beaune, může následovat název menší zeměpisné jednotky Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte de Nuits Côte Roannaise Côte Rôtie Coteaux Champenois, může následovat název menší zeměpisné jednotky Coteaux d’Aix-en-Provence Coteaux d’Ancenis, může následovat název odrůdy révy Coteaux de Die Coteaux de l’Aubance Coteaux de Pierrevert Coteaux de Saumur Coteaux du Giennois Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, může následovat název menší zeměpisné jednotky Coteaux du Layon nebo Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Layon, může následovat název menší zeměpisné jednotky Coteaux du Loir Coteaux du Lyonnais Coteaux du Quercy Coteaux du Tricastin Coteaux du Vendômois Coteaux Varois Côte-de-Nuits-Villages Côtes Canon-Fronsac Côtes d’Auvergne, může následovat název menší zeměpisné jednotky Côtes de Beaune, může následovat název menší zeměpisné jednotky Côtes de Bergerac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Bourg Côtes de Brulhois Côtes de Castillon Côtes de Duras Côtes de la Malepère Côtes de Millau Côtes de Montravel Côtes de Provence, může následovat výraz Sainte Victoire Côtes de Saint-Mont Côtes de Toul Côtes du Frontonnais, může následovat výraz Fronton nebo Villaudric Côtes du Jura Côtes du Lubéron Côtes du Marmandais Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, může následovat název menší zeměpisné jednotky Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages, může následovat název obce Caramany nebo Latour de France nebo Lesquerde nebo Tautavel Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Cour-Cheverny Crémant d’Alsace Crémant de Bordeaux Crémant de Bourgogne Crémant de Die Crémant de Limoux Crémant de Loire Crémant du Jura Crépy Criots Bâtard-Montrachet Crozes Ermitage Crozes-Hermitage Echezeaux Entre-Deux-Mers nebo Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Ermitage Faugères Fiefs Vendéens, může následovat výraz Mareuil nebo Brem nebo Vix nebo Pissotte Fitou Fixin Fleurie Floc de Gascogne Fronsac Frontignan Gaillac Gaillac Premières Côtes Gevrey-Chambertin Gigondas Givry Grand Roussillon Grands Echezeaux Graves Graves de Vayres Griotte-Chambertin Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Haut-Médoc Haut-Montravel Hermitage Irancy Irouléguy Jasnières Juliénas Jurançon L’Etoile, může následovat výraz „mousseux” La Grande Rue Ladoix nebo Ladoix Côte de Beaune nebo Ladoix Côte de Beaune-Villages Lalande de Pomerol Languedoc, může následovat název menší zeměpisné jednotky Latricières-Chambertin Les-Baux-de-Provence Limoux Lirac Listrac-Médoc Loupiac Lunel, může mu předcházet výraz „Muscat de” Lussac Saint-Émilion Mâcon nebo Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon, může následovat název menší zeměpisné jednotky Mâcon-Villages Macvin du Jura Madiran Maranges Côte de Beaune nebo Maranges Côtes de Beaune-Villages Maranges, může následovat název menší zeměpisné jednotky Marcillac Margaux Marsannay Maury Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Médoc Menetou Salon, může následovat název menší zeměpisné jednotky Mercurey Meursault nebo Meursault Côte de Beaune nebo Meursault Côte de Beaune-Villages Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Monbazillac Montagne Saint-Émilion Montagny Monthélie nebo Monthélie Côte de Beaune nebo Monthélie Côte de Beaune-Villages Montlouis, může následovat výraz „mousseux“ nebo „pétillant“ Montrachet Montravel Morey-Saint-Denis Morgon Moselle