EVROPSKÁ KOMISE Ve Štrasburku dne 17.4.2018 COM(2018) 211 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ Čtrnáctá zpráva o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii



I. ÚVOD Tato čtrnáctá zpráva o pokroku na cestě k vytvoření účinné a skutečné bezpečnostní unie zachycuje vývoj ve dvou hlavních pilířích: prvním je boj proti terorismu a organizované trestné činnosti a proti prostředkům, které je podporují, druhým pak posilování obrany proti těmto hrozbám a budování odolnosti vůči nim. Brutální útoky spáchané 23. března 2018 ve francouzských městech Trèbes a Carcassonne nám připomínají, že hrozba terorismu v EU zůstává značná. V rámci nepřetržitého úsilí bezpečnostní unie čelit této hrozbě předložila Komise spolu s touto zprávou o pokroku nový bezpečnostní balíček s opatřeními, která zajistí uzavření prostoru, v němž teroristé a jiní zločinci operují, a znesnadní jim tak plánování a uskutečňování jejich odporných činů. Balíček zahrnuje legislativní návrhy, které zlepšují přeshraniční shromažďování elektronických důkazů a přístup k finančním informacím pro účely vyšetřování a stíhání, zejména pokud jde o závažnou trestnou činnost, a posilují spolupráci mezi finančními zpravodajskými jednotkami a donucovacími orgány. Balíček zahrnuje také operativní opatření k tomu, aby se teroristům a jiným zločincům zabránilo v přístupu k dováženým palným zbraním a prekurzorům výbušnin, které lze zneužít ke zhotovování podomácku vyrobených výbušnin, jak se ukázalo u několika nedávných útoků. Legislativní návrh na zdokonalení zabezpečení vnitrostátních průkazů totožnosti a povolení k pobytu pak znesnadní teroristům a jiným zločincům zneužití či padělání těchto dokumentů ke vstupu na území EU a pohybu na něm. Útok spáchaný 4. března 2018 v Salisbury je šokujícím příkladem skutečné hrozby, kterou pro kolektivní bezpečnost mohou znamenat chemické látky. Na zasedání Evropské rady konaném ve dnech 22.–23. března 2018 byl tento útok ostře odsouzen. Bylo zdůrazněno, že součástí reakce EU musí být posílení její odolnosti vůči chemickým, biologickým, radiologickým a jaderným hrozbám. V této zprávě o pokroku jsou uvedena opatření, která se v této souvislosti přijímají v rámci plnění akčního plánu z října 2017, aby bylo dosaženo lepší připravenosti na tato bezpečnostní rizika. Dále tato zpráva o pokroku poskytuje aktuální informace o provádění dalších prioritních záležitostí v bezpečnostní unii, které se týkají mimo jiné boje proti radikalizaci na internetu, zdokonalování sdílení informací, podpory ochrany veřejných prostor a boje proti kybernetickým hrozbám. II. UZAVŘENÍ PROSTORU, V NĚMŽ TERORISTÉ A JINÍ ZLOČINCI OPERUJÍ 1.Nové nástroje pro shromažďování elektronických důkazů v trestním řízení Elektronické důkazy se staly významnou součástí velké většiny trestních vyšetřování a stále častěji se stává, že soudní orgány potřebují požádat o nezbytné důkazy od poskytovatelů služeb v jiné jurisdikci. Proto má zásadní význam, aby se při vyšetřování a stíhání trestné činnosti, včetně případů terorismu a kyberkriminality, zajistila možnost snazšího a rychlejšího přeshraničního sběru důkazů. Za tímto účelem předložila Komise spolu s touto zprávou o pokroku dva legislativní návrhy, jejichž cílem je zdokonalit přeshraniční shromažďování elektronických důkazů pro účely trestního řízení, jmenovitě návrh nařízení o evropském příkazu k předložení a evropském příkazu k uchování elektronických důkazů v trestním řízení a návrh směrnice, kterou se stanoví harmonizovaná pravidla pro jmenování právních zástupců za účelem shromažďování důkazů v trestním řízení . Navrhované nařízení a směrnice poskytnou příslušným donucovacím a soudním orgánům nové nástroje pro získávání elektronických důkazů při vyšetřování a stíhání trestné činnosti, včetně případů terorismu a kyberkriminality. Těmito návrhy reaguje Komise na žádosti Evropského parlamentu a Rady o předložení legislativního rámce na úrovni EU, který bude upravovat opatření pro přeshraniční získávání elektronických důkazů a zároveň poskytovat spolehlivá ochranná opatření na ochranu práv a svobod jednotlivců . Navrhovaným nařízením se stanovuje evropský příkaz k předložení a evropský příkaz k uchování. Tyto příkazy umožní příslušným orgánům určitého členského státu, aby si na poskytovatelích služeb usazených nebo zastoupených v jiném členském státě (poskytovatelích