Celkově lze říci, že plánovaný schodek v roce 2020 je nad referenční hodnotou 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě a není blízko ní. Plánované překročení referenční hodnoty se ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu považuje za výjimečné a v současné době se má za to, že je dočasné. Z této analýzy tedy vyplývá, že kritérium schodku pro účely Smlouvy a nařízení (ES) č. 1467/97 zjevně není splněno.

Plánované překročení referenční hodnoty uvedené ve Smlouvě by na základě této prognózy Komise mělo být dočasné, protože podle ní v roce 2021 schodek klesne pod úroveň 3 % HDP. Tyto projekce však doprovází výjimečně vysoký stupeň nejistoty.

Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik. Údaje oznámené chorvatskými orgány dne 31. března 2020 a následně potvrzené Eurostatem ukazují, že v roce 2019 dosáhlo saldo veřejných financí v Chorvatsku +0,4 % HDP, zatímco hrubý veřejný dluh činil 73,2 % HDP. Podle konvergenčního programu z roku 2020 plánuje Chorvatsko v roce 2020 schodek ve výši 6,8 % HDP a dluh ve výši 86,7 % HDP.

V čl. 126 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že nesplňuje-li členský stát požadavky podle jednoho nebo žádného z těchto kritérií, Komise vypracuje zprávu. Uvedená zpráva rovněž „přihlédne k tomu, zda schodek veřejných financí překračuje veřejné investiční výdaje, jakož i ke všem dalším rozhodujícím faktorům včetně střednědobé hospodářské a rozpočtové pozice členského státu“.

Tyto faktory jsou dále upřesněny v čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1467/97, který rovněž stanoví, že je třeba věnovat patřičnou pozornost „všem ostatním faktorům, které jsou podle názoru dotčeného členského státu rozhodující pro celkové posouzení souladu s kritérii schodku a dluhu a které členský stát sdělil Radě a Komisi“.

Pokud jde o splnění kritéria schodku v roce 2020, tyto faktory nelze v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na základě kritéria schodku v případě Chorvatska zohlednit, protože jak je stanoveno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, poměr veřejného dluhu k HDP překračuje referenční hodnotu 60 % a nejsou splněny dvě současně platné podmínky, totiž že schodek veřejných financí zůstává blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné. V současné situaci je dalším klíčovým faktorem, který je třeba vzít v roce 2020 v úvahu, hospodářský dopad pandemie COVID-19, která velmi výrazně ovlivňuje rozpočtovou situaci a vede k vysoce nejistému výhledu. Pandemie rovněž vedla k aktivaci obecné únikové doložky.

4.1 Pandemie COVID-19

Pandemie COVID-19 zapříčinila velký hospodářský otřes, který má v celé Evropské unii výrazný negativní dopad. Důsledky pro růst HDP budou záviset na době trvání pandemie i na tom, jaká opatření budou přijata na úrovni jednotlivých členských států a na evropské i celosvětové úrovni ke zpomalení jejího šíření, ochraně výrobních kapacit a podpoře agregátní poptávky. Členské státy již přijaly nebo právě přijímají rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity systémů zdravotní péče a k poskytování pomoci obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Byla rovněž přijata významná opatření na podporu likvidity a další záruky. Na základě podrobnějších informací posoudí příslušné statistické úřady, zda mají tato opatření bezprostřední dopad na saldo veřejných financí, či nikoli. Tato opatření přispějí spolu s poklesem ekonomické aktivity k podstatně vyšším schodkům veřejných financí a zadlužení.

4.2 Střednědobá hospodářská situace

V roce 2019 přesáhl reálný produkt úroveň roku 2008 a míra nezaměstnanosti dosáhla historicky nejnižší úrovně. Makroekonomické nerovnováhy (vysoká míra zadlužení a vnější závazky) klesly pod úrovně z roku 2008. I když je veřejný dluh stále relativně vysoký, díky přebytkům veřejných financí ve třech po sobě následujících letech se značně snížil. Kromě toho se podstatně zlepšila průměrná splatnost a náklady na obsluhu veřejného dluhu. Zvyšování nákladové konkurenceschopnosti a přistoupení Chorvatska k Unii podpořilo silný růst vývozu do roku 2019.

Očekává se, že hospodářské dopady pandemie COVID-19 budou v Chorvatsku obzvláště výrazné, a to vzhledem k vysokému podílu cestovního ruchu v jeho hrubé přidané hodnotě, jakož i značné expozici prostřednictvím hlavních obchodních partnerů. Očekává se, že se výrazně sníží domácí poptávka v důsledku relativně silných opatření na potlačení pandemie, která byla zavedena v polovině března a začala být postupně rušena od konce dubna. Současně bude podle očekávání zasažen i vývoz, a to z důvodu obzvláště rozsáhlých přísných opatření na potlačení pandemie, která zavedli hlavní obchodní partneři Chorvatska (Itálie, Slovinsko a Rakousko). Tento výhled je poznamenán mimořádným stupněm nejistoty ohledně doby trvání pandemie a jejího hospodářského dopadu, neboť vývoj závisí do značné míry na účinnosti vládních opatření a na tom, jak rychle se obnoví celosvětová poptávka.

Při posuzování toho, zda Chorvatsko v roce 2020 splní kritérium schodku, představuje předpovídaný prudký propad HDP zmírňující faktor.

4.3 Střednědobá rozpočtová situace

Na základě výsledných údajů o plnění rozpočtu a prognózy Komise z jara 2020 splnilo Chorvatsko v roce 2019 svůj střednědobý rozpočtový cíl.

Konvergenční program z roku 2020 poskytuje informace o střednědobé strategii na podporu hospodářství, která spočívá ve využití fiskálního prostoru vytvořeného v posledních letech k minimalizaci hospodářských dopadů pandemie COVID-19, a to poskytnutím podpory jinak životaschopným podnikům a zaměstnanosti. Třemi klíčovými opatřeními, která byla přijata, jsou subvencování mzdových nákladů podnikům, které si udržují zaměstnance, odklady plateb daní a osvobození od daně přiznané nejhůře zasaženým podnikům. Celkový dopad těchto opatření je odhadován na 3,9 % HDP, z čehož 2,7 % HDP tvoří opatření zvyšující schodek a zbytek představují opatření týkající se likvidity (odklady daní). Konvergenční program předpokládá v roce 2020 schodek ve výši 6,8 % HDP, který má v roce 2021 opět klesnout na 2,4 % HDP.

4.4 Střednědobý stav veřejného dluhu

Podle prognózy Komise z jara 2020 se očekává, že veřejný dluh, který činil v roce 2019 73,2 % HDP, vzroste do roku 2020 na 88,6 % HDP. Na základě této prognózy byla aktualizována analýza udržitelnosti dluhu. Tato analýza potvrzuje, že navzdory rizikům (včetně rizik spojených s vysokým podílem dluhu denominovaného v cizí měně) zůstává stav zadlužení ve střednědobém horizontu udržitelný, což rovněž odráží snížení dluhu v posledních letech. Přestože se stav veřejného dluhu v důsledku krize COVID-19 zhoršuje, očekává se, že míra zadlužení podle základního scénáře bude ve střednědobém horizontu udržitelná (klesající).

Graf 1. Veřejný dluh (v % HDP)

4.5 Další faktory, na něž členský stát poukázal

Dne 11. května 2020 zaslaly chorvatské orgány v souladu s čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1467/97 dopis, v němž uvedly rozhodující faktory. Hlavní faktory, které tyto orgány uvedly, již v zásadě pokrývá analýza obsažená v předchozích oddílech.

5.Závěry