CS Úřední věstník Evropské unie C 230/33

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Průmyslové změny v evropském obalovém průmyslu

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2015/C 230/05)

Zpravodaj: pan Gonçalo LOBO XAVIER Spoluzpravodaj: pan Nicola KONSTANTINOU

Dne 22. ledna 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Průmyslové změny v evropském obalovém průmyslu.

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 13. listopadu 2014.

Na 503. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 10. a 11. prosince 2014 (jednání dne 10. prosince 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 119 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1. Evropský obalový průmysl čelí několika výzvám. Vzhledem k jeho mimořádně významné úloze pro řadu jiných odvětví mu náleží ústřední postavení z hlediska konkurenceschopnosti evropského hospodářství. Evropa si musí podržet přední postavení v tomto odvětví a měla by v obalovém průmyslu sledovat trendy týkající se otázek souvisejících s environmentální udržitelností, bezpečností a označováním. EHSV je přesvědčen, že toto vedoucí postavení se musí opírat o čtyři základní pilíře: účinné využívání zdrojů, VaV a inovace, sociální dialog, udržitelnost a přizpůsobení.

1.1.1. Účinné využívání zdrojů

Vzhledem k tomu, že výrobky obalového průmyslu se používají k přechovávání, ochraně a zachování vlastností jiných spotřebních produktů a po použití se často vyhazují, má toto odvětví stěžejní roli ve zvyšování míry recyklace v členských státech Evropské unie. Společnosti k tomu však stále ještě potřebují podporu a EHSV se domnívá, že Evropská komise by v této záležitosti mohla být nápomocna tím, že by poskytovala více informací o osvědčených postupech a optimálním využívání disponibilních zdrojů. Toho je také možné dosáhnout tím, že se bude podporovat respektování environmentálních faktorů všemi zainteresovanými stranami, a to včetně těch, které působí mimo Evropu. Účinné využívání zdrojů je rozhodujícím prvkem postupů obalového průmyslu a je významné i z hlediska péče o životní prostředí. EHSV se domnívá, že Evropská komise by mohla vyvinout politický rámec pro podporu přechodu potřebného k dosažení záměrů strategie Evropa 2020 a k obnově a zachování obalového průmyslu šetrného k životnímu prostředí.

1.1.2. Výzvy

EHSV si je vědom výzev, kterým odvětví čelí v důsledku růstu cen energie, a to nejen co se týče každodenního výkonu, ale také recyklačního procesu. EHSV podotýká, že recyklační proces – jenž má pro obalový průmysl zásadní význam – je organizován v Evropské unii, ale také mimo ni. EHSV je přesvědčen, že otázka vyvážených cen energie by měla být politickou prioritou Evropské unie ve vztahu k tomuto specifickému odvětví.

Všechna průmyslová odvětví by měla dále přispět k dosažení cílů Evropské unie v oblasti emisí uhlíku tím, že stanoví realistické cíle recyklace v souladu s cíli stanovenými legislativou EU (směrnice o obalech a obalových odpadech, rámcová směrnice o odpadech) a v návaznosti na strategii Evropa 2020. Následně budou předkládat každoroční výkazy, které vyčíslí dosažený pokrok. Přes snahu členských států poskytovat data, jež každoročně publikuje Eurostat, představuje posouzení údajů chybějící prvek. EHSV považuje za plýtvání praxi, kdy se používá více obalového materiálu, než je nezbytně nutné, a je přesvědčen, že je nutné jí čelit jak silami odvětví, tak uvědomělostí části spotřebitelů. Kampaň upozorňující veřejnost na tuto problematiku by mohla být cestou, jak upevnit ‘základní požadavky’ definované ve směrnici o obalech a obalových odpadech, které se týkají ‘přílišného’ balení. Komise by měla například stanovit přesný časový plán vedoucí k požadovanému zákazu jednorázových plastových tašek ve prospěch tašek opětovně použitelných nebo biologicky rozložitelných. Tento časový plán by měl obsahovat fáze konzultací se sociálními partnery a opatření doprovázející transformaci odvětví.

