Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o evropské statistice týkající se trvalých kultur /* KOM/2010/0249 konecném znení - COD 2010/0133 */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 21.5.2010 KOM(2010)249 v konečném znění 2010/0133 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropské statistice týkající se trvalých kultur DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | Odůvodnění a cíle návrhu Význam odvětví zemědělství pro hospodářský, společenský i kulturní rozvoj Evropy je všeobecně uznáván. Hlavními oblastmi zemědělské činnosti v Evropské unii jsou produkce ovoce a výroba vína. Nařízení Rady (EHS) č. 357/79 ze dne 5. února 1979 o statistických zjišťováních ploch vinic[1] a směrnice 2001/109/ES ze dne 19. prosince 2001 o statistických zjišťováních prováděných členskými státy pro stanovení produkčního potenciálu sadů určitých druhů ovocných stromů[2] stanoví vytvoření informačního systému o statistice nejdůležitějších trvalých kultur na evropské úrovni. Tyto právní akty přispěly k vytvoření vnitrostátních systémů sběru dat o produkčním potenciálu těchto kultur z obchodního hlediska i s ohledem na strukturální charakteristiky produkčních jednotek. Současná dostupnost systému statistiky trvalých kultur v Evropské unii by bez těchto právních předpisů nebyla možná. Uživatelé i subjekty vypracovávající údaje však upozorňují na to, že je třeba tyto předpisy aktualizovat. Na jedné straně došlo v důsledku změn ve společné zemědělské politice (SZP) a situace na trhu s těmito produkty od vstupu stávajících právních předpisů v platnost ke vzniku nových nebo odlišných potřeb uživatelů, pokud jde o proměnné, větší aktuálnost a členění údajů. Na straně druhé je stále prostor pro zlepšení srovnatelnosti a úplnosti rámce tím, že se bude pracovat na další harmonizaci proměnných a pojmů a členským státům se poskytne větší volnost při výběru metod a zdrojů – včetně administrativních zdrojů –, které použijí pro sběr základních dat potřebných pro vypracování těchto statistik. | Obecné souvislosti Cílem tohoto návrhu je aktualizovat, zjednodušit a optimalizovat stávající právní rámec evropské statistiky o trvalých kulturách tím, že se stávající dva právní akty nahradí jediným. Členské státy, zúčastněné strany a útvary Komise volají po změně právního základu pro statistiku trvalých kultur již dlouhou dobu. Od vstupu stávajících právních aktů v platnost se výrazně změnily výrobní podmínky (SZP) i situace na trhu. V souladu s požadavkem, aby byly oficiální statistiky relevantní, tj. aby uspokojovaly současné i budoucí potřeby uživatelů, návrh reviduje některé proměnné, přičemž se významně zjednodušuje členění údajů o výrobě a regionech, a zohledňuje nejnovější změny kategorií vín. Z pohledu strany nabídky návrh reaguje na změnu v potřebách uživatelů, např. pokud jde o údaje o olivových hájích. Návrh také upravuje lhůty pro předávání údajů. Návrh dále zjednodušuje používané proměnné a pojmy a významně přizpůsobuje statistiku trvalých kultur skutečným potřebám uživatelů tím, že zrušuje roční statistiku o změnách sadů a velmi podrobné členění výroby vína. Dále je náležitě zohledněna nezbytná vyváženost mezi potřebami uživatelů a zatížením respondentů a vnitrostátních statistických úřadů. Zavádění nových proměnných nebo nového členění údajů je nahrazeno tím, že jsou vypouštěny některé požadavky plynoucí ze stávajících právních předpisů. Míra dalších požadavků, zejména pokud jde o informace od podniků, je taková, aby bylo sníženo obecné zatížení. Pokud jde o informace získávané od respondentů, je zatížení sníženo zavedením prahů na úrovni zemědělských podniků a na územní úrovni, jež by měly mít za následek menší vzorky. Kdyby k aktualizaci právního rámce nedošlo, mohla by se poněkud snížit relevance evropské statistiky trvalých kultur a mohlo by to ohrozit serióznost rozhodování v souvisejících oblastech politiky. | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Vzhledem k tomu, že účelem tohoto návrhu je aktualizovat stávající ustanovení a přizpůsobit je novým potřebám, měl by být stávající právní základ, jímž je nařízení Rady (EHS) č. 357/79 a směrnice 2001/109/ES, zrušen. | Soulad s ostatními politikami a cíli EU Evropské orgány mnohokrát vyzdvihly významnou úlohu zemědělství pro zajišťování dostatku potravin, produkci zdravých potravin a udržování životaschopnosti venkovských oblastí v Evropské unii. Vzhledem k rostoucí důležitosti konzumace ovoce a jejího výsledného pozitivního dopadu na veřejné zdraví, sílu venkovských hospodářství, zaměstnanost, udržitelnost a konkurenceschopnost ve smyslu sociální politiky a začleňování („bezpečné a zdravé potraviny pro všechny“), je úprava systému statistiky nezbytná. Význam trvalých kultur ve venkovských oblastech a s tím související potřeba značného množství pracovní síly jsou hlavními faktory, jež vyžadují lepší znalosti strukturálních podmínek produkce těchto kultur. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů V období let 2007–2009 proběhly v příslušných pracovních skupinách intenzivní technické konzultace se subjekty, které vypracovávají údaje v rámci Evropského statistického systému. Při několika příležitostech byly vnitrostátní subjekty, které vypracovávají údaje, vyzvány, aby své zúčastněné strany na vnitrostátní úrovni zapojily do diskuzí. Proběhly rovněž konzultace s útvary Komise (generální ředitelství ENTR, AGRI, REGIO, SANCO, ENV) a se zúčastněnými stranami z příslušného odvětví. | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Tento návrh je výsledkem podrobných jednání mezi všemi zúčastněnými stranami. Přihlíží k prioritám mezi dalšími potřebami uživatelů a uvádí je do rovnováhy s dalším zatížením spojeným se sběrem údajů a sestavováním statistik, které by v jejich důsledku mohlo vzniknout. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | Příslušné vědecké/odborné oblasti Zástupci členských států v pracovní skupině Eurostatu pro statistiku plodin jsou odborníci se znalostí stávajících právních předpisů a vnitrostátních systémů pro sběr dat a sestavování statistik v oblasti trvalých kultur. V útvarech Komise, které byly konzultovány, jsou odborníci v oblasti zemědělství nebo v oblasti analýzy politik souvisejících se zemědělstvím. | Použitá metodika Představy a návrhy Eurostatu byly během období 2008–2009 projednávány na zasedáních pracovní skupiny a výborů, a to za účasti zástupců vnitrostátních statistických úřadů nebo odborů vnitrostátních orgánů v oblasti zemědělství, dalších útvarů Komise i externích zúčastněných stran. Tyto představy a návrhy byly poté předloženy pracovní skupině a v rámci plenárního zasedání projednány na základě písemných připomínek, které byly vyžádány od členských států. Eurostat navíc uspořádal dvoustranné konzultace s dalšími útvary Komise, pro něž může být statistika trvalých kultur významná. | Hlavní konzultované organizace/odborníci Vnitrostátní statistické úřady, vnitrostátní orgány v oblasti zemědělství, útvary Komise, zúčastněné strany z příslušného odvětví (např. COPA-COGECA a OIV). | Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Nebyla zmíněna žádná potenciálně závažná rizika s nevratnými důsledky. Mezi odborníky panuje všeobecná shoda v tom, že právní základ pro statistiku trvalých kultur je třeba aktualizovat. | Ze stanovisek obdržených od odborníků během řady zasedání a konzultací vyplynul vyvážený návrh, který uspokojuje potřeby uživatelů, například v oblasti společné zemědělské politiky nebo z hlediska sociálního rozměru zemědělství, a zároveň bere ohled na efektivitu sběru dat s cílem minimalizovat zatížení respondentů. | Prostředky zveřejnění odborných stanovisek Dokumenty a zápisy ze zasedání pracovní skupiny, k dispozici na stránkách CIRCA. Dvoustranné korespondence, zejména v písemné podobě. | Analýza účinků a důsledků Možnost 1 (základní možnost, tj. žádný nový zásah Evropské unie). Pokud by Evropská unie nepřijala žádné nové opatření, byla by srovnatelnost a harmonizace statistiky trvalých kultur v celé Evropě oslabena a vzhledem k tomu, že ve velké části regionů EU mají trvalé kultury dominantní podíl, by možnosti efektivního uplatňování statistik vypracovaných partnerskými zeměmi na základě společných pojmů a formátů vykazování nebyly plně využity. Není-li statistika trvalých kultur z oficiálních zdrojů harmonizována nebo dostupná, nebo je-li dostupná pouze částečně, jelikož je poskytována na dobrovolném základě, je nezbytné použít jiné zdroje (zúčastněné strany a organizace obchodníků). V důsledku toho může trpět kvalita údajů, což by mohlo mít nepříznivý dopad na tvorbu politik. Možnost 2 (zásah Evropské unie podle návrhu). Navrhovaný rámec pro evropskou statistiku zlepšuje srovnatelnost údajů, což zvyšuje její význam pro uživatele jak na evropské, tak na vnitrostátní úrovni. Navíc používání jednotných pojmů a formátů vykazování může přispět k efektivnějšímu sběru a využívání statistiky trvalých kultur. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | Shrnutí navrhovaných opatření Cílem tohoto nařízení je aktualizovat společný rámec pro systematické vypracovávání statistiky týkající se trvalých kultur, a to prostřednictvím sběru, sestavování, zpracovávání a předávání harmonizované evropské statistiky trvalých kultur. | Právní základ Právním základem pro evropskou statistiku je článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie. Opatření k vypracování statistik, jestliže je to nezbytné k provádění činností Evropské unie, přijímá Evropský parlament a Rada v souladu s řádným legislativním postupem. Zmíněný článek stanoví požadavky na vypracovávání evropských statistik, a sice vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací. | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Evropské unie. | Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu / těchto důvodů: | Hlavním zájmem z hlediska kvality jakýchkoli statistických údajů je srovnatelnost. Té nemohou členské státy dosáhnout do nezbytné míry bez jasného evropského rámce, tj. bez evropských právních předpisů stanovících společné statistické pojmy, formáty vykazování a požadavky na kvalitu. Za tímto účelem existují evropské právní předpisy v oblasti statistiky trvalých kultur již od roku 1977, pokud jde o sady ovocných