Pozměněný návrh směrnice Evropského Parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací, směrnice 2002/19/ES o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení a směrnice 2002/20/ES o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací /* KOM/2008/0724 konecném znení - COD 2007/0247 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 6.11.2008 KOM(2008) 724 v konečném znění 2007/0247 (COD) Pozměněný návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterou se mění směrnice 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací, směrnice 2002/19/ES o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení a směrnice 2002/20/ES o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (předložená Komisí) 2007/0247 (COD) Pozměněný návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterou se mění směrnice 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací, směrnice 2002/19/ES o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení a směrnice 2002/20/ES o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (Text s významem pro EHP) 1. PROCEDURÁLNÍ ETAPY Návrh – KOM(2007) 697 – 2007/0247 (COD) – byl přijat Komisí dne 13. listopadu 2007 a předán Evropskému parlamentu a Radě dne 16. listopadu 2007. Evropský hospodářský a sociální výbor přijal dne 29. května 2008 k návrhu Komise stanovisko. Výbor regionů přijal dne 18. června 2008 k návrhu Komise stanovisko. Evropský parlament přijal 126 pozměňovacích návrhů v prvním čtení dne 24. září 2008. 2. CÍLE NÁVRHU Cílem je upravit předpisový rámec pro elektronické komunikace, zejména rámcovou[1], autorizační[2] a přístupovou[3] směrnici tím, že se zvýší jeho účinnost, sníží se počet správních zdrojů potřebných pro provádění hospodářské regulace a zjednoduší se a zefektivní přístup k rádiovým frekvencím. Je v souladu s programem Komise pro lepší právní předpisy, s jehož pomocí chce Komise zajistit, aby zásahy do legislativy zůstaly úměrné sledovaným politickým cílům; návrh je součástí celkové strategie Komise zaměřené na posilování a dotvoření vnitřního trhu. Konkrétněji si návrh klade tyto cíle: 1. dosáhnout účinnější správy rádiového spektra, a usnadnit tak operátorům přístup k tomuto spektru a podporovat inovace; 2. v případech, kdy je regulace nadále nezbytná, zajistit, aby byla účinnější a jednodušší jak pro operátory, tak pro vnitrostátní regulační orgány; 3. učinit rozhodný krok k důslednějšímu uplatňování pravidel EU s cílem dotvořit vnitřní trh elektronických komunikací. 3. CÍLE POZMěNěNÉHO NÁVRHU Cílem pozměněného návrhu je upravit původní návrh v několika bodech tak, jak je navrhl Evropský parlament. 4. PřIPOMÍNKY K POZMěňOVACÍM NÁVRHůM PřIJATÝM EVROPSKÝM PARLAMENTEM 4.1. Pozměňovací návrhy přijaté Komisí Komise může přijmout pozměňovací návrhy 12, 16, 19, 24, 32, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 45, 56, 58, 59, 60, 61, 79, 81, 89, 92, 96, 99, 111, 112, 113, 115, 116, 117, 123 a 124. 4.2. Pozměňovací návrhy přijaté Komisí částečně nebo s výhradou jejich přeformulování S ohledem na rámcovou směrnici: Pozměňovací návrhy 2, 5, 6, 7, 14/rev, 15, 17, 26, 27, 31, 35, 36, 37, 44, 46, 48, 52, 53/rev, 138 (plenární zasedání), 62, 63/rev, 64/rev, 65, 66, 67/rev, 68, 69, 70, 71, 72, 74, 75, 77, 80, 84, 85 a 86. - Pozměňovací návrh 2 Komise může přijmout vložení slov „a koordinované“, odmítá však vypustit odkaz na nařízení, kterým se úřad zřizuje. Bere však v úvahu možnost, že úřad (anglicky „Authority“) nakonec ponese jiný název, a proto změnila v celém upraveném návrhu odkazy na úřad a na „BERT“ (název přijatý Evropským parlamentem v prvním čtení) na odkazy na „[orgán]“ (anglicky „Body“). Bod odůvodnění 3 pozměňujícího aktu: „Měla by být proto provedena reforma předpisového rámce EU pro sítě a služby elektronických komunikací, aby byl dotvořen vnitřní trh elektronických komunikací tím, že se upevní mechanismus Společenství pro regulaci operátorů s významnou tržní silou na klíčových trzích. Tyto kroky jsou doplněny zřízením Orgánu pro evropské telekomunikační regulační orgány (dále jen „[orgán]“) nařízením Evropského parlamentu a Rady […/…./ES] ze dne [datum]∗∗(. Reforma rovněž zahrnuje definici strategie účinné a koordinované správy rádiového spektra za účelem vytvoření jednotného evropského informačního prostoru a posílení ustanovení týkajících se uživatelů se zdravotním postižením, aby se docílilo široce přístupné informační společnosti.“ __________ ( Úř. věst. L […], […], s. […]. – Pozměňovací návrh 5 Znění pozměňovacího návrhu je upraveno tak, aby odráželo potřebu volnosti při regulačním rozhodování vnitrostátních regulačních orgánů a přitom bralo v úvahu rozdílné podmínky hospodářské soutěže v jednotlivých členských státech. Bod odůvodnění 3c (nový) pozměňujícího aktu: „ Aby byl zajištěn přiměřený přístup přizpůsobený různým podmínkám hospodářské soutěže, měly by být vnitrostátní regulační orgány oprávněny vymezit trhy na nižší než vnitrostátní úrovni a používat nebo případně rušit veškeré regulační povinnosti na trzích nebo v zeměpisných oblastech, kde existuje účinná hospodářská soutěž v oblasti infrastruktury. Toto oprávnění by mělo platit i v případě, kdy nejsou zeměpisné oblasti definovány jako oddělené trhy .“ – Pozměňovací návrh 6 Znění pozměňovacího návrhu je mírně upraveno. Bod odůvodnění 3d (nový) pozměňujícího aktu: „ Zajištění vhodného rámce pro investice do nových vysokorychlostních sítí je pro nadcházející roky klíčové pro V zájmu dosažení cílů lisabonské agendy . je nutné poskytovat přiměřené pobídky pro investice do nových v Vysoko rychlostních sít ě , které budou podporovat inovace a rozvoj v internetových služeb bách s bohatým obsahem a posilovat mezinárodní konkurenceschopnost Evropské unie, Tyto sítě mají obrovský potenciál budou přinášet užitek evropským spotřebitelům a podnikům v celé Evropské unii . Je proto zásadní podporovat udržitelné investice do rozvoje těchto nových sítí a zároveň podporovat hospodářskou soutěž a volbu spotřebitele pomocí předvídatelné a soudržné regulace .“ – Pozměňovací návrh 7 Bod odůvodnění 3e musí uvádět skutečnost, že zlepšený přístup k rádiovému spektru umožní rozvoj bezdrátových sítí, což pomůže překlenout propast v širokopásmovém připojení. Bod odůvodnění 3e (nový) pozměňujícího aktu: „ Komise ve svém doporučení ze dne 20. března 2006 s názvem „Překlenutí propasti v širokopásmovém připojení“ uznala, že v Evropské unii existují územní rozdíly, pokud jde o přístup k vysokorychlostním širokopásmovým službám. Snadnější přístup k rádiovému spektru usnadní rozvoj vysokorychlostních širokopásmových služeb v odlehlých oblastech. I přes obecný nárůst širokopásmové konektivity je přístup v různých oblastech omezen kvůli vysokým nákladům způsobeným nízkou hustotou a odlehlostí obyvatelstva. Obchodní pobídky k investicím do zavádění širokého pásma se v těchto oblastech ukazují jako nedostatečné. Pozitivní stránkou však je, že technologická inovace snižuje zaváděcí náklady. V zájmu zajištění investic do nových technologií v zaostalých oblastech by regulace elektronických komunikací měla být v souladu s jinými politikami, jako je politika státní podpory, strukturální fondy politika soudržnosti nebo širší cíle průmyslové politiky .“ - Pozměňovací návrh 14/rev Znění pozměňovacího návrhu je mírně upraveno v souladu s koncepčním cílem, aby vnitrostátní regulační orgány přispívaly k rozvoji vnitřního trhu. Bod odůvodnění 11a (nový) pozměňujícího aktu: „ Vnitrostátní trhy elektronických komunikací se budou nadále v rámci EU lišit. Pravomoci a znalosti vnitrostátních regulačních orgánů a [orgánu] Úřadu evropských regulačních orgánů v oblasti telekomunikací (BERT) jsou proto nezbytné pro vytváření soutěžního ekosystému vnitřního trhu v EU na trzích elektronických komunikací a služeb při současném chápání vnitrostátních a regionálních rozdílů a respektování požadavků subsidiarity .“ – Pozměňovací návrh 15 Bod odůvodnění 16 musí rovněž uvádět skutečnost, že služby elektronických komunikací slouží i dalším významným cílům, jako je sociální a územní soudržnost. Bod odůvodnění 16 pozměňujícího aktu: „Rádiové frekvence by měly být považovány za nedostatkový veřejný zdroj s významnou tržní a veřejnou hodnotou. Je ve veřejném zájmu, aby správa spektra byla co nejúčinnější a nejefektivnější pro hospodářství, společnost a životní prostředí s ohledem a zohledňovala významnou úlohu rádiového spektra pro elektronické komunikace, cíle kulturní rozmanitosti a plurality médií a sociální a územní soudržnost. a aby byly postupně odstraňovány Překážky překážky bránící jeho účinnému využívání by proto měly být postupně odstraňovány .“ – Pozměňovací návrh 17 Bod odůvodnění 16b lze přijmout do té míry, že Komise uznává význam mezinárodních a regionálních dohod, zejména dohod sjednaných v rámci Mezinárodní telekomunikační unie (ITU). Členské státy však vždy uzavírají tyto mezinárodní dohody s výhradou jejich slučitelnosti s právem Společenství. Za druhé politika EU v oblasti spektra by měla být rozvíjena v plné míře, kterou dovolují předpisy ITU, tj. pokud pro sousedící státy, které nejsou členy EU, nevzniká vnější interference. Politika rádiového spektra EU by se mohla rozvíjet tak, aby si EU a členské státy zachovaly prostor pro rozhodování o organizaci využívání a politice rádiového spektra. Činnost CEPT se navíc považuje za základ technické harmonizace v rámci rozhodnutí o rádiovém spektru. Proto by se měla používat terminologie, která tento prostor pro rozhodování odráží. Bod odůvodnění 16b (nový) pozměňujícího aktu: „ Ustanovení této směrnice, která se týkají správy spektra, by měla být v souladu s činností v rozsahu slučitelném s právem Společenství zohledňovat činnost mezinárodních a regionálních organizací, které se zabývají správou rádiového spektra, jako je Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) a Evropská konference správ pošt a telekomunikací (CEPT), aby byla zajištěna účinná správa a harmonizace využívání spektra ve Společenství i globálně .“ – Pozměňovací návrh 26 Znění pozměňovacího návrhu je mírně upraveno v souladu s návrhem týkajícím se pravomocí [orgánu]. Bod odůvodnění 29 pozměňujícího aktu: „ Aby se podpořilo fungování vnitřního trhu a podpořil rozvoj přeshraničních služeb, měla by mít Komise možnost konzultovat BERT ohledně číslování. Aby občané členských států, včetně turistů a zdravotně postižených uživatelů, měli navíc přístup k určitým službám s použitím stejných rozpoznatelných čísel za obdobné ceny ve všech členských státech, měly by se pravomoci Komise v oblasti přijímání technických prováděcích opatření v případě potřeby rovněž vztahovat na příslušnou zásadu nebo mechanismus stanovování sazeb i na zřízení jednotného telefonního čísla v EU zajišťujícího snadný přístup uživatelů k těmto službám . “ – Pozměňovací návrh 27 Znění bodu odůvodnění 31 bylo upraveno za účelem zavedení rozdílu mezi sdílením zařízení v kontextu symetrické regulace a v kontextu asymetrické regulace (významná tržní síla). Znění této úpravy bodu odůvodnění 31, pokud se jedná o sdílení rizika, zohledňuje obsah pozměňovacího návrhu 102 a je třeba na něj nahlížet ve spojitosti s úpravami pozměňovacího návrhu 101. Bod odůvodnění 31 pozměňujícího aktu: „Je třeba posílit pravomoci členských států vůči držitelům omezení vlastnických práv třetích osob s cílem zajistit, aby zavedení nebo rozšíření nové infrastruktury sítě bylo spravedlivé, účinné a šetrné k životnímu prostředí a nezávislé na jakékoliv povinnosti operátora s významnou tržní silou poskytovat přístup ke své síti elektronických komunikací,. Vvnitrostátní regulační orgány by proto měly mít možnost v jednotlivých případech ukládat sdílení síťových prvků a přiřazených zařízení, jako jsou kabelovody, stožáry a antény nebo vstupy do budov, i lepší koordinaci stavebních prací. Lepší způsob sdílení zařízení může významným způsobem zlepšit podmínky hospodářské soutěže a podnikům snížit celkové náklady na rozmístění infrastruktury elektronických komunikací z hlediska finančního a z hlediska životního prostředí, zejména pro nové sítě s přístupem pomocí optického vlákna . Vnitrostátní regulační orgány by měly mít zejména pravomoc ukládat operátorům s významnou tržní silou povinnosti k poskytování Těmito posílenými pravomocemi by neměly být dotčeny širší pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů ukládat operátorům s významnou tržní silou dodatečné požadavky, které mohou být rozšířeny na sdílení nenasvícených vláken a předkládání referenčních nabídek pro spravedlivé a nediskriminační udělování přístupu k zařízením, včetně svých kabelovodům .