Návrh nařízení Rady o provádění 10. Evropského rozvojového fondu /* KOM/2006/0650 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 27.10.2006 KOM(2006) 650 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY o provádění 10. Evropského rozvojového fondu (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Evropská rada rozhodla na zasedání ve dnech 15. a 16. prosince 2005, že zeměpisná spolupráce se státy africké, karibské a tichomořské oblasti (AKT) by měla být po období 2005–2013 nadále financována z mezivládního Evropského rozvojového fondu (ERF). Zástupci členských států zasedající v Radě potvrdili, že částka 22 682 milionů EUR vyčleněná pro tento účel zahrnuje také prostředky pro spolupráci se zámořskými zeměmi a územími, na které se vztahuje čtvrtá část Smlouvy o ES, a obsahuje též podpůrné položky, které přímo vztahují k provádění EDF. Rada ministrů AKT–ES stanovila na svém zasedání v Port Moresby dne 2. června 2006 víceletý finanční rámec pro období 2008–2013 pro spolupráci podle dohody o partnerství AKT-ES podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 a pozměněné v Lucemburku dne 25. června 2005. Rada pro obecné záležitosti a vnější vztahy na zasedání dne 17. července 2006 podepsala vnitřní dohodu o financování podpory Společenství státům AKT a ZZÚ v rámci víceletého finančního rámce na období 2008 – 2013 a o přidělení finanční pomoci ZZÚ. Komise připravuje návrh příslušné změny rozhodnutí Rady 2001/882/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství. Vnitřní dohodou podepsanou dne 17. července 2006 byl zřízen 10. ERF, který pokrývá pro období 2008–2010 zeměpisnou spolupráci se zeměmi AKT a ZZÚ. Vnitřní dohoda dále stanovuje jednotlivé finanční rámce 10. EDF a klíč k rozdělování příspěvků členských států a zřizuje při Komisi výbor zástupců členských států (Výbor ERF) jakožto i obdobný výbor při Evropské investiční bance (EIB) pro správu investiční facility financované z ERF. Dohoda dále stanoví vážení hlasů a zásadu rozhodování kvalifikovanou většinou v těchto výborech. Vnitřní dohoda dále stanoví, že Rada přijme jednomyslně prováděcí nařízení pro 10. ERF a kvalifikovanou většinou finanční nařízení pro 10. ERF, přičemž oba předpisy budou navrženy Komisí a přijaty po konzultaci s EIB, finanční nařízení pak bude konsultováno také s Účetním dvorem. Vnitřní dohoda stanoví, že prováděcí nařízení bude obsahovat přiměřené změny a zlepšení programování a rozhodovacího řízení ve srovnání s 9. ERF, a dále co nejvíce sjednotí komunitární postupy a postupy v rámci ERF, včetně ustanovení o spolufinancování a ustanoví řídící postupy pro mírový projekt. Komise připravuje návrh finančního nařízení pro 10. ERF, který předloží Radě během nadcházejících měsíců. Stávající návrh prováděcího nařízení pro 10. ERF obsahuje postupy týkající se programování a rozhodování, které byly pro 9. ERF obsaženy ve vnitřní dohodě. V důsledku toho, že tyto aspekty jsou upraveny ve zvláštním nařízení, které nevyžaduje ratifikaci, bude možné se vyvarovat dalších zpoždění ratifikačního procesu vnitřní dohody, současně Komise bude moci předložit návrh prováděcích pravidel, které se budou více shodovat s postupy navrženými pro spolupráci financovanou z rozpočtu Společenství. Nynější návrh zohledňuje v co největší míře společný postoj Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro financování rozvojové spolupráce, který byl přijat dne 23. října 2006. Byly učiněny následující nejdůležitější změny a zlepšení oproti 9. ERF: - Větší zaměření řídícího výboru ERF na strategické otázky a kontrolu. Největší změna v této oblasti spočívá v tom, že výboru EDF budou namísto jednotlivých návrhů na financování předkládány ke stanovisku roční akční programy. Tyto akční programy obsahují sledované cíle, oblasti působení, očekávané výsledky, řídící postupy a celkovou částku předpokládaného financování, jakožto i popis opatření, která mají být financována, údaje o výši částek a časový harmonogram pro uskutečnění každého opatření. To umožní koherentnější postup při uskutečňování se stálou interakcí mezi původním víceletým strategickým dokumentem a jeho promítnutím do ročních akčních strategií. Kromě toho tento postup vede ke způsobu provádění, který je více programově orientovaný, a tudíž i k rychlejšímu a méně problematickému prováděcímu cyklu. - Strategické dokumenty, přidělování pomoci, orientační programy a jejich jakékoliv změny, které jsou důsledkem pravidelného nebo ad hoc přezkoumání, jsou předmětem předchozího stanoviska výboru pro Evropský rozvojový fond, stejně jako všechna zvláštní opatření, jejichž hodnota přesahuje 10 milionů EUR. - Výboru pro Evropský rozvojový fond budou pro informaci a diskusi předložena také kritéria přidělování pomoci, zvláštní opatření nepřesahující 10 milionů EUR a různé zprávy o sledování a hodnocení. Radě budou předloženy výroční zprávy a přezkum výkonnosti provedený na základě návrhu vypracovaného Komisí v roce 2010. Jakékoliv rozhodnutí o uvolnění části nebo veškerých prostředků z předchozích ERF, pro něž bude vázanost zrušena po 31. 12. 