ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3.2

Podle názoru EHSV musí být vytvořeny takovéto nástroje k hospodaření s půdou podepřené šesti pilíři: a) zákonné nástroje regionálního plánování a plánování měst na evropské, národní i regionální úrovni a nástroje využití půdy na národní a regionální úrovni, které zvláště zohledňují příměstské zemědělské oblasti a zemědělské politiky a znemožňují přeřazení zemědělské půdy na jiné využití; b) zákonné a transparentní nástroje k regulování situací, kdy soukromí a veřejní vlastníci půdy dočasně přestanou území využívat; profesionálním zemědělcům by měla být nabídnuta možnost najmout tuto půdu za účelem pěstování plodin a/nebo chovu hospodářských zvířat, což napomáhá zvyšování zemědělské produkce; c) zrušení nadměrného zdanění půdy používané pro zemědělské účely v těchto oblastech. Ty by měly být zdaněny na stejném základě jako městské průmyslové a/nebo obydlené oblasti; d) nové a lepší iniciativy na úrovni města k posílení zásady subsidiarity (odpovědnosti místních samospráv a politiků) v plánování měst, ve všech případech využívající nadměstská kritéria založená na spolupráci mezi městy a na územní soudržnosti; e) nová kritéria pro financování města, např. koncept „chráněných zemědělských oblastí“, ve kterých má přednost ochrana zemědělské půdy před zabráním půdy městem, umožňující zmenšit závislost financování města z daní ve srovnání s jinými kritérií; f) povinné a závazné zavedení „studií o dopadu na zemědělství“ příslušnou zemědělskou správou, kdykoli se v příměstské zemědělské oblasti plánuje akce, která by mohla znamenat úbytek zemědělské půdy.
6.9

Co se týče otázky „vícerychlostní Evropy“, neexistuje žádná formální definice, z níž by mohla Unie vycházet. Některé projekty, jako měnová unie a Schengenská dohoda, jsou úspěšné. Odlišná situace a přístup jednotlivých členských států, prezentované v Doporučeních pro hospodářskou politiku, nejsou dostatečným podkladem pro řešení nedostatečně definované problematiky „vícerychlostního postupu“, jež by mohly vést ke zkreslení výsledků hospodářské soutěže. Dobrým výchozím bodem by se mohl stát proces obsažený v návrhu ústavy.
7.6

V kontextu procesu devoluce plánovaném Komisí je rozhodující role delegací stanovená v Pokynech k zásadám a správným postupům pro zapojení nestátních aktérů vydaných dne 24. února 2002. Tyto delegace se těší značné flexibilitě, co se týče výběru vhodných opatření, a odpovídají za monitorování a usnadňování většího zapojení nestátních aktérů. I když pokyny neobsahují žádné konkrétní návrhy, pokud jde o účast a roli ženských organizací, domníváme se, že by delegace měly mít značný vliv na usnadnění jejich identifikace a zapojení do občanského dialogu, na vytváření sítí a vypracování strategie pro budování kapacit zaměřených specificky na ženy. Delegace by měly odpovídat za prosazování genderového mainstreamingu a alespoň jeden zástupce delegace by měl být speciálně vyškolen v otázkách souvisejících s rovnosti pohlaví.
3.2.2

Výbor vyzývá ty, co dělají rozhodnutí v Unii, to znamená Parlament a Radu, aby se zřetelněji, konkrétněji a aktivněji angažovaly ve státech, které je zvolily a daly jim mandát, pro zajištění větší shody mezi tím, co se „řekne“ a tím, co se „udělá“. Toto by je mělo vést, v společném zájmu Evropské unie, která vyhlásila svou ambici stát se nejmocnější ekonomikou světa, aby: — správně stanovily, v právních nebo smluvních systémech, které jsou v jejich zemích platné, opatření, která se, explicitně či implicitně, staví proti dobrovolnému prodloužení aktivního života; — lépe a více zvážily, zda není pravý čas se řídit doporučeními Komise a rychleji a rozhodněji aplikovat její směrnice; — vedly kampaně na informování, podporu a přesvědčení hospodářských a sociálních partnerů a těch, co dělají rozhodnutí, aby zlepšily komunikaci s médii ve svých zemích.
4.13

