Zpráva Komise o činnosti výborů v roce 2006 {SEK(2007) 1713} /* KOM/2007/0842 konecnﾩm znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 20.12.2007 KOM(2007) 842 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE O ČINNOSTI VÝBORŮ V ROCE 2006 {SEK(2007) 1713} V souladu s čl. 7 odst. 4 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 Komise tímto předkládá výroční zprávu o činnosti výborů za rok 2006. Zpráva zahrnuje obecné poznámky k rozvoji systému komitologie, průřezový přehled činností výborů a přílohu s podrobnými statistikami týkajícími se jednotlivých výborů, které jsou seřazeny podle jednotlivých útvarů Komise.[1] Příloha také poskytuje slovní komentář ke změnám v počtu výborů a k výjimečným událostem spjatým se zvláštními návrhy opatření, jako jsou například nepříznivá stanoviska a postoupení Radě. 1. OBECNÉ POZNÁMKY K ROZVOJI SYSTÉMU KOMITOLOGIE 1.1. Reforma postupu komitologie Rozhodnutí Rady 2006/512/ES, kterým se mění rozhodnutí Rady 1999/468/ES, bylo přijato dne 17. července 2006.[2] V platnost vstoupilo dne 23. července 2006. Účelem změny rozhodnutí Rady 1999/468/ES bylo vyhovět dlouhodobým žádostem Evropského parlamentu o zlepšení jeho práv kontrolovat provádění legislativních aktů přijatých postupem spolurozhodování. Změna zavádí „regulativní postup s kontrolou“. Tento nový postup je stanoven v novém článku 5a. Přidává se k již existujícím postupům (poradnímu, řídícímu, regulativnímu, ochrannému). 1.1.1. Působnost regulativního postupu s kontrolou Působnost regulativního postupu s kontrolou je vymezena v novém odstavci 2 přidaném ke článku 2. Je třeba splnit dvě podmínky: základní právní akt musí být přijat postupem spolurozhodování a musí svěřovat Komisi pravomoc přijímat „ opatření obecného významu, jejichž předmětem je změna jiných než podstatných prvků daného právního aktu, a to i (…) doplněním aktu o nové jiné než podstatné prvky“ (prováděcí opatření, zde dále jen „kvazilegislativní opatření“). Kvazilegislativní opatření spadající do definice uvedené výše jsou opatření obecného významu (narozdíl od jednotlivých opatření určených konkrétně jmenovaným operátorům / členským státům), která: - formálně mění základní akt (jeho článek nebo přílohu) přijatý postupem spolurozhodování; mezi „kvazilegislativní opatření“ by se řadila například opatření obecného významu, jejichž účelem je přizpůsobit technické přílohy základního aktu přijatého postupem spolurozhodování vědeckému pokroku; nebo - doplňují základní akt přijatý postupem spolurozhodování vytvořením nového souboru pravidel (narozdíl od pouhého uplatňování kritérií stanovených základním aktem); mezi kvazilegislativní opatření by se, například v oblasti finančních služeb, řadila opatření, kterými se dodávají informace, jež mají být obsahem prospektů. 1.1.2. Postup Kroky regulativního postupu s kontrolou vymezuje nový článek 5a. Tento postup opravňuje obě složky legislativní moci, Evropský parlament a Radu, ke kontrole podstaty návrhů prováděcích opatření. Toto právo výrazně přesahuje stávající „právo kontroly“ (angl. „ right of scrutiny “, fr. „ droit de regard “), které má Evropský parlament podle článku 8 a které je omezeno na kontrolu toho, že Komise nepřekročila prováděcí pravomoci jí svěřené v základním aktu (a stanoví přijetí nezávazného usnesení Evropským parlamentem). Stejně jako stávající regulativní postup i nový regulativní postup s kontrolou rozlišuje dvě situace. Jestliže výbor zaujme příznivé stanovisko, předloží Komise neprodleně návrh opatření ke kontrole Evropskému parlamentu a Radě. Pokud Evropský parlament ani Rada do uplynutí tříměsíční lhůty nevyjádří s navrhovaným opatřením