CS Úřední věstník Evropské unie C 218/1

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Dopady finanční a hospodářské krize na rozložení pracovních sil mezi výrobními odvětvími se zvláštním zřetelem k malým a středním podnikům“

(průzkumné stanovisko)

2011/C 218/01

Zpravodaj: pan PEZZINI

Spoluzpravodaj: pan HAVLÍČEK

Stálý zástupce Maďarské republiky při Evropské unii pan Péter GYÖRKÖS požádal dne 15. listopadu 2010 jménem nadcházejícího maďarského předsednictví Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování průzkumného stanoviska k tématu

Dopady finanční a hospodářské krize na rozložení pracovních sil mezi výrobními odvětvími se zvláštním zřetelem k malým a středním podnikům.

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. dubna 2011.

Na 471. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 4. a 5. května 2011 (jednání dne 4. května 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 153 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) velmi oceňuje pozornost, kterou maďarské předsednictví věnuje tématu, jež je pro organizovanou občanskou společnost velmi důležité, tj. dopadům současné hospodářské a finanční krize na pracovní síly a na jejich rozložení mezi výrobními sektory se zvláštním zřetelem k malým a středním podnikům.

1.2 EHSV kromě toho připomíná, že již měl možnost se několikrát vyjádřit k problematice malých a středních podniků, které spolu s veřejným sektorem a sociální ekonomikou představují tmel evropského hospodářství a zaměstnanosti.

1.3 Malé a střední podniky výrazně pocítily dopady celosvětové hospodářské a finanční krize, přestože často reagovaly flexibilněji a nacházely inovativní řešení.

1.4 EHSV se domnívá, že kromě principiálních prohlášení by EU pro podporu malých a středních podniků mohla učinit více. Nyní je nevyhnutelně nutné přijmout jednotná a koordinovaná opatření na úrovni Unie, která budou zaměřena na řadu priorit podporujících zlepšení podmínek fungování na vnitřním trhu a také na internacionalizaci malých a středních podniků.

1.4.1 Za jedny z prioritních činností EHSV označuje rozvoj možností nového podnikání (zejména pro ženy), zaměstnanost mladých lidí a podporu stěžejní iniciativy „Mládež v pohybu“.

1.4.2 Doporučuje pravidelně pořádat výroční konferenci malých a středních podniků, jejímž účelem by byla bilance evropské situace těchto podniků, zvláště se zřetelem na zaměstnanost. Této příkladné konference by se měly účastnit různé evropské a vnitrostátní profesní organizace a všechny evropské instituce.

1.5 EHSV zejména požaduje, aby byl vydán plán okamžitě zajišťující podmínky nezbytné pro rozvoj nových inovativních podniků a podporu stávajících malých a středních podniků a přispívající k tvorbě nových pracovních míst, která jsou nezbytná k překonání krize a k opětovnému nastartování udržitelného vývoje. Naplánovaná opatření by měly být vypracována na evropské, národní a regionální úrovni a měla by zahrnovat jak obchodní a neobchodní podniky, tak i podniky sociální ekonomiky. Kromě tohoto plánu by se měla zajistit odborná příprava nezaměstnaných pracovníků a mladých lidí, aby získali přístup k novým pracovním místům.

1.5.1 EU by v konvergenčních regionech mohla po dohodě s členskými státy podpořit využívání strukturálních fondů zaměřených na podporu malých a středních podniků.

1.6 EHSV má za to, že je třeba urychlit proces internacionalizace malých a středních podniků a zlepšit jejich přístup k novým trhům, a tudíž jejich schopnost vytvářet pracovní místa.

1.6.1 Přístupu k novým trhům by mělo předcházet uzavírání solidních obchodních dohod, v nichž by byly stanoveny jednoduché protokoly pro postupy, které by malé a střední podniky mohly rychle uplatňovat.

1.7 EHSV považuje za nezbytné šířit podnikatelskou kulturu a iniciativního ducha v prostředí příznivém pro podnikatele, včetně tržních rizik a podpory lidského kapitálu.

1.8 Je třeba podporovat odbornou přípravu, předávání znalostí a kvalifikace, nové metody práce, rozvoj postojů ke změnám, a to zejména za stávající krize, aby bylo zaručeno zachování pracovních míst a byla posílena úloha pracovníků jakožto nástroje na podporu podniků.

