Co se týká zeměpisného pokrytí, je program Spravedlnost otevřen všem členským státům EU s výjimkou Dánska a Spojeného království. Kromě členských států EU byly k účasti na programu oprávněny také státy Evropského sdružení volného obchodu, jež jsou součástí Evropského hospodářského prostoru, kandidátské země, potenciální kandidátské země a státy přistupující k EU, a to za předpokladu, že s Unií uzavřely dohodu upravující podrobnosti účasti příslušného státu v programu. Albánie se k programu Spravedlnost připojila v roce 2017 a Černá Hora v roce 2019.

Z uvedených důvodů a za účelem smysluplného hodnocení dlouhodobých výsledků a dopadů programu bude hodnocení ex post provedeno ve dvou částech. Tato zpráva a její podklady představují první část hodnocení. Zakládá se na aktuálně dostupných údajích, poskytuje přehled rozdělení financování a posuzuje dosud dosažené výsledky programu Spravedlnost. Ačkoliv nový program Spravedlnost na období 2021–2027 byl již přijat, a to mimo jiné na základě výsledků průběžného hodnocení programu Spravedlnost na období 2014 až 2020, tato první část hodnocení ex post předchozího programu bude mít přidanou hodnotu zaměřenou na nalezení potenciálních oblastí pro zlepšení ve fázi provádění nového programu Spravedlnost.

Celkový rozpočet se trvale zvyšoval až do roku 2017, kdy dosáhl vrcholu ve výši 52 631 000 EUR. Od té doby klesal, dokud nedosáhl přibližně stejné úrovně jako v roce 2014. Rozpočet se snižoval spolu s tím, jak byly prostředky programu Spravedlnost přerozdělovány do mechanismu civilní ochrany (COM(2017) 772) a za účelem poskytnutí nezbytných finančních zdrojů agentuře eu-LISA pro vytvoření Evropského systému rejstříků trestů pro státní příslušníky třetích zemí.

Podle příjemců měla partnerství vzniklá za pomoci grantů na provozní náklady a grantů na akce v rámci programu Spravedlnost příznivé účinky na schopnosti organizací, do nichž příjemci náležejí. Příjemci uvádějí zásadní zvýšení kapacit svých organizací díky přínosům sítí a vzájemného učení financovaných programem. Granty na provozní náklady napomáhající tvorbě a udržování sítí jsou základní pilíře, které podporují zúčastněné subjekty v rozvoji justiční spolupráce, přístupu ke spravedlnosti a justičním vzdělávání. Granty na provozní náklady mají klíčový význam, neboť rámcovým partnerům poskytují možnost plánovat své činnosti na dobu čtyř let s podporou Evropské komise.

V období 2014–2020 byly nejčastějšími druhy činností v uzavíraných veřejných zakázkách (viz obrázek 2) nástroje informačních komunikačních technologií a další činnosti související s IT, následované vzájemným učením.

V této souvislosti nadále platí závěr uvedený v průběžném hodnocení programu: omezení zásahů EU by mělo negativní dopady na celkovou schopnost vnitrostátních a evropských subjektů řešit záležitosti v oblastech pokrytých programem nebo provádět druhy činností programem financovaných. Mezi nejpravděpodobnější důsledky omezení nebo ukončení zapojení EU prostřednictvím programu Spravedlnost by patřily výrazné obtíže při vytváření nadnárodních projektů. Provázela by je omezená soudržnost mezi členskými státy, pokud jde o pochopení a provádění práva EU.

Hodnocení zcela potvrzuje vysokou přidanou hodnotu programu. Přidaná hodnota EU je zvláště zřejmá díky podpoře nadnárodních projektů, které se mají zabývat přeshraničními záležitostmi, zejména v oblasti vzdělávání a výměn informací. Vysokou přidanou hodnotu EU také tvoří poskytování stěžejních finančních zdrojů pro financování činností v klíčových oblastech, které nutně nestojí na vrcholu zájmu jednotlivých členských států. Některé projekty (jako výměny odborníků) svou povahou navíc vyžadují společné akce všech členských států. Individuální akce členských států by proto z hlediska velikosti a rozsahu nemohly dosáhnout stejných výsledků jako program Spravedlnost. Toto zjištění potvrzují výsledky průzkumu mezi členy výboru programu Spravedlnost, z něhož vyplývá, že většina členů je přesvědčena, že bez financování ze strany EU by činnosti prováděné pomocí programu Spravedlnost nebyly možné.

