[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |

V Bruselu dne 6.4.2011

KOM(2011) 180 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

Politický přístup Evropské unie ke Světové radiokomunikační konferenci ITU 2012 (WRC-12) (Text s významem pro EHP)

OBSAH

1. Evropský a globální rozměr politiky spektra 3

2. Jak se EU na konferenci WRC-12 připravuje 3

3. Směry politiky navrhované pro WCR-12 3

4. Jednotný postup členských států a EU 3

5. Závěr 3

EVROPSKÝ A GLOBÁLNÍ ROZMěR POLITIKY SPEKTRA

Účelem tohoto sdělení je informovat Evropský parlament a Radu o bodech, jež jsou na pořadu jednání nadcházející Světové radiokomunikační konference (WRC-12) a týkají se politik Evropské unie. Ve sdělení je rovněž navrženo, jaké cíle společných politik by se měly sledovat.

Strategická a jednotná politika spektra je důležitým nástrojem, který podporuje moderní informační společnost a napomáhá široké škále politických cílů. Digitální agenda pro Evropu[1], jedna ze stěžejních iniciativ strategie EU 2020, obdobně určila, že koordinovaná politika spektra je klíčovým prvkem pro dosažení našich cílů v oblasti hospodářského růstu a inovací, s cílem vybavit celou Evropu rychlým širokopásmovým připojením.

Jako projev uznání významu rádiového spektra Evropský parlament a Rada ve směrnici 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací[2] (dále jen „rámcová směrnice“) stanovily, že Komise navrhuje program politiky rádiového spektra, jenž by formoval rozvoj politiky spektra[3] v Evropské unii. To je ještě umocněno novým ustanovením[4], které vyžaduje jednat v souladu s radiokomunikačními předpisy Mezinárodní telekomunikační unie (ITU), a v důsledku toho je zcela nezbytné, aby EU k prosazování svých zájmů na mezinárodních fórech o spektru úzce spolupracovala.

Na Světové radiokomunikační konferenci se přijímají změny radiokomunikačních předpisů, jež řeší přeshraniční aspekty používání rádiového spektra a určují, která použití se musí v přeshraniční oblasti jiným použitím přizpůsobit. Všechny členské státy EU jsou zároveň členy ITU a na změnách radiokomunikačních předpisů se účinně podílejí. Evropská unie je odvětvovým členem, jehož status je podobný průmyslovým organizacím. Příští konference se uskuteční v Ženevě od 23. ledna do 17. února 2012.

Též v minulosti předkládala Komise před Světovými radiokomunikačními konferencemi Evropskému parlamentu a Radě sdělení[5], v němž stanovila politické zájmy EU ohledně některých bodů jednání.

Na základě několikaletých přípravných prací bude Světová radiokomunikační konference (WRC-12) završena přijetím změn radiokomunikačních předpisů ITU. Každá Světová radiokomunikační konference se nezbytně může zabývat pouze malou částí radiokomunikačních předpisů, a stanoví proto předem pásma spektra, o kterých se bude jednat, a rozsah možných výsledků. Příští body pořadu jednání se vždy určují na předcházející Světové radiokomunikační konferenci. Z hlediska Digitální agendy pro Evropu je důležitých bodů jednání hned několik, a sice bod 1.17 o digitální dividendě, body 1.2 a 1.19 o regulatorním rámci vstřícnějším pro inovace a bod 1.5 o elektronickém předávání zpráv, nicméně i další body mohou mít jistou souvislost. Členské státy EU podepíší konečné znění dokumentu a zároveň učiní společné prohlášení, později zahrnuté v závěrečných aktech konference, kterým se zaváží uplatňovat přepracované radiokomunikační předpisy ITU schválený na konferenci v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími ze Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie.

V této souvislosti je tedy třeba překlenout mezeru mezi stále strategičtější a političtější povahou politiky spektra EU a jednáními o technických a regulatorních aspektech probíhajícími na konferenci, a to s plným vědomím toho, že naši partneři předkládají při vyjednávání technická stanoviska, za nimiž může rovněž stát průmyslová politika a politické nebo jiné zájmy. V zájmu Evropské unie je zejména vytvořit mezinárodní regulatorní rámec, který je otevřený inovacím a přizpůsobivý.