1.9 EHSV zdůrazňuje význam veřejných zakázek, splňujících sociální a environmentální normy, coby nástroje na podporu zachování podniků a místní zaměstnanosti. Zásada „mysli nejdříve v malém“ by měla být v dobách krize, kdy je v sázce mnoho pracovních míst, závazná. Správné, odpovědné a rozumné využívání veřejné poptávky by mělo povzbudit otevřenou hospodářskou soutěž a inovace.

1.10 Podle názoru EHSV je třeba posílit rozvoj klastrů a odvětvových skupin malých a středních podniků. Sdílení smluv a znalostí mezi velkými a malými podniky by prostřednictvím síťových systémů mohlo podpořit rozvoj inovativních skupin, i odvětvových.

1.11 EHSV doporučuje, aby byl rozvoj špičkových odvětvových iniciativ lépe koordinován z hlediska technologie, zaměstnanosti, investic a zhodnocení lidských zdrojů, aby se tak z těchto iniciativ získal co největší užitek.

1.12 Je třeba uznat důležitost tvorby nových finančních mechanismů. EHSV se totiž domnívá, že finanční výzvy a další krizové faktory pro malé a střední podniky byly ještě vyhroceny z důvodu neschopnosti vypracovat nová opatření, a to i posílením nástrojů jako Jeremie, Jasper a Jessica.

1.13 Podle EHSV by Komise měla urychlit „prověrku“ stávajících právních předpisů, aby dala členským státům příklad toho, jak snižovat kumulativní dopady právních předpisů a omezovat povinnosti a náklady.

1.14 Nové legislativní návrhy by podle Výboru měly být podrobeny preventivní analýze, aby byl s pomocí unijních a národních operačních seznamů dopadů určen jejich vliv na konkurenceschopnost.

1.15 EHSV vyzývá Komisi, aby trvala na svých opatřeních v oblasti podpory nízkouhlíkových technologií a ekologického hospodářství a znásobila je, neboť jsou zdrojem nových a lepších pracovních míst.

1.16 Podle Výboru by bylo vhodné podporovat a propagovat šíření mezinárodních sítí – i odvětvových – mezi vůdčími osobnostmi v oblasti tvořivosti a inovací. V této souvislosti doporučuje, aby síť Enterprise Europe Network plnila nikoli pouze obecnou informační a poradenskou funkci, ale také odvětvovou funkci a byly jí svěřeny správní funkce jednotného kontaktního místa.

1.17 EHSV požaduje, aby bylo urychleno schválení evropského statutu malých a středních podniků a provádění Small Business Act na úrovni členských států, k nimž se již vyjádřil.

2. Úvod

2.1 S prvními známkami hospodářské krize, které se začaly objevovat v roce 2008, se pozitivní trend u malých a středních podniků v letech 2002 až 2008 zastavil a odhaduje se, že počet pracovních míst klesl v období let 2009–2010 o 3,25 milionu (1).

2.2 Míra nezaměstnanosti v EU činila v roce 2010 9,6 % a ještě vyšší byla ve veřejné správě a v oblasti dopravy a telekomunikací. V oblasti maloobchodu a výroby došlo k mírnému rozvoji, zatímco trh práce pro mladé lidi – od 15 do 24 let – zůstává slabý, s mírou nezaměstnanosti okolo 21 %, tedy nejvyšší mírou od počátku krize.

2.2.1 Na druhé straně hospodářská krize a faktory jako globalizace, technologický vývoj, stárnutí obyvatelstva a postupný přechod k hospodářství s nízkými emisemi uhlíku a částic byly silným podnětem pro rychlé změny v kvalifikacích a dovednostech, které si trh práce žádá, a pro rychlý rozvoj nových profesí.

2.3 Na odvětvové úrovni se zdá, že recese urychlila současný trend přesunu pracovních míst z primární a základní výroby do oblasti služeb, s předpokládaným zásadním poklesem zaměstnanosti v primárním průmyslu a zemědělství a očekávanou ztrátou pracovních míst ve zpracovatelském a výrobním odvětví mezi lety 2010–2020, zatímco růst zaměstnanosti se předpokládá ve službách, zejména ve službách pro průmysl a trh, a se zvýšením se počítá v distribuci a dopravě, v hotelových a restauračních službách, v cestovním ruchu, ve zdravotnictví, vzdělávání a bezpečnosti.

2.4 Pokud jde o profesní profily, vývoj, který by měl být od této chvíle až do roku 2020 upevňován a zvyšován, by se měl ubírat směrem ke střední až vysoké odbornosti (40 %), např. řídící pracovníci, odborníci a technici, kteří představují pracovní místa vyžadující vysoké znalosti a dovednosti.

