CS Úřední věstník Evropské unie C 157/56

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o harmonizovaných informačních službách vnitrozemské plavby na vnitrozemských vodních cestách Společenství

COM(2004) 392 final – 2004/0123 (COD)

NEREVIDOVANÝ PŘEKLAD

(2005/C 157/08)

Rada dne 8. června 2004 rozhodla požádat Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s článkem 71 Smlouvy zakládající Společenství o stanovisko k předloze výše uvedené.

Odborná skupina Doprava, energie, infrastruktura, informační společnost pověřená přípravnými pracemi přijala své stanovisko dne 24. listopadu 2004. Zpravodajem byl pan Simons.

Výbor schválil na svém 413. plenárním zasedání 15. a 16. prosince 2004 (zasedání dne 15. prosince) 144 hlasy pro, 1 hlas se zdržel hlasování, následující stanovisko:

1. Úvod

1.1 Evropská komise předložila dne 25. 5. 2004 návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o harmonizovaných informačních službách vnitrozemské plavby (RIS) na vnitrozemských vodních cestách Společenství. Evropská komise tím hodlá podporovat budoucí rozvoj vnitrozemské plavby na základě integrace a harmonizace stávajících národních telematických služeb, které byly v posledních letech zavedeny respektive jsou zaváděny v různých členských státech.

1.2 Politické pozadí návrhu směrnice tvoří podpora jiných přepravců jako alternativa k silniční dopravě, k řešení problémů nejednotné dopravní politiky minulých let, které jsou označovány jako příčina velkých problémů evropského dopravního systému. Vnitrozemská plavba disponuje dostatečnými kapacitami jak v infrastrukturním tak také v lodně technickém ohledu, aby mohla ze silnice převzít podstatně vyšší podíl celkového objemu přepravy nákladů v Evropě. Prostřednictvím přeshraničních vodních cest a četných tuzemských vodních cest v Evropě může vnitrozemská plavba dopravně obsloužit velkou část svrchovaného evropského území. Sektor vnitrozemské plavby je charakterizován inovacemi v nejrůznějších oblastech. Vnitrozemské plavbě se díky tomu, že je více známá jako alternativa k silniční dopravě, již podařilo se získat nové trhy.

1.3 Evropský hospodářský a sociální výbor již v různých stanoviscích (z vlastní iniciativy), konzultacích a obecných závěrech ve výborech připisoval význam postavení vnitrozemské plavby na trhu Společenství (1). Zvláštní pozornost zasluhuje odstranění jak národních, tak také mezinárodních infrastrukturních nedostatků, přičemž Evropský hospodářský a sociální výbor neustále vyzývá členské státy Unie zejména k provádění náležité údržby vodních cest. Přiměřenou údržbu vodních cest považuje výbor za základní podmínku, bez níž lze stěží považovat zavedení avizovaných informačních služeb vnitrozemské plavby za účelné. Neplnění tohoto základního předpokladu vede již dnes k problémům, které mohou ohrozit budoucí vývoj postavení vnitrozemské plavby (2).

1.4 Komise se v rámci strategie Bílé knihy zavazuje, že bude dále podporovat tento sektor při jeho přizpůsobování novým potřebám trhu. Přitom tlačí na zavedení moderních informačních a komunikačních technologií (ICT), aby především zlepšila řízení provozu a dopravy na vnitrozemských vodních cestách

1.5 Evropská komise zastává názor, že zavedení koncepce RIS povede ke kompatibilitě a interoperabilitě mezi současnými a novými systémy RIS na evropské úrovni. To má povzbudit výrobce vybavení k tomu, aby vyráběli hardware a software RIS za rozumné a obhajitelné náklady.

1.6 Mezinárodní říční komise, Ústřední komise pro plavbu na Rýně a Dunajská komise podporují rozvoj a zavádění RIS. Ústřední komise pro plavbu na Rýně již za tímto účelem schválila pro Rýn technické principy a specifikace určované směrnicí, které byly vypracovány Mezinárodním svazem lodní dopravy (PIANC).

2. Uživatelé a význam informačních služeb (RIS) pro vnitrozemskou plavbu

2.1 Podle návrhu směrnice je koncepce informačních služeb vnitrozemské plavby nejzávažnější změnou v tomto sektoru za několik desetiletí. Koncepce se zaměřuje na zřízení informačních služeb, které podporují plánování a řízení procesu provozu a dopravy. Za tímto účelem mají být na národní úrovni integrovány samostatně vyvinuté telematické aplikace do interoperativní koncepce.

