Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2014_x000b__x000b_a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska na rok 2014 /* COM/2014/0424 final - 2014/ () */





Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska na rok 2014 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Evropské komise[2], s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3], s ohledem na závěry Evropské rady, s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost, s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu, s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku, vzhledem k těmto důvodům: (1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. (2) Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států, které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. (3) Dne 29. června 2012 přijali hlavy států nebo předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni jednotlivých členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým státům. (4) Dne 9. července 2013 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2013 a stanovisko ke konvergenčnímu programu Rumunska na období 2012–2016. (5) Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise roční analýzu růstu[4], která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2014. Téhož dne přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[5]. (6) Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy. (7) Dne 6. května 2014 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2014 a dne 5. května 2014 svůj konvergenční program na rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně. (8) Dne 22. října 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/531/EU, kterým se Rumunsku do září 2015 poskytuje střednědobá finanční pomoc ve výši až 2 miliard EUR. Preventivní střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému pomoci platebním bilancím členských států mimo eurozónu byla uznána za vhodnou, neboť nestabilní kapitálové toky nepříznivě ovlivňují zejména rozvíjející se trhy, makroekonomický scénář je ohrožen a bankovní sektor nadále vykazuje slabá místa. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek nemá Rumunsko v úmyslu žádat o vyplacení žádné splátky, lze očekávat, že preventivní pomoc pomůže posílit jeho makroekonomickou, rozpočtovou a finanční stabilitu a – prostřednictvím strukturálních reforem – zvýšit odolnost a růstový potenciál jeho ekonomiky. Memorandum o porozumění ze dne 6. listopadu 2013, v němž jsou zakotveny podmínky preventivní pomoci EU, a jeho následné dodatky doplňují a podporují doporučení pro jednotlivé země v rámci evropského semestru. Preventivní pomoc EU bude vázána na provádění komplexního programu hospodářské politiky zaměřeného zejména na strukturální reformy zahrnující doporučení pro jednotlivé země týkající se administrativní kapacity, reforem trhu zboží, podnikatelského prostředí, trhu práce, důchodů, státem vlastněných podniků a zdravotnictví. Tento program nezbavuje rumunskou vládu závazku provést v plném rozsahu všechna doporučení pro její zemi. Stanovení politických priorit, jejich provádění a koordinaci nezbytné pro naplnění memoranda o porozumění a realizaci doporučení pro tuto zemi je třeba řešit jako celek na úrovni vlády. (9) Cílem rozpočtové strategie uvedené v konvergenčním programu na rok 2014 je dosáhnout v roce 2015 střednědobého cíle, kterým je strukturální schodek ve výši 1 % HDP, což odpovídá požadavku Paktu o stabilitě a růstu, a tuto úroveň udržet i v budoucnu. Rumunsku byla pro rok 2014 povolena dočasná odchylka od způsobu korekce za účelem dosažení střednědobého cíle u společně financovaných projektů. Tato dočasná odchylka musí být v příštím roce kompenzována. Program počítá se stabilním (nově vypočteným) strukturálním saldem v roce 2014 a s jeho zlepšením o 0,8 % HDP v roce 2015. Výdaje mají podle prognózy růst tempem odpovídajícím výdajovým kritériím jak pro rok 2014, tak pro rok 2015. Poměr dluhu k HDP by měl v roce 2015 dosáhnout 40 % a v letech 2016–2017 klesat. Celkově je rozpočtová strategie uvedená v programu v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický a v zásadě odpovídá prognóze Komise z jara 2014. Odhadované potenciální HDP, z něhož vychází konvergenční program, je však o něco vyšší, zejména díky optimističtějšímu výhledu, pokud jde o trh práce. Rizikové faktory rozpočtového plánu na rok 2014 jsou spojené s kontrolou výdajů a nižší částkou vybranou na daních, než se předpokládalo. Kromě toho na období od roku 2015 nejsou dosud stanovena konkrétní opatření, na nichž má stát