Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program „Mládež v akci“ na období 2007-2013 [SEC(2004)960] /* KOM/2004/0471 konecném znení - COD 2004/0152 */





V Bruselu dne 14.07.2004 KOM(2004) 471 v konečném znění 2004/0152 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí program "MLÁDEŽ V AKCI" na období 2007-2013 (předložená Komisí)[SEC(2004)960] DŮVODOVÁ ZPRÁVA K NÁVRHU ROZHODNUTÍ O PROGRAMU"MLÁDEŽ V AKCI"[1] 1. SOUVISLOSTI Komise ve svém sdělení ze dne 10. února s názvem "Budujeme svou společnou budoucnost - koncepční výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie 2007-2013" navrhla učinit z rozvoje evropského občanství jednu ze základních priorit činnosti Unie. Dne 9. března předložila Komise sdělení[2] s názvem "Občanství v akci - podpora evropské kultury a různorodosti programy v oblasti mládeže, kultury, audiovizuální oblasti a občanské účasti", kde jsou vysvětleny hlavní směry nového programu v oblasti mládeže. V těchto souvislostech je zejména nezbytné učinit z občanství realitu tím, že bude podporována evropská kultura a různorodost v oblastech, které přímo zapojují evropské občany, a zejména mládež, do procesu integrace. Program MLÁDEŽ skončí v roce 2006 a v kontextu výše uvedených sdělení a výsledků veřejných konzultací, průběžné hodnotící zprávy[3] a hodnocení ex-ante budoucího nástroje předkládá Komise tento legislativní návrh s cílem přijetí nové generace programu na období 2007-2013. 1.1. Výchozí stav Cíle programu MLÁDEŽ stanovené rozhodnutím č. 1031/2000/ES vycházejí z čl. 149 odst. 2 Smlouvy o EU, který zejména stanoví, že činnost Společenství je zaměřena na "podporu rozvoje výměn mládeže a pedagogických pracovníků". Průběžné hodnocení programu MLÁDEŽ ukazuje, že tento nástroj je ceněný a má skutečný dopad. Hodnocení rovněž vyústilo v řadu doporučení k provádění, především aby se zohlednil vývoj mládeže, očekávání vytvořená tímto typem programu a požadavky na zjednodušení. Aby Komise splnila povinnosti podle Smlouvy, navrhuje s přihlédnutím k pozitivním výsledkům průběžného hodnocení programu zajistit pokračování akcí v oblasti mládeže. 1.2. Nutnost nové etapy Od té doby, co Komise v listopadu 2001 přijala bílou knihu nazvanou "Nový podnět pro evropskou mládež", se rozvoj spolupráce v oblasti mládeže prohloubil. Bílá kniha navrhovala především provádění otevřené metody koordinace, aby se podpořil rozvoj spolupráce členských států kolem čtyř prioritních témat, jimiž jsou: účast, informace, dobrovolnictví a lepší znalost mládeže. Evropský parlament ve svém stanovisku z května 2002 podpořil návrhy Komise. Rada přijala návrhy bílé knihy příznivě a v červnu 2002 vytvořila rámec evropské spolupráce v oblasti mládeže. V listopadu 2003 Rada stanovila společné cíle pro účast a informovanost mladých, které jsou rovněž vzaty v úvahu v návrhu programu. Další rozvoj politiky Společenství inspiruje a odůvodňuje obsah návrhu zákonného základu: - Závěry Rady ministrů z května 2003, potvrzené v květnu 2004, které požadují zajištění kontinuity současného programu a zachování jeho specifičnosti, při zohlednění rozvoje politické spolupráce. - Evropská rada v Laekenu, která vyzvala ke sbližování mladých v evropském projektu a v evropských institucích. - Nová ústavní smlouva, která zavádí nové rozměry v oblasti mládeže, především účast mladých na demokratickém životě a vytvoření sdružení mladých dobrovolníků, aby se vytvořil rámec pro společný příspěvek mladých Evropanů k solidárním akcím Unie. - Zpráva Evropského parlamentu z února 2004, která vyzývá Komisi, aby vytvořila vlastní program, který bude pokračováním současného programu a dostane takovou finanční dotaci, aby bylo možné vyhovět stoupajícím potřebám v oblasti politiky mládeže. - Závěry Rady z června 2003, které v reakci na sdělení Komise o sousedních zemích rozšířené Unie uvádějí, že intenzifikace kulturní spolupráce, vzájemného porozumění a spolupráce v oblasti školství a vzdělávání mohou být osami akcí Evropské unie. Výše uvedené složky ukazují, že program musí přispívat k aktivnímu občanství mladých ve společnosti a k pocitu jejich příslušnosti k Evropě. Program rovněž musí přispívat ke vzdělávání mladých v širokém smyslu a pokračovat tak v cílech Lisabonského procesu. Musí rovněž umožnit rozvoj jejich smyslu pro solidaritu a vzájemné porozumění a přispívat současně k sociální soudržnosti Unie a k míru. 1.3. Cíle nového programu Navrhovanými cíli jsou: - podpora aktivního občanství mladých obecně, a zejména jejich evropského občanství; - rozvoj solidarity mladých, především k posílení sociální soudržnosti Evropské unie; - podpora vzájemného porozumění mezi lidmi prostřednictvím mladých; - příspěvek k rozvoji kvality systémů podporou činnosti mladých a výkonnosti organizací občanské společnosti v oblasti mládeže; - podpora evropské spolupráce v oblasti politiky mládeže. Tyto cíle jsou v souladu s prioritami spolupráce v oblasti mládeže a s nedávným vývojem v oblasti občanství. 2. VÝSLEDEK VEřEJNÝCH KONZULTACÍ SE ZÚčASTNěNÝMI STRANAMI A HODNOCENÍ DOPADU Návrh Komise byl vypracován v souladu se zásadou evropské správy věcí veřejných. Hlavní účastníci okruhu mládeže měli možnost předložit své příspěvky týkající se budoucí generace programu (Evropské fórum mládeže, nevládní organizace a pracovníci s mládeží, vnitrostátní agentury programu MLÁDEŽ...). 2.1. Veřejné konzultace Veřejné konzultace společné pro oblasti školství, vzdělávání a mládeže, které Komise zahájila v prosinci 2002, jakož příspěvky pocházející přímo od účastníků programu MLÁDEŽ ukázaly, že hlavní účastníci z oblasti mládeže a státní správy zastávají tato podobná stanoviska: 1. Zachovat specifický program v oblasti mládeže s propojením s ostatními oblastmi, které se mládeže týkají; 2. Zajistit návaznost na program MLÁDEŽ, pokud jde o akce a přístup k programu; 3. Rozvíjet evropskou identitu mladých a jejich aktivní občanství ve společnosti; 4. Zohledňovat politické priority definované v bílé knize Komise o mládeži; 5. Podporovat iniciativy přijaté v rámci politické spolupráce prováděné otevřenou metodou koordinace; 6. Přispívat k rozvoji organizací mládeže a podporovat činnost pracovníků s mládeží; 7. Více otevřít program vůči třetím zemím a více tyti činnosti zviditelnit; 8. Přispívat k uznání činností programu a obecněji činnosti pracovníků s mládeží, kteří přispívají k neformálnímu a neoficiálnímu vzdělávání mladých; 9. Navrhovat mechanismy, které by byly jednoduché a pružné pro cílovou skupinu, jíž jsou určeny. 2.2. Průběžné hodnocení programu Komise rovněž vzala na vědomí výsledky průběžného hodnocení současného programu MLÁDEŽ. Hodnotící zprávu vypracovaly útvary Komise na základě studií dopadu, které předložily státy účastnící se programu, a na základě seminářů pořádaných Komisí s vnitrostátními agenturami, účastníky programu a nezávislými odborníky. Poselství, která z hodnocení vyplývají, jsou bohatá a shodná. Na jednu stranu je program MLÁDEŽ velmi ceněn. Na druhou stranu, vzhledem k vývoji mládeže, k vývoji politické spolupráci v oblasti mládeže a problémům spojeným s tímto typem programu, uvádí hodnocení souhrn doporučení, jež mají být provedena: 1. Program ještě více zaměřit na cílovou skupinu, tj. na mladé ze všech podmínek, především na ty, kteří mají nejméně příležitostí; 2. Zlepšit pomoc účastníkům programu a projektům ve všech etapách pomocí opatřeních, která berou ohled na blízkost a kvalitu; 3. Zjednodušit postupy a učinit je co možná nejpružnějšími pro účastníky, jimž jsou určeny; 4. Posílit transparentnost a soudržnost v provádění programu, především na decentralizované úrovni; 5. Zvýšit kvalitu práce hodnocením projektů s návratem informací k příjemcům a uznáním uskutečněných činností; 6. Rozvíjet dobrovolnické činnosti, pokud jde o jejich kvalitu i množství; 7. Program více otevřít vůči třetím zemím; 8. Předjímat vývoj prováděním inovačních projektů a nezbytných studií; 9. Zviditelnit program a každou z jeho akcí a zhodnotit dosažené výsledky. 2.3. Hodnocení ex-ante Hodnotící zpráva ex-ante předkládá výsledky úvahy, která zdůvodňuje předložený návrh. Jako hlavní myšlenku uvádí nutnost odpovědět na evropské úrovni na potřeby mladých, od dospívání až do dospělého věku, jakož i odpovědět na politické požadavky vyjádřené různými evropskými orgány, především Radou ministrů a Evropským parlamentem. Uvádí způsob, jakým návrh programu odráží nedávný vývoj politické spolupráce na evropské úrovni v oblasti mládeže a uskutečnění priorit definovaných v rámci otevřené metody koordinace, která je s tím spojena. 3. ZÁKONNÉ SOUčÁSTI NÁVRHU 3.1. Právní základ Návrh programu je založen na článku 149 Smlouvy o školství, vzdělávání a mládeži, zejména na odstavci 2 uvedeného článku, podle kterého je činnost Společenství zaměřena na "podporu rozvoje výměn mládeže a pedagogických pracovníků". 3.2. Akce programu Návrh programu předkládá těchto pět akcí: Akce "Mládež pro Evropu", která je zaměřena především na posílení aktivního zapojení mladých podporou výměn, mobility a iniciativy mladých a jejich projektů účasti na demokratickém životě. Akce "Evropská dobrovolná služba" je zaměřena na rozvoj solidarity mladých, jejich aktivní zapojení a vzájemné porozumění mezi mladými. Tato evropská dobrovolná služba se rozvíjí v rámci individuálního nebo kolektivního projektu, aby mladí měli možnost vyjádřit své osobní závazky, ale zároveň je spojit s akcemi solidarity Unie. Tato akce mimo jiné umožňuje podporovat spolupráci mezi dobrovolnými civilními službami. Akce "Mládež pro svět" přispívá k rozvoji vzájemného porozumění a k aktivní účasti mladých v duchu otevření se světu. Tato akce umožňuje otevření programů projektům se sousedními zeměmi rozšířené Evropy a spolupráci v oblasti mládeže s ostatními třetími zeměmi. Akce "Pedagogičtí pracovníci a podpůrné systémy" je zaměřena na rozvoj kvality podpůrných struktur pro mladé. Tato akce umožňuje podpořit subjekty, které jsou na evropské úrovni aktivní v oblasti mládeže, a především Evropské fórum mládeže. Umožňuje rozvíjet opatření pro výměnu, vzdělávání a informovanost pro pedagogické pracovníky, projekty na podporu inovace a kvality, partnerství s regionálními nebo místními subjekty, a opatření na využití a podporu struktur programu. Akce "Podpora politické spolupráce" je zaměřena na podporu spolupráce mládeže v politické oblasti podporou strukturovaného dialogu mezi mladými lidmi a politickými představiteli mládeže, jakož i na podporu spolupráce s mezinárodními organizacemi a opatření přispívající k lepší znalosti oblasti mládeže. 3.3. Subsidiarita a proporcionalita Program zasahuje v zásadě tam, kde nemohou účinně zasáhnout členské státy. Program je doplňkový k vnitrostátním nebo regionálním akcím. Návrh právního základu navrhuje způsoby, jak k tomu přispět. Evropská přidaná hodnota je spojena s podstatou akce. Členské státy by nebyly jednotlivě schopny zorganizovat akce mobility mladých po Evropě nebo s partnerskými zeměmi, vícestranné výměny, evropskou dobrovolnou službu, vzájemné propojení projektů, evropské vzdělávání pedagogických pracovníků nebo podporu evropským nevládním organizacím mládeže. Projevuje se rovněž pákovým efektem vůči vnitrostátním politikám tím, že ukazuje cestu k následování (přednost těm mladým, kteří mají nejmenší možnosti, projekty iniciativ, projekty participační demokracie, ...) a podporuje politickou spolupráci (strukturovaný dialog s mladými, spolupráce mezi vnitrostátními civilními službami, výzkum...). Významný je násobící účinek programu, neboť účastníci programu získávají prostřednictvím projektů evropský rozměr, z něhož mohou těžit. Provádění programu v oblasti mládeže předpokládá mimo jiné zhodnocující opatření, aby se podstatně zvýšila politická viditelnost akce Unie ve prospěch mladých. 3.4. Volba nástroje Komise si přeje zjednodušit navrhování a provádění nástrojů Společenství. V těchto souvislostech bylo při vypracování nového programu zvažováno více možností. Sloučení programů spojených s občanstvím do jediného rámcového programu nebylo zvoleno, neboť tento postup neznamená zjednodušení. Ve skutečnosti se na různé oblasti spadající pod občanství, především kultura a mládež, vztahují různé články Smlouvy a řídí se specifickými pravidly pro přijímání rozhodnutí a řízení; často jsou rovněž určeny různým cílovým skupinám. Rovněž se uvažovalo o spojení se vzdělávacími programy. Tato možnost nebyla zvolena, neboť zásahy v oblasti školství a vzdělávání jsou zaměřeny především na vzdělávací systémy, zatímco zásahy v rámci mládeže se obracejí na všechny mladé a provádějí se mnohem lehčími strukturami. Navíc se oblasti vzdělávání a mládeže rozvíjejí v odlišných právních a správních prostředích. Volbou, které nejlépe odpovídá kritériu zjednodušení a pružnosti, je předložení samostatného programu v oblasti mládeže, který umožní vytvořit přechody k jiným programům Společenství. 