služeb elektronické komunikace a konkrétních poskytovatelích služeb informační společnosti) přímo vymohly ochranu nebo předložení stávajících elektronických údajů pro účely vyšetřování a stíhání trestných činů, které spadají do oblasti působnosti nařízení, a to způsobem, který je v daném případě přiměřený a nezbytný. Aby se zajistilo dodržování těchto příkazů, ukládá navrhovaná směrnice poskytovatelům služeb povinnost jmenovat v Unii nejméně jednoho právního zástupce. S ohledem na bezhraniční povahu internetu se návrh vztahuje na příslušné poskytovatele služeb nabízející služby v jednom či více členských státech bez ohledu na umístění jejich ústředí, jejich infrastrukturu a uložení informací. Navrhované nařízení poskytuje účinná ochranná opatření k zajištění plného dodržování základních práv, jako je zapojení soudních orgánů ex ante a další požadavky na získání údajů v některých kategoriích. Jelikož příkazy lze vydat pouze v rámci trestního řízení a jen tehdy, jsou-li stanoveny ve srovnatelných vnitrostátních situacích, platí navíc i všechny trestněprávní procesní záruky. Kromě toho nařízení stanovuje konkrétní pravidla pro účinné prostředky nápravy pro dotčené osoby. Nařízení obsahuje také právo poskytovatele služeb vyžádat si přezkoumání ve státě vydávajícím příkaz nebo, zasílá-li se příkaz k vymáhání, v hostitelském státě, a to na základě stanovených důvodů. To se vztahuje na případy, kdy je zjevné, že příkaz nebyl vydán či potvrzen příslušným orgánem, je neúplný, zjevně porušuje Listinu základních práv Evropské unie nebo je zjevně zneužívající povahy. Kromě toho nařízení stanovuje mechanismy k prevenci a zmírnění případných rozporů se závazky, které poskytovatelům služeb mohou vyplývat z právních předpisů třetích zemí. Legislativní návrhy vycházejí z důkladného posouzení dopadů a jsou výsledkem dvouletého konzultačního procesu, do kterého se zapojili odborníci z praxe, občané, poskytovatelé služeb, vládní a nevládní organizace a akademická obec . Komise se také zúčastnila souvisejících diskuzí v Radě Evropy a pozorně sledovala vývoj v zemích mimo EU, včetně nedávného přijetí zákona o objasnění zákonného využívání údajů v zámoří (Clarifying Lawful Overseas Use of Data Act, CLOUD Act) Kongresem Spojených států. Návrhy přijaté společně s touto zprávou o pokroku vytvářejí základ pro koordinovaný a soudržný přístup jak v rámci EU, tak ze strany EU na mezinárodní úrovni, a to s náležitým ohledem na pravidla EU včetně zákazu diskriminace mezi členskými státy EU a jejich státními příslušníky. Komise se také nadále aktivně účastní diskuzí v rámci Úmluvy Rady Evropy o kyberkriminalitě. Komise vyzývá společné normotvůrce, aby tyto navrhované právní předpisy, které jsou součástí společného prohlášení o legislativních prioritách EU na období 2018–2019, v zájmu rychlého dosažení dohody neprodleně přezkoumali. Zároveň s legislativními návrhy pokračuje Komise v práci na praktických opatřeních ke zlepšení justiční spolupráce vycházejících ze vzájemné právní pomoci, směrnice o evropském vyšetřovacím příkazu a spolupráce mezi orgány a poskytovateli služeb podle stávajícího právního rámce. Tato opatření zahrnují odbornou přípravu pro orgány, podporu využívání jednotných kontaktních míst na vnitrostátní úrovni a zřízení on-line platformy pro bezpečnou výměnu žádostí o evropský vyšetřovací příkaz a reakcí na ně na základě elektronické verze formulářů evropského vyšetřovacího příkazu. V zájmu rychlého provádění těchto opatření Komise úzce spolupracuje s příslušnými agenturami a zúčastněnými subjekty v rámci EU. 2.Usnadnění využití finančních informací k prevenci, zjišťování, vyšetřování a stíhání závažných trestných činů Zločinci a teroristé operují napříč členskými státy a během pár hodin mohou mezi různými bankovními účty převést prostředky na přípravu svých činů nebo za účelem přesunutí či vyprání výnosů z trestné činnosti. Vyšetřování závažné trestné činnosti a terorismu může z důvodu nezajištění včasného, přesného a komplexního přístupu k příslušným finančním údajům uváznout na mrtvém bodě. S ohledem na význam finančních informací pro vyšetřování je nezbytné posílit spolupráci mezi orgány odpovědnými za boj proti závažné trestné činnosti a terorismu a poskytnout jim lepší přístup k finančním informacím a širší možnosti jejich využití při současném důsledném dodržování základních práv a