JAK SE EU NA KONFERENCI WRC-12 PřIPRAVUJE

Členské státy EU v ITU jednají jako nezávislí členové této organizace. Ve skutečnosti ještě před tím, než na celosvětové úrovni jednají na základě konsolidovaného evropského stanoviska (dále jen „společné evropské návrhy“), vypracují své odborné postoje společně v rámci CEPT ( Conférence Européenne des Postes et Télécommunications[6] – Evropská konference poštovních a telekomunikačních správ). Sdružení CEPT sice účinně utváří podrobná evropská vyjednávací postoje požadované pro konferenci zabývající se technickými i regulatorními hledisky, jako je WRC, nicméně je třeba si uvědomit, že členské státy podléhají závazkům plynoucím ze Smluv o EU a acquis communautaire .

Je proto potřeba, aby se při vypracování odborného stanoviska v rámci sdružení CEPT zohlednily také celkové zájmy EU na vyjednávání. Za tímto účelem požádala Komise v souladu s ustanoveními rámcové směrnice Skupinu pro politiku rádiového spektra, poradní orgán na vysoké úrovni složený ze zástupců členských států, aby Komisi poskytla stanovisko ohledně evropských politických zájmů, o něž na této konferenci půjde. Skupina pro politiku rádiového spektra přijala stanovisko dne 10. února 2011. Kromě toho uspořádaly CEPT společně s Komisí v Bruselu 10. června 2010 pracovní seminář[7] za hojné účasti zúčastněných stran.

Členské státy musí vyvíjet společnou činnost a během vyjednávání úzce spolupracovat, aby zajistily, že budou přijata rozhodnutí, která podporují politiky a iniciativy Unie.

Komise proto bude podněcovat koordinaci politických přístupů na základě toho, že Parlament a Rada potvrdí politické cíle EU před zahájením konference WCR-12, a bude sledovat zapojení Evropy během vyjednávacího procesu.

SMěRY POLITIKY NAVRHOVANÉ PRO WCR-12

Na programu jednání je 25 konkrétních bodů různého významu, mezi něž patří požadavky přeshraniční koordinace pro digitální dividendu (1.17) a spektrum určené pro rozvoj systému Galileo (1.4 a 1.18) a dále projekt komunikačních balónů ve vysoké nadmořské výšce (1.20). Následující část obsahuje návrh, v němž jsou jednotlivé body jednání rozděleny do tematických skupin a přiřazeny k příslušným cílům politik EU se zohledněním stanoviska Skupiny pro politiku rádiového spektra.

BODY JEDNÁNÍ A JEJICH VÝZNAM PRO POLITIKY EU

Bod jednání 1.17 Digitální dividenda / politika EU: vnitřní trh

Tento bod jednání se týká přeshraniční koordinace používání spektra v horní části digitální dividendy (790–862 MHz). Je to zejména důležité tam, kde spektrum není využíváno pro pozemní vysílání na žádné straně hranice, jelikož digitální vysílání již požívá ochrany podle Ženevské dohody ITU z roku 2006. V EU bylo toto pásmo technicky harmonizováno, aby se umožnilo poskytování bezdrátového širokopásmového přenosu, a bude hrát klíčovou úlohu při nákladově efektivním rozšiřování těchto služeb. Harmonizace se projeví ve chvíli, kdy se členský stát rozhodne v tomto pásmu přerušit vysoce výkonné vysílání. Návrh programu pro politiku rádiového spektra[8] obsahuje samostatný návrh společného data, ke kterému by měl být tento proces ukončen. Účinnému využívání části digitální dividendy podél východní hranice EU brání starší letecký navigační systém, který využívá stejné pásmo na druhé straně hranice. Životnost tohoto systému brzy skončí, a EU by se proto měla zasadit o spravedlivou koexistenci budoucích použití pásma na obou stranách hranice, které by umožnilo, aby pásmo 790–862 MHz bylo plně využíváno k bezdrátovému širokopásmovému přenosu po celé EU.