2007, bude přijato na tomto základě jednomyslně Radou. - Zavedení rámcové úpravy pro spolufinancování, která bude podrobněji upravena ve finančním nařízení. - Zvláštní řídící postup pro mírový projekt. - Větší možnosti regionální spolupráce, včetně spolupráce mezi státy AKT a nejvzdálenějšími regiony Společenství, určováním společných priorit a zvláštních zdrojů a zlepšením koordinace výběru projektů společného zájmu, a to i prostřednictvím aktivování technické pomoci, a prostřednictvím výborů pro monitorování programů, jejichž členy jsou různé zúčastněné subjekty. - Důraz na zásadu koordinace členských států, ostatních dárců a zúčastněných subjektů na zásadě subsidiarity a doplňkovosti mezi tematickými programy a zeměpisnou spoluprací, přičemž podpora plynoucí z rozpočtu Společenství (např. země protokolu o cukru a tematické programy) bude případně zahrnuta do zeměpisných strategických dokumentů. - Přijetí programového přístupu pro financování spolupráce mezi státy AKT. Návrh NAŘÍZENÍ RADY o provádění 10. Evropského rozvojového fondu RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (dále jen „státy AKT“) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000[1], pozměněnou dohodou ze dne 25. června 2005, podepsanou v Lucemburku[2] (dále jen „dohoda AKT–ES“), s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států zasedajících v Radě o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s dohodou AKT–ES a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje čtvrtá část Smlouvy o ES (dále jen „vnitřní dohoda“) přijatou Radou dne 17. července 2006, a zejména na čl. 10 odst. 1 této dohody[3], s ohledem na návrh Komise[4], s ohledem na stanovisko Evropské investiční banky[5], vzhledem k těmto důvodům: (1) Rozhodnutí Rady ministrů AKT–ES č. 1/2006 ze dne 2. června 2006 upřesňuje víceletý finanční rámec na období 2008–2013 a vkládá do dohody o partnerství AKT–ES novou přílohu Ib[6]. (2) Vnitřní dohoda stanoví jednotlivé finanční rámce 10. Evropského rozvojového fondu (dále jen „ERF“), klíč pro rozdělování příspěvků a příspěvky do 10. ERF, zřizuje při Komisi Výbor zástupců členských států (dále jen „Výbor ERF“) a Výbor investiční facility při Evropské investiční bance (dále jen „Výbor IF“), a určuje pro tyto výbory váhu hlasů a pravidlo hlasování kvalifikovanou většinou. (3) Vnitřní dohoda stanoví úhrnnou částku pomoci Společenství státům AKT (mimo Jihoafrickou republiku) a zámořským zemím a územím (dále jen „ZZÚ“) z 10. ERF, do nějž přispívají členské státy, během období šesti roků v letech 2008–2013 ve výši 22 682 milionů. Z částky stanovené vnitřní dohodou pro 10. ERF, bude 21 966 milionů EUR přiděleno státům AKT, jak je uvedeno v příloze Ib dohody AKT–ES, 286 milionů EUR bude přiděleno ZZÚ a 430 milionů EUR bude přiděleno Komisi na správní výdaje spojené s vytvářením programu ERF a jeho prováděním Komisí. (4) Opatření, která jsou předmětem nařízením Rady (ES) č. 1257 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci[7]a která jsou způsobilá pro to být financovaná podle tohoto nařízení, by měla být financovaná z 10. ERF jen ve výjimečných případech, kdy je takováto podpora zapotřebí, aby byla zajištěna kontinuita spolupráce od krizových k stabilním podmínkám pro rozvoj a kdy tato opatření nelze financovat z rozpočtu Společenství. (5) Opatření, která jsou předmětem a která jsou způsobilá pro to být financována podle nařízení (ES) č. […] Evropského parlamentu a Rady ze dne […], kterým se zřizuje nástroj stability, by měla být financována z ERF pokud je zapotřebí, aby byla zajištěna kontinuita spolupráce při přechodu od krizových ke stabilním podmínkám pro rozvoj. Rada přijala dne 11. dubna 2006 zásadu, že facilita pro mír v Africe bude do výše 300 milionů EUR financován z 10. ERF, což pokryje počáteční období v letech 2008–2010. (6) Země AKT, které jsou signatáři protokolu o cukru a jež jsou dotčené reformou odvětví cukru ve Společenství, budou příjemci podpory podle doprovodných opatření, která budou financována podle nařízení (ES) č. […] Evropského parlamentu a Rady […], kterým se zřizuje nástroj pro financování rozvojové spolupráce (DCI)[8]. Státy AKT budou mít také přístup k pomoci Společenství v rámci tematických programů, které jsou financované podle DCI a nařízení (ES) č. […] Evropského parlamentu a Rady […], kterým se zřizuje finanční nástroj pro podporu demokracie a lidských práv[9] Tyto tematické programy dodají přidanou hodnotu k zeměpisným programům financovaným z ERF a jejich soulad, subsidiarita a doplňkovost ve vztahu k těmto programům bude zaručena. (7) Dohoda AKT–ES zdůrazňuje v článku 28 důležitost regionální spolupráce mezi státy AKT, ZZÚ a nejodlehlejšími regiony Společenství. (8) Rozhodnutí Rady č. 2005/446/ES ze dne 30. května 2005[10] stanoví pro vázání prostředků z 9. ERF spravovaných Komisí, příspěvků na úroky spravovaných Evropskou investiční bankou (dále jen „EIB“) a příjmů z úroků na tyto prostředky lhůtu do 31. prosince 2007. Tato lhůta může být případně přezkoumána. (9) Pro provádění ERF je nezbytné stanovit postup pro vytváření programů, přezkoumávání a schvalování pomoci, stejně jako podrobná ustanovení pro kontrolu jejího používání. Dne 17. července 2006 přijali zástupci vlád členských států zasedajících v Radě za účelem přijetí prováděcích ustanovení a finančních předpisů a za účelem ustanovení výboru ERF a výboru IF rozhodnutí o předběžném provádění vnitřní dohody o financování pomoci Společenství poskytované na základě víceletého finančního rámce pro období 2008 – 2013 v rámci dohody AKT–ES a o přidělování finanční pomoci ZZÚ, na které se vztahuje čtvrtá část Smlouvy o ES[11]. (10) Rada přijala dne 24. listopadu 2004 závěry o účinnosti vnějších akcí EU, včetně dalšího posílení doplňkovosti a koordinace rozvojové pomoci Společenství a členských států. Dne 24. května 2005 se Rada zavázala ke včasnému provádění a kontrole dodržování Pařížské deklarace o účinnosti pomoci a zvláštních závazcích EU přijatých na pařížském fóru ve dnech 28. února – 2. března 2005. Rada přijala dne 11. dubna 2006 závěry ke společnému programovacímu rámci pro EU a další zainteresované dárce. (11) Rada a zástupci vlád členských států zasedajících v Radě, Evropský parlament a Komise přijali dne 22. prosince 2005 společné prohlášení k rozvojové politice Evropské unie[12] PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I PROGRAMOVÁNÍ Článek 1 Obecný rámec pro programování 1. Vytváření programů pro zeměpisnou spolupráci se státy a regiony AKT v rámci 10. ERF bude založeno na základních zásadách a hodnotách obsažených v obecných ustanoveních dohody AKT–ES a na rozvojových cílech a strategiích spolupráce stanovených v hlavě XX Smlouvy, a zejména článku 178, v dohodě AKT–ES a v prohlášení Evropské unie k rozvojové politice ze dne 22. prosince 2005. 