Moulin-à-Vent Moulis Moulis-en-Médoc Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Côtes de Grandlieu Muscadet Sèvre-et-Maine Musigny Néac Nuits Nuits-Saint-Georges Orléans Orléans-Cléry Pacherenc du Vic-Bilh Palette Patrimonio Pauillac Pécharmant Pernand-Vergelesses nebo Pernand-Vergelesses Côte de Beaune nebo Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages Pessac-Léognan Petit Chablis, může následovat název menší zeměpisné jednotky Pineau des Charentes Pomerol Pommard Pouilly Fumé Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-sur-Loire Pouilly-Vinzelles Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, může následovat název menší zeměpisné jednotky Puisseguin Saint-Émilion Puligny-Montrachet nebo Puligny-Montrachet Côte de Beaune nebo Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages Quarts-de-Chaume Quincy Rasteau Rasteau Rancio Régnié Reuilly Richebourg Rivesaltes, může mu předcházet výraz „Muscat de“ Rivesaltes Rancio Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Rosé des Riceys Rosette Roussette de Savoie, může následovat název menší zeměpisné jednotky Roussette du Bugey, může následovat název menší zeměpisné jednotky Ruchottes-Chambertin Rully Saint Julien Saint-Amour Saint-Aubin nebo Saint-Aubin Côte de Beaune nebo Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages Saint-Bris Saint-Chinian Sainte-Croix-du-Mont Sainte-Foy Bordeaux Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Jean-de-Minervois, může mu předcházet výraz „Muscat de“ Saint-Joseph Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saint-Péray Saint-Pourçain Saint-Romain nebo Saint-Romain Côte de Beaune nebo Saint-Romain Côte de Beaune-Villages Saint-Véran Sancerre Santenay nebo Santenay Côte de Beaune nebo Santenay Côte de Beaune-Villages Saumur Champigny Saussignac Sauternes Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Savigny nebo Savigny-lès-Beaune Seyssel Tâche (La) Tavel Thouarsais Touraine Amboise Touraine Azay-le-Rideau Touraine Mesland Touraine Noble Joue Touraine, může následovat výraz „mousseux“ nebo „pétillant“ Tursan Vacqueyras Valençay Vin d’Entraygues et du Fel Vin d’Estaing Vin de Corse, může následovat název menší zeměpisné jednotky Vin de Lavilledieu Vin de Savoie nebo Vin de Savoie-Ayze, může následovat název menší zeměpisné jednotky Vin du Bugey, může následovat název menší zeměpisné jednotky Vin Fin de la Côte de Nuits Viré Clessé Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Vouvray, může následovat výraz „mousseux“ nebo „pétillant“ | 2. Stolní vína se zeměpisným označením Vin de pays de l’Agenais Vin de pays d’Aigues Vin de pays de l’Ain Vin de pays de l’Allier Vin de pays d’Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l’Ardèche Vin de pays d’Argens Vin de pays de l’Ariège Vin de pays de l’Aude Vin de pays de l’Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays du Calvados Vin de pays de Cassan Vin de pays Cathare Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes, může následovat výraz Mont Bouquet Vin de pays Charentais, může následovat výraz Ile de Ré nebo Ile d’Oléron nebo Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de la Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d’Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l’Ardèche Vin de pays des coteaux de l’Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Montélimar Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux de Tannay Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays Duché d’Uzès Vin de pays de Franche-Comté, může následovat výraz Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d’Hauterive, může následovat výraz Val d’Orbieu nebo Coteaux du Termenès nebo Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l’Hérault Vin de pays de l’Ile de Beauté Vin de pays de l’Indre et Loire Vin de pays de l’Indre Vin de pays de l’Isère Vin de pays du Jardin de la France, může následovat výraz Marches de Bretagne nebo Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de Meurthe-et-Moselle Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d’Oc Vin de pays du Périgord, může následovat výraz Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays des Portes de Méditerranée Vin de pays de la Principauté d’Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de la Sainte Baume Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, může následovat výraz Coteaux de Chalosse nebo Côtes de L’Adour nebo Sables Fauves nebo Sables de l’Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d’Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l’Yonne | NĚMECKO 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí Názvy stanovených pěstitelských oblastí | Podoblasti | Ahr……………………………………………… Baden…………………………………………… Franken…………………………………………. Hessische Bergstraße…………………………… Mittelrhein………………………………………. Mosel-Saar-Ruwer nebo Mosel nebo Saar nebo Ruwer…. Nahe…………………………………………….. Pfalz……………………………………………... Rheingau………………………………………… Rheinhessen……………………………………… Saale-Unstrut……………………………………. Sachsen………………………………………….. Württemberg…………………………………….. | Walporzheim nebo Ahrtal Badische Bergstraße Tauberfranken Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Tuniberg Markgräflerland Ortenau Maindreieck Mainviereck Steigerwald Starkenburg Umstadt Loreley Siebengebirge Bernkastel Burg Cochem Moseltor Obermosel Saar Ruwertal Nahetal Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) Südliche Weinstraße (Weinstrasse) Johannisberg Bingen Nierstein Wonnegau Schloß Neuenburg Thüringen Mansfelder Seen Elstertal Meißen Württembergischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Bayerischer Bodensee | 2. Stolní vína se zeměpisným označením Landwein | Tafelwein | Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mecklenburger Landwein Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein | Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor Stargarder Land | ŘECKO 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí Stanovené pěstitelské oblasti | Řecky | Anglicky | Σάμος Μοσχάτος Πατρών Μοσχάτος Ρίου – Πατρών Μοσχάτος Κεφαλληνίας Μοσχάτος Λήμνου Μοσχάτος Ρόδου Μαυροδάφνη Πατρών Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Σητεία Νεμέα Σαντορίνη Δαφνές Ρόδος Νάουσα Ρομπόλα Κεφαλληνίας Ραψάνη Μαντινεία Μεσενικόλα Πεζά Αρχάνες Πάτρα Ζίτσα Αμύνταιο Γουμένισσα Πάρος Λήμνος Αγχίαλος Πλαγιές Μελίτωνα | Samos Moschatos Patra Moschatos Riou Patra Moschatos Kephalinia Moschatos Lemnos Moschatos Rhodos Mavrodafni Patra Mavrodafni Kephalinia Sitia Nemea Santorini Dafnes Rhodos Naoussa Robola Kephalinia Rapsani Mantinia Mesenicola Peza Archanes Patra Zitsa Amynteon Goumenissa Paros Lemnos Anchialos Slopes of Melitona | 2. Stolní vína se zeměpisným označením Řecky | Anglicky | Ρετσίνα Μεσογείων, může následovat výraz Αττικής Ρετσίνα Κρωπίας nebo Ρετσίνα Κορωπίου, může následovat výraz Αττικής Ρετσίνα Μαρκοπούλου, může následovat výraz Αττικής Ρετσίνα Μεγάρων, může