“ – Pozměňovací návrh 31 Je nezbytné zdůraznit výjimečnou povahu nápravných opatření, potřebu zachovat pobídky pro investice a prvořadý cíl zachovat blahobyt spotřebitelů. Bod odůvodnění 43 pozměňujícího aktu: „ Účelem funkčního oddělení, v jehož rámci se od vertikálně integrovaného operátora požaduje vytvoření provozně oddělených obchodních subjektů, je zajistit, aby všichni následní operátoři, včetně následných divizí vertikálně integrovaného operátora, získali zcela rovnocenné přístupové produkty. Funkční oddělení může dokázat zlepšit podmínky hospodářské soutěže na několika relevantních trzích tím, že podstatně omezí podněty k diskriminaci a usnadní ověřování a prosazování povinností souvisejících s nediskriminací. Ve výjimečných případech je lze využít jako odůvodněné nápravné opatření, pokud se účinné nediskriminace trvale nedaří dosáhnout na dotčeném trhu nebo několika dotčených trzích a existuje-li malá nebo žádná naděje, že v oblasti infrastruktury vznikne hospodářská soutěž v přiměřeném časovém období po uplatnění jednoho či několika nápravných opatření dříve považovaných za vhodná. Je však velmi důležité zajistit, aby uložení funkčního oddělení nadále motivovalo dotyčný podnik k investicím do své sítě a nevedlo k možným negativním dopadům na blahobyt spotřebitelů. Aby se předešlo narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu, měly by být návrhy na funkční oddělení předem schváleny Komisí. “ – Pozměňovací návrh 35 Vypuštění odkazu na chybějící nutnost udělovat individuální práva v určitých případech by mělo být zamítnuto, protože ve srovnání individuálními právy užívání se prvořadost obecného oprávnění uznává jako zásada. Navíc by měl být doplněn odkaz na přidělování spektra, protože přidělovaní, které odkazuje na současné udělování práv, může mít pro plnění určitých cílů obecného zájmu zásadní význam. Bod odůvodnění 49 pozměňujícího aktu: „Zavedení požadavku technologické neutrality a neutrality vůči službám do rozhodnutí o přidělení a rozdělení by spolu s větší možností převádění práv mezi podniky mělo vést k větší svobodě a většímu počtu způsobů poskytování služeb elektronických komunikací a audiovizuálních mediálních služeb veřejnosti, a usnadnit tak plnění cílů obecného zájmu. Určité povinnosti v obecném zájmu uložené provozovatelům televizního a rozhlasového vysílání, jež se týkají poskytování audiovizuálních mediálních služeb, však mohou vyžadovat uplatnění zvláštních kritérií pro přidělování a rozdělování spektra v případech, kdy se zdá , že je to nezbytně nutné ke splnění určitého cíle obecného zájmu stanoveného vnitrostátními právními předpisy. Postupy spojené s plněním cílů obecného zájmu by měly být za všech okolností průhledné, objektivní, přiměřené a nediskriminační.“ – Pozměňovací návrh 36 Zásady proporcionality a nediskriminace by se měly použít i na případy zproštění povinnosti platit obvyklé poplatky za používání spektra. Bod odůvodnění 50 pozměňujícího aktu: „ Jakékoliv úplné či částečné zproštění povinnosti platit poplatky za používání spektra by mělo být přiměřené, nediskriminační, objektivní a transparentní a mělo by být založeno na existenci jiných povinností obecného zájmu stanovených vnitrostátními právními předpisy. “ – Pozměňovací návrh 37 Odkazy na ITU a CEPT by měly být rozlišeny, protože jejich činnost nemá stejnou právní závažnost. Na jedné straně ITU skutečně činí rozhodnutí, která mají podle mezinárodního práva právní důsledky, zatímco podle práva Společenství se činnost CEPT používá jako základ pro technickou harmonizaci podle rozhodnutí o rádiovém spektru. CEPT navíc není přímým účastníkem výběrových řízení. Bod odůvodnění 53 pozměňujícího aktu: „Odstranění právních a správních překážek pro udělení obecného oprávnění či individuálních práv na užívání spektra nebo čísel s evropským dopadem by mělo napomoci vývoji služeb a technologií a přispět ke zlepšení podmínek hospodářské soutěže. Přestože jsou technické podmínky dostupnosti a účinného využívání rádiových frekvencí koordinovány v souladu s rozhodnutím o rádiovém spektru, pro dosažení cílů vnitřního trhu může být rovněž nezbytné koordinovat nebo harmonizovat výběrová řízení a podmínky výběru vztahující se na práva a oprávnění k určitým pásmům, na práva na užívání čísel a na obecná oprávnění. To se týká zejména těch služeb elektronických komunikací, jež ze své podstaty mají vnitřně tržní rozměr nebo přeshraniční potenciál, např. družicové služby, jejichž rozvoj by byl znemožněn nesrovnalostmi v postupu při přidělování spektra mezi členskými státy nebo mezi EU ES a třetími zeměmi, při zohlednění rozhodnutí ITU a CEPT mezinárodních dohod schválených v rámci ITU . Ke splnění těchto cílů by proto Komise, které je nápomocen Komunikační výbor a která v nejvyšší míře zohlední stanovisko BERT [orgánu], měla mít možnost přijmout technická prováděcí opatření. Prováděcí opatření přijatá Komisí mohou požadovat, aby členské státy zpřístupnily práva na užívání spektra a/nebo čísel na celém svém území a aby případně zrušily jakákoliv jiná existující vnitrostátní práva na užívání. V takových případech by členské státy neměly v rámci vnitrostátních postupů udělit na užívání příslušného pásma spektra nebo skupiny čísel žádné nové právo.“ - Pozměňovací návrh zavedený Komisí v důsledku pozměňovacího návrhu 47 ke Komisí vypracovanému návrhu směrnice Evropského Parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2002/22/ES o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací, směrnice 2002/58/ES o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací a nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele (KOM(2007) 698 – 2007/0248 (COD)) („směrnice o právech občanů“). Tento pozměňovací návrh se týká zahrnutí definice „koncového bodu sítě“ do rámcové směrnice 2002/21/ES vzhledem k tomu, že byla pozměňovacím návrhem 47 ke směrnici o právech občanů vypuštěna ze směrnice o univerzální službě 2002/22/ES. Je vhodné začlenit do rámcové směrnice definici „koncového bodu sítě“ přímo za definici „veřejné komunikační sítě“, je-li na ni odkaz. Čl. 1 – bod 2 – písm. ba (nové) pozměňujícího aktu; Čl. 2 – písm. da (nové) směrnice 2002/21/ES: „„koncovým bodem sítě (NTP)“ se rozumí fyzický bod, ve kterém je účastníkovi poskytován přístup k veřejné komunikační síti; v případě sítí zahrnujících komutaci nebo směrování je tento bod určen určitou síťovou adresou, která může být spojena s číslem nebo jménem účastníka;“ – Pozměňovací návrh 44 Druhý pododstavec se týká dostatku finančních a lidských zdrojů požadovaných podle návrhu Komise, jako jsou oddělené rozpočty, které by měly být zveřejňovány. Požadavek, aby zdroje umožnily podílet se na činnosti [orgánu], je přijatelný, protože regulační orgány musí s [orgánem] spolupracovat na dosažení cílů předpisového rámce. Čl. 1 – bod 3a pozměňujícího aktu; Čl. 3 – odst. 3a (nový) směrnice 2002/21/ES: „3a) V článku 3 se doplňuje nový odstavec, který zní: „3a. Členské státy zajistí, aby příslušné vnitrostátní regulační orgány aktivně podpořily cíle BERT [orgánu] při prosazování lepší koordinace a větší soudržnosti v oblasti regulace. Členské státy zajistí, že vnitrostátní regulační orgány budou mít dostatek finančních i lidských zdrojů k výkonu svěřených úkolů, a umožní jim aktivně se podílet na práci [orgánu] BERT a přispívat k ní. Vnitrostátní regulační orgány mají oddělené roční rozpočty a tyto rozpočty musejí být zveřejňovány.“ – Pozměňovací návrh 46 Poslední věta pozměňovacího návrhu není přijatelná, neboť stanovení časových lhůt pro posouzení vnitrostátních opravných prostředků by vyvolalo otázky týkající se pravomoci Společenství ve vztahu k vnitrostátním soudním řízením. Čl. 1 – bod 4 – písm. a pozměňujícího aktu; Čl. 4 – odst. 1 – pododstavec 1 směrnice 2002/21: „Členské státy zajistí, aby na vnitrostátní úrovni existovaly účinné mechanismy, v jejichž rámci má každý uživatel nebo podnik zajišťující sítě nebo poskytující služby elektronických komunikací, který je dotčen rozhodnutím vnitrostátního regulačního orgánu, právo podat opravný prostředek proti rozhodnutí k subjektu rozhodujícímu o opravném prostředku, který je nezávislý na zúčastněných stranách. Tento subjekt, kterým může být soud, musí mít příslušné odborné znalosti potřebné pro účinný výkon svých funkcí. Členské státy zajistí, aby skutková podstata případu byla řádně posouzena, aby existoval účinný mechanismus pro opravné prostředky a aby řízení před subjekty rozhodujícími o opravném prostředku nebyla neodůvodněně zdlouhavá . Členské státy stanoví časové lhůty pro posouzení těchto opravných prostředků. “ – Pozměňovací návrh 48 Možnost požádat [orgán] o stanovisko týkající se odvolacího řízení by zvýšila jeho autoritu a postavení a mohla by přispět k jednotnějším soudním rozhodnutím v rámci jednotného trhu. Stanoviska by se však měla týkat pouze technických záležitostí, a nikoli výkladu práva Společenství, a tato skutečnost by měla být v textu jasně uvedena. Čl. 1 – bod 4 – písm. aa (nové) pozměňujícího aktu: Čl. 4 – odst. 2a (nový) směrnice 2002/21/ES: „aa) Vkládá se odstavec, který zní: „2a. Než přijmou odvolací orgány v rámci projednávání odvolacího řízení rozhodnutí, musí mít možnost vyžádat si stanovisko BERT [orgánu] k záležitostem týkajícím se odvětví .““ – Pozměňovací návrh 52 Komise může přijmout pozměňovací návrhy Parlamentu k článku 7, které posilují požadavky na transparentnost a spolupráci mezi Komisí, [orgánem] a vnitrostátními regulačními orgány. Může rovněž přijmout následné pozměňovací návrhy k oddělenému zacházení, uvedené v novém článku -7a o postupu oznamování nápravných opatření za předpokladu, že nový článek -7a zachová výsady Komise coby strážce Smlouvy a stanoví účinný mechanismus k zajištění jednotného uplatňování nápravných opatření. V kontextu celkového kompromisu týkajícího se článků 7 a -7a, zaručení účinné spolupráce mezi Komisí, [orgánem] a vnitrostátními regulačními orgány, a zajištění, aby mohla Komise v případě potřeby zasáhnout ve prospěch jednotného uplatňování nápravných opatření v zájmu vnitřního trhu, může Komise přijmout i vypuštění odstavce 8 svého původního návrhu, podle něhož má Komise pravomoc požádat vnitrostátní regulační orgán, aby uložil zvláštní povinnost. Čl. 1 – bod 6 pozměňujícího aktu; Čl. 7 – odst. 2 až 10 směrnice 2002/21/ES: „2. Vnitrostátní regulační orgány přispějí k rozvoji vnitřního trhu tím, že transparentním způsobem spolupracují s Komisí a [orgánem] BERT , aby zajistily jednotné uplatňování ustanovení této směrnice a zvláštních směrnic ve všech členských státech. Za tímto účelem spolupracují s Komisí a [orgánem] BERT zejména na určení typů nástrojů a nápravných opatřeních, které nejlépe vyhovují při zvládání konkrétních situací na trhu. 3. Kromě případů, kde prováděcí ustanovení přijatá podle článku 7a stanoví jinak, a po skončení konzultace uvedené v článku 6 vnitrostátní regulační orgán, který má v úmyslu přijmout opatření, jež: a) spadají do oblasti působnosti článků 15 nebo 16 této směrnice a nebo článků 5 nebo 8 směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice); a b) mají dopad na obchod mezi členskými státy, zpřístupní Komisi, [orgánu] BERT a vnitrostátním regulačním orgánům v ostatních členských státech návrh opatření zároveň spolu s odůvodněním, z něhož opatření vychází, podle čl. 5 odst. 3 a informuje o tom Komisi, [orgán] BERT a ostatní vnitrostátní regulační orgány. Vnitrostátní regulační orgány, BERT, a Komise mohou předložit připomínky dotyčnému vnitrostátnímu regulačnímu orgánu pouze do jednoho měsíce. Lhůta jednoho měsíce nesmí být prodloužena. 4. Je-li cílem zamýšleného opatření podle odstavce 3: a) vymezit relevantní trh, který se liší od trhů, které jsou vymezeny v doporučení v souladu s čl. 15 odst. 1; nebo b) rozhodnout, zda označit či neoznačit podnik jako mající buď samostatně, nebo společně s jinými významnou tržní sílu podle čl. 16 odst. 3, 4 nebo 5; a pokud by opatření mělo dopad na obchod mezi členskými státy a Komise naznačila vnitrostátnímu regulačnímu orgánu, že soudí, že návrh opatření by vytvořil překážku pro jednotný trh, nebo má-li Komise vážné pochybnosti o jeho slučitelnosti s právem Společenství, a zejména s cíli uvedenými v článku 8, pak nebude návrh opatření přijat po dobu dalších dvou měsíců. Tato lhůta nesmí být prodloužena. 