/* KOM/2011/0037 konecném znení */ ZPRÁVA KOMISE TŘETÍ VÝROČNÍ ZPRÁVA O PROVÁDĚNÍ EVROPSKÉHO RYBÁŘSKÉHO FONDU (2009) SEK(2011) 139 v konečném znění





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 7.2.2011 KOM(2011) 37 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE TŘETÍ VÝROČNÍ ZPRÁVA O PROVÁDĚNÍ EVROPSKÉHO RYBÁŘSKÉHO FONDU (2009)SEK(2011) 139 v konečném znění OBSAH ZPRÁVA KOMISE TŘETÍ VÝROČNÍ ZPRÁVA O PROVÁDĚNÍ EVROPSKÉHO RYBÁŘSKÉHO FONDU (2009) 1 1. ÚVOD 3 2. VÝROČNÍ ZPRÁVA ZA ROK 2009 3 2.1. Hlavní události, trendy a problémy v provádění operačních programů. 3 2.1.1. Provádění Evropského rybářského fondu členskými státy 3 2.1.2. Plnění rozpočtu ze strany Komise 5 2.2. Hospodářská situace v odvětví rybolovu 5 2.3. Koordinace ERF se strukturálními fondy a EZFRV 6 2.4. Technická pomoc 7 2.4.1. Rozpočet pro technickou pomoc a jeho využití členskými státy. 7 2.4.2. Rozpočet pro technickou pomoc a jeho využití Komisí 7 3. Současný stav auditních strategií, řídících a kontrolních systémů a výročních kontrolních zpráv 8 4. Finanční provádění v členských státech 9 ÚVOD Podle článku 68 nařízení o ERF[1] předloží Komise každý rok do 31. prosince Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o skutečném provádění ERF. Komise vypracuje zprávu na základě svého posouzení a vyhodnocení výročních zpráv členských států a jakýchkoli dalších dostupných informací. Tato třetí výroční zpráva Komise se zabývá prováděním ERF v roce 2009, jenž byl třetím rokem programového období ERF (2007–2013). Ke zprávě je připojen pracovní dokument útvarů Komise, obsahující stručný souhrn provádění ERF v každém členském státě a čtyři tabulky s podrobnými informacemi o finančním provádění[2]. VÝROČNÍ ZPRÁVA ZA ROK 2009 Hlavní události, trendy a problémy v provádění operačních programů. Provádění Evropského rybářského fondu členskými státy Důsledkem zpožděného přijetí nařízení o ERF bylo i zpožděné přijetí operačních programů ve členských státech. Komise tak do konce roku 2008 schválila jen malý počet řídících a kontrolních systémů (ŘKS) a auditních strategií. Z tohoto důvodu se výroční zprávy za roky 2007 a 2008 spíše než na vlastní provádění zaměřovaly na plánování. Ve většině členských států bylo v roce 2009 zahájeno řádné provádění ERF. Celkové provádění ERF ke konci tohoto třetího roku dosahovalo 18,4 % (793 894 729 EUR), pokud jde o závazky, a 4,1 % (175 029 780 EUR), pokud jde o platby. V rámci těchto uhrazených 4,1 % dosáhly průběžné platby výše 66 208 380 EUR; zbylá částka byla hrazena z předběžných plateb. Pomalé tempo provádění má řadu důvodů mimo kontrolu členských států. Fáze plánování byla výrazně zpožděna; vedle již zmíněného pozdního přijetí nařízení o ERF a prováděcího nařízení byly dalším důvodem dodatečné revize operačních programů, nezbytné v členských státech, které se rozhodly provést restrukturalizační nařízení[3]. Členské státy také musely upřednostnit plánování a zřizování ŘKS pro větší fondy EU. Přijímání ŘKS pro ERF se tak zdrželo; co je ještě důležitější, zavedení ŘKS splňujících požadavky představovalo pro relativně malou rybolovnou administrativu, jež musela ve stejné době dokončit provádění Finančního nástroje pro orientaci rybolovu (FNOR) 2000–2006, komplexní úkol, který musela řešit poprvé. To mělo za následek, že Komise tyto platby nemohla uhradit před přijetím ŘKS, přestože mnoho členských států v roce 2009 provedlo