EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 7.2.2018 COM(2018) 57 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o výkonu pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci svěřené Komisi nařízením Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropské unii



1. ÚVOD Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 stanoví pravidla pro založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropské unii. Článek 19a uvedeného nařízení svěřuje Komisi pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem upřesnění obsahu doplňujících zpráv, které členské státy Komisi předkládají a které se týkají určitých aspektů vytvoření zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropské unii. Jedná se například o seznam oblastí zemědělské účetní datové sítě, pravidla pro stanovení prahových hodnot a vypracování plánů, referenční období pro standardní produkci, stanovení typů výrobního zaměření a pravidla pro sběr údajů. 2. PRÁVNÍ ZÁKLAD Tato zpráva je požadována podle článku 19a nařízení Rady (ES) č. 1217/2009. Podle uvedeného ustanovení je pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci Komisi svěřena na dobu pěti let od 20. prosince 2013 a Komise je povinna vypracovat o přenesení pravomoci zprávu. 3. VÝKON PŘENESENÉ PRAVOMOCI Od vstupu nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 v platnost přijala Komise dva akty v přenesené pravomoci: nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2278. Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 zmocňuje Komisi k přijetí nařízení v přenesené pravomoci, kterými se stanoví pravidla týkající se údajů pro stanovení příjmu a analýzu hospodářské činnosti zemědělských podniků. Cílem je vytvořit harmonizovaný rámec pro informace oznamované členskými státy. Podle článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 nařízení by akt v přenesené pravomoci měl zejména stanovit pravidla: a) pro aktualizaci seznamu oblastí datové sítě, b) pro určení prahových hodnot vymezujících oblast zjišťování, c) pro vypracování plánů výběru vykazujících podniků, d) pro stanovení referenčního období pro standardní produkci a obecných a hlavních typů výrobního zaměření a e) pro stanovení hlavních kategorií účetních údajů v podnikových výkazech, které mají být shromažďovány, a obecných pravidel, jež je třeba v této souvislosti dodržovat.



3.a Přenesení pravomoci v souvislosti s článkem 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 týkajícím se seznamu oblastí datové sítě podle jednotlivých členských států

Oblasti zemědělské účetní datové sítě (též „oblasti datové sítě“) jsou dle definice v článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 území členského státu nebo jeho části vymezené s ohledem na výběr vykazujících podniků. Seznam těchto oblastí je uveden v příloze I nařízení. Článek 3 zajišťuje, aby seznam oblastí datové sítě mohl být na žádost členského státu aktualizován, a proto je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se seznam v příloze I mění. Dne 31. května 2017 požádalo Německo o sloučení oblastí Schleswig-Holstein a Hamburg v jednu oblast datové sítě: Schleswig-Holstein/Hamburg. Komise tuto pravomoc využila a přijala nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2278, kterým byla změněna příloha I, pokud jde o seznam oblastí datové sítě podle jednotlivých členských států. Německé oblasti Schleswig-Holstein a Hamburg byly sloučeny do jediné oblasti datové sítě: Schleswig-Holstein/Hamburg. V příloze I byl seznam oblastí datové sítě týkajících se Německa nahrazen tímto: „Německo 1. Schleswig-Holstein/Hamburg 2. Niedersachsen 3. Bremen 4. Nordrhein-Westfalen 5. Hessen 6. Rheinland-Pfalz 7. Baden-Württemberg 8. Bayern 9. Saarland 10. Berlin 11. Brandenburg 12. Mecklenburg-Vorpommern 13. Sachsen 14. Sachsen-Anhalt

15. Thüringen“ Komise přijala nařízení v přenesené pravomoci dne 4. září 2017 a nařízení vstoupilo v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie dne 12. prosince 2017. Použije se pro zemědělskou účetní datovou síť od účetního období 2018.