Analýza zjistila, že program má dobrou úroveň soudržnosti a doplňkovosti vůči ostatním nástrojům, programům a akcím EU. Zdůraznila, že zejména u justičního vzdělávání zvýšilo slučování předchozích programů do programu Spravedlnost soudržnost s dalšími iniciativami EU. To samé platí pro další vzdělávací cíle, neboť se tak snížila pravděpodobnost zdvojování. Tento výsledek potvrzuje zjištění popsaná v průběžném hodnocení. Doplňkovost s vnitrostátními projekty je také vysoká. Bylo toho dosaženo díky nadnárodní podobě činností financovaných programem Spravedlnost, která zajišťuje, aby vnitrostátní činnosti nenahrazovaly nebo neopakovaly činnosti financované v rámci programu Spravedlnost. Program je také soudržný s mezinárodními závazky, jako je Agenda OSN pro udržitelný rozvoj 2030. Například cíl OSN zajistit mír a bezpečnost je spojen s vybudováním spravedlivých a inkluzivních společností, které poskytují rovný přístup ke spravedlnosti, účinný právní stát a transparentní a účinné soudní instituce.

Analýza ukázala velmi vysokou úroveň relevantnosti programu a jeho činností. Závěrem analýzy je, že cíle a činnosti projektů jsou pro potřeby zúčastněných subjektů, na něž se zaměřují, relevantní. Opačně platí, že skupiny, na které je program zaměřen, jsou relevantní pro dosažení specifických cílů programu. To je výsledkem struktury programu, jež je dostatečně flexibilní, aby umožnila uzpůsobovat a měnit priority s ohledem na potřeby objevující se v praxi. Bylo však zjištěno několik oblastí pro zlepšení. Patří mezi ně systematičtější a otevřenější zapojení zúčastněných subjektů za účelem lepšího souladu činností a specifických cílů popsaných v ročních pracovních programech s potřebami cílových skupin programu. Je také třeba pokračovat ve stávajících a úspěšných snahách rozšiřovat cílovou skupinu programu a obsáhnout více pro program relevantních zúčastněných subjektů. Zejména by mohly být ještě aktivněji podporovány organizace občanské společnosti v oblasti práv obětí.

Ačkoliv ukazatele určené konkrétně pro tento program jsou pro sledování pokroku směrem k cílům programu vhodné, pro současný systém monitorování programu by mohl být přínosem systematičtější a důkladnější přístup ke shromažďování údajů. Komise se tímto problémem zabývala ve svém návrhu, který vyústil v nařízení 2021/693, upravující právní základy programu Spravedlnost na období 2021–2027. Výsledkem je, že program Spravedlnost se od roku 2021 bude zabývat potřebou získat hlubší poznatky o cílových skupinách, což bylo označeno za potenciální oblast pro zlepšení u programu na období 2014–2020. Jelikož má program širokou oblast působnosti, jeho účinnost navíc ovlivňují vnitřní a vnější faktory. Hlavním vnějším faktorem zmiňovaným příjemci v rozhovorech je pandemie COVID-19, která si u mnohých příjemců vyžádala změnu způsobu provádění jejich projektu nebo jeho ukončení. Avšak makroekonomické podmínky, tedy uprchlická krize a provádění právních předpisů EU ve vnitrostátním právu ze strany členských států, rovněž představují vnější faktory, které účinnost programu Spravedlnost ovlivňují. Pokud jde o vnitřní faktory, nejdůležitější oblastí pro zlepšení je postup podávání žádostí. Studie odhalila potřebu poskytnout žadatelům kromě stávajících materiálů více pokynů a pomoci. To by zajistilo rovnější podmínky mezi žadateli, a rozšířilo tak soubor kvalitních návrhů. Následně by se tak zvýšila účinnost programu.