V rámci Evropského fóra o cestovním ruchu a Evropského fóra o sportu by bylo možno zorganizovat speciální semináře a propagovat novátorské iniciativy jako součást vytváření nové strategie na evropské úrovni, jejímž cílem by měla být integrace cestovního ruchu, sportu a kultury. Tyto novátorské iniciativy by mohly zahrnovat studentské výměny, kampaně zaměřené na zvýšení veřejného povědomí sloužící k zapojení „sportovních“ turistů do kulturního a společenského života místa, kde se koná daná akce, případně kurzy k získání nových dovedností. Z tohoto pohledu je nejpodstatnější zapojit v prvé řadě občanskou společnost a soukromý sektor.
8.2

Členské státy by měly provést příslušné činnosti a vypracovat doporučení, aby se: a) zajistilo, že hlavní a konsolidované úmluvy ILO, novelizované úmluvy IMO a směrnice EU budou implementovány a dodržovány, aby se zajistily vhodné pracovní a životní podmínky; b) poskytla dostatečná finanční podpora na školení při co největším využití předpisů pro státní pomoc. Toto by mělo, tam, kde je to vhodné, využívat daňové režimy a režimy sociálního zabezpečení; c) stanovily všechna další opatření nutná pro podporu přijímání a školení námořníků EU; d) pracovalo se sociálními partnery za účelem zavedení efektivní informační kampaně na podporu mladých lidí, aby začali budovat kariéru v odvětví námořní dopravy; e) zabezpečilo, že je k dispozici dostatečné financování pro zajištění vysoce kvalitních vzdělávacích/ školících institucí pro specializované námořní školení; f) povzbudila širší podpora s ohledem na školení námořníků s námořních odvětví; g) zabezpečila potřebná dopravní infrastruktura za účelem usnadnění a rozšíření používání námořní dopravy; h) podpořilo používání námořní dopravy jako environmentálně přátelského způsobu dopravy; i) zabezpečila řada lodí dostupná pro splnění strategických a hospodářských potřeb; j) zabezpečilo, že opatření nejsou zaváděna, aby kriminalizovala námořnickou profesi a odstranila se všechna platná opatření, která se snaží kriminalizovat námořník, zejména kapitány lodí.
2.7

K podobnému vývoji došlo od konce 60. let u dopravy volně loženého suchého nákladu. Lodě v této kategorii co do velikosti rostly a vrcholu dosáhly u Berge Stahl s kapacitou 365 000 DWT, která v posledních osmnácti letech přepravovala železnou rudu z Brazílie do Rotterdamu a která se svým ponorem 23 metrů (76 stop) nemá přístup nikde jinde na světě. Od 80. let však měla velká většina nových lodí přepravujících volně ložený náklad kapacitu mezi 150 000 a 175 000 DWT. Dopravní operace týkající se volně loženého suchého a kapalného nákladu se tedy staly plně rozvinutými trhy a evropské mořské přístavy, které jsou využívány, se již přizpůsobily – dokonce i největší lodi na světě přepravující volně ložený suchý náklad. V současné době nelze očekávat žádný významný růst objemu nákladu nebo velikosti lodí. Tyto kategorie tedy již rovněž zajistily budoucí dostupnost Evropy.
4.2.1

Kvalita a bezpečnost volby terapeutické strategie přednostně závisejí na stupni vědeckého poznání, a tudíž na jeho znalosti lékařem. — Prvotním faktorem zdokonalování vlastních vědomostí je samozřejmě lékařský a farmaceutický výzkum, a pokroky v terapii nebo diagnostice, které z něj vyplývají. — Základní lékařské studium je druhým klíčovým faktorem zdravotní bezpečnosti v oblasti volby strategií, lékařské studium přizpůsobené vědeckému rozvoji i organizaci zdravotnického systému. — Třetí složka, další vzdělávání lékařů: vstřebávání posledních vědeckých informací je jako ve všech rizikových a vysoce technických oborech jedním z určujících faktorů bezpečnosti. — Zdravotní evaluace jako poslední článek spolupůsobící na bezpečnost terapeutických rozhodnutí se stala pojítkem mezi výzkumem, vzděláváním a každodenní praxí zdravotnických pracovníků. — Zdravotní hodnocení může být definováno jako soubor postupů kontroly kvality systému zdravotní péče. — Hodnocení technik a diagnostických a terapeutických strategií spočívá v zajištění hodnocení nástrojů daných k dispozici zdravotním pracovníkům, lékařského technického vybavení, diagnostických metod, léčiv, souboru postupů a služeb. — SZO definuje toto hodnocení kvality a následně kvality této péče následovně: „Umožnit, aby každému pacientovi byl zaručen takový rozsah diagnostických a terapeutických výkonů, který mu zajistí optimální výsledek ze zdravotního hlediska, v souladu s dosaženým stupněm vědeckého poznání, za nejnižší náklady při stejném výsledku, s co nejmenším iatrogenním rizikem, a k jeho největší spokojenosti, co se týče postupů, výsledků a lidských kontaktů uvnitř systému péče.“ — Hodnocení musí konečně definovat referenční rámec, tj. vypracovávat doporučení opírající se o více či méně široký konsenzus v rámci Lékařské komory nebo Kolegia vědeckých společností nebo svazů, označený jako „Konsenzuální konference“, které by vyústily v pokyny.
3.1.3