Cíl politiky EU

EU by měla podporovat právní předpisy, které zajistí, že na její východní hranici mohou vyváženým způsobem koexistovat jak bezdrátový širokopásmový přenos, tak stále méně používané letecké navigační systémy, s cílem umožnit, aby bezdrátový širokopásmový přenos efektivně pokryl celé území EU. Všechny povinnosti ochrany digitálního širokopásmového přenosu plynoucí z ženevské dohody z roku 2006 by měly být zachovány v platnosti a žádné nové povinnosti by neměly být na konferenci přidány.

Bod jednání 1.4/1.18 Galileo / politika EU: transevropské sítě

Družicový navigační systém Galileo je evropskou iniciativou zaměřenou na vybudování moderního globálního družicového navigačního systému, který bude s vysokou přesností a spolehlivostí poskytovat služby globálního polohování, navigace a určování času. Podpoří kritickou infrastrukturu a významné veřejné služby, jako například pátrací a záchranné činnosti, stejně jako komerční využití a družicové navigační přístroje využívané spotřebiteli.

Galileo bude využívat různá pásma spektra, k nimž se přímo váží dva body jednání. Bod jednání 1.18 se zabývá vytvořením harmonizovaného globálního primárního přidělování v pásmu 2 483,5–2 500 MHz pro družicové navigační systémy ze stávající regionální směsi primárního a sekundárního přidělování. Ze studií vyplývá, že systémy, jako je Galileo, mohou pásmo sdílet a zároveň chránit existující radarové systémy, včetně citlivých systémů, jež spadají do oblasti působnosti právního ustanovení „žádné škodlivé rušení, žádná ochrana“. Problematika pásma 5 000–5 030 MHz, které je již přiděleno družicovým navigačním systémům a používáno pro vysílání systému Galileo ve vzestupném směru (uplink), je popsána níže v bodě jednání 1.4.

Cíl politiky EU

Galileo patří k důležitým evropským projektům a EU musí zabránit tomu, aby frekvence nutné pro jeho fungování byly narušovány jinými rádiovými službami. EU by rovněž měla podporovat přidělení dodatečného pásma 2 483,5–2 500 MHz pro budoucí vyspělejší služby.

Body jednání 1.4/1.7 SESAR (výzkum uspořádání letového provozu v rámci jednotného evropského nebe) / politika EU: dopravní politika, kosmická politika

Letecká doprava v Evropě je jedna z nejrušnějších na světě. Programem pro výzkum uspořádání letového provozu v rámci jednotného evropského nebe (SESAR) EU usiluje o vytvoření systému uspořádání letového provozu příští generace, který by během následujících 30 let zajistil bezpečnou a plynulou leteckou dopravu na celém světě. Pokud jde o spektrum, je cílem EU umožnit bezproblémové zavedení systémů, které tento program předpokládá. Projekt je nyní ve stadiu vývoje a očekává se, že jeho realizace začne v období 2014–2020.

Bod jednání 1.4 se týká zavedení modernějších komunikačních systémů pro bezpečnost letového provozu. V této oblasti se bude jednat o právních předpisech nezbytných pro využití pásma 960–1164 MHz pro letectví. Tyto předpisy by měly v uspořádání letového provozu podporovat zavedení takových aplikací, jež jsou schopny zpracovat velké objemy údajů a podporují přenos informací zásadně důležitých pro bezpečnost. Kompatibilitu mezi těmito systémy navrženými pro fungování v pásmu 960–1 164 MHz a systémy, jež standardizovala ICAO (Mezinárodní organizace pro civilní letectví), budou muset zajistit normy ICAO. Tyto systémy společně s GSM a UMTS (a dalšími zamýšlenými systémy širokopásmového přenosu) v pásmu pod 960 MHz vyžadují přiměřenou ochranu. Předepsané limity použití v letectví by měly rovněž zajistit ochranu družicových navigačních přijímačů fungujících v pásmu 1 164–1 215 MHz, které bude GPS, Galileo a ruský GLONASS využívat pro aplikace související s bezpečností a ochranou života.