2.2 Zavedení RIS má podle návrhu prospět celému evropskému sektoru vnitrozemské plavby, přičemž je oživení vnitrozemské plavby zavedením RIS zajímavé zvláště s ohledem na přijetí zemí střední a východní Evropy do Evropské unie. Současně má RIS příslušným orgánům usnadnit úkoly, zejména řízení provozu a monitorování nebezpečných nákladů. Má se zlepšit bezpečnost a životní prostředí, poněvadž zúčastnění budou lépe informováni a zkrátí se doby odezvy v případech nouze.

2.3 Výhody zavedení harmonizovaných služeb vnitrozemské plavby se mají vztahovat jak na služby týkající se provozu tak také na dopravy. To znamená, že výhody směrnice mají prospět jak národním orgánům, tak také vnitrozemské plavbě. Tím směrnice sleduje cíle jak veřejnoprávní, tak také soukromoprávní povahy.

2.4 Různé cíle a výchozí body využívání systému k veřejnoprávním a soukromoprávním účelům vyžaduje zvláštní kontrolu informací a služeb a vyvarování se neurčitého užívání. Musí být zachována ochrana soukromé sféry v elektronické komunikaci při využívání dat k veřejnoprávním účelům.

3. Výhody RIS pro budoucí rozvoj vnitrozemské plavby

3.1 Informační služby vnitrozemské plavby jsou podle návrhu směrnice posuzovány jako podpora potencionálního přesunutí přepravy na loď a silnější začlenění vnitrozemské plavby do mezinárodních koncepcí, které s sebou přinášejí společenský užitek. Podle návrhu se od RIS očekává strategický užitek ve čtyřech směrech, a sice — vyšší konkurenceschopnost, — optimalizované využívání infrastruktur, — zlepšení týkající se bezpečnosti a ochrany před nebezpečím, — zlepšená ochrana životního prostředí.

3.2 Se zřetelem na první aspekt klade EHSV důraz na to, že vyšší konkurenceschopnost má zlepšit postavení celého sektoru vůči jiným přepravcům. Zamýšlené služby nesmějí vést k dalšímu zhoršování konkurenceschopnosti vnitrozemské plavby nových a budoucích členských států, která je již oslabena na základě hospodářské situace v těchto státech. Při poskytování prostředků na realizaci služeb je nutno přikládat význam především tomuto aspektu (3).

3.3 V důsledku efektivnějšího plánování cest se podle návrhu očekávají omezení čekacích dob stejně jako rendementových ztrát na základě přizpůsobených rychlostí. Kromě toho má RIS prostřednictvím informačních rozhraní se všemi účastníky zásobovacího řetězce podporovat zahrnutí přepravce vnitrozemská plavba do intermodálních dopravních řetězců.

3.4 Známé výhody vnitrozemské plavby, jako bezpečnost, odvrácení nebezpečí a ochrana životního prostředí je nutno dále zdůrazňovat společně s podporou konkurenceschopnosti vůči jiným přepravcům. Vnitrozemská plavba jer dnes považována za nejbezpečnějšího přepravce (4).

3.5 V oblasti ochrany životního prostředí si bude vnitrozemská plavba již v dnešní situaci moci udržet svůj dosavadní náskok vůči ostatním přepravcům. Podle jedné nedávno zveřejněné studie o ekologických výkonech vnitrozemské plavby (5) lze vyvodit závěr, že vnitrozemská plavba může přispět ke zlepšení ekologického výkonu transportního řetězce. To zase může přispět k realizaci cílů stanovených Kyotským protokolem s ohledem na snížení výfukových plynů.

3.6 Rozhodnutí ministrů životního prostředí EU ze dne 28. června 2004, stanovit obsah síry v pohonných hmotách pro vnitrozemské lodě v roce 2010 na 0,1 procenta, odpovídá rovněž ekologické uvědomělosti vnitrozemské plavby. Vysoký podíl síry v pohonných hmotách ohrožuje lidské zdraví a může vést k překyselení půdy a vody. Vnitrozemská plavba přispěje k potlačení těchto rizik, aby si zachovala svoji pověst ekologického přepravce. Evropská vnitrozemská flotila používá již dnes převážně pohonné hmoty s menším obsahem síry než 0,2 procenta. Kromě montáže motorů produkujících málo zplodin vede rovněž používání pohonných hmot chudých na škodliviny k tomu, že ekologická bilance vnitrozemské plavby zůstává v porovnání s jinými přepravci pozitivní. Proklamovaným užitkem na základě zavedení informačních služeb vnitrozemské plavby, které povedou k dalšímu omezování spotřeby energie ve vnitrozemské plavbě, lze podpořit snahu vnitrozemské plavby o realizaci jejich cílů ochrany životního prostředí.