5. V rámci dvouměsíčního období uvedeného v odstavci 4 může Komise přijmout rozhodnutí, kterým požaduje, aby dotyčný vnitrostátní regulační orgán návrh opatření vzal zpět. Před vydáním rozhodnutí Komise v nejvyšší míře zohlední stanovisko [orgánu] BERT předložené v souladu s článkem 5 nařízení […/ES]. K tomuto rozhodnutí připojí Komise podrobnou a objektivní analýzu, v níž předloží důvody pro svůj názor, že by návrh opatření neměl být přijat, a připojí konkrétní návrhy na změnu návrhu opatření. 6. Do tří měsíců poté, co Komise podle odstavce 5 vydá rozhodnutí, kterým požaduje, aby vnitrostátní regulační orgán vzal návrh opatření zpět, vnitrostátní regulační orgán návrh opatření pozmění nebo vezme zpět. Pokud je návrh opatření pozměněn, vnitrostátní regulační orgán uspořádá veřejnou konzultaci v souladu s postupy uvedenými v článku 6 a pozměněný návrh opatření znovu oznámí Komisi v souladu s ustanovením odstavce 3. 7. Dotyčný vnitrostátní regulační orgán v co nejvyšší míře zohlední připomínky ostatních vnitrostátních regulačních orgánů, BERT [orgánu] a Komise, a není-lis výjimkou případů v odstavci podle odstavce 4 nebo článku -7a stanoveno jinak, může přijmout konečný návrh opatření; v takovém případě jej sdělí Komisi. Připomínky Komise zohlední v nejvyšší míře i jakýkoliv další vnitrostátní orgán vykonávající funkce podle této směrnice nebo zvláštních směrnic. 10. Za výjimečných okolností, kdy se vnitrostátní regulační orgán domnívá, že je naléhavá potřeba jednat odchylně od postupu stanoveného v odstavci 3 a 4 a v článku -7a v zájmu zajištění hospodářské soutěže a ochrany zájmů uživatelů, může ihned přijmout přiměřená a předběžná opatření. Tato opatření neprodleně sdělí s plným odůvodněním Komisi, ostatním regulačním orgánům a [orgánu] BERT . Rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu učinit taková opatření trvalými nebo prodloužit dobu jejich použitelnosti podléhá ustanovením odstavců 3 a 4 a/nebo článku -7a.“ – Pozměňovací návrh 53 Tento pozměňovací návrh stanoví rozhodčí řízení, podle něhož Komise, [orgán] a vnitrostátní regulační orgány úzce spolupracují s cílem zajistit jednotné uplatňování povinností uložených v důsledku analýzy trhu a oznamovacích postupů, které vyžaduje předpisový rámec. Komise může podpořit základní cíl pozměňovacího návrhu, totiž že takový postup spolupráce může pomoci nalézt nejvhodnější a nejúčinnější nápravná opatření, která by se měla použít ke zjištění dominantního postavení na daném trhu v souladu s cíli článku 8 rámcové směrnice. Komise se domnívá, že spojení kolektivních odborných znalostí vnitrostátních regulačních orgánů v postupu podle článku 7 (vyjádřené stanovisky k oznámeným opatřením, které vydá [orgán]), je v souladu s návrhem Komise. Komise rovněž vítá skutečnost, že by postup Evropského parlamentu zachoval navrhovanou pravomoc Komise – třebaže v omezené formě – nařídit zpětvzetí navrhovaného nápravného opatření v zájmu vnitřního trhu. Mechanismus, kterým by [orgán] mohl v rozporu s vážnými pochybnostmi Komise potvrdit, že nápravné opatření je vhodné a účinné, a který umožňuje příslušným vnitrostátním regulačním orgánům navrhované nápravné opatření přijmout, však vyžaduje přepracování. Komise proto nemůže přijmout navrhované znění tohoto prvku pozměňovacího návrhu Evropského parlamentu, neboť by umožnilo [orgánu] přivlastnit si úlohu Komise coby strážkyně Smlouvy, zejména podle ustanovení článku 85 ES. Stejně tak nemůže Komise přijmout navrhované začlenění návrhu opatření, kterými se navrhuje funkční oddělení, do postupu stanoveného v článku -7a (podle článku 13a přístupové směrnice). Vzhledem k tomu, že tato opatření mohou přesahovat jednotlivě definované příslušné trhy a povinnosti uvedené v článcích 9 až 13 přístupové směrnice, liší se svou podstatou od nápravných opatření navrhovaných v uvedených článcích a podléhajících postupu podle článku 7. Je proto vhodné, aby byl zachován samostatný postup pro udělování oprávnění Komisí návrhům na funkční oddělení v souladu s čl. 8 odst. 3 a článkem 13a přístupové směrnice. Znění článku -7a, který Komise upravila, proto zachovává úlohu [orgánu] navrženou Parlamentem spočívající ve vydávání stanovisek k navrhovaným nápravným opatřením, k nimž Komise vyjádřila vážné pochybnosti, a zachovává mechanismus, kterým Komise může přijmout rozhodnutí vyžadující změnu takového navrhovaného opatření v případě, že [orgán] její vážné pochybnosti sdílí. Pokud [orgán] vážné pochybnosti Komise nesdílí, měla by mít Komise v rámci zachování své výsady coby strážkyně Smlouvy možnost přijmout rozhodnutí požadující změnu nebo zpětvzetí oznámeného opatření, kterým se ukládá nápravné opatření, i když s dodatečnými zárukami, že rozhodnutí Komise v nejvyšší míře zohlední stanovisko [orgánu] a bude nejprve projednáno se členskými státy v Komunikačním výboru. Aby měly jak [orgán] na vydání odůvodněného stanoviska k navrhovaným opatřením podle postupu uvedeného v článku -7a, tak i Komise na přijetí jakéhokoli rozhodnutí při zohlednění uvedeného stanoviska dostatek času (včetně případné konzultace v Komunikačním výboru), mělo by být období dvou měsíců vyhrazené na tyto kroky prodlouženo na tři měsíce. Komise se rovněž domnívá, že by měla mít právo požadovat zpětvzetí návrhu opatření, kterým se ukládá nápravné opatření, jakož i jeho změnu. Čl. 1 – bod 6a (nový) pozměňujícího aktu; Článek -7a (nový) směrnice 2002/21/ES: „6a. Vkládá se článek, který zní: „Článek -7a Postup jednotného uplatňování nápravných opatření 1. Pokud má být podle čl. 7 odst. 3 přijato vnitrostátní regulační orgán v úmyslu přijmout opatření ukládající, pozměňující nebo rušící s cílem uložit, pozměnit nebo zrušit povinnost operátora podle článku 16 ve spojení s články 5 a 9 až 13 a směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice) a článku 17 směrnice 2002/22/ES (směrnice o univerzální službě), má Komise a vnitrostátní regulační orgány v ostatních členských státech lhůtu jednoho měsíce od data oznámení návrhu opatření, aby k tomuto návrhu vyjádřily dotčenému regulačnímu orgánu své připomínky. 2. Pokud se návrh opatření týká uložení, změny nebo zrušení jiné povinnosti, než která je stanovena v článku 13a směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice), může Komise ve stejné lhůtě jednoho měsíce, jak stanoví čl. 7 odst. 3, oznámit dotčenému vnitrostátnímu regulačnímu orgánu a [orgánu] BERT důvody, pro které, že se domnívá, že návrh opatření vytváří překážku pro jednotný trh , nebo že má vážné pochybnosti o jeho slučitelnosti s právem Společenství. V takovém případě návrh nebude přijat po dobu tří dvou měsíců od oznámení Komise. Pokud k tomuto oznámení nedojde, může dotčený vnitrostátní regulační orgán tento návrh opatření přijmout, přičemž v nejvyšší míře zohlední veškeré připomínky Komise, [orgánu] nebo ostatních vnitrostátních regulačních orgánů. 23 . V období tří dvou měsíců uvedeném v odstavci 1 2 Komise, [orgán] BERT a dotčený vnitrostátní regulační orgán úzce spolupracují ve snaze stanovit nejvhodnější a nejúčinnější opatření s ohledem na cíle stanovené v článku 8, přičemž náležitě zohlední názory účastníků trhu a potřebu zajistit vytvoření jednotné regulační praxe. 3. Ve lhůtě jednoho měsíce od počátku stejném období 3 2 měsíců uvedeného v odstavci 1 přijme vydá [orgán] BERT na základě absolutní většiny v souladu s článkem [X] nařízení [……/ES] stanovisko k otázce, zda by návrh opatření potvrzující vhodnost a účinnost návrhu opatření, vytvořil překážku jednotného trhu nebo byl neslučitelný s právem Společenství, zejména s cíli uvedenými v článku 8, nebo uvede, zda se domnívá, že by měl být návrh opatření pozměněn nebo vzat zpět , a (případně) předloží za tímto účelem konkrétní návrhy. Toto stanovisko se zveřejní. Pokud BERT potvrdil vhodnost a účinnost návrhu opatření, může dotčený vnitrostátní regulační orgán návrh opatření přijmout, přičemž v nejvyšší míře zohlední veškeré připomínky předložené Komisí a BERT. Vnitrostátní regulační orgán zveřejní, jakým způsobem zohlednil tyto připomínky. 4. Pokud [orgán] BERT uvedl ve svém stanovisku , že by návrh opatření měl být pozměněn nebo vzat zpět , může Komise při co největším zohlednění stanoviska [orgánu] úřadu BERT přijmout před koncem tříměsíčního období uvedeného v odstavci 1 rozhodnutí požadující, aby příslušný vnitrostátní regulační orgán návrh opatření pozměnil nebo vzal zpět , a předloží za tímto účelem konkrétní návrhy. 4. Pokud se návrh opatření týká uložení, změny nebo zrušení povinnosti, která je stanovena v článku 13a směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice), nebude návrh přijat po dobu dalších dvou měsíců od uplynutí lhůty jednoho měsíce stanovené v odst. 1. V období dvou měsíců uvedeném v prvním pododstavci Komise, BERT a dotčený vnitrostátní regulační orgán úzce spolupracují ve snaze stanovit, zda je návrh opatření v souladu s ustanoveními článku 13a směrnice 2002/19/ES (přístupová směrnice) a zejména, zda je to nejvhodnější a nejúčinnější opatření. Za tímto účelem by měly být náležitě zohledněny názory účastníků trhu a potřeba zajistit vytvoření jednotné regulační praxe. Na odůvodněnou žádost Bert nebo Komise může být tato dvouměsíční doba prodloužena o následující dva měsíce. V maximální lhůtě stanovené v druhém pododstavci přijme BERT na základě absolutní většiny stanovisko potvrzující vhodnost a účinnost návrhu opatření, nebo uvede důvody, proč by návrh opatření neměl být přijat. Toto stanovisko bude odůvodněno a zveřejněno. 5. Ve všech ostatních případech může Komise před koncem tříměsíčního období uvedeného v odstavci 1 při co největším zohlednění stanoviska [orgánu] a postupem podle čl. 22 odst. 2 (postup projednávání v poradním výboru) přijmout odůvodněné rozhodnutí požadující, aby příslušný vnitrostátní regulační orgán návrh opatření pozměnil nebo vzal zpět, a předloží za tímto účelem konkrétní návrhy. 6. Pouze p Pokud Komise nepřijme rozhodnutí podle odstavců 4 nebo 5 do konce tříměsíčního období uvedeného v odstavci 1 a BERT potvrdí vhodnost a účinnosti návrhu opatření, může dotčený vnitrostátní regulační orgán návrh opatření přijmout, přičemž v nejvyšší míře zohlední veškeré připomínky předložené Komisí a [orgánem] BERT. Vnitrostátní regulační orgán zveřejní, jakým způsobem zohlednil tyto připomínky. 7 5. Do tří měsíců poté, co Komise podle odstavců 4 nebo 5 3 čtvrtého pododstavce tohoto článku přijme odůvodněné rozhodnutí, ve kterém požaduje, aby vnitrostátní regulační orgán pozměnil nebo vzal zpět návrh opatření, vnitrostátní regulační orgán návrh opatření v souladu s uvedeným rozhodnutím pozmění nebo vezme zpět. Pokud má být návrh opatření pozměněn, vnitrostátní regulační orgán uspořádá veřejnou konzultaci v souladu s postupy konzultace a transparentnosti uvedenými v článku 6 a pozměněný návrh opatření znovu oznámí Komisi v souladu s článkem 7. 86 . Vnitrostátní regulační orgán může stáhnout návrh opatření v jakékoli fázi regulačního dialogu. “. – Pozměňovací návrh 138 (plenární zasedání) Komise může v zásadě přijmout pozměňovací návrh 138 (plenární zasedání), který představuje užitečné zopakování zásad použitelných nezávisle na tomto ustanovení a který ponechává na členských státech, aby zajistily přiměřenou rovnováhu mezi různými základními právy, chráněnými právním řádem Společenství, zejména právem na respektování soukromého života, právem na ochranu majetku, právem na účinnou právní ochranu a svobodu projevu a informací. – Pozměňovací návrh 62 Pozměňovací návrh poskytuje další pokyny pro vnitrostátní regulační orgány při provádění úkolů podle předpisového rámce, včetně pokynů ve vztahu k rozvoji sítí nové generace. Je však třeba vyvarovat se domněnky, že předvídatelnosti regulace lze dosáhnout pomocí stálých opravných prostředků tam, kde by tyto prostředky jinak nebyly zvoleny. Čl. 1 – bod 8 – písm. eb (nové) pozměňujícího aktu; Čl. 8 – odst. 4a (nový) směrnice 2002/21/ES: „e b ) doplňuje se nový odstavec, který zní: „4a. Vnitrostátní regulační orgány při sledování cílů politik uvedených v odstavcích 2, 3 a 4 uplatňují objektivní, průhledné, nediskriminační a přiměřené regulační zásady, mimo jiné tím, že: a) prosazují předvídatelnost regulace pomocí stálých opravných prostředků v rámci několika přezkumů trhů, bude-li to vhodné zajišťováním jednotného regulačního přístupu v průběhu následujících období přezkumu ; b) zajišťují, že v podobných podmínkách neexistuje diskriminace v zacházení s podniky, které zajišťují sítě a poskytují služby elektronických komunikací; c) zajišťují hospodářskou soutěž ku prospěchu spotřebitelů a podporují hospodářskou soutěž v oblasti infrastruktury všude tam, kde je to možné; d) podporují tržně zaměřené investice a inovace v rámci nových a posílených infrastruktur, včetně toho, že povzbuzují sdílení investic a zajišťují , že náklady na přístup k zařízením řádně zohledňují vhodné sdílení rizik a mezi investor yů a podniky ů , které mají přístup k novým zařízením; e) náležitě zohledňují různé podmínky týkající se hospodářské soutěže a spotřebitelů, které existují v různých zeměpisných oblastech v rámci členských států; f) ukládají předběžné regulační povinnosti, pouze pokud neexistuje účinná a udržitelná hospodářská soutěž, a tyto povinnosti zmírňují nebo ruší, jakmile tato soutěž existuje.