CS Úřední věstník Evropské unie C 255/54

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Posouváme hranice IKT – strategie výzkumu budoucích a vznikajících technologií v Evropě

(KOM(2009) 184 v konečném znění)

(2010/C 255/09)

Zpravodajka: paní DARMANIN

Spoluzpravodaj: pan WOLF

Dne 20. dubna 2009 se Evropská komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Posouváme hranice IKT – strategie výzkumu budoucích a vznikajících technologií v Evropě

KOM(2009) 184 v konečném znění.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. listopadu 2009. Zpravodajkou byla paní DARMANIN, spoluzpravodajem pan WOLF.

Na 458. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. prosince 2009 (jednání dne 16. prosince 2009), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor jednomyslně následující stanovisko.

1. Závěry a doporučení

1.1 Posílení výzkumu, vývoje a inovací je základním prvkem obnovy po současné hospodářské a finanční krizi.

1.2 Mezi hlavními tématy výzkumu a vývoje, jako je klima, energetika a zdravotní péče, hrají klíčovou roli IKT jako technologie zasahující do dalších oblastí a ovlivňující téměř všechny aspekty společnosti, ekonomiky, vědy a technologie.

1.3 Pokud jde o výzkum a vývoj v oblasti IKT, slouží podprogram „Budoucí a vznikající technologie“ (FET) jako průkopník, jenž může v delším horizontu vést ke zcela novým, pravděpodobně revolučním informačním a komunikačním technologiím.

1.4 EHSV proto plně podporuje návrhy uvedené ve sdělení Komise o budoucích a vznikajících technologiích. EHSV také podporuje navržené navýšení rozpočtu na FET v rámci IKT o 20 % ročně.

1.5 Zatímco toto navýšení je však pouze v souladu s předpokládaným růstem programu IKT jako celku a nezměnilo by tedy relativní podíl programu FET, doporučuje EHSV, aby byl současný podíl FET postupně zvýšen na 15 % v sedmém rámcovém programu a aby se v tomto trendu pokračovalo i v osmém rámcovém programu.

1.6 Pokud jde o pravidla účasti na sedmém rámcovém programu, vyzývá EHSV členské státy a jejich financující organizace, aby přispěly požadovaným podílem, a tak zajistily úspěšné provádění programu.

1.7 EHSV dále členské státy vyzývá, aby vytvořily vlastní výkonné národní programy pro výzkum a vývoj v oblasti IKT a FET, a tak se staly silnými partnery pro evropskou a mezinárodní spolupráci. Za tímto účelem by se měla investovat větší část strukturálních fondů. EHSV považuje dosažení pokroku v této oblasti za důležitou součást nové Lisabonské strategie (1), o kterou by se mělo usilovat využitím nástroje otevřené koordinace.

1.8 EHSV také podporuje navržené rozdělení programu FET do dvou rozdílných větví: „rozvíjení nových nápadů v nadějných oblastech“ (FET Pro-active), včetně nedávno navržených vzorových projektů, a „zkoumání neotřelých nápadů“ (FET Open). Otevřenost programu FET novým nápadům je zvlášť důležitá pro povzbuzení vědeckého a intelektuálního potenciálu členských států.

1.9 EHSV v rámci navrženého programu FET podporuje také další prvky, například multidisciplinární přístup, společné plánování členských států a mezinárodní spolupráci. Mělo by se však zajistit, aby slibné iniciativy nebyly pohřbeny složitostí souvisejících postupů a aby byli význační vědci a instituce povzbuzováni k účasti.

1.10 Výbor požaduje, aby byly okamžitě provedeny konkrétní kroky v oblasti patentu Evropského společenství.

1.11 Výbor žádá Komisi a členské státy, aby získávaly nejlepší talenty pro tuto oblast výzkumu a zamezily odlivu nejtalentovanějších mladých vědců. Výbor s uspokojením konstatuje, že některé výzkumné organizace již zavedly úspěšné programy, které se s touto výzvou vyrovnávají.

1.12 Výbor opakuje své doporučení, aby byla v rámci celkového programu IKT zavedena nová kategorie „IKT pro vědu a výzkum“.