2.4.1 Největší propad se očekává u podílu pracovníků s nízkou formální kvalifikací nebo u méně kvalifikovaných pracovníků. Ukázalo se, že zaměstnanost v odvětvích produkujících investiční majetek je více citlivá na všeobecné hospodářské krize, a proto mají mimořádný význam dovednosti, neboť tato odvětví jsou často spjata se specifickými dovednostmi.

2.5 Výbor několikrát připomněl (2), že „význam malých a středních podniků (MSP) pro hospodářství Evropské unie je všemi uznáván“, a zdůraznil, že „jelikož výkon hospodářství, inovace a zaměstnanost závisí stále více na MSP, měla by se podpora podnikatelského ducha mladých lidí stát prioritou“ (3).

2.6 V EU je více než 20 milionů nezávislých podniků, z nichž více než 99 % tvoří malé a střední podniky s méně než 250 zaměstnanci. Převážná většina (92 %) je zastoupena mikropodniky, které mají méně než 10 zaměstnanců. Počet pracovních míst v malých a středních podnicích navíc představuje více než 67 % pracovních míst v EU (4). Mnoho malých a středních podniků přečkalo krizi jen díky oddanosti svých zaměstnanců.

2.7 Je nicméně třeba pamatovat na to, že mnoho překážek, například

— prostředí nevhodné k rozvoji podnikání,

— obtížný přístup k úvěru,

— obtížná internacionalizace e obtížný přístup na trhy,

— nedostatečný tok znalostí či schopností řídit,

— nedostatečná ochrana duševního vlastnictví,

dokáže zpomalit zrod nového podnikání a vytváření a rychlý rozvoj inovativních malých a středních podniků a zabránit snaze sledovat politiku plné zaměstnanosti.

2.8 V roce 2009 byl počet velkých podniků, které vykázaly pokles zaměstnanosti, dvojnásobně vyšší než malých podniků a více než trojnásobný ve srovnání s mikropodniky. Tyto údaje potvrzují schopnost tohoto typu podniků převzít stabilizující funkci s ohledem na hospodářské cykly.

2.9 Pro vývoj unijního trhu práce je i nadále charakteristická značná nerovnováha mezi jednotlivými zeměmi, s nepřijatelnou mírou nezaměstnanosti mládeže. Je-li pravda, že se evropská průměrná míra nezaměstnanosti může v období 2010–2011 pohybovat okolo kritické úrovně více než 10 %, je rozložení pracovních sil mezi odvětví, území a především věkové skupiny mnohem znepokojivější.

2.9.1 Poslední zpráva Zaměstnanost v Evropě v roce 2010 uvádí, že mladí lidé jsou hlavními oběťmi krize. Míra nezaměstnanosti ve věkové skupině 15–24 let v některých členských státech dosahuje a přesahuje 30 %.

2.10 Z analýz vývoje rozložení evropských pracovních sil mezi různými odvětvími (5) – včetně členění podle věku, pohlaví a typu podniku – vyplývá následující:

— celková míra zaměstnanosti v EU-27 (6) stoupla z 62,2 % v roce 2000 na 64,6 % v roce 2009,

— míra zaměstnanosti mladých lidí (7) ve stejném období klesla z 37,5 % na 35,2 %,

— míra zaměstnanosti žen obecně stoupla z 53,7 % na 58,6 % a u mladých žen klesla ze 34,1 % na 33,1 %,

— míra zaměstnanosti v EU-27 v průmyslu klesla z 26,8 % v roce 2000 na 24,1 % v roce 2009,

— míra zaměstnanosti ve službách stoupla z 65,9 % v roce 2000 na 70,4 % v roce 2009,

— míra zaměstnanosti v zemědělství klesla ze 7,3 % v roce 2000 na 5,6 % v roce 2009.

2.11 Údaje pro EU-15 ukazují lehce příznivější situaci, a to jak v souvislosti s obecnou mírou zaměstnanosti (63,4 % / 65,9 %), tak se zaměstnaností žen (54,1 % / 59,9 %).

2.12 Dát mladým lidem obou pohlaví dovednosti a nové kvalifikace je cílem programu EU „Mládež v pohybu“, i když se zdá být skromný s ohledem na nesmírnou závažnost tohoto problému a nutnost ho propojit s dalšími iniciativami, aby vznikly nové činnosti a nové podniky.

