Celní orgány zejména převzaly úlohu orgánů v přední linii v rámci boje proti terorismu a organizované trestné činnosti. Po útoku na Světové obchodní centrum v New Yorku v roce 2001 EU reagovala novelizací celních předpisů, která se týkala bezpečnosti. Bylo stanoveno celoevropské zavedení společných kritérií rizik v rámci předběžné analýzy rizik nákladu a společný rámec pro řízení rizik s cílem pomoci celním orgánům sdílet informace a výsledky týkající se operačních rizik, a usnadnit tak rychlou reakci na jakoukoli krizovou situaci v dodavatelském řetězci. Celní orgány navíc kontrolují převážení velkého množství hotovosti do EU a z EU jednotlivými cestujícími, přičemž tyto kontroly jsou nedílnou součástí opatření EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu, a úzce spolupracují s ostatními pohraničními a bezpečnostními orgány v boji proti těmto hrozbám.

Svět se za posledních padesát let existence celní unie dramaticky proměnil a stejně tak úloha celních orgánů členských států. Během tohoto období celní orgány převzaly ke svému úkolu nadále chránit finanční zájmy EU a členských států také odpovědnost za provádění hraničních aspektů několika dalších společných politik EU, a to se značným úspěchem. Veškeré zboží vstupující na území EU nebo toto území opouštějící podléhá celnímu dohledu a může být předmětem celních kontrol.

Toto sdělení Komise na základě výše uvedeného přezkoumává dosavadní fungování celní unie a určuje prioritní otázky do budoucna. Sdělení by mělo být nástrojem k podnícení dialogu se všemi zúčastněnými subjekty, včetně občanů, podniků, členských států, Evropského parlamentu a ostatních evropských orgánů, jejichž přispění je stěžejní k zajištění pokračujícího úspěchu celní unie.

Ve sdělení z roku 2016 o rozvíjení celní unie EU a její správy (dále jen „sdělení o správě“) Komise navrhla řešení uvedených problémů, která zahrnovala soudržnější a jednotnější uplatňování společných celních pravidel v rámci vylepšených politických a provozních struktur založených na partnerství; lepší spolupráci celních orgánů s ostatními orgány, které mají na starost správu hranic a bezpečnost, a ucelenější dlouhodobou strategii rozvoje a údržby elektronických celních systémů. V březnu 2017 Rada Evropské unie uvedla, že vítá sdělení o správě, a vyzvala Komisi k poskytnutí aktuálních informací v dvouleté zprávě, a to zejména v některých oblastech, na něž by bylo podle Rady potřeba se obzvlášť zaměřit.

Celní unie za posledních padesát let prošla zásadním vývojem a celní orgány nyní úspěšně plní celou řadu úkolů na hranicích. Celní orgány členských států spolupracují, aby usnadnily obchod a snížily byrokracii, vybírají příjmy pro rozpočty členských států a EU a chrání veřejnost před teroristickými, zdravotními, environmentálními a dalšími hrozbami. Vzhledem k tomuto širokému mandátu jsou celní orgány nyní v zásadě hlavními orgány pro kontrolu zboží na vnějších hranicích EU.

Celní unie patří mezi první úspěchy EU a lze ji považovat za jeden z hlavních úspěchů Unie. Nejenže umožnila EU zrušit vnitřní hranice, ale také konkurovat zbytku světa. Jednotný trh EU, který umožňuje jakémukoli podniku se sídlem v EU prodávat zboží a investovat po celé EU bez vnitřních hranic, by nebyl možný bez bezcelního prostředí, které zajišťuje celní unie, a úlohy, kterou celní unie hraje při dohledu nad dovozem a vývozem. Z mezinárodního hlediska je EU nyní největším obchodním blokem na světě představujícím 15 % světového obchodu, a díky tomu má mnohem silnější postavení v obchodních jednáních s třetími zeměmi, než kdyby jakýkoli členský stát vyjednával sám.

