Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí jeho rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2009



Úřední věstník L 250 , 27/09/2011 S. 0113 - 0122



Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí jeho rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2009 EVROPSKÝ PARLAMENT, s ohledem na zprávu Komise o opatřeních následujících po udělení absolutorií za rozpočtový rok 2008 (KOM(2010) 650) a na pracovní dokumenty útvarů Komise připojené k této zprávě (SEK(2010) 1437 a SEK(2010) 1438), s ohledem na finanční rozvahy a výkazy příjmů a výdajů osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2009 (KOM(2010) 402 – C7-0220/2010), s ohledem na výroční zprávu Komise ze dne 29. dubna 2010 o finančním řízení 8.–10. Evropského rozvojového fondu (ERF) v roce 2009, s ohledem na finanční informace o evropských rozvojových fondech (KOM(2010) 319), s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi Komise [1], s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetní závěrky a o legalitě a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá, které předložil Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouvy o fungování EU) [2], s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 10/2008 s názvem Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe, s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 18/2009 s názvem "Účelnost podpory regionální hospodářské integrace ve východní Africe a v západní Africe poskytované z ERF", s ohledem na výroční zprávu Evropské investiční banky za rok 2009 o investičním nástroji, s ohledem na doporučení Rady ze dne 15. února 2011 týkající se udělení absolutoria Komisi za provádění činností evropských rozvojových fondů za rozpočtový rok 2009 (05469/2011– C7-0050/2011, 05472/2011– C7-0049/2011, 05473/2011– C7-0048/2011), s ohledem na dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 [3] a pozměněnou v Lucemburku dne 25. června 2005 [4], s ohledem na rozhodnutí Rady č. 2001/882/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (rozhodnutí o přidružení zámoří) [5], ve znění rozhodnutí Rady 2007/249/ES [6], s ohledem na článek 33 interní dohody zástupců vlád členských států, kteří se sešli v Radě, ze dne 20. prosince 1995 o financování a řízení pomoci Společenství v rámci druhého finančního protokolu čtvrté úmluvy AKT-ES [7], s ohledem na článek 32 interní dohody zástupců vlád členských států, kteří se sešli v Radě, ze dne 18. září 2000 o financování a řízení pomoci Společenství v rámci finančního protokolu Dohody o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy, podepsané v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000, a o přidělení finanční pomoci pro zámořské země a území, na něž se vztahují ustanovení čtvrté části Smlouvy o ES [8], s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 [9] připojené k rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2008, oddíl III – Komise a výkonné agentury, především na jeho odstavce 268 až 274, s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES a na článek 319 Smlouvy o fungování EU, ohledem na článek 74 finančního nařízení ze dne 16. června 1998 vztahujícího se na spolupráci pro financování rozvoje na základě čtvrté úmluvy AKT-ES [10], ohledem na článek 119 finančního nařízení ze dne 27. března 2003 vztahujícího se na devátý Evropský rozvojový fond [11], s ohledem na článek 142 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond [12], s ohledem na odpovědi Komise a Evropské investiční banky (EIB) na otázky Výboru pro rozpočtovou kontrolu ze dne 25. ledna 2011, s ohledem na články 76 a 77, třetí odrážku a přílohu VI jednacího řádu, s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7-0140/2011), A. vzhledem k tomu, že Evropský rozvojový fond (ERF) je nejdůležitějším finančním nástrojem Evropské unie pro rozvojovou spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy, B. vzhledem k tomu, že přes opakovaný požadavek Parlamentu, aby byl ERF začleněn do rozpočtu, tyto fondy v současné době nespadají do souhrnného rozpočtu Evropské unie a pod obecné finanční nařízení, ale jsou prováděny podle zvláštních finančních předpisů, C. vzhledem k tomu, že celková částka pomoci poskytované z ERF se v následujících letech výrazně zvýší, protože výše pomoci Unie z desátého ERF na období 2008–2013 byla stanovena na 22682000000 EUR, což ve srovnání s finančními prostředky vyčleněnými z devátého ERF představuje zvýšení o 64 %; vzhledem