DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Dne 25. června 2012 Kypr předložil žádost o finanční pomoc z Evropského mechanismu stability (ESM). Dne 25. dubna 2013 Rada rozhodla (rozhodnutí Rady 2013/236/EU), že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program, jenž se zaměří na konkrétní rizika, která Kypr představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jehož cílem je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace na Kypru. Poté, co vstoupilo v platnost nařízení (EU) č. 472/2013, bylo rozhodnutí Rady 2013/236/EU nahrazeno prováděcím rozhodnutím 2013/463/EU.

Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM rozhodla v zásadě poskytnout Kypru stabilizační podporu a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky (dále jen „memorandum o porozumění“) a jeho podpis Komisí jménem ESM. Dne 8. května 2013 schválila správní rada ESM smlouvu o finanční pomoci. Související tříletý program platí pro období od poloviny roku 2013 do 31. března 2016.

Makroekonomický ozdravný program se zaměřuje na znovunastolení důvěry finančních trhů, obnovu zdravé makroekonomické rovnováhy a umožnění návratu ekonomiky k udržitelnému růstu. V zájmu dosažení těchto cílů staví program na třech pilířích. Prvním pilířem je strategie pro finanční sektor založená na restrukturalizaci a redukci finančních institucí a posílení dohledu, která bude provázena úsilím vyřešit nedostatek kapitálu a likvidity. Druhým pilířem je ambiciózní strategie fiskální konsolidace vycházející z konsolidačního úsilí zahájeného v roce 2012, a to zejména formou opatření ke snížení běžných primárních výdajů, zvýšení příjmů státu, zlepšení fungování veřejného sektoru a udržení fiskální konsolidace ve střednědobém horizontu. Cílem je napravit nadměrný schodek veřejných financí a dosáhnout ve střednědobém horizontu trvalého snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP. Kyperské orgány se zavázaly, že do roku 2016 sníží schodek pod 3 % HDP. Měl by být zachován trend kvalitního využívání strukturálních a jiných unijních fondů, jakož i provádění politických iniciativ EU zaměřených na vytváření pracovních míst a posilování růstu. Tyto kroky přispějí k nastolení dlouhodobého růstu Kypru. Třetí pilíř tvoří ambiciózní program strukturálních reforem s cílem podporovat konkurenceschopnost a udržitelný a vyvážený růst v souladu s konkrétními doporučeními adresovanými Kypru v roce 2012 a umožnit odstranění makroekonomické nerovnováhy. S odkazem na doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi by měly být zlepšovány příležitosti a perspektivy zaměstnatelnosti pro mladé.

V souladu s čl. 1 odst. 2 prováděcího rozhodnutí 2013/463/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a ve vhodných případech i s Mezinárodním měnovým fondem (MMF) šestý přezkum, který měl posoudit pokrok při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnost a hospodářský a sociální dopad. V důsledku tohoto přezkumu byla na úrovni útvarů dohodnuta aktualizace memoranda o porozumění, pokud jde o reformu finančního sektoru, fiskální politiku a strukturální reformy. V případě finančního sektoru se kyperské orgány poté, co byla k 6. dubnu 2015 v plném rozsahu uvolněna vnější omezující opatření, zavázaly pokračovat v bedlivém sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Aktualizované memorandum o porozumění dále vyžaduje, aby byla přijata doplňující opatření, která budou řešit zadluženost podniků a domácností a která dále posílí rámec pro dlouhodobou a udržitelnou restrukturalizaci soukromého dluhu. Patří k nim mj. cíle pro restrukturalizaci úvěrů v selhání a studie o strategiích dlužníků úmyslně nesplácet úvěry. Dalším požadavkem je přijmout opatření k reformě dohledu nad penzijními fondy a pojišťovnami. Pokud jde o nový rámec, jímž se bude řídit insolvenční řízení a zabavování nemovitostí, požaduje aktualizované memorandum o porozumění, aby kyperské orgány průběžně sledovaly, jak a nakolik účinně je tento rámec uplatňován, dále aby zajistily, aby plnil své cíle a zásady, a v neposlední řadě aby v případě potřeby přijaly změny. Obsahuje rovněž dvě dřívější opatření. Prvním je předložení návrhu právního předpisu, který by umožňoval prodávat úvěry, druhým je předložení návrhu zajišťujícího, že vystavené doklady o vlastnickém právu k nemovitosti budou na kupující nemovitostí převáděny neprodleně a že současně bude zabezpečena ochrana proti zneužití.

Pokud jde o fiskální politiku, měl by být fiskální výsledek za první čtvrtletí 2015 zohledněn tím způsobem, že bude cílové primární saldo za rok 2015 revidováno směrem nahoru tak, aby odpovídalo přebytku ve výši nejméně 264 milionů EUR (1,5 % HDP), přičemž znovu upraven by měl být i cílový primární přebytek za roky 2016–2018, tak aby i on zůstal v souladu s postupem korekce, jejž předepisuje Pakt o stabilitě a růstu. V oblasti fiskálních strukturálních a strukturálních reforem nyní aktualizované memorandum o porozumění předpokládá, že do roku 2017 bude zaveden státní systém zdravotní péče. V oblasti správy příjmů a dodržování daňových předpisů předpokládá memorandum o porozumění, že nová integrovaná daňová agentura bude zprovozněna poté, co bude zaveden jednotný registrační postup a schválen nový daňový řád. V oblasti reformy veřejné správy aktualizované memorandum o porozumění vyžaduje, aby byl po provedení horizontálního přezkumu přijat v roce 2015 reformní plán, který bude řešit mechanismus stanovování mezd, zavede nový systém hodnocení a povyšování a zvýší mobilitu pracovníků. Pokud jde o reformu sociálního zabezpečení, předpokládá aktualizované memorandum o porozumění, že bude zajištěna jednotná evidence dávek, na jejímž základě dokončí monitorující útvar hodnotící zprávu o reformě systému sociálního zabezpečení. Memorandum dále vyžaduje, aby kyperské orgány předložily návrhy, jak konsolidovat dávky v invaliditě a dávky pro studenty. V oblasti regulace trhu s bydlením přibyly další požadavky, jež mají urychlit vystavování dokladů o vlastnickém právu k nemovitosti. V oblasti cestovního ruchu bude vypracována studie, která bude příspěvkem do národní strategie cestovního ruchu jakožto součásti akčního plánu pro růst. V oblasti energetiky zvolí kyperské orgány upřednostňovanou možnost, pokud jde o regulační režim a organizaci trhu pro odvětví elektrické energie a plynu, a to v souladu s tím, jak se bude vyvíjet rozčleňování Kyperského úřadu pro elektřinu (Electricity Authority of Cyprus).

Navrhované rozhodnutí zajistí úplný soulad mezi rámcem Evropské unie pro mnohostranný dohled zavedeným Smlouvou o fungování Evropské unie (SFEU) a politickými podmínkami spojenými s ekonomickým ozdravným programem. Soulad týkající se povinností monitorovat a podávat zprávy upravuje zejména článek 10 nařízení (EU) č. 472/2013.

2015/0122 (NLE)

Návrh

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/463/EU, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability (ESM).

(2)Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomického ozdravného programu pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci, jež musí odpovídat ustanovením Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability.

(3)V návaznosti na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.