2.13 Výbor měl i díky své Poradní komisi pro průmyslové změny (CCMI) možnost se vyjádřit k dopadům krize na zaměstnanost v těchto oblastech: ve výrobním odvětví, v automobilovém, textilním, kovodělném, leteckém, kulturním a tvůrčím, námořním průmyslu, ve stavbě lodí, uhelném a hutním průmyslu, v odvětví elektrických spotřebičů a dalších odvětvích i v lesnictví, zemědělství a ve službách.

2.14 Ve všech odvětvích je vedle velkých podniků také význačný podíl malých a středních podniků, například ve výrobních odvětvích (ze 2,376 mil. evropských podniků jsou 2,357 mil. malé a střední podniky) nebo ve stavebnictví (2,914 mil. z celkových 2,916 mil.) či ve velkoobchodu a maloobchodu, opravách aut a motocyklů a spotřebním zboží pro rodiny (dohromady 6,491 mil. z celkových 6,497 mil.), a to nehovoříme o realitních službách, restauračních a hotelových službách či dopravě.

2.15 EHSV zdůrazňuje plnou zástupnost mezi velkými, středními a malými podniky, která se často projevuje v množství poddodávek, v účinnosti outsourcingu a ve vytváření inovačních vedlejších produktů.

2.16 Možnost vytvořit nová pracovní místa jakožto nástroj boje proti krizi, stimulování udržitelného a konkurenceschopného hospodářského růstu prostřednictvím malých a středních podniků ve veřejném sektoru, soukromém sektoru a sociální ekonomice se obzvláště týká některých oblastí služeb (8):

— vedlejší produkty výzkumu a vývoje,

— odvětví informačních technologií a související činnosti,

— údržba a rekonstrukce budov,

— pomocné činnosti související s finančním zprostředkováním,

— oblast hotelových a restauračních služeb,

— cestovní ruch a kultura,

— pošta, telekomunikace a doprava,

— odvětví zásobování elektřinou, plynem a vodou,

— odvětví označená v iniciativě rozhodujících trhů, elektronické zdravotnictví, udržitelné stavebnictví, inteligentní textilie, bioprodukty, recyklace, obnovitelné zdroje energie a ekologické hospodářství.

2.17 Pokud jde o územní rozložení přínosu malých a středních podniků k přidané hodnotě a zaměstnanosti v EU za období 2002–2007, nezdá se, že by mezi EU-12 a EU-15 existovaly velké rozdíly z hlediska zaměstnanosti, avšak v přidané hodnotě se ukazují velké rozdíly, neboť rozdíl v produktivitě práce mezi malými a středními podniky a velkými podniky je vyšší v nových členských státech než ve starých.

2.18 Malé a střední podniky kromě toho, že vytvářejí nová pracovní místa, přispívají velkou měrou k dynamičnosti a inovativní výkonnosti ekonomiky prostřednictvím přenosu a uvádění na trh nápadů a objevů, a fungují tak jako důležité přenašeče v praxi použitelných přesahů vědeckých a technologických znalostí. V této souvislosti je třeba konstatovat, že nové přístupy vyjádřené v zásadě „mysli nejdříve v malém“ a v iniciativě „Small Business Act“ dosud na evropské úrovni nebyly plně uplatněny, a zejména ne na regionální a celostátní úrovni.

2.19 Podle názoru Výboru je třeba posílit prostřednictvím síťových systémů, které jsou schopné se rychle objevit na trhu s vysoce kvalitními a využitelnými produkty, rozvoj inovativních skupin (klastrů) malých a středních podniků s velkou schopností rozvoje, jež mohou zahájit inovativní změny.

2.20 Klíčem k posílení rozvoje a konkurenceschopnosti malých a středních podniků je podpora jejich internacionalizace na globálních trzích a rozvoj jejich možností na vnitřním trhu díky zaručení spravedlivých podmínek hospodářské soutěže a fungování.

2.21 Ačkoliv malé a střední podniky přispívají k národnímu HDP průměrně více než 50 %, na vývozu mimo EU se podílejí v průměru pouze 30 %, i když jejich přínos je často v rámci globálních hodnotových řetězců.

2.22 Na druhé straně se důrazně trvalo na snazším přístupu k úvěrům. EU během krize podporovala vlády, finanční instituce a velké podniky, zatímco pro malé a střední podniky a tvorbu stálých pracovních míst ve výrobě na místní úrovni se nedělá téměř nebo vůbec nic. Bylo by vhodné posílit nástroje jako Jeremie, Jessica a Jasper.