Pro pozemní aplikace na letištích zavádí odvětví letecké dopravy místní bezdrátový síťový systém v rozmezí 5 091–5 150 MHz, který je standardizován na různých mezinárodních fórech, podporován programem SESAR a jehož dokončení se očekává v roce 2013. V této činnosti by bylo zahrnuto také nově navrhované přidělení pásma 5 000–5 030 MHz pro letectví.

O přidělení pásma 5 000–5 010 MHz pro letectví by se však mělo uvažovat pouze v případě, že požadavky těchto systémů nemohou být zajištěny v pásmu 5 091–5 150 MHz a pokud nehrozí, že v pásmu 5 000–5 030 MHz bude škodlivě narušovat Galileo (zejména s ohledem na kritické vysílání systému Galileo ve vzestupném směru (uplink)) a v pásmu 4 990–5 000 MHz radioastronomickou službu. Aby byly signály pro budoucí přijímače Galileo zachovány, neměly by se v pásmu 5 010–5 030 MHz navrhovat žádná další přidělení pro letectví, jelikož podle výsledků studií zde není slučitelnost možná.

Bod jednání 1.7 se týká současného a plánovaného používání družicových služeb, zejména potřeby sdílet pásmo 1 525–1 559/1 626,5–1 660,5 MHz transparentním a spravedlivým způsobem, aby byla dlouhodobě zajištěna dostupnost družicových leteckých služeb.

Cíl politiky EU

EU by se měla na WRC-12 zasadit o to, aby bylo v Evropě nadále možné vyvíjet a zavádět nejlepší možný systém účinným a transparentním způsobem. Stejný cíl by na jednáních měla sledovat politika EU i v bodě jednání 1.7, týkajícím se využívání družic pro projekt SESAR, a zajistit, aby družicový komponent SESAR plnil svůj účel.

Bod jednání 1.7/1.13/1.25/7 Družicové služby / politika EU: vnitřní trh, kosmická politika

Evropské společnosti si v poskytování družicové komunikace drží přední místo na světě. Vysílání, družicové pevné služby a družicové pohyblivé služby hrají společně důležitou úlohu při poskytování služeb v mnoha oblastech našeho hospodářství a společnosti. Je třeba zajistit, aby i nadále byly schopny tyto služby poskytovat a zároveň aby bylo spektrum účinně využito.

Cíl politiky EU

EU by se měla postavit proti rozdělování pásma 21,4–22 GHz a souvisejících orbitálních slotů pro vnitrostátní účely členských států ITU, jelikož by to omezilo jeho použitelnost. Jak již bylo uvedeno výše, EU by měla hájit postoj, který zajistí, aby družicové pohyblivé služby měly k dispozici část spektra nezbytnou pro poskytování služeb uspořádání letového provozu v Evropě.

Bod jednání 1.3 Bezpilotní vzdušné systémy (UAS)

I když jsou tyto systémy lépe známy pro vojenské účely, ITU se zabývá využitím UAS v nerozděleném vzdušném prostoru, tedy tam, kde mohou pilotovaná i bezpilotní letadla operovat současně. UAS mohou být důležité pro účely civilní/veřejné ochrany. Mohly by se uplatnit například pro hasičské zásahy, monitorování pro účely zemědělství, pobřežní a hraniční hlídky, ale rovněž se podílet na poskytování pomoci při odstraňování následků katastrof po celém světě (určování migračních toků během období sucha a záplav). Jelikož tyto funkce vyžadují, aby UAS sdílely vzdušný prostor s konvenčními letadly, je důležité, aby mohly fungovat bezpečně a zcela v souladu s pravidly uspořádání letového provozu. Existují nicméně obavy, že některé části spektra zamýšlené pro pozemní součást UAS by zabránily všudypřítomnému zavedení budoucích přijímačů Galileo v pásmu 5 010–5 030 MHz, či dokonce narušovaly kritické vysílání systému Galileo ve vzestupném směru (uplink) v pásmu 5 000–5 010 MHz.