3.5. Zjednodušení Budoucí program vykazuje zvýšenou úroveň zjednodušení v porovnání se současným stavem. Nový právní základ se vztahuje na všechny činnosti, které jsou nyní prováděnyny prostřednictvím dvou různých právních základů (program MLÁDEŽ a akční program Společenství na podporu subjektů, které jsou na evropské úrovni aktivní v oblasti mládeže). Čtyři současné rozpočtové linie jsou nahrazeny jedinou. Vzhledem k tomu, že nový program musí sloužit spolupráci v oblasti mládeže, je obecná struktura právního základu otevřená a předpokládá doložku pružnosti, aby bylo možné program přizpůsobit novým prioritám, které se mohou objevit. Budoucí program bude v zásadě řízen decentralizovaně, centralizované projekty budou řízeny výkonnou agenturou. Tyto způsoby řízení jsou rozpracovány ve finančním výkazu. Pro usnadnění správního řízení programu zahrnuje návrh právního základů výjimky povolené finančním nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 a jeho prováděcími opatřeními. 4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY Náklady programu činí 915 milionů eur na období 2007-2013 (880,6 mil. eur na akce programu a 34,4 milionů eur na technickou podporu). 5. ZÁVěR Nový právní základ přebírá podstatnou část prvků existujících v programu MLÁDEŽ 2000-2006 a přizpůsobuje je podle doporučení průběžného hodnocení, veřejnéých konzultací a inovací plynoucích z procesu bílé knihy. Tento právní základ je pojat tak, aby bylo možné program upravit podle budoucích politických zaměření v oblasti mládeže. 2004/0152 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí program "MLÁDEŽ V AKCI" na období 2007-2013 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, zejména na čl. 149 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[4], s ohledem na stanovisko Evropský Hospodářského a sociálního výboru[5], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[6], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[7], vzhledem k těmto důvodům: Smlouva zavádí občanství Unie a stanoví, že činnosti Společenství v oblasti školství, odborného vzdělávání a mládeže jsou zaměřeny zejména na podporu rozvoje výměn mládeže a pedagogických pracovníků a na kvalitní vzdělávání. Smlouva o Evropské unii je založena na zásadách svobody, demokracie,dodržování lidských práv a základních svobod a k rozvíjení těchto hodnot má přispět podpora aktivního občanství mladých lidí. Rozhodnutím č. 1031/2000/ES ze dne 13. dubna 2000 zavedly Evropský parlament a Rada akční program Společenství " Mládež"[8]. Na základě zkušeností získaných tímto programem by se mělo ve spolupráci a činnosti Evropské unie v této oblasti pokračovat a posilovat ji. Rozhodnutím č. 790/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 zavedly Evropský parlament a Rada akční program Společenství na podporu subjektů, které jsou na evropské úrovni aktivní v oblasti mládeže[9]. Mimořádná Evropská rada, která se konala v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000, stanovila pro Unii strategický cíl, jež mimo jiné zahrnuje aktivní politiku zaměstnanosti přikládající větší význam školství a celoživotnímu vzdělávání. Tento cíl doplnila Evropská rada v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001 o strategii udržitelného rozvoje. Prohlášení z Laekenu připojené k závěrům ze zasedání Evropské rady ve dnech 14. a 15. prosince 2001 potvrzuje, že jedním ze základních úkolů, které má Unie řešit, je přiblížit občanům, a především mladým lidem, evropský projekt a evropské instituce. V bílé knize nazvané "Nový podnět pro evropskou mládež", přijaté dne 21. listopadu 2001, navrhuje Komise rámec spolupráce v oblasti mládeže zaměřený především na posílení účasti, informovanosti, dobrovolných činností mladých a lepší znalost oblasti mládeže. Evropský parlament ve svém stanovisku ze dne 14. května 2002 tyto návrhy přijal za své. Usnesení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě dne 27. června 2002[10], zavádí především otevřenou metodu koordinace vztahující se na priority, účast, informovanost, dobrovolné činnosti mladých a lepší znalost oblasti mládeže; při provádění tohoto programu by měly být tyto práce vzaty v úvahu. Rada ve svých závěrech ze dne 5. května 2003[11] zdůrazňuje, že je nezbytné udržet a rozvíjet stávající nástroje Společenství zvláště určené pro mladé, neboť jsou zásadní pro posílení spolupráce členských států v oblasti mládeže a že by mimo jiné priority a cíle tohoto programu měly být sladěny s prioritami a cíli rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže. Akce Společenství zahrnuje příspěvek na kvalitní školství a vzdělávání a musí být v souladu s článkem 3 Smlouvy zaměřena na odstranění nerovností a podporu rovnosti mezi muži a ženami. Je třeba vyhovět specifickým potřebám zdravotně postižených osob. Je nezbytné podporovat aktivní občanství a zdůrazňovat boj proti všem formám vyloučení, včetně rasismu a xenofobie. (13) Kandidátské země Evropské unie a země ESVO, které jsou stranami dohody o EHP, se mohou v souladu s dohodami uzavřenými s těmito zeměmi podílet na programu Společenství. Evropská rada v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 přijala "Agendu ze Soluně pro východní Balkán - postoupit na cestě evropské integrace", která stanoví, že programy Společenství by měly být otevřeny zemím v procesu stabilizace a přidružení na základě rámcových dohod, které budou mezi Společenstvím a těmito státy podepsány. Měla by být přijata ustanovení na otevření programu Švýcarské konfederaci. Prohlášení z Barcelony přijaté na Evropsko-středozemní konferenci v roce 1995 stanoví, že výměny mladých by měly být prostředkem pro přípravu budoucích generací na bližší spolupráci mezi evropskými a středozemními partnery. Na základě sdělení Komise nazvaného "Rozšířená Evropa - sousedství: nový rámec pro vztahy s našimi sousedy na východě a na jihu" stanoví Rada ve svých závěrech ze dne 16. června 2003 jako akční směry Evropské unie intenzifikaci kulturní spolupráce, vzájemného porozumění a spolupráce v oblasti školství a vzdělávání se sousedními zeměmi. Stávající zprávy o průběžném hodnocení programu MLÁDEŽ, jakož i veřejné konzultace týkající se budoucnosti činnnosti Společenství v oblasti školství, vzdělávání a mládeže ukazují naléhavou potřebu, v některých ohledech rostoucí, pokračovat v činnostech spolupráce a mobility v oblasti mládeže na evropské úrovni a vyjadřují přání jednoduššího, vstřícného a pružného provádění. Program by měl být pravidelně sledován a hodnocen v rámci spolupráce mezi Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy, především co se týče priorit provádění opatření. Formulace právního základu programu musí být dostatečně pružné, aby umožňovala případné úpravy akcí pro přizpůsobení se vývoji potřeb během období 2007-2013 a aby se předešlo zbytečně podrobným ustanovením předchozích programů. Je třeba omezit rozhodnutí na obecný popis akcí a průvodních správních a finančních ustanovení. Měla by být stanovena zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[12] a k jeho prováděcím opatřením, jakož i k jejich odchylkám nezbytným kvůli charakteristikám účastníků a druhu akcí. Měla by být prováděna vhodná opatření, aby se předešlo nesrovnalostem a podvodům, a aby byly získány ztracené prostředky, neoprávněně vyplacené nebo použité. Toto rozhodnutí určuje pro celé období tohoto programu finanční rámec, který představuje přednostní referenční rámec pro rozpočtový orgán ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu[13]. Vzhledem k tomu, že cílů tohoto programu nemohou uspokojivě dosáhnout členské státy samy, neboť tyto cíle vyžadují zejména vícestranná partnerství, nadnárodní opatření pro mobilitu a výměnu informací na evropské úrovni, a že tedy mohou být vzhledem k nadnárodnímu a vícestrannému rozměru akcí a opatření tohoto programu lépe provedeny na úrovni Společenství, může Společenství přijmout v souladu se zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy o ES opatření. V souladu se zásadou proporcionality uvedenou v daném článku toto rozhodnutí nepřečuje to, co je k dosažení těchto cílů nezbytné. Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi. Přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2006 by měla být přijata na základě rozhodnutí č. 1031/2000/ES a rozhodnutí č. 790/2004/ES ze dne 21. dubna 2004, ROZHODLY TAKTO: Článek 1 [Zavedení programu] 1. Tímto rozhodnutím se zavádí akční program Společenství "MLÁDEŽ V AKCI" (dále jen "program"), který se týká rozvoje politiky spolupráce v oblasti mládeže v Evropské unii. 2. Tento program se provádí od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013. Článek 2 [Obecné cíle programu] 1. Obecnými cíli programu jsou: a) podpora aktivního občanství mladých obecně, a zejména jejich evropského občanství; b) rozvoj solidaritu mladých, především k posílení sociální soudržnosti Evropské unie; c) podpora vzájemné porozumění lidí prostřednictvím mladých; d) příspěvek k rozvoji kvality systémů podporou činnosti mladých a výkonnosti organizací občanské společnosti v oblasti mládeže; e) podpora evropské spolupráce v oblasti politiky mládeže. 2. Obecné cíle programu jsou doplňkové k cílům sledovaným v dalších akčních oblastech Evropské unie, především v oblasti školství a odborného vzdělávání v kontextu Evropy znalostí a celoživotního vzdělávání a v oblastech kultury a sportu. 3. Obecné cíle programu přispívají k rozvoji politik Unie, zejména pokud jde o uznání kulturní a multikulturní různorodosti Evropy, boj proti jakékoli diskriminaci založené na pohlaví, rase nebo etnickém původu, náboženství nebo přesvědčení, postižení, věku, sexuální orientaci, jakož i o udržitelný rozvoj. Článek 3 [Specifické cíle programu] Specifické cíle jsou tyto: 1. V rámci obecného cíle "podpora aktivního občanství mladých obecně, a zejména jejich evropského občanství": a) umožnit mladým a organizacím, které je zastupují, podílet se na rozvoji společnosti obecně a Evropské unie zvláště; b) rozvíjet u mladých pocit příslušnosti k Evropské unii; c) rozvíjet mobilitu mladých v Evropě; d) rozvíjet mezikulturní vzdělávání mládeže; e) zajišťovat podporu základních hodnot Unie mezi mladými; f) podporovat vlastní iniciativy, podnikavost a tvořivost; g) dbát na to, aby se programu zúčastnili ti mladí, kteří mají příležitostí nejméně; h) dbát na dodržování rovnosti mezi ženami a muži při účasti v programu a na podporu rovnosti pohlaví při akcích. 2. V rámci obecného cíle "rozvoj solidarity mladých, především k posílení sociální soudržnosti Evropské unie": a) umožnit mladým vyjádřit jejich osobní závazky dobrovolnými činnostmi na evropské a mezinárodní úrovni; b) zapojit mladé do akcí solidarity Evropské unie; c) přispívat ke spolupráci mezi občanskými a dobrovolnými organizacemi se zapojením mladých na vnitrostátní úrovni. 3. V rámci obecného cíle "podpora vzájemného porozumění mezi lidmi prostřednictvím mladých": a) rozvíjet mezi mladými Evropany a mladými ze sousedních zemí výměny a mezikulturní dialog; b) přispívat v těchto zemích k rozvoji kvality struktur na podporu mladých a kvality práce pedagogických pracovníků; c) s ostatními zeměmi rozvíjet tematickou spolupráci, do níž budou zapojeni mladí lidé a pedagogičtí pracovníci. 4. V rámci obecného cíle "příspěvek k rozvoji kvality systémů podporou činnosti mladých a výkonnosti organizací občanské společnosti v oblasti mládeže": a) přispívat k propojení organizací do sítě; b) rozvíjet vzdělávání a spolupráci pedagogických pracovníků; c) přinášet podněty k inovaci v oblasti činností pro mladé; d) přispívat ke zlepšení informovanosti mladých; e) pracovat na uznání neformálního vzdělávání mladých. 5. V rámci obecného cíle "podpora evropské spolupráce v oblasti politiky mládeže": a) podporovat výměnu správných postupů a spolupráci mezi správními orgány a politickými činiteli; b) podporovat strukturovaný dialog mezi politickými činiteli a mladými; c) zlepšit znalosti oblasti mládeže. Článek 4 [Akce programu] Obecné a specifické cíle programu jsou dosahovány pomocí níže uvedených akcí, které jsou podrobněji popsány v příloze. 