příslušných procesních záruk. Za tímto účelem přijala Komise spolu s touto zprávou o pokroku návrh směrnice usnadňující použití finančních a jiných informací k prevenci, zjišťování, vyšetřování a stíhání závažných trestných činů . Návrh vychází z důkladného posouzení dopadů a uděluje určeným donucovacím orgánům a úřadům pro vyhledávání majetku z trestné činnosti přímý přístup k informacím o bankovních účtech, které jsou evidovány ve vnitrostátních centralizovaných registrech bankovních účtů a v systémech pro vyhledávání údajů zřízených podle směrnice o boji proti praní peněz. Tento přístup se bude udělovat v individuálních případech pro účely potírání závažné trestné činnosti. Tím se dosáhne i značného zmírnění administrativní zátěže kladené na finanční instituce, které již nebudou muset odpovídat na plošné žádosti donucovacích orgánů o informace. Návrh dále posiluje spolupráci mezi vnitrostátními finančními zpravodajskými jednotkami a donucovacími orgány i vzájemnou spolupráci mezi finančními zpravodajskými jednotkami v různých členských státech. Kromě toho budou členské státy muset zajistit, aby jejich národní jednotka Europolu odpovídala na žádosti Europolu o informace vedené v centralizovaných registrech bankovních účtů a o finanční informace a finanční analýzy. Žádosti Europolu musí být řádně odůvodněné a musí být předkládány v individuálních případech, v mezích odpovědnosti Europolu a za účelem výkonu jeho úkolů. Lepší přístup donucovacích orgánů k finančním údajům a lepší spolupráce s finančními zpravodajskými jednotkami urychlí vyšetřování a umožní orgánům účinněji čelit přeshraniční trestné činnosti. Europol bude také moci rozšířit podporu, kterou poskytuje členským státům v boji proti trestným činům spadajícím do působnosti Europolu. V zájmu dodržování základních práv na ochranu osobních údajů a na soukromí stanovuje návrh směrnice přísná ochranná opatření v oblasti zpracování osobních údajů. Komise vyzývá společné normotvůrce, aby návrh, který je součástí společného prohlášení o legislativních prioritách EU na období 2018–2019, v zájmu rychlého dosažení dohody neprodleně přezkoumali. Komise také znovu zdůrazňuje, že je důležité plně provést a uplatňovat čtvrtou směrnici o boji proti praní peněz a nástroje poskytované touto směrnicí k boji proti praní peněz a financování terorismu. K tomu je třeba mimo jiné zajistit finančním zpravodajským jednotkám odpovídající prostředky pro plnění jejich úkolů. Změna čtvrté směrnice o boji proti praní peněz, na které se společní normotvůrci politicky dohodli v prosinci 2017, navíc vyžaduje, aby Komise do června 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu posuzující budoucí možné propojení centralizovaných registrů bankovních účtů. Komise za tímto účelem zpracovává studii a svá zjištění předloží nejpozději v polovině roku 2019. 3.Zpřísnění předpisů zaměřených proti prekurzorům výbušnin používaným ke zhotovování podomácku vyrobených výbušnin Podomácku vyrobené výbušniny použili teroristé a zločinci při mnoha útocích v EU, mimo jiné v Madridu (2004), Londýně (2005), Paříži (2015), Bruselu (2016), Manchesteru (2017) a Parsons Green (2017). Podomácku vyrobené výbušniny se pachatelé rovněž pokusili použít v ještě větším počtu případů neúspěšných a zmařených útoků. Tyto útoky poukazují na nutnost co nejvíce omezit možnosti teroristů ke získání a použití prekurzorů výbušnin, které lze zneužít pro podomácku vyrobené výbušniny. Za tímto účelem přijala Komise spolu s touto zprávou o pokroku návrh revize a posílení stávajících omezení daných nařízením (EU) č. 98/2013 o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a o jejich používání. Učinila tak v návaznosti na doporučení Komise z října 2017, které stanovilo bezodkladné kroky k zabránění zneužívání prekurzorů výbušnin na základě stávajících předpisů. Návrh vychází z řady konzultací s různými skupinami zúčastněných subjektů a z důkladného posouzení dopadů. Podle nařízení z roku 2013 podléhá zpřístupňování, dovoz, držení a používání některých prekurzorů výbušnin omezením a podezřelé transakce je nutné oznamovat. Ačkoli se díky těmto omezením a kontrolám podařilo snížit množství prekurzorů výbušnin přístupných široké veřejnosti a zvýšit počet oznámení o podezřelých transakcích, ukázalo se, že k prevenci zneužití těchto látek teroristy a zločinci k výrobě výbušnin to nepostačuje.