k tomu, že je třeba brát ohled na hrozící problém nedostatečné absorpční kapacity, který vyžaduje, aby byly známy v plném rozsahu příslušné prostředky, D. vzhledem k tomu, že vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku dne 2. února 2011 Evropskému parlamentu sdělila, že politika sousedství Unie nebyla úspěšná; vzhledem k tomu, že události, k nimž došlo v poslední době v severní Africe, ukázaly, že prudký demografický nárůst a stagnující hospodářství vedou k výbušným situacím; vzhledem k tomu, že tyto události poukazují na to, že podobné demografické nárůsty vyžadují úspěšné hospodářství a že politické nástroje jsou vhodné pouze tehdy, jestliže jsou účinné přímo na místě a přinášejí pozitivní změny; 1. připomíná, že Evropský rozvojový fond (22682000000 EUR vyčleněných na současný desátý ERF na období 2008–2013) není součástí rozpočtu Unie, ačkoli je jejím hlavním nástrojem pro rozvojovou pomoc poskytovanou lidu afrických, karibských a tichomořských států (AKT) a zámořských zemí a území; poukazuje na to, že ERF sestává z několika nástrojů: grantů, které schvaluje Komise, rizikového kapitálu a z úvěrů soukromému sektoru v rámci investičního nástroje EIB a mechanismu FLEX, jehož cílem je zmírnit nepříznivé dopady nestability příjmů z vývozů, Začlenění ERF do rozpočtu EU 2. opět zdůrazňuje, že podporuje zahrnutí ERF do rozpočtu, jímž se posílí demokratická kontrola, transparentnost poskytování finančních prostředků a zajistí se větší soudržnost politiky Unie vůči zemím AKT; 3. opět připomíná prohlášení Komise, že v průběhu diskuzí o příštím finančním rámci hodlá navrhnout začlenění ERF do rozpočtu Unie a že o této iniciativě bude v plném rozsahu informovat Výbor pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu; trvá nicméně na tom, že začlenění ERF do rozpočtu Unie nesmí vést k celkovému snížení rozvojových výdajů na dva stávající finanční nástroje; 4. vyzývá Radu a členské státy, aby na návrh Komise reagovaly kladně a vyjádřily svůj souhlas s úplným začleněním ERF do rozpočtu Unie počínaje rokem 2014 v rámci příštího finančního rámce; je přesvědčen, že toto opatření mělo být přijato již dávno a že začlenění ERF do rozpočtu by mělo proběhnout co možná nejdříve; Priority v oblasti rozvoje 5. připomíná příslib Komise [13], že zajistí, aby byl podíl 20 % prostředků přidělených v rámci nástroje pro financování rozvojové spolupráce (DCI) vyčleněn na základní a střední vzdělávání a na základní zdravotní péči; vyzývá k tomu, aby byly na stejném základě podávány informace fondu ERF; vyzývá Komisi, aby dávala přednost podpoře posílení zdravotních systémů tím, že zaměří pozornost zvláště na nejchudší lidi, a podpoře zlepšování kvality studia a aby pomohla vytvořit politický rámec, který pomáhá chudým a zohledňuje otázky rovnosti pohlaví; vyzývá Komisi, aby plně zohlednila doporučení Účetního dvora obsažená ve zvláštních zprávách č. 10/2008 a 12/2010; vyzývá Komisi, aby tento podíl napříště zvýšila až na 25 %; naléhavě žádá Komisi, aby kladla větší důraz na zdraví matek a zdůrazňuje význam vzdělávání a osvětu v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví jako nedílné součásti agendy pro zdraví žen, neboť se jedná o rozvojový cíl tisíciletí, u něhož bylo doposud dosaženo velice neuspokojivých výsledků; 6. vítá rekordní úroveň závazků dosaženou v roce 2009; dále je spokojen s dalšími četnými zlepšeními ve správě ERF prováděné Evropskou komisí, včetně posílení účetního prostředí (nový systém na akruální bázi), zlepšení pomoci poskytované křehkým státům v souvislosti s rozpočtovou podporou a účinnějších a pečlivě sledovaných externích auditů; uznává však, že zejména křehké státy potřebují lépe definovanou strategii a je třeba věnovat více pozornosti konkrétním hospodářským odvětvím těchto států; 7. opět zdůrazňuje, že by se desátý fond ERF měl zaměřit na omezený počet oblastí a zapojit nevládní organizace, jejichž činnost je na místní úrovni efektivní a řádně kontrolována, a tím se vyhnout negativním účinkům přílišného rozšiřování cílů; vyzývá Komisi, aby moudrým způsobem využívala místní i evropské nevládní organizace, především v případě, že řízení projektů prostřednictvím nevládních organizací a mezinárodních organizací (svěřeneckých fondů sdružujících více dárců) je účinnější a výhodnější z hlediska nákladů, než řídí-li je Komise, a kdy jejich činnost vede k projektům, které jsou udržitelné i poté, co skončí jejich finanční podpora; naléhavě žádá