stromů, a od roku 1979, pokud jde o vinice určené k výrobě vína. Uživatelé i subjekty, které vypracovávají statistiky, však volají po aktualizaci. | Opatření jen na úrovni členských států by mělo nepříznivý dopad na jejich zájmy. Vzhledem k tomu, že statistika trvalých kultur má kromě domácí složky také významný mezinárodní rozměr v podobě zahraničního obchodu, chtějí mít orgány členských států k dispozici mezinárodně srovnatelné statistické informace. Bez takové statistiky, sbírané a sestavované s použitím společného rámce na úrovni Evropské unie, by byly význam a účinnost (vnitrostátních) systémů zemědělských statistik oslabeny. Neexistence společného rámce, který by používal společné pojmy a formáty vykazování, by také ohrozila či úplně znemožnila možnost výměny statistik. | Cílů návrhu lze lépe dosáhnout prostřednictvím opatření na úrovni Evropské unie z tohoto důvodu / těchto důvodů: | Členské státy nemohou dostatečně dosáhnout cílů návrhu, a proto jich lze lépe dosáhnout na úrovni Evropské unie, a to na základě evropského právního aktu, protože pouze Komise může koordinovat nezbytné sladění statistických informací na úrovni Evropské unie. Na druhé straně sběr dat a sestavování srovnatelné statistiky trvalých kultur mohou organizovat pouze členské státy. V důsledku této skutečnosti může Evropská unie učinit opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. | Co se týče využití kvalitativních charakteristik k doložení toho, že sledovaných cílů lze dosáhnout lépe opatřením na úrovni Unie, tento návrh usiluje o vypracovávání harmonizované evropské statistiky týkající se trvalých kultur, a lze jej tedy účinně uplatnit pouze na úrovni Evropské unie. Návrh povede k zajištění srovnatelnějších a tedy přínosnějších údajů. | Cílem návrhu je harmonizovat pojmy, zpracovávaná témata a charakteristiky požadovaných informací, rozsah sledování, kritéria kvality a lhůty pro vykazování a výsledky v zájmu dosažení přínosné, aktuální, srovnatelné a soudržné evropské statistiky. Volba způsobu sběru dat je však ponechána na členských státech, jelikož vnitrostátní subjekty, které sestavují statistiky, mohou ze své pozice učinit nejvhodnější rozhodnutí, pokud jde o metody a zdroje údajů. Z toho důvodu se iniciativa Evropské unie, pokud jde o metodické normy, omezí na soubor doporučených pokynů, který bude vypracován v úzké spolupráci s členskými státy. | Návrh je tedy v souladu se zásadou subsidiarity. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: | Nařízení se omezuje na minimum potřebné k dosažení svého cíle a nepřekračuje to, co je k jeho dosažení nezbytné. Nespecifikuje mechanismy sběru údajů v jednotlivých členských státech, nýbrž pouze vymezuje údaje, které mají být poskytovány, s cílem zaručit harmonizované struktury a časový rámec. Dále je třeba uvést, že všechny požadované informace o vinicích určených k výrobě vína jsou k dispozici v registru vinic, který musí vytvořit a vést členské státy s významnou výrobou vína nejméně do roku 2015. | Četnost předávání údajů v některých případech a možnost většího využití jiných zdrojů než zjišťování (např. administrativních zdrojů nebo vhodných technik statistického odhadování) by měly vést ke snížení finančního a administrativního zatížení vnitrostátních, regionálních nebo místních orgánů, hospodářských subjektů i občanů. | Volba nástrojů | Navrhovaný nástroj: nařízení. | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Výběr vhodného nástroje závisí na legislativním cíli. Vzhledem k informačním potřebám na evropské úrovni je v případě evropských statistik běžnou praxí používat jako základní akty spíše nařízení než směrnice. Nařízení se upřednostňuje, protože stanoví tutéž právní úpravu v celé Evropské unii a členským státům neponechává žádný prostor k tomu, aby ji použily neúplně nebo selektivně. Je přímo použitelné, což znamená, že se nemusí provádět do vnitrostátních právních předpisů. Naopak směrnice, jež mají za cíl harmonizaci vnitrostátních právních předpisů, jsou pro členské státy závazné, pokud jde o jejich cíle, avšak vnitrostátním orgánům ponechávají možnost zvolit si vlastní způsob, jak těchto cílů dosáhnout. Rovněž musí být provedeny do vnitrostátních právních předpisů. Použití nařízení je v souladu s ostatními právními akty v oblasti statistiky přijatými od roku 1979, pokud jde o vinice určené k výrobě vína. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Evropské unie. | DALšÍ INFORMACE | Zjednodušení | Návrh zjednodušuje administrativní postupy pro orgány veřejné správy (orgány EU či vnitrostátní orgány) a soukromé subjekty. | Méně podrobné členění údajů o straně nabídky podle regionů, odrůd, tříd hustoty, tříd stáří a zrušení produkčních tříd, možnost omezení rozsahu podle velikosti zemědělských podniků produkujících trvalé kultury a zrušení předávání ročních údajů o změnách plochy vinic určených k výrobě vína zjednoduší práci správních orgánů na úrovni EU i jednotlivých členských států. | Možnost omezení rozsahu sběru dat o trvalých kulturách sníží zatížení respondentů, zejména pak v případě mikropodniků. Členské státy mohou získat nezbytné údaje za použití kombinace zdrojů (zjišťování, ale také využití údajů od orgánů státní a místní správy nebo postupů odhadování), což má snížit zatížení respondentů, a to jak podniků, tak domácností. | Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede ke zrušení stávajících právních předpisů. | Evropský hospodářský prostor Navrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho oblast působnosti měla být rozšířena i na Evropský hospodářský prostor. | 2010/0133 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropské statistice týkající se trvalých kultur (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po předání návrhu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: 1. Nařízení Rady (EHS) č. 357/79 ze dne 5. února 1979 o statistických zjišťováních ploch vinic[3] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/109/ES ze dne 19. prosince 2001 o statistických zjišťováních prováděných členskými státy pro stanovení produkčního potenciálu sadů určitých druhů ovocných stromů[4] byly několikrát změněny. Vzhledem k tomu, že jsou nyní nutné další změny a zjednodušení, měly by být tyto akty v zájmu jasnosti nahrazeny jedním aktem, v souladu s novým přístupem, jehož cílem je zjednodušit právní předpisy Unie a zlepšit právní úpravu. 2. Aby mohla Komise vykonávat úlohu, kterou byla pověřena Smlouvou a ustanoveními právních předpisů Unie, jimiž se řídí společná organizace zemědělských trhů, musí být přesně informována o produkčním potenciálu sadů určitých druhů trvalých kultur v rámci Unie. V zájmu řádného řízení společné zemědělské politiky Komise požaduje, aby byly pravidelně v pětiletém intervalu poskytovány údaje týkající se trvalých kultur. 3. Aby bylo možné sledovat produkční potenciál a situaci na trhu, musí být k dispozici strukturální statistika trvalých kultur. Kromě informací poskytovaných v souvislosti s jednotnou společnou organizací trhu jsou nezbytné i informace o členění údajů podle regionů. Členské státy by proto měly tyto informace shromažďovat a ke stanoveným termínům je předávat Komisi. 4. Statistika trvalých kultur má zásadní význam pro řízení trhů na úrovni Unie. Za nezbytné se rovněž považuje to, aby kromě ročních statistik týkajících se ploch a produkce, na které se v současnosti vztahují jiné právní předpisy Unie, byla právně upravena i strukturální statistika trvalých kultur. 5. Aby se zamezilo zbytečnému zatížení zemědělských podniků a správních orgánů, měly by být stanoveny určité prahové hodnoty pro základní subjekty vyjma nevýznamných subjektů. 6. Aby byly zaručeny harmonizované údaje, musí být jasně uvedeny nejdůležitější definice, referenční období a požadavky na přesnost, jež mají být uplatněny při vypracovávání těchto statistik. 7. Aby byla pro uživatele zajištěna dostupnost těchto statistik v potřebném časovém rámci, měl by být stanoven harmonogram pro předávání údajů Komisi. 8. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS)[5] mají všechny statistiky členských států předkládané Komisi a členěné podle územních jednotek používat klasifikaci NUTS. Aby tedy bylo možné vypracovávat srovnatelné regionální statistiky, měly by být územní jednotky definovány podle klasifikace NUTS. Jelikož jsou však pro řádné řízení odvětví vinařství a vinohradnictví potřeba jiná územní členění, může se pro tyto účely rozhodnout o použití jiných územních jednotek. 9. Pro posouzení kvality údajů a pro analýzu výsledků jsou nezbytné zprávy o metodice a kvalitě, které by měly být pravidelně předkládány. 10. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice[6] tvoří referenční rámec pro evropskou statistiku trvalých kultur. Zejména požaduje dodržování zásad profesionální nezávislosti, nestrannosti, objektivity, spolehlivosti, statistické důvěrnosti a efektivity nákladů. 11. Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení společného právního rámce pro systematický sběr, sestavování a předávání evropské statistiky o trvalých kulturách v členských státech, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. 12. Komise by měla být pro účely změny příloh zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. 13. Byl konzultován Stálý výbor pro zemědělskou statistiku, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět 1. Toto nařízení stanoví společný rámec pro systematické vypracovávání evropské statistiky trvalých kultur uvedených v příloze I. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1. „trvalou kulturou“ kultura nepěstovaná systémem střídání plodin, která je na dané půdě pěstována delší dobu a která se sklízí několik let, jiná než trvalý travní porost; 3. „osázeným pozemkem“ zemědělský pozemek podle definice v čl. 2 odst. 1a nařízení Komise (ES) č. 796/2004[7] osázený některou z trvalých kultur uvedených v příloze I; 2. „osázenou plochou“ plocha pozemků osázených homogenní výsadbou příslušné trvalé kultury zaokrouhlená na nejbližší počet arů (100 m2); 4. „sklizňovým rokem“ kalendářní rok, ve kterém začíná sklizeň; 5. „hustotou“ počet rostlin na hektar; 6. „obvyklým obdobím výsadby“ období roku, kdy jsou trvalé kultury obvykle vysazovány, počínaje polovinou podzimu a konče polovinou jara následujícího roku; 7. „rokem výsadby“ první rok vegetativního vývoje rostliny ode dne, kdy byla vysazena na své konečné místo výsadby; 8. „stářím“ počet let od roku výsadby, který se považuje za první rok 1; 9. „jabloní se stolními jablky a hrušní se stolními hruškami“ jabloňové sady a hrušňové sady, kromě sadů výhradně určených k průmyslovému zpracování; 10. „révou vinnou pro jiné účely“ veškerá plocha vinic, která má být uvedena v registru vinic podle hlavy I nařízení Komise (ES) č. 436/2009[8]; 11. „hrozny pro dvojí využití“ hrozny „odrůd révy vinné, které jsou zatříděny členskými státy v souladu s čl. 120a odst. 2 až 6 nařízení (ES) č. 1234/2007[9], pro tutéž správní jednotku jako odrůdy moštové a současně jako odrůdy stolních hroznů nebo odrůdy určené k výrobě rozinek nebo vínovice“[10]; 12. „kombinovanými kulturami“ kombinace kultur pěstovaných současně na jednom pozemku. Článek 3 Rozsah sledování 1. Statistiky, jež se mají předkládat v případě kultur uvedených v bodech 1 až 11 přílohy I, musí vypovídat nejméně o 95 % celkové osázené plochy v zemědělských podnicích, jejichž produkce je kompletně nebo převážně určena pro trh s příslušnou trvalou kulturou v každém členském státě. Mohou být vyloučeny zemědělské podniky s plochou menší než 0,1 hektaru, jejichž produkce je kompletně nebo převážně určena pro trh s příslušnou trvalou kulturou v každém členském státě, pokud jejich souhrnná plocha představuje méně než 5 % celkové osázené plochy jednotlivé kultury. 2. Plocha kombinovaných kultur by měla být rozdělena na jednotlivé kultury v poměru k ploše půdy, kterou zabírají. 3. Aniž je dotčen jakýkoli akt v přenesené pravomoci přijatý v souladu s čl. 4 odst. 4 tohoto nařízení, předkládají se statistiky v případě kultur uvedených v bodě 12 přílohy I na základě údajů dostupných v registru vinic zavedeném v souladu s článkem 185a nařízení (ES) č. 1234/2007 pro všechny podniky zahrnuté v tomto registru podle čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení Komise (ES) č. 436/2009[11]. Článek 4 Vypracovávání údajů 1. Členské státy vypracují během roku 2012 a následně každých pět let údaje podle přílohy II týkající se plochy osázené trvalými kulturami uvedenými v bodech 1 až 11 přílohy I. 2. Členské státy vypracují během roku 2015 a následně každých pět let údaje podle přílohy III týkající se plochy osázené trvalými kulturami uvedenými v bodě 12 přílohy I. 3. Každý členský stát vypracuje strukturální statistiky uvedené v přílohách II a III týkající se osázené plochy trvalých kultur, která u každé jednotlivé trvalé kultury uvedené v příloze I činí v rámci území daného členského státu nejméně 500 ha. 4. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 pro účely změny seznamu v příloze I a statistik stanovených v přílohách II a III. Článek 5 Referenční rok 1. V případě údajů podle přílohy II s ohledem na trvalé kultury uvedené v bodech 1 až 11 přílohy I je prvním referenčním rokem rok 2012. 2. V případě údajů podle přílohy III s ohledem na trvalé kultury uvedené v bodě 12 přílohy I je prvním referenčním rokem rok 2015. 3. Předkládané statistiky se vztahují k osázené ploše po obvyklém období výsadby. Článek 6 Požadavky na přesnost 1. Členské státy, které provádějí výběrová zjišťování za účelem získání těchto statistických údajů, přijmou veškeré kroky nezbytné k tomu, aby údaje splňovaly tyto požadavky na přesnost: variační koeficient údajů nesmí na vnitrostátní úrovni překročit 3 % u obdělávané plochy každé jednotlivé kultury uvedené v bodech 1 až 11 přílohy I a 1 % v případě kultur uvedených v bodě 12 přílohy I. 2. Rozhodne-li se některý členský stát použít jiné zdroje statistických informací než zjišťování, zajistí, aby informace z takových zdrojů dosahovaly alespoň stejné kvality jako informace získané statistickým zjišťováním. 3. Rozhodne-li se některý členský stát použít administrativní zdroj, uvědomí o tom Komisi předem a poskytne podrobné údaje týkající se metody, která má být použita, a kvality údajů z tohoto administrativního zdroje. Článek 7 Regionální statistika 1. Použije se regionální členění podle příloh II a III. 2. Úrovně NUTS uváděné v přílohách jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 1059/2003. Článek 8 Předávání údajů Komisi 1. Členské státy předají Komisi (Eurostatu) údaje stanovené v přílohách II a III nejpozději do 31. července roku následujícího po referenčním období. 2. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 pro účely úpravy tabulek pro předávání údajů uvedených v přílohách II a III. Článek 9 Zpráva o metodice a kvalitě 1. Pro účely tohoto nařízení se pro předávané údaje použijí kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009[12]. 2. Členské státy předloží Komisi (Eurostatu) do 31. července 2013 a následně každých pět let zprávy o kvalitě předaných údajů a o použitých metodách. 3. Tyto zprávy musí s ohledem na kritéria kvality zmíněná v odstavci 1 obsahovat tyto informace: a) organizaci zjišťování prováděných podle tohoto nařízení a použitou metodiku; b) úroveň přesnosti a rozsah pokrytí, jichž bylo dosaženo při výběrových zjišťováních uvedených v tomto nařízení; a c) kvalitu použitých zdrojů jiných než zjišťování. 