Má-li být zachováno vedoucí postavení Evropy v hospodářské soutěži v oblasti vznikajících technologií a vývoje nových produktů a při zajišťování perspektivního přístupu k důvěryhodným normám a předpisům, které předjímají společenské výzvy, je nezbytné, aby evropská iniciativa pro metrologii zajistila, že do roku 2030 budou metrologická řešení v Evropě alespoň srovnatelná s nejlepšími výsledky na celosvětové úrovni v tom ohledu, že zajistí poskytování metrologických služeb světové úrovně v souvislosti se stávajícími složitými výzvami v oblasti měření a s novými technologiemi. Toho by mělo být dosaženo prostřednictvím specializovaných celoevropských sítí, které sdružují zdroje, aby bylo zajištěno kritické množství kapacit. Tato metrologická řešení by měla podporovat prodej nových, inovativních produktů a služeb, a to zaváděním a využíváním klíčových vznikajících technologií. Řešení by rovněž měla přispět k účinnému navrhování a provádění zvláštních norem a předpisů, které podpoří veřejné politiky zaměřené na řešení společenských výzev.

Je tomu tak v době, kdy Evropa čelí zvýšené celosvětové konkurenci v oblasti metrologie, pokud jde o rozsah a zaměření investic a dlouhodobý finanční závazek k plnění cílů v oblasti metrologie. V posledním desetiletí zvýšily Spojené státy své investice do metrologie o 60 %, Čína o 50 % a Indie o 52 %. Během téhož období zůstaly investice do evropských institutů poměrně neměnné a nereagovaly na nové oblasti výzkumu, které neustále nabývají na významu. Nedostatečná úroveň investic v Evropě spolu s roztříštěností kapacit pro metrologii vedly k přílišnému rozptýlení úsilí bez strategického zaměření. Předchozí programy EMRP a EMPIR financované na úrovni EU prokázaly, že lze tuto roztříštěnost omezit a také spolufinancovat činnosti v oblasti budování kapacit pro metrologii a společných priorit.

Spolunormotvůrci uznali metrologii jako jednu z těchto prioritních oblastí spadajících do působnosti nařízení o programu Horizont Evropa, a proto je předkládán tento návrh na Evropské partnerství v oblasti metrologie. Návrh vychází z poznatků získaných z evropského metrologického výzkumného programu (European Metrology Research Programme, dále jen „EMRP“) a evropského metrologického programu pro inovace a výzkum (European Metrology Programme for Innovation and Research, dále jen „EMPIR“). Tato iniciativa však představuje nové partnerství k řešení nových problémů. Není zamýšlena jako pouhé pokračování předchozích programů.

Článek 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) [XXX] (dále jen „nařízení o programu Horizont Evropa“) stanoví, že se institucionalizovaná evropská partnerství založená na článcích 185 a 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) „provádějí pouze v případě, že by jiné části programu Horizont Evropa, včetně jiných forem evropských partnerství, nedosáhly cílů nebo by nevytvořily potřebné očekávané dopady, a je-li to odůvodněno dlouhodobou perspektivou a vysokým stupněm integrace“.

Cílem nového rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa (2021–2027) je dosáhnout většího dopadu na výzkum a inovace, a to mobilizací dalších soukromých a veřejných prostředků skrze společné investice prostřednictvím evropských partnerství. Tato partnerství se plánují v oblastech, kde jsou rozsah a míra zdrojů v oblasti výzkumu a inovací odůvodněné v zájmu dosažení priorit Unie, na něž program Horizont Evropa cílí, a to zejména jeho druhý pilíř – Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu.

Díky metrologii lze provedená měření ověřit podle mezinárodně schválených definic a standardů. To tvoří základ národních a mezinárodních metrologických systémů, které umožňují přesná, spolehlivá a důvěryhodná měření, o něž se opírá celá řada hospodářských činností a veřejných služeb a která pokrývají celý vnitřní trh v hospodářství ve prospěch lidí. To se týká bezpečnosti spotřebního zboží i finančních služeb, kde metrologie umožňuje záznam přesného času provedení každé finanční transakce, aby byl zajištěn dohledatelný důkaz o této transakci a soulad s evropskými finančními předpisy.