Rovněž by to mařilo přijímání inovativních legislativních rámců a zavádění nejvyspělejších přístupů k řešení potřeb zranitelných skupin i vývoj nových nástrojů a postupů. Jinými slovy by bylo obtížné dosáhnout cílů odpovídajících celoevropské strategii.

3.6. Rovnost

S ohledem na rovnost v programu toto hodnocení opakuje zjištění průběžného hodnocení, a to že zdroje a podpora poskytované programem nejsou mezi různé cílové skupiny, členské státy EU a typy příjemců rozdělovány vyváženým způsobem. Na makroúrovni existuje nesoulad mezi vysokými počty žádostí ze zemí jako Belgie, Itálie, Španělsko, Německo, Nizozemsko a Francie a poměrně nízkými počty žádostí ze zemí jako Lotyšsko, Polsko, Chorvatsko, Slovensko a Kypr. Vylepšené zeměpisné rozprostření zdrojů mezi účastnické země je tedy klíčovou oblastí pro zlepšení.

Na střední úrovni analýza odhalila, že cílové skupiny programu se obecně staly rozmanitějšími a zahrnují širší škálu odborníků v oblasti soudnictví. Jak zdůrazňuje právní základ pro program Spravedlnost na období 2021–2027, bude stále důležité, aby se do zásahů financovaných programem, které souvisí s podporou práv obětí, více zapojily organizace občanské společnosti. Toto zjištění je propojeno s nízkými počty žádostí ve výše zmíněných zemích. Organizace občanské společnosti z nedostatečně zastoupených zemí mohou potřebovat dodatečnou podporu, jelikož pro podávání žádostí do programu Spravedlnost nemusí mít nezbytné kapacity.

Na mikroúrovni by důkladnější a systematičtější údaje z monitorování umožnily získat hlubší poznatky o složení cílových skupin. Jejich získávání by mohlo být usnadněno shromažďováním údajů, které budou členěny kromě jiného podle pohlaví, věku a postavení osoby se zdravotním postižením. Zpětně by poznatky shromážděné na úrovni projektů mohly poskytovat informace pro plánování programu na makroúrovni, a tím rozšířit dopad financování na ještě rozmanitější skupinu zúčastněných subjektů. Toto zjištění souvisí také s průřezovými tématy, jako je genderová rovnost, práva dětí a práva osob se zdravotním postižením. Důkladnější údaje by tudíž usnadnily určení oblastí, kde práva žen, mužů, dívek a chlapců a osob se zdravotním postižením nejsou prosazována tak dobře, jak by mohla být.

Prosazování průřezových priorit genderové rovnosti, práv dítěte a práv osob se zdravotním postižením je pro program Spravedlnost velmi významné a je zakotveno v jeho právním základu. V průběhu postupu se v rámci posuzování kvality návrhů zejména přihlíží k zásadám začleňování hlediska genderové rovnosti a práv dítěte. Přestože jsou tyto průřezové priority v programu hluboce zakořeněny, tato analýza uzavírá, že někteří žadatelé mají s chápáním uvedených myšlenek potíže. Důsledkem je, že některé projekty financované programem nenaplňují svůj potenciál, pokud jde o prosazování genderové rovnosti, práv dítěte a práv osob se zdravotním postižením. Ačkoliv více pozornosti vyžadují všechna průřezová témata, existují také rozdíly ve stupni, v jakém se jimi program zabývá na úrovni projektů. Zatímco genderové rovnosti a právům dětí věnují financované projekty zvláštní pozornost, práva osob se zdravotním postižením v projektech tak významnou roli nemají. Je tedy třeba shromažďovat kvalitnější údaje ohledně skladby cílových skupin a zvyšovat mezi žadateli povědomí o průřezových tématech, jako jsou začleňování hlediska genderové rovnosti, práva dětí a práv osob se zdravotním postižením.