1) Mládež pro Evropu Tato akce je zaměřena na podporu výměny mladých s cílem zvýšit jejich mobilitu, iniciativy mladých a projekty a činnosti týkající se účasti na demokratickém životě umožňující rozvíjet jejich občanství a vzájemné porozumění mezi nimi. 2) Evropská dobrovolná služba Tato akce je zaměřena na posílení účasti mladých na různých formách dobrovolných činností, uvnitř Evropské unie i mimo ni. 3) Mládež pro svět Tato akce má za cíl podpořit projekty s partnerskými státy programu podle článku 5, především výměnu mladých lidí a pedagogických pracovníků, podporu iniciativ posilujících vzájemné porozumění mezi mladými a jejich smysl pro solidaritu a rozvoj spolupráce v oblasti mládeže a občanské společnosti v těchto zemích. 4) Pedagogičtí pracovníci a podpůrné systémy Tato akce má podpořit organizace, které jsou na evropské úrovni činné v oblasti mládeže, především fungování nevládních organizací mládeže, propojení těchto organizací do sítě, výměnu, školení a propojení pedagogických pracovníků do sítě, přinášení podnětů k inovaci a kvalitě akcí, informovanost mladých a zavedení struktur a činností nezbytných pro program, aby bylo dosaženo jeho cílů. 5) Podpora politické spolupráce Tato akce je zaměřena na organizování dialogu mezi různými účastníky světa mládeže, především mezi mladými lidmi, pedagigickými pracovníky a politickými činiteli, jakož i na podporu rozvoje politické spolupráce v oblasti mládeže a provádění prací a jejich propojení, které je nezbytné pro lepší poznání oblasti mládeže. Článek 5 [Účast v programu] 1. Program je otevřen účasti těchto zemí (dále jen "země účastnící se programu"): a) členské státy; b) státy ESVO, které jsou členy EHP, v souladu s dohodou o EHP; c) Turecko a kandidátské země střední a východní Evropy využívající předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami a pravidly účasti těchto zemí v programech Společenství, stanovenými rámcovou dohodou a rozhodnutími rad přidružení; d) země východního Balkánu, podle pravidel, která budou definována s těmito zeměmi rámcovými dohodami o jejich účasti v programech Společenství; e) Švýcarská konfederace, s výhradou uzavření dvoustranné dohody s touto zemí. 2. Akce uvedené v bodech 2.1, 2.2 a 3 přílohy jsou otevřeny pro spolupráci se zeměmi, které uzavřely dohody o přidružení nebo spolupráci s Evropským společenstvím (dále jen "partnerské země programu"). Případná spolupráce uvedená v prvním pododstavci se uskutečňuje pomocí dodatečných prostředků poskytnutých na základě postupů, které budou s partnerskými zeměmi programu dohodnuty. Článek 6 [Přístup k programu] 1. Program je určen mladým lidem, skupinám mladých, pedagogickým pracovníkům, organizacím mládeže a jiným partnerům činným v oblasti mládeže. 2. Aniž jsou dotřena pravidla definovaná v příloze pro provádění akcí, je program určen mladým ve věku od 13 do 30 let. 3. Příjemci rovněž musí mít legální bydliště v některé ze zemí účastnících se programu nebo, podle povahy akce, v partnerské zemi programu. 4. Všichni mladí lidé bez jakékoli diskriminace musí mít přístup k činnostem programu při dodržení pravidel definovaných v příloze. Komise a státy účastnící se programu zajistí, aby bylo vynaloženo zvláštní úsilí ve prospěch mladých lidí, kteří mají ze vzdělávacích, sociálních, tělesných, duševních, hospodářských, kulturních nebo geografických důvodů ztíženu účast v programu. 5. Země účastnící se programu přijmou vhodná opatření, aby odstranily překážky pro mobilitu účastníků a aby účastníci měli přístup ke zdravotní péči, zachovali si sociální ochranu, mohli cestovat a pobývat v přijímající zemi. To se týká především práva na vstup, pobyt a volný pohyb. Země účastnící se programu přijmou podle potřeby vhodná opatření, aby zajistily přijetí příjemců ze třetích zemí na svém území. Článek 7 [Mezinárodní spolupráce] Program je rovněž otevřen spolupráci s mezinárodními organizacemi působícími v oblasti mládeže, především s Radou Evropy. Článek 8 [Provádění programu] 1. Komise zajistí provádění akcí programu v souladu s přílohou. 2. Komise a země účastnící se programu přijmou vhodná opatření pro rozvoj struktur na evropské, vnitrostátní a případně regionální nebo místní úrovni, aby byly cíle programu dosaženy a akce programu zhodnoceny. 3. Komise a země účastnící se programu přijmou vhodná opatření, aby podpořily uznávání neformálního a neoficiálního vzdělávání ve prospěch mladých, především vydáváním osvědčení nebo potvrzení vnitrostátní nebo evropské úrovně, kterým se uznávají zkušenosti nabyté příjemci a jsou vydávány za přímou účast mladých nebo pedagogických pracovníků na akci programu. 4. Komise a země účastnící se programu zajistí ochranu finančních zájmů Unie zavedením účinných, přiměřených a odrazujících opatření. 5. Komise a země účastnící se programu dbají na to, aby pro akce podporované programem byla zajištěna odpovídající informovanost a propagace. 6. Země účastnící se programu musí: a) na své úrovni a v souladu s vnitrostátní praxí přijmout opatření nezbytná k zajištění řádného fungování programu se zapojením stran, kterých se týkají aspekty mládeže; b) vytvořit nebo jmenovat a zajistit sledování vnitrostátních agentur pro řízení provádění akcí programu na vnitrostátní úrovni, a to v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 a za dodržení těchto kritérií: i) subjekt vytvořený nebo jmenovaný jako vnitrostátní agentura musí mít právní způsobilost(a být řízen právem účastnící se země). Ministerstvo nemůže být jmenováno vnitrostátní agenturou; ii) musí mít dostatek pracovníků, kteří mají profesionální a jazykovou kvalifikaci vhodnou pro práci v prostředí mezinárodní spolupráce; iii) musí disponovat vhodnou infrastrukturou, především pokud jde o počítačové vybavení a komunikační prostředky; iv) musí pracovat ve správním kontextu, který mu umožňuje vhodným způsobem se zhostit svých úkolů a vyhnout se jakémukoli střetu zájmů; v) musí být schopen používat pravidla správy prostředků a smluvní podmínky stanovené na úrovni Společenství; vi) musí předložit dostatečné finanční záruky (pocházející nejlépe od orgánu veřejné moci) a musí mít správní kapacitu odpovídající objemu prostředků Společenství, jejichž správou bude pověřen; c) převzít odpovědnost za to, že vnitrostátní agentury uvedené v písmenu b) řádně spravují prostředky jim převedené jako granty na projekty, a především za to, že vnitrostátní agentury dodržují zásadu průhlednosti, rovnosti přístupu a nekumulace vzhledem k jiným prostředkům Společenství, jakož i povinnost uhradit prostředky, které jsou případně příjemci dlužni; d) přijmout nezbytná opatření pro zajištění vhodných auditů a finančního sledování vnoitrostátních agentur uvedených v písmenu b), zejména: i) poskytnout Komisi, před zahájením prací vnitrostátní agentury, nezbytné záruky ohledně existence, vhodnosti a správného fungování vnitrostátní agentury, v souladu s pravidly správné finanční správy, postupů pro provedení, kontrolních systémů, účetních systémů a tržních postupů a postupů přidělování grantů; ii) na konci každého finančního roku poskytnout Komisi ujištění spolehlivosti finančních systémů a postupů vnitrostátních agentur a řádnosti jejích účtů. e) v případě nesrovnalostí, nedbalosti nebo podvodu ze strany vnitrostátní agentury uvedené v písmenu b), které povedou k tomu, že Komise bude muset vymáhat prostředky od vnitrostátní agentury, zajistit odpovědnost za případně nevymožené prostředky. 7. V rámci postupu uvedeného v čl. 9 odst. 1 může Komise pro každou z akcí uvedených v příloze stanovit obecné zásady založené na vývoji priorit evropské spolupráce v oblasti mládeže, aby přizpůsobila akce programu tomuto vývoji. Článek 9 [Prováděcí opatření] 1. Prováděcí opatření k tomuto rozhodnutí pro níže uvedené oblasti se stanoví řídícím postupem uvedeným v čl.10 odst. 2. a) způsoby provádění tohoto programu, včetně ročního pracovního plánu; b) obecná rovnováha mezi jednotlivými akcemi programu; c) ve finanční oblasti kritéria (především mladé obyvatelstvo, HNP a zeměpisná vzdálenost mezi zeměmi) pro směrné přidělování prostředků členským státům pro akce spravované decentralizovaným způsobem; d) způsoby hodnocení programu; e) způsoby osvědčení účasti mladých na akcích; f) způsoby pro přizpůsobení akcí programu podle čl. 8 odst. 7. 2. Opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí pro jiné oblasti se stanoví poradním postupem podle čl.10 odst. 3. Článek 10 [Výbor] 1. Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce. 3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí. 4. Výbor přijme svůj jednací řád. Článek 11 [Doplňkovost s ostatními akčními nástroji Společenství] 1. Komise zajistí propojení mezi programem a jinými oblastmi akce Společenství, jako jsou především školství, odborné vzdělávání, kultura, sport, jazyky, sociální začlenění, rovnost pohlaví, boj proti všem druhům diskriminace, výzkum, podnikání a zahraniční akce Unie. 2. Program může spolu s prostředky jiných nástrojů Společenství umožnit uskutečnění akcí odpovídajících společným cílům programu a jeho nástrojům. 3. Komise a členské státy Evropské unie dbají na využití akcí programu, které přispívají k rozvoji cílů jiných akčních oblastí Společenství, jako je především školství, vzdělávání, kultura a sport. Článek 12 [Doplňkovost s vnitrostátními politikami a nástroji] 1. Země účastnící se programu mohou získat evropskou značku pro vnitrostátní nebo regionální akce, které jsou podobné akcím uvedeným v článku 4. 2. Země účastnící se programu může příjemcům programu poskytnout vnitrostátní prostředky, které budou řízeny podle pravidel programu a použít k tomuto účelu decentralizované struktury programu, pokud zajistí jejich poměrné doplňkové financování. Článek 13 [Obecná finanční ustanovení] 1. Finanční rámec pro provádění tohoto programu se pro období uvedené v článku 1 stanoví na 915 milionů eur. 2. Roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu. Článek 14 [Finanční ustanovení týkající se příjemců] 1. V souladu s čl. 114 odst. 1 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[14] mohou být příjemci programu fyzické osoby. 2. V souladu s čl. 176 odst. 2 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002[15] může Komise rozhodnout podle charakteristiky příjemců a druhů akcí, zda je tyto možné vyjmout z ověření odborných schopností a kvalifikace požadovaných k provedení akce nebo pracovního programu. 3. Podle povahy akce může mít finanční pomoc formu grantů nebo stipendií. Komise může rovněž udělit ceny za akce nebo projekty uskutečněné v rámci programu. V souladu s článkem 181 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 a podle povahy akce, může být povoleno paušální financování a/nebo použití stupnic jednotkových nákladů. 4. Granty na provoz poskytnuté v rámci tohoto programu subjektům činným na evropské úrovni, jak jsou definovány v článku 162 nařízení Komise č. 2342/2002, nejsou v souladu s čl. 113 odst. 2 nařízení Rady č. 1605/2002 v případě opětovného poskytnutí postupně povinně snižovány. 5. V souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení Komise č. 1605/2002 může Komise přenést úkoly veřejné moci, především úkoly provádění rozpočtu, na struktury uvedené v čl. 8 odst. 2. 6. V souladu s čl. 38 odst. 1 nařízení č. 2342/2002 platí možnost popsaná výše v odstavci 5 také pro subjekty ze zemí účastnících se programu, které se neřídí právem některého z členských států nebo států Evropského hospodářského prostoru (EHP) nebo zemí kandidujících na přistoupení k Evropské unii. Článek 15 [Sledování a hodnocení] 1. Komise zajišťuje pravidelné sledování tohoto programu. Sledování zahrnuje zprávy uvedené v odstavci 3 a zvláštní činnosti. 2. Komise zajistí pravidelné, nezávislé a externí hodnocení programu. 3. Země účastnící se programu předají Komisi nejpozději do 30. června 2010 zprávu o provádění programu a nejpozději 30. června 2015 zprávu o dopadu programu. 