EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 6.3.2017 COM(2017) 114 final 2017/0048(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropských podnikových statistikách,

změně nařízení (ES) č. 184/2005 a zrušení deseti právních aktů v oblasti podnikových statistik (Text s významem pro EHP) {SWD(2017) 98 final}

{SWD(2017) 99 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Poptávka po statistických informacích o podnicích pro tvorbu politik a pro další účely roste. Od Evropského statistického systému (ESS) se očekává včasné poskytování vysoce kvalitních statistických údajů v této oblasti, které jsou srovnatelné napříč členskými státy. Šířené podnikových statistik ESS by měly být základem pro rozhodování o tržním hospodářství založeném na znalostech a inovacích, pro zlepšení přístupu malých a středních podniků na jednotný trh a pro stimulaci podnikání a konkurenceschopnosti. Předloha nařízení o evropských podnikových statistikách, změně nařízení (ES) č. 184/2005 a zrušení deseti právních aktů v oblasti podnikové statistiky (FRIBS) je součástí programu Evropské komise REFIT, Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů, zaměřeného na zjednodušení právních předpisů EU a snížení nadbytečných nákladů na regulaci, v rámci kterého byla podniková statistika označena jako jedna z prioritních oblastí. Předloha nařízení počítá s integrací statistických požadavků a právních aktů týkajících se podnikových statistik na základě jejich racionalizace a zjednodušení a snížení zátěže pro podniky. Současný systém tvorby evropských podnikových statistik je fragmentovaný do samostatných nařízení pro specifické oblasti. Výsledkem jsou nesrovnalosti ve shromážděných údajích a neefektivnost jejich produkce. FRIBS poskytne společný právní rámec pro tvorbu a sestavování podnikových statistik v rámci ESS. Očekává se, že přinese: lepší kvalitu registrů ekonomických subjektů v rámci ESS, společné definice, které se použijí ve všech statistických oblastech, na které se vztahuje, výměnu identifikovatelných mikrodat a integrovanou datovou strukturu. To by mělo vést k racionalizaci vnitrostátních postupů tvorby statistik, lepšímu využití stávajících zdrojů údajů a snížení statistického zatížení respondentů, jsou-li sestavovány podnikové statistiky ESS. Kromě toho FRIBS vytvoří harmonizované struktury údajů a společné standardy kvality údajů, což umožní propojit jednotlivé podnikové statistiky, čímž se hodnota shromážděných informací ještě zvýší. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Aby tvůrci politik a podniky mohli činit odpovědná rozhodnutí podložená fakty, potřebují stále více spolehlivé a vysoce kvalitní statistiky. Avšak v současné situaci, kdy roste tlak na lidské a finanční zdroje dostupné pro tvorbu statistik, představuje neustále se zvyšující množství požadovaných vysoce kvalitních statistik pro ESS významnou výzvu. ESS zároveň čelí požadavkům poskytovatelů údajů (respondenti – podniky) na snížení administrativní zátěže. Komise (Eurostat) za účelem řešení těchto problémů přijala v nedávné době řadu iniciativ s cílem zajistit účinnější tvorbu evropských statistik a snížit zatížení respondentů zjednodušením a zlepšením koordinace a spolupráce v rámci ESS. Příkladem je nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice, které bylo v roce 2015 změněno, aby se vyjasnilo řízení ESS a posílily prostředky koordinace a spolupráce jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni. Další podobné iniciativy, například v oblasti sociální statistiky, jsou součástí programu Komise REFIT a jejich cílem je zjednodušit a racionalizovat tvorbu evropských statistik v rámci cílových tematických oblastí. Podniková statistika je jedním ze tří pilířů evropského statistického programu na období 2013–2017. Každý z těchto pilířů zahrnuje soubor primárních statistik, které slouží nejrůznějším potřebám a jsou vstupem pro účetní systémy (např. národní účty či platební bilance), a také základem pro ukazatele potřebné pro jednotlivé politiky. Vize ESS 2020, přijatá Výborem pro ESS v květnu 2014, je strategickou odpovědí ESS na výzvy týkající se oficiálních statistik. Uvádí se v ní, že by mělo být možné používat údaje napříč statistickými oblastmi, aby bylo možné lépe analyzovat nové jevy (např. globalizaci) a lépe sloužit politikám EU s velkým dopadem. Datové výstupy by se měly zakládat na účinných a spolehlivých statistických procesech. Program modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (program MEETS) připravil realizaci vize ESS 2020 v oblasti podnikové statistiky a statistiky obchodu. Bylo zahájeno několik akcí zaměřených na integraci, zjednodušení, propojení údajů a vypracování harmonizovaných metodik. •Soulad s ostatními politikami Unie Jedním z cílů FRIBS je poskytnout statistiky vhodné pro daný účel, které napomáhají při vytváření a monitorování politik EU, jež mají vliv na podniky. Konkrétněji řečeno, monitorování pokroku při plnění deseti priorit stanovených Evropskou komisí, které se týkají zejména zaměstnanosti, růstu a investic, jednotného digitálního trhu, vnitřního trhu a obchodních dohod EU, vyžaduje harmonizované a srovnatelné evropské statistiky, které: subjekty s rozhodovací pravomocí mohou použít k navrhování politických iniciativ, jež splňují cíle Komise, a k monitorování jejich realizace, média mohou použít při podávání zpráv týkajících se oblastí stanovených v uvedených deseti prioritách. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Právní základ pro evropské statistiky poskytuje článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie. Podle uvedeného článku přijímají normotvůrci EU opatření k vypracování statistik, jestliže je to nezbytné k provádění činností Unie. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Uplatní se zásada subsidiarity, jelikož návrh nespadá do výlučné pravomoci EU. Vlastní sestavování statistických informací na vnitrostátní úrovni zajišťují v Evropském statistickém systému členské státy. Nezbytnou podmínkou sestavování podnikových statistik na evropské úrovni je harmonizovaná metodika a definice společného výstupu, který mají dodat členské státy. Koordinovat nezbytnou harmonizaci statistických informací napříč členskými státy a vytvářet podnikové statistiky na evropské úrovni na základě údajů sestavených členskými státy může jedině Komise. Evropská unie může proto přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Navrhovaná akce EU je tudíž plně opodstatněná. Toho lze plně dosáhnout pouze akcí EU.

Lepší monitorování globalizace založené na lepší znalosti nadnárodních skupin podniků lze navíc provádět pouze na evropské úrovni. •Proporcionalita Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: Zajistí kvalitu evropských podnikových statistik, například jejich srovnatelnost, relevanci a schopnost reagovat, harmonizovaným způsobem ve všech členských státech na základě uplatňování stejných zásad. Povede k větší nákladové efektivnosti a zároveň vezme v úvahu specifičnost systémů členských států. Standardizací pojmů a metod, odstraněním duplicity a možností většího využití kombinace zdrojů jiných než šetření by se mělo snížit finanční a administrativní zatížení respondentů. Nařízení FRIBS je do velké míry zaměřené na výstup, což znamená, že členské státy mají volnost ve výběru vstupu (zdrojů dat), pokud dodají výstup (statistiky), jenž je v souladu s dohodnutými definicemi a dohodnutými standardy kvality. Členské státy se vyzývají, aby při reagování na statistické potřeby používaly, je-li to možné, existující administrativní zdroje nebo inovativní zdroje, jako jsou například data velkého objemu. Nové požadavky na údaje zavedené v nařízení FRIBS byly testovány v rámci pilotních studií, aby se prokázala jejich proveditelnost. Stávající legislativní akty EU o podnikových statistikách byly v uplynulých letech několikrát pozměněny. Přitom se ukázalo, že nařízením, kterým se zavede společný rámec pro proces sběru, zpracování a šíření statistických údajů o podnicích, se tyto procesy mohou stát efektivnějšími (nižší poměr nákladů a přínosů) a účinnějšími. V souladu se zásadou proporcionality se proto navrhované nařízení omezuje na míru nezbytně nutnou k dosažení svých cílů a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné. •Volba nástroje Navrhovaný nástroj: nařízení. Vzhledem k cílům a obsahu návrhu je nejvhodnějším nástrojem nařízení. Volba vhodného nástroje závisí na legislativním cíli. Vzhledem k potřebě získat informace na evropské úrovni je v případě evropských statistik stále běžnější používat jako základní akty spíše nařízení než směrnice. Nařízení se upřednostňuje, protože stanoví tutéž právní úpravu v celé Evropské unii a členským státům neponechává žádný prostor k tomu, aby ji použily neúplně nebo selektivně. Zajišťuje srovnatelnost údajů evropských statistik v rámci EU na vysoké úrovni kvality. Je přímo použitelné, což znamená, že se nemusí provést ve vnitrostátním právu. Volba nařízení je ve shodě s ostatními evropskými základními akty v oblasti statistiky přijatými od roku 1997. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Jelikož byla tato iniciativa zahájena před přijetím pokynů pro zlepšování právní úpravy, nebylo na její doložení provedeno žádné specifické hodnocení (podle pěti hodnotících kritérií) stávající situace. Na základě standardů Komise se postupovalo podle systému Eurostatu pro hodnocení stávajících právních předpisů (včetně hodnocení evropského statistického programu), který byl hlavní součástí celého procesu. Kromě toho se každý rok provádějí průzkumy mezi uživateli s cílem lépe poznat uživatele, jejich potřeby a jejich spokojenost se službami poskytovanými Eurostatem. Eurostat využívá výsledky hodnocení ke zlepšení procesu tvorby statistických informací a ke svým statistickým výstupům. Tyto výsledky jsou zdrojem pro různé strategické plány, jako je pracovní program a plán řízení. •Konzultace se zúčastněnými stranami Hlavními kategoriemi zúčastněných stran pro evropské podnikové statistiky jsou uživatelé údajů (ostatní útvary Komise, vnitrostátní statistické orgány monitorující podnikatelský sektor, národní centrální banky a Evropská centrální banka, profesní sdružení a výzkumní pracovníci), subjekty sestavující údaje (národní statistické úřady (NSÚ), ale též jiné subjekty, jako jsou národní centrální banky) a poskytovatelé údajů (podniky (včetně malých a středních podniků)). První kolo konzultací se zúčastněnými stranami se týkalo infrastrukturních prvků FRIBS (např. registry ekonomických subjektů, výměna mikrodat, otázky kvality a důvěrnost) a probíhalo v období od července do října 2014. Druhé kolo bylo zahájeno v druhé polovině roku 2015 a zaměřilo se na změny požadavků na údaje zaváděných nařízením FRIBS. Ve třetím kole, které se konalo na podzim roku 2015 a v prvním čtvrtletí roku 2016, se pak shromažďovaly názory zúčastněných stran na modernizaci statistik o obchodu zbožím uvnitř EU (Intrastat). Každé kolo spočívalo v cílené konzultaci se subjekty sestavujícími údaje (vnitrostátní statistické orgány) a veřejné konzultaci s poskytovateli údajů (podniky). První dvě kola rovněž zahrnovala veřejnou konzultaci s uživateli údajů. Podrobné výsledky veřejné konzultace jsou uvedeny ve dvou zprávách. Hlavní závěry z příslušných konzultací lze shrnout takto: Uživatelé údajů upozorňovali na problémy týkající se relevance podnikových statistik, které jsou v současnosti k dispozici, a zejména na obtíže při kombinování údajů z různých oblastí podnikových statistik z důvodu nesrovnalostí a neexistence informací o otázkách, jako je sektor služeb a globalizace. Podle jejich názoru by jedno harmonizované nařízení zvýšilo konzistentnost podnikových statistik. Producenty údajů (národní statistické úřady) znepokojují vyšší náklady na produkci spojené s plněním nových požadavků na údaje, které vyplývají z FRIBS, ale reagují na dlouhodobé potřeby uživatelů.

