Takový komplexní přístup by umožnil podporovat kybernetickou bezpečnost v rámci celého hodnotového řetězce, od výzkumu přes podporu nasazení po šíření klíčových technologií. Finanční účast členských států by měla být souměřitelná s finančním příspěvkem EU na tuto iniciativu a je nezbytným předpokladem úspěchu.

Na základě úzké spolupráce se sítí národních koordinačních center a komunitou kompetencí pro kybernetickou bezpečnost (do níž je zapojeno velké množství různých hráčů zabývajících se vývojem technologií kybernetické bezpečnosti, například výzkumné subjekty, průmyslová odvětví působící na straně dodávky a na straně poptávky a veřejný sektor) zavedenými tímto nařízením by Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost bylo hlavním prováděcím subjektem pro finanční prostředky EU určené na kybernetickou bezpečnost v rámci navrhovaného programu Digitální Evropa a programu Horizont Evropa.

V uvedeném kontextu toto nařízení navrhuje zřízení Evropského průmyslového, technologického a výzkumného centra kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a síť národních koordinačních center. Tento model spolupráce vytvořený pro konkrétní účel by měl fungovat dále popsaným způsobem, a tak stimulovat evropský technologický a průmyslový ekosystém v oblasti kybernetické bezpečnosti: Kompetenční centrum usnadní a pomůže koordinovat práci sítě a bude podporovat komunitu kompetencí pro kybernetickou bezpečnost, aktivně prosazovat agendu technologií kybernetické bezpečnosti a usnadňovat přístup k takto shromážděným odborným znalostem. Za tímto účelem bude kompetenční centrum zejména provádět příslušné části programů Digitální Evropa a Horizont Evropa, a to přidělováním grantů a zadáváním veřejných zakázek. S ohledem na značné investice do kybernetické bezpečnosti vynakládané v jiných částech světa a na potřebu koordinovat a sdružit v Evropě příslušné prostředky je navrhovanou formou kompetenčního centra evropské partnerství, čímž se usnadní společné investice ze strany Unie, členských států a/nebo průmyslu. Návrh proto vyžaduje, aby členské státy přispěly na akce kompetenčního centra a sítě souměřitelnou částkou. Hlavním rozhodovacím orgánem je správní rada, v níž jsou zastoupeny všechny členské státy, ale hlasovací práva mají pouze členské státy, které se účastní finančně. Mechanismus hlasování ve správní radě se řídí zásadou dvojí většiny, která vyžaduje 75 % finančních příspěvků a 75 % hlasů. Komise, vzhledem ke své odpovědnosti za rozpočet Unie, má 50 % hlasů. Pro svou práci ve správní radě Komise v příslušných případech využije know-how Evropské služby pro vnější činnost. Správní radě je nápomocna průmyslová a vědecká poradní rada, která zajišťuje pravidelný dialog se soukromým sektorem, organizacemi spotřebitelů a dalšími relevantními zúčastněnými stranami.

Ve společném sdělení byla zvažována možnost posílit schopnosti Unie v oblasti kybernetické bezpečnosti prostřednictvím sítě odborných středisek v oblasti kybernetické bezpečnosti, jejímž ústředním prvkem by bylo Evropské výzkumné a odborné středisko pro kybernetickou bezpečnost. Tím by se doplnilo stávající úsilí zaměřené na budování kapacit v této oblasti na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni. Ve společném sdělení byl vyjádřen záměr Komise zahájit v roce 2018 posouzení dopadů za účelem prozkoumání dostupných možností s cílem vytvořit tuto strukturu. Komise jako první krok a v zájmu získání informací pro budoucí úvahy zahájila v rámci programu Horizont 2020 pilotní fázi, která pomůže zapojit národní centra do sítě, a dodat tak nový impuls rozvoji kompetencí a technologií v oblasti kybernetické bezpečnosti.

Unie však může usilovat o daleko rozsáhlejší investice a potřebuje efektivnější mechanismus, který by vytvořil dlouhotrvající kapacity, spojil úsilí a kompetence a stimuloval rozvoj inovativních řešení, která by byla schopna reagovat na výzvy v průmyslových odvětvích související s kybernetickou bezpečností v oblasti nových víceúčelových technologií (např. umělá inteligence, kvantová výpočetní technika, technologie blockchain a bezpečné digitální identity) a v kritických odvětvích (např. doprava, energetika, zdravotnictví, finančnictví, státní správa, telekomunikace, výroba, obrana, vesmír).