1.1.3. Výzkum, vývoj a inovace.

Z výzkumu, který proběhl při přípravě tohoto stanoviska, a z jednání se zainteresovanými stranami a Komisí vyplynulo, že v řadě zásadně důležitých otázek se nedostávají potřebná data. Při organizaci zlepšené metodiky sběru dat v tomto odvětví, jež by poskytla sociálním partnerům relevantní informace k zajištění dlouhodobé perspektivy odvětví, by proto byla vítaná podpora Komise. EHSV je přesvědčen, že pro odvětví jsou významné také úkoly v oblasti VaV, k nimž patří účinná přeprava zboží, efektivnost systémů sledovatelnosti, snížení nákladů a regulační a bezpečnostní otázky, dále rovněž eco-design a výkon obalu během celé jeho životnosti. EHSV soudí, že vzhledem k těmto specifickým potřebám a přístupu je velice důležité, aby prostředky programu HORIZONT 2020 určené na inovace byly prioritou a příležitostí pro obalový průmysl. Je třeba podporovat schopnost společností podílet se na evropských konsorciích k posílení inovačních aktivit. Tuto podporu by měla zajišťovat odvětvová sdružení a tradiční zainteresované strany.

EHSV zastává mínění, že rozhodující význam má průběžné investování, které je nutné k řešení existujících problémů. Pro dlouhodobé přežití odvětví má zásadní význam, aby kapitálové investice probíhaly v souladu s investicemi do jeho pracovní síly. To vyžaduje odpovědné plánování a dialog pracovníků, zaměstnavatelů, vlád, evropských institucí a širších společenských zainteresovaných stran včetně vzdělávacích infrastruktur v členských státech.

Je zřejmé, že obalový průmysl se vyvíjí pod tlakem nových trendů, k nimž patří například elektronický obchod. Růst elektronického obchodu dokládají zjištění průzkumu Eurobarometr z roku 2013: téměř polovina evropských občanů v uplynulých šesti měsících provedla elektronický nákup (1). Komise udává, že elektronický obchod je významným motorem rozvoje s potenciálem hospodářského růstu a tvorby pracovních míst, jenž se pro období 2013–2016 odhaduje na více než 10 % ročně (2). Tento vývoj se může stát podnětem pro zavádění nových řešení zaměřených na redukci odpadního materiálu, jako je lepenka nebo plasty; činnosti VaV musí mít tyto trendy na paměti.

Ukázalo se, že inovace v obalovém průmyslu jsou také příležitostí z hlediska zaměstnanosti mládeže. Na budoucím trhu se mohou v širokém spektru možností uplatnit nové profese, jako průmysloví designéři nebo materiáloví inženýři. EHSV spatřuje možnosti inovace v odvětvích, kde se rozsáhle využívá obalový průmysl, a to v oblasti udržitelnosti a designu.

1.1.4. Občanská angažovanost, dialog s pracovníky, udržitelnost a přizpůsobení

EHSV je přesvědčen, že pro zaměstnavatele v tomto odvětví a pracovní síly v Evropě je rozhodující výzvou zajistit, aby si toto odvětví udrželo konkurenceschopnou úroveň, plně využívalo technologické inovace a vyrábělo kvalitní a udržitelné zboží. EHSV je také přesvědčen, že zainteresované strany musejí identifikovat nové dovednosti potřebné pro budoucnost odvětví, aby se vzdělávací systémy mohly přizpůsobit této zásadně důležité změně. Je třeba důkladně prozkoumat výzvy, které přinášejí nové trendy (např. prodej on-line) a posoudit jejich vliv a dopady.

EHSV soudí, že většina společností obalového průmyslu a jejich pracovní síly se chce přizpůsobovat změnám, ale je zapotřebí více informací, aby tyto subjekty mohly přijímat správná rozhodnutí vhodná pro toto odvětví i zaměstnanost. Toto přizpůsobení se změnám na trhu musí probíhat tak, aby respektovalo pracovníky, ale zároveň je třeba mít na paměti hrozbu překotné změny a přemisťování.