2. Programování pomoci řízené Komisí v rámci dohody AKT–ES pro země a regiony AKT bude prováděno v souladu s články 1 až 14 přílohy IV této dohody. 3. Programováním se pro tento účel rozumí zejména: (a) příprava a rozvoj strategií podpory země (CSS) a strategií podpory regionů (RSS) založených na vlastních střednědobých rozvojových cílech a strategiích země nebo regionu, (b) jasný odkaz Společenství na programovatelnou orientační částku, která bude dána k dispozici zemím a regionům během šestiletého období trvání 10. ERF, (c) příprava a přijetí víceletého orientačního programu pro realizaci strategií podpory země a strategií podpory regionu, (d) přezkum strategií podpory země a strategií podpory regionu, víceletých orientačních programů a objemu pro ně přidělených prostředků. 4. Vedle strategií podpory země a strategií podpory regionu bude vypracována strategie podpory spolupráce mezi státy AKT a příslušný víceletý orientační program, tyto budou založeny na kritériích, která jsou stanovena v rámcových pravidlech pro spolupráci mezi státy AKT a jež jsou v souladu se zásadami doplňkovosti, subsidiarity a územní působností stanovenou v článku 12 přílohy IV dohody AKT–ES. 5. Za výjimečných okolností uvedených v čl. 3 odst. 4 a čl. 4 odst. 5 přílohy IV dohody AKT–ES, za kterých země nemají přístup k standardním programovatelným prostředkům a/nebo národní schvalující úředník nemůže plnit svoje úkoly, přijme Společenství zvláštní opatření podle čl. 3 odst. 7 tohoto nařízení. Článek 2 Přidělování prostředků 1. Na začátku programovacího postupu stanoví Komise na základě potřeb a výkonnostních kritérií vymezených v článcích 3, 9, a 12 přílohy IV dohody AKT–ES a v mezích stanovených v článku 2 vnitřní dohody víceleté předběžné příděly prostředků pro každou zemi a region AKT stejně jako pro spolupráci mezi zeměmi AKT, na nichž je založen programovací postup. Tato kritéria jsou standardní, objektivní a transparentní. 2. Co se týče předběžného přidělování podpory jednotlivým zemím, prostředky obsahují programovatelnou částku a částku pro nepředpokládané potřeby podle čl. 3 odst. 2 písm. b) přílohy IV dohody AKT–ES. 3. Metoda pro používání všeobecných kritérií pro přidělování prostředků bude předmětem výměny názorů mezi členskými státy a Komisí v rámci správního výboru ERF (dále jen „výbor ERF“) uvedeného v čl. 10 odst. 1. Konsolidované příděly pomoci zemím a regionům budou v souladu s částkami stanovenými v článku 2 vnitřní dohody. Budou začleněny do strategií podpory zemí a regionů a víceletých orientačních programů a schváleny Komisí v postupu podle čl. 10 odst. 4. Prostředky určené pro zvláštní akční programy a zvláštní podporu podle čl. 3 odst. 7 budou také schvalovány Komisí v řízení podle čl. 10 odst. 4. Článek 3 Dokumenty o strategii podpory a víceleté programování 1. Dokumenty o strategii podpory (dále jen „strategické dokumenty“) pro partnerské země a regiony nebudou platit déle než po dobu trvání 10. ERF a jejich účelem je vytvořit ucelený rámec pro spolupráci mezi Společenstvím a dotyčnou partnerskou zemí nebo dotyčným partnerským regionem, který bude v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, stejně jako všeobecnými cíli a zásadami dohody AKT–ES. Strategické dokumenty nepokrývají jen rozvojovou spolupráci financovanou z ERF, nýbrž také další nástroje Společenství, které mají dopad na partnerskou zemi nebo partnerský region, přičemž zohledňují rozvojové cíle Společenství a usilují o dosažení souladu s ostatními oblastmi zahraničně–politické činnosti Společenství. a) Příprava a provádění strategií podpory bude založena na zásadách účinnosti pomoci. b) S výjimkou okolností uvedených v čl. 1 odst. 5 budou strategické dokumenty založeny na dialogu s partnerskými státy nebo partnerskými regiony, aby bylo zaručeno, že dotyčná země nebo region ponese dostatečnou odpovědnost za tento proces a aby byl podpořen soulad a podpora národních nebo regionálních rozvojových strategií, zejména strategií pro potlačování chudoby. Důraz bude kladen na společné hodnocení potřeb a kapacit, analýzu odvětví a na priority; c) Další zainteresované subjekty, včetně zástupců místních nestátních subjektů a, ve vhodných případech, místních orgánů, budou začleněny do programovacího řízení tak brzy, jak to bude vhodné. d) Komise a členské státy budou uskutečňovat vzájemné konzultace, aby provedly společnou analýzu situace v dané zemi či regionu a aby zaručily, že se jejich činnosti v oblasti spolupráce budou vzájemně doplňovat. Pokud to bude možné, budou usilovat o společné programování. Takováto koordinace bude otevřená ostatním dárcům a zahrne EIB v těch záležitostech, které se týkají jejích oblastí působnosti a opatření, včetně investiční facility. 2. S výjimkou okolností uvedených v čl. 1 odst. 5 budou víceleté orientační programy vypracovány na základě příslušných strategických dokumentů a budou předmětem dohody s danou zemí nebo regionem. Víceleté orientační programy zahrnují: a) prioritní oblasti vybrané pro financování Společenstvím, celkové cíle, očekávané účinky a všeobecné politické závazky; b) orientační finanční příspěvky, jak celkovou částku prostředků, tak i podle prioritních oblastí. Ve vhodných případech mohou být příspěvky podle prioritních oblastí stanoveny formou řádové částky. Pomoc Společenství se soustředí na omezený počet prioritních oblastí a zaručuje doplňkovost s opatřeními financovanými státy AKT, členskými státy a ostatními dárci; c) po každou prioritní oblast, specifické cíle a závazky odvětvové politiky a opatření a zásahy nejvhodnější pro dosažení těchto cílů a úkolů. Orientační programy popisují kromě toho očekávané účinky a stanoví výsledky, výkonnostní ukazatele a časový harmonogram realizace, včetně závazků a přidělování zdrojů; d) prostředky vyhrazené pro programy a projekty mimo prioritní oblasti a pokud možno, obecný nástin takových činností, stejně jako uvedení prostředků, které se mají pro každý z těchto prvků použít; mohou obsahovat priority a specifické prostředky pro posílení spolupráce s nejodlehlejšími regiony Společenství, ZZÚ nebo sousedními partnerskými zeměmi a regiony podle článku 9 a postupy pro určení a koordinaci výběru těchto projektů, které jsou ve společném zájmu; e) druh nestátních subjektů, které jsou způsobilé pro financování, a pokud to je možné, tak jim přidělené příspěvky a druh činností, které mají být podpořeny. 