navrhovaný fiskální postup. Podle prognózy Komise Rumunsko i přes mírné zhoršení strukturálního salda v roce 2014 splňuje, s přihlédnutím k dočasné odchylce povolené pro společně financované projekty, požadavky Paktu o stabilitě a růstu pro daný rok. Pokud jde o rok 2015, existuje vzhledem k nezbytné kompenzaci za dočasné odchýlení povolené pro společně financované projekty riziko značného odchýlení od požadované strukturální korekce. Navíc se Rumunsko podle prognóz v roce 2015 odchýlí od výdajového kritéria. Rada se na základě posouzení programu a prognózy Komise podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 domnívá, že existuje riziko, že se program v roce 2015 značně odchýlí od požadavků preventivní složky. (10) Závažným problémem zůstávají podvody a vyhýbání se daňovým povinnostem v souvislosti s DPH, včetně přeshraničních režimů, spotřebních daní, odvodů na sociální pojištění a zdanění příjmů. V boji proti nehlášené práci bylo dosaženo jen omezeného hmatatelného pokroku a efektivitu strategie zaměřené na dodržování daňových předpisů snižuje nedostatek realistických a závazných prováděcích opatření a nedostatečná pozornost věnovaná prevenci. Reforma daňové správy, která má zvýšit její efektivitu, pokračuje, ovšem přeshraniční spolupráce v administrativních věcech, zejména v oblasti DPH, je stále slabá. Daňové zatížení osob s nízkými a středními příjmy zůstává vysoké a přispívá k nehlášené práci a nepřiznaným nebo jen částečně přiznaným příjmům. V oblasti ekologických daní došlo k určitému pokroku, a to v důsledku zlepšení systému zdanění vozidel a zvýšení spotřební daně z paliv a její automatické indexace. Dlouhodobou udržitelnost Rumunska ohrožují zejména výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva. Panují obavy ohledně udržitelnosti a přiměřenosti důchodového systému, neboť poměr zaměstnaných přispěvatelů k osobám, jež důchody pobírají, je nízký. Rumunsko již podniklo kroky k vyrovnání zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu u žen a mužů do roku 2035. (11) Fiskální udržitelnost v odvětví zdravotnictví ohrožuje neefektivní využívání zdrojů a nekvalitní řízení. Dostupnost péče a účinnost a kvalitu systému veřejného zdravotnictví dále snižují velmi rozšířené neoficiální platby. Reformy, které mají efektivitu a finanční udržitelnost zdravotnictví zlepšit, již byly zahájeny, je však potřeba v tomto úsilí pokračovat. Provádění některých opatření nabírá zpoždění a trpí nedostatkem finančních prostředků a nízkou kapacitou služeb. Nákladovou efektivitu zvýší omezení nadměrného počtu hospitalizací pacientů a posílení primární zdravotní péče a systémů lékařské specializace. Další reformy systému zdravotnictví, které byly zahájeny, se soustředí na zlepšení zdravotního stavu populace, mimo jiné prostřednictvím rovného přístupu ke kvalitním zdravotnickým službám. (12) K hlavním problémům na rumunském trhu práce pak stále patří velmi nízká ekonomická aktivita, nedostatečně využitý potenciál pracovní síly a potřeba zvýšit kvalitu a produktivitu práce. Kvalita veřejné podpory v oblasti hledání práce a rekvalifikačních služeb zůstává navzdory několika opatřením menšího rozsahu nízká. Větší efektivitě individualizovaných služeb pro uchazeče o práci a zaměstnavatele, jakož i účinnější integraci aktivních a pasivních politik na trhu práce brání omezené výdaje na veřejnou podporu zaměstnanosti a absence měření výkonnosti. Procento mladých lidí, kteří nejsou zapojeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy, je v Rumunsku vysoké a stále roste (17,3 % v roce 2013). Přijetí národní strategie aktivního stárnutí, která by pomohla k větší zaměstnanosti starších pracovníků, se opožďuje a nyní se předpokládá ke konci roku 2014. (13) Neexistují žádné transparentní pokyny ohledně způsobu stanovení minimální mzdy, na němž by se podíleli sociální partneři a jež by měl za cíl udržitelným způsobem podporovat zaměstnanost a konkurenceschopnost a zaručovat příjem z pracovní činnosti. (14) Reforma vzdělávání z roku 2011, která stanovila jako dlouhodobý cíl zkvalitnění vzdělávání na všech úrovních, zatím zcela nefunguje, neboť chybí finanční prostředky a lidské zdroje. V oblasti odborného vzdělávání a přípravy, která za posledních dvacet let zaznamenala značný propad, bylo v posledních letech zahájeno několik reforem a pilotních projektů, avšak dostupnost odborného vzdělávání a přípravy, jejich sladění s potřebami trhu práce a zapojení podnikatelského sektoru do praktické a učňovské přípravy jsou stále nízké. Přetrvává také značný rozdíl mezi poptávanými