Cíl politiky EU

EU by měla podpořit určení spektra požadovaného pro bezpečné fungování UAS v nerozdělením vzdušném prostoru. Z hlediska EU je proto příhodnější využít pro UAS části spektra mimo rozmezí 5 000–5 030 Mhz.

Bod jednání 1.2 Flexibilita v systému mezinárodních předpisů / politika EU: vnitřní trh; bod jednání 1.19 Softwarové a kognitivní rádio / politika EU: vnitřní trh

Během WCR mohou být učiněna rozhodnutí, jejichž důsledky přetrvají po dlouhou dobu. Pokud se mezinárodní systém předpisů stane příliš rigorózní, může to mít neblahé následky na schopnost Evropy zavádět nové inovativní služby a flexibilní systémy ověřování, jako například sdílené používání. EU je na čele modernizace správy spektra, a je proto důležité ošetřit pravidla ITU pro budoucnost dle možností tak, aby obsahovala prvek flexibility, například povolení smíšeného použití pevných a pohyblivých sítí pro mobilní systémy.

Softwarové rádio, jež je výsledkem schopnosti rádiového vysílače měnit charakteristiky signálu pomocí softwaru, se musí podřídit pravidlům, která se vztahují na tuto službu a pásmo, ve kterém funguje. Obecně přetrvává názor, že na světové úrovni nebude třeba k tomu, aby se to zvládlo, právních předpisů. Kognitivní rádiové systémy (tyto systémy zjišťují, které spektrum přidělené jiným využitím, je právě nevyužito a pomocí technologie softwarového rádia příležitostně toto volné spektrum využijí) představují složitější záležitost a jejich potenciální využití vzbuzuje obavy, zda nezpůsobí rušení. I když je důležité zavádění takových technologií povolit, zavedení kognitivních rádiových systémů nesmí nepřiměřeně bránit primárnímu využití spektra. Radiokomunikační předpisy se nezdají být pro řešení těchto obav vhodným nástrojem.

Cíle politiky EU pro oba body jednání

EU by si měla zachovat schopnost modernizovat evropskou správu spektra a podněcovat ITU, aby volila flexibilnější přístupy. Pokud jde o softwarové a kognitivní rádio, není třeba v radiokomunikačních předpisech žádných změn.

Bod jednání 1.22 Vysílání ze zařízení krátkého dosahu / politika EU: vnitřní trh

V Evropské unii je harmonizováno mnoho pásem pro zařízení krátkého dosahu, jež přenášejí signál na vzdálenost metrů spíše než kilometrů. Existuje mnoho různých druhů těchto zařízení, od dálkových ovládání aut po složité lékařské vybavení. Společně mají pro hospodářství a společnost EU velký význam. Tato zařízení mají ze své povahy jen omezený potenciál přeshraničního rušení a radiokomunikační předpisy by nebyly vhodným nástrojem k řešení obav spojených s rušením, jež by mohly být způsobeny dovozem neregulovaných zařízení.

Cíl politiky EU

EU by se měla postavit proti tomu, aby byla v radiokomunikačních předpisech zavedena dodatečná omezení zařízení krátkého dosahu, jelikož tato zařízení mají jen omezený přeshraniční dopad a právní předpisy EU poskytují dostatečnou flexibilitu k definování parametrů těchto zařízení. EU by měla podpořit podobná využívání pásem i v dalších členských státech ITU mimo EU, aby se zvýšily stávající úspory z rozsahu.

Body jednání týkající se vědeckého výzkumu a boje proti změně klimatu

Pro výzkum a boj proti změně klimatu v EU má význam řada bodů jednání: bod jednání 1.6 o pasivních službách v pásmu 275–3 000 GHz; bod 1.11 o kosmickém výzkumu v pásmu 22,55–23,15 GHz; bod 1.12 o službě kosmického výzkumu v pásmu 37 GHz; bod 1.16 o detekci blesků; bod 1.24 o meteorologických družicích; a bod 1.15 o oceánografických radarech v pásmu 3–50 MHz.