Komisi, aby Parlamentu poskytla jasné informace o složení vlastních zdrojů nevládních organizací na konkrétní projekty, které jsou z části financované z ERF a samotnými nevládními organizacemi; 8. zdůrazňuje rovněž, že mechanismy rozvojové pomoci by měly být také zaměřeny na podporu vytváření bohatství a pomoc malým a středním podnikům, neboť vytváření bohatství zůstává i nadále důležitým nástrojem pro zmírnění chudoby; připomíná, že podle odhadů z rozvojových zemí každoročně zmizí 800 miliard EUR prostřednictvím nezákonných toků kapitálu a že odstranění tohoto jevu by se mohlo ukázat jako rozhodující faktor pro zmírnění chudoby a splnění rozvojových cílů tisíciletí; Finanční řízení ERF 9. konstatuje, že dle názoru Účetního dvora zpráva Komise o finančním řízení osmého až desátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2009 "přesně popisuje plnění provozních cílů Komise stanovených na rozpočtový rok (zejména pokud jde o finanční plnění a kontrolní činnost)", a to i přes negativní důsledky hospodářské krize, která zasáhla velkou řadu rozvojových zemí; 10. zdůrazňuje však, že reakce Komise na připomínky Účetního dvora jsou v řadě případů nedostatečné (např.: "je nutno lépe podpořit řízení prováděcích organizací", "kontroly ex ante by se měly zlepšit tím, že se více zaměří na hlavní rizika" a "je třeba rozvinout funkce systému CRIS Audit, které by umožnily efektivnější a účelnější monitorování auditní činnosti"); zdůrazňuje, že opatření, jimiž Komise reaguje na doporučení Účetního dvora, tvoří důležitou součást odpovědnosti za udělení absolutoria; vyzývá proto Komisi, aby příslušným výborům Parlamentu podala informace o tom, jaká opatření přijala nebo hodlá přijmout k odstranění nedostatků označených Účetním dvorem; 11. je znepokojen některými nedostatky zjištěnými Účetním dvorem, zejména pokud jde o postupy zadávání veřejných zakázek [14], kontroly ex ante v delegacích [15] a interní kontrolní systémy partnerských zemí [16], a naléhavě vyzývá Komisi, aby důrazně pokračovala ve stávajících školících programech pro zaměstnance, kteří pracují v delegacích a na úřadech vnitrostátních pověřených schvalujících osob, a aby tyto programy rozšířila; 12. bere na vědomí, že prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti se nevztahuje na prostředky devátého a desátého fondu ERF, které spravuje EIB a za něž rovněž nese zodpovědnost [17]; skutečnost, že se na investiční nástroj nevztahuje prohlášení o věrohodnosti, které vydává Účetní dvůr, ani postup udílení absolutoria Evropským parlamentem, považuje za nežádoucí z politického hlediska i z hlediska odpovědnosti, a souhlasí s Účetním dvorem, že tato ustanovení snižují rozsah pravomocí Evropského parlamentu při udělování absolutoria, a to navíc vzhledem k tomu, že prostředky fondu ERF pocházejí z veřejných prostředků, k nimž přispívají evropští daňoví poplatníci, nikoli finanční trhy; 13. vítá stanovisko Účetního dvora, že konečná účetní uzávěrka osmého, devátého a desátého ERF ve všech významných ohledech zobrazuje věrně finanční situaci ERF k 31. prosinci 2009; bere však na vědomí skutečnost, že Účetní dvůr upozorňuje na podhodnocení částky záruk přijatých na předběžné financování a nadhodnocení částky zádržného, jak jsou uvedeny v příloze k účetní závěrce; vyzývá Komisi, aby tyto nedostatky bezodkladně napravila; 14. konstatuje, že na konci roku 2009 obsahovaly účetní závěrky pro trvalou výši záruk přijatých na předběžné financování částku 413600000 EUR, a že tato částka byla podhodnocena o 82300000 EUR, čili o 19,9 %; dále konstatuje, že výše zádržného byla v účetní závěrce stanovena na 186200000 EUR a že tato částka byla nadhodnocena o 58400000 EUR, čili o 31,4 %; vyzývá Komisi, aby u každého případu zvlášť vysvětlila příčinu tohoto podhodnocení a nadhodnocení; Účetní systém ERF 15. vítá zprovoznění nového účetního systému na bázi akruálního účetnictví (ASAC FED) v únoru 2009 a podtrhuje skutečnost, že výroční účetní závěrky fondů ERF za rok 2009 jsou prvními závěrkami sestavenými podle tohoto nového účetního systému; konstatuje, že nový systém snižuje počet nezbytných manuálních úprav a že posiluje účetní prostředí; 16. konstatuje, že kontroly ex post úřadu EuropeAid odhalily zvýšený počet chyb kódování (druh smlouvy, datum zahájení a ukončení platnosti smlouvy); připomíná však, že na konci roku 2009 zřídily ústřední útvary úřadu EuropeAid odbor pro sledování kvality informací kódovaných v systému CRIS, což mělo ve