EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 30.8.2019 COM(2019) 380 final 2019/0175(NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2020 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři a kterým se mění nařízení (EU) 2019/124, pokud jde o některá rybolovná práva v jiných vodách



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu V souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice má využívání živých biologických mořských zdrojů obnovit a zachovat populace lovených druhů nad úrovněmi, které jsou schopny poskytnout maximální udržitelný výnos. V této souvislosti je jedním z významných nástrojů každoroční stanovování rybolovných práv ve formě celkových přípustných odlovů (TAC) a kvót. Nařízení (EU) 2016/1139 ze dne 6. července 2016, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace, dále upřesňuje hodnoty úmrtnosti způsobené rybolovem, vyjádřené jako rozmezí hodnot, které tento návrh používá k dosažení cílů společné rybářské politiky, zejména pak cíle spočívajícího v dosažení a zachování maximálního udržitelného výnosu. Cílem tohoto návrhu je stanovit pro rok 2020 rybolovná práva členských států na komerčně nejvýznamnější populace ryb v Baltském moři. V zájmu zjednodušení a zpřehlednění každoročního rozhodování o TAC a kvótách se rybolovná práva v Baltském moři od roku 2006 stanovují v samostatném nařízení. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Návrh stanoví kvóty na úrovních, které jsou v souladu s cíli nařízení (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice. •Soulad s ostatními politikami Unie Navrhovaná opatření jsou v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a s politikou Unie v oblasti udržitelného rozvoje. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Ustanovení čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) SFEU. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. •Přiměřenost Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: Společná rybářská politika je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 SFEU musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv. Předmětné nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na čl. 16 odst. 6 a 7 a článek 17 nařízení (EU) č. 1380/2013 mohou členské státy tato práva volně přidělit regionům či subjektům podle kritérií stanovených v uvedených článcích. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena.

Návrh nemá nové finanční dopady na členské státy. Rada toto konkrétní nařízení přijímá každý rok a veřejné i soukromé nástroje k jeho provádění jsou již zavedeny. •Volba nástrojů Navrhovaný nástroj: nařízení. Tento návrh se týká řízení rybolovu na základě čl. 43 odst. 3 SFEU. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Konzultace se zúčastněnými stranami Na základě sdělení Komise o konzultaci o rybolovných právech na rok 2020 v rámci společné rybářské politiky (COM(2019) 274 final) byl konzultován poradní sbor pro Baltské moře. Vědecký základ návrhu poskytla Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES). Předběžná stanoviska vyjádřená různými zúčastněnými stranami ke všem dotčeným populacím ryb byla zvážena a v návrhu co nejvíce zohledněna, aniž by došlo k rozporu se stávajícími politikami či ke zhoršení stavu ohrožených zdrojů. Vědecká doporučení ohledně omezení odlovu a stavu populací byla v červnu 2019 rovněž projednána s členskými státy v rámci regionálního fóra BALTFISH. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Konzultovanou vědeckou organizací byla Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES). Unie každý rok žádá ICES o vědecká doporučení ke stavu důležitých rybích populací. Vydávaná doporučení se týkají všech populací v Baltském moři a pro ty komerčně nejvýznamnější se navrhují TAC (www.ices.dk/community/advisory-process/Pages/Latest-advice.aspx). •Posouzení dopadů Předkládaný návrh je součástí dlouhodobé koncepce spočívající v přizpůsobování míry rybolovu a v jejím udržování na dlouhodobě udržitelných úrovních. Očekává se, že tato koncepce povede ke stabilitě rybolovného tlaku, vyšším