““ - Pozměňovací návrh 63/rev. Komise chápe přání Evropského parlamentu úžeji se podílet na rozhodnutích politiky ohledně strategického přístupu ke spektru a je připravena hledat nejlepší institucionální řešení, technickou harmonizaci využívání spektra podle rozhodnutí o rádiovém spektru však ponechá samostatně a beze změny. Zřízení Výboru pro politiku rádiového spektra (RSPC) v článku 8a EP nemůže být přijato, neboť by to vedlo k potížím vyplývajícím ze skutečnosti, že by se úloha RSPC omezila pouze na elektronické komunikace, překrývala by se se stávajícími strukturami, které plní stejné úkoly, a zřízení dalšího výboru nemá pro dosažení hlavního cíle, který Evropský parlament návrhem tohoto nového článku sleduje, jak je vymezen v čl. 8b odst. 4, zásadní význam – viz níže. Navrhovaný článek 8b je třeba přeformulovat, aby byl rozměr Společenství vyjádřen jasněji. Znění navrhovaného čl. 8b odst. 2, které se zmiňuje o zásadách práva Společenství, by mělo být přesunuto do bodů odůvodnění. Ustanovení čl. 8b odst. 3 je třeba přeformulovat, aby se zajistilo zachování rozměru Společenství. Znění Parlamentu ignoruje zavedenou úlohu Komise a přesouvá odpovědnost ze Společenství na členské státy. Vzhledem k tomu, že směrnice se vztahuje pouze na elektronické komunikace, měly by být vypuštěny odkazy na další oblasti politiky, jako je doprava nebo výzkum a vývoj. V čl. 8b odst. 5 je třeba vypustit první část, neboť zajišťování koordinace zájmů EU je odpovědností Komise, ne členských států. Pokud se jedná o čl. 8b odst. 4 navrhovaný EP, Komise vítá účast Evropského parlamentu a Rady na politické strategii, pokud se soustředí na strategické směrování politiky spektra EU, ale znění odstavce je třeba přeformulovat, aby nebylo omezeno právo iniciativy Komise. Navrhované použití postupu spolurozhodování při stanovení technických parametrů (např. předcházení škodlivým interferencím) dále představuje riziko, že znemožní Společenství přijmout nezbytná a včasná opatření, a riziko vytvoření nejasnosti ohledně současné úlohy směrnice o rádiovém spektru. Čl. 1 – bod 8a (nový) pozměňujícího aktu; Článek 8a (nový) směrnice 2002/21/ES: „ Doplňuje se tento článek: „Článek 8a Výbor pro politiku rádiového spektra 1. Zřizuje se Výbor pro politiku rádiového spektra (RSPC) s cílem přispět k naplňování cílů stanovených v odstavcích 1, 3 a 5 článku 8b. Tento výbor poskytuje odborné poradenství v otázkách politiky rádiového spektra Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. RSPC se skládá z předního zástupce z příslušného vnitrostátního regulačního orgánu, který je odpovědný za politiku rádiového spektra v každém členském státě . Každý členský stát má jeden hlas, Komise se hlasování neúčastní. 2. RSPC přijímá na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise nebo z vlastního podnětu na základě hlasování absolutní většinou stanoviska. 3. RSPC předkládá Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o činnosti. „ Článek 8b a „ Strategické plánování a koordinace politiky rádiového spektra v Evropské m unii Společenství 1. Členské státy přispívají k rozvoji vnitřního trhu tím, že spolupracují mezi sebou a s Komisí na strategickém plánování, koordinaci a harmonizaci využívání rádiového spektra v Evropské m unii společenství . Za tímto účelem Při tom musejí mimo jiné zohlednit hospodářská, bezpečnostní, zdravotní hlediska, hlediska veřejného zájmu a svobody projevu, kulturní, vědecká, sociální a technická hlediska politiky Společenství, jakož i různé zájmy společenství uživatelů rádiového spektra, s cílem optimalizovat využívání rádiového spektra a předcházet škodlivým interferencím. 2. Politikou rádiového spektra v Evropské unii nejsou dotčeny: a) opatření přijatá na úrovni Společenství nebo na vnitrostátní úrovni pro plnění cílů obecného zájmu v souladu s správními předpisy Společenství, zejména které se týkají regulace obsahu a audiovizuální a mediální politiky; b) ustanovení směrnice 1999/5/ES(; a c) práva členských států uspořádat a využívat jejich rádiová spektra za účelem veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany. 32. Při spolupráci mezi sebou a s Komisí Č č lenské státy zajistí přispějí ke koordinaci přístupů k politice rádiového spektra v Evropské m unii společenství a případně k harmonizované ým podmínky ám týkající m se dostupnosti a účinného využívání rádiového spektra, které jsou nezbytné pro vytvoření a fungování vnitřního trhu v některých oblastech politiky EU, jako jsou oblasti elektronické ých komunikaceí, dopravay a výzkumu a vývoje. 34. Komise může při zohlednění stanoviska RSPC předložit legislativní návrh na vytvoření akčního programu rádiového spektra s ohledem na strategické plánování, koordinaci a harmonizaci používání rádiového spektra v Evropské unii nebo jiná legislativní opatření cílem optimalizovat využívání rádiového spektra a předcházet škodlivým interferencím. Komise může předložit legislativní návrh na vytvoření programu rádiového spektra. Program stanoví orientaci politiky pro strategické plánování a harmonizaci používání rádiového spektra v souladu s ustanoveními této směrnice a zvláštních směrnic. 4 5 . Členské státy zajistí účinnou koordinaci zájmů Evropské unie v mezinárodních organizacích příslušných pro oblast rádiového spektra. Pokud je to nezbytné pro zajištění účinné koordinace zájmů Evropského společenství v mezinárodních organizacích příslušných pro oblast rádiového spektra , Komise s přihlédnutím ke stanovisku Výboru pro politiku rádiového spektra (RSPC) může navrhnout Evropskému parlamentu a Radě společné cíle politiky, případně včetně mandátu k vyjednávání.““ __________ ( Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 10).“ Nový bod odůvodnění: „Činnostmi v oblasti rádiového spektra v Evropském společenství by neměla být dotčena opatření přijatá na úrovni Společenství nebo na vnitrostátní úrovni v souladu s právem Společenství se záměrem prosazovat cíle obecného zájmu, které se týkají zejména regulace obsahu a audiovizuální a mediální politiky, ustanovení směrnice 1999/5/ES( a právo členských států spravovat a využívat vlastní rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti a obrany.“ __________ ( Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 10).“ – Pozměňovací návrh 64/rev Je třeba přeformulovat druhý pododstavec čl. 9 odst. 1 a vyjasnit, že odkazuje na mezinárodní dohody, které jsou použitelné, neboť členské státy musí postupovat v souladu s právem Společenství. V čl. 9 odst. 3 je třeba odkaz na rádiové sítě nebo bezdrátový přístup zasadit do rámce činnosti členských států a zabránit tomu, aby byla architektura sítí svázána příliš mnoha podrobnostmi, které by nepřiměřeně omezily zásadu neutrality. Odkaz na mezinárodní dohody je vhodnější v čl. 9 odst. 1 a v bodech odůvodnění. V ustanovení čl. 9 odst. 3 druhého pododstavce písm. a) je třeba se vyvarovat výrazu „možnosti“, protože vždy existuje možnost škodlivé interference, byť velmi malá. Kritérium přiměřenosti použitelné na případy vnitrostátních výjimek by mělo umožnit stanovení intenzity omezení nezbytných pro zabránění škodlivé interferenci. Odkaz v novém písmenu ba) na zajištění technické kvality služeb by měl být spojen s potřebou zabránit škodlivým interferencím a neměl by představovat pouze ospravedlnění pro udělování výjimek z technologické neutrality. Totéž platí pro zachování účinného užívání spektra v novém písmenu ca): je to důležitý cíl správy spektra, je ale také spojen s parametry správy interferencí. Ustanovení písmene c) by mělo obsahovat spojení mezi zajištěním maximálního sdílení rádiových frekvencí a obecným oprávněním, aby bylo možné uplatnit na pásma v případě obecného oprávnění přísnější technické podmínky. V ustanovení písmena d) by mělo být omezení technologické neutrality povoleno pouze za účelem plnění cílů obecného zájmu, nelze-li tyto cíle splnit prostřednictvím omezení neutrality vůči službám. To musí zdůvodnit a prokázat členský stát, který výjimku uplatňuje. To by mělo být uvedeno doplněním těchto slov do bodu odůvodnění 21: „zejména za účelem plnění cílů obecného zájmu, nelze-li tyto cíle splnit prostřednictvím omezení v rámci neutrality vůči službám“. V čl. 9 odst. 4 vytváří první část pozměňovacího návrhu právní nejistotu a zamítá se. Zamítá se i odkaz na Radiokomunikační řád ITU, protože neuvádí konkrétní služby elektronických komunikací a takový odkaz by pouze vyvolal nepodložená očekávání. Výraz „v souladu s“ je rovněž třeba nahradit odkazem na prostou identifikaci. Všechny ostatní změny se přijímají. Čl. 1 – bod 9 pozměňujícího aktu; Článek 9 směrnice 2002/21/ES: „ 1. Vzhledem ke skutečnosti, že rádiové frekvence jsou veřejným statkem s významnou sociální, kulturní a hospodářskou hodnotou , zajistí členské státy na svých územích účinnou správu rádiových frekvencí pro služby elektronických komunikací v souladu s článkem 8 a článkem 8b . Zajistí, aby se při rozdělování a přidělení takových rádiových frekvencí vnitrostátními regulačními orgány vycházelo z objektivních, průhledných, nediskriminačních a přiměřených kritérií. Přitom musí členské státy jednat v souladu se svými povinnostmi podle Smlouvy a případně podle odpovídajících s mezinárodní ch mi dohod ami a mohou brát v úvahu hledisko veřejného zájmu , jak je stanoveno níže . 2. Členské státy podporují harmonizaci používání rádiových frekvencí v celém Společenství v souladu s potřebou zajistit jejich účinné a efektivní využívání a ve snaze přispět k úsporám z rozsahu a interoperabilitě služeb ve prospěch spotřebitelů . Státy přitom jednají v souladu s články 8b a 9c této směrnice a s rozhodnutím č. 676/2002/ES (rozhodnutí o rádiovém spektru). 3. Pokud druhý pododstavec nebo opatření přijatá podle článku 9c nestanoví jinak, členské státy zajistí, aby v kmitočtových pásmech dostupných pro služby elektronických komunikací bylo možné poskytovat všechny typy technologií používaných pro služby elektronických komunikací, v souladu s radiokomunikačním řádem ITU. Členské státy však mohou na používané typy technologií pro služby elektronických komunikací uvalit přiměřená a nediskriminační omezení, je-li nutné: a) zabránit možnosti škodlivé interferenci, zejména v zájmu zajištění technické kvality služeb a účinného využívání rádiových frekvencí, b) ochránit veřejné zdraví proti elektromagnetickým polím; ba) zajistit technickou kvalitu služeb, c) zajistit maximální sdílení rádiových frekvencí tam, kde frekvence podléhají obecnému oprávnění, ca) zachovat účinné využívání rádiových frekvencí, d) naplňovat cíle obecného zájmu v souladu s odstavcem 4. 4. Pokud druhý pododstavec nebo opatření přijatá podle článku 9c nestanoví jinak, členské státy zajistí, aby v kmitočtových pásmech dostupných pro služby elektronických komunikací bylo možné poskytovat všechny typy služeb elektronických komunikací v souladu s určených v plánech pro vnitrostátní přidělování frekvence a v souladu s radiokomunikačním řádem ITU . Členské státy však mohou na poskytované typy služeb elektronických komunikací uvalit přiměřená a nediskriminační omezení. Opatření , která požadují, aby služby elektronických komunikací byly poskytovány v určitém pásmu dostupném pro služby elektronických komunikací , musí být odůvodněná plněním cíle obecného zájmu stanoveného vnitrostátními právními předpisy v souladu s právními předpisy Společenství, jako je bezpečnost života, podpora sociální, regionální nebo územní soudržnosti, zamezení neúčinného využívání rádiových frekvencí nebo podpora cílů kulturní a mediální politiky, jako je kulturní a jazyková rozmanitost a pluralita médií. Opatření , které v konkrétním pásmu zakazuje poskytování jiné služby elektronických komunikací , lze stanovit pouze v případech odůvodněných potřebou chránit služby zajišťující bezpečnost života. 5. Nutnost ukládat omezení a opatření uvedená v odstavcích 3 a 4 členské státy pravidelně přezkoumávají a zveřejní výsledky těchto přezkumů . 