větší míře zlepšit spolehlivost údajů používaných při sestavování účetní závěrky; přeje si být informován o pokroku, jehož bylo v tomto ohledu dosaženo; Správnost uskutečněných operací 17. vítá skutečnost, že Účetní dvůr považuje příjmy, závazky a platby osmého, devátého a desátého ERF za rok ukončený dnem 31. prosince 2009 ve všech významných ohledech za legální a správné (prohlášení Účetního dvora, odstavec VIII); vyjadřuje však politování nad tím, že Účetní dvůr musel upozornit na velký výskyt nevyčíslitelných chyb u závazků a plateb, přičemž tyto chyby ale nebyly zahrnuty do odhadu celkové míry chyb; připomíná, že systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid se rok od roku výrazně zlepšují, avšak že z celkového hlediska je Účetní dvůr vyhodnotil jako pouze částečně účelné; očekává tedy, že Komise přijme navazující trvalá opatření, a žádá o předložení zprávy o opatřeních přijatých k nápravě výše uvedených problémů; 18. konstatuje, že zjištěné chyby se týkaly dodržování pravidel pro veřejné zakázky, zákonných lhůt pro podpis smluv a ustanovení o povinných zárukách; konstatuje, že co se týče závazků týkajících se rozpočtové podpory, Účetní dvůr zjistil, že v souvislosti s dynamickým výkladem Komise dohody z Cotonou [18] úřad EuropeAid prokázal soulad s požadavky dohody; bere na vědomí, že podle Komise byly všechny provedené platby kryty finančními zárukami; 19. bere na vědomí, že hlavní typy vyčíslitelných chyb zjištěných u plateb na projekty byly následující: a) přesnost: chyby ve výpočtech; b) výskyt: chybějící faktury či jiná podkladová dokumentace k poskytnutým službám nebo dodanému zboží; c) způsobilost: výdaje vzniklé mimo prováděcí období nebo týkající se položek nepředpokládaných ve smlouvě, nesprávná platba DPH nebo neuplatnění povinných sankcí; konstatuje, že nevyčíslitelné chyby se týkaly zejména nedodržování pravidel pro bankovní záruky a nesprávných výpočtů úhrad záloh ze strany dodavatelů; bere však na vědomí poznámku, v níž Komise poukázala na skutečnost, že všechny chyby ve výpočtech úhrad záloh byly opraveny před ukončením smlouvy; přesto vyzývá Komisi k posílení kontrol ex ante, jimiž tomuto druhu chyb předejde, a tím zabrání možným ztrátám v důsledku nedodržování pravidel pro bankovní záruky; Monitorování prováděcích organizací 20. vítá úsilí úřadu EuropeAid a delegací při řešení různých nedostatků, které nadále postihují finanční postupy a kontroly prováděcích organizací, orgánů dohledu a vnitrostátních schvalujících osob; vybízí úřad EuropeAid, aby v těchto oblastech své úsilí v budoucnu posílil; rovněž připomíná doporučení Účetního dvora, že by úřad EuropeAid měl i nadále usilovat o to, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v úplnosti a včas [19]; 21. je hluboce znepokojen zjištěním Účetního dvora, že monitorování a dohled prováděné delegacemi jsou pouze částečně účinné; s politováním shledává, že nedostatečná kapacita většiny vnitrostátních schvalujících osob vede ke špatně zdokumentovaným a neúčelným kontrolám a rovněž k nedostatkům ve finančních postupech a kontrolách zavedených prováděcími organizacemi a orgány dohledu; sdílí názor Účetního dvora, že delegace podléhají rozpočtovým omezením, která často omezují jejich kapacitu k provádění určitých činností; vyzývá Komisi, aby se tímto problémem neprodleně zabývala; Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 18/2009 22. vítá zvláštní zprávu Účetního dvora č. 18/2009 nazvanou Účelnost podpory regionální hospodářské integrace ve východní Africe a v západní Africe poskytované z ERF a důkladnou analýzu, kterou Účetní dvůr provedl, a vyjadřuje politování nad neuspokojivou situací, která byla při této analýze odhalena; zdůrazňuje přesto své znepokojení nad nedostatkem komplementarity mezi regionálními strategiemi Komise a vnitrostátními strategiemi spolupráce a zdůrazňuje, že uvedení regionálních a vnitrostátních strategií do souladu je základním předpokladem zvýšení účinnosti poskytované podpory; 23. je hluboce znepokojen nedostatečnou absorpční kapacitou regionálních organizací; naléhavě žádá Komisi, aby v rámci přezkumu regionálních strategií v polovině období, který je plánován na první polovinu roku 2011, zohlednila situaci v oblasti regionální spolupráce a věnovala zvláštní pozornost možnosti revize přidělených částek; 24. považuje však za nepřijatelné, že Účetní dvůr nebyl v důsledku nedostatečného poskytování informací schopen provést hodnocení u řady