2.23 EHSV se domnívá, že vlády členských států EU by měly důrazně podporovat:

— národní a regionální programy na podporu podnikání,

— nástroje na zachování činnosti malých a středních podniků,

— rozvoj nových činností souvisejících s inteligentními produkty a službami,

— snižování byrokratické zátěže,

— odbornou přípravu nezaměstnaných a mládeže, aby měli přístup k novým pracovním místům,

— kvalifikaci a trvalou odbornou přípravu pracovních sil,

— sociální dialog,

— lepší přístup k programům EU se zvláštním zaměřením na financování malých a středních podniků,

— boj proti daňovým únikům a nezákonnému zaměstnávání,

— snižování a zjednodušování administrativní zátěže podporováním jednotných kontaktních míst a odvětvových sítí.

2.24 EHSV zejména doporučuje zrychlit probíhající přezkum, aby byl usnadněn přístup k programům EU pro výzkum a inovace.

2.25 Je třeba čelit selháním trhu prosazováním stálých pracovních míst, rozvoje podnikatelského ducha, inovací a udržitelného hospodářského růstu pomocí dynamických balíčků opatření, která by za přiměřených jasných a transparentních podmínek upravovala a provázela vznik a růst podniků a jejich odchod z trhu.

3. Připomínky

3.1 Toto průzkumné stanovisko bylo vypracováno na žádost maďarského předsednictví a věnuje se dopadům současné hospodářské a finanční krize na pracovní síly a na jejich rozložení mezi různými výrobními odvětvími se zvláštním zřetelem k malým a středním podnikům.

3.2 EHSV se domnívá, že chceme-li najít východisko z krize a být vůdčí silou globalizace, je nutné přijmout okamžitá, jednotná a koordinovaná opatření na úrovni Unie, která budou zaměřena na řadu priorit, budou účinná a projeví se i jinak než pouhými slovy, budou podporovat zlepšení podmínek fungování na vnitřním i celosvětovém trhu, jež podpoří inovace v malých a středních podnicích, oživí podnikatelského ducha, dokáží rozpoznat nové cesty v odborné přípravě a získávání kvalifikace zaměstnanců a přizpůsobí trh práce novým výzvám.

3.3 Aby malé a střední podniky mohly plně zajistit svůj pozitivní přínos k zaměstnanosti i v novém rámci globalizace a navzdory mezinárodní krizi probíhající v průmyslových zemích, musí být schopné rovnocenně konkurovat i z hlediska:

— vydání plánu pro vytvoření podmínek nezbytných k zajištění toho, že malé a střední podniky budou moci plně přispět k tvorbě pracovních příležitostí;

— rozvoje inovačních schopností malých a středních podniků a podpory sítí, výrobních zón, služeb a technologických parků (9);

— podmínek přístupu k zahraničním trhům, k financování a posílení pojištění a záruk za platby v mezinárodním obchodním styku;

— inteligentních struktur ekonomické podpory trhům (10) společně s úplnou reciprocitou při otevření evropského trhu a zahraničních trhů;

— dodržování sociálních a environmentálních norem a respektování duševního a průmyslového vlastnictví;

— opatření proti asymetrickým informacím při přístupu k úvěru a zajištění odpovídajících nabídek úvěrů, půjček a účasti na rizikovém kapitálu;

— struktury celoživotního učení jak za účelem rozvoje podnikavosti a řízení podniku, tak za účelem zajištění kvalifikovaných pracovních sil v rámci flexikurity dojednané mezi sociálními partnery;

— sociálního dialogu na úrovni členských států a EU, který uznává specifický charakter malých a středních podniků a zaručuje jim odpovídající zastoupení na unijní úrovni, ale i dialog, který sociálním partnerům umožňuje odpovídajícím způsobem řešit dopady krize;

— boje proti neformální ekonomice a posilování politiky hospodářské soutěže v souvislosti se státními podporami.

3.4 EHSV se domnívá, že je nezbytné racionalizovat a zjednodušovat správní a právní omezení týkající se zakládání podniků zejména na úrovni členských států, aby se zaručilo, že existující podniky budou moci využít technologické a obchodní příležitosti ke svému rozvoji a že nové malé a střední podniky dostanou možnost vytvářet nová pracovní místa, a tak plně a konkrétně uplatnit zásadu „mysli nejdříve v malém“ a zásady iniciativy „Small Business Act“.

3.4.1 Je rovněž nezbytné přijmout statut evropských malých a středních podniků a vypracovat studii o evropské družstevní společnosti s cílem zvýšit její šíření.

3.5 Je třeba usnadnit proces internacionalizace malých a středních podniků tak, že se zvýší účast podniků ve výzkumných partnerstvích a zajistí přístup k zahraničním trhům.