platby příjemcům. Deset operačních programů, pro něž nebyly do prosince 2009 přijaty ŘKS, představovalo okolo 75 % rozpočtu ERF přiděleného na celé období. Jelikož tyto důvody zpoždění již neexistují, očekává se, že se tempo provádění v průběhu zbývající doby trvání programu zrychlí. Čerpání prostředků navíc členským státům ještě více ztížily vnější faktory spojené s hospodářskou krizí. Hospodářská a finanční krize zbrzdila soukromé investice, a zpomalila tak produktivní investiční projekty. Úsporná opatření členských států současně omezila možnosti spolufinancování na vnitrostátní úrovni. Soukromí příjemci v rybářství, akvakultuře a zpracovatelském odvětví byli nejvíce postiženi úvěrovou krizí, která přispěla k nejistému ekonomickému výhledu pro odvětví rybolovu obecně. V důsledku toho osa 1 (v níž opatření související s dočasným a trvalým zastavením rybolovných činností v kombinaci s vysokou intenzitou podpory usnadňují čerpání prostředků) do konce roku 2009 představovala většinu plateb certifikovaných členskými státy (56 %, tj. 66 432 494 EUR), zatímco osa 2 tvořila 17 % (20 622 766 EUR) a osa 3 25 % (29 489 870 EUR). Míra 18,4 % celkových prostředků ERF přidělených na konkrétní projekty, přičemž některé členské státy překročily 30 %, nicméně naznačuje postupující pokrok v provádění. Závazky podle jednotlivých os u osy 1 dosáhly 7,7 % (333 489 343 EUR), u osy 2 to bylo 5,3 % (226 739 180 EUR), 4,7 % (200 252 175 EUR) u osy 3 a u osy 4 činil podíl 0,4 % (15 872 583 EUR). Tato čísla ukazují určitý pokrok nejen v ose 1, ale také u podpory v rámci osy 2 a 3. Znamená to, že se provádění soukromých a kolektivních investičních projektů i přes důsledky finanční a hospodářské krize zřejmě rozbíhá. Osa 4 měla pomalejší start vzhledem k tomu, že si zřizování místních partnerství a přijímání místních rozvojových strategií vyžádalo více času. Toto zdržení je způsobeno zejména tím, že se jedná o nový přístup „zdola nahoru“, díky němuž získaly operační programy, tradičně zaměřené na odvětvovou podporu, teritoriální dimenzi. V devíti z 21 členských států provádějících osu 4 však bylo ke konci roku 2009 již vybráno přes 90 místních akčních skupin v oblasti rybolovu. Do poloviny roku 2011 se očekává zřízení celkem 245 těchto skupin. Členské státy musí při dodržení finanční disciplíny jednat co nejdříve, aby se tempo provádění ERF zrychlilo a aby se pomoc z ERF dostala k příjemcům v rybářství, akvakultuře a zpracovatelském odvětví. Komise poskytne členským státům při provádění programu pomoc v podobě lépe připravených opatření, zjednodušeného zpracování žádostí, využití zprostředkovatelů, finančního inženýrství nebo i změn operačních programů, pokud budou v souladu s cíli ERF. V této souvislosti jsou obzvláště relevantní doporučení vyplývající z následného hodnocení FNOR – například lepší zapojení zúčastněných stran do výběru a monitorování projektů, lepší komunikace ohledně ERF, poskytnutí technické pomoci nositelům projektů, zjednodušení postupů podávání žádostí a výběru a dokonalejší monitorování. Některé členské státy již úspěšně uplatňují opatření pro usnadnění situace, jako jsou záruky, úvěrové prostředky a další finanční nástroje. Jiné používají pro malé projekty zjednodušený postup urychlující proces podávání žádostí a hodnocení. Komise zintenzivní dialog s členskými státy za účelem lepšího informování o těchto postupech a jejich rozšíření. V