3.b Přenesení pravomoci v souvislosti s článkem 5 nařízení (ES) č. 1217/2009 týkajícím se pravidel pro určení prahové hodnoty ekonomické velikosti Prahové hodnoty vymezující oblast zjišťování by měly umožnit získání reprezentativních výsledků pro oblast zjišťování. Prahové hodnoty by měly maximalizovat poměr přínosů a nákladů a měly by být stanoveny s cílem zahrnout do oblasti zjišťování podniky, které představují co největší podíl zemědělské produkce, zemědělské půdy a pracovních sil v zemědělství z podniků, které jsou tržně orientované. Článek 5 nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 svěřuje Komisi pravomoc přijímat v souladu s článkem 19a akty v přenesené pravomoci, kterými se stanoví pravidla pro určení prahu vyjádřeného v eurech a odpovídajícího jednomu z dolních prahů tříd ekonomické velikosti vymezených v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky uvedeném v článku 5b téhož nařízení, neboť oblast zjišťování uvedená v čl. 1 odst. 2 má zahrnovat zemědělské podniky, jejichž ekonomická velikost je stejná nebo větší než výše uvedený práh. Komise tuto pravomoc využila a přijala nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014, v němž je uvedeno: Práh uvedený v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1217/2009 zajistí, aby oblast zjišťování představovala co největší podíl zemědělské produkce, zemědělské půdy a pracovní síly v zemědělství v podnicích, které jsou tržně orientované. Komise přijala nařízení v přenesené pravomoci dne 1. srpna 2014 a nařízení vstoupilo v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie dne 7. listopadu 2014. Začalo se používat pro zemědělskou účetní datovou síť od účetního období 2015. 3.c Přenesení pravomoci v souvislosti s článkem 5a nařízení (ES) č. 1217/2009 týkajícím se pravidel pro vypracování plánu výběru vykazujících podniků za každý členský stát Plán výběru by měl obsahovat minimální počet prvků, které prokazují, jak byl reprezentativní vzorek vybrán, čímž se umožní, aby zjišťování splnilo cíle zemědělské účetní datové sítě. Článek 5a nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 svěřuje Komisi pravomoc přijímat v souladu s článkem 19a akty v přenesené pravomoci, kterými se stanoví pravidla, podle nichž každý členský stát vypracuje plán výběru vykazujících podniků, který zajistí reprezentativní účetní výběrový soubor z oblasti zjišťování. Tato pravidla zajistí, aby plány výběru vykazujících podniků: – byly vypracovány na základě nejnovějších statistických údajů, – byly předkládány v souladu s klasifikačním systémem Unie pro zemědělské podniky a