2. Sdělení Komise

2.1 Výzkum a vývoj informačních a komunikačních technologií (IKT) představuje v rámci zvláštního programu„Spolupráce“ ústřední pilíř sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (2), dále jen „FP7“. Malá část tohoto programu výzkumu a vývoje souvisejícího s IKT, jež nyní tvoří přibližně 10 % jeho konkrétního rozpočtu, je výzkum budoucích a vznikajících technologií (FET). Zatímco větší část programu IKT zahrnuje hlavně využití stávajících vědeckých poznatků za účelem vývoje inovačních informačních a komunikačních technologií, výzkum FET slouží programu IKT jako průkopník tím, že se zabývá elementárnějšími vědeckými otázkami, jejichž řešení může v delším horizontu vést ke zcela novým, pravděpodobně revolučním informačním a komunikačním technologiím.

2.2 Sdělení Komise stanoví jako cíl posílení výzkumu budoucích a vznikajících technologií (FET) jako součásti programu IKT. Toto sdělení doplní a posílí činnosti popsané v nedávném sdělení Komise (3) o strategii pro výzkum, vývoj a inovace v oblasti IKT v Evropě.

2.3 Se současným rozpočtem ve výši přibližně 100 milionů EUR ročně podporuje program FET vědce a inženýry, kteří se pouštějí do neprobádaných oblastí za hranicemi tradičních IKT. Evropská komise podporuje navýšení rozpočtu FP7 na výzkum FET o 20 % ročně v letech 2011 až 2013. Vyzývá členské státy, aby toto úsilí podpořily podobným navýšením.

2.4 Evropský program výzkumu FET je jedinečný díky způsobu, jakým v sobě slučuje tyto vlastnosti. Jsou to:

— Základní. Klade základy budoucích IKT zkoumáním nových neobvyklých nápadů a vědeckých modelů, které jsou pro průmyslový výzkum příliš dlouhodobé nebo příliš riskantní.

— Transformativní. Řídí se myšlenkami, které zpochybňují a mohou zásadně změnit naše chápání vědeckých koncepcí, jež jsou základem stávajících informačních technologií.

— Vysoce rizikový. Tato rizika však vyrovnává vysokým potenciálem návratnosti a možnostmi převratných objevů.

— Účelový. Jeho cílem je ovlivnit budoucí výzkumné programy průmyslu v oblasti IKT.

— Multidisciplinární. Staví na synergiích a vzájemném obohacování různých oborů, jako je biologie, chemie, nanověda, neurověda a kognitivní věda, etologie, společenské vědy a ekonomie.

— Kooperační. Spojuje nejlepší týmy v Evropě a stále častěji i na celém světě při práci na společných výzkumných úkolech.

2.5 Program FET se provádí pomocí tematického výzkumu v nových oblastech (FET Pro-active) a otevřeného, neomezeného zkoumání neotřelých nápadů (FET Open).

2.6 Komise ve svém sdělení navrhuje strategii založenou na několika prvcích:

— posílení FET v rámci IKT

— zahájení vzorových iniciativ FET

— společné plánování a iniciativy FET v rámci ERA

— větší zapojení mladých výzkumníků do výzkumu FET

— posílení rychlejší kapitalizace vědeckých poznatků a urychlení inovací

— usnadnění spolupráce s předními světovými výzkumníky a získávání světových talentů pro Evropu.

2.7 Komise vyzývá členské státy, aby navrhované cíle a strategii schválily a povzbudily vnitrostátní a regionální orgány, univerzity, veřejné výzkumné organizace a soukromé zúčastněné subjekty k účasti na přípravě budoucích opatření.

3. Obecné připomínky

3.1 IKT jako součást FP7. EHSV ve svém stanovisku k sedmému rámcovému programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2) uvedl: „Dostatečně podporovaný, účinný a špičkový výzkum a vývoj jsou totiž významným základem a předpokladem pro inovaci, konkurenceschopnost a blahobyt, a díky tomu také pro kulturní rozvoj a sociální služby. Investování do výzkumu a vývoje vede – s velkým faktorem zesílení – k vyšší ekonomické síle.“ To je pravda více než kdy předtím, vzhledem k naší současné vážné hospodářské a finanční krizi, jež spolu s panujícími energetickými a klimatickými problémy ukazuje, že je naléhavě zapotřebí dalšího výzkumu a průkopnických inovací.