Zároveň ale Unie disponuje bohatými odbornými znalostmi a zkušenostmi v oblasti kybernetické bezpečnosti – do nedávného mapování odborných středisek v oblasti kybernetické bezpečnosti provedeného Komisí se přihlásilo více než 660 organizací z celé EU. Pokud budou tyto odborné znalosti přeměněny v produkty a řešení uplatnitelné na trhu, mohla by být Unie schopna pokrýt celý hodnotový řetězec kybernetické bezpečnosti. Avšak snahy výzkumných a průmyslových komunit jsou roztříštěné, nedostatečně propojené a chybí jim společný cíl, čímž je omezena konkurenceschopnost EU v této oblasti i její schopnost zabezpečit svá digitální aktiva. Příslušným odvětvím kybernetické bezpečnosti (jako jsou energetika, vesmír, obrana, doprava) a dílčím odvětvím se dnes nedostává dostatečné podpory.V Evropě dále nejsou plně využívány možnosti, které nabízejí synergie mezi civilními a obrannými odvětvími kybernetické bezpečnosti.

To vše vyžaduje prostředky a odborné znalosti v rozsahu, kterého lze jen těžko dosáhnout opatřeními jakéhokoli jednotlivého členského státu. Například celoevropská kvantová komunikační síť by mohla vyžadovat investici EU ve výši přibližně 900 milionů EUR v závislosti na investicích členských států (zda budou propojené / budou se doplňovat) a také na tom, v jakém rozsahu bude technicky možné využít stávající infrastruktury. Tato iniciativa bude klíčem, který umožní spojit financování a umožnit uskutečnění takových investic v Unii.

Kybernetická bezpečnost představuje společný zájem Unie, jak dokládají závěry Rady zmíněné výše. Rozsah a přeshraniční charakter incidentů jako WannaCry nebo NonPetya to jenom dokazují. Povaha a rozsah technologických problémů v oblasti kybernetické bezpečnosti i nedostatečná koordinace úsilí mezi průmyslem, veřejným sektorem a výzkumnými komunitami, jakož i v rámci těchto skupin vyžaduje od EU další podporu koordinačních úsilí jak ke sloučení kritického množství prostředků, tak k zajištění lepších znalostí a správy aktiv. Je to nezbytné vzhledem k požadavkům na prostředky souvisejícím s některými schopnostmi potřebnými k výzkumu, vývoji a nasazování v oblasti kybernetické bezpečnosti; potřebě poskytnout přístup k interdisciplinárnímu know-how v oblasti kybernetické bezpečnosti z různých oborů (často dostupnému jen částečně na vnitrostátní úrovni); globálnímu charakteru průmyslových hodnotových řetězců i aktivitám globálních konkurentů napříč trhy.

Kompetenční centrum by vzhledem ke své povaze a specifickým cílům mělo být zřízeno na dvojím právním základě. Článek 187 Smlouvy o fungování EU, který upravuje zakládání struktur potřebných k účinnému uskutečnění výzkumných programů, programů technologického rozvoje a demonstrace prováděných Unií, umožňuje kompetenčnímu centru vytvářet synergie a spojit prostředky k investování do nezbytných kapacit na úrovni členských států a vytvořit společná evropská aktiva (např. společným zadáváním veřejných zakázek na nezbytnou infrastrukturu pro testování a experimenty v oblasti kybernetické bezpečnosti). V čl. 188 prvním pododstavci je upraveno přijímání uvedených opatření. Nicméně čl. 188 první pododstavec by jako jediný právní základ neumožnil, aby tyto činnosti přesahovaly rámec výzkumu a vývoje, což je třeba ke splnění všech cílů kompetenčního centra stanovených v tomto nařízení; mezi tyto činnosti patří podpora uvádění produktů a řešení v oblasti kybernetické bezpečnosti na trh, pomoc evropskému odvětví kybernetické bezpečnosti, aby se stalo konkurenceschopnějším a zvýšilo svůj podíl na trhu a přidávání hodnoty k vnitrostátnímu úsilí o řešení nedostatku dovedností v oblasti kybernetické bezpečnosti. Z tohoto důvodu je pro dosažení cílů nezbytné jako právní základ přidat čl. 173 odst. 3, který Unii umožňuje přijímat opatření na podporu konkurenceschopnosti průmyslu.