Spektrum uvažované v bodě jednání 1.6 se nachází nad spektrem určeným pro komunikační účely a dle obecného mínění je určeno pro vědecký výzkum. Pasivní služby v bodech 1.6 a 1.24 mohou být použity pro účely sledování zemského povrchu, jež hraje klíčovou roli pro naše úsilí v boji proti změně klimatu a zajištění bezpečnosti občanů, zejména v rámci projektu EU GMES. Tyto služby jsou většinou velmi citlivé na jiná použití a mohou vyžadovat zvláštní ochranu proti rušení, která jiná použití způsobují. Služby, o které jde v ostatních bodech jednání, jsou sice méně citlivé, ale budou rovněž vyžadovat přiměřenou ochranu proti rušení pocházejícímu z jiných použití.

Během světové konference WRC-12 bude rovněž možné lépe porozumět potřebám našich partnerů v jednání, aby z odpovídajících služeb, jež jsou rovněž důležité pro předpovědi počasí či předvídání a zmírňování pohrom, mohly těžit i oblasti mimo EU.

Cíl politiky EU

EU by měla prosazovat nezbytná nová přidělení pásem a v odpovídajících pásmech chránit služby vědeckého výzkumu. Zvláště by měly být chráněny služby, které přispívají k boji proti změně klimatu a k zajištění bezpečnosti občanů.

Bod jednání 1.5 Ladicí rozsahy pro elektronické předávání zpráv

Dostupnost spektra pro zpravodajskou činnost, kdykoli a kdekoli je jí potřeba, představuje sama o sobě velmi důležitý cíl. Tento požadavek velmi závisí na místě a času a Komise souhlasí s názorem vyjádřeným Skupinou pro politiku rádiového spektra, totiž že oddělení ITU zabývající se radiokomunikací (ITU-R) vydá doporučení, které bude obsahovat seznam možných ladicích rozsahů, a tím poskytne výrobcům pokyny a správcům spektra nezbytnou flexibilitu, aby mohli spektrum uvolnit během krátké doby. Dle názoru Skupiny pro politiku rádiového spektra se tak na konferenci WCR přidělováním není třeba zabývat.

Cíl politiky EU

EU by se měla zasadit o to, aby v rámci tohoto bodu jednání nebyly přijaty žádné změny radiokomunikačních předpisů, ale měla by podpořit práci ITU-R na určení ladicích rozsahů prostřednictvím doporučení ITU-R, jež v podstatě povede ke zvýšené harmonizaci.

U následujících bodů jednání budou mít výsledky jen malý dopad na celkové cíle politik.

Bod jednání 1.9 Námořní pohyblivá služba a bod jednání 1.10 Bezpečnostní systémy pro lodě a přístavy

Tyto dva body se týkají změny uspořádání kanálů pro stávající námořní služby, aby se umožnilo zavedení nové digitální technologie. Představuje to aktualizaci světového regulatorního rámce tak, aby se v něm odrazil již probíhající vývoj.

Bod jednání 1.23 Amatérská služba a bod jednání 1.20 Stanice na platformách umístěných ve velké výšce

Nejedná se zde o žádné zájmy EU.

Bod jednání 1.21 Radary v pásmu 15,4–15,7 GHz

Toto pásmo se nachází v těsné blízkosti důležitých radioastronomických služeb a jakoukoli změnu je třeba pečlivě zvážit. Až do konference budou probíhat studie.

Bod jednání 8.2 Program příští konference WRC

Pokaždé v průběhu světové radiokomunikační konference se již stanoví program konference následující. To bude mít velký význam pro politiku EU, zejména politiku širokopásmového přenosu. V zájmu EU je na budoucích konferencích WRC podporovat iniciativy přímo související s konkrétními politikami EU.

Komise bude při přípravě na konferenci WRC-15 spolupracovat se všemi příslušnými zúčastněnými stranami, aby u daných oblastí politiky zjistila konkrétní potřeby v oblasti spektra, jež je nutné na konferenci podpořit.