a nabízenými dovednostmi u absolventů terciárního vzdělávaní a nedostatečná provázanost podnikatelského a akademického prostředí, což dokládá vysoká míra nezaměstnanosti osob s univerzitním vzděláním a skutečnost, že řada z nich vykonává profese, které neodpovídají jejich vzdělání, nebo pracuje na méně kvalifikovaných pozicích. Míra zapojení do celoživotního učení je stále jedna z nejnižších v EU. Míra předčasného ukončení školní docházky je stále jedna z nejvyšších v EU, v současnosti je dokonce vyšší než před rokem 2010, a týká se především Romů. Větší zaměstnanosti žen brání nedostatek a omezená dostupnost kvalitních a cenově dostupných zařízení péče o děti, zejména ve věku do tří let. (15) Velkou výzvou je i nadále snižování chudoby. I přes relativně stabilní míru zaměstnanosti hrubý příjem domácností klesá a rozdíly v příjmech rostou. Zvlášť ohrožené jsou rodiny s dětmi. Pokud jde o urychlení přechodu z ústavní péče o děti bez rodičovské péče k alternativním řešením, není pokrok velký. Počet osob se zdravotním postižením žijících v ústavech je stále vysoký a komunitní služby zaměřené na tyto osoby nejsou dostatečně rozvinuté. Nízké rozšíření, pokrytí a přiměřenost sociálních dávek je z hlediska účinného přispívání sociálních dávek ke snižování chudoby i nadále problematické. Zavedení zvláštní sociální dávky ve formě minimálního příjmu pro účely sociálního začlenění (tzv. „venit minim de insertie“), která kombinuje tři stávající druhy sociálních dávek (garantovaný minimální příjem, rodinné přídavky a příspěvek na topení) a které bylo plánováno na rok 2015, bylo odloženo. Provádění národní strategie pro začleňování Romů bylo zahájeno v roce 2012, avšak finanční prostředky vyčleněné na realizaci hlavních akčních plánů byly nedostatečné a výsledky nejsou nikterak výrazné. Přezkum strategie a realizace upravených akčních plánů se zpožďují. (16) Jedním z klíčových problémů Rumunska zůstává omezená schopnost veřejné správy vytvořit a realizovat odpovídající politiky, což brzdí celkový rozvoj země, podnikatelského prostředí a možností veřejných investic a zároveň neumožňuje poskytovat dostatečně kvalitní veřejné služby. Strukturální příčiny nízké správní kapacity byly v roce 2013 podrobeny analýze. V návaznosti na ni se v současnosti připravuje strategie posílení veřejné správy pro období 2014–2020, která by měla být dokončena do poloviny roku 2014. (17) Čerpání fondů EU zůstává navzdory značnému pokroku jedno z nejnižších v EU. Trvale nedostačující systémy řízení a kontroly čerpání fondů a způsoby zadávání veřejných zakázek mohou mít negativní dopad na přípravu a realizaci další generace programů. Legislativa v oblasti veřejných zakázek je nestabilní a nekoherentní. Institucionální nastavení s několika aktéry a často se překrývající odpovědností není s to tyto nedostatky odstranit a poskytnout veřejným zadavatelům potřebnou podporu. Hlavním problémem je pro veřejné zadavatele i nadále korupce a střet zájmů. Systém kontrol ex-ante pro vyloučení střetu zájmů v průběhu zadávání veřejných zakázek by měl začít fungovat do konce roku 2014. (18) Podnikům i občanům vadí nekvalitní předpisy a netransparentní a nepředvídatelný regulační rámec. Připojení k elektrické síti, vyřizování stavebních povolení či placení daní je stále složité. K dalším problémům rumunského podnikatelského prostředí patří nejasná vlastnická práva k půdě. Do pozemkových knih se zapisuje méně než 50 % nemovitostí a pouhých zhruba 15 % zápisů nemovitostí se ověřuje a zapisuje digitálně. Pokud jde o zkvalitňování, nezávislost a efektivitu soudního systému a boje proti korupci, zaznamenalo Rumunsko určitý pokrok, pro podniky domáhající se účinné nápravy jsou však tyto otázky stále zdrojem obav. Opatření v zájmu integrity a boje proti korupci vyvolávají na politické a správní úrovni i nadále silný odpor. (19) V roce 2013 skončila regulace cen elektřiny pro průmyslové podniky a postupná deregulace cen plynu a elektřiny pokračuje. Závažným problémem je neefektivní a neprůhledné řízení státem vlastněných podniků v těchto odvětvích. Deregulace cen energií by měla přispět ke zlepšení energetické účinnosti, ačkoliv k dalšímu zvýšení energetické účinnosti budov, ústředního vytápění, průmyslových podniků a městské dopravy jsou potřeba konkrétní opatření a závazky týkající se zdrojů. Integrace rumunského trhu s plynem a elektřinou do trhu EU zůstává nedokončena a kvůli značným překážkám stále nedošlo k přeshraničnímu propojení plynovodů, obojí by však přispělo k větší diverzifikaci dodávek. (20) Růst Rumunska