– stanovily zejména členění vykazujících podniků v jednotlivých třídách podniků a podrobná pravidla pro jejich výběr. Komise tuto pravomoc využila a přijala nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014, v němž je uvedeno, že plán pro výběr vykazujících podniků, který vypracovává každý členský stát, obsahuje prvky, které zajistí získání reprezentativního účetního výběrového souboru z oblasti zjišťování. Plán musí zejména: a) vycházet z nejnovějších statistických referenčních zdrojů; b) vysvětlovat postupy stratifikace oblasti zjišťování v souladu s rozdělením uvedeným v příloze I nařízení (ES) č. 1217/2009, jakož i v souladu s typy výrobního zaměření a třídami ekonomické velikosti vymezenými v čl. 5b odst. 1 nařízení (ES) č. 1217/2009; c) uvádět členění podniků v oblasti zjišťování podle typu výrobního zaměření a tříd ekonomické velikosti uvedených v čl. 5b odst. 1 nařízení (ES) č. 1217/2009, které odpovídá alespoň hlavním typům; d) uvádět statistické metody pro určení kvóty výběru zvolené pro každou vrstvu oblasti zjišťování, postupy pro výběr vykazujících podniků a počet vykazujících podniků vybíraných za každou přijatou oblast zjišťování. Komise přijala nařízení v přenesené pravomoci dne 1. srpna 2014 a nařízení vstoupilo v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie dne 7. listopadu 2014. Začalo se používat pro zemědělskou účetní datovou síť od účetního období 2015. 3.d Přenesení pravomoci v souvislosti s článkem 5b nařízení (ES) č. 1217/2009 týkajícím se stanovení referenčního období pro standardní produkci a obecných a hlavních typů výrobního zaměření Standardní produkce je založena na průměrných údajích za určité referenční období. Jejich hodnoty by se měly pravidelně aktualizovat s ohledem na hospodářský vývoj, aby bylo možné pokračovat ve smysluplném uplatňování klasifikačního systému. Četnost aktualizací by měla souviset s roky, v nichž se provádějí statistická zjišťování o struktuře zemědělských podniků v Unii. Obecné a hlavní typy výrobního zaměření musí být uspořádány tak, aby bylo možné sestavit více nebo méně roztříděné stejnorodé skupiny podniků a srovnávat situaci skupin podniků. Článek 5b nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 svěřuje Komisi pravomoc přijímat v souladu s článkem 19a akty v přenesené pravomoci, kterými se stanoví referenční období pro standardní produkci a obecné a hlavní typy výrobního zaměření. Typ výrobního zaměření podniku se určí podle podílu standardní produkce různých produkčních odvětví daného podniku na celkové standardní produkci daného podniku. Zemědělské podniky jsou klasifikovány jednotně podle klasifikačního systému Unie pro zemědělské podniky v závislosti na typu svého výrobního zaměření, své ekonomické velikosti a významu jiných výdělečných činností, které se jich přímo týkají. Klasifikační systém se používá zejména při předkládání údajů podle typu výrobního zaměření a třídy ekonomické velikosti, které byly shromážděny prostřednictvím statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků v Unii a prostřednictvím zemědělské účetní datové sítě. Určí se vztah mezi obecnými a hlavními typy výrobního zaměření a konkrétními speciálními typy výrobního zaměření odpovídajícími hlavním typům výrobního zaměření. Ekonomická velikost podniku se určuje na základě celkové standardní produkce podniku. Hodnoty standardní produkce a údaje pro jejich určení se předávají Komisi prostřednictvím kontaktního orgánu určeného každým členským státem v souladu s článkem 7 uvedeného nařízení nebo prostřednictvím orgánu, na který byla tato působnost přenesena. Komise tuto pravomoc využila a přijala nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014, kterým bylo stanoveno referenční období pro standardní produkci takto: Pro účely výpočtu hodnot standardní produkce pro statistické zjišťování o struktuře zemědělských podniků v Unii pro rok N (...) se referenční období vztahuje na pět po sobě jdoucích let od roku N–5 do roku N–1. Hodnoty standardní produkce se určují pomocí průměrných základních údajů vypočtených za referenční období uvedené v prvním pododstavci a obvykle se označují jako standardní produkce N–3. Tyto hodnoty standardní produkce N–3 se aktualizují, aby se do nich promítl hospodářský vývoj přinejmenším pokaždé, kdy se provádí statistické zjišťování o struktuře zemědělských podniků v Unii.

V příloze I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014 je uveden tento přehled obecných a hlavních typů výrobního zaměření a vztah mezi nimi: Obecný typ výrobního zaměření Popis Hlavní typ výrobního zaměření Popis 1. Polní výroba 15. Obiloviny, olejniny a bílkovinné produkty 16. Všeobecná polní výroba 2. Zahradnictví 21. Zahradnictví – pěstování ve vnitřních prostorách 22. Zahradnictví – polní 23. Ostatní zahradnictví 3. Trvalé kultury 35. Vinice 36. Ovocnářství včetně citrusových plodů 37. Olivy 38. Různé trvalé kultury 4. Chov zvířat zkrmujících objemnou píci 45. Produkce mléka 46. Odchov a výkrm skotu 47. Kombinovaný chov skotu 48. Ovce, kozy a ostatní chovy zvířat zkrmujících objemnou píci 5. Chov zvířat krmených jadrným krmivem 51. Chov prasat 52. Chov drůbeže 53. Chov různých druhů zvířat krmených jadrným krmivem 6. Smíšená rostlinná výroba 61. Smíšená rostlinná výroba 7. Smíšená živočišná výroba 73. Smíšený chov – převážně zvířat zkrmujících objemnou píci 74. Smíšený chov zvířat, převážně krmených jadrným krmivem 8. Smíšená rostlinná a živočišná výroba 83. Polní výroba a chov zvířat zkrmujících objemnou píci 84. Různé druhy rostlinné a živočišné výroby 9. Neklasifikované podniky 90. Neklasifikované podniky Komise přijala nařízení v přenesené pravomoci dne 1. srpna 2014 a nařízení vstoupilo v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie dne 7. listopadu 2014. Začalo se používat pro zemědělskou účetní datovou síť od účetního období 2015. 3.e Přenesení pravomoci v souvislosti článkem 8 nařízení (ES) č. 1217/2009 týkajícím se stanovení hlavních kategorií účetních údajů, které mají být shromažďovány, a obecných pravidel pro sběr údajů Údaje uváděné v podnikových výkazech by měly umožnit získat přehled o vykazujících podnicích, pokud jde o produkční faktory, posoudit úroveň příjmů zemědělců a měly by odrážet technické, hospodářské a sociální podmínky dotčených podniků. Za tímto účelem by měly být stanoveny hlavní kategorie účetních údajů, které mají být shromažďovány, a obecná pravidla pro shromažďování údajů. Článek 8 nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 svěřuje Komisi pravomoc přijímat v souladu s článkem 19a akty v přenesené pravomoci, kterými se stanoví hlavní kategorie účetních údajů, které mají být shromažďovány, a obecná pravidla pro sběr údajů. Údaje v podnikovém výkazu se musí vztahovat na jeden zemědělský podnik a jedno účetní období o dvanácti po sobě jdoucích měsících a týkat se výhradně daného zemědělského podniku. Tyto údaje se vztahují k zemědělským činnostem samotného podniku a jiným výdělečným činnostem, které se jej přímo týkají. Komise tuto pravomoc využila a přijala nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014, v jehož příloze I jsou uvedeny obecné a hlavní typy výrobního zaměření a vztah mezi nimi. V příloze II jsou pro účely podnikového výkazu uvedeny hlavní kategorie účetních údajů, které mají být shromažďovány, a obecná pravidla pro sběr údajů. V příloze II nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014 je uveden tento přehled hlavních kategorií účetních údajů, které mají být shromažďovány pro podnikový výkaz, a obecná pravidla pro sběr údajů: Podnikový výkaz – hlavní kategorie účetních údajů, které mají být shromažďovány – Obecné informace o podniku, jako například údaje týkající se jeho zeměpisné polohy, statusu, typu a klasifikace.