3. Strategické dokumenty a víceleté orientační programy berou v úvahu opatření a programy, které mohou být financovány jinými nástroji ERF či Společenství, přičemž se budou vyhýbat překrývání se s těmito opatřeními a programy. Zvláštní pozornost je věnována vzájemné součinnosti mezi národními a regionálními strategiemi podpory, jakožto i strategiemi podpory mezi státy AKT a subsidiaritě a doplňkovosti vůči nástrojům Společenství, zejména nařízení (ES) č. […] [Evropského parlamentu a Rady ze dne […], kterým se zakládá nástroj pro financování rozvojové spolupráce], nařízení (ES) č. […] [Evropského parlamentu a Rady ze dne […], kterým se zakládá finanční nástroj pro podporu demokracie a lidských práv], nařízení (ES) č. […] [Evropského parlamentu a Rady ze dne […], kterým se zakládá nástroj stability], a nařízení (ES) č. 1257/96. Víceleté adaptační strategie pro země AKT, které jsou signatáři protokolu o cukru, které stanoví nástroj pro rozvojovou spolupráci, budou začleněny do strategických dokumentů pro jednotlivé země. 4. Každý strategický dokument včetně příslušného víceletého orientačního programu bude obsažen v jednotném dokumentu, který bude založen na společném rámci a zásadách pro víceleté programování přijatých Radou dne 11. dubna 2006. 5. Jednotné strategické dokumenty uvedené v odstavci 4 včetně víceletých orientačních programů budou schváleny Komisí podle řídícího postupu podle čl. 10 odst. 4. 6. Jednotné strategické dokumenty včetně víceletých orientačních programů budou následně schváleny společnou dohodou mezi Komisí a příslušným státem či regionem AKT a budou, poté co byly schváleny, závazné jak pro Společenství, tak pro stát či region. Země bez podepsaného strategického dokumentu jsou nadále způsobilé pro financování podle finančního rámce pro nepředvídané potřeby uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. b) přílohy IV dohody AKT–ES. 7. Opatření uvedená v čl. 1 odst. 5 tohoto nařízení mohou být koncipována jakožto zvláštní akční programy, které nahrazují strategii podpory v případě, že v partnerské zemi není vláda, která by oznámila částku víceletého předběžného přidělení prostředků nebo se kterou by bylo možné připravit strategii podpory, nebo mohou být koncipovány jako mimořádná podpora, která je financovaná z částky vyhrazené pro nepředvídané potřeby uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) přílohy IV dohody AKT–ES v případech, kdy je oznámena částka víceletého předběžného přidělení prostředků, ale není podepsán strategický dokument a/nebo národní schvalující úředník nemůže plnit svoje úkoly. Tyto zvláštní akční programy a zvláštní podpora jsou v souladu s předchozími odstavci a zohledňují zvláštní úvahy uvedené v čl. 4 odst. 4 písm. c) tohoto nařízení. Budou přijaty Komisí podle řídícího postupu podle čl. 10 odst. 4 tohoto nařízení. Článek 4 Přezkumy 1. Strategické dokumenty a víceleté orientační programy, stejně jako zvláštní akční programy a zvláštní podpora podle čl. 3 odst. 7 budou předmětem ročních orientačních přezkum, přezkum v polovině období a na konci období, a pokud to bude nutné, tak přezkum ad hoc. 2. Přezkum v polovině období a na konci období jsou nedílnou částí programovacího řízení a hodnotí vzhledem k aktuálním potřebám a výkonům strategický dokument, včetně víceleté a adaptační strategie pro státy protokolu o cukru a jakékoliv další programy financované z nástrojů Společenství uvedených v čl. 3 odst. 3, stejně jako víceletý orientační program. Tento přezkum v rámci možností obsahuje hodnocení účinků rozvojové spolupráce Společenství ve vztahu k cílům a ukazatelům stanoveným v strategii podpory. Po ukončení přezkumu v polovině období a na konci období mohou a) být strategie podpory a víceleté orientační programy přizpůsobeny, pokud budou při přezkumu zjištěny zvláštní problémy nebo pokud se změnily okolnosti; b) být národní a regionální víceleté orientační příděly prostředků zvýšeny nebo sníženy s ohledem na aktuální potřeby a výkony. 3. Roční orientační přezkumy hodnotí pouze úroveň provádění víceletých orientačních programů. V případě nových nebo zvláštních potřeb, které vyplývají například ze situace po krizi nebo mimořádných plnění, při kterých je víceleté předběžné přidělení prostředků plně vázáno a díky účinnému potlačování chudoby a fungující finanční správě mohou být přijaty dodatečné prostředky, může být po uzavření ročního operačního přezkumu navýšeno víceleté předběžné přidělení prostředků. 4. Přezkum ad hoc může být provedeno buď na žádost dotyčného státu AKT nebo na žádost Komise, v případech nových nebo zvláštních potřeb nebo výjimečných výkonů uvedených v odstavci 2 tohoto článku nebo v případě výjimečných okolností uvedených v článku 72 a článku 73 dohody AKT–ES týkajících se humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech. Výskyt náhlých a nepředvídatelných závažných humanitárních, ekonomických a sociálních obtíží výjimečné povahy vyplývajících z přírodních pohrom, krizí způsobených lidskou činností, jako jsou války a další konflikty, situace po konfliktu, ohrožení demokracie, právního státu, lidských práv nebo základních svobod či z mimořádných situací v dané zemi či regionu, které mají srovnatelný účinek, mohou být považovány za okolnosti odůvodňující provedení ad hoc přezkoumání. a) Po provedení přezkumu ad hoc mohou být navržena zvláštní opatření uvedená v článku 7 tohoto nařízení. V nutných případech mohou být v mezích dostupných prostředků stanovených v článku 2 vnitřní dohody zvýšeny příděly prostředků z víceletého orientačního programu nebo ze zvláštního akční programu. V případech, kdy nebyl podepsán strategický dokument, může být podpora poskytnuta z finančního rámce pro nepředvídané potřeby uvedeného v čl. 1 odst. 5 tohoto nařízení. (b) Přijatá opatření nebudou v rozporu a budou doplňovat jiné nástroje Společenství, zejména nástroj stability a nástroj pro humanitární pomoc uvedené v čl. 3 odst. 3. c) V případech, kdy jsou partnerské země nebo skupiny partnerských zemí přímo účastny nebo postiženy krizí nebo pokrizovou situací, bude ve víceletém programování kladen zvláštní důraz na zlepšení koordinace mezi humanitární pomocí, obnovou a rozvojem, aby těmto zemím byla poskytnuta pomoc při přechodu z mimořádné situace do rozvojové fáze. Programy pro země a regiony, které jsou často postihovány přírodními katastrofami, budou obsahovat ustanovení o přípravě na katastrofy a jejich prevenci. 