financovaných projektů; 25. je toho názoru, že Unii by měl zastupovat v každé regionální organizaci speciálně určený vedoucí delegace a že delegace Unie by měly mít mandát jednat o spojení členství v různých regionálních uskupeních; 26. podtrhuje skutečnost, že ve své zvláštní zprávě č. 18/2009 hodnotí Účetní dvůr podporu, kterou ERF poskytuje na regionální hospodářskou integraci ve východní a západní Africe a na niž byla vyčleněna značná část prostředků ERF – více než 50 % –, pouze jako částečně účinnou; vyzývá Komisi, aby Parlamentu poskytla informace o opatřeních přijatých v návaznosti na požadavky, které Parlament vznesl ve svém usnesení ze dne 5. května 2010 [20] připojeném k jeho rozhodnutí o uzavření účtů sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu ještě před zahájením udělování absolutoria za rok 2010; zároveň by uvítal celkový přehled ukazující, která z těchto opatření byla v příslušných regionech účinně uplatněna; 27. uvědomuje si, že regionální hospodářská integrace může vytvářet růst a pracovní místa v rozvojových zemích a tím přispívat ke zmírňování chudoby; vítá tedy skutečnost, že financování z ERF se v této oblasti v daném rozpočtovém období více než zdvojnásobilo; 28. lituje toho, že podpora regionální integrace z ERF zatím nebyla plně účelná, zejména z důvodu nedostatku kapacit na straně afrických orgánů, překrývajícího se členství v afrických regionálních hospodářských organizacích, což vedlo k duplikaci snah a rozptýlení zdrojů, a také nedostatečné podpory a koordinace ze strany delegací Komise, v první řadě kvůli nedostatku zdrojů; 29. vyzývá proto Komisi, aby zintenzívnila budování kapacit východoafrických a západoafrických regionálních hospodářských organizací a jejich orgánů, včetně podpory pro vnitrostátní parlamenty a místní občanskou společnost, a aby podněcovala sbližování regionálních bloků s cílem postupně odstranit jev překrývajícího se členství a přitom dbala na to, aby byla respektována potřeba, aby partnerské země přijaly za tento proces vlastnickou odpovědnost; 30. vyzývá Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost, aby přidělily více zdrojů, které delegacím Unie umožní účelněji řídit regionální integrační procesy, a aby zajistily větší koordinaci a větší spojitost regionálních a národních programů; 31. trvá na tom, že by Unie neměla vyvíjet tlak na africké státy, aby podepisovaly dohody o hospodářském partnerství (EPA) rychleji nebo v rozsahu pokrývajícím větší škálu otázek, než tyto země chtějí, a že by Unie neměla podrývat působení stávajících regionálních uskupení uzavíráním dohod EPA s jednotlivými zeměmi; 32. trvá na tom, že finanční prostředky vyčleněné pro menší státy, zejména nejméně rozvinuté země, by měly být více zaměřeny na udržitelný hospodářský rozvoj, např. prostřednictvím systémů pro vytváření blahobytu, s cílem omezit závislost na regionálních hospodářských "velmocích", jakou je třeba v západní Africe Nigérie; vyzývá Komisi, aby pokračovala v poskytování financí na regionální programy známé také jako programy v rámci AKT, které se vztahují na několik zemí nebo všechny země v rámci příslušného regionu; Použití získaných finančních úroků 33. nesouhlasí s použitím získaných finančních úroků (úroky z depozitních účtů ERF (včetně převodů provedených v období 2001–2007), které dosahují odhadem částky 34000000 EUR) k financování nákladů na zaměstnance, domnívá se však, že by měly být využity pouze na výdaje spojené s projekty a programy; žádá Komisi o vysvětlení, jaká postupovala v minulosti, a v případě potřeby o okamžité navržení změny platného nařízení v souladu s touto zásadou; Rozpočtová podpora 34. připomíná, že Parlament by se při posuzování rozpočtové podpory neměl zaměřovat pouze na rizika, ale také na přínosy, a stejně tak i na rizika a přínosy alternativních způsobů poskytování pomoci; žádá Komisi, aby poskytla informace týkající se případů, kdy bylo dosaženo stanovených cílů pro rozpočtovou podporu EU a kdy se podařilo v zemích přijímacích podporu identifikovat konkrétní problémy těchto zemí; 35. je si vědom skutečnosti, že rozpočtová podpora může být kontroverzním nástrojem pro rozvoj, který přináší výhody, jako jsou nízké transakční náklady, širší zapojení a lepší dialog mezi partnery a dárci, avšak zároveň zahrnuje riziko zneužití a nežádoucího využití prostředků v případech, kdy se správa veřejných financí v zemích přijímajících podporu ukáže být jako nedostatečně transparentní, odpovědná a