Poskytovatele údajů znepokojuje rostoucí zátěž v důsledku potřeby dalších údajů. Cílené konzultace poskytly důkazy o tom, že modernizace statistiky obchodu uvnitř Unie by tento nárůst více než kompenzovala. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Projekt FRIBS byl projednán na řadě setkání s národními experty, která byla zaměřena nejen na podnikové statistiky, ale také na makroekonomické statistky, národní účty a statistiky platební bilance. Zprávy o pokroku týkajícím se tohoto projektu byly pravidelně předkládány Výboru pro Evropský statistický systém (ESSC) zřízenému nařízením (ES) č. 223/2009. Výše uvedené konzultace se zúčastněnými stranami, mj. s uživateli údajů a poskytovateli údajů, byly dalším zdrojem použitých vnějších podkladů. •Posouzení dopadů Tento návrh doprovází zpráva o posouzení dopadů, která uvádí problémy, předkládá několik možností jejich řešení a také posuzuje dopady jednotlivých možností politiky. Výbor pro kontrolu regulace vydal v červnu 2016 ke zprávě o posouzení dopadů kladné stanovisko. ( http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2016_en.htm#estat ). Posouzení dopadů poukázalo na dvě příčiny problémů: 1) nižší relevance evropských podnikových statistik a jejich omezenější schopnost reagovat; 2) právní roztříštěnost v oblasti podnikových statistik. Byly posouzeny tyto možnosti, které by řešily uvedené příčiny problémů: Možnost A – Základní scénář – žádná změna politiky EU. Možnost B – Provést legislativní opatření omezená na určité oblasti podnikových statistik včetně alternativních možností pro modernizaci Intrastatu. Možnost C – Modernizace podnikových statistik v jednom rámci (FRIBS) za použití kombinace opatření včetně alternativních možností pro modernizaci Intrastatu. Na základě posouzení dopadů se možnost A nezdá být přijatelná, jelikož by byli tvůrci politik a uživatelé údajů stále více nespokojeni se šířenými údaji a použili by jiné zdroje údajů. Možnost B se do jisté míry vypořádává s modernizací stávajícího systému evropských podnikových statistik, zejména pokud jde o zdokonalení tvorby údajů a datových výstupů pro tvůrce politik a jiné uživatele. Rovněž to platí pro modernizaci systému Intrastat, která by měla snížit zatížení poskytovatelů údajů. Tato možnost však neřeší řadu stávajících nedostatků. Zaprvé, ponechání deseti jednotlivých legislativních aktů v oblasti podnikových statistik znamená, že je třeba vynaložit více úsilí ke snížení nesrovnalostí a udržení soudržnosti údajů a ukazatelů vytvářených pro uživatele z oblasti politiky v budoucnosti, a také vytváří vysokou pracovní zátěž pro správu a aktualizaci těchto právních předpisů. Opatření ke zlepšení navrhovaná v této možnosti ve skutečnosti nepovedou k větší agilitě a schopnosti reagovat na měnící se potřeby tvůrců politik a jiných uživatelů. Možnost C je nejrozvinutější a nejprospektivnější možností, jelikož modernizuje systém evropských podnikových statistik tak, aby byl připraven na budoucnost. Evropské podnikové statistiky budou zahrnuty do jednoho jediného právního rámce FRIBS, čímž se implicitně zaručí mnohem vyšší konzistentnost podnikových statistik (např. pokud jde o načasování změn a harmonizaci definic). Bude to znamenat dosažení vyššího přínosu ze systému ESS jako celku a současně maximalizaci přidané hodnoty EU. Hranice mezi jednotlivými statistickými oblastmi se zmenší či dokonce zcela zmizí. Toto sladění umožní mnohem lepší uspokojování potřeb politik, jelikož lze šířit racionalizovanější ukazatele a kombinace ukazatelů. Rovněž se zvýší agilita systému, což není možné v případě dvou předchozích možností. Novým potřebám politik lze vyhovět v kratších lhůtách a lze je zakotvit do fungujícího a dobře navrženého systému. Navíc v této upřednostňované možnosti C se oproti možnosti B minimalizují náklady na přizpůsobení šířených statistik a základního právního rámce, jelikož všechny nezbytné revize se zavádějí snadněji jednorázovým opatřením. A co je nejdůležitější, možnost C má zdaleka největší potenciál pro snížení zátěže pro podniky. Z výše uvedeného vyplývá, že všechny tyto výhody dávají jasně přednost možnosti C. Díky zjednodušení, snížení zbytečné administrativní zátěže a racionalizaci různorodých a nekonzistentních právních textů, které v současné době upravují podnikové statistiky, do jednoho soudržného právního rámce, nejlépe odpovídá cílům programu REFIT. Výbor pro kontrolu regulace vyjádřil kladné stanovisko, avšak ke zlepšení zprávy o posouzení dopadů předložil tři hlavní doporučení. Konkrétně: 1) Původně předložená a analyzovaná škála možností nebyla považována za úplnou, jelikož konzultační proces týkající se případných dílčích možností modernizace statistiky obchodu uvnitř Unie pokračuje i po původním předložení zprávy o posouzení dopadů ke kontrole Výboru pro kontrolu regulace. Eurostat aktualizoval seznam navrhovaných možností politiky, přičemž zohlednil závěry ESSC o modernizaci týkající se obchodu uvnitř Unie.

2) Byl vznesen požadavek na rozpracování analýzy ohledně možných rozpočtových důsledků v jednotlivých členských státech a uvedení, zda by se některé z nich potýkaly s většími obtížemi při provádění než jiné a zda se pro tyto členské státy počítá s opatřeními na zmírnění dopadů. Eurostat přiložil další objasnění ohledně zemí, které změny zasáhnou nejvíce. Byla navíc poskytnuta řada příkladů týkajících se plánovaného zjednodušení pro menší země a racionalizačního a modernizačního potenciálu nařízení FRIBS, pokud jde o možnost budoucího snížení nákladů. Bylo rovněž vysvětleno, že se počítá s financováním (v rámci omezení dostupného rozpočtu) opatření na vypracování nového sběru údajů. 3) Byl vznesen požadavek na rozpracování analýzy dopadů administrativní zátěže na poskytovatele údajů tak, aby se detailněji zaměřila na malé a střední podniky a současně uváděla opatření, která by měla být přijata na ochranu malých a středních podniků před zvyšováním zátěže. Eurostat objasnil dopady administrativní zátěže na poskytovatele údajů. Některé z dodatečných požadavků na údaje reagující na dlouhodobou specifickou potřebu uživatelů, aby bylo možné monitorovat opatření politik s ohledem na malé a střední podniky, by skutečně zvýšily zátěž pro tyto podniky. Byla poskytnuta řada příkladů, které dokládají, že v mnoha oblastech podnikových statistik existují zvláštní opatření, která zaručují, aby byly malé a střední podniky chráněny před nadměrnou zátěží a aby se sestavovatelé údajů zvláště snažili minimalizovat zatížení malých a středních podniků v případě uvedených nových požadavků na údaje. V období od schválení zprávy o posouzení dopadů bylo následně po stanovisku Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance vyjádřeném v září 2016 rozhodnuto vyjmout statistiku přímých zahraničních investic (PZI) z oblasti působnosti nařízení FRIBS, jelikož rozměr podnikových statistik v případě PZI je méně jasný než v případě statistiky mezinárodního obchodu službami, která je v současné době rovněž upravena nařízením o platební bilanci. Požadavky týkající se PZI proto nadále zůstanou v oblasti působnosti nařízení o platební bilanci.Tím se však nijak nemění závěry zprávy o posouzení dopadů. •Účelnost a zjednodušování právních předpisů Návrh splňuje cíle programu REFIT na zjednodušení zejména proto, že shrnuje deset nařízení do jediného právního rámce a snižuje zátěž pro podniky, zejména malé a střední podniky. Byly také plně zohledněny a korigovány náklady na provedení. Ačkoli se členské státy vybízejí, aby co nejvíce využívaly administrativní a inovativní zdroje jiné než zjišťování, včetně nových metod či inovativních přístupů, reagování na nové potřeby uživatelů zvyšuje zatížení respondentů. Toto dodatečné zatížení je však více než kompenzováno zjednodušením, a to zejména v oblasti statistiky obchodu uvnitř Unie. Celkově se očekává, že důsledkem nařízení FRIBS bude snížení administrativní zátěže pro podniky o minimálně 13,5 % ročně. Některé dodatečné požadavky na údaje, které stanoví nařízení FRIBS, by mohly zvýšit zátěž pro malé a střední podniky, zejména vzhledem k rozšíření podnikových statistik o činnosti v oblasti služeb, které nebyly dříve pokryty. Je to však částečně způsobeno tím, že se reaguje na dlouhodobou specifickou potřebu uživatelů mít možnost monitorovat opatření evropských a vnitrostátních politik s ohledem na malé a střední podniky, což v současné době není možné, jelikož některé činnosti v oblasti služeb, které vykonávají také malé a střední podniky, nejsou ještě pokryty. Aby se omezila dodatečná zátěž, sestavovatelé údajů se vybízejí, aby ke splnění tohoto požadavku na údaje co nejvíce využívali stávající administrativní údaje (například od správců daní) a aby minimalizovali používání zjišťování zejména v případě malých a středních podniků. Zjednodušení, která navrhuje nařízení FRIBS v oblasti statistiky obchodu uvnitř Unie, by mohla snížit zátěž pro malé a střední podniky. Vždy se však vyskytnou jednotlivé malé a střední podniky, které nebudou mít prospěch ze snížení zátěže, a dokonce se mohou potýkat s ještě větší zátěží. I když se obvykle dá očekávat určitá korelace mezi velikostí společnosti a objemem jejího obchodu, ve skutečnosti mohou mít malé podniky velké objemy obchodu a naopak velké společnosti mohou mít malý objem obchodu či vůbec žádný. Návrh je v souladu se stanoviskem platformy REFIT ke statistice investic na ochranu životního prostředí, které obsahuje doporučení většiny členů vládní skupiny a některých členů skupiny zúčastněných stran, aby Komise nadále posuzovala překrývající se požadavky na vykazování podle nařízení Komise (ES) č. 250/2009 (v oblasti strukturální podnikové statistiky) a nařízení (EU) č. 691/2011 o environmentálních účtech a nahradila nařízení o strukturální statistice podniků novým rámcovým nařízením pro integraci podnikových statistik (FRIBS). Stanovisko platformy potvrzuje zjištění Komise, že existuje dvojí vykazování. Za účelem řešení této skutečnosti nezahrnuje návrh FRIBS aspekty účtů výdajů na ochranu životního prostředí, které tak budou výlučně pokryty nařízením o environmentálních účtech (nařízení (EU) č. 691/2011). Proto již nebude žádné překrývání/dvojí vykazování. Návrh je také v souladu s „digitální kontrolou“, neboť podporuje interoperabilitu a opětovné použití, a to použitím stejných technických specifikací pro soubory údajů a stejných standardů pro předávání údajů a metadat, výměnu a sdílení informací mezi Eurostatem a členskými státy. •Základní práva Návrh nemá žádné důsledky z hlediska ochrany základních práv. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Finanční dopad návrhu má neomezenou dobu trvání s obdobím rozběhu tří let od roku 2019 do roku 2021. V legislativním finančním výkazu však byly zohledněny pouze roky stávajícího víceletého finančního rámce. Pokračování financování bude záviset na dohodách, které budou uzavřeny pro další víceletý finanční rámec, a na pokračování zvláštních programů, z nichž se financování předpokládá. Pro roky 2019 a 2020 bude financování pocházet ze stávajících přídělů na programy včetně 19,5 milionu EUR z prodloužení evropského statistického programu na roky 2019 a 2020 a nebudou třeba žádné dodatečné finanční prostředky. Celkem se prostředky na roky 2019 a 2020 odhadují na 46,453 milionu EUR. Podrobné rozpočtové důsledky jsou stanoveny v legislativním finančním výkazu. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv Očekává se, že Evropský parlament a Rada přijmou navrhované nařízení v roce 2017 nebo 2018 a Komise krátce na to přijme prováděcí opatření. První předání údajů podle nového nařízení se očekává v roce 2019.