4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: a) nejpozději 31. března 2011 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních ukazatelích provádění tohoto programu; b) nejpozději 31. prosince 2011 sdělení o pokračování tohoto programu; c) nejpozději 31. března 2016 zprávu o hodnocení ex post. Článek 16 [Přechodné ustanovení] Akce zahájené před 31. prosincem 2006 na základě rozhodnutí č. 1031/2000/ES a rozhodnutí č. 790/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 budou až do svého ukončení řízeny v souladu s uvedenými rozhodnutími. Výbor uvedený v článku 8 rozhodnutí č. 1031/2000/ES se nahrazuje výborem uvedeným v článku 10 tohoto rozhodnutí. Článek 17 [Vstup v platnost] Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie a použije se ode dne 1. ledna 2007. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně PŘÍLOHA Akce prováděné k dosažení obecných a specifických cílů programu podporují projekty omezeného rozsahu, které přispívají k aktivní účasti mladých. Účast mladých na různých akcích programu nevyžaduje předchozí zkušenosti nebo kvalifikaci, s výjimkou některých zvláštních případů specifikovaných v akcích. Tyto akce se uskutečňují pomocí následujících opatřeních: AKCE 1 - Mládež pro Evropu Tato akce je zaměřena na posílení aktivního občanství mladých a vzájemného porozumění mezi mladými pomocí následujících opatření: 1.1. Výměny mladých Výměny mladých umožňují jedné nebo více skupinám mladých přijetí skupinou z jiné země, aby společně prováděly program činností. Obecně se používají pro mladé ve věku mezi 13 a 25 lety. Tyto činnosti založené nad nadnárodním partnerstvím různých účastníků projektu zahrnují aktivní účast mladých a mají jim umožnit objevit různé sociální a kulturní skutečnosti, citlivě je vnímat a dát jim příležitost vzájemně posílit jejich vědomí, že jsou evropskými občany. Podpora je zaměřena především na vícestranné aktivity mobility skupin. Dvoustranné výměny skupin jsou oprávněné především tehdy, kdy se jedná o první evropskou aktivitu malých nebo místních sdružení bez zkušeností na evropské úrovni. Používají se rovněž pro mladé, kteří mají nejméně příležitostí, aby se posílila jejich účast v programu. Toto opatření také podporuje přípravné činnosti zaměřené na posílení aktivní účasti mladých v projektech, především na jazykové a mezikulturní úrovni, jakož i na nadnárodní setkání mladých, kteří chtějí diskutovat o závažných tématech pro jejich budoucnost i budoucnost Evropy. 1.2. Podpora iniciativ mladých Toto opatření podporuje projekty, v nichž se mladí aktivně a přímo účastní činností, které sami vytvořili a jejichž jsou hlavními aktéry, aby se rozvíjel duch iniciativy a podnikavosti a jejich tvořivost. Toto opatření se v zásadě vztahuje na mladé ve věku mezi 18 a 30 lety, některé iniciativy mladých mohou být například při vhodném vedení uskutečňovány od 16 let. Toto opatření umožňuje podporovat projekty skupinových iniciativ vytvořených na místní, regionální a vnitrostátní úrovni a propojení podobných projektů v různých zemích do sítě, aby se posílil jejich evropský charakter a znásobila se spolupráce a výměna zkušeností mezi mladými. Zvláštní pozornost je věnována těm mladým, kteří mají nejméně příležitostí. 1.3. Projekty participativní demokracie Toto opatření podporuje projekty nebo činnosti zaměřené na podporu účasti mladých na demokratickém životě. Tyto projekty a činnosti zahrnují aktivní účast mladých na demokratickém životě jejich společenství na místní, regionální nebo vnitrostátní úrovni. Toto opatření se v zásadě vztahuje na mladé ve věku mezi 13 a 30 lety. Tyto činnosti nebo projekty jsou založeny na nadnárodních partnerstvích, která na evropské úrovni umožňují společnou realizaci nápadů, výměnu zkušeností a dobrých postupů z projektů nebo činností prováděných na místní nebo regionální úrovni, které jsou zaměřeny na zlepšení účasti mladých na různých úrovních samosprávných celků. Tyto činnosti mohou zahrnovat organizaci konzultací mladých o jejich potřebách a jejich přáních s cílem rozvíjet nové postupy v oblasti aktivní účasti mladých v demokratické Evropě. AKCE 2 - Evropská dobrovolná služba Dobrovolná služba je zaměřena na rozvíjení solidarity mladých, podporu jejich aktivního občanství a napomáhání vzájemnému porozumění mezi mladými prostřednictvím těchto opatření: 2.1. Individuální evropská dobrovolná služba Mladý se dobrovolník se v jiné zemi, než v ní má bydliště, účastní nevýdělečné a nehrazené činnosti ve prospěch společenství. Evropská dobrovolná služba nesmí vést k omezení placených pracovních míst, potenciálních nebo existujících, ani je nesmí nahrazovat. Evropská dobrovolná služba trvá několik měsíců a může dosáhnout až dvanácti měsíců. V řádně zdůvodněných případech, především na podporu účasti mladých majících méně příležitostí, může být zavedena krátkodobá evropská dobrovolná služba. Toto opatření se vztahuje v zásadě na mladé ve věku mezi 18 a 30 lety, některé dobrovolné činnosti mohou být například při vhodném vedení uskutečňovány od 16 let. Toto opatření pokrývá úplně nebo částečně především příspěvek pro dobrovolníka, jeho pojištění, výdaje na živobytí a cestu a podle potřeby dodatečnou pomoc pro ty mladé, kteří mají méně příležitostí. Toto opatření rovněž podporuje činnosti zaměřené na školení mladých dobrovolníků před jejich odjezdem a na koordinaci různých partnerů. Umožňuje podle potřeby zajistit sledování činností založených na získaných zkušenostech u příležitosti evropské dobrovolné služby. Členské státy a Komise dbají na to, aby byla dodržována úroveň kvality: dobrovolná služba zahrnuje rozměr neformálního vzdělávání, které se prostřednictvím stálé osobní podpory projevuje pedagogickými činnostmi zaměřenými na přípravu mladých v rovině osobní, mezikulturní a technické. Za mimořádně důležité jsou pokládány partnerství mezi různými účastníky projektu a prevence rizik. 2.2. Zásahová evropská dobrovolná služba Toto opatření podporuje dobrovolné projekty se stejnými charakteristikami, jako jsou popsány v bodě 2.1, které umožňují skupinám mladých podílet se kolektivně na činnostech evropského nebo mezinárodního dosahu, především v oblastech kultury, sportu, civilní obrany, životního prostředí, rozvojové pomoci, atd. Toto opatření se v zásadě vztahuje na mladé ve věku mezi 18 a 30 lety. Podle prováděných úkolů a situací, do kterých jsou dobrovolníci rozmístěni, mohou některé typy projektů zásahové evropské dobrovolné služby opravňovat výběr kandidátů majících specifické schopnosti. 2.3 Spolupráce mezi civilními nebo dobrovolnými službami Toto opatření podporuje spolupráci mezi vnitrostátními a mezinárodními službami mladých dobrovolníků. Program může podpořit posílení součinnosti a vytváření slučitelnosti mezi různými formami dobrovolné civilní služby na evropské nebo vnitrostátní úrovni, aby se zvýšil evropský rozměr. AKCE 3 - Mládež pro svět Tato akce je zaměřena na rozvoj vzájemného porozumění mezi lidmi v duchu otevřenosti vůči světu a zároveň má přispívat k rozvoji kvalitních systémů, které podporují činnosti mladých v dotčených zemích. Je otevřena pro partnerské země programu. 3.1. Spolupráce se sousedními zeměmi rozšířené Evropy Toto opatření podporuje projekty s partnerskými zeměmi programu, které sousedí s rozšířenou Evropou[16]. Toto opatření podporuje výměny mladých, většinou vícestranné, které umožňují více skupinám mladých ze zemí účastnících se programu a sousedních zemí Evropy, aby se setkávaly při společném provádění programu činností. Toto opatření se v zásadě vztahuje na mladé ve věku mezi 13 a 25 lety. Tyto činnosti založené na nadnárodních partnerstvích mezi různými účastníky jednoho projektu zahrnují předběžné školení řídících pracovníků a aktivní účast mladých a mají jim umožnit objevit odlišné sociální a kulturní skutečnosti a tyto skutečnosti citlivě vnímat. Činnosti zaměřené na posílení aktivní účasti těchto mladých v projektech mohou využívat financování, především pokud jde o přípravu na jazykové a mezikulturní úrovni. Pod podmínkou, že budou vytvořeny odpovídající vnitrostátní struktury řízení v sousedních zemích, mohou být v těchto zemích podporovány iniciativy mladých nebo skupin mladých vytvořených na místní, regionální a vnitrostátní úrovni, pokud jsou spojeny do sítě s podobnými iniciativami v zemích účastnících se programu. Jedná se o činnosti, které vytvořili sami mladí a jejichž jsou hlavními účastníky. Tato činnost se vztahuje v zásadě na mladé ve věku mezi 18 a 30 lety, některé iniciativy mladých mohou být například při vhodném vedení uskutečňovány od 16 let. Toto opatření podporuje činnosti zaměřené na posílení schopnosti nevládních organizací v oblasti mládeže a jejich propojení do sítě, přičemž je uznáván důležitá úloha, kterou tyto organizace mohou hrát v rozvoji občanské společnosti v sousedních zemích. Je zaměřeno na školení pedagogických pracovníků a na výměnu zkušeností, poznatků a správných postupů mezi těmito pracovníky. Toto opatření podporuje činnosti, které usnadňují vytvoření projektů a trvalého a kvalitního partnerství. Toto opatření rovněž podporuje projekty přinášející podněty inovaci a kvalitě, které jsou zaměřeny na zavádění, provádění a podporu inovačních postupů v oblasti mládeže. Finanční podpora může být poskytnuta na informační akce pro mladé lidi a pedagogické pracovníky. Toto opatření rovněž podporuje činnosti umožňující spolupráci v oblasti mládeže se sousedními zeměmi. Tyto činnosti jsou zaměřeny především na podporu spolupráce a výměnu nápadů a dobrých postupů v oblasti mládeže, jakož i další opatření na zhodnocení a šíření výsledků projektů a činností příslušných zemí týkajících se oblasti mládeže. 3.2. Spolupráce s ostatními zeměmi Toto opatření podporuje spolupráci v oblasti mládeže, především výměnu dobrých postupů s ostatními partnerskými zeměmi programu. Napomáhá výměně mezi pedagogickými pracovníky a jejich školení a rozvoji partnerství a sítí mezi organizacemi mládeže. Na tematickém základě je možné provádět vícestranné výměny mladých mezi těmito zeměmi a zeměmi účastnícími se programu. Jsou podporovány činnosti, které vykazují rostoucí potenciál. V rámci spolupráce s vyspělými zeměmi financuje toto opatření pouze evropské příjemce projektů. AKCE 4 - Pedagogičtí pracovníci a podpůrné systémy Tato akce je zaměřena na rozvoj kvality podpůrných struktur pro mladé, na podporu práce pedagogických pracovníků, na rozvoj kvality programu a na podporu občanské angažovanosti mladých na evropské úrovni podporou subjektů, které jsou činné v oblasti mládeže na evropské úrovni. 4.1. Podpora subjektů, které jsou na evropské úrovni činné v oblasti mládeže Toto opatření podporuje fungování nevládních organizací, které jsou činné na evropské úrovni v oblasti mládeže a sledují obecný evropský cíl. Jejich činnosti musí především přispívat k aktivní účasti mladých občanů na veřejném životě a životě společnosti a k rozvoji a realizaci evropské spolupráce v oblasti mládeže v širokém smyslu. Subjekt, který chce využívat granty na provoz, musí dodržet následující ustanovení: - musí právně existovat nejméně jeden rok, - musí se jednat o neziskovou instituci, - musí být usazen v některé ze zemí účastnících se programu v souladu s čl. 5 odst. 1 nebo v některých státech východní Evropy[17], - musí vykonávat svou činnost na evropské úrovni, sám nebo ve formě různých koordinovaných sdružení, a jeho struktura a činnosti musí pokrývat nejméně osm zemí účastnících se programu; může se jednat o evropskou síť zastupující subjekty činné ve prospěch mladých, - jeho činnosti musí být v souladu se zásadami, které jsou základem akce Společenství v oblasti politiky mládeže, - může se jednat o instituci vyvíjející svou činnost výhradně ve prospěch mladých nebo o instituci s širším rozsahem, kde je část aktivit věnována mladým, - instituce musí zapojit mladé do správy činností rozvíjených v jejich prospěch, Subjekty, které jsou příjemci grantu na provoz, jsou vybírány na základě výzvy k podání návrhů. S vybranými institucemi je možné uzavřít víceleté rámcové dohody o partnerství. Rámcové dohody ovšem nevylučují roční výzvy k podání návrhů pro dodatečné příjemce. Činnosti organizací mládeže, které by mohly přispět k posílení a účinnosti akce Společenství, jsou zejména tyto: - funkce předkládání názorů a zájmů mladých v jejich různorodosti na evropské úrovni, - výměny mladých a dobrovolné služby, - neformální a neoficiální vzdělávání a programy činností mládeže, - podpora vzdělávání a mezikulturního porozumění, - diskuse o evropských otázkách, politikách Evropské unie nebo politikách mládeže, - šíření informací o akci Společenství, - akce podporující účast a iniciativu mladých. V rámci tohoto opatření se berou v úvahu pro určení příspěvku na provoz pouze náklady nezbytné pro správný průběh běžných činností vybraného subjektu, zejména náklady na zaměstnance, režijní náklady (nájemné, náklady na nemovitosti, vybavení, kancelářské potřeby, telekomunikace, poštovní poplatky...), náklady na interní schůze, výdaje na zveřejnění, informování a šíření. Grant je přidělen při respektování nezávislosti subjektu ohledně výběru jeho členů a jeho nezávislosti podrobně své činnosti definovat. Dotčené subjekty jsou nejméně z 20 % rozpočtu spolufinancovány z jiných zdrojů, než jsou zdroje Společenství. 