EHSV se domnívá, že na jednání v zájmu udržitelnosti odvětví se musí podílet občanská společnost a sociální dialog na úrovni členských států a na evropské úrovni. Takovou příležitost by mohlo poskytnout vytvoření Výboru pro odvětvový sociální dialog v obalovém průmyslu.

2. Úvod

Hlavním záměrem tohoto dokumentu je informovat evropské instituce o několika doporučeních, jež EHSV a CCMI považují za rozhodující pro zvýšení dynamiky evropského hospodářství, obalového průmyslu zejména. Evropa musí ukazovat cestu a podporovat dosažení jednoznačného souladu s legislativou, což podpoří hospodářství. To je třeba provést udržitelným způsobem a v zájmu lepšího fungování vnitřního trhu. Důvěra a soulad s právními požadavky mají být principem, nikoliv ochranou.

2.1. Obalový průmysl slouží v našem denním životě k řadě rozmanitých účelů, k nimž náleží: ochrana výrobků (brání rozbití, úniku a kontaminaci, prodlužuje dobu skladovatelnosti); propagace (složení výrobku, vlastnosti, propagační sdělení a značka); informace (identifikace výrobku, postup přípravy a užití, nutriční a skladovací údaje, bezpečnostní upozornění, kontaktní informace, návod na otevření, nakládání s výrobkem po ukončení životnosti); pohodlná spotřeba (příprava výrobku, servírování, skladování a porcování); použití (poskytnutí spotřebiteli, maloobchodním a dopravním společnostem); manipulace (doprava od výrobce k maloobchodu, vystavení v prodejně) a omezování odpadu (zpracování, využití vedlejších produktů, energie k uskladnění a dopravě).

2.2. Vzhledem k nesmírné různorodosti tohoto odvětví bude obalový průmysl nutně vyžadovat otevřený a variabilní přístup. Jedná se o hodnotné odvětví, takže je nutné je zkoumat pečlivě a přihlížet k jeho různorodosti, nutnosti vyhovět pravidlům a legislativě a samozřejmě konkurenceschopnosti odvětví.

2.3. Ve většině odvětví se vyskytují určité společné závažné problémy, ale jednotlivá pododvětví samozřejmě čelí řadě vlastních specifických problémů. Je tomu tak proto, že specifické produkty musejí odpovídat odlišným požadavkům, zejména z hlediska norem a certifikací.

2.4. Využití balení k informování o inovaci a kvalitě představuje pro Evropu příležitost. K tomu účelu slouží řada opatření, která mají jasně identifikovat kvalitu a inovativní řešení výrobku, který je v obalu zabalen. To představuje nikdy nekončící výzvu, jež má zásadní význam pro odlišení výrobků z EU od výrobků pocházejících z jiných částí světa.

2.5. EHSV je přesvědčen, že existují další dvě záležitosti, které mají v této oblasti zásadní význam: logistická problematika obalového průmyslu a dostupnost surovin používaných v tomto odvětví. S ohledem na tato dvě témata je snadné pochopit rozsah výzev, jimž čelí evropský obalový průmysl. Hlavním záměrem tohoto dokumentu je informovat evropské instituce o několika doporučeních, jež EHSV a CCMI považují za rozhodující pro zvýšení dynamiky evropského hospodářství obecně, a obalového průmyslu zejména. Stejně jako v jiných oblastech musí i zde Evropa ukázat cestu a požadovat dosažení souladu s pravidly a legislativou, které skutečně pomáhají hospodářství, jsou uskutečňovány udržitelným způsobem a ku prospěchu fungování vnitřního trhu. Důvěra a soulad s právními požadavky mají být principem, nikoliv ochranou.

2.6. Specifický příklad používaných materiálů je kritickou otázkou, která vyžaduje pečlivou analýzu, aby bylo zajištěno respektování volného trhu a rovné konkurenční prostředí pro všechny tržní subjekty.