souladu s nařízením o ERF předloží členské státy do 30. června 2011 monitorovacímu výboru a Komisi hodnocení svých operačních programů v polovině období. Výbor pro ERF na svém zasedání dne 16. října 2009 schválil záměr Komise zřídit síť hodnotitelů s cílem vypracovat společné metody a standardy hodnocení, aby hodnotitelé v členských státech získali pokyny vedoucí k vysoce kvalitním harmonizovaným hodnocením v polovině období ve všech členských státech. Konečným cílem těchto hodnocení bude prověření efektivity operačních programů v zájmu dalšího zkvalitnění pomoci ERF a jejího provádění. Plnění rozpočtu ze strany Komise Pokud jde o roční závazky, bylo v roce 2009 uvolněno 14,56 % (626 982 387 EUR) z celkové částky položek na období 2007–2013 (4 304 949 019 EUR), z toho 476 025 821 EUR na konvergenční a 150 956 566 EUR na nekonvergenční regiony. Pokud jde o platby, bylo v roce 2009 vyplaceno 4,1 % (175 029 780 EUR) z celkové částky položek na období 2007–2013, z toho 61,93 % na konvergenční (108 408 149 EUR) a 38,06 % na nekonvergenční regiony (66 621 631 EUR). Tyto platby byly částečně provedeny ve formě druhé předběžné platby (108 821 400 EUR), což je možnost zavedená restrukturalizačním nařízením, o kterou v roce 2009 požádalo sedm členských států. Ostatní platby byly provedeny jako průběžné platby v celkové výši 66 208 380 EUR. Podrobné informace jsou uvedeny v bodě 4 této zprávy (tabulka zobrazující finanční provádění v členských státech) a v pracovním dokumentu (KOM) útvarů Komise, který je k této zprávě připojen (tabulky I, II, III a IV). Ke konci roku 2009 se žádného členského státu netýkalo riziko zrušení závazků. Závazky z roku 2007 byly plně pokryty předběžnými a průběžnými platbami. Hospodářská situace v odvětví rybolovu Snižování rybolovné kapacity a hospodářská výkonnost Členské státy dosud přijaly 52 plánů úpravy intenzity rybolovu podle článku 22 nařízení o ERF. Dále bylo v roce 2009 v návaznosti na přijetí restrukturalizačního nařízení pozměněno sedm operačních programů s cílem posílit a zvýšit míru spolufinancování Společenstvím pro osu 1. Členské státy celkem přijaly 13 programů pro adaptaci loďstev, předpokládajících likvidaci 367 plavidel, které představují 32 448 GT a 50 934 kW. V době od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2009 byla velikost loďstva EU snížena z 1 970 860 GT na 1 797 292 GT a ze 7 168 605 kW na 6 627 994 kW. Souhrnná čísla z výročních zpráv členských států o provádění ERF za roky 2007–2009 ukazují, že snížení velikosti loďstva za pomoci ERF plánované na uvedené období dosahuje 138 427 GT a 442 232 kW. Tyto údaje ukazují, že bylo dosaženo střednědobého cíle spočívajícího v redukci o 7 % GT do roku 2010 (přibližně 140 000 GT) a v redukci 15 % výkonu vyjádřeného v kW plánované na období 2007–2013. Pochybnosti o řádném měření kW v této souvislosti budou řešeny v rámci kontroly provádění nařízení. Podle zprávy o úsilí členských států dosáhnout udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy během roku 2009 činila pomoc EU méně než 50 % celkového snížení loďstva EU. To zřejmě naznačuje, že snížení velikosti loďstva je důsledkem ekonomických problémů a nadměrného odlovu. Výsledkem je podstatný objem kapacity stažené bez veřejné podpory, který není nahrazován. Poslední výroční Hospodářská zpráva o evropské rybářské flotile skutečně v roce 2009 očekávala další zhoršení hospodářského