DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.Předmět návrhu

Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má jménem Evropské unie zaujmout Komise v souvislosti s přezkumem odvětvové dohody o projektech výroby elektřiny z uhlí, rovněž označované jako odvětvová dohoda o uhelném průmyslu (dále jen „odvětvová dohoda“), která je obsažena v příloze VI Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech (dále jen „ujednání“).

Aktualizace odvětvové dohody se projednává na úrovni účastníků ujednání na základě návrhu Evropské unie předloženého dne 21. dubna 2021 (dále jen „návrh“). Návrh vyzývá účastníky, aby ujednání sladili se svými společnými cíli v oblasti klimatu, jelikož všichni účastníci podepsali Pařížskou dohodu, změnou pravidel odvětvové dohody s cílem ukončit jakoukoli možnost podpory ve formě státem podporovaných vývozních úvěrů a vázané pomoci podle pravidel ujednání pro vývoz uhelných elektráren a souvisejících projektů.

Vzhledem k tomu, že otázky související s klimatem, a konkrétněji otázka postupného vyřazování uhlí pro výrobu elektřiny, jsou v centru pozornosti, mohou být účastníci schopni dosáhnout dohody o této otázce před konferencí COP26 v listopadu 2021. Konkrétně předseda COP26 naléhavě vyzývá státy, aby se vzdaly výroby elektřiny z uhlí, a státy G7 se dne 21. května 2021 zavázaly, že do konce roku 2021 ukončí novou přímou státní podporu pro neomezenou mezinárodní výrobu tepelné energie z uhlí, mimo jiné prostřednictvím oficiální rozvojové pomoci, financování vývozu, investic a finanční podpory a podpory obchodu. Má-li Evropská unie nadále prokazovat své vysoké ambice, je zásadní, aby byla připravena zaujmout postoj k případné dohodě o této otázce s dostatečným předstihem před konferencí COP26, která by se konala ve dnech 1. až 12. listopadu 2021.

2.Souvislosti návrhu

2.1Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech

Ujednání je gentlemanskou dohodou mezi EU, Spojenými státy, Kanadou, Japonskem, Koreou, Norskem, Švýcarskem, Austrálií, Novým Zélandem, Tureckem a Spojeným královstvím, která poskytuje rámec pro řádné používání státem podporovaných vývozních úvěrů. V praxi to znamená jednak zajištění rovných podmínek pro hospodářskou soutěž založenou na ceně a kvalitě vyváženého zboží a služeb, a nikoli na stanovených finančních podmínkách, jednak odstranění dotací a narušení trhu, jež souvisejí se státem podporovanými vývozními úvěry. Ujednání vstoupilo v platnost v dubnu 1978 na dobu neurčitou, a ačkoli je mu poskytována administrativní podpora sekretariátu OECD, nejedná se o akt OECD.

Ujednání je pravidelně aktualizováno s ohledem na politický vývoj a vývoj na finančním trhu, které ovlivňují poskytování státem podporovaných vývozních úvěrů. Ujednání bylo provedeno v právu EU nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011, a stalo se tak v EU právně závazným. Revize podmínek ujednání se začleňují do práva EU prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článku 2 uvedeného nařízení.

2.2Účastníci Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech

Evropská komise zastupuje Unii na zasedáních účastníků ujednání, jakož i v písemných postupech pro rozhodování účastníků ujednání. Rozhodnutí o všech změnách ujednání se přijímají na základě konsenzu. Postoj Unie přijímá Rada a projednávají jej členské státy v rámci pracovní skupiny Rady pro vývozní úvěry.

2.3Zamýšlený akt účastníků odvětvové dohody

Účastníci se poprvé dohodli na odvětvové dohodě v roce 2016, aby byli vývozci a kupující motivováni k tomu, aby odstoupili od nízkoúčinných uhelných elektráren. Odvětvová dohoda se skládá z odvětvových pravidel, která doplňují horizontální podmínky ujednání. Umožňuje pouze financování velkých elektráren (nad 500 MW) s „ultrasuperkritickou technologií“ nebo s nízkou intenzitou emisí (méně než 750 g CO2/kWh vyrobené elektřiny) a omezuje financování menších elektráren, které nesplňují vysoké standardy účinnosti, na země způsobilé pro zdroje Mezinárodního sdružení pro rozvoj.

Odvětvová dohoda obsahuje doložku o přezkumu s cílem dále posílit její podmínky. Ustanovení čl. 6 písm. a) stanoví, že „Tato odvětvová dohoda bude přezkoumána do 30. června 2020 s cílem dále posílit její podmínky v druhé fázi, jež bude zahájena do 1. ledna 2021, a přispět tak ke společnému cíli řešení změny klimatu a pokračovat v postupném ukončování státní podpory pro uhelné elektrárny, mimo jiné s úmyslem omezit využívání méně účinných uhelných elektráren“. Konkrétně čl. 6 písm. b) stanoví, že „přezkum zohlední: 1) nejnovější klimatologické studie a důsledky rozhodnutí udržet globální oteplování pod hranicí 2 stupňů Celsia ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí pro investice do infrastruktury na celém světě“.

Od přijetí odvětvové dohody v roce 2016 poukázala významná analýza na rychlé tempo a rozsah postupného omezování výroby tepelné energie z uhlí, které je nezbytné k udržení oteplování pod hranicí 2 °C: scénáře jsou obecně konzistentní, pokud jde o potřebu uzavřít téměř všechny uhelné elektrárny před rokem 2040. Podle pravidel odvětvové dohody přijatých v roce 2016 je však přímá a nepřímá podpora uhelným elektrárnám stále možná. Jako taková vyvstává otázka soudržnosti. Pracovní skupina Rady pro vývozní úvěry pracuje od roku 2020 na návrhu na přezkum odvětvové dohody za účelem jejího řešení.

3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

Evropská komise jménem Unie předložila dne 21. dubna 2021 účastníkům ujednání návrh na přezkum odvětvové dohody, který byl původně projednán a přijat pracovní skupinou Rady pro vývozní úvěry. Návrh počítá s úplným ukončením financování vývozu pro odvětví energetiky spalující uhlí. Konkrétně vyzývá k okamžitému ukončení státem podporovaných vývozních úvěrů a vázané pomoci pro:

–vývoz nových neomezených uhelných elektráren a jejich částí,

–dodávky zařízení stávajícím neomezeným uhelným elektrárnám, ledaže by účelem dodaného zařízení bylo omezení znečištění a nevedlo by to k prodloužení životnosti elektrárny ani ke zvýšení kapacity, a