účinná; zdůrazňuje, že rozpočtovou podporou nelze správně reagovat na všechny situace a že bychom ji neměli považovat za jedinou možnost řešení; 36. připomíná, že v souladu s čl. 25 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 [21] může být rozpočtová podpora poskytnuta za předpokladu, že řízení veřejných výdajů dané partnerské země je dostatečně průhledné, spolehlivé a efektivní; v souvislosti s tím vyjadřuje znepokojení nad hrozbou neúčinných a neefektivních veřejných výdajů, které s sebou nese "dynamický" výklad kritérií způsobilosti, jejž Komise uplatňuje; vyzývá Komisi, aby se i nadále snažila odůvodňovat svá rozhodnutí o způsobilosti k rozpočtové podpoře a zajistila, aby všechny dohody o financování poskytovaly komplexní a jasné východisko umožňující posoudit splnění podmínek plateb; 37. lituje značné míry chybovosti v případě plateb v rámci rozpočtové podpory (35 %); znovu vyzývá, aby byla vytvořena transparentnější a objektivnější kritéria způsobilosti pro rozpočtovou podporu, a ztotožňuje se s doporučením Účetního dvora adresovaným Komisi, aby "jasně určovala ukazatele, cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření" [22]; vyzývá Komisi, aby posílila audity a dohledové a kontrolní systémy a aby monitorovala, nakolik jsou tato kritéria plněna, a podávala o tom zprávy v souladu s ustanoveními čl. 25 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1905/2006; 38. vítá zveřejnění zelené knihy o budoucnosti rozpočtové podpory EU poskytované třetím zemím (KOM(2010) 586), s politováním však konstatuje, že přes předchozí výzvy Parlamentu Komise nepředložila výroční zprávu o využití rozpočtové podpory, jejíž součástí by byly užitečné, komplexní, spolehlivé, analytické a hodnotitelné informace o plánované a vyplacené rozpočtové podpoře, o plnění očekávaných výsledků v souladu s cíly dárců a strategiemi jednotlivých zemí, o existenci a kvalitě doplňkových podmínek, o efektivitě dialogu, o stavu harmonizace dárců, o uskutečněném dodatečném budování kapacit a jeho výsledku, o pokroku při zlepšování systémů jednotlivých zemí, o zodpovědných institucích, institucích pro řízení veřejných financí, institucích provádějících sledování a hodnocení, o celkové výši a podílu výdajů, u nichž byly zjištěny nesrovnalosti, o analýze jednotlivých typů nesrovnalostí (systémových i nesystémových) odhalených při kontrolách a auditech a o přijatých nápravných opatřeních; 39. připomíná, že úlohou Parlamentu v souvislosti s rozpočtovou podporou je volat Komisi k odpovědnosti za výsledky výdajů a že rozpočtová podpora je nástroj pomoci, který vyžaduje zásadní posun v charakteru dohledu Parlamentu, a to od pouhé kontroly nad vstupy k prověřování výsledků na základě ukazatelů, čímž se zaručí, že z výdajů na rozvojovou pomoc bude mít prospěch obyvatelstvo přijímající země; 40. domnívá se, že v rámci přezkumu pokynů pro rozpočtovou podporu poskytovanou Komisí je třeba věnovat zvláštní pozornost systému dohledu a kontroly; očekává, že Komise rovněž posílí sledování a předkládání výročních zpráv o dodržování kritérií způsobilosti; připomíná, že projekty budování kapacit v rámci operací rozpočtové podpory podléhají stejným systémům dohledu a kontroly jako všechny ostatní projekty, včetně auditu; 41. připomíná, že u desátého ERF došlo v porovnání s osmým a devátým ERF k významnému nárůstu kumulovaných rozhodnutí o financování na rozpočtovou podporu a strukturní změny; vyjadřuje nad tímto vývojem své obavy; 42. připomíná, že Účetní dvůr shledal, že ve své výroční zprávě o ERF za rozpočtový rok 2009, že vyplácení rozpočtové podpory bylo ovlivněno vysokou frekvencí nevyčíslitelných chyb a že "hlavním vysvětlením byla skutečnost, že hodnotící zprávy delegací o řízení veřejných financí nevysvětlovaly kritéria, podle nichž měl být posuzován pokrok […], dosažený pokrok a důvody, proč reformní program někdy nebyl prováděn podle plánu přijímající vlády" [23]; naléhavě vyzývá Komisi, aby posoudila platby na rozpočtovou podporu ještě důkladněji a aby od nynějška zpřísnila své platební postupy; 43. vyzývá Komisi k zajištění toho, aby konkrétní podmínky pro variabilní tranše na základě výkonnosti jasně určovaly ukazatele, cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření a aby zprávy delegací strukturovaným a formalizovaným způsobem prokazovaly pokrok v řízení veřejných financí na základě jasně stanovených kritérií, podle nichž měl být pokrok posuzován, a uváděly dosažený pokrok a důvody, proč