následovat výraz Αττικής Ρετσίνα Παιανίας nebo Ρετσίνα Λιοπεσίου, může následovat výraz Αττικής Ρετσίνα Παλλήνης, může následovat výraz Αττικής Ρετσίνα Πικερμίου, může následovat výraz Αττικής Ρετσίνα Σπάτων, může následovat výraz Αττικής Ρετσίνα Θηβών, může následovat výraz Βοιωτίας Ρετσίνα Γιάλτρων, může následovat výraz Ευβοίας Ρετσίνα Καρύστου, může následovat výraz Ευβοίας Ρετσίνα Χαλκίδας, může následovat výraz Ευβοίας Βερντεα Ζακύνθου Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Αττικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βιλίτσας Τοπικός Οίνος Γρεβενών Τοπικός Οίνος Δράμας Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Επανομής Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κισσάμου Τοπικός Οίνος Κρανιάς Κρητικός Τοπικός Οίνος Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος Μακεδονικός Τοπικός Οίνος Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος Παιανίτικος Τοπικός Οίνος Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα Κορινθιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας Τοπικός Οίνος Πυλίας Τοπικός Οίνος Τριφυλίας Τοπικός Οίνος Τυρνάβου Σιατιστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος Τοπικός Οίνος Λετρίνων Τοπικός Οίνος Σπάτων Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου Τοπικός Οίνος Τεγέας Τοπικός Οίνος Ανδριανής Τοπικός Οίνος Χαλικούνας Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής Καρυστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πέλλας Τοπικός Οίνος Σερρών Συριανός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού Τοπικός Οίνος Γερανείων Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος Τοπικός Οίνος Αγοράς Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης Τοπικός Οίνος Αρκαδίας Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Μεταξάτων Τοπικός Οίνος Ημαθίας Τοπικός Οίνος Κλημέντι Τοπικός Οίνος Κέρκυρας Τοπικός Οίνος Σιθωνίας Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων Ισμαρικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αβδήρων Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου Θρακικός Τοπικός Οίνος nebo Τοπικός Οίνος Θράκης Τοπικός Οίνος Ιλίου Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κορωπίου Τοπικός Οίνος Φλώρινας Τοπικός Οίνος Θαψανών Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πισάτιδος Τοπικός Οίνος Λευκάδας Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βελβεντού Λακωνικός Τοπικός Οίνος Tοπικός Οίνος Μαρτίνου Aχαϊκός Tοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ηλιείας | Retsina of Mesogia, může následovat výraz Attika Retsina of Kropia nebo Retsina Koropi, může následovat výraz Attika Retsina of Markopoulou, může následovat výraz Attika Retsina of Megara, může následovat výraz Attika Retsina of Peania nebo Retsina of Liopesi, může následovat výraz Attika Retsina of Pallini, může následovat výraz Attika Retsina of Pikermi, může následovat výraz Attika Retsina of Spata, může následovat výraz Attika Retsina of Thebes, může následovat výraz Viotias Retsina of Gialtra, může následovat výraz Evvia Retsina of Karystos, může následovat výraz Evvia Retsina of Halkida, může následovat výraz Evvia Verntea Zakynthou Regional wine of Mount Athos Agioritikos Regional wine of Anavyssos Regional wine of Attiki-Attikos Regional wine of Vilitsas Regional wine of Grevena Regional wine of Drama Regional wine of Dodekanese – Dodekanissiakos Regional wine of Epanomi Regional wine of Heraklion – Herakliotikos