3.5.1 Tento cíl je třeba sledovat i prostřednictvím strategie, která usnadní budování mezinárodních sítí mezi vůdčími osobnostmi v oblasti tvořivosti a inovací – manažery, výzkumnými pracovníky, příslušníky svobodných povolání –, aby byly podpořeny synergie a lepší internacionalizace svobodných povolání.

3.6 Rovněž je třeba šířit podnikatelskou kulturu a posilovat iniciativního ducha a podnikání žen, a rozvíjet tak nezbytné strategické a manažerské dovednosti a posilovat odbornou přípravu.

3.6.1 Taktéž se jeví účelné vypracovat plán, včetně půlročních statistik hospodářských a sociálních změn v evropských malých a středních podnicích.

3.7 Trvalá odborná příprava managementu a pracovních sil musí umožnit, aby lidské zdroje byly kvalifikované a proškolené v stimulujícím rámci rovnosti žen a mužů. EHSV požaduje přijmout na úrovni EU, členských států a regionů prioritní opatření v oblasti boje proti nezaměstnanosti mladých lidí tím, že se zvýší příležitosti v oblasti učňovských oborů, kvalitních pracovních stáží, sponzorování absolventů zejména vědeckých oborů, a zahájit kampaň zaměřenou na ocenění práce v průmyslu a ve výrobě a podnikatelského ducha, zejména u žen.

3.8 EHSV je přesvědčen, že je nezbytné zvýšit schopnost vstřebávat inovace. Je třeba posílit sítě dovedností a znalostí a rozvíjet průmyslové zóny nové generace a infrastruktury pro přenos technologií a pro mobilitu lidských zdrojů mezi průmyslovými odvětvími, výzkumnými středisky a vysokými školami, a to i v rámci Evropského inovačního a technologického institutu (EIT), který by měl zahrnovat malé a střední podniky.

3.9 Rozvoj špičkových odvětvových iniciativ by měl být dle názoru Výboru lépe koordinován z hlediska technologie, investic a odborné přípravy a zhodnocení lidských zdrojů.

3.10 Evropské trhy práce z krize vycházejí zásadně změněné, a proto musí být pracovníci a podnikatelé připraveni přizpůsobit se s vhodnými dovednostmi a podporou měnící se realitě: „Krize znehodnotila veškerý pokrok, kterého jsme v této oblasti v minulosti dosáhli, proto nyní musíme bezodkladně reformovat trhy práce, sjednotit nabídku dovedností s poptávkou a zajistit, aby pracovní podmínky umožňovaly tvorbu pracovních míst.“ (11)

V Bruselu dne 4. května 2011. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Zpráva SMEs UNDER PRESSURE, 2010.

(2) Viz stanovisko EHSV k tématu Různá politická opatření, jiná než náležité financování, jež mohou přispět k růstu a rozvoji malých a středních podniků, Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 7, stanovisko EHSV k tématu Způsob podpory malých a středních podniků s ohledem na jejich přizpůsobení se změnám světového trhu, Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 24, a stanovisko EHSV ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zelenou malým a středním podnikům. Small Business Act pro Evropu, Úř. věst. C 182, 4.8.2009, s. 30.

(3) Viz stanovisko EHSV k tématu Lisabonská strategie po roce 2010, Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 3.

(4) Pramen: Eurostat.

(5) Eurostat – ukazatele trhu práce v Evropské unii, 27 – 2010.

(6) Klasifikace Eurostatu – věková skupina 15–64 let.

(7) Klasifikace Eurostatu – věková skupina 15–24 let.

(8) Viz Hartmut Schrör, Enterprise Births, Survivals and Deaths - Employment effects [Zakládání, fungování a zánik podniků – dopady na zaměstnanost], Eurostat, Statistics in Focus, 44/2008.

(9) Viz stanovisko EHSV k tématu Evropské průmyslové distrikty a nové znalostní sítě, Úř. věst. C 255, 14.10.2005, s. 1, stanovisko EHSV na téma Úloha technologických parků v průmyslové transformaci nových členských států EU, Úř. věst. C 65, 17.3.2006, s. 51, a stanovisko EHSV k tématu Průmyslové změny, územní rozvoj a sociální odpovědnost podniků, Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 63.

(10) Viz přístup k databázi údajů o přístupu na trh a její zjednodušené struktury.

(11) Viz pan László Andor, komisař pro zaměstnanost, IP/10/1541, 23. listopadu 2010.