·synergie by také měly být vytvořeny s iniciativou pro inovativní zdravotnictví a s partnerstvím pro rozsáhlé inovace a transformaci systémů zdravotní péče v digitální a stárnoucí společnosti. Vzhledem ke svému průřezovému charakteru by budoucí Evropské partnerství v oblasti metrologie dále mělo přispět k provádění budoucích misí v rámci programu Horizont Evropa. Měly by také být vytvořeny vazby s budoucím partnerstvím týkajícím se evropského cloudu pro otevřenou vědu.

Třetí doporučení se týkalo provádění programu, při kterém by mělo být proaktivně řešeno uplatňování metrologie ve vznikajících vědeckých oblastech a které by mělo být více zaměřeno na řešení společenských výzev.

Zadruhé by úloha vnějších zúčastněných subjektů, jako jsou univerzity a průmysl, již neměla být omezena na účast na projektech vybraných po výzvě k podávání návrhů. Namísto toho by se v budoucnu měly více zapojovat do vývoje programů a měly by mít více příležitostí účastnit se projektů.

V hodnocení bylo doporučeno vytvoření nového partnerství na evropské úrovni na základě tří doporučení. Zaprvé by měla být posílena strategická složka. Národní metrologické instituty by měly spolupracovat s komunitami dalších zúčastněných subjektů na vývoji „hodnotových řetězců metrologie“, které by mohly podpořit jednotný trh. V rámci hodnocení nebylo prosazováno vytvoření centralizované evropské struktury k provedení doporučení. K činnostem v oblasti metrologie vycházejících z cílů stanovených na evropské úrovni byl upřednostněn přístup „zdola nahoru“. Z uvedených důvodů bylo v hodnocení doporučeno, aby případné navazující partnerství zahrnovalo celoevropská „centra excelence“ ve formě sítí („evropských metrologických sítí“), aby byla prohloubena schopnost metrologie reagovat na významné společenské výzvy.

Kromě toho bylo při posuzování dopadů zjištěno, že usnadněním dlouhodobého strategického přístupu a cíleného provádění by tato forma partnerství vedla k posílení závazků a účasti průmyslu a jiných koncových uživatelů, což by vedlo k zavádění metrologických řešení. Tento strategický přístup a cílené provádění spolu s posílenou účastí průmyslu a jiných koncových uživatelů by vedly k metrologickému systému s mnohem většími kapacitami a nejlepšími výsledky na celosvětové úrovni.

V pododdíle 6.4 posouzení dopadů je tedy potvrzeno, že tato forma partnerství by poskytla stabilní rámec a zajistila závazek partnerských zemí k dosažení dlouhodobých cílů. Posloužila by také jako základ strategického přístupu k budoucímu vývoji metrologie v Evropě a v této souvislosti by byla dostatečně flexibilní, aby umožnila vedení „shora dolů“ prostřednictvím řídicí skupiny a cílené provádění iniciativy prostřednictvím specializovaných sítí.

V této souvislosti Komise zadala externí studii zabývající se všemi kandidátskými institucionalizovanými partnerstvími včetně partnerství v oblasti metrologie a z analýzy a zjištění této studie do značné míry čerpala při přípravě návrhu týkajícího se metrologie. Komise současně v průběhu roku 2019 pořádala schůze a prováděla rozhovory s organizací EURAMET e.V. a jinými odborníky na metrologii. V listopadu 2019 Komise rovněž provedla konzultační seminář s odborníky z členských států. Následně v březnu 2020 proběhla písemná konzultace s vnitrostátními ministerstvy příslušnými pro oblast metrologie.

