Musí být dokončen vývoj metod posouzení pro regulované nebezpečné látky a emise záření a nové metody posouzení by měly být postupně zaváděny do norem pro výrobky.

Mělo by být dokončeno vypracování určitých nových norem pro výrobky, např. pro inovativní výrobky, a úprava stávajících norem nutná k provádění nařízení (EU) č. 305/2011. Určité regulované aspekty, např. přístupnost staveb nebo udržitelné využívání přírodních zdrojů, musí být zahrnuty do harmonizovaných evropských norem pro výrobky.

Technická řešení v oblasti vodní dopravy vycházejí jak z evropských, tak z mezinárodních požadavků. Komise zvažuje vydání žádosti o normalizaci evropským normalizačním organizacím ve věci vypracování norem pro sdílení údajů v námořní dopravě na podporu iniciativy elektronických systémů v námořní dopravě a s cílem napomoci provádění vnitrostátních jednotných portálů a elektronického předávání údajů do příslušných systémů, zejména do systému Unie pro výměnu informací na moři, SafeSeaNet. V této souvislosti bude stanovena úzká vazba na iniciativy elektronické podpory nákladní dopravy, elektronického vyřizování celních záležitostí a elektronické navigace.

V souladu se svým sdělením o bezpečném a udržitelném využití dálkově řízených letadlových systémů (RPAS) Komise určila potřebu vypracovat strategii pro RPAS na evropské úrovni. To zahrnuje vymezení vhodného regulačního rámce, který by mohl být podpořen normami, které vypracují evropské normalizační organizace nebo mezinárodní normalizační organizace ve spolupráci s organizací EUROCAE a agenturou EASA.

Jakmile Evropský parlament a Rada přijmou budoucí nařízení o zdravotnických prostředcích a nařízení o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro, vydá Evropská komise pověření, v němž vyzve výbory CEN a CENELEC, aby ověřily, do jaké míry jsou hlavní požadavky a ostatní požadavky uvedené v budoucích nařízeních zahrnuty v normách.

Pacienti vyžadují bezpečné, vysoce kvalitní služby, aby měli důvěru v systémy zdravotní péče v celé Evropě. V zájmu přípravy evropských norem by měli své znalosti a zkušenosti spojit kliničtí pracovníci a zástupci regulačních orgánů, výzkumu a vývoje, jakož i akreditační a normalizační organizace. Pro jednotné řízení složitých systémů zdravotní péče by mohly konkrétní horizontální aspekty podléhat žádostem o normalizaci u Evropského výboru pro normalizaci v souladu s příslušnými právními předpisy a politikami Unie pro zdravotní péči.

Tato pracovní položka je podmíněna výsledkem široké konzultace zúčastněných stran prozatímně plánované na druhé pololetí roku 2014. Jestliže vyjádření zúčastněných stran povede k závěru, že by potřeby normalizace služeb v oblasti bezpečnosti spotřebitele, např. pokud jde o požární bezpečnost hotelů, získaly širokou podporu, měla by tato otázka zůstat otevřená.

V rámci směrnice o měřicích přístrojíchmůže Komise pověřit evropské normalizační organizace vypracováním norem s ohledem na stav mezinárodní normalizace a potřeby trhu. Tato činnost by se týkala nástrojů zahrnutých do oblasti působnosti směrnice, pro něž po poslední změně směrnice neexistuje žádná plně harmonizovaná norma nebo pro něž v důsledku technologických inovací existují pouze neúplné a/nebo zastaralé harmonizované normy.

3.3.8.Inteligentní dopravní systémy (ITS)

Za součást tohoto PPU se nadále považuje provádění akce uvedené v bodě 2.2.10 ročního pracovního programu Komise na rok 2014.

Komise zvažuje vydání žádosti o normalizaci ve věci vypracování norem pro budoucí generaci služeb automatického tísňového volání z vozidla (eCall), s ohledem na vývoj sítí mobilní komunikace a prostředí IP, a rovněž posouzení široké škály typů vozidel a služeb, jako jsou těžká nákladní vozidla, jednostopá motorová vozidla nebo sledování nebezpečného nákladu.

3.3.9.Mapování širokopásmové infrastruktury

Evropský parlament a Rada nedávno přijaly směrnici 2014/61/EU o opatřeních ke snížení nákladů na budování vysokorychlostních sítí elektronických komunikací. V této souvislosti by měly být zpřístupněny informace o fyzických infrastrukturách, které jsou k dispozici v oblasti budování.

Komise by mohla zvážit žádost o normalizaci společného jazyka, který by mohli využívat regulační orgány, ministerstva a provozovatelé / dodavatelé veřejných služeb, a zahrnout soubor postupných normalizovaných vrstev povolování, podrobností, typu (služba, infrastruktura, požadavek, mapy investic…). Tato norma pro mapování širokopásmové infrastruktury by měla v maximální míře čerpat z INSPIRE, technického pokynu k nařízení č. 1253/2013.

3.3.10.Elektronické zadávání veřejných zakázek/ elektronické katalogy

Interoperabilita a normalizace technologie elektronického zadávání veřejných zakázek představuje klíčovou strategii pro odstraňování technických překážek nebo dodatečných nákladů při podávání nabídek dodavatelů v mnoha systémech. K dosažení skutečně jednotného trhu by měli být předkladatelé nabídek včetně malých a středních podniků v ideálním případě schopni komunikovat a účastnit se na více trzích v různých systémech prostřednictvím svého oblíbeného nebo společného systému. Potřebu normalizace v oblasti elektronického zadávání veřejných zakázek důrazně potvrdila skupina odborníků pro elektronické zadávání veřejných zakázek (eTEG) ve zprávě vydané v únoru 2013, jež obsahovala řadu normalizačních kroků, které mají být provedeny co nejdříve.

3.3.11.Služby on-line hazardních her

Jak oznámila ve svém sdělení „Příprava uceleného evropského rámce pro on-line hazardní hry“, Komise zvažuje, zda by bylo přínosné zavést normy u zařízení pro hazardní hry. V souvislosti se žádostí o licenci na poskytování hazardních her příslušné orgány členského státu běžně vyžadují certifikaci zařízení pro hazardní hry poskytované on-line, a to včetně softwaru pro hazardní hry. Srovnatelná úroveň bezpečnosti on-line hazardních her v EU má rovněž snížit zbytečnou administrativní zátěž spojenou s různými vnitrostátními certifikačními postupy. Komise bude proto spolupracovat s členskými státy prostřednictvím skupiny odborníků v oblasti hazardních her a se zúčastněnými stranami v průmyslu, včetně normalizačních a akreditačních organizací, s cílem využít sdílené znalosti a zkušenosti.

3.4.Změna klimatu a Evropa účinně využívající zdroje

3.4.1.Fluorované skleníkové plyny

Nové nařízení o fluorovaných skleníkových plynech (č. 517/2014) zavádí dalekosáhlé změny politiky s cílem omezit používání fluorovaných skleníkových plynů v zařízeních, jako jsou klimatizační systémy, chlazení, pěny, protipožární zařízení a aerosoly. Komise tudíž předpokládá tyto akce:

zmapovat stávající normy a jejich význam pro druhy zařízení, pro které platí nové nařízení o fluorovaných skleníkových plynech,

vydat doporučení k přezkumu, aktualizaci a případné harmonizaci těchto norem na základě technologického pokroku s cílem umožnit bezpečné používání alternativ nepoškozujících životní prostředí a odstranit zbytečné překážky jejich využívání,

zahájit proces přezkumu v oblastech, kde je považován za nezbytný.

3.4.2.Zelená infrastruktura