5. V případě nových potřeb, které jsou definovány ve společné deklaraci č. VI vztahující se k čl. 12 odst. 2 přílohy IV dohody AKT–ES týkající se spolupráce mezi státy AKT, může být navýšení programovatelného přídělu mezi státy AKT financováno z vnitřních rezerv AKT v celkových mezích stanovených v článku 2 písm. b) vnitřní dohody. 6. Roční přezkumy a přezkumy v polovině a na konci období budou provedeny v úzké spolupráci s těmi členskými státy, které jsou zastoupeny v daném státě nebo regionu AKT. Během procesu budou konzultováni významné národní a regionální subjekty. EIB bude konzultována ohledně záležitostí týkajících se jejích opatření a investiční facility. 7. Jakákoliv změna ve strategii podpory a/nebo přidělování prostředků, která by vyplývala z přezkumu uvedeného v odstavcích 1 až 4 tohoto článku, bude přijata Komisí v řízení podle čl. 10 odst. 4 tohoto nařízení. Doplnění jednotných strategických dokumentů, včetně víceletých orientačních programů budou následně schválena společnou dohodou mezi Komisí a příslušným státem či regionem AKT a budou, poté co byla schválena, závazná jak pro Společenství, tak pro stát či region. HLAVA II Provádění Článek 5 Obecný rámec pro provádění 1. Pomoc zemím a regionům AKT–ES přidělovaná podle dohody AKT–ES a spravovaná Komisí je poskytována podle článku IV dohody a finančního nařízení obsaženého v čl. 10 odst. 2 vnitřní dohody. 2. Aniž jsou dotčena ustanovení článků 11b, 96 a 97 Dohody AKT–ES, může Rada na návrh Komise podle čl. 8 vnitřní dohody přijmout kvalifikovanou většinou vhodná opatření týkající se veškeré pomoci, která byla poskytnuta partnerské zemi z víceletého finančního rámce 2008–2013, pokud partnerská země nedodržuje podstatné a základní požadavky uvedené v článku 9 dohody AKT–ES a konzultace s touto partnerskou zemí nevedou k řešení přijatelnému pro obě smluvní strany nebo pokud jsou odmítnuty konzultace v obzvláště naléhavých případech. Taková opatření mohou zahrnovat úplné nebo částečné pozastavení pomoci. Článek 6 Přijetí ročních akčních programů 1. Komise přijme roční akční programy, které jsou založené na strategických dokumentech a víceleté orientační programy uvedené v článku 3. Ve výjimečných případech, například když ještě není schválen roční akční program, může Komise na základě strategických dokumentů a víceletých orientačních programů přijmout opatření, která nejsou obsažena v ročním akčním programu. 2. Roční akční programy určují sledované cíle, oblasti intervence, očekávané výsledky, správní postupy a celkovou částku plánovaného financování. Budou popsána opatření, která mají být financována, určeny částky vyhrazené pro každé opatření a stanoven předběžný časový harmonogram provádění opatření. Cíle jsou měřitelné a mají časově vázaná hodnotící kritéria. 3. Roční akční programy budou přijaty Komisí ve správním postupu podle čl. 10 odst. 4. Jakékoliv změny ročních akčních programů budou přijaty v souladu s čl. 7 odst. 4. 4. Komise přijme ve správním postupu podle čl. 10 odst. 4 tohoto nařízení zvláštní akční programy pro podpůrné výdaje uvedené v čl. 6 odst. 2 vnitřní dohody, jež nespadají pod víceleté orientační programy. Jakékoliv změny ročních akčních programů pro podpůrné výdaje budou přijaty v souladu s čl. 7 odst. 4 tohoto nařízení. Článek 7 Přijetí zvláštních opatření 1. V případech uvedených v čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení, které nemohou být financovány z nástroje pro stabilitu ani z nástroje pro humanitární pomoc, na které se odkazuje v čl. 3 odst. 3 tohoto nařízení, může Komise přijmout zvláštní opatření, která nejsou zakotvena v strategických dokumentech a víceletých orientačních programech. 2. Zvláštní opatření určují sledované cíle, oblasti intervence, očekávané výsledky, správní postupy a celkovou částku plánovaného financování. Obsahují popis opatření, která mají být financována, údaje k výši částek určených pro každé opatření a předběžný časový harmonogram provádění těchto opatření. Obsahují dále definici druhu výkonnostních ukazatelů, které bude třeba sledovat při provádění zvláštních opatření. 3. Pokud náklady takovýchto opatření přesáhnou 10 milionů EUR, přijme Komise taková opatření ve správním postupu podle čl. 10 odst. 4. Pokud náklady zvláštních opatření nepřesahují 10 milionů EUR, bude Komise během jednoho měsíce informovat výbor ERF o jejich přijetí. 4. Změny zvláštních opatření, jako jsou technické úpravy, prodloužení doby provádění opatření, přesun prostředků v rámci předpokládaného rozpočtu nebo navýšení či snížení prostředků o méně než 20 % původního rozpočtu není zapotřebí přijímat ve správním postupu podle čl. 10 odst. 4 za předpokladu, že takové změny neovlivní původní cíle stanovené v rozhodnutí Komise. Článek 8 Spolufinancování a dodatečné příspěvky členského státu 1. Při spolufinancování je projekt nebo program financován z různých zdrojů. a) V případě paralelního spolufinancování je projekt či program rozdělen na více jasně oddělené části, které jsou financovány různými partnery podílejícími se na spolufinancování, přičemž konečné použití těchto prostředků zůstane jasně rozpoznatelné. b) V případě společného spolufinancování jsou celkové náklady projektu či programu rozděleny mezi partnery, kteří se podílejí na spolufinancování a všechny prostředky jsou sloučeny, takže původ prostředků pro určité opatření v rámci projektu či programu se již nedá zjistit. 