Komise vytváří informační systém (Všeobecný informační systém - GIS), jenž by měl být dostupný na mezinárodní úrovni pro plánování a hodnocení výsledků. V současnosti je tento systém k dispozici pouze pro vnitřní potřebu, mohl by však být rozšířen o socioekonomické údaje, díky čemuž by byl též užitečnější pro Evropský hospodářský a sociální výbor. Tuto otázku je třeba projednat s Komisí.
3.7

Počínaje druhou polovinou osmdesátých let již bylo podle předpisů o subvencích povoleno poskytování pomoci jen na výzkum a vývoj, na ekologii a na uzavírání podniků. Přesto některé státní ocelářské podniky i nadále dostávaly státní pomoc až do poloviny devadesátých let na splácení svých dluhů a na restrukturalizaci, a to na základě dalších výjimek povolovaných podle článku 95.
8.3

Strukturování budoucí politiky rozvoje venkova do tří os (konkurenceschopnost zemědělství, řízení prostoru a diversifikace venkovské ekonomiky) by se mělo také projevit ve vypracování budoucího nařízení o rozvoji venkova. Toto nařízení by mohlo upřesnit principy intervence, cíle všech tří os a vyjmenovat možné typy akcí (pomoc v investicích, zvýhodněná půjčka, víceletá veřejná podpora jako záruka určitých specifikací, technická pomoc, finanční inženýrství …). Způsob realizace každého zvoleného opatření by měl být stanovený v rámci národní subsidiarity. Výbor zdůrazňuje, že řízení jediného rozhodnutí členským státem na základě strategického dokumentu by mělo tu výhodu, že by byl stanovený pevný rámec Společenství na programové období.
2.1

Úmluva usiluje o to, zaručit pro migrující pracovníky rovné zacházení a stejné právní podmínky jako pro národní pracovníky. To znamená: — předcházet nelidským životním a pracovním podmínkám, fyzickému a sexuálnímu zneužívání a ponižujícímu zacházení včetně otrocké práce (články 10, 11, 25, 54); — zaručit přistěhovalcům právo na svobodu myšlení, projevu a náboženského vyznání (články 12, 13); — uznat práva přistěhovalců na soukromí a osobní bezpečnost (články 14, 15, 16); — zajistit přístup k účinné právní pomoci prostřednictvím spravedlivého soudního řízení, které zaručuje právo na rovnost před zákonem a právo na nediskriminaci a v němž se na migrující pracovníky uplatňují odpovídající právní postupy a jsou jim poskytovány tlumočnické služby (články 18, 19, 20); — zaručit přistěhovalcům přístup k informacím o jejich právech (články 33, 37); — zaručit pro všechny přistěhovalce rovný přístup k vzdělávání a sociálním službám (články 27, 28, 30, 43 to 45, 54); — uznat právo přistěhovalců na vstup do odborových svazů a na účast v odborových svazech (články 26, 40).
3.2

Dva citáty z této doby používané dodnes to zvláště ozřejmují a charakterizují již záhy zjištěné napětí mezi velkým očekáváním a nejobtížnějšími fyzikálními a technickými problémy. Na jedné straně řekl H.J. Bhabha ve svém zahajovacím projevu na první Ženevské konferenci k mírovému využití jaderné energie v roce 1955: „I venture to predict that a method will be found for liberating fusion energy in a controlled manner within the next two decades (18).“ Na druhé straně napsal R.F. Post v roce 1956 ve svém prvním přehledném článku (19) na téma fúze, který USA schválili k uveřejnění: „However, the technical problems to be solved seem great indeed. When made aware of these, some physicists would not hesitate to pronounce the problem impossible of solution.“ (20)
1.4