Návrh Komise pomůže tyto bezpečnostní trhliny zacelit a posílit a vyjasnit právní rámec. Navrhované nařízení (které nahradí předchozí nařízení z roku 2013) bude obsahovat řadu opatření k dalšímu omezení přístupu široké veřejnosti k prekurzorům výbušnin. Na seznam prekurzorů výbušnin podléhajících omezení budou přidány dvě další látky, možnost zažádat o povolení se omezí na méně látek a posílí se povinné kontroly trestního rejstříku žadatelů. Registrační systém zavedený nařízením z roku 2013 se přestane používat, protože je méně bezpečný. V návrhu je navíc objasněno, že předpisy platné pro hospodářské subjekty se plně vztahují i na prodej on-line. Navrhované nařízení zlepší prosazování předpisů příslušnými orgány a přenos informací v rámci dodavatelského řetězce. Tím se teroristům možnost zhotovovat podomácku vyrobené výbušniny značně znesnadní. Komise vyzývá společné normotvůrce, aby legislativní návrh v zájmu rychlého dosažení dohody neprodleně přezkoumali. 4.Lepší zabezpečení průkazů totožnosti a povolení k pobytu v zájmu prevence padělání dokumentů a používání falešných identit Podle statistik Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž o padělaných dokladech jsou vnitrostátní průkazy totožnosti s nedostatečnými zabezpečovacími prvky nejčastěji podvodně používanými cestovními doklady v EU. V rámci evropské reakce na padělání cestovních dokladů formulované v akčním plánu z prosince 2016 přijala Komise spolu s touto zprávou o pokroku návrh nařízení k posílení zabezpečení průkazů totožnosti vydávaných občanům Unie a povolení k pobytu vydávaných občanům Unie a jejich rodinným příslušníkům. Podle právních předpisů EU o volném pohybu mohou občané EU jako cestovní doklady používat vnitrostátní průkazy totožnosti, a to jak při cestách v rámci EU, tak při překračování vnějších hranic EU za účelem návratu do EU. V některých případech mohou občané EU používat vnitrostátní průkazy totožnosti ke vstupu do třetích zemí. Pobytová karta rodinného příslušníka ze země mimo EU předložená spolu s cestovním pasem zaručuje právo vstoupit na území EU bez víza osobě doprovázející občana EU. Právní předpisy EU již stanovují normy pro bezpečnostní prvky a biometrická data (snímek obličeje a otisky prstů) v cestovních pasech a cestovních dokladech vydávaných členskými státy. Zdokonalením bezpečnostních prvků na průkazech totožnosti a povoleních k pobytu se zločincům znesnadní možnosti zneužití a padělání těchto dokumentů pro účely pohybu na území EU nebo překračování vnějších hranic EU. Lepší zabezpečení dokladů totožnosti přispěje k posílení správy vnějších hranic EU (mimo jiné v souvislosti s problémem navracejících se zahraničních teroristických bojovníků a jejich rodinných příslušníků) a zároveň se díky bezpečnějším a spolehlivějším dokumentům usnadní občanům EU využívání jejich práva na volný pohyb. Návrh Komise, který vychází z důkladného posouzení dopadů a veřejné konzultace, proto stanovuje minimální standardy zabezpečení vnitrostátních průkazů totožnosti, které zahrnují zejména biometrickou fotografii a otisky prstů ukládané na čip průkazu totožnosti. Návrhem se rovněž stanoví minimální údaje, které musí být uvedeny na povoleních k pobytu vydávaných mobilním občanům EU, a také úplná harmonizace pobytových karet rodinných příslušníků ze zemí mimo EU. Komise vyzývá společné normotvůrce, aby legislativní návrh v zájmu rychlého dosažení dohody neprodleně přezkoumali. 5.Zlepšení kontrol dovozu a vývozu palných zbraní v rámci prevence nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi Komise podnikla řadu opatření k omezení dodávek palných zbraní, které jsou dostupné zločincům a teroristům. Jako doplněk opatření namířených proti obchodování s palnými zbraněmi a revize směrnice o kontrole nabývání a držení zbraní z května 2017 přijala Komise spolu s touto zprávou o pokroku doporučení vyzývající k bezodkladným krokům zvyšujícím zabezpečení u vývozních, dovozních a tranzitních opatření, která se vztahují na palné zbraně pro civilní použití, jejich součásti, hlavní díly a střelivo. Doporučení vyzývá členské státy EU, aby zlepšily vysledovatelnost a bezpečnost kontrolních opatření vztahujících se na vývoz a dovoz palných zbraní a posílily spolupráci mezi orgány v boji proti obchodování s palnými zbraněmi. Toto doporučení bylo vydáno v návaznosti na zprávu Komise z prosince 2017 o provádění nařízení (EU) č. 258/2012 o vývozu a dovozu palných zbraní. Tato zpráva dospěla k závěru, že je nutné posílit systém vývozních a dovozních povolení pro palné zbraně, aby bylo možno kontrolovat podmínky legálního obchodu, a tím i lépe čelit nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi. Komise bude výsledek tohoto doporučení sledovat a promítne svá zjištění do celkového sledování provádění nařízení (EU) č. 258/2012. III. PROVÁDĚNÍ DALŠÍCH PRIORIT V OBLASTI BEZPEČNOSTI 1.Boj proti teroristickému obsahu on-line Jak je stanoveno v pracovním programu Komise na rok 2018 a v předchozích zprávách o pokroku bezpečnostní unie, prosazuje a posiluje Komise spolupráci s internetovými platformami prováděnou za účelem zjišťování a odstraňování teroristického a jiného nezákonného on-line obsahu. Dne 1. března 2018 podnikla Komise další významný krok k řešení naléhavého a závažného problému teroristického on-line obsahu přijetím doporučení ohledně opatření, která mají přijmout poskytovatelé on-line služeb a členské státy k zintenzivnění úsilí v boji proti nezákonnému on-line obsahu, zejména teroristickému obsahu. Doporučení vychází ze sdělení o potírání ilegálního on-line obsahu vydaného v září 2017 a naléhá na poskytovatele služeb, aby zajistili rychlejší zjišťování a odstraňování nezákonného on-line obsahu, posílili spolupráci mezi poskytovateli on-line služeb, důvěryhodnými oznamovateli a donucovacími orgány EU, zvýšili transparentnost podávání zpráv veřejným orgánům a přijali opatření k ochraně základních práv občanů. Doporučení uděluje poskytovatelům on-line služeb operační pokyny k rychlejšímu odstraňování teroristického obsahu a lepší spolupráci s donucovacími orgány. Vzhledem k tomu, že teroristický obsah obvykle napáchá nejvíce škody během první hodiny svého zobrazování na internetu, a s ohledem na specifickou odbornost a působnost příslušných orgánů a Europolu doporučení zdůrazňuje, že obsah uvedený v oznámeních by měli posuzovat poskytovatelé on-line služeb, kteří by zpravidla měli v příslušných případech během jedné hodiny daný obsah odstranit nebo k němu zablokovat přístup. Dále doporučení vyzývá platformy, aby zaujímaly aktivní přístup, využívaly automatické nástroje pro odhalování a určování teroristického obsahu a za pomoci dostupných technických prostředků zabránily opětovnému nahrání obsahu na jiné platformy. V současné době se pracuje na postupu podávání zpráv, který by měl umožnit sledovat účinky doporučení. Informace, jejichž obdržení od poskytovatelů on-line služeb se očekává počátkem května 2018, pomohou Komisi rozhodnout, zda je stávající přístup dostatečný, nebo zda je třeba přijmout další opatření, aby se zajistila možnost rychlého a aktivního odhalování a odstraňování nezákonného on-line obsahu. Může přitom jít i o legislativní opatření k doplnění současného regulačního rámce. 2.Směrem k interoperabilitě informačních systémů a zdokonalení výměny informací V rámci úsilí o robustnější a inteligentnější informační systémy pro zajištění bezpečnosti, správu hranic a řízení migrace řeší EU jako bezodkladný a prvořadý problém nedostatky v oblasti správy a sdílení informací v EU. Všechny související legislativní návrhy jsou obsaženy ve společném prohlášení o legislativních prioritách na období 2018–2019. Mezi společnými normotvůrci pokračují diskuze o legislativních návrzích, které se týkají interoperability informačních systémů EU. V návaznosti na zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci konané dne 8. března 