6. Odstavce 3 a 4 se použijí na rozdělování a přidělování rádiových frekvencí po [den provedení této směrnice].“ – Pozměňovací návrh 65 Výraz „podle“ by měl být nahrazen výrazem „v souladu s“, neboť čl. 9 odst. 3 a 4 neobsahují postupy pro přidělování. Čl. 1 – bod 10 pozměňujícího aktu; Článek 9a směrnice 2002/21/ES: „ Přezkum omezení stávajících práv 1. Členské státy na dobu pěti let ode dne [datum provedení této směrnice] mohou zajistit dovolit, aby držitelé práv na užívání rádiových frekvencí, jež jim byla udělena před uvedeným datem a budou platná nejméně pět let po tomto datu , mohli předkládali příslušnému vnitrostátnímu regulačnímu orgánu předložit žádost o nové posouzení omezení jejich práv v souladu s čl. 9 odst. 3 a 4. Před přijetím rozhodnutí informuje příslušný vnitrostátní regulační orgán držitele práva o tom, že omezení nově posoudil, přičemž uvede rozsah práva po novém posouzení a poskytne mu přiměřenou časovou lhůtu, aby mohl svoji žádost stáhnout. Pokud držitel práva svoji žádost stáhne, zůstane právo nezměněno až do skončení jeho platnosti, nebo do uplynutí doby pěti let podle toho, která situace nastane dříve. 2. Pokud je držitel práva uvedený v odstavci 1 poskytovatelem služeb obsahu rozhlasového a televizního vysílání a právo na užívání rádiových frekvencí mu bylo uděleno pro účely plnění zvláštního cíle obecného zájmu, včetně dodávky služeb vysílání, zůstává právo na užívání části rádiových frekvencí, která je pro plnění uvedeného cíle nezbytná, nezměněno . Ta část rádiových frekvencí, která se pro plnění uvedeného cíle stane nezbytnáou není, podléhá novému postupu pro přidělení v souladu s čl. 9 odst. 3 a 4 této směrnice a podle čl. 7 odst. 2 autorizační směrnice. 3. Po uplynutí pětiletého období uvedeného v odstavci 1 přijmou členské státy všechna vhodná opatření pro zajištění toho, aby se na všechna zbývající přidělení a rozdělení rádiových frekvencí, která existovala ke dni vstupu této směrnice v platnost, použil čl. 9 odst. 3 a 4. 4. Při uplatňování tohoto článku členské státy přijmou přiměřená opatření zaručující spravedlivou hospodářskou soutěž.“ - Pozměňovací návrh 66 Odkaz na vnitrostátní postupy může být přijat, ale nikoli odkaz na vnitrostátní plány přidělování frekvencí, aby se zabránilo nežádoucímu nedostatku pružnosti. Obchodování v pásmu navíc nelze předejít, pokud bylo dohodnuto na úrovni EU. V čl. 9b odst. 2 lze předejít druhému oznámení, pokud oznámení záměru obchodování obsahuje očekávané datum skutečného převodu. Čl. 1 – bod 10 pozměňujícího aktu; článek 9b směrnice 2002/21/ES: „1. Členské státy zajistí, aby podniky mohly na jiné podniky převádět nebo jim pronajímat individuální práva na užívání rádiových frekvencí v těch pásmech, u nichž to stanoví prováděcí opatření přijatá podle článku 9c , pokud je tento převod nebo pronájem v souladu s vnitrostátními postupy a vnitrostátními plány přidělování frekvencí . Také v jiných pásmech mohou členské státy stanovit, aby podniky převáděly svá individuální práva na užívání rádiových frekvencí na jiné podniky nebo jim je pronajímaly v souladu s vnitrostátními postupy . 2. Členské státy zajistí, aby byl záměr podniku převést práva na užívání rádiových frekvencí , stejně jako jejich skutečné převedení, oznámen příslušnému vnitrostátnímu regulačnímu orgánu, který je odpovědný za udělování individuálních práv na užívání rádiových frekvencí , a aby byl zveřejněn. Pokud bylo využívání rádiového spektra harmonizováno uplatněním článku 9c a rozhodnutí o rádiovém spektru nebo jiných opatření Společenství, musí být každý takový převod s tímto harmonizovaným využíváním v souladu.“ – Pozměňovací návrh 67/rev V písmenech b) a c) musí rozsah činnosti Komise zůstat dostatečně široký, aby mohla reagovat na podrobné podmínky postupů, meze a omezení použitelná na převody nebo pronájmy, jakož i hospodářskou soutěž, aby Komise měla dostatečné nástroje k dosažení cíle dotvoření vnitřního trhu. Čl. 1 – bod 10 pozměňujícího aktu; Článek 9c směrnice 2002/21/ES: „Ve snaze přispět k rozvoji vnitřního trhu a pro splnění zásad uvedených v článcích 8b, 9, 9a a 9b může Komise přijímat vhodná technická prováděcí opatření s cílem: –a) plnit akční program politiky rádiového spektra stanovený podle čl. 8b odst. 4; a) určit pásma, jejichž práva na užívání si mohou podniky mezi sebou převádět nebo pronajímat; b) harmonizovat podmínky s těmito právy spojené; c) předcházet narušení hospodářské soutěže, ke kterému může dojít při převodu individuálních práv; d) určit pásma, pro která se použije zásada neutrality vůči službám . Tato opatření, jež mají tuto směrnici doplnit o jiné než podstatné prvky, se přijmou v souladu s regulativním postupem s kontrolou, uvedeným v čl. 22 odst. 3.“ - Pozměňovací návrh 68 Z pozměňovacího návrhu je jasné, že členské státy musí odstranit omezení ve vnitrostátních číslovacích plánech a souvisejících pravidlech, která mohou poškodit zájmy občanů, spotřebitelů a podniků v EU. Pro lepší srozumitelnost by však měly být zachovány výrazy „veřejně dostupné služby elektronických komunikací“ a „služby elektronických komunikací“. Čl. 1 – bod 11 – písm. a pozměňujícího aktu; Čl. 10 – odst. 2 směrnice 2002/21/ES: „2. Vnitrostátní regulační orgány zajistí, aby byly číslovací plány a postupy uplatňovány způsobem, který zaručí rovné zacházení se všemi poskytovateli veřejně přístupných služeb elektronických komunikací a obecněji uživateli čísel v celé Evropské unii . Členské státy zejména zajistí, aby podnik, jemuž byla přidělena určitá skupina čísel, nediskriminoval jiné poskytovatele služeb elektronických komunikací a uživatele , pokud jde o skupiny čísel používané pro přístup k jejich službám.“ - Pozměňovací návrh 69 Tento pozměňovací návrh je přijatelný v té části, kde vyjasňuje, že harmonizace se omezuje na zvláštní čísla nebo skupiny čísel. Vypuštění odkazu na postup pro naléhavé případy je rovněž přijatelné. Přeshraničním přístupem k vnitrostátním číslům se však zabývá směrnice o univerzální službě a odkaz na ni proto není v tomto kontextu vhodný. Navíc odkaz na možnost vytvoření zásad stanovování sazeb by měla být zachována, neboť je to významná oblast, kde může být potřeba další harmonizace v zájmu vnitřního trhu. Čl. 1 – bod 11 – písm. b pozměňujícího aktu; Čl. 10 – odst. 4 směrnice 2002/21/ES: „4. Členské státy podporují harmonizaci zvláštních čísel nebo skupiny čísel v rámci Společenství, jestliže to podporuje fungování vnitřního trhu nebo rozvoj celoevropských služeb. Komise může přijmout vhodná technická prováděcí opatření, která mohou zahrnovat vytvoření zásad stanovování sazeb u zvláštních čísel nebo skupiny čísel a na zajištění přiměřeného přeshraničního přístupu k vnitrostátnímu číslování používanému pro základní služby, jako je poskytování informací o účastnických číslech . Prováděcí opatření mohou BERT [orgánu] přidělit zvláštní povinnosti při uplatňování těchto opatření. Tato opatření, jež mají za účel doplnit tuto směrnici o jiné než podstatné prvky, se přijmou v souladu s regulativním postupem s kontrolou, uvedeným v čl. 22 odst. 3.“ - Pozměňovací návrh 70 Komise obecně vítá dodatečnou podporu, kterou tento pozměňovací návrh přináší s cílem podpořit odpovídající hospodářskou soutěž v oblasti infrastruktury formou přiměřeného sdílení zařízení. S ohledem na odstavec 1 by však nebylo přiměřené poskytovat přístup všem pasivním síťovým prvkům (jako například nenasvícená vlákna), ledaže má dotčený podnik významnou tržní sílu a v takovém případě by mohl podléhat opatřením týkajícím se přístupu podle článku 12 přístupové směrnice. Změny učiněné Komisí v bodu odůvodnění 27 (v kontextu pozměňovacího návrhu 27) mají za cíl objasnit tento přístup tím, že jasně vysvětlují, že sdílení zařízení může odpovídat různým cílům v závislosti na tom, zda se použije v kontextu symetrické regulace nebo asymetrické regulace (významná tržní síla). Zatímco v odstavci 2a je nezbytné zachovat přiměřené pobídky pro investujícího operátora pomocí přiměřeného sdílení rizika, stanovená metodika pro sdílení rizika by měla být konzistentní s metodikou již používanou vnitrostátními regulačními orgány v rámci asymetrické regulace v souladu s článkem 13 přístupové směrnice, zatímco náklady na použitý kapitál jsou upraveny pomocí příslušné rizikové prémie. Čl. 1 – bod 13 pozměňujícího aktu; Článek 12 směrnice 2002/21/ES: „Společné umístění a sdílení síťových prvků a přiřazených zařízení poskytovatelů sítí elektronických komunikací 1. Pokud má podnik zajišťující sítě elektronických komunikací podle vnitrostátních právních předpisů právo na instalování zařízení na veřejném nebo soukromém majetku, nad nebo pod ním, nebo může využít výhody postupu pro vyvlastnění nebo využití majetku, vnitrostátní regulační orgány uloží , při plném zohlednění zásady proporcionality, sdílení takových zařízení nebo majetku, včetně vstupů do budov, elektrického vedení na budovách, stožárů, antén, věžových a jiných podpůrných konstrukcí, kabelovodů, potrubí, vstupních šachet a rozvodných skříní a všech dalších neaktivních síťových prvků . 2. Členské státy mohou požadovat, aby držitelé práv uvedení v odstavci 1 sdíleli zařízení nebo majetek (včetně fyzického společného umístění), nebo přijmout opatření pro usnadnění koordinace veřejných prací z důvodu ochrany životního prostředí, veřejného zdraví, veřejné bezpečnosti nebo z důvodu nutnosti splnit cíle územního plánování teprve po uplynutí přiměřené lhůty k veřejné konzultaci, během níž musí být všem zúčastněným stranám dána příležitost vyjádřit své názory. Taková ujednání o sdílení nebo koordinaci mohou zahrnovat pravidla pro rozdělení nákladů na sdílení zařízení nebo majetku. 2a. Členské státy dbají na to, aby vnitrostátní regulační orgány měly, po uplynutí přiměřené lhůty k veřejné konzultaci, během níž musí být všem zúčastněným stranám dána příležitost vyjádřit své názory, pravomoci požadovat, aby držitelé práv uvedení v odstavci 1 sdíleli zařízení nebo majetek (včetně fyzického společného umístění), s cílem podporovat inovace a účinné investice do infrastruktury. Taková ujednání o sdílení nebo koordinaci mohou zahrnovat pravidla pro rozdělení nákladů na sdílení zařízení nebo majetku, případně upravená s ohledem na riziko, a mohou také zajistit sdílení rizik mezi dotčenými podniky . 2b. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní regulační orgány sestavily podrobný soupis povahy, dostupnosti a geografického umístění zařízení uvedených v odstavci 1 na základě informací poskytnutých držiteli práv podle tohoto odstavce a zpřístupnily jej zúčastněným stranám. 2c. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány ve spolupráci s vnitrostátními regulačními orgány s ohledem na veřejné práce uvedené v odstavci 2 a na další odpovídající zařízení nebo majetek vytvořily koordinační postupy, které mohou zahrnovat postupy zajišťující, aby zúčastněné strany byly informovány o odpovídajících zařízeních či majetku a o probíhajících nebo plánovaných pracích, že jim takové práce budou oznámeny včas a sdílení je usnadněno v co nejširším rozsahu. 3. Opatření přijatá vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s tímto článkem musí být objektivní, průhledná, nediskriminační a přiměřená.“ - Pozměňovací návrh 71 Pozměňovací návrh přináší několik účelných vyjasnění. Změna výrazu „vnitrostátní regulační orgán“ na „příslušný orgán“ však není nezbytná (srovnej článek 3 rámcové směrnice). Je rovněž důležité poznamenat, že se toto ustanovení týká jiného druhu situací než požadavků při narušení soukromí, jimiž se zabývá čl. 4 odst. 3 směrnice 2002/58/ES (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích), a tudíž je pro případy řešené v tomto článku třeba jiného souboru pravidel a postupů. Možnost dodatečných vnitrostátních opatření umožňuje členským státům zohlednit konkrétní vnitrostátní podmínky. Čl. 1 – bod 14 pozměňujícího aktu; Článek 13a směrnice 2002/21/ES: „1. Členské státy zajistí, aby podniky zajišťující veřejné komunikační sítě nebo poskytující veřejně přístupné služby elektronických komunikací přijaly vhodná technická a organizační opatření k ochraně bezpečnosti svých sítí nebo služeb. S ohledem na technický stav tato opatření zajistí takovou úroveň bezpečnosti, která odpovídá míře představovaného rizika. Opatření je třeba přijmout zejména s cílem předejít dopadu bezpečnostních událostí na uživatele a na vzájemně propojené sítě a tento dopad minimalizovat. 