3.7. Prostor pro zjednodušení

Pokud jde o prostor pro zjednodušení, je vhodné podotknout, že Evropská komise během programového období 2014–2020 přijala důležité změny zaměřené na revizi, zrychlení a zjednodušení postupu. Ačkoliv je současný model řízení považován za přiměřený a příjemci projektů změny pozitivně přivítali, příjemci přesto nalezli několik problémů a prostor pro další zlepšení.

Prostor pro zjednodušení zahrnuje potřebu mít jednodušší postupy podávání žádostí a podávání zpráv založených na výsledcích, vylepšené nástroje pro monitorování a řízení, a to za účelem systematičtějšího shromažďování informací o dosažených výstupech, výsledcích a cílech, jakož i pomoci organizacím, které mají problémy s prací pouze v angličtině. Je však třeba poznamenat, že předpokládané zatížení a složitost se mezi příjemci projektů liší. Organizace s větší kapacitou a více zkušenostmi s podáváním žádostí, koordinací a účastí na projektech ve zprávách informují o mnohem jednodušší a snadnější situaci než menší organizace a prvožadatelé.

Konečně, i přes vylepšení nástrojů monitorování a řízení prostor pro zlepšení stále existuje, zvláště pokud jde o přizpůsobení portálu pro žádosti typům příjemců podporovaných programem nebo podporu prvožadatelů a příjemců, aby mohli s nástrojem zacházet bez rizika zdržení svých činností.

4. Závěry a další postup

Závěrem lze říci, že program Spravedlnost je jedinečným finančním nástrojem v oblasti spravedlnosti a práv v Evropě. Jeho odolná forma mu umožňuje reagovat na vnější otřesy, jako je pandemie COVID-19, a nalézat pružné odpovědi na vznikající potřeby a problémy. Tato zpráva ohledně první části hodnocení ex post programu Spravedlnost na období 2014–2020 potvrzuje, že program přispívá k prosazování hodnot EU, mezi něž patří právní stát, nezávislost soudnictví a účinnost soudního systému. Zpráva také podtrhuje klíčovou roli programu v podpoře členských států při úsilí dosáhnout efektivnějších systémů soudnictví. Skutečností je, že rozhovory vedené se zúčastněnými subjekty jasně naznačují důležitost programu pro účely uvedené v textu. Přestože dlouhodobé dopady nejsou známy, krátkodobé výsledky jsou viditelné například v oblasti výměn osvědčených postupů a digitalizace soudních systémů. Program na období 2014–2020 již prokázal, že je důležitým nástrojem k vytvoření evropského prostoru práva založeného na vzájemném uznání a vzájemné důvěře, pro budoucí programy spravedlnosti však stále existují oblasti pro zlepšení, nastíněné touto zprávou:

·bližší sladění načasování cyklů žádostí s potřebami zúčastněných subjektů,

·zavedení lepšího systému monitorování, který povede k systematičtějšímu shromažďování informací o výstupech, výsledcích a cílových skupinách,

· konkrétně zaměřené činnosti, které zajistí vyrovnanější zeměpisné rozprostření prostředků napříč účastnickými zeměmi,

·a konečně, další začleňování zpráv na základě výsledků a specializovaných iniciativ s cílem usnadnit postup podávání žádostí žadatelům, kteří v současnosti postrádají kapacitu, odbornost a zkušenosti potřebné pro přípravu kvalitních žádostí, současně s úsilím vytvářet projekty, které nebudou prostředky čerpat nedostatečně, může v budoucnu přispět k ještě účinnějším, efektivnějším, relevantnějším, rovnějším a přístupnějším programům Spravedlnost.

Současný program Spravedlnost má tyto možnosti na paměti a od roku 2021 již některé uvedené body řešil, a to například zaváděním podrobnějšího monitorování údajů o projektech, které mají poskytnout lepší poznatky ohledně výstupů, výsledků a cílových skupin projektů.