4.2. Podpora Evropského fóra mládeže Příspěvky mohou být přiděleny v rámci tohoto opatření na podporu stálých činností Evropského fóra mládeže, které sleduje cíl obecného evropského zájmu při dodržování těchto principů: - nezávislost Evropského fóra mládeže při výběru jeho členů pro zajištění co možná nejširšího zastoupení různých typů organizací mládeže, - samostatnost Evropského fóra mládeže při podrobném definování jeho činností, - co možná nejširší zapojení nečlenských organizací mládeže a mladých, kteří nejsou členy organizací, do činností Evropského fóra mládeže, - aktivní příspěvek Evropského fóra mládeže k politickým procesům, které se týkají mladých na evropské úrovni, především odpovědi na požadavky evropských institucí při konzultacích občanské společnosti a vysvětlování stanovisek těchto institucí členům. Způsobilé výdaje Evropského fóra mládeže se týkají jak provozních nákladů, tak výdajů nezbytných na uskutečnění jeho akcí. Vzhledem k nutnosti trvalého zajištění Evropského fóra mládeže se bere v okamžiku přidělení zdrojů programu v úvahu následující řídící linie: roční zdroje přidělené Evropskému fóru mládeže činí nejméně 2 miliony eur. Evropskému fóru mládeže mohou být přiděleny příspěvky na vhodný pracovní plán a rozpočet. Příspěvky mohou být přidělovány ročně nebo na obnovitelném základě podle rámcové dohody o partnerství s Komisí. Fórum je nejméně z 20% rozpočtu spolufinancováno z jiných zdrojů, než jsou zdroje Společenství. Činnosti uskutečněné Evropským fórem mládeže jsou zejména tyto: - funkce zastupování mladých v Evropské unii, - funkce koordinace postojů svých členů vůči Evropské unii, - zdroj informací o mládeži pro evropské instituce, - zdroj informací o Evropské unii pro národní rady mládeže a nevládní organizace, - podpora a příprava účasti mladých na demokratickém životě, - příspěvky k novému rámci spolupráce schválenému na úrovni Evropské unie v oblasti mládeže, - příspěvek k rozvoji politik mládeže, sociálně vzdělávací práce a možností vzdělávání a přenos informací o mladých a rozvoj reprezentativních struktur mladých v celé Evropě, - diskuse a úvahy o mládeži v Evropě a v jiných regionech světa a o akci Evropské unie ve prospěch mladých. 4.3. Školení a propojení pedagogických pracovníků Toto opatření podporuje činnosti zaměřené na školení pedagogických pracovníků, zejména dobrovolných pracovníků s mládeží, vedoucích projektů, poradců pro mládež, pedagogických účastníků projektů. Rovněž podporuje výměnu zkušeností, poznatků a správných postupů mezi těmito pracovníky. Toto opatření rovněž podporuje činnosti, které usnadňují vytvoření projektů a trvalého a kvalitního partnerství v rámci programu. Zvláštní pozornost je třeba věnovat činnostem podporujícím účast mladých, kteří mají nejvíce potíží s účastí na akcích Společenství. 4.4. Projekty na podněty inovacím a kvalitě Toto opatření rovněž podporuje projekty zaměřené na zavádění, provádění a podporu inovačních postupů v oblasti mládeže. Tyto inovační postupy mohou mít v obsahu a cílech rys spojený s vývojem rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže, účasti partnerů různého původu nebo šíření informací. 4.5. Informační akce určené pro mladé lidi a pedagogické pracovníky Toto opatření podporuje informace a sdělení pro mladé a zlepšení jejich přístupu k informacím týkajícím se komunikačních služeb, aby se zvýšila jejich účast na veřejném životě a usnadnilo se vyjádření jejich potenciálu jakožto aktivních a odpovědných občanů. Za tímto účelem jsou podporovány na vnitrostátní a evropské úrovni činnosti, které zlepšují přístup mladých k informacím a ke komunikačním službám, což zvyšuje šíření kvalitních informací a účast mladých na přípravě a šíření informací. Toto opatření přispívá především k rozvoji evropských, vnitrostátních, regionálních a místních portálů určených k šíření specifických informací pro mladé všemi prostředky, především těmi, které mladí nejčastěji používají. Tato akce může rovněž podporovat opatření podporující zapojení mladých do přípravy a šíření rad a vytváření srozumitelných, přátelských a cílených informací, aby se zlepšila kvalita informací a přístup k nim pro všechny mladé. 4.6. Partnerství Toto opatření umožňuje financovat partnerství s regionálními nebo místními subjekty s cílem dlouhodobě rozvíjet projekty, které mohou kombinovat různá opatření programu. Financování se týká koordinačních projektů a činností. 4.7 Podpora struktur programu Toto opatření umožňuje financovat struktury uvedené v čl. 8 odst. 2, především vnitrostátní agentury. Tuto pomoc je možné poskytovat ve formě přidělení grantů na provoz, které nepřesáhnou 50 % celkových způsobilých nákladů přijatých v pracovním programu agentury. Toto opatření rovněž umožňuje financovat přidružené subjekty, jako jsou vnitrostátní koordinátoři, výzkumná střediska, síť EURODESK, Evropsko-středomořská platforma mládeže a dobrovolná evropská sdružení mladých, které jednají na úrovni prováděcích orgánů při dodržení čl. 54 odst. 2 písm. c) a odstavce 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. 4.8 Využití Komise může pořádat semináře, kolokvia nebo shromáždění, která by usnadnila provádění programu. Může rovněž podniknout jakoukoli vhodnou akci pro informování, zveřejnění a šíření a hodnocení a kontrolu programu. Takové činnosti mohou být financovány z příspěvků získaných cestou veřejných zakázek nebo mohou být pořádány a financovány přímo Komisí. AKCE 5 - Podpora politické spolupráce Tato akce je zaměřena na podporu evropské spolupráce v oblasti politiky mládeže. 5.1. Setkání mladých a osob odpovědných za politiku mládeže Toto opatření podporuje činnosti umožňující politickou spolupráci a strukturovaný dialog mezi mladými a jejich organizacemi a osobami odpovědnými za politiku mládeže. Tyto činnosti jsou zaměřeny především na podporu spolupráce a výměnu nápadů a dobrých postupů v oblasti mládeže, konferencí pořádaných předsednictvími Unie, jakož i dalších opatření na využití a šíření výsledků projektů a činností Evropské unie v oblasti mládeže. 5.2. Podpora činností zaměřených na lepší porozumění a znalost oblasti mládeže Toto opatření podporuje specifické projekty identifikace existujících znalostí vztahujících se k prioritním tématům oblasti mládeže, která jsou stanovena v rámci otevřené metody koordinace a projekty umožňující jejich doplnění, aktualizaci a usnadnění přístupu. Je rovněž zaměřeno na podporu rozvoje metody umožňujících analýzu a porovnání výsledků studií a zajištění jejich kvality. Program může rovněž podpořit činnosti propojení různých účastníků v oblasti mládeže do sítě. 5.3. Spolupráce s mezinárodními organizacemi Tato akce může podpořit spolupráci Evropské unie s mezinárodními organizacemi kompetentními pro oblast mládeže, především s Radou Evropy a Organizací spojených národů nebo jejími specializovanými institucemi. 6. ŘÍZENÍ PROGRAMU Finanční rámec programu může rovněž pokrývat výdaje na akce na přípravu, monitorování, kontrolu, audit a hodnocení, přímo nezbytné pro řízení programu a pro dosažení jeho cílů, především studie, shromáždění, informační a publikační akce, výdaje spojené s počítačovými sítěmi pro výměnu informací, jakož i veškeré jiné výdaje na technickou a administrativní pomoc, kterou může Komise použít pro řízení programu. 7. KONTROLY A AUDITY Pro projekty vybrané postupem podle čl. 13 odst. 2 tohoto rozhodnutí je zaveden systém auditu podle náhodného výběru. Příjemce grantu uchovává pro Komisi veškeré doklady o provedených výdajích po dobu pěti let od poslední platby. Příjemce grantu dbá na to, aby v případě potřeby byly doklady, které uchovávají jeho partneři nebo jeho členové, poskytnuty Komisi. Komise má právo, buď přímo prostřednictvím svých zaměstnanců nebo prostřednictvím jakéhokoli kvalifikovaného externího subjektu podle jejího výběru, provést audit použití grantu. Tyto audity je možné provádět po celou dobu trvání smlouvy a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku grantu. V případě potřeby mohou výsledky těchto auditů vést k tomu, že Komise rozhodne o vymáhání. Zaměstnanci Komise a externí osoby pověřené Komisí mají odpovídající přístup především do kanceláří příjemce, jakož i ke všem nezbytným informacím, a to i v elektronickém formátu, aby mohli řádně provádět své audity. Účetní dvůr, jakož i Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) mají stejná práva jako Komise, především právo přístupu. Rozhodnutí Komise přijatá na základě článku 10, úmluvy s vnitrostátními agenturami, dohody s třetími účastnícími se zeměmi, jakož i úmluvy a smlouvy z toho vyplývající předpokládají především sledování a finanční kontrolu ze strany Komise (nebo jí pověřeného zástupce), včetně OLAF, a audity Účetního dvora, v případě potřeby na místě. Tyto kontroly je možné provádět u vnitrostátních agentur a podle potřeby u příjemců grantů. Komise může rovněž provádět kontroly a prověrky na místě v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96. U akcí Společenství, kterých se týká toto rozhodnutí, musí být pojem nesrovnalosti uvedený v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 chápán jako jakékoli porušení ustanovení práva Společenství nebo jakákoli neznalost smluvní povinnosti vyplývající z nějakého aktu nebo jakékoli opomenutí ze strany právního subjektu, které vede nebo by mohlo vést k poškození celkového rozpočtu Evropské unie nebo jí řízených rozpočtů v důsledku neoprávněného výdaje. FICHE FINANCIRE LÉGISLATIVEPROGRAMME "JEUNESSE EN ACTION" +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) Ligne 15.07.02 JEUNESSE Ligne 15.01.04.04 JEUNESSE dépenses d'appui Ligne 15.01.04.30 Agence exécutive Education et Culture 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l'action : 915.000.000 euros 2.2 Période d'application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Echéancier des crédits d'engagement / crédits de paiement (intervention financire) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( la 3e décimale) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ c) Incidence financire globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ 2.4 Compatibilité avec la programmation financire et les perspectives financires [X] Proposition compatible avec la communication de la Commission du 10 février 2004 construire notre avenir commun - Défis politiques et moyens budgétaires de l'Union élargie - 2007-2013 . Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financires, y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l'accord interinstitutionnel. 