4. Členské státy Komisi informují o jakékoli změně v metodách či jiné změně, která by mohla statistiky významným způsobem ovlivnit, a to nejpozději tři měsíce před vstupem změny v platnost. 5. Je třeba zohlednit zásadu, podle níž dodatečné náklady a zatížení nepřekročí rozumné meze. Článek 10 Výkon přenesení pravomoci 1. Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 4 odst. 4 a čl. 8 odst. 2 se Komisi svěřují na dobu neurčitou. 2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 11 a 12. Článek 11 Zrušení přenesení pravomoci 1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 4 odst. 4 a v čl. 8 odst. 2 zrušit. 2. Jestliže některý orgán zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí nejpozději jeden měsíc před přijetím konečného rozhodnutí druhého zákonodárce a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení. 3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie . Článek 12 Námitky proti aktům v přenesené pravomoci 1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Tato lhůta se z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady prodlouží o jeden měsíc. 2. Pokud Evropský parlament ani Rada v této lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit, vstupuje akt v přenesené pravomoci v platnost dnem v něm stanoveným. 3. Přijatý akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Příslušný orgán své námitky proti aktu v přenesené pravomoci odůvodní. Článek 13 Zrušení Nařízení (EHS) č. 357/79 a směrnice 2001/109/ES se zrušují s účinkem od 1. ledna 2012. Odkazy na zrušené nařízení a zrušenou směrnici se považují za odkazy na toto nařízení. Článek 13 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se ode dne 1. ledna 2012. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V … dne … Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda Příloha I Trvalé kultury 14. Jabloně se stolními jablky 15. Jabloně k průmyslovému zpracování (nepovinné) 16. Hrušně se stolními hruškami 17. Hrušně k průmyslovému zpracování (nepovinné) 18. Meruňky 19. Broskvoně 20. Pomerančovníky 21. Maloplodé citrusové stromy 22. Citroníky 23. Olivovníky 24. Révy vinné určené k produkci stolních hroznů 25. Révy vinné pro účely jiné než produkce stolních hroznů Příloha II Statistické údaje o ovocných sadech a olivových hájích 1. Druhy a regionální členění Druh | Regionální úroveň, která se má použít v případě regionálních údajů | Jabloně se stolními jablky | NUTS 1 | Jabloně k průmyslovému zpracování | Hrušně se stolními hruškami | Hrušně k průmyslovému zpracování (nepovinné) | Meruňky | Broskvoně | Pomerančovníky | Maloplodé citrusové stromy | Citroníky | Olivovníky | Stolní hrozny | 2. Členění druhů podle „skupin“ Druh | Členění | Jabloně | Skupina Boskoop rouge | Skupina Braeburn | Skupina Cox Orange | Skupina Cripps Pink | Skupina Elstar | Skupina Fuji | Skupina Gala | Skupina Golden delicious | Skupina Granny smith | Skupina Idared | Skupina Jonagold | Skupina Jonagored | Skupina Morgenduft | Skupina Red delicious | Skupina Reinette blanche du Canada | Skupina Shampion | Skupina Lobo | Ostatní | Hrušně | Skupina Conference | Skupina William | Skupina Abate | Skupina Rocha | Skupina Coscia-ercolini | Skupina Guyot | Skupina Blanquilla | Skupina Decana | Skupina Kaiser | Skupina Doyenné du Comice | Ostatní | Broskvoně | Broskve jiné než nektarinky a broskve ke zpracování | Žlutomasé | Velmi rané: sklizeň do 15. června | Rané: sklizeň od 16. června do 15. července | Středně rané: sklizeň od 16. července do 15. srpna | Pozdní: sklizeň po 15. srpnu | Bělomasé | Velmi rané: sklizeň do 15. června | Rané: sklizeň od 16. června do 15. července | Středně rané: sklizeň od 16. července do 15. srpna | Pozdní: sklizeň po 15. srpnu | Plochá broskev | Nektarinky | Žlutomasé | Velmi rané: sklizeň do 15. června | Rané: sklizeň od 16. června do 15. července | Středně rané: sklizeň od 16. července do 15. srpna | Pozdní: sklizeň po 15. srpnu | Bělomasé | Velmi rané: sklizeň do 15. června | Rané: sklizeň od 16. června do 15. července | Středně rané: sklizeň od 16. července do 15. srpna | Pozdní: sklizeň po 15. srpnu | Broskve ke zpracování (včetně skupiny Pavie) | Meruňky | Velmi rané: sklizeň do 31. května | Rané: sklizeň od 1. června do 30. června | Středně rané: sklizeň od 1. července do 31. července | Pozdní: sklizeň po 1. srpnu | Pomerančovníky | Navel | Rané: sklizeň od října do ledna | Středně rané: sklizeň od prosince do března | Pozdní: sklizeň od ledna do května | Blanca | Rané: sklizeň od prosince do března | Pozdní: sklizeň od března do května | Sanguine | Ostatní | Maloplodé citrusové stromy | Satsumy | Zvláště rané satsumy: sklizeň od září do listopadu | Ostatní satsumy: sklizeň od října do prosince | Klementinky | Rané klementinky: sklizeň od září do prosince | Středně rané klementinky: sklizeň od listopadu do ledna | Pozdní klementinky: sklizeň od ledna do března | Ostatní malé citrusy včetně hybridů | Citroníky | Zimní odrůdy: sklizeň od října do dubna | Letní odrůdy: sklizeň od února do září | Olivovníky | Stolní olivy | Olivy na výrobu