Navrhovaný právní nástroj bude předmětem celkového hodnocení podle pěti hodnotících kritérií pokynů ke zlepšování právní úpravy, aby se posoudilo mimo jiné, jak je účinný a efektivní, pokud jde o dosažení jeho cílů, a rozhodlo, zda jsou potřebná nová opatření nebo změny. V tomto ohledu se budou monitorovat stanovené klíčové ukazatele výkonnosti v oblasti podnikových statistik. Je třeba odkázat na stávající monitorovací a hodnotící nástroje, které jsou již zavedené a platí pro všechny oblasti tvorby statistik Eurostatu a které již umožňují dobře analyzovat vývoj efektivnosti a účinnosti nové statistické iniciativy a kvalitu vytvářených údajů. Spočívají v systematickém hodnocení evropského statistického programu v polovině období a jeho závěrečném hodnocení, a to podle pěti hodnotících kritérií pokynů ke zlepšování právní úpravy. Podnikové statistiky jsou integrální součástí těchto mechanismů podávání zpráv, opatření navazujících na klíčové ukazatele výkonnosti plánu řízení Eurostatu a pravidelných průzkumů spokojenosti uživatelů. Každá statistická oblast se rovněž monitoruje formou zpráv o kvalitě, které pravidelně vypracovávají členské státy a analyzuje Eurostat v rámci zajištění kvality statistiky. Kromě toho se budou monitorovat prvky nákladů. Bude to vyžadovat vylepšený a harmonizovaný rámec pro vykazování nákladů pro celý ESS, jenž bude identifikovat fáze tvorby statistik. V tomto ohledu se již práce rozběhla a měla by být podle plánu dokončena včas, aby bylo možné monitorovat náklady související s nařízením FRIBS, jakmile vstoupí v platnost. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Navrhované nařízení se skládá z 23 článků a tří příloh. Kapitola I s články 1 až 3 obsahuje obecná ustanovení. Článek 1 stanoví předmět nařízení. Hlavní pojmy použité v nařízení jsou vymezeny v článku 2. Článek 3 podrobněji vymezuje rozsah podnikových statistik a evropské sítě statistických registrů ekonomických subjektů. Kapitola II zahrnuje články 5 a 6 a týká se zdrojů údajů, které se mají použít pro podnikové statistiky a statistické registry ekonomických subjektů. Návrh umožňuje a podporuje využívání nových forem sběru údajů a alternativních zdrojů údajů, včetně administrativních údajů a odhadů získaných modelováním a z dat velkého objemu. Úloha dat velkého objemu je podrobněji vymezena v článku 4. Kapitola III se týká podnikových statistik. Podnikové statistiky pokrývají tematické oblasti a témata uvedená v článku 6, v případě kterých je v článku 7 Komisi svěřena pravomoc přijímat prováděcí opatření, pokud jde o požadované technické specifikace souborů údajů. Tematické oblasti a dílčí témata, které se mají poskytovat, jsou uvedeny v příloze I. V příloze II je stanovena periodicita, v jaké je třeba témata poskytnout. Komise bude moci obsah a charakteristiky dynamických témat „využívání IKT a elektronické obchodování“, „inovace“ a „globální hodnotové řetězce“ podrobněji stanovit akty v přenesené pravomoci. Dílčí témata uvedená v příloze I lze také měnit akty v přenesené pravomoci ve lhůtách stanovených v ochranných doložkách. Kapitola IV obsahuje tři články týkající se registrů ekonomických subjektů. Evropská síť statistických registrů ekonomických subjektů se zřizuje v článku 8. Článek 9 stanoví požadavky na evropskou síť statistických registrů ekonomických subjektů. Příloha III blíže specifikuje prvky evropské sítě statistických registrů ekonomických subjektů (charakteristiky registrů, jedinečný identifikátor, časový plán a periodicita). Charakteristiky registrů mohou být podrobněji stanoveny prováděcími akty. Článek 10 zahrnuje ustanovení týkající se výměny důvěrných údajů a přístupu k nim pro účely evropské sítě statistických registrů ekonomických subjektů. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí opatření, pokud jde o výměnu důvěrných údajů pro účely evropské sítě statistických registrů ekonomických subjektů. Kapitola V obsahuje pět článků týkajících se výměny důvěrných údajů pro účely statistiky obchodu se zbožím uvnitř Unie. Článek 11 stanoví zásadu výměny údajů a metadat pro tyto statistiky. Článek 12 specifikuje statistické informace, které se mají vyměňovat, a článek 13 uvádí statistické datové prvky. Ustanovení článku 14 upravují ochranu vyměňovaných důvěrných údajů a ustanovení článku 15 pak přístup k vyměňovaným důvěrným údajů pro vědecké účely. Kapitola VI seskupuje tři články o kvalitě, předávání a šíření: kvalita údajů a vykazování metadat (článek 16), předávání údajů a metadat (článek 17) a důvěrnost týkající se šíření statistických údajů o mezinárodním obchodu se zbožím (článek 18). Návrh upravuje další důležité aspekty modernizace evropských podnikových statistik v kapitole VII: zavedení pilotních studií za účelem posouzení relevance a proveditelnosti nových sběrů údajů a zlepšování souborů údajů (článek 19), ustanovení o finanční podpoře, kterou mohou členské státy za určitých podmínek získat (článek 20). V závěrečné kapitole nařízení jsou uvedena ustanovení týkající se výkonu přenesené pravomoci (článek 21) podle interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů z dubna 2016, postupu projednávání ve výboru (článek 22), spolupráce s dalšími výbory (článek 23) a ustanovení o výjimkách, které by poskytly více času na přizpůsobení se novým požadavkům v některých členských státech (článek 24). V této kapitole je také stanovena změna jednoho nařízení (článek 25), přičemž podrobnosti jsou uvedeny v příloze IV, a zrušení deseti stávajících aktů, které jsou nahrazovány navrhovaným rámcovým nařízením (článek 26). 2017/0048 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropských podnikových statistikách,

změně nařízení (ES) č. 184/2005 a zrušení deseti právních aktů v oblasti podnikových statistik

(Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Vývoj, tvorba a šíření statistických informací o ekonomické činnosti podniků v členských státech byla dosud založena na několika jednotlivých právních aktech. Tyto právní akty se vztahují na krátkodobou a strukturální statistiku podniků, statistiku o výrobě, mezinárodním (uvnitř Unie a mimo Unii) obchodu se zbožím a službami, zahraničních afilacích, výzkumu a vývoji, inovacích, využívání informačních a komunikačních technologiích a elektronickém obchodování. Kromě toho byl nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008 stanoven společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely v Unii. (2)Tato struktura založená na jednotlivých právních aktech neposkytuje nezbytnou soudržnost mezi jednotlivými statistickými oblastmi a nepodporuje integrovaný přístup k vývoji, tvorbě a šíření podnikových statistik. Aby se zajistila soudržnost mezi evropskými podnikovými statistikami a usnadnila se integrace odpovídajících statistických procesů, měl by být vytvořen společný právní rámec. (3)Lépe integrované statistické procesy založené na společných metodických zásadách, definicích a kritériích kvality by měly vést k harmonizovaným statistikám o struktuře, ekonomických činnostech, transakcích a výkonnosti podnikového sektoru v Unii, které úrovní relevantnosti a podrobnosti uspokojují potřeby uživatelů. (4)Mezinárodní pokyny, jako jsou manuál Frascati týkající se statistiky výzkumu a vývoje a manuál Oslo týkající se údajů o inovacích a mezinárodní dohody přijaté OSN, OECD, Mezinárodním měnovým fondem a dalšími mezinárodními a nadnárodními organizacemi, jsou pro evropské podnikové statistiky relevantní. Tyto pokyny by se v co možná největší míře měly při vývoji, tvorbě a šíření unijních statistik a v rámci evropské sítě statistických registrů ekonomických subjektů dodržovat, aby se zajistilo, že unijní statistiky jsou srovnatelné se statistikami sestavenými hlavními mezinárodními partnery Unie. Při sběru evropských podnikových statistik týkajících se témat „vstupy výzkumu a vývoje“ a „inovace“ by se však měly důsledně uplatňovat unijní normy, dohody a pokyny. (5)Administrativní zátěž malých a středních podniků by měla být co možná nejnižší, přičemž by se měly v co největší možné míře zohlednit jiné zdroje údajů než zjišťování. Za účelem zmírnění zátěže podniků by mělo být možné stanovit odlišné požadavky na údaje v závislosti na velikosti a významu podnikových ekonomik členských států. (6)Ve vizi 2020 Evropského statistického systému (ESS) se uvádí, že údaje by se měly používat napříč statistickými oblastmi, aby bylo možné lépe analyzovat nové jevy (např. globalizaci) a lépe sloužit unijním politikám s velkým dopadem. Datové výstupy by se měly zakládat na účinných a robustních statistických procesech. Širší oblast působnosti společného právního rámce pro podnikové statistiky by mělo umožnit integraci vzájemně provázaných produkčních procesů, které čerpají z vícenásobných zdrojů. (7)Cílem programu modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (MEETS), přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES, jenž probíhal od roku 2009 do roku 2013, bylo přispět k tomu, aby se statistiky související s podnikáním a obchodem přizpůsobily novým potřebám v oblasti údajů, a upravit systém pro tvorbu podnikových statistik. Závěry a doporučení vyplývající z tohoto programu, pokud jde o priority a nové soubory ukazatelů, racionalizaci rámce pro statistiky související s podnikáním, účinnější tvorbu statistik podnikání a obchodu a modernizaci Intrastatu, by měly být převedeny do právně závazných ustanovení. (8)Je potřebný flexibilnější přístup v rámci evropských podnikových statistik, který umožní přizpůsobení s ohledem na metodický vývoj a včasnou reakci na vznikající a řádně odůvodněné potřeby uživatelů údajů, které vyplývají z měnícího se ekonomického prostředí a rostoucí globalizace a komplexnosti podnikatelského prostředí. Tato budoucí přizpůsobení by měla být podložena adekvátní analýzou nákladů a přínosů a výsledné nové požadavky na údaje by neměly představovat významné dodatečné zatížení či náklady pro členské státy a pro respondenty. (9)Měla by se posílit úloha národních statistických registrů ekonomických subjektů a Evropský registr skupin podniků jakožto základní infrastruktury pro sběr a sestavování evropských podnikových statistik. Národní statistické registry ekonomických subjektů by se měly používat jako zdroj informací pro statistickou analýzu populace podniků a jejich demografie, pro definici populace zjišťování a pro vytvoření propojení s administrativními zdroji údajů. (10)Za účelem zajištění úlohy národních statistických registrů ekonomických subjektů a Evropského registru skupin podniků by měl být vymezen a zaveden jediný identifikátor pro všechny příslušné jednotky. (11)Jasného vymezení skupin podniků v Evropském registru skupin podniků na základě včasných a spolehlivých údajů by se mělo dosáhnout použitím harmonizovaných kritérií a pravidelnou aktualizací informací o kontrolních vazbách mezi právními jednotkami, které jsou součástí skupin podniků. (12)Aby se zvýšila účinnost procesů statistické produkce ESS a snížilo statistické zatížení respondentů, měly by mít vnitrostátní statistické orgány právo na rychlý a bezplatný přístup a využívání všech administrativních záznamů a tyto administrativní záznamy integrovat do statistik, a to v míře nezbytné pro vývoj, tvorbu a šíření evropských podnikových statistik, v souladu s ustanoveními článku 17a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009.