2.7. EHSV soudí, že navázání koordinované a inkluzivní diskuse zainteresovaných stran působících v obalovém průmyslu zajistí, že si toto odvětví zachová udržitelnost, bude dlouhodobě poskytovat kvalitní pracovní příležitosti, bude schopné se lépe vyrovnat se změnou a lépe se přizpůsobovat potřebám spotřebitelů i širším společenským požadavkům. V tomto směru není plně využíván potenciál sociálního dialogu k posílení odvětví. Tuto otázku je třeba naléhavě řešit.

2.8. Pokud se odvětví hodlá přizpůsobit změnám a transformovat se podle požadavků trhu, představuje jedinou cestu k dosažení udržitelnosti a schůdné nápravy všestranný přístup k zapojení zainteresovaných stran. Je nutné, aby Komise povzbuzovala řádně strukturovaný a organizovaný sociální dialog, aby bylo možné řešit témata vztahující se k odvětví: jeho strukturu, konkurenceschopnost a související témata, jako je zaměstnanost, dovednosti, adaptace a budoucí životaschopnost odvětví a jeho pracovní síly. Je také třeba vytvořit obousměrný nástroj komunikace různých subjektů a institucí, který by se stal platformou pro vyjadřování zájmů širší veřejnosti (tj. společnosti a spotřebitelů, pracovníků, zaměstnavatelů, vlád atd.). Tímto způsobem by bylo možné zapojit všechny zúčastněné strany v rámci tohoto odvětví a v kontextu jeho širší a významné úlohy ve společnosti.

3. Analýza a rámec

3.1. Evropský obalový průmysl zahrnuje širokou škálu aktivit, a přestože některé problémy sdílí s jinými odvětvími, čelí v krátkodobém a střednědobém výhledu řadě specifických a významných výzev. Obalový průmysl zahrnuje společnosti vyrábějící skleněné, kovové, plastové, dřevěné a papírové obaly; v Evropě tyto společnosti zaměstnávají celkem přes 6,5 milionu lidí (3) (Eurostat).

3.2. Obalový průmysl představuje nejen různorodou škálu výrobků, ale i rozmanitou řadu různých postupů, které jsou jedinečné a slouží k vytváření produktů pro specifické trhy a různá využití, která se liší nároky na prostředí a jsou pro ně důležité specifické problémy a charakteristiky. Například spotřeba energie je významným nákladovým faktorem společností vyrábějících skleněné obaly. Vzhledem k tomu, že se 80 % odpadového skla recykluje, přispívá recyklace skla významně k dosahování cílů EU v oblasti recyklace a snižuje uhlíkovou stopu regionu.

3.3. Důležitým hlediskem je také dostupnost obalových materiálů; rostoucí dopravní náklady na převoz materiálů, jako je například vlnitá lepenka nebo tuby používané k balení, mají negativní účinky na obalový průmysl. Tak dochází k tomu, že se přenášejí do obalového průmyslu náklady na energii v celém dodavatelském řetězci – a povšimněme si vzdáleností, na které některé výrobky jako např. tištěný materiál putují, než se použijí k balení.

3.4. Kov je možné recyklovat znovu a znovu, aniž by utrpěla jeho kvalita. To představuje přidanou hodnotu z hlediska příspěvku tohoto odvětví k dosahování cílů Evropské unie v oblasti recyklace.