Iniciativa doplní a podpoří úsilí center pro digitální inovace v rámci programu Digitální Evropa. Centra pro digitální inovace jsou neziskové organizace, které pomáhají společnostem – zejména začínajícím podnikům, malým a středním podnikům a společnostem se střední tržní kapitalizací – zlepšit svou konkurenceschopnost zlepšováním jejich podnikatelských/výrobních postupů a jejich produktů a služeb prostřednictvím inteligentních inovací umožněných digitálními technologiemi. Centra pro digitální inovace poskytují podnikatelsky zaměřené služby v oblasti inovací, jako například průzkum trhu, poradenství s financováním, přístup do relevantních testovacích a experimentálních zařízení nebo odbornou přípravu a rozvoj dovedností, s cílem pomoci úspěšně uvést na trh nové produkty či služby nebo zavést lepší výrobní postupy. Některá centra pro digitální inovace se zvláštními odbornými znalostmi v oblasti kybernetické bezpečnosti by se mohla přímo zapojit do komunity kompetencí pro kybernetickou bezpečnost zřízené touto iniciativou. Ve většině případů by však centra pro digitální inovace, která nejsou zaměřená konkrétně na kybernetickou bezpečnost, mohla usnadnit svým klientům přístup k odborným znalostem, informacím a kapacitám v oblasti kybernetické bezpečnosti dostupným v komunitě kompetencí pro kybernetickou bezpečnost, a to díky úzké spolupráci se sítí národních koordinačních center a Evropským průmyslovým, technologickým a výzkumným centrem kompetencí pro kybernetickou bezpečnost. Centra pro digitální inovace by také podpořila zavádění inovativních produktů a řešení v oblasti kybernetické bezpečnosti, která odpovídají potřebám společností a dalších konečných uživatelů, jimž jsou určeny. V neposlední řadě by centra pro digitální inovace specializovaná na dané odvětví mohla se sítí a centrem sdílet své znalosti reálných odvětvových potřeb, aby plán vývoje a inovací odpovídal požadavkům průmyslu.

Tato iniciativa de facto rozšiřuje smluvní partnerství veřejného a soukromého sektoru o kybernetické bezpečnosti (cPPP), které představovalo první celounijní pokus o propojení odvětví kybernetické bezpečnosti, strany poptávky (kupující produktů a řešení v oblasti kybernetické bezpečnosti, včetně veřejné správy a kritických odvětví, jako jsou doprava, zdravotnictví, energetika, finančnictví) a výzkumné komunity s cílem vybudovat platformu pro udržitelný dialog a vytvořit podmínky pro dobrovolné společné investice. Toto partnerství vzniklo v roce 2016 a do roku 2020 podnítilo investice ve výši až 1,8 miliardy EUR. Rozsah investic vynakládaných v jiných částech světa (např. Spojené státy jen v roce 2017 investovaly do kybernetické bezpečnosti 19 miliard dolarů) však ukazuje, že EU musí udělat více, aby dosáhla kritického množství investic a překonala roztříštěnost kapacit po celé EU.

Dále by Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost mělo usilovat o posílení synergie mezi civilním a obranným rozměrem kybernetické bezpečnosti. Členským státům a dalším příslušným hráčům by mělo nabízet podporu poskytováním poradenství, sdílením odborných znalostí a usnadňováním spolupráce v souvislosti s projekty a akcemi. Bude-li o to požádáno členskými státy, mohlo by rovněž působit jako projektový manažer, zejména v souvislosti s Evropským obranným fondem. Cílem předkládané iniciativy je přispět k řešení následujících problémů:

Členské státy v rámci konzultačních činností, které začaly minulé září, i ve zvláštních závěrech Rady uvítaly záměr zřídit síť kompetencí pro kybernetickou bezpečnost s cílem podpořit vývoj a zavádění technologií v oblasti kybernetické bezpečnosti a zdůraznily potřebu zahrnout všechny členské státy a jejich stávající centra excelence a kompetencí a věnovat zvláštní pozornost doplňkovosti. Zvláště s ohledem na budoucí kompetenční centrum členské státy zdůraznily důležitost jeho koordinační role pro podporu této sítě. Konkrétně s ohledem na vnitrostátní činnosti a potřeby v oblasti kybernetické obrany ukázalo mapování, které v březnu 2018 provedla Evropská služba pro vnější činnost, že většina členských států vidí přidanou hodnotu v podpoře EU, pokud jde o odbornou přípravu a vzdělávání v kybernetické oblasti, jakož i v podpoře průmyslu prostřednictvím výzkumu a vývoje. Tato iniciativa by skutečně byla realizována společně se členskými státy nebo subjekty podporovanými členskými státy. Spolupráce mezi průmyslem, výzkumnou komunitou a/nebo veřejným sektorem by spojila a posílila stávající subjekty a úsilí a nevytvářela nové. Členské státy by se rovněž zapojily do definování konkrétních akcí zacílených na veřejný sektor jako přímého uživatele technologií a know-how v oblasti kybernetické bezpečnosti.

Zúčastněné strany z řad průmyslových a vědeckých komunit se domnívaly, že kompetenční centrum a síť by mohly znamenat přidanou hodnotu pro současné snahy na vnitrostátní úrovni tím, že pomohou vytvořit celoevropský ekosystém kybernetické bezpečnosti, který by umožnil lepší spolupráci mezi výzkumnými a průmyslovými komunitami. Také považovaly za nutné, aby EU a členské státy zaujaly proaktivní, dlouhodobý a strategický přístup k průmyslové politice v oblasti kybernetické bezpečnosti, který překročí hranice výzkumu a inovací. Zúčastněné strany vyjádřily potřebu získat přístup ke klíčovým schopnostem, mezi něž patří testovací a experimentální zařízení, a být ambicióznější při řešení nedostatku dovedností v oblasti kybernetické bezpečnosti, např. prostřednictvím rozsáhlých celoevropských projektů, které přilákají nejtalentovanější odborníky. Všechny výše uvedené skutečnosti byly také považovány za nutný předpoklad, aby se Unie mohla stát celosvětově uznávaným předním hráčem v oblasti kybernetické bezpečnosti.

Komise také zorganizovala cílené konzultace o této iniciativě, včetně workshopů, setkání a cílených žádostí o vstupy (od agentury ENISA a Evropské obranné agentury). Období konzultací trvalo šest měsíců od listopadu 2017 do března 2018. Komise dále provedla mapování odborných středisek, čímž získala vstupy od 665 odborných středisek zaměřených na kybernetickou bezpečnost ohledně jejich know-how, činnosti, oblastí práce a mezinárodní spolupráce. Průzkum byl zahájen v lednu a při tvorbě zprávy o provedené analýze byly zohledněny dotazníky odevzdané do 8. března 2018.

Tento nástroj nepředpokládá žádné nové regulační povinnosti pro podniky. Zároveň by se podnikům, zejména malým a středním podnikům, měly snížit náklady související se snahou navrhovat inovativní produkty, které jsou kyberneticky bezpečné, protože iniciativa umožňuje spojení prostředků k investování do nezbytných kapacit na úrovni členských států nebo vytvořit společná evropská aktiva (např. společným zadáváním veřejných zakázek na nezbytnou infrastrukturu pro testování a experimenty v oblasti kybernetické bezpečnosti). Tato aktiva by mohla využít průmyslová odvětví a malé a střední podniky v různých oborech, aby zajistily kybernetickou bezpečnost svých produktů a vytvořily z ní svoji konkurenční výhodu.

Výkonný ředitel by měl každé dva roky správní radě předložit hodnocení ex-post činností Evropského průmyslového, technologického a výzkumného centra kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a sítě kompetencí, jak je stanoveno v článku 17 tohoto návrhu. Výkonný ředitel by rovněž měl vypracovat akční plán v návaznosti na závěry zpětných hodnocení a každé dva roky podat Komisi zprávu o pokroku. Správní rada by měla odpovídat za sledování odpovídajících opatření v návaznosti na tyto závěry, jak je stanoveno v článku 16 tohoto návrhu.