Turecko je sekulární zemí s převážně muslimským obyvatelstvem. Jako taková chce působit jako moderní a sekulární demokracie. Je významným příkladem zemí, které mají převážně muslimské obyvatelstvo a které si přejí posílit své politické struktury ve smyslu sekularizace a demokracie. V den, kdy by Turecko vstoupilo do Evropské unie, by dokázala Unie, jak vysoké úrovně dosáhl její pluralismus, a to tím, jak by řídila dialog mezi kulturami a náboženstvími a svou rolí mluvčího za mír a rovnost na světě.
4.7

Výzvy, které stojí před indickou občanskou společností, by daly příležitost organizacím občanské společnosti v EU ke spolupráci s indickými protějšky a to k jejich vzájemnému prospěchu. Tento proces by se zpočátku uskutečňoval prostřednictvím kulatého stolu, ale mohl by se záhy týkat organizací, se kterými mají evropští a indičtí členové kulatého stolu úzké vztahy a stejně tak i dalších členů EHSV s odbornými znalostmi např. v oblasti rozvoje venkova, zdravotnictví a školství. Taková spolupráce v dané oblasti mezi evropskou a indickou občanskou společností by zaručila, že doporučení kulatého stolu pro výroční summit EU-Indie by byla založena na zkušenostech a tudíž i účelná.
1.6

Toto stanovisko je založeno rovněž na „25 poznatcích“ Střediska pro sledování jednotného trhu, publikovaných k desátému výročí vytvoření tohoto střediska (brožura vyšla v říjnu 2004 pod názvem „What is the state of the enlarged Single Market? 25 findings by the Single Market Observatory“). Přes velmi významný pokrok dosažený v posledních letech konstatuje SSJT přetrvávání mnohých zpoždění a rovněž nedostatečné fungování jednotného trhu, které poškozuje jeho evropské uživatele a ovlivňuje negativně výkonnost EU z hlediska konkurenceschopnosti, růstu, inovace, a zaměstnanosti ve srovnání s našimi hlavními světovými partnery.
4.4

Jeden z návrhů, které by podle názoru Výboru měl být schválen a předán institucím všech členských států, se týká uskutečnění rozsáhlé vzdělávací a motivující kampaně založené na konceptu cestovního ruchu jako odvětví, které má pro Evropu strategický význam. Tato kampaň by v zásadě byla zaměřena na školáky a jejím cílem by bylo naučit je vnímat hodnotu cestovního ruchu jako lidské činnosti, která s sebou nese poznávání jiných lidí, míst a kultur, což může být životně důležité pro jejich vlastní osobní růst a může je velmi obohatit. Do této kampaně by měly být zapojeny evropské, národní, regionální i místní instituce, jakož i podnikatelské a odborové organizace ze všech odvětví. Kampaň by měla vyzývat školáky, aby poznali nejbližší destinace cestovního ruchu ve svém okolí (město, provincie, region), což by je motivovalo k cestování v rámci jejich země a také k objevování krás zbytku Evropy.
Pokud budou mít zemědělci po určité období klesající příjmy a rostoucí náklady, více jich bude krachovat. Takový vývoj by mohl vést ke snížení produkce potravin v Evropě, a to by zabránilo vývoji multifunkčního zemědělství v EU. Zabránilo by to také uskutečnění cíle na udržení a rozvoj života na venkově. Aby se zabránilo takovému vývoji, musí zemědělci promýšlet pěstitelské metody a výběr produktů. Jedna alternativa by byla využít nových tendencí a vsadit např. na pěstování vysokohodnotných potravin nebo na úplně nové produkty, vyzkoušet nové cesty odbytu na trhu a rozvíjet nové formy spolupráce (např. nákupní družstva, zemědělské obchody ve městech), nabízet dovolenou na statku aj., aby si upevnili své postavení.
3.2.5

Následkem problémů finančního rázu, s nimiž se veřejný sektor potýká, a které jsou způsobeny politikou, která celé roky opomíjela nutné investice do veřejných služeb, je ke zlepšení veřejných služeb potřeba zvýšit objem investic a urychlit provádění projektů, které by bylo stěží možné financovat v rámci klasických veřejných zakázek. Nicméně, pokud by veřejný sektor zaujal novátorský postoj k financování investičních projektů, mohl by dospět k lepšímu poměru mezi náklady a výsledky než PPP.
4.1.5