2. Pokud se Komise účastní společného spolufinancování, budou prováděcí pravidla týkající se těchto prostředků, také s ohledem na krytí administrativních nákladů, které vznikají orgánu pověřenému správou sloučených prostředků, stanovena ve finanční dohodě podle pravidel a postupů, které budou podrobně upraveny v finančním nařízení podle čl. 10 odst. 2 vnitřní dohody. a) Pokud Komise obdrží a spravuje prostředky jménem: i) členských států a jejich regionálních a místních orgánů, a zejména jejich veřejných a polostátních agentur, ii) jiných dárcovských zemí, a zejména jejich veřejných a polostátních agentur, iii) mezinárodních organizací, včetně regionálních organizací, a zejména jejich veřejných a polostátních agentur, za účelem provádění společných opatření bude s takovými prostředky nakládáno jako s účelově vázanými příjmy v souladu s finančním nařízením uvedeným v čl. 9 odst. 2 vnitřní dohody a jako takové budou začleněny do ročních akčních programů. (b) Pokud Komise svěří subjektům uvedeným v odst. 2 písm. b) prostředky pro financování úkolů spojených s výkonem svrchované moci, zejména úkolů spojených s prováděním ERF, bude toto spolufinancování vykázáno v ročních akčních programech a bude dostatečně odůvodněno a transparentnost příspěvku z ERF bude plně zaručena. 3. Pokud bude EIB ustanovena správcem společného spolufinancování, budou prováděcí předpisy pro tyto prostředky, včetně správních nákladů, které vzniknou EIB, vypracovány v souladu se stanovami a vnitřními předpisy EIB. 4. Členské státy mohou z vlastní iniciativy poskytnout Komisi nebo EIB dobrovolné příspěvky, které budou překračovat příspěvky uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. a) vnitřní dohody, aby pomohly dosáhnout cílů dohody AKT–ES jinak než společným spolufinancováním. Prováděcí předpisy pro tyto prostředky, včetně intervenčního rámce, pro který jsou prováděny dobrovolné příspěvky, specifických cílů, očekávaných výsledků a výkonnostních ukazatelů a náhrady správních nákladů vzniklých Komisi nebo EIB při správě těchto příspěvků, budou stanoveny v dvoustranných dohodách o příspěvcích. S dobrovolnými příspěvky, které budou svěřeny Komisi, bude nakládáno jako s účelově vázanými příjmy v souladu s finančním nařízením uvedeným v čl. 10 odst. 2 vnitřní dohody a jako takové budou začleněny do ročních akčních programů a do přezkumů. 5. Členské státy, které svěří Komisi nebo EIB dodatečné dobrovolné příspěvky, aby napomohly dosáhnout cílů dohody AKT–ES, budou o těchto příspěvcích předem informovat Radu. Jakákoliv změna ročních akčních programů nebo strategií podpory v důsledku těchto dobrovolných příspěvků, například v důsledku zahájení nové iniciativy založené na nových nebo zvláštních potřebách uvedených v čl. 4 odst. 2, 3 a 4 bude přijata Komisí ve správním postupu stanoveném v čl. 10 odst. 4. Článek 9 Účast třetích zemí nebo regionů Za účelem zajištění soudržnosti a účinnosti pomoci Společenství, může Komise rozhodnout, že jiné rozvojové státy než státy AKT a organizace pro regionální integraci s účastí států AKT, které podporují regionální spolupráci a integraci a jsou způsobilé pro pomoc Společenství podle nařízení (ES) č. […] [Evropského parlamentu a Rady ze dne […], kterým se zřizuje nástroj pro financování rozvojové spolupráce], nařízení (ES) č. […] [Evropského parlamentu a Rady][13][ze dne […], kterým se zřizuje nástroj pro evropské partnerství a sousedství], ZZÚ, které přicházejí v úvahu pro pomoc Společenství podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES[14] o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství a nejvzdálenější regiony Společenství mohou získat prostředky podle čl. 1 odst. 2 písm. a) bodu i) vnitřní dohody, pokud je příslušný projekt nebo program regionální nebo přeshraniční povahy. Ustanovení o tomto financování mohou být zakotvena ve strategických dokumentech a víceletých orientačních programech a ve zvláštních opatřeních uvedených v článku 7 tohoto nařízení. Tato ustanovení budou začleněna do ročních akčních programů. HLAVA III ROZHODOVACÍ POSTUPY Článek 10 Úkoly výboru ERF 1. Při Komisi byl ustanoven výbor ERF pro prostředky 10. ERF, které spravuje Komise. Tento výbor přijímá rozhodnutí podle hlasovacích pravidel stanovených v článku 8 vnitřní dohody. 2. Výbor ERF podává stanovisko k významným záležitostem rozvojové spolupráce, která je na státní a regionální úrovni, jakožto i na úrovni mezi státy AKT financována z 10. ERF a dalších zdrojů Společenství uvedených v čl. 3 odst. 3. 3. Výbor ERF má dvě oblasti úkolů: a) programování pomoci Společenství v rámci 10. ERF a přezkumy programování, zejména s ohledem na strategie specifické pro jednotlivé státy, regiony a strategii pro spolupráci mezi státy AKT, a b) dohled na uskutečňování pomoci Společenství, včetně ročních akčních programů, odvětvových hledisek, průřezových otázek a fungování koordinace na místě. 4. Pokud bude výbor ERF vyzván, aby předložil stanovisko, zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor ERF vypracuje své stanovisko během lhůty, kterou stanoví předsedající s ohledem na neodkladnost záležitosti, tato lhůta však nebude delší než 30 dní. EIB se účastní výměny názorů. Stanovisko se přijímá kvalifikovanou většinou stanovenou v čl. 8 odst. 3 vnitřní dohody, přičemž hlasy členských států jsou váženy způsobem stanoveným v čl. 8 odst. 2 vnitřní dohody. Poté co výbor ERF předloží své stanovisko, přijme Komise opatření, která budou okamžitě účinná. Pokud však tato opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru ERF, sdělí je Komise neprodleně Radě. V tomto případě Komise může odložit účinnost opatření o dobu nepřesahující 30 dní ode dne tohoto sdělení. Během tohoto období může Rada přijmout jiné rozhodnutí stejnou kvalifikovanou většinou jako výbor ERF. 5. Výbor také přezkoumává soulad a doplňkovost mezi pomocí Společenství a pomocí členských států. Aby byla zajištěna transparentnost a soulad mezi jednotlivými opatřeními spolupráce a zlepšena doplňkovost mezi činnostmi Společenství na straně jedné a pomocí na bilaterálním základě na straně druhé, začlení Komise do přípravy ročních akčních programů v co největší míře členské státy zastoupené v partnerských zemích a regionech. Na druhé straně bude každý členský stát systematicky informovat Komisi o činnostech spolupráce, které uskutečňuje či zamýšlí uskutečňovat v každé jednotlivé zemi či regionu. 