kvótám, a tudíž i lepším příjmům pro rybáře a jejich rodiny. Očekává se, že zvýšené vykládky budou příznivé pro rybářský průmysl, spotřebitele, zpracovatelský průmysl, maloobchod i ostatní přidružená odvětví spojená s obchodním a rekreačním rybolovem. Díky rozhodnutím o rybolovných právech v Baltském moři přijatým v posledních letech se podařilo přivést úroveň úmrtnosti způsobené rybolovem na rozmezí hodnot maximálního udržitelného výnosu v okamžiku určení TAC v případě všech populací s výjimkou jedné, obnovit populace a znovu dosáhnout rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Populace tresky obecné z východní části Baltského moře se bohužel v roce 2019 dostala pod enormní tlak a v roce 2020 a nejspíš ani v letech následujících nebude na úrovni maximálního udržitelného výnosu. U všech populací je tudíž stále nutno pokročit v obnově (některé se i nadále nacházejí pod bezpečným limitem biomasy) a přivést úroveň úmrtnosti způsobené rybolovem všech populací na úroveň maximálního udržitelného výnosu. S ohledem na výše uvedené by návrh Komise snížil rybolovná práva pro sledě obecného v západní části Baltského moře o 71 %, pro sledě obecného ze střední části Baltského moře o 10 %, pro sledě obecného v Botnickém zálivu o 27 %, pro platýse velkého o 32 %, pro lososa obecného z hlavní pánve Blatského moře o 5 %, pro šprota obecného o 25 % a pro tresku obecnou v západní části Baltského moře o 68 %. V souvislosti s populací tresky obecné z východní části Baltského moře ICES informoval, že nebude s to poskytnout statistiku nevyhnutelných vedlejších úlovků v roce 2020 před navrhovaným přijetím nařízení Radou v říjnu letošního roku. Komise odhaduje, že se rybolovná práva pro tresku obecnou z východní části Baltského moře sníží. Návrh Komise by navýšil rybolovná práva pro sledě obecného z Rižského zálivu o 11 % a přesunul by rybolovná práva pro lososa obecného z Finského zálivu. Hospodářský dopad návrhů na rok 2020 by tudíž spočíval ve snížení loďstev ve všech členských státech. Celkově vzato budou tímto návrhem Komise stanovena rybolovná práva v Baltském moři na úrovni přibližně 469 tisíc tun, což představuje snížení o 23,6 % oproti roku 2019. Víceletý plán pro Baltské moře (MAP) stanoví, že TAC pro zdravé populace může být stanoven na úrovni, která je vyšší než bodová hodnota maximálního udržitelného výnosu (tzv. „horní mez maximálního udržitelného výnosu“), zejména za účelem omezení odchylek mezi po sobě jdoucími roky na maximálně 20 %. Komise však tuto možnost nenavrhuje, protože biomasa populace sledě obecného v západní části Baltského moře a tresky obecné ze západní i východní části Baltského moře je pod bezpečnými biologickými mezemi. Kromě toho se populace šprota obecného spoléhá na jediný příznivý ročník, a tudíž ICES odhaduje, že její biomasa v následujících letech poklesne. Kdyby byla horní mez maximálního udržitelného výnosu použita nyní, hrozí, že by v budoucnu docházelo k ještě výraznějšímu poklesu. Kromě toho ICES poskytl pro tresku obecnou ve východní části Baltského moře preventivní doporučení, které neobsahuje rozmezí hodnot maximálního udržitelného výnosu. Platýs evropský patří podle maximálního udržitelného výnosu mezi druhy ulovené jako vedlejší úlovek, a tudíž ve vztahu k němu ICES neposkytuje rozmezí hodnot maximálního udržitelného výnosu. A konečně, MAP rovněž umožňuje použití horní meze maximálního udržitelného výnosu u zdravých populací v rámci smíšeného rybolovu, kde je tato mez nezbytná k dosažení cíle společné rybářské politiky a MAP. Třebaže je rybolov sledě obecného smíšeným rybolovem, Komise nenavrhuje použít horní mez maximálního udržitelného výnosu u populace sledě obecného ze střední části Baltského moře, protože ta se spoléhá na jediný příznivý ročník a sleď obecný je loven společně s treskou obecnou, jejíž stav se zhoršuje. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení Návrh zůstává flexibilní, co se týče uplatňování mechanismů výměny kvót, které už byly zavedeny v nařízeních, jež byla v souvislosti s rybolovnými právy v Baltském moři přijata v předchozích letech. Nestanoví žádné nové prvky či nové správní postupy pro orgány veřejné moci (na úrovni EU nebo na vnitrostátní úrovni), které by mohly zvýšit administrativní zátěž. Návrh se týká ročního nařízení na rok 2020, a proto neobsahuje ustanovení o revizi. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Sledování toho, jak jsou rybolovná práva ve formě TAC a kvót využívána, bylo stanoveno nařízením Rady (ES) č. 1224/2009. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Návrh stanoví na rok 2020 pro členské státy lovící v Baltském moři rybolovná práva k některým rybím populacím nebo skupinám rybích populací. Dne 20. července 2016 vstoupil v platnost víceletý plán pro rybolov v Baltském moři. Podle ustanovení tohoto plánu budou rybolovná práva stanovena v souladu s cíli tohoto plánu a musí splňovat cílová rozmezí úmrtnosti způsobené rybolovem uvedené v nejlepším dostupném vědeckém poradenství, konkrétně poradenství, které poskytne ICES nebo podobný nezávislý vědecký orgán. V případech, kdy biomasa určité populace nedosahuje referenčních bodů uvedených v nejlepším vědeckém doporučení, se rybolovná práva musí stanovit na úrovni, jež odpovídá úmrtnosti způsobené rybolovem úměrně snížené podle poklesu biomasy dané populace. Rybolovná práva se navrhují v souladu s čl. 16 odst. 1 (odkazujícím na zásadu relativní stability) a čl. 16 odst. 4 (odkazujícím na cíle společné rybářské politiky a pravidla stanovená ve víceletých plánech) podle nařízení (EU) č. 1380/2013. Tam, kde to bylo namístě, byla za účelem stanovení kvót EU na populace, které jsou sdíleny s Ruskou federací, příslušná množství daných populací odečtena od TAC doporučovaných radou ICES. Celkové přípustné odlovy a kvóty přidělené členským státům jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení. Pokud jde o populaci sledě obecného v západní části Baltského moře, ICES odhaduje, že se nachází pod mezním referenčním bodem pro biomasu reprodukující se populace, kde může být snížená reprodukční kapacita (Blim), jak ji stanoví ICES. Podle článku 5 nařízení (EU) 2016/1139 musí být přijata nápravná opatření, která zajistí rychlý návrat dotčené populace nad úroveň, která může vytvářet maximální udržitelný výnos, naznačuje-li vědecké poradenství, že je velikost dotčené populace nižší než Blim. K dosažení takové úrovně je zaprvé třeba stanovit rybolovná práva pro dotčenou populaci na úrovni, která je v souladu s takovou úmrtností způsobenou rybolovem, jež je snížena pod horní mez MSY, a zadruhé přijmout další nápravná opatření. Vzhledem ke snížení úrovně biomasy u sledě obecného v západní části Baltského moře Komise navrhuje použít čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1139 a stanovit TAC na úrovni, která je nižší než rozmezí hodnot FMSY. Komise navrhuje použít nižší rozmezí hodnot a přičíst i další snížení. Výsledkem je TAC ve výši 2 651 tun (-71 %), která podle TAC umožní, aby se biomasa dostala do roku 2022 nad Blim. Pokud jde o populaci tresky obecné ve východní části Baltského moře, ICES se po několika letech znovu dostala do situace, kdy musela provést analytické posouzení. Nedokázala však určit hodnoty rozmezí úmrtnosti způsobené rybolovem na úrovni maximálního udržitelného výnosu. Kromě toho ICES odhadovala, že velikost její populace se nachází pod Blim a že ve střednědobém horizontu zůstane pod úrovní tohoto referenčního bodu bez jakéhokoli rybolovu. Z tohoto důvodu Komise v červenci 2019 přijala mimořádná opatření, jimiž se rozhodla zakázat rybolov tresky obecné do konce roku v oblastech s vysokou četností tresky obecné ve východní části Baltského moře. Účinnější metodou k omezení úlovků je však zakázat cílený rybolov a stanovit velmi nízký TAC pouze pro vedlejší úlovky. Komise požádala ICES, aby jí poskytl relevantní čísla, avšak ICES ji informoval, že nebude s to poskytnout statistiku nevyhnutelných vedlejších úlovků v roce 2020 před navrhovaným přijetím nařízení Radou v říjnu letošního roku. Komise odhaduje, že se rybolovná práva pro tresku obecnou z východní části Baltského moře sníží o […] %. Komise má v úmyslu představit návrh na úpravu nařízení o rybolovných právech pro rok 2020, jakmile jí ICES poskytne statistiku nevyhnutelných vedlejších úlovků pro rok 2020. Kromě toho, vzhledem ke stavu populace tresky obecné ve východní části Baltského moře a doporučení ICES, že uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření, mohou mít pro populaci další výhody, kterých samotný TAC nemůže dosáhnout (tj. zvýšení přírůstku prostřednictvím nerušeného tření), byla prodloužena doba uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření, v letním období a zvětšen jejich rozsah. A konečně, zakazuje se rekreační rybolov, protože množství úlovků začne být významné, když se TAC sníží na velmi omezující TAC pro vedlejší úlovky. Navržené TAC pro populace sledě obecného ze střední části Baltského moře a v Rižském zálivu, jakož i navrhované TAC pro šprota obecného, lososa obecného z hlavní pánve a tresku obecnou v západní části Baltského moře odpovídají rozmezí úmrtnosti způsobené rybolovem na úrovni maximálního udržitelného výnosu podle čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1139. Pokud jde o populaci lososa obecného z hlavní pánve, Finsko a Estonsko požádaly o to, aby se omezená mezioblastní flexibilita, která byla zavedena v loňském roce, udržovala, a tudíž i převáděla. Pokud jde o tresku obecnou v západní části Baltského moře, ICES naznačila, že stav její populace je křehký a znovu se začíná zhoršovat, a tudíž byla znovu prodloužena doba uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření, v zimním období a tyto oblasti byly rozšířeny, neboť ICES je toho názoru, že podobná uzavření mohou mít další výhody, kterých TAC sám nemůže dosáhnout. Jelikož rekreační rybolov významně přispívá k úmrtnosti způsobené rybolovem, množství úlovků bylo sníženo na rozsah odpovídající snížení TAC. A konečně, vzhledem k tomu, že v subdivizi 24 dochází k mísení tresky obecné z východní i západní části Baltského moře, a v návaznosti na mimořádná opatření přijatá v roce 2019, cílený rybolov tresky obecné je zakázán a povoleny jsou pouze nevyhnutelné vedlejší úlovky ve vzdálenosti více než šesti námořních mil od pobřeží v subdivizi 24. Kromě toho se za účelem vytvoření rovných podmínek v oblasti řízení populace tresky obecné ve východní části Baltského moře zakazuje rekreační rybolov ve vzdálenosti více než šesti námořních mil od pobřeží v subdivizi 24, neboť populace tresky obecné ve východní části Baltského moře se ponejvíce vyskytuje právě v těchto oblastech. TAC pro platýse velkého byl stanoven na základě zohlednění vědeckého poradenství ohledně maximálního udržitelného výnosu u populace v subdivizích 21–23 a zároveň na základě koncepce ICES týkající se údajů o populacích, o nichž jsou k dispozici pouze omezená data, pokud jde o populaci v subdivizích 24–32. Celkové přípustné odlovy lososa obecného z Finského zálivu a sledě obecného v Botnickém zálivu odpovídají koncepci, kterou vyvinula rada ICES a která se použije u populací, o nichž jsou k dispozici jen omezené údaje. Nařízení Rady (ES) č. 847/96 zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů, včetně ustanovení o flexibilitě v článku 3 pro populace, na něž se vztahují preventivní TAC, a v článku 4 pro populace, na něž se vztahují analytické TAC. Podle článku 2 má Rada při stanovení TAC rozhodnout, na jaké populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací. Poměrně nedávno byl zaveden mechanismus flexibility pro všechny populace, na které se vztahuje povinnost vykládky podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. Aby se tedy zabránilo nadměrné flexibilitě, jež by podrývala zásadu rozumného a odpovědného využívání živých mořských biologických zdrojů a jež by bránila dosažení cílů společné rybářské politiky, mělo by se ujasnit, že články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se použijí jen tehdy, když členské státy nevyužívají meziroční flexibilitu podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. 