2. Členské státy zajistí, aby podniky zajišťující veřejné komunikační sítě podnikly vhodné kroky k zajištění integrity svých sítí, a tím zajistily kontinuitu dodávek služeb, jež se prostřednictvím těchto sítí poskytují. Příslušné v V nitrostátní regulační orgány budou před přijetím specifických opatření pro bezpečnost a integritu sítí elektronické komunikace pravidelně konzultovat s poskytovateli služeb elektronických komunikací. 3. Členské státy zajistí, aby podniky zajišťující veřejné komunikační sítě nebo poskytující veřejně přístupné služby elektronických komunikací oznámily příslušnému vnitrostátnímu regulačnímu orgánu narušení bezpečnosti nebo ztrátu integrity s významným dopadem na provoz sítí nebo služeb. Dotyčný příslušný vnitrostátní regulační orgán případně informuje příslušný vnitrostátní regulační orgán jiného členského státu a ENISA . Je-li ve veřejném zájmu případ narušení zveřejnit, může příslušný vnitrostátní regulační orgán informovat veřejnost. Jednou ročně předloží příslušný vnitrostátní regulační orgán Komisi souhrnnou zprávu o oznámeních obdržených a opatřeních přijatých v souladu s tímto odstavcem. 4. Komise může přijmout vhodná technická prováděcí opatření za účelem harmonizace opatření uvedených v odstavcích 1, 2 a 3, včetně opatření vymezujících okolnosti, formát a postupy týkající se požadavků na oznámení , přičemž v nejvyšší míře zohlední stanovisko a to po konzultaci ENISA . Přijetí těchto technických prováděcích opatření nesmí členským státům bránit v přijetí dodatečných požadavků, které jim umožní plnit cíle stanovené v odstavcích 1 a 2. Pravidla o informování o narušení se uplatňují v souladu se směrnicí 2002/58/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací( . Tato prováděcí opatření, jež mají tuto směrnici doplnit o jiné než podstatné prvky, se přijmou v souladu s regulativním postupem s kontrolou, uvedeným v čl. 22 odst. 3. Ze závažných naléhavých důvodů může Komise použít postup pro naléhavé případy, uvedený v čl. 22 odst. 4. __________ ( Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37. “. - Pozměňovací návrh 72 Pozměňovací návrh přináší vyjasnění. Doplnění kritéria udržitelnosti však není přijatelné, neboť by oslabilo návrh Komise. Čl. 1 – bod 14 pozměňujícího aktu; Čl. 13b – odst. 1 směrnice 2002/21/ES: „1. Členské státy zajistí, aby příslušné vnitrostátní regulační orgány měly pravomoc vydat pro podniky zajišťující veřejné komunikační sítě nebo poskytující veřejně přístupné služby elektronických komunikací závazné pokyny za účelem provedení ustanovení článku 13a. Závazné pokyny budou přiměřené a hospodářsky a technicky udržitelné a budou zavedeny v přiměřené době. “ Pozměňovací návrh 74 Pozměňovací návrh přináší vyjasnění. Je však třeba zohlednit skutečnost, že v tomto ustanovení se „bezpečnost“ vztahuje jak na služby, tak na sítě, zatímco „integrita“ se týká pouze sítí. Čl. 1 – bod 14 pozměňujícího aktu; Čl. 13b – odst. 2 – písm. a směrnice 2002/21/ES: „a) poskytly informace potřebné k posouzení bezpečnosti a /nebo integrity jejich služeb a sítí, včetně podkladů k bezpečnostní politice; a“. - Pozměňovací návrh 75 Pozměňovací návrh posiluje ustanovení. Doplnění výrazu „příslušné“ k „vnitrostátním regulačním orgánům“ je však zbytečné. Čl. 1 – bod 14 pozměňujícího aktu; Čl. 13b – odst. 3 směrnice 2002/21/ES: „3. Členské státy zajistí, aby příslušné vnitrostátní regulační orgány měly všechny pravomoci nezbytné k vyšetření případů nedodržení pokynů, spolu s jejich dopady bezpečnosti a integrity sítí. “ - Pozměňovací návrh 77 Komise může přijmout zachování čl. 14 odst. 3 rámcové směrnice, ale nesouhlasí se změnami učiněnými v tomto pozměňovacím návrhu. Pozměněný návrh tudíž upouští od ustanovení v pozměňujícím aktu vypuštěním tohoto odstavce ze směrnice. Čl. 1 – bod 15 – písm. b pozměňujícího aktu se vypouští. - Pozměňovací návrh 80 Komise může v zásadě přijmout změnu čl. 16 odst. 1 rámcové směrnice v tomto pozměňovacím návrhu, ale považuje odkaz na doporučení za nadbytečný, neboť povinnost vnitrostátních regulačních orgánů zohlednit doporučení je již vhodněji zahrnuto v čl. 15 odst. 3. Čl. 1 – bod 17 – písm. a pozměňujícího aktu; Čl. 16 – odst. 1 směrnice 2002/21/ES: „Vnitrostátní regulační orgány provedou analýzu relevantních trhů při zohlednění trhů uvedených v doporučení, přičemž a v nejvyšší míře zohlední pokyny. Členské státy zajistí, aby tato analýza byla případně provedena ve spolupráci s vnitrostátními orgány na ochranu hospodářské soutěže.“ - Pozměňovací návrh 84 Komise může přijmout vypuštění odkazu na postup pro naléhavé případy z tohoto pozměňovacího návrhu, ale nesouhlasí s tím, aby byl regulativní postup s kontrolou rozšířen tak, aby se vztahoval na prováděcí opatření podle čl. 17 odst. 1, neboť taková opatření jsou nezávaznými akty. Čl. 1 – bod 18 – písm. c pozměňujícího aktu; Čl. 17 – odst. 6a směrnice 2002/21/ES: „6a. Prováděcí opatření uvedená v odstavcích 1, 4 a 6, jež mají tuto směrnici doplnit o jiné než podstatné prvky, se přijmou v souladu s regulativním postupem s kontrolou, uvedeným v čl. 22 odst. 3.“ - Pozměňovací návrh 85 Znění odstavce 1 tohoto pozměňovacího návrhu by Komisi umožnilo přijmout opatření pouze zpětně – poté, co by rozdílné provádění regulačních úkolů již vytvořilo překážku vnitřního trhu. Komise navíc musí být schopna vydat doporučení podle tohoto článku, které by bylo rychlým a pružným právně nevynutitelným aktem. Odstavec 2 se tudíž zachovává. Komise může přijmout vypuštění odkazu na postup pro naléhavé případy uvedený v článku 3. Změna odst. 4 písm. c) se zamítá, neboť by Komisi dala nadměrně široké pravomoci v rámci postupu projednávání ve výborech, které by přesahovaly otázky týkající se spotřebitele zahrnuté ve směrnici o univerzální službě, a tudíž jdoucí nad rámec předpisového rámce, zatímco prováděcí opatření, která mají být přijata podle článku 19, jsou omezena na otázky, jimiž se zabývá předpisový rámec. Doplňující znění odst. 4 písm. d) je nutné pro jednotnost terminologie používané při řešení této otázky. Vypuštění odstavce 5 nemůže být přijato: představuje nadbytečné omezení úkolů [orgánu], jehož zkušenosti mohou být užitečné při poskytování poradenství Komisi ohledně těchto otázek. Čl. 1 – bod 20 pozměňujícího aktu; Článek 19 směrnice 2002/21/ES: „1. Aniž je dotčen článek 9 této směrnice a články 6 a 8 směrnice 2002/20/ES (autorizační směrnice) a zjistí-li Komise, že rozdílné provádění regulačních úkolů uvedených v této směrnici a ve zvláštních směrnicích ze strany vnitrostátních regulačních orgánů může vytvářet tvoří překážku pro jednotný trh, může Komise vydat doporučení nebo rozhodnutí o harmonizovaném uplatňování ustanovení této směrnice a zvláštních směrnic ve snaze podpořit plnění cílů stanovených článkem 8, přičemž v nejvyšší míře zohlední případné stanovisko BERT [orgánu]. 2. V případech, kdy Komise vydá doporučení podle odstavce 1, musí jednat v souladu s postupem uvedeným v čl. 22 odst. 2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní regulační orgány při plnění svých úkolů tato doporučení v nejvyšší míře zohlednily. Pokud se vnitrostátní regulační orgán rozhodne se doporučením neřídit, informuje o tom Komisi s odůvodněním svého postoje. 3. Rozhodnutí uvedené v odstavci 1, jež má tuto směrnici doplnit o jiné než podstatné prvky, se přijme v souladu s regulativním postupem s kontrolou, uvedeným v čl. 22 odst. 3. 4. Opatření přijatá podle odstavce 1 mohou zahrnovat určení harmonizovaného nebo koordinovaného přístupu k řešení těchto otázek: a) jednotné provádění regulačních přístupů, včetně regulačního ošetření nových služeb , trhů na nižší než vnitrostátní úrovni a přeshraničního ch obchodu se služ e bami elektronických komunikací poskytovaných podnikům; b) otázky přidělování čísel , jmen a adres, včetně skupin čísel, přenositelnosti čísel a identifikátorů, systémů převodu čísel a adres a přístupu k tísňovým službám 112; c) spotřebitelské otázky nezahrnuté ve směrnici 2002/22/ES (směrnice o univerzální službě) , zejména zahrnující přístupnost zdravotně postižených koncových uživatelů ke službám a zařízením elektronických komunikací; d) regulační účetnictví, včetně výpočtu investičního rizika . 5. [Orgán] může z vlastního podnětu Komisi poradit, zda by mělo být přijato opatření podle odstavce 1.“ - Pozměňovací návrh 86 Odkaz na „společné rozhodnutí“ v tomto pozměňovacím návrhu musí být zamítnut. Vnitrostátní regulační orgány mohou přijímat pouze závazná rozhodnutí, která se vztahují na jejich území. Možnost přijímat společná rozhodnutí by omezovala práva členských států; existovaly by rovněž problémy ohledně určení příslušného soudu pro vynášení takových rozhodnutí. Vnitrostátní regulační orgány by však mohly koordinovat rozhodnutí použitelná na dotčené podniky provozující svou činnost na jejich vnitrostátním území a v jejich jurisdikci a dohodovat se na nich. Čl. 1 – bod 22 pozměňujícího aktu; Čl. 21 – odst. 2 – pododstavec 1 směrnice 2002/21: „ 2. Každá strana může předložit spor příslušným vnitrostátním regulačním orgánům. Vnitrostátní regulační orgány koordinují své úsilí a případně konzultují v rámci BERT [orgán] s cílem dosáhnout jednotného vyřešení sporu , pokud možno v rámci přijetí společného rozhodnutí, v souladu se svými příslušnými pravomocemi podle vnitrostátního práva a cíli stanovenými v článku 8. Veškeré povinnosti, které podnikům stanoví vnitrostátní regulační orgány v rámci řešení sporu, musí být v souladu s ustanoveními této směrnice a s ustanoveními zvláštních směrnic.“ S ohledem na přístupovou směrnici: Pozměňovací návrhy 91, 95, 98, 100, 101, 103 a 105. - Pozměňovací návrh 91 Doplnění odkazu na konkrétní služby, jako jsou navrhované služby v oblasti poskytování informačních služeb o účastnických číslech, není v rámci předpisového rámce EU vhodné. Předpisový rámec nesmí činit rozdíly mezi službami náležejícími do téže kategorie, v tomto konkrétním případě vybráním poskytování informačních služeb o účastnických číslech z obecnější kategorie služeb informační společnosti, do níž náleží. Přístup k informačním službám o účastnických číslech by potenciálně vyvolal otázky ochrany osobních údajů; není navíc jasné, zda je proplácení částek mezi poskytovateli přístupu a poskytovateli informačních služeb o účastnických číslech otázkou přístupu. Čl. 2 – bod 1 pozměňujícího aktu; čl. 2 – písm. a směrnice 2002/19/ES; „a) „přístupem“ se rozumí zpřístupnění zařízení nebo služeb jinému podniku na základě stanovených podmínek, výlučně nebo nevýlučně, za účelem poskytování služeb elektronických komunikací, včetně poskytování služeb informační společnosti nebo služeb obsahu vysílání. Vztahuje se mimo jiné na: přístup k síťovým prvkům a přiřazeným zařízením, což může zahrnovat připojení zařízení pevnými nebo jinými než pevnými prostředky (zejména to zahrnuje přístup k účastnickému vedení a k zařízením a službám nezbytným k poskytování služeb prostřednictvím účastnického vedení); přístup k fyzické infrastruktuře včetně budov, kabelovodů a stožárů; přístup k příslušným softwarovým systémům včetně systémů podpory provozu; přístup k převodu čísel nebo k systémům nabízejícím funkci na stejné úrovni; přístup poskytovatelů informačních služeb o účastnických číslech k nezbytným informacím o účastnících a k mechanismu proplacení částek fakturovaných konečným uživatelům; přístup k pevným a mobilním sítím, zejména pro roaming; přístup k systémům podmíněného přístupu pro digitální televizní služby; a přístup ke službám virtuálních sítí.