Podle názoru Komise by neměl být bod jednání o širokopásmovém bezdrátovém přenosu omezen jen na zvláštní pásmo. Přístup EU ke konferenci WRC-15 by měl být založen na pečlivém posouzení toho, jak účinně odvětví širokopásmového bezdrátového přenosu využívá podstatnou část spektra uvolněnou právními předpisy EU a jakou společenskou a/nebo hospodářskou hodnotu mají současné služby v těchto pásmech vzhledem ke spektru, které využívají. V této souvislosti bude důležitý seznam zamýšlený v rámci programu pro politiku rádiového spektra, jelikož objasní použití včetně použití mimo služby elektronických komunikací.

Cíl politiky EU

Pořad jednání příští konference WCR-15, který bude stanoven v roce 2012, by se měl zabývat možnými potřebami v oblasti spektra plynoucími z významných politik EU. Zejména by zde měl být zahrnut bod jednání, který by reagoval na možné omezení kapacity při poskytování širokopásmového bezdrátového přenosu v souladu s cíli Digitální agendy pro Evropu.

JEDNOTNÝ POSTUP čLENSKÝCH STÁTů A EU

Spektrum je z hlediska politik EU velmi významné, jelikož ovlivňuje vnitřní trh obecně, ale i výzkum, dopravu, změnu klimatu či transevropské sítě, což jsou oblasti sdílené nebo souběžné pravomoci. Ve všech těchto oblastech by však mohly nastat situace, kdy Unie bude mít výhradní pravomoc, zvláště pokud by mohla být ovlivněna společná pravidla, což by mohlo v tomto případě nastat z důvodu závazné povahy radiokomunikačních předpisů. V případě WRC-12 se to týká nejméně dvou bodů jednání, bodu 1.17 o digitální dividendě a bodu 1.22 o zařízeních krátkého dosahu, jelikož pro daná pásma spektra existují platné právní předpisy EU a změny v radiokomunikačním řádu by mohly přímo ovlivnit jejich působnost. Nadto a obecněji se vyžaduje koordinovaný přístup z důvodu zajištění jednotnosti, soudržnosti a účinnosti opatření Unie a členských států ve všech tématech a bodech jednání, kde by mohla být dotčena sféra EU.

Z tohoto hlediska je nutné zajistit, aby členské státy během WRC-12 podporovaly a obhajovaly odsouhlasené cíle politik a v případě nutnosti jednaly jménem EU. Za tímto účelem a s ohledem na současný status EU v ITU by mohlo být řešením, aby členský stát pověřený předsednictvím Rady koordinoval na konferenci příslušné body jednání, a to v úzké spolupráci s Komisí, a aby se jeho zástupce by v případě potřeby vyjadřoval jménem Unie. Tím není dotčena možnost, aby Komise, pokud to bude nutné a vhodné, předložila Radě návrh k přijetí stanoviska jménem EU, v souladu s čl. 218 odst. 9 SFEU.

V pozdější fázi by se rovněž mohlo uvažovat o přezkoumání statusu a role Evropské unie v ITU. Mohla by se tím zabývat příští konference zplnomocněných zástupců ITU, plánovaná na rok 2014.

ZÁVěR

Evropský parlament a Rada se vyzývají, aby podpořily společné cíle politik EU stanovené v tomto sdělení jako cíle, kterých má být dosaženo na Světové radiokomunikační konferenci ITU v roce 2012.

[1] KOM(2010) 245 „Digitální agenda pro Evropu“.

[2] Úř. věst. L 108, 24.4.2002, ve znění směrnice 2009/140/ES, Úř. věst. L 337, 18.12.2009.

[3] Tamtéž, čl. 8a odst. 3.

[4] Tamtéž, čl. 9 odst. 1.

[5] Viz sdělení k předešlé WRC: KOM(2007) 371, Světová radiokomunikační konference ITU 2007.

[6] CEPT je sdružením 48 poštovních a telekomunikačních správ, jež se zejména zabývá otázkami spektra.

[7] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/manage/intl/wrc/‌index_en.htm#ws_wrc12.

[8] Probíhá řádný legislativní postup.