2019/0175 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2020 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři a kterým se mění nařízení (EU) 2019/124, pokud jde o některá rybolovná práva v jiných vodách RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1)Článek 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 požaduje, aby byla přijata opatření pro zachování zdrojů s přihlédnutím k dostupnému vědeckému, technickému a ekonomickému poradenství, v příslušných případech včetně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství a jinými poradními orgány, jakož i k poradenství poskytnutému poradními sbory zřízenými pro příslušné zeměpisné oblasti nebo oblasti působnosti a ke společným doporučením členských států. (2)Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu u každé populace ryb nebo druhu rybolovu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností, přičemž je třeba náležitě zohlednit cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (EU) č. 1380/2013. (3)Podle článku 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 je cílem společné rybářské politiky dosáhnout míry využití umožňující maximální udržitelný výnos pokud možno do roku 2015 a postupně a přírůstkově nejpozději do roku 2020. (4)Měly by tedy být stanoveny celkové přípustné odlovy („TAC“) v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013, a to na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a socioekonomické aspekty, přičemž je třeba zajistit spravedlivé zacházení se všemi odvětvími rybolovu a zohlednit názory vyjádřené během konzultací se zúčastněnými stranami. (5)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1139 zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace (dále jen „plán“). Cílem plánu je zajistit, aby využívání živých biologických mořských zdrojů obnovilo a zachovávalo stavy lovených druhů nad úrovněmi, které mohou poskytnout maximální udržitelný výnos. Za tímto účelem se musí u dotčených populací co nejdříve a postupným, přírůstkovým způsobem do roku 2020 dosáhnout cílové úmrtnosti způsobené rybolovem, vyjádřené jako rozmezí hodnot. Omezení odlovů v případě populací tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři je na rok 2020 vhodné stanovit tak, aby bylo v souladu s cíli plánu. (6)Mezinárodní rada pro výzkum moří (ICES) naznačila, že biomasa sledě obecného v západní části Baltského moře v subdivizích 20 až 24 se i nadále nacházela pod mezním referenčním bodem pro biomasu reprodukující se populace, kde může být snížená reprodukční kapacita (Blim). Ve svém každoročním doporučení týkajícím se populace zveřejněném v 29 květnu 2019 proto ICES vydala vědecké doporučení týkající se nulových úlovků. V souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1139 musí být přijata veškerá vhodná nápravná opatření, která zajistí rychlý návrat dotčené populace na úrovně, které jsou vyšší než úroveň, jež může vytvářet maximální udržitelný výnos. Toto ustanovení nadto požaduje, aby byla přijata další nápravná opatření. Za tímto účelem je nutné zohlednit harmonogram pro dosažení cílů společné rybářské politiky obecně a cílů plánu zvláště s ohledem na očekávaný dopad provedených nápravných opatření a potřebu zajistit přínosy v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti, jak je stanoveno v článku 2 nařízení (EU) č. 1380/2013. V důsledku toho a v souladu s čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1139 je vhodné, aby rybolovná práva pro sledě obecného v západní části Baltského moře byla stanovena na úrovni pod rozmezími úmrtnosti způsobené rybolovem, aby byl zohledněn pokles biomasy. (7)Pokud jde o populaci tresky obecné ve východní části Baltského moře, ICES byla poprvé za několik let schopna poskytnout analytické posouzení. ICES odhadovala, že velikost biomasy se nachází pod Blim a že ve střednědobém horizontu zůstane pod úrovní tohoto referenčního bodu i bez jakéhokoli rybolovu. ICES proto na rok 2020 vydala vědecké doporučení týkající se nulových úlovků. Nebyla však v pozici, aby mohla určit hodnoty rozmezí úmrtnosti způsobené rybolovem. Na základě posouzení populace a za účelem co nejrychlejší reakce