“ - Pozměňovací návrh 95 Doplnění odkazu na konkrétní služby, jako jsou navrhované služby uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. a), s ohledem na informační služby o účastnických číslech není v rámci předpisového rámce EU vhodný. Předpisový rámec nesmí činit rozdíly mezi službami náležejícími do téže kategorie, v tomto konkrétním případě vybráním poskytování informačních služeb o účastnických číslech z obecnější kategorie služeb informační společnosti, do níž náleží. Pokud jde o navrhovanou analýzu různých podmínek hospodářské soutěže v členských státech při posuzování přiměřenosti opatření, má Komise pochybnosti o její proveditelnosti, neboť tento úkol by vyžadoval geografickou analýzu trhů, kterou lze provést pouze jako část vymezení trhu, což je krok, který podle čl. 5 odst. 1 není povinný, neboť souvisejícími povinnostmi a podmínkami není dotčena existence významné tržní síly. Existuje tudíž významné riziko, že by toto navrhované ustanovení vytvořilo určité nejasnosti a právní nejistotu. Čl. 2 – bod 2 pozměňujícího aktu; Článek 5 směrnice 2002/19/ES: „Odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto: „1. Při uskutečňování cílů stanovených článkem 8 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) vnitrostátní regulační orgány podporují a v případě potřeby zajišťují v souladu s ustanoveními této směrnice odpovídající přístup a propojení, jakož i interoperabilitu služeb a plní své úkoly způsobem, který podporuje účinnost, trvalou hospodářskou soutěž, investice a inovace a koncovým uživatelům přináší co nejvyšší výhody. Aniž jsou dotčena opatření, která mohou být přijata vůči podnikům s významnou tržní silou v souladu s článkem 8, musí mít vnitrostátní regulační orgány zejména pravomoc uložit: a) v míře, která je nezbytná k zabezpečení spojení konec–konec nebo přístupu ke službám za spravedlivých a přiměřených podmínek třetí strany jako např. k poskytování informačních služeb o účastnických číslech , povinnosti podnikům, které kontrolují přístup ke koncovým uživatelům, v odůvodněných případech rovněž povinnost propojovat jejich sítě, kde tomu tak ještě není, nebo učinit jejich služby interoperabilní za pomoci mechanismu proplácejícího poskytovatelům služeb částky fakturované koncovým uživatelům za spravedlivých, transparentních a přiměřených podmínek. ; b) v míře, která je nezbytná k zabezpečení přístupnosti koncovým uživatelům ke službám digitálního rozhlasového a televizního vysílání stanovených členským státem, operátorům povinnosti poskytovat za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek přístup k dalším zařízením uvedeným v příloze I části II. 2. Povinnosti a podmínky uložené v souladu s odstavcem 1 musí být objektivní, průhledné, přiměřené a nediskriminační a uplatňují se v souladu s postupy podle článků 6, 7 a -7a směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice). Při posuzování přiměřenosti ukládaných opatření zohlední vnitrostátní regulační orgány členského státu rozdílnou situaci hospodářské soutěže v různých částech tohoto členského státu. ““ - Pozměňovací návrh 98 Zatímco vložení výrazu „včetně jakýchkoli omezení přístupu ke službám a aplikacím“ přináší účelné vyjasnění v kontextu služeb nové generace, zvláštní odkaz na řízení přenosu by byl nepřiměřený. Čl. 2 – bod 6a (nový) pozměňujícího aktu; Čl. 9 – odst. 1 směrnice 2002/19/ES: „ 6a) V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Vnitrostátní regulační orgány mohou v souladu s ustanoveními článku 8 uložit v souvislosti s propojením a/nebo přístupem povinnosti týkající se průhlednosti, vyžadující, aby operátoři zveřejnili určité informace, jako jsou účetní informace, technické specifikace, charakteristiky sítě, včetně jakýchkoli omezení přístupu ke službám nebo aplikacím, politiky řízení přenosu, smluvní podmínky pro její zajišťování a využívání a ceny.““ - Pozměňovací návrh 100 V odstavci 1 druhém pododstavci musí být zachováno slovo „může“, neboť se systematickým způsobem nepoužijí všechny povinnosti uvedené v písmenech a) až j), ale spíše se vyberou – všechny nebo jen část z nich – na základě analýzy vnitrostátního regulačního orgánu. Komise má kladný názor na ustanovení navržené v odst. 1 písm. fa), neboť by podpořilo investice do infrastruktury v prostředí přístupových sítí nové generace; tato povinnost je však duplicitní ve vztahu k pozměňovacímu návrhu 99 (přijatému Komisí), který mění čl. 9 odst. 4 směrnice 2002/19/ES takto: „Pokud se zjistí, že má operátor významnou tržní sílu na relevantním trhu podle článku 14 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) související s pevným přístupem na pevném místě, zajistí vnitrostátní regulační orgány bez ohledu na odstavec 3 zveřejnění referenční nabídky, která obsahuje alespoň prvky stanovené v příloze II.“ V odst. 2 písm. c) změny Komise k pozměňovacímu návrhu 100 odrážejí potřebu zajistit s cílem předcházení zbytečnému roztříštění regulačního rámce v členském státě a v celé EU, aby metodika pro sdílení podstupovaných rizik byla konzistentní s metodikou již používanou vnitrostátními regulačními orgány při asymetrické regulaci (tj. s významnou tržní silou) v souladu s článkem 13 přístupové směrnice, podle níž jsou náklady na použitý kapitál upraveny pomocí příslušné rizikové prémie. Čl. 2 – bod 8 pozměňujícího aktu; Článek 12 směrnice 2002/19/ES: „ 1. Vnitrostátní regulační orgán může v souladu s článkem 8 ukládat operátorům povinnost vyhovět oprávněným žádostem o přístup k určitým síťovým prvkům a přiřazeným zařízením a o jejich využívání, mimo jiné v situacích, v nichž se vnitrostátní regulační orgán domnívá, že by odmítnutí přístupu nebo nepřiměřené smluvní podmínky a podmínky s podobným účinkem bránily vývoji trvalého konkurenčního prostředí pro koncové uživatele, nebo že by byly v rozporu se zájmy koncových uživatelů. Od operátorů se mimo jiné požaduje může požadovat: a) poskytování přístupu třetím stranám k určitým síťovým prvkům a/nebo zařízením, včetně zpřístupnění účastnického vedení; b) vyjednávání v dobré víře s podniky, které žádají o přístup; c) aby nebyl dodatečně zrušen již poskytnutý přístup k zařízením; d) poskytování určitých služeb za velkoobchodních podmínek za účelem jejich dalšího prodeje třetími stranami; e) poskytování otevřeného přístupu k technickým rozhraním, protokolům nebo k jiným klíčovým technologiím, které jsou nepostradatelné pro interoperabilitu služeb nebo služeb virtuálních sítí; f) poskytování společného umístění nebo jiné formy sdílení zařízení, včetně sdílení kabelovodů, budov nebo vstupů do budov, antén, věžových a jiných podpůrných konstrukcí , stožárů, vstupních šachet, rozvodných skříní a dalších neaktivních síťových prvků ; fa) poskytování třetím stranám srovnávací nabídky pro udělení přístupu ke kabelovodům; g) poskytování určitých služeb potřebných k zajištění interoperability služeb konec-konec pro uživatele, včetně zařízení pro služby inteligentních sítí nebo roamingu v mobilních sítích; h) poskytování přístupu k systémům provozní podpory nebo podobným softwarovým systémům nezbytným k zajištění korektní hospodářské soutěže při poskytování služeb; i) propojování sítí nebo zařízení sítě; j) poskytování přístupu k doplňkovým službám, např. v souvislosti s totožností, místem a přítomností. Vnitrostátní regulační orgány mohou tyto povinnosti ještě spojit s podmínkami týkajícími se spravedlnosti, přiměřenosti a včasnosti. 2. Když vnitrostátní regulační orgány zvažují, zda uložit povinnosti podle odstavce 1, a zejména při posuzování, zda by takové povinnosti byly úměrné cílům stanoveným v článku 8 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice), zohlední zejména tyto faktory: a) technickou a ekonomickou proveditelnost využití nebo instalace konkurenčních zařízení s ohledem na rychlost vývoje trhu s přihlédnutím k povaze a druhu dotyčného propojení a přístupu, včetně proveditelnosti jiných vertikálních přístupových produktů, jako jsou kabelovody ; b) proveditelnost poskytování navrhovaného přístupu, s ohledem na dostupnou kapacitu; c) počáteční investice majitele zařízení s přihlédnutím ke všem veřejným investicím a rizikům této investice, včetně odpovídajícího rizika sdíleného podniky, které mají přístup k novým zařízením při ukládání povinností v oblasti cen podle článku 13 ; d) potřebu dlouhodobé ochrany hospodářské soutěže, zejména hospodářské soutěže v oblasti infrastruktury ; e) v případě potřeby veškerá příslušná práva duševního vlastnictví; f) poskytování celoevropských služeb. 3. Pokud se operátorovi ukládají v souladu s ustanovením tohoto článku povinnosti poskytovat přístup, mohou vnitrostátní regulační orgány stanovit technické a provozní podmínky, které musí poskytovatel a/nebo příjemci takového přístupu splnit tam, kde je to nezbytné pro zajištění běžného provozu sítě. Povinnosti splňovat určité normy nebo specifikace musí být v souladu s normami a specifikacemi stanovenými v souladu s článkem 17 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice).“ - Pozměňovací návrh 101 Je účelné vyjasnit, že metodika určování nákladů u regulované přístupové ceny by měla zakalkulovat rizika spojená s investicemi do infrastruktury přizpůsobením (pomocí rizikové prémie) minimální návratnosti použitého kapitálu. Z toho vyplývá, že žadatelé o přístup finančně přispívají na rizika nesená investujícím operátorem. Tato část znění odstavce 19 rámcové směrnice není nezbytná, neboť článek 19 by se použil v jeho znění. Poslední části pozměňovacího návrhu, která zavádí rozdílné regulační ošetření krátkodobých a dlouhodobých dohod, chybí proporcionalita, a tudíž by mohla mít za následek vytvoření regulačních překážek vstupu s tím účinkem, že by bránila hospodářské soutěži a investicím do infrastruktury. Čl. 2 – bod 8a (nový) pozměňujícího aktu; čl. 13 – odst. 1 směrnice 2002/19/ES: „ 8a) V článku 13 se odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. V případech, kdy z analýzy trhu vyplývá, že v důsledku nedostatku účinné hospodářské soutěže by mohl dotyčný operátor udržovat ceny na neúměrně vysoké úrovni nebo stlačovat ceny v neprospěch koncových uživatelů, může vnitrostátní regulační orgán v souladu s článkem 8 uložit povinnosti, týkající se úhrady nákladů a regulace cen, včetně nákladové orientace cena–povinnosti týkající se systémů nákladového účetnictví, za poskytování určitých druhů propojení a/nebo přístupu. Při stanovení přístupových cen Vvnitrostátní regulační orgány , aniž jsou dotčena ustanovení čl. 19 písm. d) směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice), přihlédnou k investicím provedeným operátorem a umožní mu přiměřenou návratnost odpovídajícího použitého kapitálu včetně případné prémie odrážející rizika s nimi spojená s přihlédnutím k rizikům s tím spojeným a k vhodnému sdílení rizik mezi investory a podniky, které mají přístup k novým zařízením, včetně dlouhodobých a krátkodobých dohod o sdílení rizik . ““ - Pozměňovací návrh 103 V odstavci 1 prvním pododstavci musí být slovo „pevných“ zamítnuto, neboť není technologicky neutrální. V odstavci 2 musí být použito slovo „požadavek“ namísto „návrh“, neboť musí být zachována jednotnost se zněním použitým v čl. 8 odst. 3 směrnice 2002/19/ES. V odst. 2 písm. a) se zamítá slovo „velkoobchodních“, neboť problém hospodářské soutěže může být zjištěn na maloobchodní úrovni, i když k regulačnímu zásahu dojde na úrovni velkoobchodní. Pro účely jasnosti byl doplněn odst. 2 písm. c) a byl změněn odstavec 3. Znění odst. 2 písm. ba) bylo přizpůsobeno s ohledem na čl. 8 odst. 4 směrnice 2002/19/ES. Čl. 2 – bod 9 pozměňujícího aktu; Čl. 13a – odst. 1 až 3 směrnice 2002/19/ES: „1. Vnitrostátní regulační orgán může v souladu s ustanoveními článku 8, a zejména s čl. 8 odst. 3 druhým pododstavcem, vertikálně integrovaným podnikům uložit jako výjimečné opatření povinnost umístit činnosti spojené s velkoobchodním poskytováním pevných přístupových produktů do nezávisle provozované obchodní jednotky. Tato obchodní jednotka dodává přístupové produkty a služby všem podnikům, včetně dalších obchodních jednotek v rámci mateřské společnosti, ve stejných časových lhůtách a za stejných smluvních podmínek, obsahujících i úrovně cen a služeb, a prostřednictvím stejných systémů a procesů. 2. V případech, kdy má vnitrostátní regulační orgán v úmyslu uložit povinnost funkčního oddělení, předloží Komisi návrh požadavek, který obsahuje: a) důkaz o tom, že uložením a vymáháním v přiměřeném časovém rámci vhodných povinností uvedených v článcích 9–13 , a to při řádném zohlednění nejlepší regulační praxe, za účelem dosažení účinné hospodářské soutěže po provedení koordinované analýzy relevantních trhů v souladu s postupem pro analýzu trhu, stanoveným článkem 16 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice), se trvale nedařilo a nepodaří dosáhnout účinné hospodářské soutěže a že na několika analyzovaných trzích velkoobchodních výrobků přetrvávají vážné problémy s hospodářskou soutěží nebo že tyto trhy selhávají ; ab) důkaz o tom, že je malá nebo žádná naděje na dosažení hospodářské soutěže v oblasti infrastruktury v rozumném čase; b) analýzu očekávaného dopadu na regulační orgán, podnik , především na jeho zaměstnance, a na jeho motivaci investovat do své sítě a na další zúčastněné strany, a zejména analýzu očekávaného dopadu na hospodářskou soutěž v oblasti infrastruktury a zejména možných negativních dopadů na spotřebitele; ba) analýzu důvodu prokazujícího, že tento závazek by byl nejúčinnějším prostředkem pro posílení nápravných opatření pro řešení problémů hospodářské soutěže/selhávání trhů prokazující, že tento závazek by splnil požadavky čl. 8 odst. 4 směrnice 2002/19/ES ; c) předlohu navrhovaného opatření. 