(13)Nařízení (ES) č. 223/2009 zajišťuje referenční rámec pro evropskou statistiku. Vyžaduje mimo jiné dodržování zásad profesionální nezávislosti, nestrannosti, objektivity, spolehlivosti, statistické důvěrnosti a efektivity nákladů. (14)Mělo by být stanoveno, že vnitrostátní statistické orgány, které vytvářejí podnikové statistiky a udržují evropskou síť statistických registrů ekonomických subjektů, si mohou vyměňovat mikrodata a mohou k nim mít přístup za účelem vývoje, tvorby a šíření vnitrostátních nebo evropských podnikových statistik nebo za účelem zvýšení kvality evropských podnikových statistik. Výměna mikrodat by proto měla být omezena na řádně odůvodněné případy. (15)Vytvoření dalšího zdroje údajů na základě výměny mikrodat o vývozu zboží uvnitř Unie spolu s možností použít inovativní metodiky zvyšuje flexibilitu členských států při sestavování statistik obchodu se zbožím uvnitř Unie, což umožňuje členským státům snížit zpravodajskou zátěž podniků. Účelem výměny je efektivní vývoj, tvorba a šíření evropských statistik mezinárodního obchodu se zbožím či zlepšení jejich kvality. (16)Sjednávání, provádění a přezkum obchodních a investičních dohod mezi Unií a třetími zeměmi či na mnohostranné úrovni vyžaduje, aby Komise měla k dispozici potřebné statistické informace o obchodních tocích mezi členskými státy a třetími zeměmi. (17)Měla by být zajištěna úzká vazba mezi systémem sběru statistických informací a daňovými formalitami souvisejícími s daní z přidané hodnoty, které se vztahují k obchodu se zbožím mezi členskými státy. Tato vazba umožňuje především pro účely statistiky obchodu se zbožím uvnitř Unie identifikovat vývozce a dovozce a kontrolovat kvalitu shromážděných informací. (18)Přeshraniční pohyb zboží, zejména z nebo do třetích zemí, podléhá celnímu dohledu, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013. Celní orgány uchovávají nebo mají přístup k informacím nebo záznamům týkajícím se těchto pohybů. Informace nebo záznamy, které souvisejí s celními prohlášeními nebo jsou na nich založené, by se měly používat pro tvorbu statistik o obchodu se zbožím uvnitř Unie. (19)Za účelem tvorby statistik o mezinárodním obchodu se zbožím a zlepšení kvality uvedených statistik by měly mít vnitrostátní statistické orgány v členských státech možnost vyměňovat si údaje o dovozu a vývozu zboží, jež se týkají celních orgánů více než jednoho členského státu. (20)Aby mohla Komise plnit své úkoly vyplývající ze smluv, zejména úkoly související s fungováním vnitřního trhu, měla by mít k dispozici úplné, aktuální a spolehlivé informace o produkci zboží a služeb v Unii a o mezinárodních obchodních tocích. Také podniky potřebují uvedené informace, aby mohly monitorovat svá odbytiště a jejich mezinárodní rozměr. (21)Je třeba poskytovat podnikové statistiky v členění podle sektoru činnosti, aby bylo možné měřit produktivitu podniků v Unii. Zejména roste poptávka po statistikách o sektoru služeb, což je nejdynamičtější sektor moderních ekonomik, zejména vzhledem k jeho potenciálu, pokud jde o růst a tvorbu pracovních míst, a vzhledem k vztahům s výrobním sektorem. Statistiky o obchodu se službami jsou nezbytné pro monitorování fungování vnitřního trhu služeb a posuzování dopadů překážek obchodu se službami. (22)Monitorování pokroku dosaženého při plnění cílů stanovených strategií Evropa 2020 na úrovni členských států a na úrovni Unie vyžaduje harmonizované statistiky o hospodářství Unie, pokud jde o výzkum a vývoj, inovace, informační společnost, pokrývající jak tržní, tak netržní činnosti, a o celkovém podnikatelském prostředí, zejména o demografii podniků a zaměstnanosti související s tržními činnostmi. Takové informace umožňují subjektům s rozhodovací pravomocí přijímat informovaná politická rozhodnutí k rozvíjení ekonomiky založené na znalostech a inovacích, zlepšení přístupu malých a středních podniků na jednotný trh, rozvíjení podnikání a zvýšení konkurenceschopnosti. (23)Koordinace hospodářských politik v rámci Unie a eurozóny a poskytování informací ekonomickým subjektům v rámci jednotného trhu vyžadují srovnatelné údaje o vývoji na trhu práce včetně statistik o nákladech práce, výdělcích a o počtu obsazených a neobsazených pracovních míst. Celoživotní učení je navíc klíčovým prvkem k rozvoji a podpoře kvalifikace, vzdělání a přizpůsobivosti pracovníků a pozornost by měla být zejména věnována odbornému vzdělávání v podnicích, které významně přispívá k celoživotnímu učení. Uvedené údaje se většinou získávají od podniků a v budoucnu by měly být upraveny právními předpisy a lépe integrovány s ostatními podnikovými statistikami. Údaje o výši a složení nákladů práce a o struktuře a rozdělení výdělků jsou potřebné pro posuzování střednědobého vývoje ekonomik Unie. Údaje o vývoji pracovních nákladů a o volných pracovních místech jsou potřebné pro střednědobé monitorování ekonomik Unie, a také pro účely měnové politiky. Údaje o investicích podniků do dalšího odborného vzdělávání, charakteristiky a objem tohoto vzdělávání a také informace o strategiích podniků v oblasti odborného vzdělávání jsou potřebné pro monitorování realizace strategie Unie pro posílenou spolupráci v oblasti odborného vzdělávání a přípravy. (24)Statistiky o inovacích, výzkumu a vývoji jsou potřebné pro rozvoj a monitorování politik, jejichž cílem je posílení konkurenceschopnosti členských států a zvýšení jejich střednědobého a dlouhodobého potenciálu pro inteligentní růst a zaměstnanost. Expandující digitální ekonomika a širší využívání informačních a komunikačních technologií jsou také významnou hnací silou konkurenceschopnosti a růstu v Unii a k podpoře souvisejících strategií a politik jsou zapotřebí statistické údaje. (25)Podnikové statistiky jsou rovněž nezbytné pro sestavování národních a regionálních účtů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013. (26)Statistiky o mezinárodním obchodu se službami, jak jsou požadovány pro sestavování platební bilance Unie a eurozóny, se definují v rámci úzké spolupráce Komise (Eurostatu) a Evropské centrální banky. (27)K podávání zpráv o hospodářském vývoji v každém členském státě v rámci hospodářské politiky Unie je nutné mít k dispozici spolehlivé a včasné statistiky. Evropská centrální banka potřebuje rychle dostupné krátkodobé statistiky pro hodnocení hospodářského vývoje v členských státech v kontextu jednotné měnové politiky. (28)Požadavky na údaje by měly, při současném dodržování zásady poskytování podnikových statistik o celém hospodářství, co možná nejvíce zohledňovat zjednodušující opatření ke zmírnění zátěže podnikové ekonomiky v členských státech, které jsou relativně malé, v souladu se zásadou proporcionality. (29)Mezinárodní standardy, jako je iniciativa pro výměnu statistických údajů a metadat (SDMX), a statistické nebo technické normy vypracované v rámci ESS, jako jsou standardy pro metadata a ověřování, by se měly používat v příslušném rozsahu též pro evropské podnikové statistiky. Výbor pro Evropský statistický systém (ESSC) schválil standard ESS pro zprávy o kvalitě v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009. Tyto standardy by měly přispět k harmonizaci prokazování kvality a podávání zpráv o kvalitě podle tohoto nařízení. (30)Za účelem zohlednění hospodářského a technického vývoje by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o dílčí témata uvedená v přílohách I a II a míru pokrytí pro vývoz zboží uvnitř Unie. Komise by rovněž měla mít pravomoc doplňovat dílčí témata o témata a charakteristiky pro dynamické podnikové statistiky o IKT, inovacích a globálních hodnotových řetězcích a přesné informace, které mají poskytnout správci daně a celní orgány. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. (31)V zájmu zajištění jednotných podmínek by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o technické provedení některých prvků požadavků včetně těch, které se týkají registrů ekonomických subjektů, o formát, opatření na zajištění bezpečnosti a důvěrnosti a postup výměny důvěrných údajů pro účely evropské sítě statistických registrů ekonomických subjektů, předávání údajů a metadat, zprávy o kvalitě údajů a metadatech a odchylky. Za stejným účelem by měly být Komisi svěřeny doplňující prováděcí pravomoci, pokud jde o způsoby a formát, opatření na zajištění bezpečnosti a důvěrnosti a postup pro výměnu důvěrných údajů pro účely statistik obchodu se zbožím uvnitř Unie, specifikace relevantních metadat, harmonogram, způsoby sběru a sestavování statistických informací o vývozu zboží uvnitř Unie poskytovaných členskému státu dovozu, způsoby uplatňování míry pokrytí celkového vývozu zboží uvnitř Unie, statistické datové prvky pro mikrodata shromážděná prostřednictvím zjišťování o obchodu se zbožím uvnitř Unie, které se mají poskytnout členskému státu dovozu, a související zjednodušení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (32)V příslušných případech by měla Komise provést analýzu nákladů a přínosů a zajistit, aby žádné z navrhovaných opatření nepředstavovalo významné dodatečné zatížení pro členské státy nebo respondenty, a měla by současně zohlednit očekávané přínosy pro uživatele.