Posouzení dopadů

Zpráva o posouzení dopadů navrhované iniciativy pro metrologii byla dokončena v červnu 2020 (SWD(2021) 36). Dne 15. července 2020 vydal Výbor pro kontrolu regulace ke zprávě o posouzení dopadů kladné stanovisko (SEC(2021) 91). Ve svém stanovisku požadoval výbor následující:

1) V souvislosti s cílem rozvíjet nadnárodní metrologické sítě je ve zprávě vysvětleno, že v určitou chvíli (do roku 2030) by již partnerství nebylo nezbytné. Ve zprávě by mělo být objasněno, proč bylo toto tvrzení do zprávy o posouzení dopadů zahrnuto a jak souvisí se stávající iniciativou, která pokrývá období financování až do roku 2027. Pokud se potvrdí, že již partnerství nebude nezbytné, měla by zpráva jasněji popsat, jak aktuálně navrhované partnerství pomůže zajistit nezbytné podmínky pro své ukončení v budoucnu.

2) Zpráva by měla lépe vysvětlit, jak by do upřednostněné formy partnerství v rámci veřejného sektoru byly zapojeny subjekty soukromého sektoru. Je třeba objasnit pobídky k jejich zapojení.

3) Zpráva by mohla poskytnout užitečné podrobnější vysvětlení souvislostí týkajících se národních institucí provádějících metrologický výzkum a jejich fungování.

Posouzení dopadů obsahuje následující možnosti: Základním scénářem byla situace bez partnerství jen s tradičními výzvami k podávání návrhů v rámci programu Horizont Evropa. To by vedlo ke zrušení stávající prováděcí struktury podle článku 185 a probíhající projekty v rámci programu EMPIR by skončily v roce 2023, což by s sebou neslo náklady na ukončení a sociální náklady spojené s ukončením. Podle možnosti 1 by bylo vytvořeno spolufinancované evropské partnerství. Takové partnerství by národním metrologickým institutům usnadnilo sdružování zdrojů, ale hrozilo by značné riziko, že se přemění na „uzavřený klub“ a odradí akademickou obec od toho, aby se zapojila. Podle možnosti 2 by bylo vytvořeno institucionalizované evropské partnerství (článek 185 SFEU). Taková iniciativa by navázala na pokrok dosažený v rámci programu EMPIR, stávajícího institucionalizovaného evropského partnerství, a rozšířila by seznam evropských metrologických sítí o další sítě s novými oblastmi zájmu. Zahrnovala by subjekty z celého širšího hodnotového řetězce metrologie, včetně vnitrostátních ministerstev, orgánů pro normalizaci, regulačních orgánů, průmyslu, koncových uživatelů a spotřebitelů. Míra financování na úrovni EU v rámci programu Horizont Evropa by se ve srovnání s programem Horizont 2020 zvýšila, jelikož by byly zapotřebí dodatečné zdroje ke kompenzaci většího rozsahu programu. Zpráva o posouzení dopadů dospěla k závěru, že upřednostňovanou variantou je možnost 2. Odpovídá to výsledkům veřejné konzultace, v rámci níž 62 % respondentů uvedlo institucionalizované partnerství jako upřednostňovanou variantu nové iniciativy pro metrologii. Všechny čtyři významné dílčí skupiny respondentů (akademická obec, podniky/společnosti, občané EU a zástupci orgánů veřejné moci) se shodly a nevyskytla se žádná menšina, která by upřednostňovala jinou možnost. Hospodářské přínosy navrhované iniciativy mají přímou a nepřímou složku. Přímou složkou je nárůst prodeje přístrojů a souvisejících služeb v průmyslu. Jeho odhadovaná výše činí 50 milionů EUR ročně. Kromě toho má cíl spočívající v podpoře inovací ve strategických oblastech uplatňování dodatečný nepřímý dlouhodobý pákový efekt na prodej. Se specializovanými metrologickými sítěmi jsou přímo spojeny sociální přínosy a přínosy pro životní prostředí. Sítě poskytují konkrétní metrologická řešení pro všechny zúčastněné subjekty z celého hodnotového řetězce metrologie, včetně průmyslu, koncových uživatelů a občanů.

Zjednodušení

Návrh zjednoduší správní postupy pro orgány veřejné moci a veřejné subjekty (EU nebo vnitrostátní) a pro soukromé strany.

EU bude jednat přímo se specializovanou prováděcí strukturou evropské iniciativy pro metrologii, která bude pověřena rozdělováním finančního příspěvku EU, sledováním jeho využití a podáváním příslušných zpráv.

Základní práva