Problémy by rovněž mohly vzniknout v případě, že by se příslušné země pokusily velice rychle vyhovět Maastrichtským kritériím. Než se stanou součástí eurozóny, jejich měna bude muset přechodně kolísat o 2,25 % bez úpravy parity během 2 let. Kromě problémů uvedených v bodu 4.1.2 existuje riziko, že státy, které příliš spěchají, se do tohoto systému zapojí s nadhodnoceným či podhodnoceným kurzem. Existuje riziko, že by dynamika jejich ekonomiky a podmínky růstu byly oslabeny kvůli nadhodnocení jejich měny, která by uškodila jejich konkurenceschopnosti na světových trzích, nebo kvůli podhodnocení jejich měny, která by vyvolala inflační tlaky. V jednom i druhém případě by výsledkem byl tlak na platy, což by zesílilo problém delokalizací a zatížilo vnitřní poptávku, která je v mnohých případech hnací silou jejich růstu. Je tedy vhodné obezřetně stanovit vstupní paritu do systému výměny MCE-2 (Mécanisme de Change Européen – systém evropské výměny). Členské státy budou muset za každých okolností zaměřit svou pozornost na to, aby se znovu dosáhlo konkurenceschopnosti, třebaže je jejich směnný kurz je v době vstupu na správné úrovni.
1.18.3.3

Oficiální zákaz přímé pomoci dopravě v případech obchodu mezi členskými státy Společenství by měl být v případech ostrovů znovu uvážen, protože taková pomoc by mohla zlepšit jejich hospodářské začlenění do prostoru Společenství a umožnila by jim využít výhody jejich zeměpisné polohy v námořním prostoru okolo Evropy. To se týká zejména ostrovů ležících blíže pobřeží jiného než vlastního členského státu, a ještě více a v jiném měřítku ostrovů, jejichž obchod se Společenstvím je realizován prostřednictvím transoceánské dopravy.
1.7

Evropský hospodářský a sociální výbor kromě toho poukázal na to, že diskuse o problému energie by měla být orientována globálněji a měla by zahrnovat mnohem větší časový prostor, jelikož změny v energetice probíhají jen pomalu a emise klimatických plynů (skleníkových plynů) nepředstavují regionální, nýbrž globální problém. Mimo to lze očekávat, že se stav problému dále přiostří zejména v druhé polovině tohoto století.
4.6

Velkých pokroků bylo dosaženo v rámci Evropského sociálního fondu, především ve spojení s politikou zaměstnanosti a vzdělávání; v tomto sektoru se usilovalo především o zlepšení přístupu žen k trhu práce, jejich podílu na něm a jejich postavení na trhu práce (osa E) a o možnosti sloučení rodinného života a zaměstnání. V tomto směru již existuje řada pozitivních příkladů. V této souvislosti převzal ESF kvantitativní cíl, schválené na zasedání Evropské rady 2000 v Lisabonu, podle nichž se musí za prvé zvýšit podíl zaměstnanosti žen z 51 % v roce 2000 na 60 %, a cíl Rady z Barcelony z roku 2002, podle kterého musí být do roku 2010 zajištěna předškolní péče o děti pro 90 % všech dětí ve věku od 3 let do školního věku a pro minimálně 33 % všech dětí ve věku do tří let.
5.9

K lisabonským úkolům patří i zvyšování podílu zaměstnanosti starších zaměstnanců. Podle Komise by muselo být vytvořeno 7 milionů pracovních míst, aby se dosáhlo cíle 50 %. EHSV již poukázal na to, že za adekvátních ekonomických a politických podmínek v rámci aktivního stárnutí považuje zvýšení efektivního věku odchodu z pracovního života zásadně za cíl smysluplný. Mnohé členské státy však ve svých důchodových reformách měly jako ústřední bod svých snah pouhé zvýšení zákonného penzijního věku, přičemž se stále více omezoval, nebo dokonce rušil odchod do předčasného starobního důchodu. Stojí za tím jednostranná domněnka, že příčinou toho, proč starší zaměstnanci nezůstávají v zaměstnání déle, je v prvé řadě individuální vůle postižených a chybějící pobídky v právní úpravě penzijního pojištění. Jiné důležité aspekty se potlačují. Členské státy by měly pobízet a povzbuzovat tyto pracovníky, aby dobrovolně oddálili svůj odchod z pracovního života, dosáhnou-li věku, kdy mají nárok na odchod do důchodu a měly by také podporovat podniky, aby těmto pracovníkům přizpůsobili pracovní místa a pracovní podmínky
3.2.6