výkonu loďstev EU. V roce 2008 tato loďstva vykazovala v průměru relativně nízký zisk (okolo 4 % celkových příjmů) a zaznamenala výrazné snížení hrubé přidané hodnoty (o 20 % ve srovnání s rokem 2007). V roce 2009 byly ceny paliva v průměru nižší než v předchozím roce, takže se ve srovnání s ním dal očekávat marginální nárůst příjmů i zisků posádek. Poptávku po mořských produktech však i nadále ovlivňovala celosvětová hospodářská krize, což mělo následně negativní dopady na ceny ryb a tím i na hospodářské výkony loďstev EU v roce 2009. Závěrem lze uvést, že u některých významných loďstev, zejména těch s vysokou spotřebou paliva, bylo možné očekávat snižování počtu pracovních míst a průměrnou nebo nízkou ziskovost v jiných částech loďstev, což mohlo následně omezit dostupnost soukromých investic. Inovace v odvětví rybolovu – osvědčené postupy ERF Vzhledem k závislosti odvětví rybolovu a akvakultury na omezených přírodních zdrojích a s ohledem na konkurenci ze třetích zemí je jeho budoucnost obzvláště závislá na jeho schopnosti zavádět inovace a zvyšovat hodnotu svých produktů v zájmu posílení udržitelnosti a ziskovosti. Stále více projektů spolufinancovaných z ERF proto klade důraz na ekologické inovace. Některé projekty v odvětví rybolovu využívají aplikace informačních a komunikačních technologií, jako jsou inovativní elektronická zařízení spojená s lovnými zařízeními, která minimalizují náhodné úlovky a současně omezují škody způsobené tuleni. Také v akvakultuře se setkáváme s inovacemi – probíhá například testování nových technologií s cílem zvýšit nutriční hodnotu produktů akvakultury. Jiným příkladem je platforma pro inovace v rybolovu, vytvořená za účelem úspory nákladů a energie, zvýšení kvality produktů a ziskovosti a snížení dopadu rybolovu na ekosystém. Tak jak místní akční skupiny v oblasti rybolovu postupně začínají provádět své integrované lokální strategie v rámci ERF, osa 4 začíná přinášet inovativní projekty reagující na problémy přítomné v různých oblastech rybolovu. Co je důležité, osa 4 se svým silným důrazem na diverzifikaci také nabízí jedinečné příležitosti ženám, které hrají klíčovou roli ve vytváření alternativních ekonomických činností. Podílejí se také na inovacích v místních rybářských komunitách, například na projektech cestovního ruchu spojených s rybolovem, založených na atraktivitě tradiční kultury rybolovu a životního stylu. Ženy a ženské organizace jsou v mnoha oblastech rybolovu zapojeny do partnerství místních akčních skupin a získávají podporu díky tomu, že zvyšují hodnotu místních rybolovných produktů a diverzifikují zdroje svého příjmu. Granty ERF umožňují sběračkám měkkýšů, aby lépe zhodnocovaly své produkty: s jejich pomocí si mohou pořídit vybavení nezbytné k tomu, aby mohly měkkýše prodávat přímo, a mohou organizovat exkurze a ochutnávky zvyšující informovanost o jejich činnosti, produktech a pracovním prostředí. Koordinace ERF se strukturálními fondy a EZFRV Z operačních programů vyplývá, že všechny členské státy si uvědomují potřebu zajistit při provádění ERF soulad a koordinaci se strukturálními fondy (zejména s EFRR a ESF) a stejně tak i s EZFRV. Operační programy informují o systémech, které jsou v členských státech zřízeny či zřizovány s ohledem na článek 6 nařízení o ERF, který stanoví, že nesmí docházet k překrývání. Nová osa 4 byla provedena v úzké spolupráci s programem LEADER v rámci