2018, na němž členské státy vyjádřily širokou podporu prvkům interoperability navrhovaným Komisí, usiluje Rada o dosažení obecného přístupu do června 2018. Rychle postupují vpřed také technické diskuze v Evropském parlamentu. V tomto ohledu se předpokládá, že nejpozději v červenci 2018 budou zahájeny třístranné rozhovory se společnými normotvůrci a do konce roku bude dosaženo dohody. Za tímto účelem je třeba předložit příslušné změny návrhů v oblasti interoperability týkající se právních nástrojů, o kterých nyní jednají společní normotvůrci, jak bylo oznámeno v prosinci 2017. Vzhledem ke společnému cíli, jímž je shoda v otázce návrhů v oblasti interoperability do konce roku 2018, jak se uvádí ve společném prohlášení o legislativních prioritách EU na období 2018–2019, je nutné nejprve rychle dosáhnout dohody v záležitostech, o nichž se dosud jedná. Komise v každém případě předloží veškeré nezbytné změny svých návrhů v oblasti interoperability do poloviny června 2018, aby umožnila zahájení třístranných jednání do července 2018. Mezinárodní jednání o zřízení evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS) jsou již v závěrečné fázi a k přijetí by mělo dojít během nadcházejících týdnů. V zájmu dosažení politické dohody pokračuje intenzivní úsilí o dosažení pokroku v třístranných jednáních mezi společnými normotvůrci ohledně tří legislativních návrhů na posílení Schengenského informačního systému (SIS). Komise vyzývá společné normotvůrce k dosažení dohody ohledně těchto návrhů do konce května 2018. Souběžně s touto legislativní činností byla dne 5. března 2018 zavedena funkce automatického vyhledávání otisků prstů (AFIS) za účelem posílení Schengenského informačního systému v jeho stávající podobě. Toto technické vylepšení představuje okamžitý a významný přínos pro práci příslušníků pohraniční stráže a zaměstnanců donucovacích orgánů, protože jim umožňuje vyhledávat v systému podle otisků prstů, a zjistit tak, kdo vstupuje do schengenského prostoru nebo se v něm pohybuje. Jde o důležitý mezník v zabezpečení schengenského prostoru, který umožní snáze odhalit zločince užívající více identit, resp. podvodné identity. Počínaje tímto dnem bude každý nově vytvořený záznam otisků prstů porovnáván se všemi stávajícími záznamy v SIS, aby se odhalily případy používání více identit. Všech jedenáct států schengenského prostoru, které se zapojily do první fáze tohoto projektu, navíc nyní provádí vyhledávání pomocí otisků prstů. Nový právní rámec pro SIS navrhovaný Komisí využívá funkce systému AFIS a zavádí povinné kontroly otisků prstů tam, kde totožnost osoby nelze prokázat jinými prostředky. Komise vyzývá všechny zbylé členské státy, aby přijaly nezbytná opatření k využívání této nové funkce při primárních kontrolách na hraničních přechodech i při policejních kontrolách na svém území. Jako další krok k posílení využívání Schengenského informačního systému přijala Komise spolu s touto zprávou o pokroku novou verzi již existujícího katalogu doporučení a osvědčených postupů, které vyplynuly z schengenských hodnocení v letech 2016 a 2017. Pokračují také třístranná jednání mezi společnými normotvůrci ohledně návrhů k usnadnění výměny informací z rejstříků trestů státních příslušníků třetích zemí v EU prostřednictvím Evropského informačního systému rejstříku trestů a k posílení pozice Agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA). V rámci snah o posílení stávajících informačních systémů a jejich interoperability předloží Komise později na jaře roku 2018 na základě technických studií a posouzení dopadů návrh na revizi Vízového informačního systému (VIS), jež přispěje k posílení bezpečnosti na vnějších hranicích a v schengenském prostoru. Nadcházející revize právního rámce VIS bude zahrnovat zvláštní interoperabilní opatření, která zajistí účinnější zpracování víz, a rovněž se předpokládá, že bude řešit další otázky uvedené v hodnocení systému VIS z roku 2016.