zpomaluje i nadále také nedostatečně rozvinutá základní dopravní infrastruktura. Rychle narůstající počet vozidel a špatná kvalita silniční infrastruktury negativně ovlivňují podniky a ekonomiku. Bezpečnost a důvěryhodnost železniční sítě poškozuje špatná údržba. Nákladní doprava na vnitrozemských vodních cestách, zejména na Dunaji, stále zdaleka nevyužívá svůj potenciál. Neefektivní a netransparentní řízení státem vlastněných podniků v odvětví dopravy brzdí rozvoj síťové infrastruktury. (21) V rámci evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska. Posoudila konvergenční program a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Rumunska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, a to vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 8. (22) Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program a její stanovisko[6] je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 2. DOPORUČUJE, aby Rumunsko v období 2014–2015 provedlo tato opatření: 1. Dokončit program finanční pomoci EU/MMF, a to tak, že bude věnovat plnou pozornost politickým podmínkám stanoveným v memorandu o porozumění ze dne 6. listopadu 2013 a v jeho následných dodatcích, které doplňují a podporují tato doporučení. 2. Realizovat rozpočtovou strategii pro rok 2014, značně zintenzivnit rozpočtové úsilí, aby bylo zajištěno splnění střednědobého cíle v roce 2015 v souladu se závazky přijatými v rámci programu zlepšení platební bilance a tak, jak je uvedeno v konvergenčním programu na rok 2014, zejména stanovit konkrétní opatření, a následně si tuto úroveň střednědobého cíle udržet. Zlepšit výběr daní, a sice tak, že bude pokračovat v realizaci komplexní strategie zaměřené na dodržování daňových předpisů a zintenzivní boj proti podvodům v oblasti DPH. Bojovat proti nehlášené práci. Snížit daňovou zátěž osob s nízkými a středními příjmy způsobem, který nebude mít dopad na rozpočet. Dokončit důchodovou reformu započatou v roce 2010, a to vyrovnáním zákonem stanovené věkové hranice pro odchod do důchodu pro ženy a muže. 3. Urychlit reformy ve zdravotnictví s cílem zlepšit efektivitu, kvalitu a dostupnost zdravotní péče, a to i pro znevýhodněné osoby a odlehlé a odloučené komunity. Zvýšit úsilí v boji proti neoficiálním platbám, a to i pomocí řádných řídicích a kontrolních systémů. 4. Posílit aktivní opatření na trhu práce a kapacitu národního úřadu práce. Věnovat zvláštní pozornost zvýšení aktivity neregistrovaných mladých lidí. Posílit opatření na podporu zaměstnanosti starších pracovníků. Vypracovat ve spolupráci se sociálními partnery jasné pokyny k transparentnímu stanovení minimální mzdy s ohledem na ekonomické podmínky a na podmínky na trhu práce. 5. Zlepšit kvalitu a dostupnost odborného vzdělávání a přípravy, učňovské přípravy, terciárního vzdělávání a celoživotního učení a přizpůsobit je potřebám trhu práce. Zajistit lepší dostupnost předškolního vzdělávání dětí a péče o ně. 6. V zájmu zmírňování chudoby zefektivnit sociální transfery, zejména dětí, a pokračovat v reformě sociální pomoci silnějším propojením s aktivizačními opatřeními. Zvýšit úsilí, pokud jde o provádění plánovaných opatření v zájmu začlenění Romů do trhu práce, zlepšení školní docházky a omezení jejího předčasného ukončení, a to pomocí přístupu založeného na partnerství a důsledného monitorování situace. 7. Zintenzivnit snahu o navýšení kapacity veřejné správy, zejména zlepšit její efektivitu, řízení lidských zdrojů, rozhodovací nástroje a koordinaci na různých úrovních řízení i mezi nimi a zvýšit její transparentnost, integritu a odpovědnost. Zrychlit čerpání fondů EU, posílit systémy řízení a kontroly a zlepšit kapacitu pro strategické plánování, včetně víceletého rozpočtování. Řešit přetrvávající nedostatky v systému zadávání veřejných zakázek. Pokračovat ve zlepšování kvality a účinnosti soudního systému, bojovat proti korupci na všech úrovních a zajistit efektivní provádění soudních rozhodnutí. 8. Podporovat hospodářskou soutěž a efektivitu v energetice a dopravním průmyslu. Urychlit reformu řízení státem vlastněných podniků v odvětví energetiky a dopravy a zvýšit jejich efektivitu. Zlepšit a zjednodušit předpisy týkající se energetické účinnosti. Zlepšit přeshraniční propojení energetických sítí a umožnit přednostně fyzické zpětné toky v propojených plynovodech. V Bruselu dne Za Radu předseda [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s.1. [2] COM(2014) 424 final. [3] P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] Na základě čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.