EZFRV, jelikož tyto dva směry místního rozvoje mají mnohé prvky společné (místní partnerství, integrovanou místní strategii, územní přístup, networking atd.). Tato spolupráce se realizuje různými formami, například využitím stejného partnerství pro provedení dvou směrů financování na stejném území: tento přístup obvykle uplatňovaly členské státy, které se rozhodly přidělit ose 4 pouze omezený rozpočet (Finsko, Francie, Švédsko atd.). Členské státy s většími rozpočty (Polsko, Rumunsko, Bulharsko atd.) pro realizaci osy 4 obecně volily cestu zřizování specifických skupin. Dobře zavedená je také spolupráce mezi evropskou sítí pro rozvoj venkova a sítí rybářských lovišť FAR-NET, jak ve členských státech, tak na úrovni EU. Technická pomoc Rozpočet pro technickou pomoc a jeho využití členskými státy. Z výročních zpráv, které byly až do této chvíle doručeny a přijaty, vyplývá, že 18 členských států vyčlenilo určitý objem prostředků v rámci rozpočtu pro technickou pomoc. Větším objemem prostředků na technickou pomoc přispěly tyto členské státy: Španělsko (5 904 139 EUR), Rumunsko (1 896 429 EUR), Portugalsko (1 599 693 EUR), Litva (1 511 932 EUR) a Itálie (1 128 831 EUR). Cílem financovaných opatření bylo zlepšit správní kapacity, rozvíjet IT, zahájit studie, zlepšit propagaci a poskytování informací a podpořit řízení a provádění operačních programů. Rozpočet pro technickou pomoc a jeho využití Komisí Komise v roce 2009 použila 3 564 291 EUR z rozpočtu ERF na technickou pomoc na následující položky: Informační technologie Komise vyčlenila 527 322 EUR na zajištění počítačových a souvisejících služeb v souvislosti s údržbou a vývojem informačních systémů GŘ MARE nutných k provádění ERF. Jednotka pro podporu sítě evropských rybářských lovišť (FAR-NET) Jednotce pro podporu sítě evropských rybářských lovišť (FAR-NET), kterou Komise zřídila v květnu 2009, aby byla nápomocna při provádění osy 4 ERF, bylo přiděleno 1 979 992 EUR. Jednotka pro podporu FAR-NET působí jako platforma pro networking mezi místními akčními skupinami v oblasti rybolovu a pro výměnu osvědčených postupů. V roce 2009 tato podpůrná jednotka věnovala většinu prostředků na přímé budování kapacit místních akčních skupin i orgánů státní správy členských států, aby jim tak pomohla zahájit tuto iniciativu, která se radikálně liší od minulých programů. Další informace viz www.farnet.eu. Studie Komise na základě rámcové smlouvy GŘ MARE na socioekonomické studie vyčlenila 399 953 EUR na studii věnovanou socioekonomické analýze rybolovných regionů. Hlavním cílem této studie je obnovit statistická data a socioekonomické ukazatele pro 24 rybářských lovišť EU (NUTS-4, NUTS-5) a podpořit diskusi o budoucí společné rybářské politice, zejména pokud se jedná o odůvodnění veřejné intervence v rybářských lovištích. Studie bude dokončena a zveřejněna do konce roku 2010. Podle rámcové smlouvy GŘ MARE na studie související s prováděním ERF vyčlenila Komise 395 864 EUR na následné hodnocení Finančního nástroje pro orientaci rybolovu (2000–2006). Studie je k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/fifg_evaluation/index_en.htm. Na základě rámcové smlouvy GŘ BUDG na provádění auditů a kontrol pro útvary Komise vyčlenila Komise 261 160 EUR na audit dočasných a specifických opatření na podporu restrukturalizace loďstva EU postiženého hospodářskou krizí (restrukturalizační nařízení). Dočasní