4. Návrh směrnice a oblast jeho použití

4.1 Směrnice má zavazovat členské státy, aby usnadňovaly podmínky pro zavedení a používání harmonizovaných informačních služeb vnitrozemské plavby (RIS) a zaručovaly regulatorní rámec pro vymezení a další rozvoj. Východiskem je bezprostřední integrace již existujících technologií, (článek 1).

4.2 Omezení oblasti použití na vodní cesty tříd IV a vyšší se jeví EHSV jako přiměřené. Je nutno uvítat, že s odkazem na klasifikaci vodních cest podle evropského vymezení, byl zvolen dynamický odkaz.

4.3 Směrnice definuje speciální závazky členských států a ohledem na poskytování potřebných dat pro realizaci cesty, elektronických plavebních lístků a zpráv pro provozovatele plavby a úřady. Závazek států poskytnout pouze pro vodní cesty třídy Va a vyšší podle klasifikace evropských vnitrozemských vodních cest elektronické plavební lístky způsobilé pro navigaci, naráží u EHSV na pochyby s přihlédnutím k německé, belgické, české a polské síti vodních cest (článek 4).

4.4 Směrnice zásadně nezavazuje soukromé uživatele, to znamená provozovatele lodní dopravy, aby instalovali vybavení nutné pro účast na RIS. Členské státy se ovšem vyzývají, aby podnikly vhodná opatření a zasazovaly se o to, aby uživatelé a lodě odpovídali požadavkům na vybavení stanoveným ve směrnici. Ke splnění tohoto požadavku a ke stimulaci užívání služeb provozovateli lodní dopravy jsou dle názoru výboru zapotřebí vedle poskytování potřebných dat ze strany členských států také stimuly pro příslušné dovybavení na palubách lodí. Z důvodů transparentnosti a zásady dobrovolnosti je nutno vyvarovat se závazného zavedení využívání služeb. Metody a podněty k co nejširšímu využívání systému provozovateli lodní dopravy k realizaci cílů zamýšlených směrnicí by však měly být součástí opatření členských států se zřetelem na zavedení RIS.

4.5 Technické specifikace pro plánování, zavádění a provoz služeb budou stanoveny technickými směrnicemi (směrnice RIS). Pro zachování jednotných systémů tyto mají být podle názoru výboru v souladu s již existujícími směrnicemi a specifikacemi relevantních mezinárodních organizací.

4.6 Využívání dat v rámci informačních služeb vnitrozemské plavby k veřejným a podnikově hospodářským účelům vyžaduje zvláštní ochranu soukromé sféry provozovatelů lodní dopravy. Bezpečnost dat si podle názoru výboru zaslouží s ohledem na nejrůznější citlivá data zvláštní pozornost a vyžaduje ochranu před předáváním veřejným orgánům.

4.7 Komise ustanoví pro provádění a realizaci navrhované směrnice výbor v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 28. června 1999, kterým se stanoví způsoby vykonávání prováděcích ustanovení, jimiž bude Komise pověřena (1999/468/EG). K zajištění realizace směrnice ve smyslu stanovených cílů a zamýšlené podpory vnitrozemské plavby má podle názoru EHSV tento výbor, který se skládá ze zástupců členských států Evropské unie, při své práci konzultovat také zástupce odborových svazů (článek 11).

5. Realizace směrnice

5.1 Akceptace uživatelů

Z pohledu výboru je nutno přikládat zvláštní význam realizaci směrnice. Standardizované služby vnitrozemské plavby musí zprostředkovávat užitečné informace, které mohou přispět k podpoře lodní dopravy. Telematické průzkumy v členských státech Unie ukázaly, že vnitrozemská plavba ještě v dostatečné míře nedisponuje možnostmi používání RIS

Podle názoru výboru jsou nevyhnutelná podpůrná opatření na podporu požadavků na vybavení při zavádění směrnice, aby se stimulovala akceptace uživatelů a provozovatelé lodní dopravy. V důsledku toho výbor podporuje společný návrh nizozemského a rakouského ministerstva dopravy na vypracování společného realizačního návrhu RIS pro Evropskou komisi. Výbor vítá podporu realizačních projektů v (budoucích) členských státech z relevantních podpůrných programů EU, zejména s ohledem na zavádění RIS v hospodářsky slabších regionech.

Efektivita informačních služeb vnitrozemské plavby závisí na co největším využívání ze strany provozovatelů lodní dopravy. Generální plány, které je nutno za tímto účelem vyvinout, musí dle názoru výboru odpovídat těmto požadavkům.