(33)Komise může povolovat odchylky z uplatňování tohoto nařízení či aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů přijatých v souvislosti s tímto nařízením, pokud toto uplatňování má za následek větší úpravy národního statistického systému členského státu, pokud jde o organizaci doplňujících zjišťování nebo provedení větších úprav systému statistické produkce, aby vyhověl novým zdrojům údajů nebo umožnil kombinaci různých zdrojů. (34)Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zavedení společného rámce pro evropské podnikové statistiky, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu harmonizace a srovnatelnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. (35)Opatření stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005 by měla být změněna, pokud jde o odkazy na mezinárodní obchod službami. (36)Opatření stanovená v tomto nařízení by měla nahradit opatření nařízení Rady (EHS) č. 3924/91, nařízení Rady (ES) č. 1165/98, rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1608/2003, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 48/2004, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 638/2004, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 716/2007, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009. Uvedené akty by proto měly být zrušeny. (37)Návrh byl konzultován s evropským inspektorem ochrany údajů. (38)Návrh byl konzultován s Výborem pro Evropský statistický systém, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět Tímto nařízením se zavádí společný právní rámec pro: a)vývoj, tvorbu a šíření evropských statistik souvisejících se strukturou, ekonomickými činnostmi a výkonností podniků a také o mezinárodních transakcích a výzkumu a vývoji v hospodářství Unie (evropské podnikové statistiky); b)evropskou síť národních statistických registrů ekonomických subjektů a Evropský registr skupin podniků. Článek 2 Definice 1.Pro účely tohoto nařízení se rozumí: a)„statistickou jednotkou“ statistické jednotky vymezené v příloze nařízení Rady (EHS) č. 696/93; b)„zpravodajskou jednotkou“ jednotka, která dodává údaje; c)„tematickou oblastí“ jeden nebo několik souborů údajů uspořádaných tak, aby pokryly určitá témata;

d)„tématem“ a „dílčím tématem“ obsah informací, které mají být sestaveny o statistických jednotkách. Dílčí témata zahrnují vyšší úroveň podrobnosti než témata. Každé téma zahrnuje několik dílčích témat; e)„proměnnou“ charakteristika pozorované jednotky, která může nabýt více než jedné hodnoty ze souboru hodnot; f)„charakteristikou“ abstrakce vlastnosti objektu nebo souboru objektů; g)„tržní činností“ a „netržní činností“ činnosti vymezené v nařízení (EU) č. 549/2013; h)„tržními výrobci“ a „netržními výrobci“ výrobci vymezení v nařízení (EU) č. 549/2013; i)„vnitrostátními statistickými orgány“ národní statistické úřady určené členskými státy a jiné vnitrostátní orgány odpovědné za vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky uvedené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 223/2009; j)„určujícím zdrojem“ jediný poskytovatel datových záznamů týkajících se údajů národních statistických registrů ekonomických subjektů a Evropského registru skupin podniků v souladu se standardy kvality uvedenými v článku 16; k)„mikrodaty“ jednotlivá zjišťování nebo měření charakteristik identifikovatelných zpravodajských jednotek nebo statistických jednotek; l)„použitím pro statistické účely“ výhradní použití pro vývoj a tvorbu statistických výsledků a analýz vymezené v čl. 3 bodě 8 nařízení (ES) č. 223/2009; m)„důvěrnými údaji“ údaje vymezené v čl. 3 bodě 7 nařízení (ES) č. 223/2009; n)„správcem daně“ vnitrostátní orgán v členském státě odpovědný za uplatňování směrnice Rady 2006/112/ES; o)„celními orgány“ celní orgány vymezené v čl. 5 bodě 1 nařízení (EU) č. 952/2013. 2.Pro účely článků 11 až 15 se rozumí: a)„členským státem vývozu“ členský stát ze statistického území, ze kterého je zboží vyváženo do místa určení v členském státě dovozu; b)„členským státem dovozu“ členský stát na statistickém území, na které je zboží dováženo z členského státu vývozu; c)„zbožím“ jakýkoli movitý majetek, včetně elektrické energie a zemního plynu. Článek 3 Oblast působnosti 1.Evropské podnikové statistiky se týkají: a)struktury, ekonomických činností a výkonnosti statistických jednotek, jejich činností v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, jejich využívání informačních a komunikačních technologií, jejich elektronického obchodování a globálních hodnotových řetězců;

b)výroby průmyslového zboží a služeb a mezinárodního obchodu se zbožím a službami. 2.Evropská síť statistických registrů ekonomických subjektů se týká národních registrů ekonomických subjektů a Evropského registru skupin podniků a výměn mezi nimi. a)Národní statistické registry ekonomických subjektů zahrnují: i) všechny podniky, které vykonávají ekonomické činnosti přispívající k hrubému domácímu produktu (HDP), a jejich místní jednotky; ii)právní jednotky, které tyto podniky tvoří; iii)činnostní jednotky nebo kód NACE podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 a velikost každé z činnostních jednotek, které tyto podniky tvoří, s omezením na ty podniky, které z důvodu své velikosti mají významný vliv na souhrnné (národní) údaje; iv)skupiny podniků. b)Evropský registr skupin podniků zahrnuje: i)všechny podniky, které vykonávají ekonomické činnosti přispívající k hrubému domácímu produktu (HDP) a jsou součástí nadnárodní skupiny podniků; ii)právní jednotky, které tyto podniky tvoří; iii)nadnárodní skupiny podniků. c)Domácnosti nespadají do oblasti působnosti evropské sítě statistických registrů ekonomických subjektů, pokud jsou zboží i služby, které produkují, určeny pro jejich vlastní spotřebu nebo zahrnují pronájem vlastních nemovitostí. d)Místní jednotky zahraničních podniků bez samostatné právní existence (pobočky) a zatříděné mezi kvazikorporace podle nařízení (EU) č. 549/2013 se pro účely národních statistických registrů ekonomických subjektů a Evropského registru skupin podniků považují za podniky. e)Skupiny podniků se identifikují na základě kontrolních vazeb mezi jejich právními jednotkami podle nařízení (EU) č. 549/2013. f)Pokud se odkazuje na národní statistické registry ekonomických subjektů a Evropský registr skupin podniků, vztahuje se toto nařízení pouze na jednotky, které zcela nebo zčásti vykonávají ekonomickou činnost. Pro účely evropské sítě statistických registrů ekonomických subjektů se ekonomickou činností rozumí jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na daném trhu. Držení aktiv a /nebo závazků může být rovněž považováno za činnost. Za ekonomickou činnost se pro účely evropské sítě statistických registrů ekonomických subjektů považují rovněž netržní služby, které přispívají k HDP, a přímá či nepřímá majetková účast v aktivních právních jednotkách. Ekonomicky neaktivní právní jednotky jsou součástí podniku pouze ve spojení s ekonomicky aktivními právními jednotkami. g)Statistické jednotky v rámci evropské sítě statistických registrů ekonomických subjektů jsou vymezeny podle přílohy nařízení Rady (EHS) č. 696/93 s výhradou omezení uvedených v tomto článku. KAPITOLA II ZDROJE ÚDAJŮ Článek 4 Zdroje údajů a metody

1.Členské státy vytvářejí statistiky uvedené v článcích 6 a 7 a také národní statistické registry ekonomických subjektů podle článku 9 za použití jakýchkoli relevantních zdrojů údajů, přičemž se vyhnou nadměrnému zatěžování respondentů a náležitě zohlední nákladovou efektivnost vnitrostátních statistických orgánů. Národní statistické orgány mohou k tvorbě statistik a národních statistických registrů ekonomických subjektů požadovaných podle tohoto nařízení použít tyto zdroje údajů: a)zjišťování: zpravodajské jednotky, které jsou členskými státy vyzvány, jsou povinny poskytnout včasné, přesné a úplné informace potřebné pro tvorbu statistik a národních statistických registrů ekonomických subjektů požadovaných podle tohoto nařízení; b)administrativní záznamy, včetně informací od daňových a celních orgánů; c)vyměňovaná mikrodata; d)jiné relevantní zdroje informací, jež splňují kritéria kvality uvedená v článku 16, včetně kombinací stávajících zdrojů údajů. 2.Pokud nelze požadované statistiky vytvořit prostřednictvím zdrojů údajů uvedených v odstavci 1, jež splňují kritéria kvality uvedená v článku 16, mohou členské státy k tvorbě uvedených statistik použít vědecky podložené a řádně doložené statistické metody odhadu a imputace. Článek 5 Přístup k administrativním záznamům a sdělování informací 1.V souladu se zásadami stanovenými v článku 17a nařízení (ES) č. 223/2009 mají vnitrostátní statistické orgány a Komise (Eurostat) právo na rychlý a bezplatný přístup a využívání všech administrativních záznamů a právo tyto záznamy integrovat s jinými zdroji údajů ke splnění statistických požadavků podle tohoto nařízení a aktualizaci národních statistických registrů ekonomických subjektů a Evropského registru skupin podniků. Přístup vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostatu) se omezuje na administrativní záznamy v rámci jejich příslušného systému veřejné správy. 2.Aniž je dotčen odstavec 1, správce daně v každém členském státě poskytne vnitrostátnímu statistickému orgánu informace týkající se vývozu a dovozu zboží. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21, pokud jde o přesné stanovení, které informace mají správci daně poskytnout. 3.Aniž je dotčen odstavec 1, celní orgán v každém členském státě poskytne vnitrostátnímu statistickému orgánu informace týkající se vývozu a dovozu zboží. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21, pokud jde o přesné stanovení, které informace mají celní orgány poskytnout. 4.Za účelem tvorby statistik o mezinárodním obchodu se zbožím a zlepšení kvality uvedených statistik si mohou vnitrostátní statistické orgány členských států vyměňovat údaje získané od jejich celních orgánů, které se týkají vývozu nebo dovozu zboží, zejména v případě vývozu nebo dovozu, jenž se týká celních orgánů více než jednoho členského státu. 5.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2 za účelem stanovení forem výměny údajů podle tohoto článku. Kapitola III PODNIKOVÉ STATISTIKY Článek 6 Požadavky na údaje 1.Evropské podnikové statistiky pokrývají tyto tematické oblasti:

a)krátkodobá podniková statistika; b)podniková statistika na celostátní úrovni; c)regionální podniková statistika; d)statistika o mezinárodní činnosti. 2.Tematické oblasti zahrnují jedno nebo více z následujících témat, která jsou podrobněji stanovena v příloze I: a)populace; b)globální hodnotové řetězce; c)využívání IKT a elektronické obchodování; d)inovace; e)mezinárodní obchod se zbožím; f)mezinárodní obchod se službami; g)investice; h)vstupy pracovní síly; i)výstupy a výkonnost; j)povolení; k)ceny; l)nákup; m)vstupy výzkumu a vývoje. 3.Periodicita každého tématu je stanovena v příloze II. 4.Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21 za účelem změny dílčích témat stanovených v příloze I a za účelem stanovení témat a charakteristik zahrnutých do dílčích témat „inovace“ a „využívání IKT a elektronické obchodování“ a „globální hodnotové řetězce“.