reformní program případně nebyl prováděn podle plánu; 44. vyzývá Komisi, aby přijala veškerá nezbytná opatření k boji s korupcí v přijímajících státech, zejména tím, že bude o otázkách v oblasti korupce nadále udržovat intenzivní dialog s partnerskými vládami a zaujme aktivní přístup, pomocí kterého zajistí, aby byly zavedeny vhodné systémy a v případě potřeby byly k dispozici sankce; je toho názoru, že v případě, že nedojde ke spolupráci tohoto typu a kdy není možné získat záruky, pokud jde o základní účinnost systému na potírání korupce, mělo by být poskytování finančních prostředků přehodnoceno; 45. připomíná svůj názor, že k zajištění skutečné odpovědnosti za celý proces je nezbytné do něj zapojit vnitrostátní parlamenty, občanskou společnost a místní orgány v partnerských zemích a opakuje svoji výzvu, aby Komise učinila vše, co bude v jejích silách, pro zlepšení dialogu s těmito subjekty ve všech fázích přípravy programů; 46. naléhavě žádá Komisi, aby partnerským zemím pomohla rozvinout kapacity parlamentní kontroly a auditu a aby do přípravy vnitrostátních rozvojových strategií zapojila národní parlamenty i místní partnery z občanské společnosti; 47. vyzývá své odpovídající výbory, aby navázaly přímé kontakty se sesterskými výbory parlamentů z přijímajících zemí AKT, čímž povzbudí a podpoří úlohu, kterou tyto výbory hrají při zajišťování efektivity pomoci prostřednictvím své kontrolní činnosti; 48. naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila větší zviditelnění činností financovaných Unií na jiných kontinentech; Veřejná prohlášení států, které jsou příjemci pomoci 49. opět opakuje svůj názor, že rozvojová pomoc obecně a konkrétně rozpočtová podpora by měla být spjata s prohlášením o zveřejnění ex ante vydaným vládou přijímající země, podepsaným ministrem financí a zaměřeným na vybrané problémy, které ovlivňují správu věcí veřejných a strukturu odpovědnosti přijímající země; Lidské zdroje 50. je krajně znepokojen tím, že počet neobsazených míst v delegacích třetích zemí je považován za "kritické riziko" [24] a že rozpočtová omezení, nedostatek zaměstnanců a vysoká fluktuace výrazně komplikují účinné provádění Evropského rozvojového fondu, zejména pokud jde o řízení projektů, školení, monitorování a spolehlivé a včasné audity; následně očekává, že Evropská služba pro vnější činnost bude přednostně usilovat o to, aby ve všech delegacích pracoval přiměřený počet kvalifikovaných zaměstnanců, zejména odborníků v oblasti rozvoje; Úřad EuropeAid 51. s politováním konstatuje, že Účetní dvůr sice kontroly ex ante prováděné schvalujícími osobami v ústředních útvarech úřadu EuropeAid vyhodnotil jako účelné, avšak že systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid shledal z hlediska zajišťování správnosti plateb pouze částečně účinnými; 52. připomíná Komisi: - že by úřad EuropeAid měl v rámci svého plánovaného přezkumu celkové kontrolní strategie úřadu vypracovat klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu chyb zbývajících po provedení všech kontrol, - že v rámci tohoto přezkumu by úřad EuropeAid měl posoudit nákladovou efektivitu různých kontrol, zejména systému pro kontroly operací ex post, a přezkoumat, zda by bylo vhodné a proveditelné u reprezentativního statistického vzorku uzavřených projektů uplatnit výroční audit, - že v oblasti rozpočtové podpory by úřad EuropeAid měl zajistit, aby pro platby existovaly jednoznačně stanovené podmínky a aby zprávy delegací strukturovaně a formalizovaně popisovaly pokrok v řízení veřejných financí; Investiční nástroj 53. velmi vítá skutečnost, že EIB v rámci postupu udělování absolutoria za rozpočtový rok 2009 poprvé Výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu předložila výroční zprávu o provádění investičního nástroje a obsáhlým způsobem odpověděla na písemné a ústní otázky jeho členů; žádá EIB, aby pro následující roky uzavřela rámcovou dohodu s výborem Parlamentu, který se zabývá postupem udělování absolutoria, jejíž součástí budou informace, jež má EIB poskytovat; 54. ze strany EIB očekává potvrzení, že mezi projekty, na něž poskytuje finanční prostředky, a projekty financovanými Komisí nedochází ke zdvojení práce, a považuje za nezbytné, jak to dne 25. ledna 2011 ve Výboru pro rozpočtovou kontrolu připomněla generální ředitelka EIB pro operace mimo EU, aby byla významným způsobem posílena koordinace mezi Komisí a EIB; klade si otázku ohledně opodstatněnosti přidělování zaměstnanců