přijala Komise prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1248, kterým se zavádějí mimořádná opatření ke zmírnění vážného ohrožení zachování populace tresky obecné (Gadus morhua) ve východní části Baltského moře. V souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1139 musí být rybolovná práva pro rok 2020 stanovena tak, aby byl zajištěn rychlý návrat populace na úroveň, která je vyšší než úroveň, jež může vytvářet maximální udržitelný výnos. (8)Kdyby se rybolovná práva u populace tresky obecné ve východní části Baltského moře stanovila na úroveň uvedenou ve vědeckém doporučení, povinnost vykládky všech úlovků ve smíšeném rybolovu, kdy dochází k vedlejším úlovkům tresky obecné ve východní části Baltského moře, by vedl k jevu tzv. „blokačních druhů“. Aby bylo dosaženo náležité rovnováhy mezi pokračováním v rybolovu s ohledem na potenciálně závažné sociálně-ekonomické důsledky a potřebou dosáhnout dobrého biologického stavu této populace a aby se zároveň zohlednila obtížnost rybolovu všech populací u smíšeného rybolovu s maximálním udržitelným výnosem, je zapotřebí stanovit konkrétní TAC pro vedlejší úlovky tresky obecné ve východní části Baltského moře. Úroveň těchto TAC by měla být stanovena tak, aby se nezvyšovala úmrtnost těchto populací a aby se podnítilo zlepšení selektivity a zamezení úlovků. (9)Ustanovení čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1139 navíc stanoví, že musí být přijata další nápravná opatření, aby byl zajištěn rychlý návrat populace na úroveň, která je vyšší než úroveň, jež může vytvářet maximální udržitelný výnos. Vědecké doporučení naznačuje, že konkrétně uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření, mohou mít další výhody pro populaci, které nemůže dosáhnout TAC samotný, např. zvýšení přírůstku prostřednictvím nerušeného tření. Vzhledem ke stavu populace tresky obecné ve východní části Baltského moře je vhodné rozšířit rozsah a časový rámec uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření tresky obecné, ve východní části Baltského moře v letním období. Vědecké doporučení navíc naznačuje, že relativní význam rekreačního rybolovu tresky obecné ve východní části Baltského moře závisí na úrovni TAC. Vzhledem k velmi výraznému snížení TAC se množství úlovků při rekreačním rybolovu považuje za významné. Je proto vhodné zakázat rekreační rybolov tresky obecné v subdivizích 25–26, kde je četnost tresky obecné ve východní části Baltského moře nejvyšší. (10)Pokud jde o populaci tresky obecné v západní části Baltského moře, vědecké poradenství uvádí, že k celkové úmrtnosti způsobené rybolovem u této populace významně přispívá rekreační rybolov. Vzhledem k současnému stavu této populace a snížení TAC je vhodné snížit denní množství úlovků na rybáře. Tím není dotčena zásada relativní stability, jež se vztahuje na komerční rybolov. Kromě toho vědecké doporučení naznačuje, že populace tresky obecné ze západní i východní části Baltského moře se v subdivizi 24 mísí. Za účelem ochrany tresky obecné ve východní části Baltského moře a zajištění rovných podmínek v oblasti řízení populace tresky obecné ve východní části Baltského moře je vhodné omezit využití TAC v subdivizi 24 na vedlejší úlovky tresky obecné s výjimkou drobného pobřežního rybolovu s pasivním zařízením v oblastech až do vzdálenosti šesti námořních mil od pobřeží, kde je hloubka vody nižší než dvacet metrů, neboť západní populace tresky obecné je v těchto mělkých pobřežních oblastech nejvyšší. V souladu s tím a za účelem zajištění rovných podmínek pro subdivize 25–26 by měl být zakázán rekreační rybolov tresky obecné v subdivizi 24 ve vzdálenosti více než šesti námořních mil od břehu. A konečně, vzhledem ke křehkému stavu populace a skutečnosti, že vědecké doporučení naznačuje, že konkrétně uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření, mohou mít dodatečné výhody pro populaci, které nemůže dosáhnout TAC samotný, např. zvýšení přírůstku prostřednictvím nerušeného tření, je vhodné znovu zavést uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření, v