zaměstnanci Komise vyčlenila 850 000 EUR na mzdy dočasných zaměstnanců zapojených do provádění ERF, zejména v zájmu zajištění rovného zacházení se všemi členskými státy řádným pokrytím všech příslušných jazyků. SOUčASNÝ STAV AUDITNÍCH STRATEGIÍ, řÍDÍCÍCH A KONTROLNÍCH SYSTÉMů A VÝROčNÍCH KONTROLNÍCH ZPRÁV Členské státy musí své řídící a kontrolní systémy předložit Komisi jeden rok po schválení svých operačních programů. Auditní strategie musí být předloženy do 9 měsíců od schválení. V důsledku opožděného přijetí operačních programů přijala Komise do konce roku 2008 jen velmi malý počet řídících a kontrolních systémů a auditních strategií. Auditní strategie předložilo ke konci roku 2009 18 členských států. 17 těchto strategií bylo přijato a u jedné probíhala analýza. Pokud jde o řídící a kontrolní systémy, bylo jich ke konci roku 2009 předloženo všech 26. 13 jich bylo přijato, 10 zamítnuto nebo bylo období pro jejich analýzu přerušeno a u tří probíhala analýza. Vzhledem k malému pokroku v provádění programů byla většina auditních orgánů nucena z důvodů nedostatečné auditní činnosti odevzdat výroční kontrolní zprávy bez svého vyjádření. FINANčNÍ PROVÁDěNÍ V čLENSKÝCH STÁTECH TABULKA: FINANČNÍ PROVÁDĚNÍ V KONVERGENČNÍCH A NEKONVERGENČNÍCH ČLENSKÝCH STÁTECH | Členský stát | Rozhodnuto a | Vyčleněno b | Zaplaceno c | % (b) / (a) | % (c) / (a) | Belgie | Období 2007–2013 | 26 261 648,00 | 8 455 876,00 | 3 676 630,00 | 32,20 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 4 263 970,00 | 4 263 970,00 | 1 838 315,00 | Bulharsko | Období 2007–2013 | 80 009 708,00 | 25 934 823,00 | 11 201 359,11 | 32,41 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 11 598 136,00 | 11 598 136,00 | 5 600 679,55 | Česká republika | Období 2007–2013 | 27 106 675,00 | 10 580 186,00 | 3 794 934,50 | 39,03 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 3 693 682,00 | 3 693 682,00 | 0,00 | Dánsko | Období 2007–2013 | 133 675 169,00 | 55 028 771,00 | 18 714 523,66 | 41,17 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 18 707 336,00 | 18 707 336,00 | 9 357 261,83 | Německo | Období 2007–2013 | 155 865 417,00 | 65 750 908,00 | 27 993 156,33 | 42,18 % | 17,96 % | Rozpočtový rok: 2009 | 22 094 648,00 | 22 094 648,00 | 17 082 577,14 | Estonsko | Období 2007–2013 | 84 568 039,00 | 29 992 004,00 | 10 594 324,53 | 35,46 % | 12,53 % | Rozpočtový rok: 2009 | 10 889 823,00 | 10 889 823,00 | 4 674 561,80 | Irsko | Období 2007–2013 | 42 266 603,00 | 13 609 245,00 | 5 917 324,00 | 32,20 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 6 862 613,00 | 6 862 613,00 | 2 958 662,00 | Řecko | Období 2007–2013 | 207 832 237,00 | 90 288 908,00 | 29 096 513,18 | 43,44 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 29 925 751,00 | 29 925 751,00 | 0,00 | Španělsko | Období 2007–2013 | 1 131 890 912,00 | 479 587 587,00 | 158 464 726,00 | 42,37 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 160 824 795,00 | 160 824 795,00 | 0,00 | France | Období 2007–2013 | 216 053 084,00 | 88 940 498,00 | 52 399 052,53 | 41,17 % | 24,25 % | Rozpočtový rok: 2009 | 30 235 817,00 | 30 235 817,00 | 22 151 622,53 | Itálie | Období 2007–2013 | 424 342 854,00 | 175 722 574,00 | 59 407 998,00 | 41,41 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 59 569 412,00 | 59 569 412,00 | 0,00 | Kypr | Období 2007–2013 | 19 724 418,00 | 8 119 763,00 | 2 761 418,52 | 41,17 