nesouhlas, Komise tato opatření přijme (čl. 5a odst. 3 písm. d)). Během této lhůty může Evropský parlament (většinou svých členů) a/nebo Rada (kvalifikovanou většinou) vyjádřit nesouhlas s přijetím návrhu opatření, a to s několika různými druhy odůvodnění. V takovém případě může Komise předložit výboru pozměněný návrh opatření, nebo může předložit legislativní návrh na základě Smlouvy (čl. 5a odst. 3 písm. c)). - Pokud výbor přijme nesouhlasné stanovisko nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, Komise neprodleně předloží návrh Radě a současně jej zašle Evropskému parlamentu (čl. 5a odst. 4 písm. a)). Rada se tedy k zamýšleným opatřením vyjadřuje – ve lhůtě dvou měsíců – jako první. Rada může vyjádřit s navrhovanými opatřeními nesouhlas, nebo – pokud zamýšlí navrhovaná opatření přijmout kvalifikovanou většinou – neprodleně předloží opatření Evropskému parlamentu. Pokud se Rada neusnese do dvou měsíců, předloží Komise opatření neprodleně Evropskému parlamentu ke kontrole. - Ve druhé fázi má právo vyjádřit nesouhlas s navrhovaným opatřením Evropský parlament. Pokud Evropský parlament nevyjádří nesouhlas, opatření jsou přijata Radou (pokud Rada zamýšlela tato opatření přijmout), popřípadě Komisí (pokud Rada nereagovala do dvou měsíců). 1.2. Provádění reformy 1.2.1. Uvádění předpisů do souladu Jak uvádět existující základní akty do souladu s novými postupy komitologie je již známo, neboť takové slaďování již bylo prováděno pro rozhodnutí Rady 1999/468/ES. Čtyři nařízení, jejich účelem bylo uvést předpisy do souladu, přijatá v roce 2003[3], změnila všechny existující základní právní akty, jeden po druhém, ale pouze jejich části týkající se postupů komitologie, bez jakýchkoli jiných změn hmotných ustanovení. Uvádění do souladu se sestávalo z odstraňování variant jednotlivých postupů (řídicího, regulativního, ochranného). Uvádění do souladu tedy bylo čistě automatické, což usnadnilo zákonodárcům schvalování. Kritéria uvedená výše (viz bod 1.1.1.) jsou však povinná. To znamená, že regulativní postup s kontrolou je nutno předpokládat všude tam, kde platí tyto podmínky. V opačném případě by byl přijatý základní právní akt nezákonný. U každé věci se tedy musí zjistit skutková podstata, aby bylo možné rozhodnout, zda jsou splněny podmínky pro použití nového postupu. Ve společném prohlášení[4] se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly na seznamu základních právních aktů, které je nutno naléhavě uvést do souladu s regulativním postupem s kontrolou. Dne 22. prosince 2006 přijala Komise 26 odpovídajících návrhů týkajících se tohoto přednostního uvedení do souladu. Do souladu musí být uvedeny rovněž všechny ostatní právní akty přijaté postupem spolurozhodování, které na seznamu společného prohlášení z července 2006 uvedeny nejsou. Komise se zavázala k přezkumu všech existujících právních aktů a k tomu, že v případě potřeby vypracuje odpovídající návrhy týkající se jejich uvedení do souladu do konce roku 2007. 1.2.2. Revize dvoustranné dohody Dvoustrannou dohodu (Komise – Evropský parlament) z října 2000 o postupech provádění rozhodnutí o komitologii je nutno revidovat, aby byla v souladu s prohlášením o transparentnosti / s aktualizovaným rejstříkem a s novým regulativním postupem s kontrolou, popřípadě také za účelem zjednodušení stávajících ujednání. Revize této dohody by měla proběhnout do konce roku 2007. 