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Naše každodenní životy a ekonomiky se stávají závislejší na digitálních technologiích a občané jsou čím dál více vystaveni závažným kybernetickým incidentům. Budoucí bezpečnost závisí mimo jiné na zlepšování technických a průmyslových schopností chránit Unii před kybernetickými hrozbami, jelikož o bezpečné digitální systémy se opírá jak civilní infrastruktura, tak i vojenské schopnosti.

(2)Unie v návaznosti na strategii kybernetické bezpečnosti z roku 2013 s cílem podporovat spolehlivý, bezpečný a otevřený kybernetický ekosystém neustále zintenzivňuje svoji činnost v reakci na rostoucí výzvy v oblasti kybernetické bezpečnosti. V roce 2016 Unie přijala první opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti prostřednictvím směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 o bezpečnosti sítí a informačních systémů.

(3)V září 2017 představily Komise a Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku společné sdělení nazvané „Odolnost, odrazování a obrana: budování silné kybernetické bezpečnosti pro EU“ s cílem dále posílit odolnost, odrazování a reakci Unie v souvislosti s kybernetickými útoky.

(4)V září 2017 hlavy států a předsedové vlád vyzvali na Tallinnském summitu k digitální problematice, že je třeba z Unie „do roku 2025 učinit vedoucí sílu v oblasti kybernetické bezpečnosti, abychom zajistili důvěru, jistotu a ochranu našich občanů, spotřebitelů a podniků online a umožnili svobodný internet respektující právo.“

(5)Vážná narušení sítí a informačních systémů mohou mít dopady na jednotlivé členské státy i na Unii jako celek. Bezpečnost sítí a informačních systémů je proto základním předpokladem pro hladké fungování vnitřního trhu. V současnosti je Unie v oblasti kybernetické bezpečnosti závislá na neevropských dodavatelích. Strategickým zájmem Unie je však zajistit, aby si udržela a rozvíjela důležité technické kapacity v oblasti kybernetické bezpečnosti, aby mohla zajistit bezpečnost svého jednotného digitálního trhu a zejména chránit kritické sítě a informační systémy a poskytovat klíčové služby v oblasti kybernetické bezpečnosti.

(6)Unie disponuje bohatými odbornými znalostmi a zkušenostmi, pokud jde o výzkum, technologie a průmyslový vývoj v oblasti kybernetické bezpečnosti, ale úsilí průmyslových a výzkumných komunit je roztříštěné, nedostatečně propojené a chybí mu společný cíl, čímž je omezena konkurenceschopnost v této oblasti. Je třeba toto úsilí a odborné znalosti sdílet, propojit a používat účinným způsobem, aby se podpořily a doplnily stávající výzkumné, technické a průmyslové kapacity na unijní i vnitrostátní úrovni.

(7)V závěrech Rady přijatých v listopadu 2017 byla Komise vyzvána, aby urychleně zajistila posouzení dopadů různých možností vytvoření odborné sítě pro kybernetickou bezpečnost a Evropského výzkumného a odborného střediska a aby do poloviny roku 2018 předložila příslušný právní nástroj.

(8)Kompetenční centrum by mělo být hlavním nástrojem Unie pro spojení investic do výzkumu, technologií a průmyslového vývoje v oblasti kybernetické bezpečnosti a pro realizaci relevantních projektů a iniciativ společně se sítí kompetencí pro kybernetickou bezpečnost. Mělo by poskytnout finanční podporu související s kybernetickou bezpečností z programů Horizont Evropa a Digitální Evropa a mělo by být otevřené Evropskému fondu pro regionální rozvoj a případně dalším programům. Takový přístup by měl přispět k vytvoření synergií a ke koordinaci finanční podpory související s výzkumem, inovacemi, technologiemi a průmyslovým vývojem v oblasti kybernetické bezpečnosti a zamezit zdvojování.

(9)Vzhledem k tomu, že cílů této iniciativy lze nejlépe dosáhnout, pokud se jí zúčastní všechny členské státy nebo co možná nejvíce členských států, a rovněž jako motivace k účasti pro členské státy by hlasovací práva měly držet pouze členské státy, jež finančně přispívají na správní a provozní náklady kompetenčního centra.