2.5 Incidence financire sur les recettes[18] [X] Aucune implication financire (concerne des aspects techniques relatifs la mise en uvre d'une mesure). OU Incidence financire - L'effet sur les recettes est le suivant: NEANT 3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES +++++ TABLE +++++ 4. BASE LÉGALE Article 149 du traité 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Description des besoins - Evolution de la jeunesse en Europe Il y a 50 millions de jeunes entre 15 et 25 ans dans les 15 Etats membres, 60 millions si l'on compte les dix pays qui vont rejoindre l'Union en 2004 et 75 millions avec tous les pays candidats. Le Livre Blanc a montré que, dans ses contours sociologiques, économiques et culturels, la jeunesse a fortement évolué sous l'effet des changements démographiques, mais aussi des modifications de l'environnement social, des comportements individuels et collectifs, des rapports familiaux et des conditions du marché du travail. Les démographes observent que sous la pression des facteurs économiques et des facteurs socioculturels, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent certaines étapes de la vie: fin des études, accs l'emploi, constitution d'une famille, etc. De plus les itinéraires de vie ne sont pas linéaires, les jeunes peuvent la fois tre étudiant, chargé de famille, travailleur, ou la recherche d'un emploi, vivre chez les parents. Les allers et retours entre les différents statuts sont devenus de plus en plus fréquents. En ce qui concerne l'implication des jeunes dans la vie publique, on constate que les jeunes s'investissent moins que par le passé dans les structures traditionnelles de l'action politique et sociale (partis, syndicats), leur participation aux consultations démocratiques est faible, ainsi que leur engagement dans des organisations de jeunesse. Cela ne signifie nullement que les jeunes se désintéressent de la vie publique. La plupart démontrent une volonté de participer et d'influencer les choix de société, mais selon des formes d'engagement plus individuel et plus ponctuel notamment en dehors du cadre participatif classique. Il incombe aux autorités publiques de combler le fossé existant entre la volonté d'expression des jeunes et les modalités et structures offertes cet effet par nos sociétés, sous peine d'alimenter le déficit citoyen. L'Europe a un rôle jouer la fois parce que certaines de ces modalités se situent d'emblée au niveau européen, comme les échanges de jeunes ou d'animateurs socio-éducatifs, mais également parce que le cadre européen peut s'avérer optimum pour l'expérimentation et l'échange de bonnes pratiques dans ce domaine. Les jeunes expriment également des doutes sur les institutions internationales qui leur semblent difficilement accessibles et peu l'écoute de leurs préoccupations. Ce rapport pour le moins contrasté entre les jeunes et la mondialisation est un signe de malaise et ne peut tre ignoré. En ce qui concerne plus précisément l'intégration européenne, l'Europe constitue pour les jeunes un espace de liberté o ils peuvent vivre, travailler, étudier ou voyager. Cependant les institutions qui grent l'Union européenne sont pour nombre de jeunes considérées comme lointaines. Dans la poursuite du projet communautaire et notamment dans la perspective de l'élargissement et du rapprochement avec les pays voisins, beaucoup dépend de l'adhésion des jeunes générations au projet européen. Finalement, les jeunes européens vivent dans des sociétés ouvertes aux influences culturelles et économiques extérieures. La lutte contre les discriminations, en particulier contre le racisme et la xénophobie, l'attachement au caractre multiculturel de nos sociétés, les questions liées l'immigration et au dialogue interculturel trouvent au sein de la jeunesse un terrain particulirement propice, capable de la mobiliser. - Enjeu politique L'ensemble des défis décrits ci-dessus représentent un enjeu trs vaste et s'inscrivent dans les priorités actuelles de la Commission : la citoyenneté, la croissance et la paix. En matire de citoyenneté, il convient de créer les conditions pour que les jeunes européens puissent davantage s'affirmer comme citoyens solidaires, responsables, actifs et tolérants dans une société plurielle. L'implication accrue des jeunes la vie de la communauté locale, régionale, nationale et européenne et l'émergence d'une citoyenneté active constituent des enjeux majeurs, pour le présent, mais également pour le futur de nos sociétés. Ces défis sont des défis qui sont communs aux Etats membres. A ceci s'ajoute la nécessité de développer auprs des jeunes leur conscience d'appartenir l'Europe, leur adhésion aux valeurs prônées par l'Union et leur citoyenneté européenne. Mais il convient également de répondre aux aspirations des jeunes en leur donnant la possibilité de renforcer leur éducation et leur formation, sur un plan moins formel que ce qui est réalisé dans les systmes éducatifs académiques ou dans le cadre de la formation professionnelle. Ces activités d'éducation non formelle méritent d'tre soutenues et reconnues au niveau européen car elles contribuent, pour leur part, au processus de Lisbonne et, leur manire, la croissance en Europe. Enfin la volonté des jeunes de construire de nouvelles relations entre jeunes Européens et jeunes du monde entier, leur souci de compréhension mutuelle, d'esprit de tolérance et d'ouverture est le meilleur atout pour la paix dans le monde. Pour ne prendre que l'exemple des relations euro-méditerranéennes, le rapport des sages[19] remis la Commission établit que la jeunesse a une importance fondamentale pour le succs du dialogue entre les Peuples et les Cultures dans cette région d'autant plus que 50% de la population dans les pays arabes a moins de 20 ans. Le dialogue rénové dont parle ce rapport est en ligne avec les priorités du domaine de la jeunesse qui sont développées dans le cadre du partenariat euro-méditerranéen. En outre le rapport des sages préconise un renforcement du volontariat en incitant la jeunesse des deux rives un "engagement civil commun au service de la région euro-méditerranéenne". - Réponse aux défis La méthode ouverte de coordination dans le domaine de la jeunesse est la procédure politique qui a été adoptée pour trouver en commun des réponses ces défis et le nouveau programme européen pour la jeunesse doit accompagner et soutenir cette démarche politique. Dans ce contexte, il y a lieu d'intervenir deux niveaux: - Les jeunes Les jeunes sont les premiers acteurs du programme. Celui-ci doit permettre aux jeunes, aux groupes de jeunes ou aux organisations de jeunes de mettre en uvre notamment, leur initiative, des projets d'échanges, de mobilité, de solidarité, ou de participation. Ces activités favorisent la prise de conscience européenne chez les jeunes ainsi que leur inclusion sociale dans le monde adulte. L'aspect le plus marquant du programme est son universalité en ce sens qu'il est le seul programme européen a tre accessible tous les jeunes et notamment les jeunes avec le moins d'opportunités, car ce programme est mis en uvre en dehors du cadre scolaire. Le programme est ouvert aux jeunes de 13 30 ans. L'élargissement de la tranche d'âge par rapport au programme actuel (15-25 ans) se justifie par le fait que, d'une part les jeunes adolescents atteignent plus tôt la maturité que leurs aînés et d'autre part, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent les étapes de la vie qui les conduisent l'autonomie. La participation active des jeunes, leurs expériences, leur éducation informelle et non-formelle ainsi que leur employabilité sont des éléments qui ont un impact positif et contribuent aux objectifs des politiques de la famille, de l'éducation et de l'emploi, de l'égalité des genres et de l'inclusion sociale. Afin de répondre la demande des jeunes qui veulent se rendre utiles dans un souci de solidarité et afin d'accroître leur sentiment d'appartenance une communauté de valeurs qu'est l'Europe, le Service Volontaire Européen sera étendu afin de mettre disposition de l'Union une force d'intervention en soutien des actions de solidarité de l'Union, internes ou externes. - Les systmes qui soutiennent les activités des jeunes Il ne serait pas réaliste de couvrir l'ensemble des besoins de tous les jeunes Européens, ce qui ne serait d'ailleurs pas conforme l'esprit de subsidiarité de ce programme et la nécessité de se concentrer sur les actions avec une valeur ajoutée européenne. C'est pourquoi, par souci d'efficience, le programme propose également de soutenir les activités d'autres acteurs du domaine de la jeunesse et en premier lieu les animateurs socio-éducatifs, le Forum européen de la Jeunesse[20], les organisations non gouvernementales de jeunesse actives au niveau européen et les Agences Nationales du programme. Ceux-ci forment les bases sur lesquelles s'appuient les jeunes pour établir leurs projets et par lesquelles les projets sont mis en uvre. Le programme prévoit donc les moyens pour permettre le développement de ces éléments structurants qui ont un important effet multiplicateur. Une autre proposition qui vise l'efficience par un effet structurant et multiplicateur est le soutien la coopération des politiques nationales de jeunesse. Le programme peut ainsi tre utilisé comme levier vis--vis de ces politiques, dans le respect de la subsidiarité. Le programme est ouvert aux Etats membres de l'UE, aux pays candidats, aux pays de l'AELE membres de l'EEE, ainsi qu' la Confédération Helvétique, et aux pays des Balkans occidentaux. Des projets peuvent également tre réalisés en partenariat avec d'autres pays, en premier lieu avec les pays concernés par la Communication de la Commission "l'Europe élargie - voisinage: un nouveau cadre pour les relations avec nos voisins de l'Est et du Sud"[21]. 5.1.2 Objectifs du programme Dans ce contexte, les objectifs généraux du programme sont: a) Promouvoir la citoyenneté active des jeunes, en général, et leur citoyenneté européenne en particulier; b) Développer la solidarité des jeunes, notamment afin de renforcer la cohésion sociale de l'Union européenne; c) Favoriser la compréhension mutuelle des peuples travers les jeunes; d) Contribuer au développement de systmes de qualité en soutien aux activités des jeunes et celui de la capacité des organisations de la société civile dans le domaine de la jeunesse; e) Favoriser la coopération européenne en matire de politiques de jeunesse. Les objectifs proposés dans le programme sont cohérents, d'une part avec les priorités en matire de coopération dans le domaine de la jeunesse, d'autre part avec les développements récents en matire de citoyenneté. Ceux-ci assurent également la continuité du programme "JEUNESSE" actuel, ainsi que du programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse (ONG de jeunesse) qui vient d'tre adopté prochainement par le Conseil et le Parlement européen. 5.1.3 Valeur ajoutée européenne Bien que le programme ne soit pas le seul instrument qui touche les jeunes et que celui-ci soit complémentaire d'instruments au niveau national et européen, sa valeur ajoutée est néanmoins importante, compte tenu de la spécificité de ses objectifs. L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE 2000-2006 a mis en évidence que la plupart des projets financés n'auraient jamais eu une dimension européenne sans un appui européen. Le programme est dans certains Etats membres complémentaire d'actions nationales ou régionales, lorsqu'il n'est pas tout simplement la seule activité structurée en faveur de la jeunesse en attendant que des actions se mettent en place au niveau des autorités nationales. L'évaluation intermédiaire met également en valeur l'impact du programme sur les politiques des administrations publiques nationales qui tendent s'orienter vers les priorités du programme. En ce qui concerne les projets qui visent les jeunes et les animateurs socio-éducatifs directement, la valeur ajoutée européenne est souvent directement liée la nature de l'action : mobilité des jeunes travers l'Europe ou avec des pays partenaires, service volontaire européen, mise en réseau de projets, formation européenne d'animateurs socio-éducatifs, soutien aux ONG de jeunesse qui poursuivent des objectifs d'intért général européen. Les Etats membres ne seraient tout simplement pas en mesure d'organiser individuellement de telles actions. La valeur ajoutée européenne se traduit également par un effet de levier vis--vis des politiques nationales, soit en montrant la voie suivre (priorité aux jeunes avec moins d'opportunités, projets d'initiative locale, projets de démocratie participative), soit en stimulant l'innovation, la recherche et la coopération. L'effet multiplicateur du programme peut tre considéré comme important car aujourd'hui les activités liées la jeunesse cherchent de façon plus systématique acquérir une dimension transnationale. Afin de favoriser les synergies avec d'autres interventions, le programme prévoit la mise en uvre de systmes de labelisation avec des actions similaires réalisés dans les pays participants au programme, ainsi qui la mise en valeur des actions du programme qui contribuent au développement d'autres politiques dans les domaines notamment de l'éducation, de la formation, de la culture et du sport. La mise en uvre d'un programme européen dans le domaine de la jeunesse est un élément essentiel pour contribuer l'émergence chez les tous les jeunes d'une citoyenneté européenne. 