Výhledy pro budoucí růst a úlohu. Podle nejnovějších odhadů Evropské komise se očekává, že by do roku 2010 mohla větrná energie v Evropě dosahovat celkem cca 70 GW. Evropská asociace pro větrnou energii (EWEA – European Wind Energy Association) si dala za cíl dosáhnout 180 GW do roku 2020, z toho 70 GW na moři. Počítá se, že do roku 2010 toto bude představovat 50 % čistého nárůstu a do roku 2020 něco málo přes 70 %.
4.14

Na porážku a bourání musí být k dispozici oddělené prostory. Při časovém odstupu mezi těmito procesy by bylo možné k těmto činnostem využít týchž prostor, aniž by se tím narušila bezpečnost. Při časovém odstupu mají navíc prostory dostatek času na vyschnutí. To zlepšuje hygienu. Zároveň to malým potravinářským podnikům ušetří investice. Upuštění od další místnosti při dodržení dostatečného časového odstupu mezi porážkou a bouráním a přijetí odpovídajících opatření na čištění by proto do přepracovaného znění směrnic mělo být zahrnuto.
2.2.13

Zvláštní pozornost a uznání by mělo být věnováno roli nevládních organizací a organizací reprezentujících skupiny vystavené diskriminaci. Jejich zapojení do Evropského roku by mělo být zajištěno na všech úrovních (místní, regionální, národní a evropské) a ve všech oblastech (celkové plánování, implementace, prosazování, vyhodnocení a opatření následující po tomto roku). Zvláště úloha sociálně ekonomických společností a organizací (družstev, sdružení, nadací a vzájemných fondů) v boji proti diskriminaci by měla být zdůrazněna a zohledněna.
2.2.1

„Zelená kniha o budoucnosti společné politiky rybolovu“ (12) uznala, že kapacita flotily Evropské unie je nadměrná, zároveň ovšem konstatovala globalizaci v rybářském odvětví a oprávněnou snahu řady rozvojových zemí o rozšíření jejich vlastního rybolovného průmyslu. S ohledem na vysoké kapitálové nároky na investice do rybolovu (flotila, přístavy, mrazáky, továrny etc.), které zelená kniha uznává, měly tyto tři body vést ke konkrétní debatě o důležitosti společných podniků, jež by měla být větší, než vyplývá z oficiálních dokumentů té doby (13).
3.4

V Polsku vznikla většina průmyslových parků v posledních letech. Ačkoli nyní nemají téměř žádný ekonomický význam, je to dáno především tím, že v současnosti přitahuje investory, zvláště ty zahraniční, hlavně 14 speciálních ekonomických zón (SEZ). Tyto zóny byly vytvořeny vládními výnosy přijatými na základě právních ustanovení mezi lety 1995-1997 na období 20 let. S cílem podpořit regionální rozvoj byly založeny v regionech s málo rozvinutým průmyslem či v těch, kde byla nezbytná průmyslová restrukturalizace. Původně bylo investorům zaručeno 100 % osvobození od podnikové daně během prvních deseti let a 50 % osvobození během dalších deseti let, jakož i úplně osvobození od majetkové daně. 1. ledna 2001 byl preferenční systém harmonizován s normami Společenství. Zvláštní status SEZ by měl vypršet nejpozději v prosinci 2017, a proto lze usuzovat, že v budoucnu význam, počet a rozloha průmyslových parků vzrostou.
3.12

Ropa: Už je vytěžena více než třetina celkového potenciálu „standardní“ ropy (380 miliard tun ropného ekvivalentu). Při stejném objemu těžby by za deset let byla spotřebována polovina standardního potenciálu. Aby bylo možné těžbu dále zvyšovat, musela by se stále víc přidávat nestandardní ložiska (mazut, ropné písky, živičná břidlice). Tím by se „Depletion Mid Point“ dočasně odsunul. V opačném případě by mohlo už před polovinou tohoto století dojít k úbytku rezerv a k drastickému snížení nabídky (11).