Dopad IKT. IKT v této souvislosti hrají zásadní roli jako hlavní technologie zasahující do dalších oblastí a podporující téměř všechny aspekty a dění dnešního života. IKT a související technologie v posledních několika desetiletích přinesly revoluční změny a pokrok v pracovních schématech společnosti a ovlivnily životní styly jednotlivců, průmyslovou výrobu, obchod, administrativu a samotnou vědu.

3.2.1 IKT jako nástroj pro výzkum. IKT jsou nástroj umožňující další výzkum a vývoj v jiných oblastech inovací, jako je energetika (4), klima, zdravotní péče a stárnoucí společnost, a také v celé škále sociálních a ekonomických otázek. IKT proto nejsou pouze oblastí inovací samy o sobě, ale jsou i nástrojem pro inovace v dalších oblastech vědy, společnosti a technologií. Očekává se, že další rozvoj IKT urychlí a podpoří tento vývoj.

3.3 Výzkum a vývoj IKT. Výzkum a vývoj IKT využívá hlavně stávajících vědeckých poznatků, aby vytvořil nebo zlepšil nové výpočetní a komunikační přístroje, metody a nástroje. Témata sahají od distribuovaných výpočtů po UMTS. Celá škála mnoha různých projektů je dostupná na http://cordis.europa.eu/fp7/ict/projects/home_en.html.

3.4 Program FET. Výzkum a vývoj IKT přesto vyžaduje i hlubší pochopení přírodních zákonů, zejména pak způsobu, jakým příroda zpracovává informace, abychom tak posunuli naše současná omezení a dostali se do zcela nových oblastí poznatků, které jsou příslibem nového potenciálu pro inovace a informační a komunikační technologie. To je účel programu FET, jenž již přilákal mezinárodní vědeckou elitu.

3.5 Role průkopníka. EHSV se domnívá, že program FET Komise je velmi úspěšný a skutečně funguje jako průkopník. Výbor proto podporuje pokračování a rozšíření tohoto programu dle návrhu Komise. EHSV také podporuje navržené navýšení rozpočtu na FET o 20 % ročně a koncepci pouštění se do neprobádaných oblastí a hledání zásadních nových příležitostí.

3.6 Zvýšení relativního podílu programu FET. EHSV uznává, že dnešní investice do FET je počátečním vkladem pro zítřejší IKT. A proto, zatímco toto navýšení rozpočtu na FET o 20 % ročně je pouze v souladu s předpokládaným růstem programu IKT jako celku a nezměnilo by relativní podíl programu FET, doporučuje EHSV, aby byl současný podíl FET postupně zvýšen na 15 % v FP7 a aby se v tomto trendu pokračovalo i v FP8.

3.7 Dvě větve. EHSV také podporuje rozdělení programu FET do dvou rozdílných větví: proaktivní tematický výzkum „rozvíjení nových nápadů v nadějných oblastech“ (FET Pro-active), včetně navržených vzorových projektů (5) (například decentralizované samoorganizující se systémy), a „zkoumání neotřelých nápadů“ (FET Open), jež uplatňuje přístup „zdola nahoru“ a je otevřené uchazečům navrhujícím zcela nové nápady. Otevřenost programu FET je zvlášť důležitá pro povzbuzení vědeckého a intelektuálního potenciálu členských států.

3.8 Členské státy a pravidla účasti. Zatímco hlavní část vývoje IKT probíhá v průmyslu a malých a středních podnicích (6), program FET, o kterém se zde diskutuje, je určen hlavně univerzitám a veřejným výzkumným institucím v EU. Program FET v souladu s pravidly účasti (7) na sedmém rámcovém programu pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace povzbuzuje spolupráci mezi členskými státy a jimi poskytované financování. EHSV proto žádá financující organizace v členských státech, aby přispěly svým dílem, a tak usnadnily nebo zvýšily účast v tomto důležitém programu.

3.9 Vnitrostátní výzkum a vývoj FET v členských státech. EHSV dále členské státy vyzývá, aby vytvořily vlastní výkonné národní programy pro výzkum a vývoj v oblasti IKT (8) a FET, a tak se staly silnými partnery pro evropskou a mezinárodní spolupráci. Za tímto účelem by se měla investovat větší část strukturálních fondů.