5.Při výkonu své pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci zajistí Komise, aby byly splněny tyto tři podmínky: a) akty v přenesené pravomoci mají za cíl dosažení neutrality, pokud jde o náklady a zátěž, nebo jejich snížení a v žádném případě nepředstavují významné dodatečné náklady a zátěž pro členské státy či pro respondenty; b)ve stávajícím aktu v přenesené pravomoci se v období pěti po sobě následujících let doplňuje, nebo se nahrazuje jiným dílčím tématem, nejvýše jedno dílčí téma pro tematickou oblast „krátkodobá podniková statistika“, pět dílčích témat pro tematickou oblast „podniková statistika na celostátní úrovni“, dvě dílčí témata pro tematickou oblast „regionální podniková statistika“ a dvě dílčí témata pro tematickou oblast „statistika o mezinárodní činnosti“. Toto maximum se nevztahuje na změny vyplývající z dohod, smluv a úmluv a z jiných mezinárodních institucí, jichž je Unie členem, a na změny, které vyplývají ze změn účetních rámců národních a regionálních účtů podle nařízení (ES) č. 549/2013 a statistiky platební bilance podle nařízení (ES) č. 184/2005. Počet charakteristik pro dílčí témata dynamických podnikových statistik se mezi dvěma po sobě jdoucími referenčními obdobími významně nezvýší a nepřesáhne počet charakteristik prvního roku uplatňování tohoto nařízení; c) akty v přenesené pravomoci jsou přijaty nejpozději 15 měsíců před koncem referenčního období údajů s výjimkou témat „inovace“ a „využívání IKT a elektronické obchodování“, v jejichž případě se akty v přenesené pravomoci přijímají alespoň šest, respektive dvanáct měsíců před koncem referenčního období údajů. Článek 7 Technické specifikace požadavků na údaje 1.Pro dílčí témata uvedená v příloze I sestavují členské státy údaje relevantní pro každé dílčí téma. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty za účelem bližšího stanovení následujících prvků údajů, které mají být předány podle tohoto nařízení, jejich technických definic a zjednodušení: a)proměnné (s výjimkou dílčích témat „inovace“ a „využívání IKT a elektronické obchodování“ a „globální hodnotové řetězce“); b)statistická jednotka; c)jednotka měření; d)referenční období; e)statistický soubor (včetně požadavků ohledně tržních/netržních činností nebo výrobců); f)klasifikace (včetně seznamu výrobků, zemí a území a také povahy transakcí) a členění; g)předávání jednotlivých záznamů údajů na dobrovolném základě; h)použití aproximací a požadavky na kvalitu; i)lhůta pro předání údajů; j)první referenční období; k)váhy a změna základního roku pro tematickou oblast „krátkodobá podniková statistika“; l)technické specifikace pro téma „mezinárodní obchod se zbožím“. 2.Při výkonu pravomoci uvedené v odstavci 1 s ohledem na zjednodušení přihlédne Komise k velikosti a významu podnikových ekonomik v souladu se zásadou proporcionality, aby zmírnila zatěžování podniků. Komise kromě toho zajistí, že zůstane zachován vstup potřebný pro sestavování účetních rámců národních a regionálních účtů podle nařízení (ES) č. 549/2013 a statistiky platební bilance podle nařízení (ES) č. 184/2005. Prováděcí akty, s výjimkou těch, které upravují první uplatňování tohoto nařízení, se přijímají nejpozději 15 měsíců před koncem referenčního období údajů pro témata uvedená v příloze I. Prováděcí akty pro téma „inovace“ se přijímají alespoň šest měsíců a pro téma „využívání IKT a elektronické obchodování“ alespoň dvanáct měsíců před koncem referenčního období údajů.

3.Prováděcí akty uvedené v odstavci 1 se přijímají přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2. KAPITOLA IV REGISTR EKONOMICKÝCH SUBJEKTŮ Článek 8 Evropská síť statistických registrů ekonomických subjektů 1.Komise (Eurostat) zřídí na úrovni Unie Evropský registr skupin podniků týkající se nadnárodních skupin podniků pro statistické účely. 2.Členské státy zřídí na národní úrovni jeden či více harmonizovaných národních statistických registrů ekonomických subjektů, jež budou sloužit jako nástroj pro přípravu a koordinaci zjišťování, jako zdroj informací pro statistickou analýzu populace a její demografie, pro využití administrativních údajů a pro identifikaci a tvorbu statistických jednotek. 3.Členské státy a Komise (Eurostat) si pro účely evropské sítě registrů ekonomických subjektů vyměňují údaje, jak je stanoveno v článku 10. 4.Národní statistické registry ekonomických subjektů a Evropský registr skupin podniků jsou určujícím zdrojem pro získávání vysoce kvalitních, konzistentních a koordinovaných populací v registrech podle článku 16 tohoto nařízení pro tvorbu evropských statistik. Národní statistické registry ekonomických subjektů jsou určujícím zdrojem pro populace registrované na národní úrovni. Evropský registr skupin podniků je určujícím zdrojem pro populaci podnikových statistik registrovanou v rámci Evropského statistického systému, která vyžaduje koordinaci přeshraničních informací. Článek 9 Požadavky na evropskou síť statistických registrů ekonomických subjektů 1.Statistické a právní jednotky zahrnuté v evropské síti statistických registrů ekonomických subjektů podle článku 8 jsou charakterizovány následujícími prvky, které jsou blíže stanoveny v příloze III: a)dílčí témata registrů a jedinečný identifikátor; b)časový plán a periodicita. 2.Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21 za účelem změny dílčích témat registrů uvedených v příloze III tak, aby zohlednila příslušný technický a hospodářský vývoj a reagovala na nové potřeby uživatelů. 3.Komise při výkonu své pravomoci měnit přílohu III zajistí, aby byly splněny tyto dvě podmínky: a)akt v přenesené pravomoci nepředstavuje významné dodatečné náklady nebo zátěž pro členské státy či respondenty; b)aktem v přenesené pravomoci se v období pěti po sobě následujících let nedoplňuje ani nenahrazuje více než jedno dílčí téma. 4.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2 za účelem bližšího stanovení popisných údajů pro každé dílčí téma registrů.

Článek 10 Výměna důvěrných údajů a přístup k nim pro účely evropské sítě statistických registrů ekonomických subjektů 1.Důvěrné údaje se vyměňují mezi členskými státy takto: a)Výměna důvěrných údajů o nadnárodních skupinách podniků a jednotkách, které do nich patří, v souladu s čl. 9 odst. 4 se uskutečňuje výlučně pro statistické účely mezi pracovníky, kteří se podílejí na tvorbě Evropského registru skupin podniků, ve vnitrostátních statistických orgánech jednotlivých členských států, má-li tato výměna zajistit kvalitu informací o nadnárodních skupinách podniků v Unii. Tyto výměny se mohou také uskutečňovat za účelem snížení zpravodajské zátěže. b)Má-li tato výměna zajistit kvalitu informací o nadnárodních skupinách podniků v Unii, mohou se výměny důvěrných údajů výlučně pro statistické účely účastnit národní centrální banky. 2.Důvěrné údaje se vyměňují mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy takto: a)Vnitrostátní statistické orgány předávají údaje o nadnárodních skupinách podniků a jednotkách, které do nich patří, v souladu s čl. 9 odst. 4 Komisi (Eurostatu), aby výlučně pro statistické účely poskytly informace o nadnárodních skupinách v Unii. b)K zajištění konzistentního záznamu údajů výlučně pro statistické účely předá Komise (Eurostat) příslušným vnitrostátním statistickým orgánům v každém členském státě údaje o nadnárodní skupině podniků, včetně jednotek, které do nich patří, pokud se alespoň jedna právní jednotka skupiny nachází na území daného členského státu. c)Aby se zajistila efektivita a vysoká kvalita v rámci tvorby Evropského registru skupin podniků, předá Komise (Eurostat) pracovníkům ve vnitrostátních statistických orgánech, kteří se podílejí na tvorbě Evropského registru skupin podniků, výlučně pro statistické účely údaje o všech nadnárodních skupinách podniků zaznamenaných v Evropském registru skupin podniků, včetně jednotek, které do nich patří. 3.Důvěrné údaje se vyměňují mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy k identifikaci právních jednotek takto: a)Vnitrostátní statistické orgány předají údaje o evidovaných právních jednotkách v souladu s čl. 9 odst. 4 Komisi (Eurostatu) výlučně za účelem identifikace právních jednotek v Unii. b)Aby se zajistila efektivita a vysoká kvalita v rámci tvorby Evropského registru skupin podniků předá Komise (Eurostat) vnitrostátním statistickým orgánům v každém členském státě údaje o právních jednotkách v souladu s čl. 9 odst. 4 výlučně za účelem identifikace právních jednotek v Unii. 4.Důvěrné údaje se mohou vyměňovat mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy takto: Výměna důvěrných údajů se může uskutečňovat výlučně pro statistické účely mezi Komisí (Eurostatem) a národními centrálními bankami a mezi Komisí (Eurostatem) a Evropskou centrální bankou, má-li tato výměna zajistit kvalitu informací o nadnárodních skupinách podniků v Unii a tuto výměnu výslovně povolil příslušný vnitrostátní statistický orgán. 5.Za účelem zajištění, že se údaje vyměňované podle tohoto článku použijí výlučně pro statistické účely, je Komisi svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, pokud jde o stanovení formátu, opatření pro zajištění bezpečnosti a ochrany těchto důvěrných údajů a také postupu pro výměnu údajů, přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2. 6.Pokud Komise (Eurostat), vnitrostátní statistické orgány, národní centrální banky a Evropská centrální banka obdrží důvěrné údaje o jednotkách, které se nacházejí na vnitrostátním území nebo se nacházejí mimo vnitrostátní území, podle tohoto článku, nakládají s těmito informacemi jako s důvěrnými v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009. Předání důvěrných údajů mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem) probíhá v rozsahu, v jakém je takové předání nezbytné pro tvorbu evropských statistik. Jakékoli jiné předání musí výslovně schválit vnitrostátní orgán, který údaje shromáždil. KAPITOLA V VÝMĚNA DŮVĚRNÝCH ÚDAJŮ PRO ÚČELY STATISTIKY OBCHODU SE ZBOŽÍM UVNITŘ UNIE Článek 11

Výměna důvěrných údajů 1.Výměna důvěrných údajů mezi členskými státy o vývozu zboží uvnitř Unie se provádí výlučně pro statistické účely mezi vnitrostátními statistickými orgány, které se podílejí na vývoji, tvorbě a šíření statistik o obchodu se zbožím uvnitř Unie. Technické specifikace pro požadavky na údaje uvedené v čl. 7 odst. 1 a 2 se rovněž vztahují na výměnu důvěrných údajů v souladu s touto kapitolou. 2.Vnitrostátní statistický orgán členského státu vývozu poskytuje vnitrostátnímu statistickému orgánu členského státu dovozu statistické informace o svém vývozu zboží uvnitř Unie do daného členského státu, jak je stanoveno v článku 12. 3.Vnitrostátní statistický orgán členského státu vývozu poskytuje vnitrostátnímu statistickému orgánu členského státu dovozu metadata relevantní pro použití vyměňovaných údajů při sestavování statistik. 4.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty za účelem určení, které informace mají být považovány za relevantní metadata uvedená v odstavci 3, a také stanovení harmonogramu pro poskytování těchto informací a statistických informací uvedených v článku 2 přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2. 5.Členský stát dovozu může vnitrostátnímu statistickému orgánu členského státu vývozu na jeho žádost poskytnout shromážděná mikrodata o svém dovozu zboží uvnitř Unie, které se dováží z daného členského státu vývozu. Článek 12 Statistické informace, které se mají vyměňovat 1. Statistickými informacemi uvedenými v čl. 11 odst. 2 jsou: a)mikrodata shromážděná zjišťováním, b)sestavené údaje o specifickém zboží nebo pohybu použitím jiných zdrojů údajů, než je zjišťování, a c)údaje sestavené použitím údajů z celních prohlášení. 2.Statistické informace uvedené v čl. 11 odst. 2 pokrývají alespoň 95 % hodnoty celkového vývozu zboží uvnitř Unie každého členského státu do všech ostatních členských států dohromady. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21, pokud jde o změnu tohoto nařízení v tom smyslu, že se sníží míra pokrytí s ohledem na technický a hospodářský vývoj, přičemž statistiky nadále splní platné standardy kvality. 3.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2 za účelem stanovení způsobů shromažďování, respektive sestavování informací uvedených v odstavci 1 a za účelem bližšího stanovení způsobů uplatnění míry pokrytí uvedené v odstavci 2. Článek 13 Statistické datové prvky