5.1.4 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex ante a) Evaluation ex-ante Un rapport d'évaluation ex-ante accompagne le projet de base légal pour le programme. Ce rapport a été préparé par les services de la Commission. Le rapport d'évaluation ex-ante prend en compte les contributions résultant de la consultation de la société civile: - Le rapport de la consultation publique - La position du Forum européen de la Jeunesse - L'avis des agences nationales du programme actuel - Les travaux du groupe de travail sur les nouveaux instruments - Les résultants d'un séminaire des chercheurs sur les nouveaux instruments Le rapport d'évaluation ex-ante prend également en compte les enseignements apportés par l'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE qui s'est basée notamment sur: - les études d'impacts des actions 1, 2, 3 et 5, élaborées sous la responsabilité des autorités nationales par des experts externes ou avec le support des Agences nationales ont suivi le guide méthodologique proposé par la Commission (v. 5.1.3). - Une série de séminaires qui ont permis notamment "l'évaluation des procédures" du programme JEUNESSE et l'évaluation des actions 3 et 5, et des actions des pays tiers - Une évaluation externe du partenariat entre le Conseil de l'Europe et la Commission en matire de formation dans le domaine de la jeunesse - Une évaluation externe des actions avec les pays tiers Finalement ce rapport prend également en compte les derniers développements politiques dans le domaine de la jeunesse, en particulier: - les conclusions du Conseil du mai 2003 concernant la nouvelle génération de programme pour la jeunesse, confirmées par le Conseil de mai 2004 - Les conclusions de la Conférence européenne sur le service civique et la jeunesse qui s'est tenue Rome sous présidence italienne en novembre 2003 - Le rapport des sages sur les relations euro-méditerranéennes de novembre 2003 b) constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante Les principaux éléments avancés par l'évaluation ex-ante sont: 1. Préserver un programme spécifique au domaine de la jeunesse avec des passerelles avec les autres domaines qui concernent les jeunes. 2. Garantir la continuité avec le programme JEUNESSE en termes d'actions (échanges de jeunes, Service volontaire Européen, projets d'initiatives et mesures de soutien) et d'accs au programme (ouverture tous les jeunes, en particulier ceux avec le moins d'opportunités, soutient des projets organisés par des ONG et les organisations locales qui s'occupent des jeunes sur le terrain, dans une approche décentralisée) 3. Développer l'identité européenne des jeunes et leur citoyenneté active dans la société. 4. Prendre en compte les priorités politiques définies dans le Livre Blanc de la Commission sur la jeunesse, en développant les projets de participation démocratique, en améliorant l'information des jeunes, en étendant les possibilités de volontariat en en soutenant les actions nécessaires une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse. 5. Soutenir les initiatives prises dans le cadre de la coopération politique mise en uvre par la méthode ouverte de coordination (échanges de bonnes pratiques, complémentarités...). 6. Contribuer au développement des organisations de jeunesse et soutenir le travail des animateurs de jeunesse. 7. Ouvrir davantage le programme vers les pays tiers et donner ces activités plus de visibilité. 8. Contribuer la reconnaissance des activités du programme et plus généralement du travail des animateurs de jeunesse qui contribuent l'éducation et l'apprentissage informels et non formels des jeunes. 9. Proposer des mécanismes qui soient simples et flexibles compte tenu du public cible visé. 5.1.5 Dispositions prises la suite de l'évaluation intermédiaire du programme actuel L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE permet de dégager les recommandations suivantes: 1. Cibler encore mieux le programme sur son public cible, savoir les jeunes de toutes conditions, en particulier ceux avec moins d'opportunités. 2. Améliorer l'assistance aux bénéficiaires et aux projets, dans toutes les phases, par des mesures de proximité et de qualité. 3. Simplifier les procédures et les rendre aussi flexibles que possible compte tenu du public visé. 4. Renforcer la transparence et la cohérence dans la mise en uvre du programme, notamment au niveau décentralisé. 5. Augmenter la qualité du travail par une évaluation des projets avec un retour d'information auprs des bénéficiaires et une reconnaissance des activités réalisées. 6. Développer les activités de volontariat tant sur le plan qualitatif que sur le plan quantitatif. 7. Ouvrir davantage le programme sur les pays tiers. 8. Anticiper les évolutions par la mise en uvre de projets innovants et la réalisation des études nécessaires. 9. Donner une visibilité au programme et chacune de ses actions et valoriser les résultats obtenus. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire 5.2.1 Actions du programme Les objectifs du programme sont soutenus par cinq actions opérationnelles - Jeunesse pour l'Europe Cette action vise soutenir les échanges de jeunes, leurs initiatives, leur participation la vie démocratique et toute activité permettant de développer leur citoyenneté et la compréhension mutuelle entre les jeunes. La population type est représentée par les jeunes de 13 30 ans. - Le Service Volontaire Européen Cette action vise renforcer la participation des jeunes différentes formes d'activités de volontariat, l'intérieur et en dehors de l'Union européenne. Cette action concerne les jeunes de 18 30 ans. - Jeunesse pour le monde Cette action vise soutenir des projets avec les pays partenaires du programme, notamment l'échange de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs, le soutien aux initiatives qui renforcent la compréhension mutuelle des jeunes et leur sens de la solidarité ainsi que le développement de la coopération dans le domaine de la jeunesse et de la société civile dans ces pays. Cette action concerne les jeunes de 13 30 ans et les animateurs socio-éducatifs. - Animateurs socio-éducatifs et systmes d'appui Cette action a pour objet d'assurer le soutien aux organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse, notamment les organisations non gouvernementales de jeunesse, leur mise en réseau, l'échange, la formation et la mise en réseau des animateurs socio-éducatifs, la stimulation de l'innovation et de la qualité des actions menées dans le domaine de la jeunesse, l'information des jeunes et la mise en place des structures et activités nécessaires au programme pour atteindre ses objectifs. Cette action concerne des milliers d'organisations de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs. - Soutien la coopération politique Cette action permet d'organiser le dialogue entre les différents acteurs du monde de la jeunesse, en particulier les jeunes, les animateurs socio-éducatifs et les responsables politiques, de contribuer au développement de la coopération politique dans le domaine de la jeunesse et d'effectuer les travaux et les mises en réseau nécessaires une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse. 5.2.2 Caractéristiques des actions - Le programme est ouvert aux jeunes entre 13 et 30 ans Cette proposition est la conséquence de l'analyse du Livre Blanc et de l'évaluation du programme actuel par les Etats membres. Les jeunes sont prts participer des projets plus tôt que précédemment et ils accdent l'autonomie plus tard. Il est néanmoins proposé que l'âge de participation au programme soit modulé en fonction de la nature des activités. - Le programme intgre le soutien aux ONG européennes de jeunesse La Commission a proposé une base légale pour ce soutien aux ONG pour la période 2004 - 2006. Au del, ce soutien fait partie intégrante de l'objectif visant promouvoir la citoyenneté active des jeunes en général, et leur citoyenneté européenne en particulier. Il doit donc tre intégré au nouveau programme proposé. - Le programme est ouvert aux pays qui ont vocation rejoindre un jour ou l'autre l'Union européenne ainsi qu'aux pays membre de l'AELE. Cette proposition est dans le droit fil du programme actuel. Elle est appliquée aux pays actuellement candidats l'adhésion, aux Balkans occidentaux, aux Etats de l'AELE membres de l'EEE et la Suisse. - Une action particulire est créée pour les actions avec les pays tiers, appelés pays partenaires du programme Le programme actuel autorise des actions avec les pays tiers, mais leur offre peu de visibilité du fait de leur éparpillement. La création de l'action Jeunesse pour le monde permettra d'augmenter cette visibilité. - Cette action prévoit deux niveaux de coopération, l'un avec les pays voisins de l'Europe, l'autre avec le reste du monde Avec les pays voisins de l'Europe, le programme propose de pouvoir faire le mme type d'activités que celles réalisées au sein de l'Union, quelques exceptions prs liées leur faisabilité dans ces pays. Pour le reste du monde, les mesures sont beaucoup plus ciblées (échanges de bonnes pratiques, d'animateurs socio-éducatifs, de jeunes mais dans des conditions limitées) sous peine de transformer le programme en un programme mondial difficile gérer. - La base légale ouvre la possibilité au soutien des structures régionales et locales pour aider les jeunes dans leur projet La gestion centralisée indirecte via des agences nationales dans chaque pays participant au programme est confirmée. Dans certains pays, il convient cependant de prévoir des relais locaux ou régionaux pour l'information et le support des jeunes dans la mise en uvre de leurs projets. - La Commission pourra, aprs avis du comité et donc du Parlement européen, adapter les mesures prévues au sein de chaque action. La base légale proposée couvre jusqu'en 2013. Le programme doit tre au service du processus politique initié suite au Livre Blanc. Le programme doit donc pouvoir s'adapter de manire flexible aux priorités qui résulteront, durant la prochaine décennie, de ce processus politique. - Le programme pourra établir des passerelles avec d'autres instruments communautaires Le domaine de la jeunesse est complémentaire avec d'autres domaines, en particulier l'éducation, la formation professionnelle, la culture, le sport, l'inclusion sociale, la lutte contre les discriminations, la recherche, l'action extérieure de l'Union. Le programme pourra, établir des actions avec d'autres programmes pour établir des passerelles avec ces domaines. La mise en commun éventuelle de moyens financiers ne pourra se faire qu'en accord avec les bases légales respectives de chaque instrument et leurs autorités décisionnelles en matire de budget. - Les pays participant au programme pourront financer eux-mmes des projets similaires ceux du programme qui recevront un label européen, et des partenariats pourront tre signés avec certaines entités comme les régions, avec un cofinancement de leur part Ces mesures visent l'efficience du programme et son effet multiplicateur. Il s'agit de mobiliser les énergies et les fonds pour démultiplier l'action du programme, dans le respect des compétences et des rgles propres chaque partenaire. - Le programme, dans le respect du Rglement financier doit tenir compte de l'environnement spécifique auquel il s'adresse - il n'est pas basé sur un systme institutionnalisé - les acteurs proviennent de la société civile, des ONG ou encore d'initiatives locales - les jeunes eux-mmes créent leurs activités - tous les jeunes peuvent participer - les projets sont basés sur l'initiative individuelle et volontaire - les projets sont réalisés dans les communautés locales mais en dehors du cadre scolaire - moindre capacité financire et capacité de planification long terme de la part des bénéficiaires En conséquence, la proposition de programme utilise chaque fois que possible et que nécessaire les flexibilités offertes par le nouveau rglement financier. 5.2.3 Objectifs spécifiques du programme +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ 5.2.4 Mesures concrtes prendre pour la mise en uvre de l'action +++++ TABLE +++++ Les modalités d'intervention budgétaire sont les subventions sous forme de forfaits, cots réels, marché, transferts de fonds aux structures nationales, subventions de fonctionnement aux structures et ONG, accords et partenariats. 5.3 Modalités de mise en uvre Pour la gestion de ce programme, la Commission envisage de recourir deux formes d'externalisation, en délégant la gestion de certains volets du programme, conformément l'article 54 du Rglement financier, soit des agences nationales, soit une agence exécutive. Une partie des actions restera toutefois gérée dans les services de la Commission. 