EIB k delegacím Unie; očekává, že do konce září 2011 vyjde společná zpráva obou institucí, která se bude zabývat posílením jejich spolupráce a dohodnutých postupů a jejíž součástí bude analýza, zda je nutné do delegací vysílat zaměstnance EIB; 55. vyzývá EIB, aby před schválením projektu provedla důkladnou hloubkovou prověrku rozvojových aspektů projektů, na něž se vztahuje záruka EU, a ověřila, zda probíhají příslušné veřejné konzultace na místní úrovni, včetně činností, které v této oblasti vyvíjí finanční zprostředkovatelé využívající půjček poskytnutých EIB; je toho názoru, že při poskytování úvěrů v rozvojových zemích by měla EIB uplatňovat přísná a rozšířená pravidla hloubkové kontroly klienta s ohledem na boj proti praní špinavých peněz a proti financování terorismu, která budou v souladu se standardizovanými a osvědčenými mezinárodními postupy; 56. opět vyzývá EIB, aby se při vypracovávání zpráv zaměřila na výsledky, předkládala úplné, relevantní a objektivní informace o výsledcích, stanovených cílech, splněných cílech a důvodech případného nesplnění cílů a uváděla provedená hodnocení a souhrn jejich výsledků; 57. vítá skutečnost, že nyní je EIB pravděpodobně více odhodlána se ve svých zprávách zaměřit na výsledky a že ve výroční zprávě o investičním nástroji za rok 2010, na jejímž dokončení se v současné době pracuje, bude v porovnání s rokem 2009 na výsledky kladen větší důraz; za pozitivní krok vpřed pokládá skutečnost, že EIB nyní vypracovává ukazatele výsledků rozvoje, které by mělo být možné začít uplatňovat v druhé polovině roku 2011; 58. očekává, že příští výroční zpráva EIB bude méně teoretická a více prakticky zaměřená, zejména co se týče výsledků různých programů a opatření, na něž poskytl finanční prostředky investiční nástroj; 59. žádá EIB o předání dalších informací týkajících se černé listiny podvodníků, přičemž bude dodržena důvěrnost informací o právě probíhajících vyšetřováních; vítá skutečnost, že EIB vyjádřila ochotu k vytvoření úřadu pro boj proti podvodům a očekává, že bude pravidelně získávat informace o dalším vývoji v této oblasti; 60. je překvapen prohlášením banky, že v rámci činností, které EIB provádí prostřednictvím investičního nástroje, nedochází k podvodům; 61. považuje za nezbytné zavést všeobecný audit u všech projektů v rozvojových zemích, na něž EIB poskytuje finanční prostředky, který by se neměl omezit pouze na důležité projekty, ale měl by popsat všechny úvěry a záruky, jež musí EIB amortizovat; 62. vyzývá Komisi, aby bedlivě sledovala a kontrolovala uplatňování investičního nástroje, a tím zaručila, že tento nástroj splní svůj cíl v oblasti rozvoje, a aby Výboru pro rozpočtovou kontrolu pravidelně poskytovala informace o svých zjištěních. [1] Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 243. [2] Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 253. [3] Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3. [4] Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4. [5] Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s. 1 a Úř. věst. L 324, 7.12.2001, s. 1. [6] Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 33. [7] Úř. věst. L 156, 29.5.1998, s. 108. [8] Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355. [9] Úř. věst. L 252, 25.9.2010, s. 39. [10] Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 53. [11] Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1. [12] Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1. [13] Prohlášení Komise k článku 5 DCI, které je přílohou ke sdělení Komise Evropskému parlamentu ze dne 24. října 2006 (KOM(2006) 628). [14] Odst. IX výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009. [15] Bod 30 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009. [16] Bod 5 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009. [17] Bod 3 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009. [18] Body 28 a 29 zvláštní zprávy Účetního dvora č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) (Úř. věst C 249, 7.10.2005, s. 1). [19] Bod 54 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009. [20] Úř. věst. L 252, 25.9.2010, s. 109. [21] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41). [22] Bod 55 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009. [23] Bod 25 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009. [24] Bod 40 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2009. --------------------------------------------------