DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1. Předmět návrhu

Toto rozhodnutí Komise obsahuje návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má Unie zaujmout ve Výboru velvyslanců AKT–EU ke změně rozhodnutí č. 3/2019 o přechodných opatřeních podle čl. 95 odst. 4 Dohody o partnerství mezi EU a členy africké, karibské a tichomořské skupiny států („AKT“) podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (dále jen „dohoda o partnerství z Cotonou“) (dále jen „rozhodnutí o přechodných opatřeních“). Rozhodnutí o přechodných opatřeních bylo poprvé změněno rozhodnutím Výboru velvyslanců č. 2/2020 ze dne 4. prosince 2020, kterým se prodlužuje použitelnost dohody o partnerství z Cotonou do 30. listopadu 2021. Komise navrhuje další prodloužení použitelnosti všech ustanovení dohody o partnerství z Cotonou do 30. června 2022, nebo do vstupu v platnost či prozatímního provádění nové dohody o partnerství mezi Unií a státy AKT, podle toho, co nastane dříve.

2.Souvislosti návrhu

2.1Dohoda o partnerství z Cotonou

Dohoda o partnerství z Cotonou od roku 2000 tvoří rámec pro vztahy EU se 79 zeměmi AKT. Dohoda byla uzavřena na dobu 20 let, od 1. března 2000 do 29. února 2020. Byla následně revidována v roce 2005 a 2010.

Rozhodnutím Výboru velvyslanců AKT–EU č. 3/2019 ze dne 17. prosince 2019 byla použitelnost ustanovení dohody o partnerství z Cotonou prodloužena do 31. prosince 2020, nebo do vstupu nové dohody o partnerství mezi Unií a státy AKT v platnost, podle toho, co nastane dříve. Uvedené rozhodnutí bylo poprvé změněno rozhodnutím Výboru velvyslanců AKT–EU č. 2/2020 ze dne 4. prosince 2020, kterým se prodlužuje použitelnost dohody o partnerství z Cotonou do 30. listopadu 2021.

Jednání o nové dohodě o partnerství AKT–EU byla zahájena v září 2018. Dne 15. dubna 2021 parafovali hlavní vyjednavači znění nové dohody o partnerství mezi Unií a členy Organizace afrických, karibských a tichomořských států (OAKTS). Komise poté předložila svůj návrh k podpisu Radě. Jednání však byla znovu otevřena a v současné době probíhají, pokud jde o právní povahu dohody. Ukázalo se, že tato jednání nepovedou k uzavření nové dohody, která by byla připravena k použití do uplynutí stávající doby použitelnosti dohody o partnerství z Cotonou dne 30. listopadu 2021. Situací by se vytvořilo vakuum ve vztazích mezi EU a AKT, které je třeba vyplnit.

2.2Rada ministrů AKT-EU

Rada ministrů AKT–EU je orgán ministerské úrovně zřízený dohodou (článek 15 dohody o partnerství z Cotonou). Tvoří ji členové Rady Evropské unie a Evropské komise na straně jedné a členové vlád jednotlivých států AKT na straně druhé. Mezi funkce Rady ministrů patří mimo jiné přijímat rozhodnutí nezbytná pro provádění a plnění dohody o partnerství z Cotonou. Rada ministrů přijímá rozhodnutí společnou dohodou stran. Aby byla rozhodnutí platná, musí být přítomna i) polovina členů Rady Evropské unie (tj. 14 ministrů z členských států EU), ii) jeden člen Komise a iii) dvě třetiny členů zastupujících vlády států AKT (tj. členové vlád z 55 různých států AKT).

2.3Přechodná opatření

Ustanovení čl. 95 odst. 4 druhého pododstavce dohody o partnerství z Cotonou zní: „Rada ministrů přijme jakákoli přechodná opatření, jež mohou být nezbytná ohledně změněných ustanovení do doby vstupu nové dohody v platnost“. Podle čl. 95 odst. 4 druhého pododstavce dohody o partnerství z Cotonou lze uplatnit přechodná opatření za účelem prodloužení použitelnosti všech nebo některých částí dohody o partnerství z Cotonou až do data uplatňování nové dohody (prozatímního provádění nebo vstupu v platnost). Vzhledem k tomu, že nová dohoda nebude použitelná před skončením platnosti stávajícího právního rámce, je v zájmu zachování právní, politické a institucionální kontinuity vztahů se státy AKT nezbytné prodloužit přijatá přechodná opatření s cílem pokračovat v uplatňování stávající dohody.

2.4Změna přechodných opatření provedená Výborem velvyslanců AKT–EU

V souladu s čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství z Cotonou přijímá rozhodnutí o přechodných opatřeních Rada ministrů AKT–EU. Podle čl. 15 odst. 4 dohody o partnerství z Cotonou může ale Rada ministrů delegovat pravomoci na Výbor velvyslanců. Za tímto účelem Rada ministrů dne 23. května 2019 pověřila Výbor velvyslanců přijetím rozhodnutí o přechodných opatřeních. Podle čl. 16 odst. 2 dohody o partnerství z Cotonou může Výbor velvyslanců v rámci mandátu, který mu byl svěřen Radou ministrů, přijímat nebo měnit rozhodnutí, jež jsou pro strany závazná. V souladu s článkem 1 jednacího řádu Výboru velvyslanců se výbor schází pravidelně, zejména za účelem přípravy zasedání Rady ministrů, a kdykoliv je to nezbytné, na žádost jedné ze stran. Vzhledem k této flexibilitě může Výbor velvyslanců zajistit, aby byla změna rozhodnutí o přechodných opatřeních včas přijata, a to nejpozději v listopadu 2021. Výbor velvyslanců AKT–EU proto na jednom ze svých zasedání přijme změnu rozhodnutí o přechodných opatřeních (dále jen „zamýšlený akt“). Účelem zamýšleného aktu je dále prodloužit použitelnost dohody o partnerství z Cotonou v plném rozsahu do 30. června 2022, nebo do vstupu v platnost či prozatímního provádění nové dohody o partnerství mezi Unií a státy AKT, podle toho, co nastane dříve.

3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie