Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Kypru na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Kypru na období 2012–2015 /* COM/2012/0308 final */





Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Kypru na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Kypru na období 2012–2015 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy[2], a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Evropské komise[3], s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4], s ohledem na závěry Evropské rady, s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za účelem posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. (2) Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států[5], které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. (3) Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Kypru na rok 2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Kypru na období 2011–2014. (4) Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování[6], ve které je Kypr uveden mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. (5) Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability a fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další fiskální konsolidace podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy. (6) Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. (7) Dne 7. května 2012 předložil Kypr svůj program stability na období 2012–2015 a dne 10. května 2012 svůj národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. Komise rovněž v hloubkovém přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 posoudila, zda je Kypr postižen makroekonomickou nerovnováhou. Komise ve svém hloubkovém přezkumu[7] dospěla k závěru, že se Kypr potýká s vnitřní nerovnováhou v souvislosti s jeho bankovním sektorem a zadlužeností podnikového sektoru a s vnější a vnitřní nerovnováhou, byť ne nadměrnou, pokud jde o jeho fiskální dynamiku a konkurenceschopnost. (8) Na základě hodnocení programu stability na rok 2012 podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář pro období 2012–2014, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je příliš optimistický. Ačkoli zahrnuje výraznou revizi projekcí růstu směrem dolů, je i nadále vystaven rizikům horšího vývoje, a to zejména v souvislosti s vývojem domácí poptávky v období 2012–2013. Cílem v programu stanovené rozpočtové strategie je do roku 2012 odstranit nadměrný schodek a do roku 2014 dosáhnout střednědobý rozpočtový cíl, a ten zachovat i v roce 2015. Program potvrzuje předchozí střednědobý rozpočtový cíl vyváženého strukturálního rozpočtu, který přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Plánovaná náprava nadměrného schodku je v souladu s lhůtou stanovenou v rámci doporučení Rady vydaného v rámci postupu při nadměrném schodku dne 13. července 2010. Na základě (přepočteného) strukturálního schodku[8] se průměrné roční fiskální úsilí v období 2011–2012 plánuje na 1,5 % HDP, což se rovná úsilí, jež doporučila Rada. Předpokládaný pokrok směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2013 je dostatečný, neboť převyšuje referenční hodnotu 0,5 % HDP Paktu o stabilitě a růstu, a to jak podle prognózy Komise z jara 2012, tak podle programu. Tempo růstu veřejných výdajů je vzhledem k diskrečním opatřením na straně příjmů v souladu s výdajovým kritériem Paktu o stabilitě a růstu v období 2013–2014, nikoli však v roce 2015. Existují rizika provázející plnění rozpočtových cílů programu spojená s makroekonomickým scénářem, který je pro období 2012‑2014 příliš optimistický, a s plánovaným konsolidačním úsilím v roce 2013, které se zčásti zakládá na ne zcela specifikovaných opatřeních. Podle programu se má poměr dluhu k HDP, který v roce 2011 dosahoval 71,6 %, v roce 2012 zvětšit na 72,1 % a následně postupně klesat až na 65,4 % v roce 2015. Pokud jde o referenční hodnotu pro snížení dluhu stanovenou v rámci Paktu o stabilitě a růstu, bude Kypr v letech 2013–2015 v přechodném období a plány předložené v programu by zajistily dostatečný pokrok k dosažení referenční hodnoty pro snížení dluhu. S těmito projekcemi jsou však spojena rizika související s možnými operacemi na záchranu finančních institucí. (9) Daňová správa je neefektivní, neboť správní náklady ve vztahu k vybírání příjmů na Kypru jsou velmi vysoké. Výběr daní je relativně nízký. Zejména výdaje na daňovou správu jako podíl HDP a správní náklady ve vztahu k čistému výběru příjmu jsou vysoké a mají tendenci stoupat. Jsou zapotřebí opatření na podporu odklonu od neformálního/nenahlášeného zaměstnávání a řešení problému daňových úniků. Dále by měly být posíleny iniciativy za účelem zefektivnění výběru daní. (10) Vzhledem k široké expozici bankovních institucí Kypru řeckému hospodářství byla výkonnost aktiv, výnosnost a kapitálové rezervy a ochranné rezervy likvidity bank negativně ovlivněny restrukturalizací řeckého schodku veřejných financí a zvyšujícím se množstvím nesplácených úvěrů poskytnutých řeckým dlužníkům. Celková expozice konsolidovaného kyperského bankovního sektoru Řecku je velice vysoká. Kyperský parlament přijal dne 14. prosince 2011 dva návrhy zákona na posílení odolnosti finančního systému vůči bankovním krizím. Výsledky v oblasti posilování dohledu nad družstevními úvěrovými společnostmi, které vlastní přibližně 40 % všech domácích vkladů, nebyly dosud uspokojivé. (11) Kypr stojí před úkolem zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a to zejména v oblasti důchodů. Kypr provedl dvě důležitá strukturní opatření s cílem reformovat důchodový systém. Přijatá opatření jsou sice významná a přesvědčivá, ale přístup Kypru není dostatečně ambiciózní na to, aby zajistil udržitelnost a přiměřenost a v dlouhodobém horizontu zlepšil spravedlivost systému. Stále jsou zapotřebí opatření k zachování zaměstnatelnosti pracovníků v rámci podniků a podpoře zvýšení skutečné věkové hranice pro odchod do důchodu. Pokud jde o chudobu starších lidí, řeší Kypr vysoký podíl ohrožení chudobou pouze částečně. Přijatá opatření jsou nedostatečná, pokud jde o zlepšení krátkodobé přiměřenosti příjmů pro důchodce ohrožené chudobou. (12) Nespravedlnost a nedostatky ve zdravotnictví nebyly smysluplně řešeny. Navzdory doporučením z loňského roku nebyl dosud představen jasný časový harmonogram pro opatření týkající se národního systému zdravotního pojištění. To představuje ohrožení pro dlouhodobou kontrolu a udržitelnost veřejných financí a kvalitu poskytované zdravotní péče. (13) Kyperská vláda učinila některé kroky s ohledem na doporučení z roku 2011 týkající se indexace mezd (příspěvky na životní náklady), zejména prostřednictvím přijetí dvouletého zmrazení výplat v rámci širšího veřejného sektoru. Vláda a sociální partneři rovněž souhlasili se zahájením dialogu s cílem systém příspěvků na životní náklady do konce června 2012 přezkoumat. Měla by být provedena komplexní reforma systému po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy, aby se posílila vazba mezi reálnými mzdami a vývojem produktivity a zvýšila se vyváženost systému. To by jednak posílilo konkurenceschopnost země, ale také vedlo k účinnějšímu rozdělení pracovních sil. Tento vývoj představuje první kroky správným směrem, jeho význam a přesvědčivost ale zásadně závisí na míře ambicí a prosazování konečných výsledků sociálního dialogu, který v současné době probíhá v souvislosti s reformou systému indexace mezd. (14) Zhoršení makroekonomického výhledu nepříznivě ovlivnilo kyperský trh práce, zvýšilo míru nezaměstnanosti a způsobilo velký nárůst nezaměstnanosti mladých. Kypr učinil řadu pozitivních kroků s cílem tuto situaci řešit. Tato opatření jsou významná, nikoli však dostatečně ambiciózní, zejména pokud jde o oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání a přípravy, kde by se mělo provádění programu zrychlit. Je zapotřebí dalšího úsilí, aby se vyřešil problém nezaměstnanosti mladých, jakož i rekvalifikace a zvyšování kvalifikace pracovní síly s cílem usnadnit nezbytné přechody na trhu práce, se zaměřením zvláštně na skupiny s nízkou mírou účasti na činnostech celoživotního učení, jako jsou osoby s nízkou kvalifikací, nezaměstnaní a starší pracovníci. (15) Pokud jde o sektor služeb, Kypr provedl směrnici o službách prostřednictvím horizontálního právního předpisu doprovázeného řadou odvětvových pozměňujících zákonů a předpisů. V některých odvětvích (např. maloobchod, turismus a stavebnictví) však nebyly odvětvové právní předpisy dosud přijaty. Kromě toho existují regulovaná svobodná povolání, jako jsou právníci nebo architekti, kde stále existují pevné sazby. (16) Na základě analýzy v rámci hloubkového přezkumu lze dospět k závěru, že Kypr se potýká s nerovnováhou. Zejména makroekonomický vývoj běžného účtu, veřejných financí a finančního sektoru vyžaduje pozorné sledování a neodkladnou pozornost v rámci hospodářských politik, aby se odvrátily veškeré nepříznivé dopady na fungování hospodářství a hospodářské a měnové unie. Kyperské hospodářství se konkrétně potýká s trvalými a značnými schodky běžného účtu, které pramení ze schodků v rámci objemu obchodu vlivem postupné ztráty cenové/nákladové konkurenceschopnosti, nerovnováhy v rámci veřejných financí, jež se přenesla do ročních deficitů, které vzrostly, i když se hospodářství zotavilo z hospodářské recese, a narůstající míry soukromé zadluženosti. Velmi zranitelné jsou zejména nefinanční podniky vzhledem ke své vysoké zadluženosti ve spojení s nízkou ziskovostí, což vede k výraznému nárůstu nesplácených úvěrů v tomto sektoru. Značně riziková je i vysoká expozice bankovního sektoru řeckým státním dluhopisům a řeckému hospodářství. Vyhlídky na růst jsou navíc nejasné, což představuje další brzdu pro relativně pomalé překonávání nerovnováhy. (17) Kypr přijal řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Tyto závazky a provádění závazků představených v roce 2011 souvisejí s posilováním konkurenceschopnosti, podporou zaměstnanosti, zvyšováním udržitelnosti veřejných financí a finanční stability. Komise posoudila provádění závazků v rámci Paktu euro plus. Výsledky tohoto posouzení jsou zohledněny v doporučeních. (18) V souvislosti s evropským semestrem provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Kypru. Posoudila program stability a národní program reforem a představila důkladný přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Kypru, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii přispíváním k tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně EU. Její doporučení v souvislosti s evropským semestrem se odrážejí v níže uvedených doporučeních 1 až 7. (19) Na základě tohoto posouzení Rada přezkoumala program stability Kypru na rok 2012 a její stanovisko[9] se odráží zejména v níže uvedeném doporučení 1. (20) Vzhledem k výsledkům hloubkového přezkumu ze strany Komise a tohoto posouzení Rada přezkoumala národní program reforem Kypru na rok 2012 a program stability Kypru. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 se odráží zejména v níže uvedených doporučeních 1, 2 a 7, DOPORUČUJE, aby Kypr v období 2012-2013 provedl tato opatření: 1. Přijmout další opatření k dosažení trvalé nápravy nadměrného schodku v roce 2012. Za podpory dostatečně specifikovaných opatření důsledně provádět rozpočtovou strategii pro rok 2013 a později k zajištění dosažení střednědobého rozpočtového cíle do roku 2014, dosažení souladu s výdajovým kritériem a zajištění dostatečného pokroku při dodržování referenční hodnoty pro snížení dluhu. Urychlit zavádění vymahatelného víceletého rozpočtového rámce se závazným právním základem a nápravným mechanismem. Co nejdříve přijmout opatření k zachování přísné kontroly nad výdaji a provedení programu a výkonového rozpočtování. Zlepšit dodržování daňových předpisů a bojovat proti daňovým únikům. 2. Harmonizovat dohled nad družstevními úvěrovými společnostmi v souladu s normami používanými pro komerční banky. Posílit právní ustanovení pro účinnou rekapitalizaci finančních institucí s cílem omezit expozici finanční sektoru vnějším šokům. 3. Dále zlepšit dlouhodobou udržitelnost a přiměřenost důchodového systému a přistoupit k řešení problému vysokého ohrožení starších osob chudobou. Sladit zákonný věk odchodu do důchodu se zvyšující se nadějí dožití. 4. Neprodleně dokončit a provést vnitrostátní systém zdravotní péče na základě plánu, který by zajistil jeho finanční udržitelnost a současně poskytoval všeobecnou zdravotní péči. 5. Zlepšit dovednosti pracovní síly, aby se posílila její profesní mobilita směrem k činnostem, které mají vysoký potenciál růstu a skýtají vysokou přidanou hodnotu. Přijmout další opatření s cílem řešit problém nezaměstnanosti mladých s důrazem na pracovní stáže ve společnostech a podporu samostatné výdělečné činnosti. Přijmout vhodná politická opatření v souvislosti s poptávkou po pracovní síle s cílem podpořit inovaci podniků. 6. Odstranit neopodstatněné překážky na trzích se službami zejména zlepšením provádění směrnice o službách v oblasti sektorů služeb s nejvyšším potenciálem k růstu (včetně turismu) a otevřením poskytování odborných služeb. 7. Zlepšit konkurenceschopnost mimo jiné prostřednictvím reformy systému indexace mezd (na základě konzultace se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy), aby tento systém lépe odrážel vývoje produktivity. Přijmout opatření za účelem diverzifikace struktury hospodářství. Obnovit rozpočtovou rovnováhu omezením růstu výdajů. V Bruselu dne. Za Radu předseda [1] Úř. věst L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2012)308 final. [4] P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047. [5] Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012. [6] COM(2012) 68 final. [7] SWD(2012) 152 v konečném znění. [8] Cyklicky očištěné rozpočtové saldo jednorázových a dočasných opatření nově vypočítané útvary Komise na základě informací poskytnutých v rámci programu a za použití společně dohodnuté metodiky. [9] Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.