oleje | Olivy pro dvojí využití | Révy vinné se stolními hrozny | Bílé hrozny | Bez jader | Normální | Červené hrozny | Bez jader | Normální | 3. Třídy hustoty Třídy hustoty | Jabloně a hrušně | Broskvoně, nektarinky a meruňky | Pomerančovníky, maloplodé citrusové stromy a citroníky | Olivovníky | Révy vinné se stolními hrozny | Hustota (počet stromů/hektar) | 1 | < 400 | < 600 | < 250 | < 140 | < 1000 | 2 | 400–1599 | 600–1199 | 250–499 | 140–399 | 1000–1499 | 3 | 1600–3199 | ≥ 1200 | 500–749 | ≥ 400 | ≥ 1500 | Stáří (počet let od výsadby) | 1 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–3 | 2 | 5–9 | 5–14 | 5–9 | 5–11 | 3–9 | 3 | 10–14 | 15 a více | 10–14 | 12–49 | 9–19 | Region: | Druh: | Skupina: | Třída stáří 1 | Třída stáří 2 | Třída stáří 3 | Třída stáří 4 | Třída stáří 5 | Č. | B. | Plocha vinic celkem (plodících/ještě neplodících) | Celkem | Plocha plodících vinic osazených | moštovými odrůdami | b) | b) | - z toho vhodné k výrobě vín s CHOP | b) | b) | - z toho vhodné k výrobě vín s CHZO | b) | b) | - z toho vhodné k výrobě vín bez CHOP či CHZO | b) | b) | - z toho „hrozny pro dvojí využití“ | b) | b) | hrozny k sušení | b) | b) | Celkem | b) | b) | a) Dotčené členské státy: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI a SK. b) Nepovinné Tabulka 1.2: Vinařské podniky podle druhu produkce podle NUTS 2 a) Proměnné/charakteristiky | Poč. podn. | Poč. poz. | Plocha (ha) | Výroba (hl nebo 100 kg) 3 | Č. | B. | Plocha vinic celkem (plodících/ještě neplodících) | Celkem | Plocha plodících vinic osazených | moštovými odrůdami | b) | b) | - z toho vhodné k výrobě vín s CHOP | b) | b) | - z toho vhodné k výrobě vín s CHZO | b) | b) | - z toho vhodné k výrobě vín bez CHOP či CHZO | b) | b) | - z toho „hrozny pro dvojí využití“ | b) | b) | hrozny k sušení | b) | b) | Celkem | b) | b) | Ještě neplodící vinice osazené | moštovými hrozny (včetně „hroznů pro dvojí využití“) | - | - | - z toho vhodné k výrobě vín s CHOP | - | - | - z toho vhodné k výrobě vín s CHZO | - | - | - z toho vhodné k výrobě vín bez CHOP či CHZO | - | - | - z toho „hrozny pro dvojí využití“ | - | - | hrozny k sušení | - | - | Celkem | - | - | Vinice (plodící/ještě neplodící) určené k produkci | vegetativního množitelského materiálu révy | - | - | jiné révy jinde nezařazené (jnz) | - | - | a) Dotčené členské státy: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI a SK. b) Nepovinné Tabulka 1.3: Údaje podle druhu produkce podle pěstitelské oblasti (CHOP a), CHZO a), jiné plochy) b) Proměnné/charakteristiky | Poč. podn. | Poč. poz. | Plocha (ha) | Výroba (hl nebo 100 kg) 3 | Č. | B. | Plocha vinic celkem (plodících/ještě neplodících) | Celkem | Plocha plodících vinic osazených | moštovými odrůdami | c) | c) | - z toho vhodné k výrobě vín s CHOP | c) | c) | - z toho vhodné k výrobě vín s CHZO | c) | c) | - z toho vhodné k výrobě vín bez CHOP či CHZO | c) | c) | - z toho „hrozny pro dvojí využití“ | c) | c) | hrozny k sušení | c) | c) | Celkem | c) | c) | Ještě neplodící vinice osazené | moštovými hrozny (včetně „hroznů pro dvojí využití“) | - | - | - z toho vhodné k výrobě vín s CHOP | - | - | - z toho vhodné k výrobě vín s CHZO | - | - | - z toho vhodné k výrobě vín bez CHOP či CHZO | - | - | - z toho „hrozny pro dvojí využití“ | - | - | hrozny k sušení | - | - | Celkem | - | - | Vinice (plodící/ještě neplodící) určené k produkci | vegetativního množitelského materiálu révy | - | - | jiné révy jinde nezařazené (jnz) | - | - | a) Údaje podle pěstitelské oblasti musí být vypracovány pro každé „označení původu nebo zeměpisné označení“ podle části II hlavy II kapitoly I oddílu Ia pododdílu I nařízení (ES) č. 1234/2007. b) Dotčené členské státy: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI a SK. c) Nepovinné Tabulka 2: Vinařské podniky podle třídy velikosti podle členských států Tabulka 2.1: Vinařské podniky podle tříd velikosti celkové plochy vinic, vinice celkem Třídy velikosti (ha) | Poč. podn. | Poč. poz. | Plocha (ha) | Výroba (hl nebo 100 kg) | < 0,10 * | 0,10 – < 0,50 | 0,50 – < 1 | 1 – < 3 | 3 – < 5 | 5 – < 10 | > 10 | * Pouze pro dotčenou zemi (dotčené země). Tabulka 2.2: Vinařské podniky podle tříd velikosti celkové plochy vinic, réva vinná k produkci moštových hroznů - celkem Členění údajů stejné jako v tabulce 2.1. Tabulka 2.2.1: Vinařské podniky podle tříd velikosti celkové plochy vinic, réva vinná k produkci moštových hroznů vhodných k výrobě vín s CHOP Členění údajů stejné jako v tabulce 2.1. Tabulka 2.2.2: Vinařské podniky podle tříd velikosti celkové plochy vinic, réva vinná k produkci moštových hroznů vhodných k výrobě vín s CHZO Členění údajů stejné jako v tabulce 2.1. Tabulka 2.2.3: Vinařské podniky podle tříd velikosti celkové plochy vinic, réva vinná k produkci moštových hroznů pro „dvojí využití“ Členění údajů stejné jako v tabulce 2.1. Tabulka 2.2.4: Vinařské podniky podle tříd velikosti celkové plochy vinic, moštové hrozny určené k získání vín bez CHOP a/nebo CHZO Členění údajů stejné jako v tabulce 2.1. Tabulka 2.3: Vinařské podniky podle tříd velikosti celkové plochy vinic, réva vinná k produkci hroznů