– Forma držby: souhrnné údaje týkající se typu držby zemědělské půdy využívané podnikem. – Pracovní síla: údaje charakterizující pracovní síly v podniku, jako je počet osob pracujících v zemědělském podniku, odpracovaná doba a forma zaměstnání. – Aktiva: údaje popisující aktiva podniku, rozdělená do kategorií, používaná při jeho provozu během účetního období. – Kvóty a jiná práva: údaje týkající se kvót a jiných práv souvisejících s činnostmi podniku v účetním období. – Dluhy: údaje týkající se zadluženosti podniku v účetním období. – Daň z přidané hodnoty: údaje týkající se použití systémů úpravy daně z přidané hodnoty (DPH) na podnik. – Vstupy: údaje týkající se vstupů používaných při činnostech podniku, jako jsou zvláštní a režijní náklady, pro tvorbu produkce v účetním období. – Plodiny: podrobné údaje o produkci a využití plodin v podniku. – Živočišná výroba: podrobné údaje o produkci a využití hospodářských zvířat v podniku. – Produkty a služby v oblasti živočišné výroby: podrobné údaje o výrobě a využívání produktů a služeb v oblasti živočišné výroby v podniku. – Ostatní výdělečné činnosti přímo související s podnikem: údaje týkající se všech činností kromě zemědělských prací, přímo souvisejících s podnikem a majících na něj ekonomický dopad, při kterých se využívají buď zdroje zemědělského podniku (pozemky, stavební objekty, stroje, zemědělské produkty atd.), nebo jeho produkty. – Subvence: subvence získané podnikem během účetního období. Podnikový výkaz – obecná pravidla pro sběr údajů a) Účetní období dvanácti po sobě jdoucích měsíců podle čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 končí v době od 31. prosince do 30. června včetně. b) Údaje uváděné v podnikovém výkazu se získávají z účtů skládajících se ze zápisů systematicky a pravidelně prováděných po celé účetní období. c) Údaje v podnikovém výkazu by měly být uváděny ve finančních hodnotách, v eurech nebo v národních měnových jednotkách, ve fyzikálních veličinách hmotnosti, objemu, plochy, počtu, jakož i v jiných odpovídajících jednotkách nebo označeních. d) Účetní údaje se uvádějí v peněžním vyjádření bez DPH. e) Účetní údaje v peněžním vyjádření nezohledňují podpory a subvence, které jsou vykazovány samostatně. Podporami a subvencemi se rozumí všechny formy přímé podpory z veřejných prostředků, jejichž výsledkem byl nějaký konkrétní příjem.