3.5. Obalové sklo se používá ve výrobě lahví, sklenic a dalších skleněných obalů a jeho výroba je největším sektorem sklářského průmyslu v Evropské unii – vyrábí 60 % celkové produkce skla a v EU zaměstnává 90 000 lidí (Eurostat). Zaměstnanost ve sklářském průmyslu celkově poklesla v důsledku rostoucí automatizace, konsolidace odvětví a nízkonákladové konkurence. Dovoz ze zemí mimo Evropskou unii představuje sílící konkurenci a roste počet výrobních provozů v zemích, které s Unií sousedí nebo se nalézají v její blízkosti. Jedná se o státy, kde je levnější pracovní síla a volnější předpisy. Vytváří to krátkodobě nadbytečnou kapacitu a tlak na snižování cen. K největším výrobcům v Evropské unii patří Francie, Německo a Itálie plus další největší výrobci v EU. Sklo jako materiál účinně využívá zdroje a může být recyklováno donekonečna. Například spotřeba energie je významným nákladovým faktorem společností vyrábějících skleněné obaly, což u jiných neplatí v takové míře. Vzhledem k tomu, že se 80 % odpadového skla recykluje, přispívá recyklace skla významně k dosahování cílů EU v oblasti recyklace a snižuje uhlíkovou stopu regionu. Vzhledem k používaným materiálům a produkovaným výrobkům jsou nicméně další segmenty tohoto odvětví v menším rozsahu vázány na spotřebu energie.

3.6. Pokud hodnotíme výrobu z papíru a podobných materiálů, tak dodavatelský řetězec v odvětví komplikuje skutečnost, že společnosti zabývající se výrobou obalů z papíru a lepenky, tedy kartónů, vlnité lepenky, krabicové a kontejnerové lepenky, obvykle samy vyrábějí papír a jsou součástí cyklu, který zahrnuje výrobu buničiny a odstraňování tiskařských barev z použitých materiálů i použití surovin získávaných z dřeva.

3.7. Své specifické vlastnosti má však také segment plastových obalů: ne všechna pododvětví obalového průmyslu jsou zastoupena několika odvětvovými orgány. Společnosti vyrábějící plastové obaly se uplatňují na jiných trzích než výše uvedená pododvětví. Koncovými uživateli jsou například výrobci automobilů, kosmetické společnosti, výrobci zdravotních potřeb a kontejnerů pro balené potraviny. V tomto segmentu přitom působí jediná odvětvová organizace. S plastovými obaly také souvisí problematika životního prostředí – jedná se například o výrobu plastových tašek a obtíže související se zpracováním tohoto odpadu a rozkladem použitých látek.

3.8. Za této situace odlišnosti výrobního procesu vedly k vytvoření velkého množství orgánů zastupujících podniky, což samo o sobě zhoršuje možnosti spolupráce společností a zástupců zaměstnanců při řešení významných záležitostí, jako je environmentální udržitelnost a řízení změn. Pododvětví obalového průmyslu, jako je například výroba kovových obalů, jsou silně segmentovaná, což dokládá velký počet subjektů zastupujících podniky. Například společnosti vyrábějící hliník často také vyrábějí hliníkové obaly a mají vlastní odvětvovou organizaci (European Aluminium Association). Společnosti specializované na kovové obaly vyrábějící nápojové plechovky (z oceli a hliníku) mají však vlastní odvětvovou organizaci. Další odvětvovou organizaci mají pak obalové společnosti zaměřené na ocelové obaly.

3.9. Vzhledem k významu odvětví, jak z hlediska podílu na HDP, tak z hlediska zaměstnanosti, vyžadují tyto odvětvově specifické záležitosti zvláštní pozornost. Jako velmi segmentované odvětví však obalový průmysl slouží potřebám zpracovatelských odvětví v celém hospodářství a daleko přesahuje své tradiční trhy.