5.2 Náklady

Jak je uvedeno v úvahách návrhu směrnice, je nutno povzbudit evropské výrobce vybavení, aby vyráběli hardware a software RIS za rozumné a obhajitelné náklady. Evropská komise zastává názor, že zavádění koncepce RIS povede ke kompatibilitě a interoperabilitě mezi současnými a novými systémy RIS na evropské úrovni. K realizaci takovéhoto povzbuzení je podle názoru výboru potřebná další stimulace a kontrola ze strany Komise. K tomu mohou přispět pravidelné informace a publikace.

Kromě vysokých nákladů na hardware a software RIS je doposud z pohledu provozovatelů lodní dopravy omezen přenos dat a internetová komunikace přes GSM na základě vysokých komunikačních nákladů. Podle názoru výboru je nutno v rámci zavádění směrnice podporovat ty komunikační systémy, které nejlépe odpovídají požadavkům vnitrozemské plavby a které lze z hlediska nákladů efektivně využívat.

6. Základ následujících doporučení

6.1 Největší hospodářskou výzvou Evropské unie je realizace jejího růstového potenciálu. Za tímto účelem je nutno rozvíjet a podporovat koncepce udržitelného růstu. Přeprava nákladů hraje důležitou úlohu na trhu Společenství. Cítí však, že je na základě chybějící koherentní politiky provozu a dopravy konfrontována s velkými potížemi, které jsou způsobeny především kongescí v silniční dopravě, chybějící spoluprací v železničních společnostech a chybějícím volným přístupem k trhu.

6.2 Budoucnost Evropy spočívá mimo jiné na moři. Moře a vodní cesty hrají v naší společnosti důležitou úlohu. V rámci Evropské unie žije 50 % obyvatelstva v blízkosti pobřeží nebo na břehu některé z 15 největších evropských řek. S rozšiřováním Evropské unie bude vnitrozemská lodní doprava hrát ještě důležitější úlohu na vnitřním trhu. Mnohé nové členské státy mají splavné vodní cesty, které se budou používat pro přepravu nákladů. V rámci politiky ohlášené Komisí může vnitrozemská plavba jako taková stejně jako součást intermodálního dopravního řetězce hrát důležitou úlohu při integraci nových členských států a rozvíjení jejich růstového potenciálu.

6.3 Fungování nákladní přepravy závisí na bezproblémové infrastruktuře. Rozumná údržba a ošetřování stávající infrastruktury vodních cest a odstranění nedostatků jsou základním předpokladem pro stimulaci intermodálních koncepcí přepravy nákladů a stimulaci úlohy vnitrozemské plavby. Přiměřené udržování vodních cest považuje výbor za základní předpoklad, bez něhož by zavádění avizovaných informačních služeb vnitrozemské plavby bylo stěží možno považovat za účelné. Neplnění tohoto základního předpokladu vede již dnes k nedostatkům, které mohou ohrozit budoucí rozvoj pozice vnitrozemské plavby. Výbor proto vyzývá členské státy k tomu, aby přijaly potřebná opatření a poskytly prostředky

7. Doporučení obecné povahy

7.1 Zavedení právního rámce pro harmonizované informační služby vnitrozemské plavby na vnitrozemských vodních cestách Společenství je nutno ve výše uvedené souvislosti uvítat. Harmonizované informační služby na vnitrozemských vodních cestách mohou za předpokladu široké akceptace přispět k realizaci takto propagovaného cíle rozvíjet modal shift směrem k vnitrozemské plavbě jako alternativnímu přepravci s růstovým potenciálem a výhodami v oblasti bezpečnosti a ochrany životního prostředí. Největší hospodářskou výzvou pro Evropskou unii je rozvoj jejího růstového potenciálu, a proto je nutno podporovat udržitelný rozvoj. Přeprava nákladů hraje důležitou úlohu na vnitřním trhu, je však v celé Evropě značně omezována dopravními zácpami, které tak ohrožují hospodářský rozvoj v Evropské unii. Jako řešení se nabízí přesunutí dopravy a udržitelný rozvoj prostřednictvím snadnějšího využívání inteligentních dopravních řešení. Hospodářský rozvoj Evropy bude tudíž podmíněn silnou, vyrovnanou dopravní politikou a na to musí v rozsáhlé míře brát zřetel evropští pracovníci s rozhodovací pravomocí. Za tímto účelem je nutno vytvořit a zajistit adekvátní rámec, aby se rozvoj vnitrozemské plavby stal politickou prioritou. V návaznosti na úspěchy v rámci přesunutí dopravy na lodní dopravu na krátké tratě lze cílenými opatřeními a za předpokladu politické podpory dosáhnout také v oblasti vnitrozemské plavby srovnatelných úspěchů.