5.3.1. Gestion centralisée indirecte par recours des agences nationales Le recours des agences nationales se justifie tout d'abord par le volume des interventions que soutiendra le programme, notamment en ce qui concerne les volets liés la mobilité: la Commission ne dispose pas des ressources lui permettant de gérer ces actions au sein de ses services. Les trs grands nombres de bénéficiaires concernés ont, de fait, imposé le recours de telles agences ds l'adoption des premiers programmes dans le domaine de la jeunesse, selon un modle qui s'est progressivement consolidé et est présent pleinement reconnu par le Rglement financier. Le recours des agences nationales découle également de considérations plus qualitatives: ces agences présentent l'avantage de connaître le contexte national et les besoins prioritaires ce niveau; elles sont mme de créer un environnement de plus grande convivialité avec les bénéficiaires finals; elles peuvent offrir les garanties adéquates dans le cadre d'un contrôle renforcé (incluant une définition précise des responsabilités respectives de la Commission et des autorités nationales en la matire). Par ailleurs, les agences nationales sont souvent mieux armées qu'une institution au niveau central européen pour assurer un suivi effectif des activités soutenues par le programme, compte tenu de leur proximité avec les bénéficiaires finals et de leur meilleure connaissance du contexte local. Elles constituent également un relais d'information efficace, au niveau national, sur le programme communautaire. La Commission considre qu'il convient de décentraliser les actions lorsque l'une ou plusieurs parmi les conditions suivantes s'appliquent: - Il est permis de croire qu'une méthode rationnelle de distribution des ressources budgétaires entre les Etats membres peut tre identifiée qui correspondra au taux de fréquence de l'activité dans les Etats membres; - Les actions sont en tant que telles de petite envergure ou s'adressent des particuliers, de sorte que toute la panoplie des candidatures et sélections n'est pas garantie au niveau Européen; - Les actions répondent des besoins spécifiques des Etats membres et devraient ds lors correspondre aux priorités établies dans ces Etats membres pour qu'elles aient un impact approprié sur la pratique et les politiques nationales. Sur cette base, les principaux volets du programme concernés par cette approche sont une grande majorité des projets des actions 1, 2, 3, et 4 du programme. Le recours ce mode de gestion est sans préjudice de la visibilité de l'action communautaire; les conventions passées avec les agences nationales précisent notamment les obligations de ces dernires quant la mention du soutien de l'Union en faveur des actions gérées par leur intermédiaire. Ces conventions fixent également les exigences en matire de non-discrimination dans l'octroi des soutiens communautaires ainsi que les exigences de nature éviter les conflits d'intérts. Conformément la communication de la Commission au Parlement européen et au Conseil relative la gestion des programmes communautaires par réseaux d'agences nationales[22], ces conventions s'inscriront dans le cadre d'une décision de la Commission adoptant les dispositions quant aux responsabilités de la Commission et des pays participants en ce qui concerne ces agences nationales dans le cadre des orientations générales de mise en oeuvre du programme. L'article 8 du projet de décision reprend les critres qu'il est proposé de retenir pour la désignation des agences nationales par les autorités des pays participant au programme. 5.3.2. Gestion centralisée indirecte par recours une agence exécutive Pour les projets traiter au niveau européen comme les projets et le soutien aux ONG européennes de jeunesse (actions 1, 2 et 4), certains projets avec les pays partenaires du programme qui ne disposent pas de structures de gestion appropriées (action 3), ou certains projets qui ont vocation tre décentralisés aprs une période probatoire de gestion centralisée, typiquement lorsqu'il s'agit de nouvelles actions mise en uvre par le programme, la Commission envisage de recourir la délégation une agence exécutive. Une telle agence est envisagée dans le cadre de la gestion de la génération actuelle des programmes dans le domaine de l'éducation et de la culture (le plus souvent en remplacement de Bureaux d'assistance technique maintenus jusqu'alors de manire transitoire); il est proposé de prolonger cette agence, de façon lui déléguer également des tâches de gestion relatives la génération 2007-2013 des programmes, dont le programme Jeunesse. Les ressources internes de la Commission sont insuffisantes pour couvrir les besoins liés la gestion des volets du programme qui doivent tre gérés centralement; de l le recours successif, pour les programmes antérieurs, des BAT puis une agence exécutive. Par ailleurs, une généralisation du recours aux agences nationales, au-del de ce qui est déj prévu, n'est pas envisageable; il reviendrait déléguer ces agences la gestion de volets qui ne répondraient pas aux critres repris ci-dessus. Le recours une agence exécutive constitue aussi un gage de bonne gestion des volets gérés centralement, travers une utilisation optimale des ressources; cette approche repose sur la vision d'une administration recentrée sur ses activités et fonctions prioritaires, la mise en uvre technique des programmes étant effectuée par une entité spécialisée disposant des ressources nécessaires. Pour des raisons d'homogénéité de traitement et de procédures travers les divers programmes du domaine de l'éducation et de la culture, ainsi que d'économie, il est proposé qu'une unique agence exécutive assiste la Commission dans la gestion de l'ensemble des programmes du domaine. Une étude cots/bénéfice menée l'occasion de la création de l'agence pour les programmes de la génération actuelle conclut au caractre économique de cette approche. 5.3.3. Gestion directe dans les services de la Commission Les volets gérés centralement ne présentent pas tous le mme enjeu stratégique. Certains sont plus sensibles que d'autres (nature expérimentale, proximité avec des questions politiques d'actualité, bénéficiaires concernés...); il convient de réserver la Commission la gestion directe de ces projets en nombre limité. Cet élément a été pris en compte pour partager entre la Commission et l'agence exécutive les volets gérer depuis Bruxelles. Que certains volets continuent d'tre gérés par la Commission contribuera conserver un niveau approprié de savoir-faire en matire de gestion, gage également de la qualité du contrôle sur l'agence exécutive et les agences nationales. D'autre part, la gestion des volets du programme confiés des agences nationales, requiert d'importantes ressources au niveau centralisé (fixation des orientations de travail des agences nationales, conformément aux priorités décidées par la Commission; gestion des relations contractuelles Commission/agence nationale; suivi et contrôle de la gestion par ces agences nationales...). Toutefois, il ne paraît pas souhaitable de confier ces tâches l'agence exécutive, c--d d'externaliser le suivi d'une autre externalisation. L'option retenue consiste donc considérer qu'un volet de programme, si sa gestion est externalisée, implique soit un réseau d'agences nationales, soit l'agence exécutive, de manire exclusive. De mme, l'exploitation, au niveau centralisé, des actions gérées par les agences nationales, sera assumée par la Commission et non par l'agence exécutive. Pour le nouveau programme jeunesse une telle gestion centralisée directe se fera typiquement pour une partie de l'action 4 (soutien aux structures du programme, valorisation, partenariats) et pour l'action 5 (soutien la coopération politique). La gestion du programme sera ainsi caractérisée par la coexistence de trois modes: gestion par une agence exécutive; par des agences nationales; gestion directe par les services. Le mode de gestion retenir pour un volet donné répond aux caractéristiques propres de ce volet, dans le respect des orientations générales en matire d'externalisation et en veillant éviter tout empitement sur les deux autres modes, pour que la coexistence de trois modes de gestion ne crée pas de confusion. Pour autant, il est prévu, lorsque c'est opportun, que des procédures et outils communs aux trois modes de gestion s'appliquent. Par ailleurs, la Commission reste garante de la consolidation des données relatives la gestion des programmes, quels que soient les modes de gestion utilisés. 6. INCIDENCE FINANCIRE 6.1 Incidence financire totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) 6.1.1 Intervention financire Crédits d'engagement en millions d'euros ( la 3e décimale) +++++ TABLE +++++ 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES DE FONCTIONNEMENT Le contenu et la portée géographique du nouveau programme conduisent un accroissement modéré des ressources humaines de 5 personnes. En ce qui concerne le contenu, le programme présente un nombre de nouveaux volets qui devront faire l'objet d'un suivi. En outre le développement de certaines mesures en termes quantitatif et qualitatif, tel que le service volontaire européen induit un suivi plus important. Le programme a également une portée géographique plus large, notamment avec l'ouverture la CEI. Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts l'intérieur de la dotation allouée la Direction générale gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle. L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financires. 7.1 Incidence sur les ressources humaines +++++ TABLE +++++ 7.2 Incidence financire globale des ressources humaines +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l'action +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales de l'action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. +++++ TABLE +++++ 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Systme de suivi L'évaluation ex-ante propose des indicateurs visant apprécier l'impact du programme via un suivi des résultats tangibles obtenus. Ils sont indicatifs et non exhaustifs. Ils feront l'objet d'études plus approfondies quant aux cibles visées et aux méthodes de mesures, d'ici la mise en uvre effective du programme. Un systme de suivi sera mis en place notamment par les Agences Nationales afin d'assurer la collecte régulire de ces indicateurs. Ce systme devra tre validé par les pays participant au programme pour tre appliqué de façon homogne. Les contrats avec les Agences Nationales prévoiront explicitement une obligation de "reporting". 8.2 Modalités et périodicité de l'évaluation prévue La base légale du programme prévoit le dispositif suivant : 1. La Commission assure un suivi régulier du présent programme. Le suivi comprend les rapports énumérés au paragraphe 3, ainsi que des activités spécifiques. 2. La Commission assure l'évaluation régulire, indépendante et externe du programme. 3. Les pays participant au programme transmettent la Commission, au plus tard le 30 juin 2010 un rapport de mise en uvre du programme, et au plus tard le 30 juin 2015 un rapport sur l'impact du programme. 4. La Commission présente au Parlement européen, au Conseil, au Comité économique et social européen et au Comité des régions: a) un rapport intermédiaire d'évaluation sur les résultats obtenus et sur les aspects qualitatifs et quantitatifs de la mise en uvre du présent programme au plus tard le 31 mars 2011; b) une Communication sur la continuation du présent programme au plus tard le 31 décembre 2011; c) un rapport d'évaluation ex post au plus tard le 31 mars 2016. 9. MESURES ANTI-FRAUDE Pour les projets sélectionnés conformément la procédure décrite l'article 11 paragraphe 2 de la présente décision, un systme d'audit par échantillonnage est mis en place. Le bénéficiaire d'une subvention garde la disposition de la Commission tous les justificatifs des dépenses effectuées pendant une période de cinq ans compter du dernier paiement. Le bénéficiaire d'une subvention veille ce que, le cas échéant, les justificatifs qui seraient conservés par ses partenaires ou ses membres soient mis la disposition de la Commission. La Commission, soit directement par l'intermédiaire de ses agents soit par l'intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choi