zimním období. (11)Aby se zajistilo plné využívání rybolovných práv v pobřežních oblastech, je vhodné zavést omezenou mezioblastní flexibilitu pro lososa obecného ze subdivizí ICES 31–22 do subdivize ICES 32 pro členský stát, který o tuto flexibilitu požádal. (12)Podle doporučení ICES je 32 % úlovků získaných v rámci rybolovu lososa obecného nesprávně vykazováno, zejména jako úlovky pstruha obecného. Jelikož většina jedinců pstruha obecného v Baltském moři je lovena v pobřežních oblastech, je vhodné zakázat rybolov pstruha obecného za hranicí čtyř námořních mil a omezit vedlejší úlovky tohoto druhu na 3 % kombinovaného úlovku pstruha obecného a lososa obecného, což by mělo přispět k tomu, aby se zabránilo nesprávnému vykazování úlovků lososa obecného jako úlovků pstruha obecného. (13)Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009, a zejména jeho články 33 a 34 o zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a o předávání údajů o vyčerpání rybolovných práv Komisi. V tomto nařízení by proto měly být přesně stanoveny kódy, které budou členské státy při předávání údajů Komisi používat v souvislosti s vykládkami populací, na něž se vztahuje toto nařízení. (14)Nařízení Rady (ES) č. 847/96 zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení TAC, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 pro populace, na něž se vztahuje preventivní TAC, a podle článku 4 pro populace, na něž se vztahuje analytický TAC. Podle článku 2 uvedeného nařízení má Rada při stanovování TAC rozhodnout, na jaké populace se články 3 a 4 nepoužijí, a to zejména na základě biologického stavu daných populací. Poměrně nedávno byl ustanovením čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 u všech populací, na něž se vztahuje povinnost vykládky, zaveden mechanismus meziroční flexibility. Aby se tedy zabránilo nadměrné flexibilitě, jež by podrývala zásadu rozumného a odpovědného využívání živých mořských biologických zdrojů, bránila dosažení cílů společné rybářské politiky a zhoršovala biologický stav předmětných populací, mělo by se stanovit, že články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se na analytické TAC použijí jen tehdy, když není využívána meziroční flexibilita podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. (15)Na základě nového vědeckého doporučení by se měl stanovit předběžný TAC pro tresku Esmarkovu v divizi ICES 3a a ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblasti ICES 4 na období od 1. listopadu 2019 do 31. října 2020. (16)Aby se předešlo přerušení rybolovných činností a zajistila se obživa unijních rybářů, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2020. Toto nařízení by se však mělo použít na tresku Esmarkovu v divizi ICES 3a a ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblasti 4 v období od 1. listopadu 2019 do 31. října 2020. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po vyhlášení. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět Toto nařízení stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři pro rok 2020 a mění některá rybolovná práva v jiných vodách stanovená v nařízení (EU) 2019/124. Článek 2 Oblast působnosti 1. Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla Unie působící v Baltském moři. 2. Toto nařízení se vztahuje rovněž na rekreační rybolov, je-li v příslušných ustanoveních výslovně zmiňován. Článek 3 Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013. Dále se rozumí: 1)„subdivizí“ subdivize ICES v Baltském moři podle definice v příloze III nařízení Rady (ES) č. 218/2009; 2)„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství ryb z každé populace, které může být uloveno během období jednoho roku; 3)„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi; 4)„rekreačním rybolovem“ nekomerční rybolovné činnosti využívající mořské biologické zdroje například pro rekreační, turistické nebo sportovní účely. KAPITOLA II RYBOLOVNÁ PRÁVA Článek 4 TAC a jejich rozdělení Celkové přípustné odlovy (TAC), kvóty a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou stanoveny v příloze.