3. Vnitrostátní regulační úřad do svého návrhu Návrh opatření zahrne návrh opatření, jež musí obsahovat následující prvky: a) přesnou povahu a úroveň oddělení; b) údaje o majetku oddělené obchodní jednotky a o produktech nebo službách, které bude tato jednotka poskytovat; c) ujednání o řízení, která zajišťují nezávislost zaměstnanců oddělené obchodní jednotky, a odpovídající motivační strukturu; d) pravidla pro zajištění dodržování povinností; e) pravidla pro zajištění průhlednosti provozních postupů, zejména ve vztahu k dalším zúčastněným stranám; f) program sledování pro zajištění dodržování povinností, včetně zveřejnění výroční zprávy.“ - Pozměňovací návrh 105 Komise může přijmout všechny změny přílohy II přístupové směrnice učiněné tímto pozměňovacím návrhem, neboť zlepšují technologickou neutralitu ustanovení, s výjimkou změny, kdy Parlament vypustil poznámku pod čarou v části A bodu 2 a v části B bodu 1. Tato poznámka pod čarou obsahuje důležité upřesnění vztahující se k obavám o veřejnou bezpečnost. Čl. 2 – bod 10a (nový) pozměňujícího aktu; Příloha II směrnice 2002/19/ES: „Minimální seznam položek, které musí být obsaženy v referenční nabídce pro velkoobchodní zpřístupnění infrastruktury sítí ; včetně sdíleného nebo plného zpřístupnění účastnického vedení na pevném místě , kterou zveřejní operátoři [...] s významnou tržní silou . Pro účely této přílohy se rozumí: a) „úsekem účastnického vedení“ část účastnického vedení, která spojuje koncový bod sítě se soustřeďovacím bodem nebo s určeným mezilehlým přístupovým bodem v pevné veřejné elektronické komunikační síti; b) „zpřístupněním účastnického vedení“ plné zpřístupnění účastnického vedení a sdílený přístup k účastnickému vedení; nemá za následek změnu vlastnictví účastnického vedení; c) „plným zpřístupněním účastnického vedení“ se rozumí poskytování přístupu k účastnickému vedení nebo k úseku účastnického vedení operátora operátorů s významnou tržní silou , které umožňuje úplné využití kapacity infrastruktury sítě ; d) „sdíleným přístupem k účastnickému vedení“ se rozumí poskytování přístupu k účastnickému vedení nebo k úseku účastnického vedení operátora s významnou tržní silou oprávněnému operátorovi, které umožňuje využití určené části kapacity infrastruktury sítě, jako je část frekvence nebo její ekvivalent ; A. Podmínky pro zpřístupnění účastnického vedení 1. Síťové prvky, k nimž se nabízí přístup, zahrnují zejména tyto prvky spolu s příslušnými souvisejícími zařízeními : a) přístup k účastnickým vedením a úsekům účastnického vedení ; b) sdílený přístup k síti na vhodných lokalitách, které nabízí funkci na stejné úrovni jako přístup účastnického vedení tam, kde tento přístup není technicky nebo hospodářsky proveditelný ; ba) přístup ke kabelovodům, který umožní instalaci přístupových sítí a sítí páteřního propojení (backhaul); 2. Informace týkající se lokalit pro fyzický přístup ( včetně rozvodných skříní a rozvodů , dostupnosti účastnických vedení a úseků účastnického vedení, kabelovodů a zařízení páteřního propojení v určených částech přístupové sítě a dostupnost v rámci kabelovodů ; 3. Technické podmínky vztahující se k přístupu k účastnickým vedením, úsekům účastnického vedení a kabelovodů , včetně technických vlastností páru [...] vodičů a/ nebo optických kabelů, kabelových rozvaděčů, kabelovodů a souvisejících zařízení ; 4. Postupy pro objednávání a poskytování, omezování používání. B. Služby společného umístění 1. Informace o stávajících příslušných prostorách operátora s významnou tržní silou nebo umístění zařízení a jeho plánované aktualizaci( .“ __________ ( Dostupnost těchto informací může být omezena pouze na zainteresované strany, aby se zamezilo obavám o veřejnou bezpečnost. (Zbytek přílohy nezměněn) S ohledem na autorizační směrnici: Pozměňovací návrhy 106, 107, 108/rev, 121 a 125. - Pozměňovací návrh navržený Komisí v důsledku pozměňovacího návrhu 108/rev Komise považuje za vhodné zahrnout definici „celoevropských sítí nebo služeb bezdrátových elektronických komunikací“ do článku 2 autorizační směrnice jako důsledek změn jejího návrhu vyplývajících z pozměňovacího návrhu Evropského parlamentu 108/rev. Čl. 3 – bod 1 pozměňujícího aktu; Čl. 2 – bod 2 směrnice 2002/20/ES: „V článku 2 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Rovněž se použijeí tayto definice: a) „obecným oprávněním“ se rozumí právní rámec zřízený členským státem v souladu s touto směrnicí, který zaručuje práva na zajišťování sítí nebo poskytování služeb elektronických komunikací a který stanoví povinnosti zvláštní pro tuto oblast, které se mohou vztahovat na všechny nebo na určité druhy sítí a služeb elektronických komunikací; aa) „ celoevropskými sítěmi nebo službami bezdrátových elektronických komunikací” se rozumí sítě nebo služby bezdrátových elektronických komunikací, které mají rozměr vnitřního trhu a zahrnují nejméně tři členské státy .““ - Pozměňovací návrh 106 Cílem pozměňovacího návrhu je usnadnit poskytování a zavádění služeb, které jsou dodávány na přeshraničním základě, aniž by existovala potřeba nějaké zvláštní infrastruktury (např. VoIP). Požadavek, aby všechny podniky poskytující přeshraniční služby podnikům ve více členských státech, podléhaly „stejnému režimu ve všech členských státech“, je však příliš nepřesný a příliš obecný, aby mohl být proveden v praxi. Jedná se spíše o úsilí než o konkrétní povinnost. Mimo to je odkaz na „jeden postup zjednodušeného“ oznamování nejasný, ani není jasné, jak by se toto „zjednodušené“ oznamování lišilo od oznamování, které může vyžadovat vnitrostátní regulační orgán pro poskytování sítí a služeb elektronických komunikací. Čl. 3 – bod 2a (nový) pozměňujícího aktu; Čl. 3 – odst. 2 – pododstavec 1a (nový) směrnice 2002/20/ES: „(2a) V čl. 3 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Podniky poskytující přeshraniční služby elektronických komunikací podnikům ve více členských státech podléhají stejnému režimu ve všech členských státech a nejvýše jednomu postupu zjednodušeného oznamování v každém dotčeném členském státě.““ - Pozměňovací návrh 107 Změny provedené v čl. 5 odst. 2, 3 a 4 činí znění jasnějším. V pátém pozměněném pododstavci čl. 5 odst. 2, který začíná slovy: „Je-li individuální právo …“, by povinnost přezkoumání každých pět let měla být zachována, neboť poskytnutí prostředku k ověření nezaručuje provedení přezkoumání. Změny čl. 5 odst. 1 nejsou přijatelné, neboť by znamenaly oslabení či dokonce krok zpět ve srovnání se stávajícími právními předpisy, které stanoví přísnější podmínky pro žádosti o individuální práva na užívání spektra. V čl. 5 odst. 6 musí být zachován seznam opatření v oblasti hospodářské soutěže, které mohou členské státy přijmout, aby byla potvrzena pravomoc členských států konat v těchto záležitostech. Čl. 3 – bod 3 pozměňujícího aktu; Článek 5 směrnice 2002/20/ES: „1. V případech, kdy je to možné, zejména pokud je riziko škodlivé interference zanedbatelné, Ččlenské státy usnadňují nepodmiňují užívání rádiových frekvencí udělením individuálního práva na užívání, na základě obecných oprávnění . Členské státy mohou udělit individuální práva s cílem: ale zahrnou podmínky pro užívání takových rádiových frekvencí do obecného oprávnění a) zabránit možnosti škodlivé interference, aa) zajistit technickou kvalitu služby; ab) zajistit účinné užívání spektra; b) plnit jiné cíle obecného zájmu stanovené ve vnitrostátních právních předpisech, které jsou v souladu s právem Společenství ; nebo ba) dodržet opatření v souladu s článkem 6a . 2. Členské státy udělí na žádost individuální práva na užívání kterémukoli podniku, s výhradou článků 6, 6a a 7 a čl. 11 odst. 1 písm. c) této směrnice a jakýchkoli jiných pravidel, která zajišťují účinné využití těchto zdrojů v souladu se směrnicí 2002/21/ES (rámcová směrnice). Aniž jsou dotčena zvláštní kritéria a postupy přijaté členskými státy pro udělování práv na užívání rádiových frekvencí poskytovatelům služeb obsahu rozhlasového a televizního vysílání s ohledem na plnění cílů obecného zájmu v souladu s právními předpisy Společenství, udělují se taková práva na užívání prostřednictvím otevřených , objektivních, průhledných, nediskriminačních a přiměřených postupů a v případě rádiových frekvencí v souladu s ustanovením článku 9 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice). Tyto postupy mohou být výjimečně neotevřené v případech, kdy udělení individuálních práv na užívání rádiových frekvencí poskytovatelům služeb obsahu rozhlasového a televizního vysílání může být shledáno nezbytným pro splnění konkrétní podmínky předem stanovené a odůvodněné členským státem, která je nezbytná pro dosažení cíle obecného zájmu v souladu s právními předpisy Společenství. Při udělování práv na užívání stanoví členské státy, zda a za jakých podmínek může tato práva jejich držitel převádět. V případě rádiových frekvencí musí být tato ustanovení v souladu s články 9 a 9b směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice). Pokud členské státy udělí práva na užívání na omezenou dobu, musí být délka této doby přiměřená dotyčné službě z hlediska sledovaného cíle , přičemž se řádně zohlední potřeba poskytnout přiměřenou dobu na amortizaci investice . Jsou Je -li individuální právoa na užívání rádiových frekvencí udělovánoa na deset nebo více let a podniky si je nemohou mezi sebou převádět ani pronajímat, jak to umožňuje článek 9b směrnice 2002/21/ES ( rámcové směrnice ) , příslušný vnitrostátní orgán zajistí, aby měl každých pět let a poprvé pět let po svém vydání prostředky k ověření toho, že kritéria pro udělování takových individuálních práv na užívání jsou nadále používána a po dobu platnosti licence dodržována . Pokud tato kritéria již nelze uplatnit, individuální právo na užívání se změní na obecné oprávnění k užívání rádiových frekvencí s tím, že tato změna musí být oznámena předem a po uplynutí přiměřené lhůty nebo se toto právo stane volně převoditelným či pronajímatelným mezi podniky. 3. Rozhodnutí o udělování práv na užívání se přijímají, sdělují a zveřejňují co nejdříve poté, co vnitrostátní regulační orgán obdrží úplnou žádost, a sice do tří týdnů u čísel, která byla přidělena pro zvláštní účely v rámci národního číslovacího plánu, a do šesti týdnů u rádiových frekvencí, které byly přiděleny pro služby elektronických komunikací v rámci národního plánu přidělení frekvenčních pásem. Touto druhou lhůtou nejsou dotčeny žádné platné mezinárodní dohody týkající se užívání rádiových frekvencí nebo orbitálních poloh. 4. Pokud bylo po konzultaci se zúčastněnými stranami podle článku 6 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) rozhodnuto, že se mají práva na užívání čísel mimořádné ekonomické hodnoty udělovat cestou konkurenčních nebo srovnávacích výběrových řízení, mohou členské státy prodloužit maximální lhůtu tří týdnů až o další tři týdny. Na konkurenční nebo srovnávací výběrová řízení na rádiové frekvence se použije článek 7. 5. Členské státy neomezí počet práv na užívání, která mají být udělena, s výjimkou případů, kdy je to nezbytné pro zajištění účinného využití rádiových frekvencí v souladu s článkem 7. 6. Příslušné v V nitrostátní regulační orgány zajistí, aby byly rádiové frekvence využívány účinně a efektivně v souladu s čl. 8 odst. 2 a čl. 9 odst. 2 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice). Zajistí také, aby následkem převodu nebo akumulace práv na užívání rádiových frekvencí nedošlo k narušení hospodářské soutěže. Pro tyto účely mohou členské státy přijmout vhodná opatření, např. omezení a odejmutí práva na užívání rádiových frekvencí nebo jeho nucený prodej.“ – Pozměňovací návrh 108/rev Odkaz na „celoevropské sítě nebo služby elektronických komunikací“ v čl. 6a odst.1 písm. c) a d) v kontextu práv na užívání rádiového spektra může být přijatelný, pokud se pojem vztahuje k jakékoli síti nebo službě, která má rozměr vnitřního trhu nebo významný přeshraniční rozměr, aby byla omezena roztříštěnost postupů přidělování. Je tudíž vhodné vymezit v článku 2 autorizační směrnice pojem „celoevropské sítě nebo služby bezdrátových elektronických komunikací“; tato definice je proto zahrnuta v tomto pozměněném návrhu. Vypuštění odkazu na postup pro naléhavé případy může být přijato. Čl. 3 – bod 5 pozměňujícího aktu; Článek 6a směrnice 2002/20/ES: „Článek 6a Harmonizační opatření 1. Aniž je dotčen čl. 5 odst. 1 a 2 této směrnice a články 8b a 9 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) , může Komise přijmout prováděcí op