1.Mikrodata uvedená v čl. 12 odst. 1 písm. a) obsahují tyto statistické datové prvky: a)osobní identifikační číslo přidělené partnerskému subjektu v členském státě dovozu v souladu s článkem 214 směrnice 2006/112/ES;

b)referenční období; c)směr pohybu; d)druh zboží; e)partnerský členský stát; f)země původu; g)hodnota zboží; h)množství zboží; i)povaha transakce. Mikrodata uvedená v čl. 12 odst. 1 písm. a) mohou obsahovat druh dopravy, pokud tuto informaci členský stát vývozu shromažďuje. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2 za účelem stanovení statistických datových prvků uvedených v písmenech a) až i) a stanovení seznamu statistických datových prvků, které se vztahují na specifické zboží nebo pohyb, a údajů, které se shromažďují použitím informací z celních prohlášení, uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. b) a c). 2.Členské státy mohou za určitých podmínek, které splňují požadavky na kvalitu, zjednodušit informace, které mají být poskytovány o jednotlivých drobných transakcích, pokud takové zjednodušení nemá negativní dopady na kvalitu statistik. Ve zvláštních případech mohou členské státy omezit soubor statistických datových prvků uvedený v odstavci 1 nebo shromažďovat informace týkající se některých z těchto datových prvků na méně podrobné úrovni. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2 za účelem stanovení forem tohoto zjednodušení a maximální hodnoty vývozu uvnitř Unie, na kterou se toto zjednodušení vztahuje. Článek 14 Ochrana vyměňovaných důvěrných údajů 1.Uplatní se tato pravidla důvěrnosti: a)Vnitrostátní statistický orgán členského státu vývozu poskytne vnitrostátnímu statistickému orgánu členského státu dovozu záznamy mikrodat týkající se vývozce, jehož žádost o statistickou důvěrnost podle článku 18 vnitrostátní statistický orgán členského státu vývozu přijal, se skutečnými hodnotami a všemi statistickými datovými prvky uvedenými v čl. 13 odst. 1 a s označením indikujícím, že na tento záznam mikrodat se vztahují požadavky na zachování důvěrnosti. b)Vnitrostátní statistický orgán členského státu dovozu může záznamy mikrodat o vývozu, na které se vztahují požadavky na zachování důvěrnosti, použít při sestavování statistických výsledků o dovozu uvnitř Unie. Pokud vnitrostátní statistický orgán členského státu dovozu použije záznamy mikrodat o vývozu, na které se vztahují požadavky na zachování důvěrnosti, zajistí, aby byla při šíření statistických výsledků o dovozu uvnitř Unie vnitrostátním statistickým orgánem členského státu dovozu zachována statistická důvěrnost udělená vnitrostátním statistickým orgánem členského státu vývozu. 2.Za účelem zajištění ochrany důvěrných statistických údajů vyměňovaných podle této kapitoly je Komisi svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, pokud jde o stanovení formátu, opatření pro zajištění bezpečnosti a důvěrnosti těchto údajů, včetně způsobů uplatňování pravidel uvedených v odstavci 1, a také postupu pro výměnu údajů, přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2. 3.Členské státy a Komise přijmou vhodná opatření k zabránění jakémukoli porušení statistické důvěrnosti vyměňovaných údajů a stanoví sankce za její porušení. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

Článek 15 Přístup k vyměňovaným důvěrným údajům pro vědecké účely Přístup k vyměňovaným důvěrným údajům může být udělen výzkumným pracovníkům provádějícím statistické analýzy pro vědecké účely v souladu s článkem 23 nařízení (ES) č. 223/2009. Vyžaduje se souhlas vnitrostátního statistického orgánu členského státu vývozu, který údaje poskytl. KAPITOLA VI KVALITA, PŘEDÁVÁNÍ A ŠÍŘENÍ Článek 16 Kvalita 1.Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění kvality předávaných evropských podnikových statistik a národních statistických registrů ekonomických subjektů a Evropského registru skupin podniků. 2.Pro účely tohoto nařízení se použijí kritéria kvality stanovená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009. 3.Komise (Eurostat) posuzuje kvalitu předaných údajů a metadat. 4.Za tímto účelem předávají členské státy: a) roční zprávy o kvalitě a metadatech týkající se předávaných údajů. V případě víceletých statistik je periodicita zpráv stejná jako u statistik; b) roční zprávy o kvalitě a metadatech týkající se národních statistických registrů ekonomických subjektů. 5.Komise (Eurostat) poskytuje členským státům roční zprávy o metadatech a kvalitě týkající se Evropského registru skupin podniků. 6.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, které stanoví formu, obsah a lhůty pro předávání zpráv o metadatech a kvalitě. Uvedené prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2. 7.Členské státy informují Komisi (Eurostat) co nejdříve o všech relevantních informacích nebo změnách ohledně uplatňování tohoto nařízení, které by ovlivnily kvalitu předávaných údajů. Členské státy informují Komisi (Eurostat) o významných metodických či jiných změnách, které mají dopad na kvalitu národních statistických registrů ekonomických subjektů. Uvedené informace se poskytnou co nejdříve a nejpozději šest měsíců po vstupu jakékoli změny v platnost. 8.Na žádost Komise (Eurostatu) členské státy poskytnou dodatečné informace nezbytné pro hodnocení kvality statistických informací. Článek 17 Předávání údajů a metadat 1.Členské státy poskytují Komisi (Eurostatu) údaje a metadata vyžadované tímto nařízením v souladu se standardy pro výměnu údajů a metadat. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2 za účelem stanovení uvedených standardů a postupu předávání údajů a metadat. V případě předávání údajů, které jsou důvěrné, se zašlou skutečné hodnoty s označením indikujícím, že se na ně vztahují požadavky na zachování důvěrnosti a že je nelze šířit.

2.Členské státy provádějí statistické analýzy národních statistických registrů ekonomických subjektů a informace předávají Komisi (Eurostatu), přičemž dodržují formát a postup, které jsou stanoveny v prováděcích aktech přijatých přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2. 3.Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) na její žádost veškeré informace o uplatňování tohoto nařízení v členských státech. Článek 18 Důvěrnost týkající se šíření statistických údajů o mezinárodním obchodu se zbožím Vnitrostátní statistické orgány na základě žádosti dovozce nebo vývozce rozhodnou o tom, zda se mají šířit statistické výsledky, které umožňují identifikaci daného dovozce nebo vývozce, nebo je třeba statistické výsledky pozměnit, aby nebyla dotčena statistická důvěrnost v souladu s čl. 20 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 223/2009. KAPITOLA VII PILOTNÍ STUDIE A FINANCOVÁNÍ Článek 19 Pilotní studie 1.Zjistí-li Komise (Eurostat), že je třeba stanovit významné nové požadavky na údaje nebo zlepšit soubory údajů, na které se vztahuje toto nařízení, může před jakýmkoli novým sběrem údajů zahájit pilotní studie, které mají provést členské státy na dobrovolném základě. 2.Účelem provádění těchto pilotních studií je posoudit relevanci a proveditelnost získání údajů, přičemž se vezme v úvahu přínos dostupnosti údajů v poměru k nákladům na sběr údajů a k zatížení podniků. 3.První pilotní studie, které mají být zahájeny, se zaměří na způsoby dodání v mezinárodním obchodu se službami a na mezinárodní obchod se službami podle podnikových charakteristik. Článek 20 Financování 1.Unie může pro účely uplatňování tohoto nařízení poskytnout národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům uvedeným na seznamu zavedeném podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 finanční podporu určenou na náklady na: a.vývoj nebo zavedení požadavků na údaje v oblasti podnikových statistik; b.vývoj metodik s cílem zvýšit kvalitu nebo snížit náklady a administrativní zátěž související se sběrem a tvorbou podnikových statistik a zdokonalit evropskou síť statistických registrů ekonomických subjektů. 2.Finanční příspěvek Unie se poskytuje v souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 a článkem 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013. 3.Finanční příspěvek Unie nepřesáhne 95 % způsobilých nákladů. KAPITOLA VIII

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 21 Výkon přenesené pravomoci 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 5, 6, 9 a 12 je svěřena Komisi na dobu neurčitou. 3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 5, 6, 9 a 12 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. 5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 6.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 5, 6, 9 a 12 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 22 Výbor 1.Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 23 Spolupráce s jinými výbory Ke všem záležitostem, které spadají do působnosti Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízeného rozhodnutím Rady 2006/856/ES, si Komise od uvedeného výboru vyžádá stanovisko podle uvedeného rozhodnutí. Článek 24 Výjimky 1.V případě, že jsou pro uplatňování tohoto nařízení nutné větší úpravy národního statistického systému členského státu, může Komise prostřednictvím prováděcích aktů povolit odchylky z jeho uplatňování na nejvýše tři roky, pokud tyto odchylky nebrání srovnatelnosti údajů členských států ani výpočtu požadovaných včasných a reprezentativních evropských agregátů. 2.Komise přijme uvedené prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 2.

Článek 25 Změna nařízení (ES) č. 184/2005 Nařízení (ES) č. 184/2005 se mění takto: a.Článek 1 se nahrazuje tímto: „Článek 1 Předmět Toto nařízení stanoví společný rámec pro systematické vypracovávání statistiky Společenství o platební bilanci a přímých zahraničních investicích.“ b)V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Členské státy předkládají Komisi (Eurostatu) údaje o platební bilanci a přímých zahraničních investicích podle přílohy I. Jedná se o údaje, které jsou definovány v příloze II.“ c)V čl. 5 odst. 1 se zrušuje písmeno c). d)V článku 12 se písmeno a) nahrazuje tímto: „a) vyhodnotí kvalitu údajů týkajících se platební bilance a přímých zahraničních investic;“. d)V příloze I se tabulka 3 (Mezinárodní obchod službami) mění v souladu s přílohou IV tohoto nařízení. Článek 26 Zrušení 1.Nařízení (EHS) č. 3924/91, (ES) č. 48/2004, (ES) č. 716/2007, (ES) č. 177/2008 a (ES) č. 295/2008 a rozhodnutí (ES) č. 1608/2003 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2019. 2.Nařízení (ES) č. 1165/1998 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2024. 3.Nařízení (ES) č. 808/2004 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2020. 4.Nařízení (ES) č. 638/2004 a (ES) č. 471/2009 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2020.