Charakteristické vlastnosti programu a kritéria výběru. Výbor má za to, že hlavní cíl, kterým je zabývat se novými tematickými, metodickými a technologickými nápady a podpořit je, je vynikající a zaslouží si podporu a že ostatní cíle uvedené v odstavcích 2.4 a 2.6 jsou atraktivní a důležité. Výbor s potěšením konstatuje, že vlastnosti a prvky uvedené v odstavcích 2.4 a 2.6 – zejména jsou-li spojeny – napomáhají vědecké nápaditosti a dokonalosti jako prvořadá kritéria výběru. Výbor je přesvědčen, že nápaditost, dokonalost a významnost mají prvořadou důležitost, a domnívá se, že tomu tak bylo v minulosti a mělo by tomu tak být i do budoucna.

3.10.1 Ne univerzálnímu přístupu pro všechny. Program FET by se proto měl při využívání svých nástrojů vyhnout univerzálnímu přístupu pro všechny. Přestože program zahrnuje a spojuje různé prvky (9), z nichž každý je opodstatněný a důležitý, neměly by se projekty k podpoře vybírat podle toho, zda splňují všechny různé vlastnosti. Jinak řečeno, nemělo by být povinné se všemi zabývat.

3.11 Přijetí neúspěchů. Jelikož zkoumání nového terénu obvykle vede k významné celkové návratnosti, je nutné, aby ve vysoce rizikových projektech typických pro program FET byly přijaty i neúspěchy, které nesmí poznamenat zúčastněné výzkumné pracovníky nebo podporu poskytovanou sedmým rámcovým programem. Riziko nebo neúspěch nelze vyloučit dokonce ani ve vzorových projektech. EHSV vyjadřuje své uspokojení nad tím, že tato zásada byla zahrnuta do dokumentu Komise a zdůrazněna v něm.

3.12 Program FET a seznam ESFRI. Plán Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (seznam ESFRI (10)) by měl být povzbuzen a podpořen, aby byl plně využit potenciál stávajících a nových výzkumných infrastruktur a aby bylo zajištěno, že mezi nimi a programem FET budou vytvořeny vazby.

4. Konkrétní připomínky

Tato část se zabývá některými otázkami naznačenými v odstavcích 2.4 a 2.6.

4.1 Multidisciplinární přístupy. EHSV uznává a vyzdvihuje výzvy popsané ve sdělení Komise. Jedna z výzev se týká podpory spolupráce mezi obory, jež je pro úspěch FET rozhodující. EHSV proto oceňuje, že multidisciplinární přístup je standardním požadavkem pro vybrané projekty a nedávno navržená „vzorová témata“ (11).

4.2 Zapojení průmyslu, malých a středních podniků a společnosti. V zájmu zajištění řádného provádění budoucích žádostí průmyslu nebo společnosti o elementárněji zaměřený program FET by se měli zástupci průmyslu, malých a středních podniků a společnosti podílet na příslušných poradních výborech. EHSV konstatuje, že se tak již děje (12), a doporučuje zachovat tuto praxi i do budoucna. EHSV také požaduje aktivnější účast výzkumných pracovníků v sociální oblasti.

4.3 Získávání nejlepších talentů a zamezení odlivu mozků. Získávání nejlepších talentů pro oblast výzkumu a hlavně zamezení odlivu nejtalentovanějších mladých vědců je vážnou výzvou, na kterou EHSV upozornil při několika příležitostech (13). EHSV s uspokojením konstatuje, že některé výzkumné organizace (14) již zavedly úspěšné programy, které se s touto výzvou vyrovnávají. EHSV doporučuje, aby ve stejném duchu jednalo více organizací ve všech členských státech a aby Komise tuto politiku podpořila. EHSV dále doporučuje posílit programy pro studenty, aby přilákaly absolventy do konkrétních oblastí výzkumu, přičemž zájem o inovace, vědu a výzkum musí být všeobecně probouzen již u žáků středních škol. Tyto programy bude třeba realizovat tak, aby bylo možné už před ukončením studia rozpoznat studenty dosahující vynikajících výsledků.

4.4 Společné plánování (8). EHSV připomíná, že zdaleka největší část veřejně financovaného výzkumu a vývoje se provádí v rámci členských států nebo je jimi financována, a znovu vyzývá ke koordinovanému postupu mezi členskými státy, aby byl plně využit jejich potenciál ve výzkumu a vývoji spolu s podporou z rámcového programu Společenství pro výzkum a vývoj.