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 2 760 358,00 | 2 760 358,00 | 0,00 | Lotyšsko | Období 2007–2013 | 125 015 563,00 | 44 767 413,00 | 29 139 082,74 | 35,81 % | 23,31 % | Rozpočtový rok: 2009 | 16 282 146,00 | 16 282 146,00 | 20 387 993,74 | Litva | Období 2007–2013 | 54 713 408,00 | 21 002 300,00 | 9 604 620,53 | 38,39 % | 17,55 % | Rozpočtový rok: 2009 | 7 086 453,00 | 7 086 453,00 | 5 774 681,97 | Lucembursko | Období 2007–2013 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Maďarsko | Období 2007–2013 | 34 850 860,00 | 10 774 860,00 | 4 879 120,40 | 30,92 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 5 229 751,00 | 5 229 751,00 | 2 439 560,20 | Malta | Období 2007–2013 | 8 372 329,00 | 2 778 812,00 | 1 172 126,06 | 33,19 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 1 356 456,00 | 1 356 456,00 | 586 063,03 | Nizozemsko | Období 2007–2013 | 48 578 417,00 | 19 997 810,00 | 11 648 010,18 | 41,17 % | 23,98 % | Rozpočtový rok: 2009 | 6 798 367,00 | 6 798 367,00 | 8 247 520,99 | Rakousko | Období 2007–2013 | 5 259 318,00 | 2 177 383,00 | 1 810 257,13 | 41,40 % | 34,42 % | Rozpočtový rok: 2009 | 738 212,00 | 738 212,00 | 1 104 609,87 | Polsko | Období 2007–2013 | 734 092 574,00 | 241 826 781,00 | 102 772 960,36 | 32,94 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 121 825 117,00 | 121 825 117,00 | 51 386 480,18 | Portugalsko | Období 2007–2013 | 246 485 249,00 | 102 283 331,00 | 34 507 934,00 | 41,50 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 34 639 430,00 | 34 639 430,00 | 0,00 | Rumunsko | Období 2007–2013 | 230 714 207,00 | 67 440 811,00 | 32 299 988,49 | 29,23 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 30 156 234,00 | 30 156 234,00 | 0,00 | Slovinsko | Období 2007–2013 | 21 640 283,00 | 8 031 420,00 | 3 029 639,62 | 37,11 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 3 921 112,00 | 3 921 112,00 | 1 514 819,81 | Slovensko | Období 2007–2013 | 13 688 528,00 | 5 735 396,00 | 2 181 455,18 | 41,90 % | 15,94 % | Rozpočtový rok: 2009 | 1 821 708,00 | 1 821 708,00 | 265 061,26 | Finsko | Období 2007–2013 | 39 448 827,00 | 16 239 518,00 | 8 427 052,63 | 41,17 % | 21,36 % | Rozpočtový rok: 2009 | 5 520 715,00 | 5 520 715,00 | 5 665 634,74 | Švédsko | Období 2007–2013 | 54 664 803,00 | 22 503 333,00 | 8 172 258,21 | 41,17 % | 14,95 % | Rozpočtový rok: 2009 | 7 650 134,00 | 7 650 134,00 | 4 345 722,21 | Spojené království | Období 2007–2013 | 137 827 889,00 | 44 774 819,00 | 19 295 904,46 | 32,49 % | 14,00 % | Rozpočtový rok: 2009 | 22 530 211,00 | 22 530 211,00 | 9 647 952,23 | Celkem | Období 2007–2013 | 4 304 949 019,00 | 1 662 345 130,00 | 652 962 370,35 | 38,61 % | 15,17 % | Rozpočtový rok: 2009 | 626 982 387,00 | 626 982 387,00 | 175 029 780,08 | [1] Článek 68 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu, Úř. věst. L 120, 15.8.2006. [2] Tabulka I. Finanční provádění v konvergenčních regionech. Tabulka II. Finanční provádění v nekonvergenčních regionech. Tabulka III. Částky plánované v rámci ERF podle prioritních os a podle členských států. Tabulka IV. Certifikované výdaje v rámci ERF podle prioritních os a podle členských států. [3] Nařízení Rady (ES) č. 744/2008 ze dne 24. července 2008, kterým se zavádí dočasné zvláštní opatření s cílem podpořit restrukturalizaci rybářských loďstev Evropského společenství postižených hospodářskou krizí, Úř. věst. L 202, 31.7.2008.