5.Odkazy na zrušené akty se považují za odkazy na toto nařízení. Článek 27 Vstup v platnost a použitelnost 1.Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. 2.Použije se ode dne 1. ledna 2019. 3.Články 11 až 15 se však použijí ode dne 1. ledna 2020. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3.Povaha návrhu/podnětu 1.4.Cíle 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad 1.7.Předpokládaný způsob řízení 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2.Systém řízení a kontroly 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5.Příspěvky třetích stran 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropských podnikových statistikách 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 2902 – Evropský statistický program 0904 – Horizont 2020 1.3.Povaha návrhu/podnětu

◻ Návrh/podnět se týká nové akce ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ☒ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4.Cíle 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Monitorování cílů, které byly stanoveny deseti prioritami Junckerovy Komise, na úrovni členských států a Unie, vyžaduje harmonizované a srovnatelné evropské statistiky. Cílem integrovaného přístupu FRIBS je poskytovat podnikové statistiky vysoké kvality pro monitorování cílů politik stanovených těmito prioritami, zejména pokud jde o „Zaměstnanost, růst a investice“, „Jednotný digitální trh“, „Vnitřní trh“ a „Dohodu o volném obchodu mezi EU a USA“. Tyto statistické informace by měly být vytvářeny co nejúčinnějším způsobem v rámci moderních metod sběru a tvorby statistických údajů. 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl č. 1 Pracovní program Komise na rok 2016 iniciativy REFIT č. 26 – balíček týkající se statistiky Příslušné aktivity ABM/ABB 2902 – Evropský statistický program 0904 – Horizont 2020

Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Iniciativa by měla zlepšit pružnost evropských podnikových statistik a jejich schopnost reagovat na měnící se potřeby uživatelů a zvýšit jejich konzistentnost a kvalitu. Iniciativa podporuje hlavní priority Komise tím, že zajišťuje konzistentnější a relevantní údaje k monitorování např. růstu, tvorby pracovních míst, konkurenceschopnosti, výzkumu a inovací, jednotného digitálního trhu, dopadu globalizace a fungování vnitřního trhu. Měla by také napomoci k nákladově efektivnější tvorbě údajů a umožnit významné snížení administrativního zatížení poskytovatelů údajů (podniků). Pokud jde o efektivitu, návrh bude zpočátku znamenat vyšší náklady na provedení pro subjekty sestavující údaje, a to z důvodu revizí v procesech tvorby údajů a nových požadavků na údaje. Tyto krátkodobé náklady na provedení by však měly být vyváženy úsporami z důvodu vyšší efektivity v dlouhodobém horizontu. 1.4.3.Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. Klíčové ukazatele výkonnosti umožní u každého z operačních cílů uvedených ve zprávě o posouzení dopadů provádět pravidelné monitorování uplatňování tohoto návrhu.

K hlavním zdrojům informací pro výpočet klíčových ukazatelů výkonnosti jsou vnitrostátní metadata, zprávy o kvalitě, roční průzkum spokojenosti uživatelů prováděný Eurostatem a monitorovací zprávy o elektronickém šíření Eurostatem. 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Stávající nařízení v oblasti evropských podnikových statistik budou v krátkodobém až střednědobém horizontu integrovány a dlouhodobé požadavky uživatelů na doplňující informace o podnicích budou uspokojeny. Zatížení poskytovatelů údajů se sníží. V dlouhodobém horizontu by tato iniciativa měla vést ke zlepšení efektivity při sběru údajů a sestavování podnikových statistik, a tudíž ke snížení nákladů subjektů sestavujících údaje. Kromě toho se díky včasnější reakci na nově vznikající důležité potřeby uživatelů zvýší relevantnost údajů. 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU Tvorby statistik, které jsou harmonizované a srovnatelné napříč členskými státy a poskytované pro uspokojení potřeb EU, nelze dosáhnout pouze na vnitrostátní úrovni. Tvorba statistik v EU vyžaduje uplatňování harmonizované metodiky a vymezení společných výstupů a jejich charakteristik, které mají jednotlivé členské státy dodat, a toho lze plně dosáhnout pouze akcí EU. 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Pro zajištění poskytování národních údajů v souladu s požadavky je nařízení nejvhodnější akcí EU. Koexistence deseti samostatných nařízení v oblasti podnikových statistik vedlo k nesrovnalostem v použitých pojmech a definicích. 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji Jelikož se jedná o rámcové nařízení, po vstupu v platnost zjednoduší stávajících deset právních základů pro evropské podnikové statistiky. Příručka o evropských podnikových statistikách poskytne metodické pokyny. 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad ◻ Časově omezený návrh/podnět –◻ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR –◻ Finanční dopad od RRRR do RRRR ☒ Časově neomezený návrh/podnět –Provádění s obdobím rozběhu od 2019 do 2021, –poté plné fungování. 1.7.Předpokládaný způsob řízení ☒ Přímé řízení Komisí

–☒ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie; –◻ prostřednictvím výkonných agentur ◻ Sdílené řízení s členskými státy ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi; –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte); –◻ EIB a Evropský investiční fond; –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení; –◻ veřejnoprávní subjekty; –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky; –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky; –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky […] […] 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Pravidelné podávání detailních zpráv o kvalitě provádění každého sběru údajů je již zavedeno, a to v souladu se specifickými pravidly Eurostatu. Podávání zpráv bude v rámci nového návrhu pokračovat a bude se dále zlepšovat.

Příjemci grantu musí předat shromážděné údaje a příslušnou zprávu o kvalitě. 2.2.Systém řízení a kontroly 2.2.1.Zjištěná rizika Jelikož se předpokládá způsob přímého řízení, týkají se přirozená rizika řízení zadávání zakázek a grantů. 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly Eurostat vymezil kontrolní strategii na období let 2013–2017, která doplňuje realizaci výdajů. Opatření a nástroje uvedené v této strategii se v plném rozsahu vztahují na navrhované nařízení. Cílem snižování složitosti, uplatňování hospodárných postupů sledování a provádění kontrol ex ante a ex post založených na riziku bude snížit pravděpodobnost podvodů a přispět k jejich prevenci. Součástí kontrolní strategie jsou zvláštní opatření na zvyšování povědomí a příslušná odborná příprava zaměřená na prevenci podvodů. 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb Eurostat realizuje kontrolní strategii, jejímž obecným cílem v souladu s cíli vnitřní kontroly a řízení rizika stanovenými v jejím strategickém plánu na období 2016–2020 je snížení rizika neshody pod kritérium významnosti 2 %. 100 % finančních transakcí (a tudíž 100 % rozpočtu) bude v souladu s finančním nařízením podléhat povinným kontrolám ex ante. Kromě toho budou po roční analýze rizik prováděny kontroly založené na důkladné analýze podkladů. Ty by mohly pokrývat 4–6 % celkového rozpočtu spravovaného Eurostatem. 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Dne 30. října 2013 schválil Eurostat svou „Strategii proti podvodům na období 2014–2017“, která je v souladu se strategií Komise proti podvodům ze dne 24. června 2011. Strategie Eurostatu proti podvodům stanoví tři operační cíle: i) posílit stávající opatření proti podvodům; ii) lépe začlenit postupy proti podvodům do posuzování rizik / řízení rizik ze strany Eurostatu, jakož i do auditů, plánování, podávání zpráv a monitorování; iii) posílit schopnost Eurostatu čelit podvodům a zvyšování informovanosti jako součásti kultury netolerování podvodů, kterou zastává Komise. Strategii proti podvodům doplňuje akční plán proti podvodům. Během jejího uplatňování bude provádění strategie proti podvodům dvakrát ročně monitorováno a managementu předkládána zpráva. Eurostat v roce 2017 posoudí dopad uvedené strategie a poté ji bude odpovídajícím způsobem aktualizovat. V roce 2016 – jako milník při hodnocení strategie – Eurostat přezkoumala svůj akční plán proti podvodům. Jak přezkum strategie Eurostatu, tak i přezkum akčního plánu probíhají na základě aktualizované metodiky a pokynů vydaných úřadem OLAF v únoru 2016. Mimoto, pokud jde o granty, všichni potenciální příjemci grantů jsou veřejnými subjekty (národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány ve smyslu nařízení (ES) č. 223/2009). Kromě toho jsou tyto granty udělovány bez výzvy k podávání návrhů. Zavedeny jsou kontroly, které zohledňují tyto zvláštní postupy udělování grantů a zahrnují analýzu ex ante i ex post řízení grantů. Využití jednotkových nákladů a paušálních částek, v souladu s čl. 124 odst. 1 finančního nařízení, podstatně snižuje riziko chyb týkajících se řízení grantů a významně zjednodušuje administrativu. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky Stávající rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek číslo

[…][název………………………...……………] RP/NRP. zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení 1a 29 02 01 00 – ESP18_20 – Evropský statistický program na období 2018–2020 RP ANO NE NE NE 1a 09 04 02 01 – Vedoucí postavení v informačních a komunikačních technologiích (související program: HORIZONT 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (Horizont 2020) RP ANO NE NE NE

3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Okruh víceletého finančního

rámce Číslo 1a. Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost GŘ: ESTAT Rok

2019 Rok

2020 CELKEM • Operační prostředky Číslo rozpočtové položky 29 02 01 00 Závazky (1) 10,285 9,185 19,470 Platby (2) 1,029 4,518 5,547 Číslo rozpočtové položky Závazky (1a) Platby (2a) Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy Číslo rozpočtové položky (3) CELKEM prostředky

pro GŘ ESTAT Závazky =1+1a +3 10,285 9,185 19,470 Platby =2+2a +3 1,029 4,518 5,547





GŘ: CNECT Rok

2019 Rok

2020 CELKEM • Operační prostředky Číslo rozpočtové položky 09 04 02 01 Závazky (1) 1,000 1,000 2,000 Platby (2) 0,100 0,450 0,550 Číslo rozpočtové položky Závazky (1a) Platby (2a) Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy Číslo rozpočtové položky (3) CELKEM prostředky

pro GŘ CNECT Závazky =1+1a +3 1,000 1,000 2,000 Platby =2+2a +3 0,100 0,450 0,550 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů: • Operační prostředky CELKEM Závazky (4) 11,285 10,185 21,470 Platby (5) 1,129 4,968 6,097 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM (6) CELKEM prostředky

z OKRUHU 1 až 4

víceletého finančního rámce

(referenční částka) Závazky =4+ 6 11,285 10,185 21,470 Platby =5+ 6 1,129 4,968 6,097







Okruh víceletého finančního

rámce 5 „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2019 Rok

2020 CELKEM GŘ: ESTAT • Lidské zdroje 11,850 11,883 23,733 • Ostatní správní výdaje 0,625 0,625 1,250 GŘ ESTAT CELKEM 12,475 12,508 24,983 CELKEM prostředky

na OKRUH 5

víceletého finančního rámce (Závazky celkem = platby celkem) 12,475 12,508 24,983 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2019 Rok

2020 CELKEM CELKEM prostředky

z OKRUHU 1 až 5

víceletého finančního rámce Závazky 23,760 22,693 46,453 Platby 13,604 17,476 31,080

3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. –☒ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ⇩ Rok

2019 Rok

2020 CELKEM VÝSTUPY Druh Průměrné náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet Náklady celkem SPECIFICKÝ CÍL č. 1… - Výstup Evropský registr skupin podniků 0,750 0,750 1,500 - Výstup testování Evropského registru skupin podniků 0,250 0,250 0,500 - Výstup provádění sběrů údajů 3,435 3,935 7,370 - Výstup metodické a pilotní studie 6,850 5,250 12,100 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 11,285 10,185 21,470 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 … - Výstup Mezisoučet za specifický cíl č. 2 NÁKLADY CELKEM 11,285 10,185 21,470 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.1.Shrnutí –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. –☒ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2019 Rok

2020 CELKEM OKRUH 5

víceletého finančního rámce Lidské zdroje 11,850 11,883 23,733 Ostatní správní výdaje 0,625 0,625 1,250 Mezisoučet za OKRUH 5

víceletého finančního rámce 12,475 12,508 24,983 Mimo OKRUH 5

víceletého finančního rámce Lidské zdroje Ostatní výdaje

správní povahy Mezisoučet

mimo OKRUH 5

víceletého finančního rámce CELKEM 12,475 12,508 24,983 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.