Regional wine of Thessalia – Thessalikos Regional wine of Thebes – Thivaikos Regional wine of Kissamos Regional wine of Krania Regional wine of Crete – Kritikos Regional wine of Lasithi – Lassithiotikos Regional wine of Macedonia – Macedonikos Regional wine of Nea Messimvria Regional wine of Messinia – Messiniakos Regional wine of Peanea Regional wine of Pallini – Palliniotikos Regional wine of Peloponnese – Peloponnisiakos Regional wine of Slopes of Ambelos Regional wine of Slopes of Vertiskos Regional wine of Slopes of Kitherona Regional wine of Korinthos – Korinthiakos Regional wine of Slopes of Parnitha Regional wine of Pylia Regional wine of Trifilia Regional wine of Tyrnavos Regional wine of Siastista Regional wine of Ritsona Avlidas Regional wine of Letrines Regional wine of Spata Regional wine of Slopes of Penteliko Regional wine of Aegean Sea Regional wine of Lilantio Pedio Regional wine of Markopoulo Regional wine of Tegea Regional wine of Adriana Regional wine of Halikouna Regional wine of Halkidiki Regional wine of Karystos – Karystinos Regional wine of Pella Regional wine of Serres Regional wine of Syros – Syrianos Regional wine of Slopes of Petroto Regional wine of Gerania Regional wine of Opountias Lokridos Regional wine of Sterea Ellada Regional wine of Agora Regional wine of Valley of Atalanti Regional wine of Arkadia Regional wine of Pangeon – Pangeoritikos Regional wine of Metaxata Regional wine of Imathia Regional wine of Klimenti Regional wine of Corfu Regional wine of Sithonia Regional wine of Mantzavinata Regional wine of Ismaros – Ismarikos Regional wine of Avdira Regional wine of Ioannina Regional wine of Slopes of Egialia Regional wine of Slopes of Enos Regional wine of Thrace – Thrakikos nebo Regional wine of Thrakis Regional wine of Ilion Regional wine of Metsovo – Metsovitikos Regional wine of Koropi Regional wine of Florina Regional wine of Thapsana Regional wine of Slopes of Knimida Regional wine of Epirus – Epirotikos Regional wine of Pisatis Regional wine of Lefkada Regional wine of Monemvasia – Monemvasios Regional wine of Velvendos Regional wine of Lakonia – Lakonikos Regional wine of Martino Regional wine of Achaia Regional wine of Ilia | MAĎARSKO 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí Stanovené pěstitelské oblasti | Podoblasti | Ászár-Neszmély(-i)………………………… Badacsony(-i) Balatonboglár(-i)……………………………. Balatonfelvidék(-i)………………………………. Balatonfüred-Csopak(-i)………………………… Balatonmelléke nebo Balatonmelléki……………… Bükkalja(-i) Csongrád(-i)……………………………………... Eger nebo Egri……………………………………… Etyek-Buda(-i)…………………………………… Hajós-Baja(-i) Kőszegi Kunság(-i)……………………………………….. Mátra(-i) Mór(-i) Pannonhalma (Pannonhalmi) Pécs(-i)…………………………………………... Szekszárd(-i) Somló(-i)………………………………………… Sopron(-i)……………………………………….. Tokaj(-i)…………………………………………. Tolna(-i)………………………………………… Villány(-i)……………………………………….. | Ászár(-i) Neszmély(-i) Balatonlelle(-i) Marcali Balatonederics-Lesence(-i) Cserszeg(-i) Kál(-i) Zánka(-i) Muravidéki Kistelek(-i) Mórahalom nebo Mórahalmi Pusztamérges(-i) Debrő(-i), může následovat výraz Andornaktálya(-i) nebo Demjén(-i) nebo Egerbakta(-i) nebo Egerszalók(-i) nebo Egerszólát(-i) nebo Felsőtárkány(-i) nebo Kerecsend(-i) nebo Maklár(-i) nebo Nagytálya(-i) nebo Noszvaj(-i) nebo Novaj(-i) nebo Ostoros(-i) nebo Szomolya(-i) nebo Aldebrő(-i) nebo Feldebrő(-i) nebo Tófalu(-i) nebo Verpelét(-i) nebo Kompolt(-i) nebo Tarnaszentmária(-i) Buda(-i) Etyek(-i) Velence(-i) Bácska(-i) Cegléd(-i) Duna