6. Poté, co Rada rozhodla o použití 10. ERF jako nástroje pro financování facility pro mír v Africe dodatečně vedle prostředků poskytnutých z rozpočtu Společenství, aby Africká unie mohla převzít vedoucí úlohu a odpovědnost za africký mírový a bezpečnostní program a aby africké organizace (jak Africká unie, tak i subregionální organizace, které jednají s mandátem Africké unie) byly podpořeny v přípravě, plánování a provádění efektivních mírových operací, budou v orientačním programu pro spolupráci mezi státy AKT vyhrazeny prostředky pro facilitu pro mír v Africe . V této oblasti platí zvláštní správní postupy: a) Na žádost Africké unie, schválené výborem velvyslanců AKT, bude připraven akční program pokrývající období 2008–2010. V roce 2010 bude provedeno zhodnocení postupů facility pro mír v Africe, jakožto i možností budoucích alternativních finančních zdrojů, včetně finančních zdrojů společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Akční program určí sledované cíle, rozsah a druh možných opatření a prováděcích opatření, včetně dohodnutého rozsahu podkladových dokumentů, žádostí a zpráv. b) Tento akční program bude projednán příslušnými pracovními skupinami Rady a schválen politickým a bezpečnostním výborem Rady předtím, než bude přijat Komisí ve správním postupu podle čl. 10 odst. 4. c) Následně uzavřou Komise a Africká unie finanční dohodu, která bude po svém přijetí závazná pro obě strany. d) Každé opatření, které má být provedeno podle finanční dohody, podléhá předchozímu schválení politickým a bezpečnostním výborem Rady. e) Komise připraví pro informaci výboru ERF zprávu o použití prostředků, a to každý rok a dále na žádost výboru ERF. Článek 11 Výbor pro investiční facilitu 1. Při EIB se zřizuje výbor (dále jen „výbor IF“), který se skládá ze zástupců vlád členských států a ze zástupce Komise. a) Každá vláda jmenuje jednoho zástupce a určí jednoho náhradníka. Komise ustanoví svého zástupce stejným způsobem. Aby byla zajištěna kontinuita práce výboru, zvolí členové výboru IF ze svého středu předsedu výboru IF na období dvou let. EIB zajistí činnost sekretariátu výboru a podpůrné služby. Jen členskými státy jmenovaní členové výboru IF nebo jejich zástupci jsou oprávněni hlasovat. b) Rada jednomyslně a po konzultaci Komise přijme jednací řád výboru IF na základě návrhu vypracovaného EIB. c) Výbor IF bude rozhodovat kvalifikovanou většinou. Hlasy budou váženy způsobem stanoveným v článku 8 vnitřní dohody. d) Výbor IF se schází nejméně čtyřikrát ročně. Další zasedání mohou být svolána na žádost EIB nebo členů výboru v souladu s jeho jednacím řádem. 2. Výbor IF schvaluje: a) pokyny pro provádění investiční facility, rámec pro hodnocení jejích účinků na rozvoj a návrhy na její přepracování, b) investiční strategie a obchodní plány facility, včetně výkonnostních indikátorů, na základě cílů dohody AKT–ES a všeobecných zásad rozvojové politiky Společenství, c) výroční zprávy investiční facility, d) všechny všeobecné zásadní dokumenty o investiční facilitě, včetně hodnotících zpráv. 3. Kromě toho zaujímá výbor IF stanovisko k: a) návrhům na poskytnutí příspěvků na úroky podle čl. 2 odst. 7, a čl. 4 odst. 2 přílohy II dohody AKT–ES. V těchto případech zaujme výbor také stanovisko k použití takovýchto příspěvků na úroky, b) návrhům na investice investiční facility do projektů, ke kterým Komise zaujala odmítavý postoj, c) k jiným návrhů týkajících se investiční facility založených na obecných zásadách operačních pokynů. Kromě toho mohou vedoucí orgány EIB čas od času žádat, aby výbor IF zaujal stanovisko ke všem návrhům financování nebo k určitým kategoriím návrhů financování. 4. EIB je zodpovědná za to, že výboru IF budou včas předloženy veškeré záležitosti, které má výbor IF schválit či k nimž má zaujmout stanovisko podle ustanovení odstavců 1 a 2. Všechny návrhy, které jsou předkládány výboru IF ke stanovisku, budou vypracovány v souladu s příslušnými kritérii a zásadami stanovenými v operačních pokynech. 5. EIB a Komise úzce spolupracují a případně koordinují svoje opatření. Zejména (i) EIB vypracovává nebo přepracovává společně s Komisí pokyny pro provádění investiční facility uvedené v odst. 2 písm. a). ii) EIB předem žádá Komisi o stanovisko k investičním strategiím, obchodním plánům a všeobecným zásadním dokumentům. iii) EIB žádá ve stadiu hodnocení projektů Komisi o stanovisko ke shodě projektů veřejného sektoru nebo finančního sektoru s příslušnou strategií spolupráce s určitou zemí nebo strategií spolupráce s určitým regionem nebo případně se všeobecnými cíli investiční facility. iv) EIB žádá Komisi také ve stadiu hodnocení projektů o souhlas s návrhy na příspěvky na úroky předložené výboru IF s ohledem na soulad s čl. 2 odst. 7 a čl. 4 odst. 2 přílohy II dohody AKT–ES a s kriterii definovanými v operačních pokynech investiční facility. Pokud Komise do dvou týdnů od předložení návrhu neoznámí odmítavé stanovisko k tomuto návrhu, má se za to, že předložila kladné stanovisko k návrhu nebo že s návrhem souhlasila. Co se týče stanovisek k projektům finančního sektoru nebo veřejného sektoru, stejně jako souhlasu s příspěvky na úroky, může Komise žádat, aby jí byl návrh konečného projektu předložen ke stanovisku nebo k souhlasu dva týdny