1.2.3. Komitologie a transparentnost: rejstřík a databáze dokumentů komitologie V prohlášení týkajícím se čl. 7 odst. 3 rozhodnutí Rady 1999/468/ES (prohlášení o průhlednosti)[5] se Komise zavázala zlepšovat funkce rejstříku komitologie, aby pomohla Evropskému parlamentu lépe sledovat jednotlivé fáze a harmonogram každého postupu komitologie a rozlišovat mezi jednotlivými druhy obdržených dokumentů. Jakožto doprovodné opatření k reformě rozhodnutí Rady 1999/468/ES proto Komise v současné době zkoumá možnosti dalšího zlepšení rejstříku, aby mohla poskytnout Evropskému parlamentu i obecné veřejnosti průhlednější a soudržnější přístup k archivovaným dokumentům. Modernizovaná verze by měla být uvedena do provozu počátkem roku 2008. 1.3. Vývoj judikatury Svou žalobou podanou dne 5. března 2004 se Komise domáhala, aby Soudní dvůr zrušil čl. 17 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcí ve Společenství (Forest Focus) v rozsahu, v němž podřizuje přijetí prováděcích opatření k plánu Forest Focus regulativnímu postupu podle článku 5 rozhodnutí Rady 1999/468/ES (rozhodnutí o komitologii). Podle Komise byla prováděcí opatření, jež je třeba přijmout na základě nařízení Forest Focus, řídicími opatřeními týkajícími se akčního plánu. Pro provádění programu Společenství se v zásadě použije pouze řídicí postup, popřípadě postup konzultativní. Ve svém rozsudku ze dne 23. února 2006 (věc C-122/04 – Komise v. Rada a Parlament) Soudní dvůr zdůraznil jako zásadu, že ačkoli kritéria stanovená v článku 2 rozhodnutí o komitologii nemají závazný charakter, platí, že pokud se zákonodárce Společenství při volbě postupu výboru od uvedených kritérií odchýlí, musí svou volbu odůvodnit. V této věci se však Soudní dvůr domníval, že volba zákonodárce Společenství je v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 písm. b) rozhodnutí o komitologii. Soud zejména uvedl, že Rada se mohla právem domnívat, že některé prvky programu Forest Focus, které ještě nebyly nařízením Forest Focus rozvinuty dostatečně k tomu, aby je bylo možno považovat za řídicí opatření k provedení programu, mohly být kvalifikovány jako podstatné. Řídicí postup byl proto shledán nevhodným. Volba regulativního postupu byla tedy učiněna ve shodě s rozhodnutím o komitologii. V důsledku toho byla žaloba Komise zamítnuta. 1.4. Rozšíření Dne 25. dubna 2005 byla podepsána přístupová smlouva s Bulharskem a Rumunskem. Podobně jako u přístupu k deseti nových členských států v době předcházející jejich přistoupení v květnu 2004 byl i Bulharsku a Rumunsku přiznán od 26. dubna 2005 status aktivních pozorovatelů , což znamená, že se obě země mohly účastnit zasedání výborů jako aktivní pozorovatelé až do 1. ledna 2007, kdy přistoupily k Evropské unii. Pokud jde o zbývající kandidátské země Turecko a Chorvatsko a od prosince 2005 také o Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, jejich účast je i nadále organizována na základě „Sdělení Komise Radě o účasti kandidátských zemí na programech Společenství a v agenturách a výborech Společenství“.[6] 2. PRŮŘEZOVÝ PŘEHLED ČINNOSTÍ 2.1 Počet výborů Je důležité rozlišovat výbory komitologie na jedné straně a další subjekty, zejména „odborné skupiny“, které zřídila sama Komise, na straně druhé. Odborné skupiny připravují a provádějí politiky, zatímco výbory komitologie se zabývají prováděním legislativních aktů. Tato zpráva se soustředí výhradně na výbory komitologie. Počet výborů komitologie je stanoven podle odvětví činnosti ( tabulka I ) k 31. prosinci 2006. Pro srovnání jsou uvedena čísla za předchozí rok (stav k 31. prosinci 2005). TABULKA I – Celkový počet výborů Odvětví politiky | 2005 | 2006 | Podnikání a průmysl (ENTR) | 32 | 33 | Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti (EMPL) | 6 | 8 | Zemědělství a rozvoj venkova (AGRI) | 31 | 30 | Doprava a energetika (TREN) | 38 | 36 | Životní prostředí (ENV) | 32 | 35 | Výzkum (RTD) | 3 | 3 | Informační společnost a média (INFSO) | 10 | 12 | Rybolov a námořní záležitosti (FISH) | 3 | 4 | Vnitřní trh (MARKT) | 10 | 13 | Regionální politika (REGIO) | 2 | 3 | Daně a celní unie (TAXUD) | 10 | 10 | Vzdělávání a kultura (EAC) | 7 | 12 | Zdraví a ochrana spotřebitele (SANCO) | 15 | 16 | Spravedlnost, svoboda a bezpečnost (JLS) | 13 | 15 | Vnější vztahy (RELEX) | 3 | 4 | Obchod (TRADE) | 12 | 12 | Rozšíření (ELARG) | 3 | 4 | EuropeAid (AIDCO) | 8 | 15 | Humanitární pomoc (ECHO) | 1 | 1 | Statistika (ESTAT) | 8 | 8 | Rozpočet (BUDG) | 2 | 2 | Úřad pro boj proti podvodům (OLAF) | 1 | 1 | CELKEM | 250 | 277 | 2.2 Počet stanovisek a prováděcích opatření Tato zpráva stejně jako zprávy předchozí udává celkové údaje o oficiálních stanoviscích zaujatých výbory[7] a o následných prováděcích opatřeních (tj. právních aktech, správních a finančních rozhodnutí) přijatých Komisí. Tyto údaje jsou vyjádřením skutečné „produktivity“ výborů ( tabulka IV ). Celkový počet stanovisek , jež výbory v roce 2006 zaujaly, činil 2 933 (v porovnání s 2 582 stanovisky v roce 2005); počet prováděcích opatření přijatých Komisí činil 2 862 (v porovnání s 2 654 prováděcími opatřeními v roce 2005). TABULKA IV – Počet stanovisek a prováděcích opatření (2006) Stanoviska | Prováděcí opatření | Stanoviska | Prováděcí opatření | ENTR | 74 | 10 | EAC | 61 | 61 | EMPL | 18 | 1 | SANCO | 340 | 328 | AGRI | 1 576 | 1 576 | JLS | 56 | 38 | TREN | 61 | 44 | RELEX | 2 | 4 | ENV | 55 | 42 | TRADE | 6 | 5 | RTD | 212 | 212 | ELARG | 74 | 75 | INFSO | 74 | 74 | AIDCO | 297 | 297 | FISH | 19 | 19 | ECHO | 45 | 45 | MARKT | 10 | 8 | ESTAT | 19 | 13 | REGIO | 9 | 2 | BUDG | 1 | 1 | TAXUD | 50 | 42 | OLAF | 2 | 4 | Velký počet prováděcích opatření přijatých v některých odvětvích politiky – Zemědělství (1 576), Zdraví a ochrana spotřebitele (328), EuropeAid (297), Výzkum (212) a Informační společnost (73) – rovněž odráží množství práce, kterou je Komise v těchto odvětvích pověřována prostřednictvím postupů komitologie.[8] V porovnáním s předchozím rokem lze zaznamenat významný nárůst v odvětví EuropeAid (v roce 2005 bylo přijato 124 prováděcích opatření) a současně pokles v odvětví Podnikání a průmysl (10 prováděcích opatření v roce 2006 v porovnání s 55 v roce 2005) a v odvětví Daně a celní unie (7 prováděcích opatření v roce 2006 v porovnání se 47 v roce 2005). [1] Příloha je předkládána ve formě samostatného pracovního dokumentu Komise. [2] Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11. Konsolidované znění rozhodnutí o komitologii je zveřejněno v Úř. věst. C 255, 21.10.2006, s. 4. [3] Nařízení Rady (ES) č. 806/2003 ze dne 14. dubna 2003, nařízení Rady (ES) č. 807/2003 ze dne 14. dubna 2003, nařízení Rady (ES) č. 1105/2003 ze dne 26. května 2003 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. září 2003. [4] Úř. věst. C 255, 21.10.2006, s. 1. [5] Úř. věst. C 171, 22.7.2006, s. 21. [6] KOM(1999) 710 v konečném znění, přijato dne 20. prosince 1999. Viz též „Sdělení Komise Radě a Parlamentu o přípravě účasti zemí západního Balkánu na programech a v agenturách Společenství“ (KOM(2003) 748 v konečném znění, přijato dne 3. prosince 2003.) [7] Včetně příznivých i nepříznivých stanovisek vzešlých v případě regulativního a řídicího postupu z oficiálního hlasování. Případy, kdy nebyla zaujata žádná stanoviska, tj. kdy proběhlo oficiální hlasování, ale nebylo dosaženo potřebné (kvalifikované) většiny, nejsou v číselných údajích zahrnuty. [8] Je však třeba poznamenat, že pouhý počet přijatých opatření sám o sobě nevyjadřuje politickou, hospodářskou ani finanční důležitost učiněných rozhodnutí.