3.10. Balení výrobků slouží řadě účelů a pokrývá oblasti, jako je ochrana výrobků (proti rozbití, úniku a kontaminaci), uvedení obchodních informací (identifikace výrobku, značky, postup přípravy, užití, nutriční a bezpečnostní informace) a informací o dodání (uvedení dopravy a prodejního místa) i omezování obalového odpadu (energie zpracování, uskladnění a dopravy). Z hlediska úsilí o snížení emisí uhlíku je důležitým faktorem při navrhování obalů maximalizace prostoru použitelného k přepravě zboží. Úloha samotného balení při omezování odpadu nabyla na důležitosti, když se společnosti prodávající on-line, jako je například Amazon, staly velice významnými uživateli obalů a vyvstala otázka ‘zodpovědného subjektu’, kterou je třeba řešit. Amazon například používá certifikované systémy tzv. snadno otevíratelných obalů. Eliminováním plastu a pásek Amazon roku 2008 radikálně změnil přístup k balení 2 00 000 výrobků od 2 000 výrobců, a snížil tak spotřebu lepenky o 5,4 milionu metrů čtverečních, generických materiálů o 11 203,7 tun a celkový objem krabic o 4 10 000 metrů krychlových. Je skutečností, že konečnou zodpovědnost za odpad z obalů nese spotřebitel, je však v zájmu výrobce i přechodného uživatele obalu, aby se co nejmenší množství obalového materiálu stalo odpadem.

3.11. Dále uvedené otázky vyžadují důkladné zkoumání vedoucí k celkovému pochopení současné situace a potenciálním řešením, která zajistí, že evropský obalový průmysl zůstane konkurenceschopný, udržitelný z hlediska životního prostředí a že nabídne důstojné zaměstnání tisícům pracovníků, kteří jsou na něm závislí.

3.12. Každá změna v dostupnosti surovin ovlivní jak cenu, tak dostupnost hotových obalů a může potenciálně vážně narušit činnost tohoto odvětví. Z toho důvodu je třeba prozkoumat hybné síly a trendy v oblasti surovin, aby mohlo odvětví předvídat budoucí změny a vyhnout se souvisejícím potenciálním narušením činnosti. Například odvětví kovových obalů je pod zvláště velkým tlakem prudkého růstu cen surovin i energie.

3.13. V roce 2012 Komise založila evropské inovační partnerství v oblasti surovin. Má za úkol řešit problémy související s dodávkami dřevitých a minerálních surovin.

3.14. Poptávka, převážně asijská, zvýšila ceny sekundárních surovin pro výrobu papírových obalů natolik, že jejich výrobci nejsou schopni tyto dodatečné náklady jednoduše přenášet na spotřebitele. Čínská poptávka velmi přispěla k růstu cen recyklovaných materiálů používaných k výrobě papírových obalů (cena sběrového papíru se od roku 2006 téměř zdvojnásobila a cena recyklovaného papíru se za toto období zvýšila o téměř 50 %). Tento růst pravděpodobně bude v předvídatelné budoucnosti dále pokračovat.

4. Potřeby a trendy v obalovém průmyslu

4.1. Podle Eurostatu je ve výrobě kovových obalů (včetně oceli a hliníku) pro obalový průmysl v Evropě zaměstnáno 60 000 lidí z celkového počtu 3 55 000 zaměstnanců v ocelářství; Metal Packaging for Europe odhaduje, že více než 80 000 lidí je zaměstnáno v průmyslu hliníku a 2 55 000 v celém evropském hodnotovém řetězci zpracování hliníku. Odvětví nicméně trpělo a nadále trpí snižováním počtu pracovních míst, jednak v důsledku konsolidace v odvětví, jednak v důsledku mimoevropské konkurence (4).

4.2. Výzvou pro zaměstnance v tomto odvětví a pracovní síly v Evropě je zajistit, aby si toto odvětví udrželo konkurenceschopnou úroveň, plně se využívaly technologické inovace a vyrábělo environmentálně udržitelné a kvalitní zboží.

4.3. Mimoevropská konkurence nadále stlačuje dolů kvalitu pracovních podmínek pracovníků v tomto odvětví, od nichž očekáváme vytváření bohatství, využívání inovačních technologií a v zásadě udržení odvětví v chodu a zajištění jeho udržitelné budoucnosti pro příští generace.

4.4. Evropský obalový průmysl nadále trpí nadbytkem kapacity, což ve spojení s mimoevropskou konkurencí dusí mzdy a úroveň pracovních podmínek. Sestupný vývoj zaměstnanosti v tomto odvětví dokumentuje účinky konkurence a nadbytečné kapacity.