před tím, než bude zaslán výboru IF. 6. Do té doby než výbor IF zaujme příznivé stanovisko, neprovede EIB žádnou z činností uvedených v odstavci 2. Pokud výbor IF zaujme příznivé stanovisko, rozhodne EIB o návrhu v souladu s vlastními postupy. Zejména může s ohledem na nové okolnosti rozhodnout, že návrh nebude uskutečněn. EIB pravidelně informuje výbor IF a Komisi o případech, kdy se rozhodla návrhy neuskutečnit. O půjčkách z vlastních zdrojů a o investicích v rámci investiční facility, pro které není třeba stanoviska výboru IF, rozhodne EIB v souladu s vlastními postupy a v případě investiční facility v souladu s pokyny a investičními strategiemi schválenými výborem IF. Bez ohledu na odmítavé stanovisko výboru IF k návrhu na poskytnutí příspěvků na úroky, může EIB poskytnout danou půjčku bez příspěvků na úroky. EIB pravidelně informuje výbor IF a Komisi o každém případě, kdy se rozhodla takto postupovat. EIB může, za podmínek stanovených v operačních pokynech a za podmínky, že základní účel půjčky nebo investice v rámci investiční facility zůstane nezměněn, rozhodnout o změně podmínek půjčky v rámci investiční facility nebo investice v rámci investiční facility, k nimž výbor IF zaujal kladné stanovisko podle odstavce 2, nebo každé půjčky, u níž výbor IF zaujal kladné stanovisko co se týče příspěvků na úroky. EIB může zejména rozhodnout o zvýšení objemu půjčky nebo investice v rámci investiční facility až o 20 %. Takovéto navýšení může mít u projektů s příspěvky na úroky uvedenými v čl. 2 odst. 7 písm. a) přílohy II dohody AKT–ES za následek poměrný nárůst objemu příspěvků na úroky. EIB pravidelně informuje výbor IF a Komisi o každém případě, kdy se rozhodla takto postupovat. U projektů spadajících pod čl. 2 odst. 7 písm. b) přílohy II dohody AKT–ES, u kterých bylo požádáno o navýšení příspěvků na úroky, je nutné před tím než EIB učiní další kroky, požádat výbor IF o stanovisko. 7. EIB spravuje investice v rámci investiční facility a všechny prostředky investiční facility v souladu s cíli dohody. Může se zejména podílet na činnosti řídících a dozorčích orgánů právnických osob, do nichž je investována investiční facilita, a může ohledně práv, které drží z titulu investiční facility, uzavírat vyrovnání, udílet absolutorium a dále tato práva měnit. HLAVA IV ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 12 Požadavky na monitorování a podávání zpráv týkajících se poskytování pomoci z ERF 1. Komise a EIB zaručí úzkou koordinaci a spolupráci při poskytování pomoci Společenství státům AKT. Komise a EIB ve své oblasti příslušnosti sledují, jak je pomoc z ERF používána jejími příjemci. 2. EIB v souladu s postupy stanovenými v operačních pokynech o investiční facilitě pravidelně informuje Komisi o provádění projektů financovaných z těch zdrojů 10. ERF, které jsou spravovány EIB. 3. Komise přezkoumá pokrok dosažený při uskutečňování 10. ERF a předloží Radě výroční zprávu o tomto uskutečňování a jeho výsledcích a, pokud to bude možné, nejvýznamnějších resultátech a dopadech pomoci. Zpráva Komise se zasílá také Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Obsahuje údaje týkající se předchozího roku, a sice financovaných opatření, výsledcích dohledu a hodnocení, účasti příslušných partnerů a uskutečňování závazků a plateb rozdělených podle země, regionu a oblasti spolupráce. Ve zprávě se hodnotí také výsledky pomoci, přičemž se co nejvíce používá specifických a měřitelných ukazatelů pro úlohu pomoci při naplňování cílů dohody AKT–ES. Zvláštní pozornost je přitom věnována sociálním oblastem a pokroku při naplňování rozvojových cílů tisíciletí. EIB poskytne obdobným způsobem výboru IF informace o postupu při uskutečňování cílů investiční facility. Podle čl. 6b přílohy II dohody AKT–ES se po uplynutí poloviny období a na konci doby trvání 10. ERF uskuteční společný přezkum celkového výkonu investiční facility. 4. Komise předloží Radě v roce 2010 návrh na přezkum celkového výkonu. Při tomto přezkumu se hodnotí finanční výkon, zejména stupeň vynaložení prostředků a výloh, jakožto i kvalitativní výkon, zejména výsledky a účinek pomoci, měřený jako pokrok při uskutečňování rozvojových cílů tisíciletí. Článek 13 Hodnocení 1. Komise a EIB provádějí pravidelně, případně společně s odborníky z členských států, ve svých oblastech působnosti, hodnocení výsledků uskutečňování zeměpisných a tematických strategií a programů a odvětvových politik a účinnosti programování, a to případně prostřednictvím nezávislých externích hodnocení, aby zjistily, zdali byly naplněny příslušné cíle a aby byla vypracována doporučení pro zlepšení budoucích opatření. Zvláštní pozornost je při tom věnována zaručení soudržnosti rozvojové politiky Společenství, sociálním oblastem a pokroku při naplňování rozvojových cílů tisíciletí. 2. Komise předloží Evropskému parlamentu a výboru ERF pro informaci hodnotící zprávy týkající se zemí a regionů. Členské státy mohou požádat, aby určitá hodnocení byla projednána ve výboru ERF. Výsledky budou zohledněny při vytváření programů a přidělování prostředků. 3. Komise zahrne příslušné subjekty, včetně nestátních subjektů, do hodnocení poskytnuté pomoci Společenství. Článek 14 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Je použitelné po stejné období jako vnitřní dohoda. V Bruselu dne Za Radu předseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3. [2] Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27. [3] Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32. [4] [...] [5] [...] [6] Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 22. [7] Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1). [8] Úř. věst. L […], […], s. […]. [9] Úř. věst. L […], […], s. […]. [10] Úř. věst. L 156, 18.6.2005, s. 19. [11] Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 30. [12] Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1. [13] Úř. věst. L […], […], s. […]. [14] Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s. 1.