4.5 Výzkumná spolupráce v oblasti FET. EHSV znovu vyzdvihuje své nedávné stanovisko (8) k tomuto tématu a vítá doporučení Komise překonat roztříštěnost současného evropského výzkumného úsilí a dále posílit evropskou výzkumnou spolupráci ve vybraných oblastech FET. Vzhledem k tomu, že požadavky stanovené v pravidlech účasti ještě nejsou dostatečné, doporučuje EHSV, aby Komise co nejdříve vyzvala členské státy k zahájení společných iniciativ v rámci iniciativy společného plánování ve výzkumu v oblastech, jako jsou kvantové a neuro-informační technologie, pro které už jsou evropské výzkumné plány k dispozici, a k pozdějšímu rozšíření těchto iniciativ na další oblasti FET společného zájmu. EHSV považuje dosažení pokroku v této oblasti za důležitou součást nové Lisabonské strategie (1), o kterou by se mělo usilovat využitím nástroje otevřené koordinace.

4.6 Mezinárodní spolupráce. Výbor souhlasí s Komisí, že výzkum FET má díky tomu, že vytváří základy pro budoucí IKT a zabývá se celosvětovými vědeckými úkoly, také mimořádně výhodné postavení pro (celosvětovou) mezinárodní spolupráci. EHSV odkazuje na své nedávné stanovisko k tomuto tématu (15). EHSV souhlasí s Komisí, že hlavní konkurenti Evropy uznali důležitost základního výzkumu pro získání a udržení vedoucího postavení v IKT.

4.7 Komplexnost postupů. Pokud jde o otázky, kterým se věnovaly odstavce 4.4 a 4.5, EHSV také uznává, že související postupy mohou značně zvýšit komplexnost technického a vědeckého úsilí. Mělo by se usilovat o zajištění toho, že slibné iniciativy nebudou pohřbeny problematikou související s těmito postupy a aby byli význační vědci a instituce povzbuzováni k účasti.

4.8 Potřeba patentu Evropského společenství. Výbor zdůrazňuje, že patent Evropského společenství by pomohl rychleji a lépe ochránit práva duševního vlastnictví vznikající evropskými investicemi do výzkumu a vývoje. Výbor velice lituje, že za uplynulých deset let nedošlo k žádnému viditelnému pokroku.

4.9 IKT pro vědu a výzkum. EHSV opakuje své předchozí doporučení (15), aby byla v rámci celkového programu IKT zavedena nová kategorie „IKT pro vědu a výzkum“ se silným zaměřením na software. Výbor se domnívá, že by to bylo prospěšné pro rozšířený program FET.

V Bruselu dne 16. prosince 2009 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 1.

(2) Úř. věst. C 65, 17.3.2006, s. 9.

(3) KOM(2009) 116 v konečném znění.

(4) Viz také C(2009) 7604 final ze dne 9.10.2009.

(5) Viz zprávu Poradní skupiny pro technologie informační společnosti (ISTAG), 31. července 2009, konečné znění.

(6) EHSV v této souvislosti také upozorňuje na prospěšnou úlohu programu EUREKA, který partnerům projektů nabízí rychlý přístup k množství poznatků, dovedností a odborných znalostí v celé Evropě a usnadňuje přístup k vnitrostátním programům veřejného a soukromého financování (http://www.eureka.be/about.do).

(7) Úř. věst. C 309, 16.12.2006, s. 35.

(8) Úř. věst. C 228, 22.9.2009, s. 56, Cesta ke společnému plánování ve výzkumu: Spolupráce při účinnějším řešení společných úkolů.

(9) KOM(2009) 184, odst. 2.

(10) Úř. věst. C 182, 4.8.2009, s. 40.

(11) Viz např. Commission Report on the FET Consultations 2007-2008, Future and Emerging Technologies (zpráva Komise o konzultacích v oblasti FET 2007–2008, budoucí a vznikající technologie), ISBN 978-92-79-09565-8, září 2008.

(12) Členové Poradní skupiny pro technologie informační společnosti (ISTAG), viz http://cordis.europa.eu/fp7/ict/istag/home_en.html.

(13) Úř. věst. C 110, 30.4.2004, s. 3.

(14) Například Helmholtz Association of German Resarch Centres a Max-Planck-Society.

(15) Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 13.