k sušení Členění údajů stejné jako v tabulce 2.1. Tabulka 2.4: Vinařské podniky podle tříd velikosti celkové plochy vinic, révy vinné jnz Členění údajů stejné jako v tabulce 2.1. Tabulka 3: Vinařské podniky podle stupně specializace a tříd velikosti Třídy velikosti (ve sloupci): viz řádky tabulky 2 (< 0,1 ha / 0,10 – < 0,50 ha / atd.) Tabulka 3.1: Vinařské podniky podle stupně specializace a tříd velikost podle NUTS 1 / NUTS 2 (stanoví členské státy) Stupeň specializace | < 0,10 ha4 | … | Poč. podn. | Plocha (ha) | Výroba (hl nebo 100 kg) | Poč. podn. | Plocha (ha) | Výroba (hl nebo 100 kg) | Podniky pěstující révu vinnou | Podniky s vinicemi určenými výhradně pro výrobu vína | (z toho podniky s vinicemi určenými výhradně pro výrobu vína s CHOP a/nebo CHZO | - z toho pouze CHOP | - z toho pouze CHZO | - z toho CHOP a CHZO | (z toho podniky s vinicemi určenými výhradně pro výrobu vína bez CHOP a/nebo CHZO | (z toho podniky s vinicemi určenými pro výrobu několika druhů vína | Podniky s vinicemi určenými výhradně pro výrobu rozinek | Podniky s jinými vinicemi | Podniky s vinicemi určenými k několika druhům produkce | Tabulka 3.2: Vinařské podniky podle stupně specializace a tříd velikost podle pěstitelských oblastí (CHOP, CHZO, jiné plochy, které stanoví členské státy) Stupeň specializace | < 0,10 ha 4 | … | Poč. podn. | Plocha (ha) | Výroba (hl nebo 100 kg) | Poč. podn. | Plocha (ha) | Výroba (hl nebo 100 kg) | Jako v tabulce 3.1 | Tabulka 4: Hlavní odrůdy révy vinné V tabulkách se uvedou odrůdy zařazené do seznamu hlavních odrůd a odpovídajících ploch oznámených podle nařízení (ES) č. 555/2008[14] (tabulka 16 v příloze XIII). Použijí se tyto třídy stáří: < 3 roky 3–9 let 10–29 let > 30 let Tabulka 4.1: Hlavní moštové odrůdy podle třídy stáří podle NUTS 2 Tabulka 4.1.01: Hlavní moštové odrůdy podle třídy stáří pro „NUTS X*“ Odrůda révy vinné | < 3 roky | … | Poč. podn. | Plocha (ha) | Poč. podn. | Plocha (ha) | Podniky pěstující révu vinnou | 1. z toho červené odrůdy, celkem | 1.1. z toho odrůda 1 | 1.2. z toho odrůda 2 | 1.3. z toho odrůda… | … | 1.N. z toho ostatní červené smíšené odrůdy | 2. z toho bílé odrůdy, celkem | 2.1. z toho odrůda 1 | 2.2. z toho odrůda 2 | 2.3. z toho odrůda… | … | 2.N. z toho ostatní bílé smíšené odrůdy | 3. z toho odrůdy různých barev, celkem | 3.1. z toho odrůda 1 | 3.2. z toho odrůda 2 | 3.3. z toho odrůda… | … | 3.N. z toho ostatní smíšené odrůdy ostatních smíšených barev | 4. z toho odrůdy bez specifikované barvy | * X odpovídá příslušnému ze stávajících NUTS 2 v zemi s plochou vinic větší než prahová hodnota (tabulka 4.1.01, 4.1.02 atd.) Tabulka 4.2: Hlavní moštové odrůdy podle pěstitelské oblasti (CHOP) Tabulka 4.2.01: Hlavní moštové odrůdy pro „CHOP X*“ Odrůda révy vinné | < 3 roky | … | Poč. podn. | Plocha (ha) | Poč. podn. | Plocha (ha) | Jako v tabulce 4.1 | * X odpovídá příslušnému ze stávajících CHOP v zemi s plochou vinic větší než prahová hodnota (tabulka 4.2.01, 4.2.02 atd.) Tabulka 4.3: Hlavní moštové odrůdy podle pěstitelské oblasti (CHZO) Tabulka 4.3.01: Hlavní moštové odrůdy pro „CHZO X*“ Odrůda révy vinné | < 3 roky | … | Poč. podn. | Plocha (ha) | Poč. podn. | Plocha (ha) | Jako v tabulce 4.1 | * X odpovídá příslušnému ze stávajících CHZO v zemi s plochou vinic větší než prahová hodnota (tabulka 4.3.01, 4.3.02 atd.) Tabulka 4.4: Hlavní moštové odrůdy podle pěstitelské oblasti (jiné plochy) Tabulka 4.4.01: Hlavní moštové odrůdy pro „jinou plochu X*“ Odrůda révy vinné | < 3 roky | … | Poč. podn. | Plocha (ha) | Poč. podn. | Plocha (ha) | Jako v tabulce 4.1 | * X odpovídá příslušné ze stávajících jiných ploch v zemi s plochou vinic větší než prahová hodnota (tabulka 4.4.01, 4.4.02 atd.) Prahové hodnoty Údaje by měly být rozčleněny pouze tehdy, pokud celková plocha uvedená v okénku tabulky nebo odpovídající ploše vinic vztahující se k údajům v okénku tabulky činí nejméně 500 ha. [1] Úř. věst. L 54, 5.3.1979, s. 124. [2] Úř. věst. L 13, 16.1.2002, s. 21. [3] Úř. věst. L 54, 5.3.1979, s. 124. [4] Úř. věst. L 13, 16.1.2002, s. 21. [5] Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1. [6] Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164. [7] Nařízení Komise (ES) č. 796/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro podmíněnost, odlišení a integrovaný administrativní a kontrolní systém podle nařízení Rady (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (Úř. věst. L 141, 30.4.2004, s. 18). [8] Úř. věst. L 128, 27.5.2009, s. 15. [9] Nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1). [10] Nařízení Komise (ES) č. 436/2009 ze dne 26. května 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o registr vinic, povinná prohlášení a shromažďování údajů pro sledování trhu, průvodní doklady pro přepravu vinařských produktů a evidenční knihy vedené v odvětví vína (Úř. věst. L 128, 27.5.2009, s. 15). [11] Úř. věst. L 128, 27.5.2009, s. 15. [12] Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164. [13] „Olympijský“ průměr (objem výroby za 3 roky během posledních 5 let, přičemž se nezohlední nejvyšší a nejnižší hodnota). [14] Úř. věst. L 170, 30.6.2008, s. 1.