Uplynulo jen něco málo přes rok od okamžiku, kdy Komise zahájila debatu o pěti možných scénářích, jak by se Evropská unie (EU) mohla v nadcházejících letech rozvíjet, aby se dokázala postavit četným výzvám, jimž čelí, od globalizace přes dopad nových technologií na společnost až po bezpečnostní obavy a nárůst populismu. Komise se domnívá, že celní unie, která letos oslaví padesát let od svého vzniku, hraje významnou úlohu při řešení těchto problémů, a její další rozvoj je tudíž velice důležitý.

Většina prací na modernizaci nebo vytváření elektronických systémů (celkem sedmnácti), s nimiž počítá celní kodex Unie, bude dokončena do roku 2020. Některé systémy však budou nasazovány postupněji až do roku 2025a závisejí na financování v rámci příští generace programů EU pro financování v celní oblasti. Realizace všech elektronických systémů je klíčová k tomu, aby celní správy mohly řídit finanční a bezpečnostní rizika a zároveň usnadňovat obchod.

Nehledě na četné úspěchy během posledních padesáti let Komise souhlasí s Evropským parlamentem, Účetním dvorem a Radou, že je zapotřebí dalšího úsilí s cílem zajistit, aby celní unie byla schopna čelit výzvám i v budoucnosti. Tato kapitola pojednává o vývoji v posledních letech v oblasti zlepšování fungování celní unie, jak navrhla Komise ve svém sdělení o správě a schválila Rada ve svých závěrech z března 2017. Zaměřuje se na prioritní oblasti, které Rada určila v uvedených závěrech. Zmiňuje též probíhající úsilí zaměřené na dosažení dalšího pokroku v každé z konkrétních zkoumaných oblastí.

Důležitým nástrojem jak pro celní kontroly, tak pro usnadnění obchodu, který byl zaveden v rámci novelizace týkající se bezpečnosti, byl režim „oprávněného hospodářského subjektu“. Oprávněným hospodářským subjektům jsou přiznány určité výhody (např. méně kontrol na hranicích, snazší vykazování, nižší stupeň rizika atd.) výměnou za úzkou spolupráci s celními orgány v zájmu zajištění bezpečnosti dodavatelského řetězce. Podniky, které chtějí tohoto režimu využívat, musí absolvovat přísný certifikační proces stanovený v právu Unie a musí být připraveny přijmout další opatření, aby celním orgánům neustále dokazovaly, že jsou schopné plnit své povinnosti v celém rozsahu a aktivně přispívat k bezpečnosti a zabezpečení mezinárodních dodavatelských řetězců. Celní kodex Unie posílil výhody uvedeného režimu, ale zároveň vyžaduje, aby potenciální oprávněné hospodářské subjekty splňovaly další přísné podmínky. Počet těchto subjektů na konci roku 2016 dosáhl téměř 16 000 a jejich zapojení do dodavatelského řetězce v témže roce dosáhlo úrovně 77 %.

Komise a členské státy spolupracují na vývoji a provozování elektronických systémů na podporu celních operací již od roku 2008. Tyto systémy zahrnují různé celní procesy včetně celních prohlášení, pohybu zboží včetně tranzitu do EU a z EU a informační toky mezi správami a s Komisí. Jejich součástí je také několik společných databází, jako je databáze sazeb. Vývoj sedmnácti elektronických systémů pro řízení procesů stanovených v celním kodexu Unie je významným krokem při plnění strategie elektronického celnictví, ale klíčovým krokem, pokud celní správy mají být schopny plnit své úkoly a zároveň usnadňovat obchodní toky.

·Rychlost celního odbavení je nyní velmi vysoká: i celní prohlášení předložená standardním postupem (tj. pokud se nevyužije zjednodušený postup) jsou zpravidla odbavena do 1 hodiny (93 % v roce 2016).

·V roce 2016 vnitrostátní celní orgány zaznamenaly nezaplacené clo ve výši 537 milionů EUR, které mělo být vráceno do rozpočtu EU.