mente nebo Duna menti Izsák(-i) Jászság(-i) Kecskemét-Kiskunfélegyháza nebo Kecskemét-Kiskunfélegyházi Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) Kiskőrös(-i) Monor(-i) Tisza mente nebo Tisza menti Versend(-i) Szigetvár(-i) Kapos(-i) Kissomlyó-Sághegyi Köszeg(-i) Abaújszántó(-i) nebo Bekecs(-i) nebo Bodrogkeresztúr(-i) nebo Bodrogkisfalud(-i) nebo Bodrogolaszi nebo Erdőbénye(-i) nebo Erdőhorváti nebo Golop(-i) nebo Hercegkút(-i) nebo Legyesbénye(-i) nebo Makkoshotyka(-i) nebo Mád(-i) nebo Mezőzombor(-i) nebo Monok(-i) nebo Olaszliszka(-i) nebo Rátka(-i) nebo Sárazsadány(-i) nebo Sárospatak(-i) nebo Sátoraljaújhely(-i) nebo Szegi nebo Szegilong(-i) nebo Szerencs(-i) nebo Tarcal(-i) nebo Tállya(-i) nebo Tolcsva(-i) nebo Vámosújfalu(-i) Tamási Völgység(-i) Siklós(-i), může následovat výraz Kisharsány(-i) nebo Nagyharsány(-i) nebo Palkonya(-i) nebo Villánykövesd(-i) nebo Bisse(-i) nebo Csarnóta(-i) nebo Diósviszló(-i) nebo Harkány(-i) nebo Hegyszentmárton(-i) nebo Kistótfalu(-i) nebo Márfa(-i) nebo Nagytótfalu(-i) nebo Szava(-i) nebo Túrony(-i) nebo Vokány(-i) | ITÁLIE 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita) | Albana di Romagna Asti nebo Moscato d’Asti nebo Asti Spumante Barbaresco Bardolino superiore Barolo Brachetto d’Acqui nebo Acqui Brunello di Motalcino Carmignano Chianti, může následovat výraz Colli Aretini nebo Colli Fiorentini nebo Colline Pisane nebo Colli Senesi nebo Montalbano nebo Montespertoli nebo Rufina Chianti Classico Fiano di Avellino Franciacorta Gattinara Gavi nebo Cortese di Gavi Ghemme Greco di Tufo Montefalco Sagrantino Montepulciano d’Abruzzo Colline Tramane Ramandolo Recioto di Soave Sforzato di Valtellina nebo Sfursat di Valtellina Soave superiore Taurasi Torgiano Valtellina Superiore, může následovat výraz Grumello nebo Inferno nebo Maroggia nebo Sassella nebo Vagella Vermentino di Gallura nebo Sardegna Vermentino di Gallura Vernaccia di San Gimignano Vernaccia di Serrapetrona Vino Nobile di Montepulciano | D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata) | Aglianico del Taburno nebo Taburno Aglianico del Vulture Albugnano Alcamo nebo Alcamo classico Aleatico di Gradoli Aleatico di Puglia Alezio Alghero nebo Sardegna Alghero Alta Langa Alto Adige nebo dell’Alto Adige (Südtirol nebo Südtiroler), mohou následovat výrazy: - Colli di Bolzano (Bozner Leiten), - Meranese di Collina nebo Meranese (Meraner Hügel nebo Meraner), - Santa Maddalena (St.Magdalener), - Terlano (Terlaner), - Valle Isarco (Eisacktal nebo Eisacktaler), - Valle Venosta (Vinschgau) Ansonica Costa dell’Argentario Aprilia Arborea nebo Sardegna Arborea Arcole Assisi Atina Aversa Bagnoli di Sopra nebo Bagnoli Barbera d’Asti Barbera del Monferrato Barbera d’Alba Barco Reale di Carmignano nebo Rosato di Carmignano nebo Vin Santo di Carmignano nebo Vin Santo Carmignano Occhio di Pernice Bardolino Bianchello del Metauro Bianco Capena Bianco dell’Empolese Bianco della Valdinievole Bianco di Custoza Bianco di Pitigliano Bianco Pisano di S. Torpè Biferno Bivongi Boca Bolgheri e Bolgheri Sassicaia Bosco Eliceo Botticino Bramaterra Breganze Brindisi Cacc’e mmitte di Lucera Cagnina di Romagna Caldaro (Kalterer) nebo Lago di Caldaro (Kalterersee), může následovat výraz „Classico“ Campi Flegrei Campidano di Terralba nebo Terralba nebo Sardegna Campidano di Terralba nebo Sardegna Terralba Canavese Candia dei Colli Apuani Cannonau di Sardegna, může následovat