4.5. Obalový průmysl má potenciál přinášet evropským ekonomikám větší přínosy, protože je schopen recyklovat materiály. Stále více obalových materiálů se recykluje nebo jsou samy vyráběny z recyklovaných materiálů pocházejících z jiných výrobních odvětví. Příznivé účinky recyklace na životní prostředí jsou dostatečně známy a často se uvádějí v dokumentech Komise. Obalový průmysl však může zvýšit míru recyklace v členských státech. Zároveň má potenciál potřebný k uzavření okruhu oběhového hospodářství tím, že zabrání vývozu pochybných odpadních materiálů a zároveň nepřipustí, aby přístup na evropské trhy měli dovozci, kteří používají obaly neslučitelné s nároky na ochranu životního prostředí (5). Společnosti vyrábějící obaly z kovů a hliníku, jejich produkce představuje 16 % celkového objemu hliníkových výrobků v Evropě, jsou závislé na dobývání suroviny (bauxitu) a recyklaci kovového šrotu.

4.6. Významným a důležitým prvkem evropského obalového průmyslu je také ochrana spotřebitele, jemuž se podávají zásadně důležité informace o výrobku nebo poradenství ohledně jeho využití. Spotřebitelé oprávněně očekávají, že obal ochrání zboží, které kupují, a v případě potravin a nápojů zachová jeho kvalitu a zabrání ohrožení zdraví souvisejícího s jakoukoliv kontaminací. Stejné nároky kladou na obal maloprodejci, kteří navíc požadují, aby obal prodávaného zboží maximalizoval jeho trvanlivost při skladování.

4.7. Budoucí stav a struktura tohoto odvětví v menší či větší míře závisí na inovacích a investicích do technologií. Například 3D tisk je příležitostí pro odvětví i spotřebitele, ale úspěch jeho zavedení a provozování bude velmi závislý na spolupráci uvnitř odvětví a očekávání zákazníků. Odvětví musí využívat výhody dostupných technologií a adaptovat se řádným dialogem.

4.8. Vyvíjejí se osvědčené postupy transformace odvětví a jeho přizpůsobení se změnám, což však vyžaduje asistenci evropských institucí, aby se jeho potenciál plně využil. Evropská unie může nabídnout asistenci v podobě finanční podpory vytvoření fóra k dalšímu vedení diskuse sociálních partnerů. Odvětví by se mělo v tomto procesu připojit k EU.

4.9. Udržitelných a funkčních řešení je možné dosáhnout jen za podmínky, že obě strany působící v odvětví budou pracovat společně. K tomu je příležitostí sociální dialog na národní i evropské úrovni. Z toho důvodu má zásadní význam vytvoření Výboru pro odvětvový sociální dialog v obalovém průmyslu, což umožní začít řešit řadu záležitostí, na které upozorňuje tento dokument.

V Bruselu dne 10. prosince 2014 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Henri MALOSSE

(1) Eurobarometr 398, Internal Market (říjen 2013).

(2) MEMO-13-1151 Evropské komise citované ve sdělení Komise Plán pro dokončení jednotného trhu s doručováním balíků (COM(2013) 886 final).

(3) 7 00 000 přímých pracovních míst.

(4) Eurostat za poslední desetiletí dokládá trvalé snižování počtu pracovních míst ve výrobě obalů z vlnité lepenky, plastů, kovů, skla i dřeva. Celkově se v těchto segmentech obalového průmyslu snížil od roku 2003 počet pracovních míst o 1,2 milionu.

(5) Existuje legislativa zajišťující, aby obalové materiály odpovídaly normám ochrany životního prostředí, kromě toho však společnosti vyrábějící obaly dodržují řadu pokynů ke snížení emisí a prosazování osvědčených postupů ochrany životního prostředí. Mimoevropští konkurenti, přestože se vyžaduje, aby vyhověli evropské legislativě, nemusí dbát těchto dobrovolných kodexů a norem dodržovaných evropskými společnostmi.