Nástroj pro posuzování výkonnosti celní unie posuzuje fungování celní unie na základě klíčových ukazatelů výkonnosti v řadě oblastí, jako je ochrana finančních zájmů, zajištění bezpečnosti a zabezpečení občanů EU a posuzování toho, jakou úlohu hrají celní orgány při přispívání k růstu a konkurenceschopnosti EU. Přestože se nástroj pro posuzování výkonnosti celní unie již osvědčil, je potřeba jej dále rozvíjet v zájmu posílení tvorby politiky založené na datech, a to i pomocí tvorby klíčových ukazatelů výkonnosti a větším využíváním systému referenčních hodnot i moderních analytických metod a nástrojů. Při této činnosti je nezbytné využívat součinnosti celních orgánů, Komise, dalších orgánů odpovědných za správu hranic a mezinárodních organizací, aby bylo možné opakovaně používat zdroje údajů a vyvarovat se možného zdvojování úsilí.

Soustavné monitorování a analyzování politiky a posuzování možných dopadů je základní součástí správy celní unie. Za tímto účelem Komise pracuje na vývoji nástroje pro posuzování výkonnosti celní unie, který má pomoci řídit formulování politiky a strategické rozhodování. Tento nástroj by měl umožnit systematické posuzování výkonnosti celní unie s ohledem na strategické cíle celní unie, pokud jde o účinnost, efektivitu a uniformitu, analyzováním klíčových trendů a odhalováním oblastí, kde je prostor ke zlepšení. Jedná se o nepostradatelný nástroj pro zvyšování informovanosti hlavních zúčastněných subjektů a širší veřejnosti o úspěších a přidané hodnotě celní unie.

Jednou ze skupin, která se použije pro účely tohoto sdíleného řízení celní unie, je poradní skupina Komise tvořená generálními řediteli celních orgánů (dále jen „skupina pro celní politiku“). Zapojení skupiny pro celní politiku do přezkumu lhůt pro provedení elektronických systémů stanovených v celním kodexu Unie patří mezi nedávné příklady toho, jak posílené partnerství Komise a členských států může pomoci při účinném řízení priorit v oblasti celnictví. Komise navrhuje vymezit této skupině jasnější a specifičtější úlohu v souvislosti s činností týkající se celní unie.

Rada a Komise se shodují na tom, že je zapotřebí dlouhodobá zastřešující politika a společná vize týkající se provozního řízení celní unie. To umožní přijímat nezbytná rozhodnutí inkluzivním a partnerským způsobem napříč různými politikami s různými zúčastněnými subjekty při zohlednění potřeb všech.

Komise nedávno přijala zprávu o pokroku o strategii v oblasti IT pro celnictví s cílem pomoci zaměřit debatu, která bude v nadcházejících letech nezbytná. Prioritou je vytvoření „katalyzační skupiny“ zainteresovaných členských států a Komise, která bude zkoumat specifické otázky uvedené ve zprávě o pokroku. Cílem by bylo, jak uvádí zpráva o pokroku, vypracovat proveditelný scénář na delší období a postup realizace, mj. prostřednictvím dalších „pilotních projektů“ a hloubkové analýzy součinnosti s jinými subjekty i vhodných právních analýz a posouzení nákladů a přínosů. Komise je připravena se této práce aktivně účastnit.

Komise je zástupcům členských států a obchodu nápomocna tím, že poskytuje fóra pro diskutování o problémech, které se během procesu přehodnocování povolení v období do května 2019 objeví. Proces provádění celního kodexu Unie a osvojování si nových ustanovení a nových informačních systémů musí v nadcházejících letech zůstat prioritou.

Důležitý úkol, které mají celní správy členských států před sebou, je přehodnocení četných povolení udělených podle předchozího celního právního rámce, celního kodexu Společenství, které musí být dokončeno do května 2019. Povolení se udělují hospodářským subjektům k různým účelům, většinou jako povolení uplatňovat některé zjednodušené nebo méně těžkopádné celní postupy. Dobrým příkladem je povolení, jímž se přiznává status oprávněného hospodářského subjektu. Jelikož se podmínky pro udělování povolení mohly podle celního kodexu Unie změnit a v některých případech jsou přísnější a jednotnější, je třeba stávající povolení přehodnotit, aby bylo zajištěno striktní uplatňování nových pravidel.