7.2 Národohospodářský užitek při odlehčení silnice, integraci vnitrozemské plavby do intermodálních dopravních řetězců a šetrném využívání přírodních zdrojů ještě efektivnějším vytížením lodního prostoru hovoří pro evropskou podporu telematiky ve vnitrozemské plavbě a harmonizaci služeb vnitrozemské plavby. Ve smyslu efektivního zavádění opatření obsažených v návrhu směrnice udělí EHSV následující doporučení, která se při zavádění informačních služeb vnitrozemské plavby považují za nutná: — převzetí dosud přijatých technických směrnic jiných relevantních mezinárodních organizací v rámci směrnice RIS; — závazek pro státy, aby na vodních cestách třídy IV a vyšších podle klasifikace evropských vnitrozemských vodních cest daly k dispozici elektronické plavební lístky způsobilé pro navigaci; — ochrana dat před neurčitým užíváním; — konzultace odvětví v rámci výboru pro realizaci směrnice, který ustanovila respektive ustanoví Komise.

8. Zvláštní připomínky

8.1 Podpůrná opatření k realizaci směrnice na palubě vnitrozemských plavidel jsou nutná. Vnitrozemská plavba ještě v dostatečné míře nedisponuje možnostmi pro používání RIS, zatímco efektivita informačních služeb vnitrozemské plavby závisí na co možná největším využívání ze strany provozovatelů lodní dopravy. V rámci generálních plánů, které je nutno vyvinout, je třeba cílenými opatřeními těmto požadavkům vyhovět. Tyto se vztahují na: — vypracování návrhu realizace RIS; — stimulaci a podporu provozovatelů lodní dopravy při zavádění potřebného vybavení na palubě lodí, aby bylo možno efektivně využívat systém ve smyslu cílů směrnice; — podporu nákladově efektivních komunikačních systémů, které nejlépe splňují požadavky vnitrozemské plavby; — monitorování nákladů výrobců hardware a software RIS.

9. EHSV doporučuje použití těchto opatření ve smyslu efektivní realizace návrhu směrnice.

V Bruselu dne 15. prosince 2004. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) To jsou: DI CESE 48/2002 rev.: Společné závěry přijaté na 5. zasedání Smíšeného poradníhí výboru EU / Rumunsko v Bukurešti dne 23. a 24. května 2002 k tématu „Optimalizace Dunaje jako transevropského dopravního koridoru“, zpravodajka: Dr. Bredima-Savopoulou; stanovisko EHSV k „Realizaci strukturovaného sociálního dialogu v celoevropských dopravních koridorech“Úřední věstník č. C 85, 8. 4. 2002, zpravodajka: paní Alleweldt; stanovisko EHSV k tématu „Budoucnost transevropské sítě vnitrozemských vodních cest“, Úřední věstník č. C 80, 3. 3. 2002, zpravodaj: pan Levaux a stanovisko EHSV ke „Snaze o celoevropskou úpravu vnitrozemské plavby“, Úřední věstník č. C 10, 14. 1. 2004, zpravodaj: pan Simons.

(2) Tak existuje například v Nizozemsku v roce 2004 investiční stop na údržbu vodních cest, zatímco jsou nutné minimální investice ve výši 35 milionů EUR, aby se vyřešily stávající stagnace a zabránilo se stagnacím dalším; potřebné prostředky však budou k dispozici teprve v roce 2007.

V Německu se odhaduje náhradní investiční potřeba pro období 2000 – 2020 na více než 11 miliard EUR. To odpovídá ročním podílům ve výši více než 500 milionů €, zatímco nový plán spolkových dopravních cest na období 2001 – 2015 vychází z průměrné roční potřeby pro údržbu ve výši 440 mil. EUR (znalecký posudek Planco „Potenciály a budoucnost německé vnitrostátní plavby“, listopad 2003).

(3) Všechny dunajské státy se již účastní projektů RIS-Lead k harmonizaci služeb vnitrozemské plavby (viz COMPRIS: Consortium, Operational Management Platform 2002-2005, kterých se účastní 44 patrtnerů z 11 států, mezi jinými Slovensko, Maďarsko, Rumunsko a Bulharsko). Očekává se, že informační služby vnitrozemské plavby budou zásadně modernizovat dunajskou plavbu (viz: „Strategy and achievements on the implementation of RIS in the Danube region“, 13.10.2004).

(4) EU Energy and transport in figures, statistical pocketbook 2003, Part 3: Transport, chapter 6: Safety.

(5) Royal Haskoning: „Environmental Performance of Inland Shipping“, ze dne 27. ledna 2004.