výraz Capo Ferrato nebo Oliena nebo Nepente di Oliena Jerzu Capalbio Capri Capriano del Colle Carema Carignano del Sulcis nebo Sardegna Carignano del Sulcis Carso Castel del Monte Castel San Lorenzo Casteller Castelli Romani Cellatica Cerasuolo di Vittoria Cerveteri Cesanese del Piglio Cesanese di Affile nebo Affile Cesanese di Olevano Romano nebo Olevano Romano Cilento Cinque Terre nebo Cinque Terre Sciacchetrà, může následovat výraz Costa de sera nebo Costa de Campu nebo Costa da Posa Circeo Cirò Cisterna d’Asti Colli Albani Colli Altotiberini Colli Amerini Colli Berici, může následovat výraz „Barbarano” Colli Bolognesi, může následovat výraz Colline di Riposto nebo Colline Marconiane nebo Zola Predona nebo Monte San Pietro nebo Colline di Oliveto nebo Terre di Montebudello nebo Serravalle Colli Bolognesi Classico-Pignoletto Colli del Trasimeno nebo Trasimeno Colli della Sabina Colli dell'Etruria Centrale Colli di Conegliano, může následovat výraz Refrontolo nebo Torchiato di Fregona Colli di Faenza Colli di Luni (Regione Liguria) Colli di Luni (Regione Toscana) Colli di Parma Colli di Rimini Colli di Scandiano e di Canossa Colli d'Imola Colli Etruschi Viterbesi Colli Euganei Colli Lanuvini Colli Maceratesi Colli Martani, může následovat výraz Todi Colli Orientali del Friuli, může následovat výraz Cialla nebo Rosazzo Colli Perugini Colli Pesaresi, může následovat výraz Focara nebo Roncaglia Colli Piacentini, může následovat výraz Vigoleno nebo Gutturnio nebo Monterosso Val d’Arda nebo Trebbianino Val Trebbia nebo Val Nure Colli Romagna Centrale Colli Tortonesi Collina Torinese Colline di Levanto Colline Lucchesi Colline Novaresi Colline Saluzzesi Collio Goriziano nebo Collio Conegliano-Valdobbiadene, může následovat výraz Cartizze Conero Contea di Sclafani Contessa Entellina Controguerra Copertino Cori Cortese dell’Alto Monferrato Corti Benedettine del Padovano Cortona Costa d’Amalfi, může následovat výraz Furore nebo Ravello nebo Tramonti Coste della Sesia Delia Nivolelli Dolcetto d’Acqui Dolcetto d’Alba Dolcetto d’Asti Dolcetto delle Langhe Monregalesi Dolcetto di Diano d’Alba nebo Diano d’Alba Dolcetto di Dogliani superior nebo Dogliani Dolcetto di Ovada Donnici Elba Eloro, může následovat výraz Pachino Erbaluce di Caluso nebo Caluso Erice Esino Est! Est!! Est!!! Di Montefiascone Etna Falerio dei Colli Ascolani nebo Falerio Falerno del Massico Fara Faro Frascati Freisa d’Asti Freisa di Chieri Friuli Annia Friuli Aquileia Friuli Grave Friuli Isonzo nebo Isonzo del Friuli Friuli Latisana Gabiano Galatina Galluccio Gambellara Garda (Regione Lombardia) Garda (Regione Veneto) Garda Colli Mantovani Genazzano Gioia del Colle Girò di Cagliari nebo Sardegna Girò di Cagliari Golfo del Tigullio Gravina Greco di Bianco Greco di Tufo Grignolino d’Asti Grignolino del Monferrato Casalese Guardia Sanframondi o Guardiolo Irpinia I Terreni di Danseverino Ischia Lacrima di Morro nebo Lacrima di Morro d'Alba Lago di Corbara Lambrusco di Sorbara Lambrusco Grasparossa di Castelvetro Lambrusco Mantovano, může následovat výraz: Oltrepò Mantovano nebo Viadanese-Sabbionetano Lambrusco Salamino di Santa Croce Lamezia Langhe Lessona Leverano Lison-Pramaggiore Lizzano Loazzolo Locorotondo Lugana (Regione Veneto) Lugana (Regione Lombardia) Malvasia delle Lipari Malvasia di Bosa nebo Sardegna Malvasia di Bosa Malvasia di Cagliari nebo Sardegna Malvasia di Cagliari Malvasia di Casorzo d'Asti Malvasia di Castelnuovo D