V.Jednotný portál

Komise pracuje na vývoji prostředí jednotného celního portálu EU, který by hospodářským subjektům umožnil předkládat údaje vyžadované pro řadu regulačních účelů (např. veterinárních, hygienických, environmentálních atd.) ve standardizované podobě četným příjemcům a prostřednictvím harmonizovaných přístupových míst. Jednotný celní portál EU by mohl přinést řadu výhod jak pro obchodní komunitu, tak pro regulační orgány. Jedná se o složitou oblast, kde je třeba dávat pozor, aby se zamezilo zdvojování úsilí a zbytečným nákladům. Proto se Komise a členské státy dohodly na postupném zavádění prostředí jednotného celního portálu. První fáze zahrnuje poskytnutí nástrojů na propojení systémů certifikace EU s vnitrostátními systémy, aby celní orgány členských států mohly automaticky přijímat elektronické certifikáty vydané jinými orgány, pro něž je na úrovni EU zřízena databáze. Případná další fáze by se mohla zaměřit na poskytnutí rámce na podporu vytvoření integrovaného a soudržného prostředí pro služby jednotného celního portálu v EU.

Komise nadále pracuje na vytvoření prostředí jednotného portálu EU pro oblast celnictví a na tomto základě bude zvažovat případné další kroky.

VI.Zlepšení v oblasti celní a daňové spolupráce

Potřeba zlepšit spolupráci mezi celními a daňovými orgány je klíčová zejména s ohledem na to, že celní orgány zajišťují správné uplatňování DPH a spotřební daně na dovážené zboží. Výhody spolupráce, které při mnoha příležitostech zdůraznily Rada, Evropský parlament, Evropský účetní dvůr a Komise, zahrnují dosažení lepší rovnováhy mezi kontrolami a usnadňováním obchodu, eliminaci nesouladu mezi pravidly, pomoc při boji proti podvodům a efektivnější správy. V posledním roce došlo v tomto ohledu k významnému vývoji.

Členské státy se v prosinci 2017 dohodly na tom, že stanoví jednodušší a účinnější pravidla pro DPH pro podniky, které spotřebitelům prodávají zboží přes internet, a zruší současné osvobození od DPH platné pro dovoz malých zásilek ze zemí mimo EU, které vytváří nekalou hospodářskou soutěž a narušuje trh, a tak poškozuje podniky v EU. Probíhají jednání s celními a daňovými orgány, jelikož celním orgánům vzniknou značné povinnosti při řízení uplatňování DPH na dovoz v souladu s novými pravidly.

V listopadu 2017 Komise přijala návrh na upravení systému DPH tak, aby byl odolnější vůči podvodům a čelil rozsáhlým podvodům v oblasti DPH. Cílem návrhu je zlepšit spolupráci celních a daňových orgánů, co se týče výběru DPH z dovozu ze zemí mimo EU, aby se zamezilo zneužívání opatření k usnadnění obchodu známého pod názvem „režim 42“. Tento návrh řeší nedostatky, které odhalily Evropský účetní dvůr a šetření provedená Evropským úřadem pro boj proti podvodům v souvislosti s prováděním uvedeného celního režimu.

V Radě stále probíhají jednání a dohoda o této iniciativě je důležitou součástí programu pro oblast celnictví na nadcházející roky. Legislativní opatření by měla být doplněna konkrétním zapojením daňových a celních orgánů členských států, aby byly vytvořeny nezbytné kanály pro spolupráci.

Kromě toho budoucí Úřad evropského veřejného žalobce bude mít pravomoc vyšetřovat a stíhat podvody v EU a další trestné činy ovlivňující finanční zájmy Unie, včetně celních podvodů a závažných podvodů v oblasti DPH. Směrnice PIF přijatá dne 5. července 2017 harmonizuje definice, sankce a promlčecí doby těchto trestných činů.