Článek 5 Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny: a)výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013; b) odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009; c)dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96 nebo podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013; d)množství převáděná v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96 nebo čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013; e)odpočty prováděné podle článků 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009. Článek 6 Podmínky pro vykládku úlovků a vedlejších úlovků V příloze tohoto nařízení jsou uvedeny populace necílových druhů v bezpečných biologických mezích podle čl. 15 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013, na které lze uplatnit odchylku od povinnosti započítávat úlovky do příslušné kvóty Článek 7 Opatření pro rekreační rybolov tresky obecné v subdivizích 22–26 1. Při rekreačním rybolovu v subdivizích 22–24 si může jeden rybář v jeden den ponechat nejvýše dva kusy tresky obecné. 2. Rekreační rybolov se zakazuje v subdivizi 24 za hranicí šesti námořních mil od základních linií a v subdivizích 25–26. 3. Odstavci 1 a 2 nejsou dotčena přísnější vnitrostátní opatření. Článek 8 Opatření pro rybolov pstruha obecného a lososa obecného v subdivizích 22–32 1. Rybářským plavidlům se v období od 1. ledna do 31 prosince 2020 zakazuje lovit pstruha obecného za hranicí čtyř námořních mil od základních linií v subdivizích 22–32. Při rybolovu lososa obecného v těchto vodách nesmí vedlejší úlovky pstruha obecného přesáhnout 3 % celkového úlovku lososa obecného a pstruha obecného uchovávaného kdykoli na palubě nebo vykládaného po každém rybářském výjezdu. Velitelé plavidel pro odlov lososa v těchto vodách zajistí, že jejich rybolovnou činnost mohou kdykoli sledovat kontrolní orgány daného členského státu. Za tímto účelem mohou být např. vybavena systémem sledování plavidel (VMS) nebo rovnocenným elektronickým monitorovacím systémem certifikovaným příslušným kontrolním orgánem. 2. Odstavcem 1 nejsou dotčena přísnější vnitrostátní opatření.

Článek 9 Flexibilita 1. Není-li v příloze tohoto nařízení uvedeno jinak, na populace, na které se vztahují preventivní TAC, se použije článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 a na populace, na které se vztahují analytické TAC, se použije čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení. 2. Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 3 a článku 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužijí, pokud členský stát používá meziroční flexibilitu podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. Článek 10 Předávání údajů Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje o množstvích odlovených nebo vyložených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze tohoto nařízení. KAPITOLA III ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 11 Změna nařízení (EU) 2019/124 Příloha IA nařízení (EU) 2019/124 se mění takto: Tabulka rybolovných práv pro tresku Esmarkovu a související vedlejší úlovky v divizi ICES 3a a vodách Unie divize ICES 2a a podoblasti ICES 4 se nahrazuje tímto: Druh: Treska Esmarkova a související vedlejší úlovky Oblast: 3a; vody Unie oblastí 2a a 4 Trisopterus esmarki (NOP/2A3A4.) Rok 2019 2020 Analytický TAC Dánsko 54 949 (1)(3) pm (6) Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Německo 11 (1)(2)(3) pm (6) Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Nizozemsko 40 (1)(2)(3) pm (6) Unie 55 000 (1)(3) pm (6) Norsko 14 500 (4) pm Faerské ostrovy 5 000 (5) pm TAC Nepoužije se Nepoužije se (1) Až 5 % kvóty mohou tvořit vedlejší úlovky tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé (OT2/*2A3A4). Vedlejší úlovky tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé započítané do kvóty podle tohoto ustanovení a vedlejší úlovky druhů započítaných do kvóty podle čl. 15 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013 nesmějí dohromady překročit 9% kvóty. (2) Kvótu lze odlovit pouze ve vodách Unie oblastí ICES 2a, 3a a 4. (3) Kvótu Unie lze odlovit pouze od 1. listopadu 2018 do 31. října 2019. (4) Použije se síť doplněná třídící mřížkou. (5) Použije se síť doplněná třídící mřížkou. Zahrnuje nejvýše 15 % nevyhnutelných vedlejších úlovků (NOP/*2A3A4), které se započítají do této kvóty. (6) Kvótu Unie lze odlovit pouze od 1. listopadu 2019 do 31. října 2020. Článek 12 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.