(10)Finanční příspěvek zúčastněných členských států by měl být souměřitelný s finančním příspěvkem Unie na tuto iniciativu.

(11)Kompetenční centrum by mělo usnadnit a pomoci koordinovat práci sítě kompetencí pro kybernetickou bezpečnost (dále jen „síť“) tvořené národními koordinačními centry v každém členském státě. Národní koordinační centra by pro účely provádění činností souvisejících s tímto nařízením měla dostávat přímou finanční podporu od Unie, včetně grantů udělovaných bez výzev k podávání návrhů.

(12)Národní koordinační centra by měla být vybrána členskými státy. Kromě nezbytné správní kapacity by centra měla disponovat odbornými technickými znalostmi v oblasti kybernetické bezpečnosti nebo k nim mít přímý přístup, zejména v odvětvích, jako jsou kryptografie, bezpečnostní služby IKT, detekce narušení, bezpečnost systémů, bezpečnost sítí, bezpečnost softwaru a aplikací nebo lidské a společenské aspekty bezpečnosti a soukromí. Rovněž by měla mít kapacitu k efektivní práci a koordinaci s průmyslem, veřejným sektorem, včetně orgánů určených podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148, a výzkumnou komunitou.

(13)Je-li národním koordinačním centrům poskytována finanční podpora s cílem podpořit třetí osoby na vnitrostátní úrovni, musí být příslušným zúčastněným stranám postoupena prostřednictvím kaskádových grantových dohod.

(14)Nově vznikající technologie, jako jsou umělá inteligence, internet věcí, vysoce výkonná výpočetní technika (HPC) a kvantová výpočetní technika, technologie blockchain nebo koncepty typu bezpečné digitální identity, představují pro kybernetickou bezpečnost nové výzvy a zároveň i řešení. Posuzování a ověřování spolehlivosti stávajících nebo budoucích systému IKT bude vyžadovat testování bezpečnostních řešení v souvislosti s útoky prováděnými prostřednictvím výkonné a kvantové počítačové techniky. Kompetenční centrum, síť a komunita kompetencí pro kybernetickou bezpečnost by měly pomáhat s vývojem a šířením nejnovějších řešení v oblasti kybernetické bezpečnosti. Zároveň by kompetenční centrum a síť měly sloužit vývojářům a provozovatelům v kritických odvětvích, jako jsou doprava, energetika, zdravotnictví, finančnictví, státní správa, telekomunikace, výroba, obrana a vesmír, a pomáhat jim s řešením výzev v oblasti kybernetické bezpečnosti.

(15)Kompetenční centrum by mělo plnit několik hlavních funkcí. Zaprvé by kompetenční centrum mělo usnadnit a pomoci koordinovat práci evropské sítě kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a podporovat komunitu kompetencí pro kybernetickou bezpečnost. Mělo by aktivně prosazovat agendu technologií kybernetické bezpečnosti a usnadnit přístup k odborným znalostem shromážděným v rámci sítě a komunity kompetencí pro kybernetickou bezpečnost. Zadruhé by mělo provádět příslušné části programů Digitální Evropa a Horizont Evropa přidělováním grantů, zpravidla v návaznosti na konkurenční výzvy k podávání návrhů. Zatřetí by kompetenční centrum mělo usnadnit společné investice Unie, členských států a/nebo průmyslu.

(16)Kompetenční centrum by mělo stimulovat a podporovat spolupráci a koordinaci činností komunity kompetencí pro kybernetickou bezpečnost, jež by zahrnovala rozsáhlou, otevřenou a různorodou skupinu aktérů zapojených do technologií kybernetické bezpečnosti. Zmíněná komunita by měla zahrnovat zejména výzkumné subjekty, průmyslová odvětví na straně dodávky i poptávky a veřejný sektor. Komunita kompetencí pro kybernetickou bezpečnost by měla kompetenčnímu centru poskytovat vstupy pro jeho činnost a pracovní plán a rovněž by měla těžit z činností kompetenčního centra a sítě zaměřených na budování komunity, ale v jiných ohledech by neměla být upřednostňována, pokud jde o výzvy k podávání návrhů či nabídek.