SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY 8., 9. A 10. EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU - ROZPOČTOVÝ ROK 2013 /* COM/2014/0487 final */





OBSAH OSVĚDČENÍ ÚČETNÍCH ZÁVĚREK.. 3 SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF.. 4 ČÁST I – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY ERF: PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ KOMISÍ. 6 1............... FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. a 10. ERF.. 7 1.1........... 8., 9. A 10. ERF: SOUHRNNÁ ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY, VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV.. 7 1.2........... 8. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV.. 11 1.3........... 9. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV.. 14 1.4........... 10. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV.. 17 1.5........... PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM 8., 9. A 10. ERF.. 20 2............... ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ. 41 2.1.......... PŘIDĚLENÉ PROSTŘEDKY.. 44 2.2.......... SOUHRNNÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA.. 48 ČÁST II – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY ERF: FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE 53 3............... FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE.. 55 3.1.......... VÝKAZ O FINANČNÍ SITUACI K 31. PROSINCI 2013.. 55 3.2.......... VÝKAZ ZISKU NEBO ZTRÁTY A OSTATNÍHO ÚPLNÉHO VÝSLEDKU HOSPODAŘENÍ ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2013.. 56 3.3........... VÝKAZ ZMĚN ZDROJŮ OD PŘISPĚVATELŮ ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2013.. 57 3.4........... VÝKAZ O PENĚŽNÍCH TOCÍCH ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2013.. 58 3.5........... PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM K 31. PROSINCI 2013.. 59 PŘÍLOHA K ČÁSTI 1 — KAPITOLE 2 (ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ): STAV PODLE JEDNOTLIVÝCH ZEMÍ A NÁSTROJŮ.. 99 OSVĚDČENÍ ÚČETNÍCH ZÁVĚREK Roční účetní závěrky 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu za rok 2013 byly sestaveny v souladu s hlavou VIII finančního nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům. Potvrzuji svou odpovědnost za to, že roční účetní závěrky 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu byly sestaveny a předloženy v souladu s článkem 125 finančního nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond. Schvalující osoba a EIB předložily všechny údaje potřebné pro sestavení účetních závěrek, jež poskytují přehled o aktivech a pasivech Evropských rozvojových fondů a o plnění rozpočtu, a zároveň zaručili spolehlivost těchto údajů. Tímto potvrzuji, že na základě těchto údajů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke schválení účetních závěrek za potřebné, jsem nabyl přiměřené jistoty, že účetní závěrky poskytují ve všech významných aspektech věrný a poctivý obraz finanční situace Evropských rozvojových fondů. (podpis) Manfred Kraff účetní SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 1. SOUVISLOSTI Evropská unie (EU) spolupracuje v oblasti rozvoje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje, a především omezení a odstranění chudoby v dlouhodobém horizontu prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem EU spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky, které EU přiděluje na rozvojovou spolupráci, pocházejí ze tří zdrojů: – rozpočtu EU, – Evropského rozvojového fondu, – Evropské investiční banky. Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem k poskytování pomoci EU určené na rozvojovou spolupráci ve státech Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ). ERF není financován z rozpočtu EU. Je zřízen na základě vnitřní dohody mezi zástupci členských států zasedajícími v Radě a spravován zvláštním výborem. Evropská komise (dále jen „Komise“) odpovídá za finanční plnění operací prováděných se zdroji ERF a Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční nástroj. V období 2008 až 2013 byla geografická pomoc poskytovaná státům AKT a ZZÚ nadále financována zejména prostřednictvím ERF. Každý ERF se obvykle uzavírá na dobu kolem pěti let. Každý ERF se řídí vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost sestavit pro každý jednotlivý ERF finanční výkazy. Finanční výkazy se proto sestavují pro každý ERF samostatně, pokud jde o tu jeho část, kterou spravuje Evropská komise. Tyto finanční výkazy se také předkládají v souhrnné podobě, která poskytuje celkový pohled na finanční stav zdrojů, za něž Komise odpovídá. V rámci dohody o partnerství AKT-EU byl zřízen investiční nástroj. Tento investiční nástroj spravuje EIB a používá se na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT, přičemž jsou z něj financovány v zásadě (nikoli však výlučně) soukromé investice. Nástroj je navržen jako obnovitelný fond, aby splátky úvěrů mohly být opětovně investovány do dalších operací; nástroj se tedy sám obnovuje a je finančně nezávislý. Vzhledem k tomu, že investiční nástroj není spravován Komisí, není konsolidován v první části ročních účetních závěrek obsahující finanční výkazy 8., 9. a 10. ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části ročních účetních závěrek (část II), čímž vzniká úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF. Desátý ERF zahrnuje období 2008 až 2013 a jeho celkový rozpočet činí 22 682 milionů EUR[1]. 2. JAK JE ERF FINANCOVÁN? Evropská rada na svém zasedání ve dnech 15. a 16 prosince 2005 přijala finanční výhled na období 2007 až 2013. V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu EU (rozpočtována), ale že bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF na období 2008 až 2013. Rozpočet EU je roční a podle zásady ročního rozpočtu jsou příjmy a výdaje plánovány a schvalovány na dobu jednoho roku. Na rozdíl od EU funguje ERF na víceletém základě. Každý ERF stanoví celkové prostředky k provádění rozvojové spolupráce obvykle na dobu pěti let. Vzhledem k tomu, že zdroje jsou přidělovány na více let, mohou být přidělené prostředky využity během celé doby fungování ERF. Absence ročního základu rozpočtu je zřejmá z rozpočtového výkaznictví, v němž je plnění rozpočtu ERF posuzováno vzhledem k celkovým prostředkům. Zdroji ERF jsou ad hoc příspěvky od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni sejdou zástupci členských států, aby rozhodli o celkové částce, která bude fondu přidělena, a zkontrolovali jeho čerpání. Fond následně spravuje Komise v souladu s politikou Unie v oblasti rozvojové spolupráce. Jelikož členské státy mají souběžně s unijní politikou i své vlastní politiky rozvojové pomoci, musí své politiky s EU koordinovat, aby byla zajištěna jejich komplementarita. Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek. 3. ROČNÍ VÝKAZY 3.1 Roční účetní závěrky Za sestavení ročních účetních závěrek odpovídá účetní, který také ručí za to, že tyto závěrky poskytují věrný a poctivý obraz finanční situace ERF. Roční účetní závěrky mají tyto části: Část I: Prostředky spravované Komisí – Finanční výkazy 8., 9. a 10. ERF – Zpráva o finančním plnění 8., 9. a 10. ERF Část II: Prostředky spravované EIB – Finanční výkazy investičního nástroje Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části ročních účetních závěrek, aby poskytly úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF. Poté, co Evropský účetní dvůr (EÚD) provede audit ročních účetních závěrek, Komise je do 31. července následujícího roku přijme a předloží je Radě a Parlamentu pro udělení absolutoria. 4. AUDIT A ABSOLUTORIUM 4.1 Audit Roční účetní závěrky ERF a hospodaření se zdroji kontroluje externí auditor, EÚD, který pro Evropský parlament a Radu vypracovává výroční zprávu. 4.2 Absolutorium Závěrečnou kontrolou je absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Orgánem příslušným pro udělení absolutoria ERF je Evropský parlament. To znamená, že po auditu a finalizaci ročních účetních závěrek je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v předcházejícím rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází z posouzení účetní závěrky a výroční zprávy EÚD (včetně prohlášení o věrohodnosti) a odpovědí Komise a rovněž z následných otázek a dalších žádostí o informace předložených Komisi. ČÁST I – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY ERF: PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ KOMISÍ[2] 1. FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. a 10. ERF 1.1 8., 9. A 10. ERF: SOUHRNNÁ ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY, VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV SOUHRNNÁ ROZVAHA 8., 9. a 10. ERF || || || || v milionech EUR || Bod || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 || DLOUHODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.1 || 424 || 438 || || || || || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.2 || 1 286 || 1 334 || Pohledávky z obchodního styku || 2.3 || 84 || 70 || Peníze a peněžní ekvivalenty || 2.5 || 759 || 690 || || || || || AKTIVA CELKEM || || 2 553 || 2 532 || || || || || DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.6 || (25) || (40) || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.7 || (1 214) || (1 057) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (1 239) || (1 097) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || 1 313 || 1 435 || || || || || REZERVNÍ A JINÉ FONDY || || || || Splacený kapitál || 2.8 || 32 529 || 29 579 || Ostatní rezervní fondy || 2.9 || 2 252 || 2 252 || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (30 396) || (27 374) || Roční hospodářský výsledek || || (3 072) || (3 023) || ČISTÁ AKTIVA || || 1 313 || 1 435 SOUHRNNÝ VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY 8., 9. a 10. ERF || || v milionech EUR || Bod || 2013 || 2012 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 123 || 124 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || || || Operační náklady || 3.2 || (3 027) || (3 017) Správní náklady || 3.3 || (167) || (107) || || || ZTRÁTA Z PROVOZNÍ ČINNOSTI || || (3 072) || (3 001) || || || Výnosy z finančních operací || 3.4 || 0 || (22) ZISK/(ZTRÁTA) Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || 0 || (22) || || || ROČNÍ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK || || (3 072) || (3 023) SOUHRNNÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 8., 9. a 10. ERF || || v milionech EUR || Bod || 2013 || 2012 || || || Roční hospodářský výsledek || || (3 072) || (3 023) || || || PROVOZNÍ ČINNOSTI || 4.2 || || Řádné příspěvky členských států || || 2 961 || 2 606 Příspěvky na spolufinancování || || 18 || 19 (Zrušení) ztráty ze snížení hodnoty pohledávek || || (2) || 4 || || || (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování || || 14 || (58) (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování || || 48 || (159) (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek[3] || || (7) || 31 Zvýšení/(snížení) dlouhodobých závazků || || (15) || 40 Zvýšení/(snížení) krátkodobých závazků[4] || || 123 || 6 || || || ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY || || 69 || (534) || || || ČISTÉ ZVÝŠENÍ/(SNÍŽENÍ) PENĚZ A PENĚŽNÍCH EKVIVALENTŮ || || 69 || (534) Peníze a peněžní ekvivalenty na začátku roku || 2.5 || 690 || 1 224 Peníze a peněžní ekvivalenty na konci roku || 2.5 || 759 || 690 SOUHRNNÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 8., 9. a 10. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nesplacený kapitál (b) || Splacený kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervní fondy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (2 600) || 2 600 || – || – || 2 600 Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (3 023) || – || (3 023) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2012 || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (2 950) || 2 950 || – || – || 2 950 Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (3 072) || – || (3 072) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2013 || 45 691 || 13 162 || 32 529 || (33 468) || 2 252 || 1 313 1.2 8. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 8. ERF || || || || v milionech EUR || Bod || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.2 || 5 || 38 || Pohledávky z obchodního styku || 2.3 || 2 || 1 || Spojovací účty || 2.4 || 290 || 345 || || || || || AKTIVA CELKEM || || 297 || 384 || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.7 || (28) || (22) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (28) || (22) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || 270 || 361 || || || || || REZERVNÍ A JINÉ FONDY || || || || Splacený kapitál || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Ostatní rezervní fondy || 2.9 || (2 456) || (2 354) || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (10 125) || (10 132) || Roční hospodářský výsledek || || 10 || 7 || ČISTÁ AKTIVA || || 270 || 361 VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY 8. ERF || || v milionech EUR || Bod || 2013 || 2012 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 64 || 58 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || 3.2 || (53) || (49) || || || || || || ZISK/(ZTRÁTA) Z PROVOZNÍ ČINNOSTI || || 11 || 9 || || || Výnosy z finančních operací || 3.4 || 0 || (2) ZISK/(ZTRÁTA) Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || 0 || (2) || || || ROČNÍ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK || || 10 || 7 VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 8. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nesplacený kapitál (b) || Splacený kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervní fondy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 12 840 || – || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || – || – || – || – || – Převody do/z 10. ERF || – || – || – || – || (78) || (78) Roční hospodářský výsledek || – || – || – || 7 || – || 7 ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2012 || 12 840 || – || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || – || – || – || – || – Převody do/z 10. ERF || – || – || – || – || (102) || (102) Roční hospodářský výsledek || – || – || – || 10 || – || 10 ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2013 || 12 840 || || 12 840 || (10 114) || (2 456) || 270 1.3 9. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 9. ERF || || || || v milionech EUR || Bod || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 || DLOUHODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.1 || 90 || 119 || || || || || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.2 || 259 || 447 || Pohledávky z obchodního styku || 2.3 || 58 || 58 || Spojovací účty || 2.4 || 1 323 || 1 919 || Peníze a peněžní ekvivalenty || 2.5 || – || – || || || || || AKTIVA CELKEM || || 1 730 || 2 543 || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.7 || (263) || (375) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (263) || (375) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || 1 467 || 2 168 || || || || || REZERVNÍ A JINÉ FONDY || || || || Splacený kapitál || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Ostatní rezervní fondy || 2.9 || 3 756 || 4 126 || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (13 658) || (12 830) || Roční hospodářský výsledek || || (331) || (827) || ČISTÁ AKTIVA || || 1 467 || 2 168 VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY 9. ERF || || v milionech EUR || Bod || 2013 || 2012 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 34 || 49 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || || || Operační náklady || 3.2 || (362) || (856) Správní náklady || 3.3 || 0 || (1) || || || || || || ZTRÁTA Z PROVOZNÍ ČINNOSTI || || (328) || (809) || || || Výnosy z finančních operací || 3.4 || (3) || (18) ZTRÁTA Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || (3) || (18) || || || ROČNÍ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK || || (331) || (827) VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 9. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nesplacený kapitál (b) || Splacený kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervní fondy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 11 699 || – || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || – || – || – || – || – Převody do/z 10. ERF || – || – || – || – || (100) || (100) Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (827) || – || (827) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2012 || 11 699 || – || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || – || – || – || – || – Převody do/z 10. ERF || – || – || – || – || (371) || (371) Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (331) || – || (331) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2013 || 11 699 || – || 11 699 || (13 988) || 3 756 || 1 467 1.4 10. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 10. ERF || || || || v milionech EUR || Bod || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 || DLOUHODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.1 || 334 || 319 || || || || || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.2 || 1 021 || 849 || Pohledávky z obchodního styku || 2.3 || 24 || 11 || Peníze a peněžní ekvivalenty || 2.5 || 759 || 690 || || || || || AKTIVA CELKEM || || 2 138 || 1 869 || || || || || DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.6 || (25) || (40) || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.7 || (923) || (660) || Spojovací účty || 2.4 || (1 613) || (2 264) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (2 561) || (2 963) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || (423) || (1 095) || || || || || REZERVNÍ A JINÉ FONDY || || || || Splacený kapitál || 2.8 || 7 990 || 5 040 || Ostatní rezervní fondy || 2.9 || 952 || 479 || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (6 614) || (4 411) || Roční hospodářský výsledek || || (2 751) || (2 203) || ČISTÁ AKTIVA || || (423) || (1 095) VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY 10. ERF || || v milionech EUR || Bod || 2013 || 2012 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 25 || 18 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || || || Operační náklady || 3.2 || (2 612) || (2 112) Správní náklady || 3.3 || (167) || (106) || || || || || || ZTRÁTA Z PROVOZNÍ ČINNOSTI || || (2 754) || (2 201) || || || Výnosy z finančních operací || 3.4 || 3 || (2) ZISK/(ZTRÁTA) Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || 3 || (2) || || || ROČNÍ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK || || (2 751) || (2 203) VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 10. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nesplacený kapitál (b) || Splacený kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervní fondy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (2 600) || 2 600 || – || – || 2 600 Převody z 8. a 9. ERF || – || – || – || – || 178 || 178 Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (2 203) || – || (2 203) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2012 || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (2 950) || 2 950 || – || – || 2 950 Převody do/z 8. a 9. ERF || – || – || – || – || 473 || 473 Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (2 751) || – || (2 751) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2013 || 21 152 || 13 162 || 7 990 || (9 365) || 952 || (423) 1.5 PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM 8., 9. A 10. ERF 1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY 1.1. PRÁVNÍ PŘEDPISY A FINANČNÍ NAŘÍZENÍ Finanční výkazy jsou sestaveny v souladu s finančním nařízením platným pro 10. ERF („finanční nařízení pro ERF)“[5]. V souladu s článkem 121 uvedeného nařízení se finanční výkazy sestavují podle zásad akruálního účetnictví. Tyto finanční výkazy byly sestaveny v souladu s účetními pravidly a metodami ERF vypracovanými na základě mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy veřejného sektoru (IPSASB). Na tu část zdrojů ERF, za jejíž finanční správu odpovídá Komise, byla použita účetní pravidla, která přijal účetní ERF. Účetní ERF předá předběžnou účetní závěrku k auditu EÚD vždy do 31. března následujícího roku. EÚD pak zasílá vyjádření k této závěrce Komisi do 15. června (článek 125). Komise na základě jeho vyjádření schválí roční účetní závěrky do 31. července a zašle je Evropskému parlamentu, Radě a EÚD. Závěrka se poté spolu s prohlášením o věrohodnosti, které vydává EÚD k té části zdrojů ERF, za jejíž finanční správu odpovídá Komise, zveřejní do 15. listopadu v Úředním věstníku. 1.2. ÚČETNÍ ZÁSADY Cílem finančních výkazů je poskytnout informace o finanční situaci, výkonnosti a peněžních tocích účetní jednotky, které jsou užitečné pro širokou skupinu uživatelů. V případě veřejnoprávní účetní jednotky, jakou je ERF, mají výkazy poskytnout zejména informace, které lze využít v rozhodovacím procesu, a prokázat odpovědné nakládání účetní jednotky se zdroji, které jí byly svěřeny. Finanční výkazy podávají věrný a poctivý obraz pouze tehdy, pokud poskytují relevantní informace, které popisují povahu a rozsah činností organizace, vysvětlují způsob financování a uvádějí konečné údaje o operacích jasným a srozumitelným způsobem, který umožňuje srovnání účetních období. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument. Účetní systém ERF se skládá z obecných účtů a rozpočtových účtů. Rozpočtové účty poskytují podrobný obraz plnění rozpočtu. Vycházejí ze zásady účetnictví peněžních toků. Obecné účty umožňují sestavení finančních výkazů, jelikož vykazují všechny náklady a výnosy za účetní období podle zásad akruálního účetnictví a jsou určeny ke stanovení finanční situace v podobě rozvahy k 31. prosinci. Podle článku 120 finančního nařízení pro 10. ERF se pro vypracování účetní závěrky použijí tyto účetní zásady: – kontinuita činnosti, – opatrnost, – stálost účetních metod, – srovnatelnost informací, – významnost, – zákaz kompenzace, – přednost skutečnosti před vnějším zdáním, – účetnictví na akruální bázi. 1.3. ZÁKLAD PRO SESTAVOVÁNÍ FINANČNÍCH VÝKAZŮ 1.3.1. Funkční měna a měna účetní závěrky Finanční výkazy uvádějí údaje v milionech eur, přičemž euro je funkční měnou a měnou účetní závěrky ERF. 1.3.2. Měna a základ pro přepočet Transakce v cizích měnách se přepočítávají na eura na základě směnných kurzů platných v den uskutečnění transakce. Ve výkazu zisku a ztráty se vykazují kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání transakcí v cizí měně a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků za pomoci směnných kurzů ke konci účetního období. Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů platných dne 31. prosince: Měna || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 || Měna || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 XOF || 655,957 || 655,957 || KES || 117,270 || 113,460 XAF || 655,957 || 655,957 || BIF || 2107,95 || 2037,95 NGN || 212,376 || 206,074 || SLL || 6013,08 || 5709,56 PGK || 3,38524 || 2,76702 || TZS || 2166,71 || 2077,48 HTG || 60,7227 || 56,2987 || UGX || 3423,24 || 3508,51 GNF || 9616,41 || 9250,40 || MGA || 3092,68 || 2981,70 MWK || 595,810 || 439,917 || SZL || 14,5660 || 11,1727 1.3.3. Používání odhadů V souladu s mezinárodními standardy IPSAS a obecně přijatými účetními zásadami zahrnují finanční výkazy nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné výše rezerv, snížení hodnoty pohledávek a výdaje příštích období. Skutečná hodnota se může od těchto odhadů lišit. Změny odhadů se promítnou do období, v němž jsou zjištěny. 1.4. ROZVAHA 1.4.1 Částky předběžného financování Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost nebo záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě buď použije k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí. Pokud příjemci nevznikly způsobilé náklady, je povinen zálohu předběžného financování vrátit ERF. Částka předběžného financování se sníží (na nulu nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek. Nevypořádané částky předběžného financování se na konci roku ocení ve výši původně vyplacených částek snížených o vrácené částky, zúčtované způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky. Úroky z předběžného financování se zaúčtovávají tak, jak nabíhají, v souladu s ustanoveními příslušné dohody. Na konci roku se příjmy z naběhlých úroků odhadnou na základě nejspolehlivějších informací. 1.4.2 Pohledávky z obchodního styku Pohledávky z obchodního styku jsou vykazovány v původní výši snížené o opravné položky. Opravná položka k pohledávce z obchodního styku se vytvoří v případě, je–li objektivně prokázáno, že nebude možné inkasovat celou dlužnou částku podle původních podmínek. Výše této opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva, která odpovídá současné hodnotě očekávaných budoucích peněžních toků diskontovaných tržní úrokovou sazbou pro podobné dlužníky. Zaúčtovává se také paušální opravná položka za nevypořádané inkasní příkazy, na které se nevztahuje zvláštní opravná položka. Tato paušální opravná položka vychází z historické ztrátovosti. Opravná položka se vykazuje ve výkazu zisku a ztráty. 1.4.3 Peníze a peněžní ekvivalenty Peníze a peněžní ekvivalenty jsou finanční nástroje a jsou vykazovány jako krátkodobá aktiva. Zahrnují pokladní hotovost, bankovní vklady na viděnou a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností nepřesahující tři měsíce. 1.4.4 Závazky z obchodního styku Významná část těchto závazků ERF nesouvisí s nákupem zboží či služeb, ale s neuhrazenými žádostmi o proplacení nákladů, jež podávají příjemci grantů nebo jiných finančních prostředků ERF. Jako závazky z obchodního styku jsou zachyceny po obdržení žádosti o proplacení nákladů a poté, co je příslušní účastníci finanční operace ověří a schválí jako způsobilé. V této fázi se oceňují ve své schválené a způsobilé výši. Závazky z nákupu zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši. Odpovídající náklady se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení. 1.4.5 Rezervy Rezervy jsou tvořeny tehdy, má-li ERF současný právní nebo implicitní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a lze-li částku spolehlivě odhadnout. Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných nákladů nutných ke splnění aktuálního závazku k rozvahovému dni. 1.4.6 Časové rozlišení Důležitým prvkem akruálního účetnictví je účtování transakcí v rozpočtovém roce, s nímž souvisejí. Tento postup je označován jako oddělování účetních období v rámci účetní uzávěrky. Zejména je nutno posoudit způsobilé náklady vzniklé příjemcům finančních prostředků ERF, které ještě nebyly ERF nahlášeny (výdaje příštích období). A naopak, některé platby provedené v běžném rozpočtovém roce souvisejí s následujícími obdobími (náklady příštích období) a je nutné je identifikovat a účetně zachytit v příslušném následujícím období (příslušných následujících obdobích). Podle účetních pravidel ERF se transakce a účetní případy zachycují ve finančních výkazech za období, s nímž souvisejí. Na konci účetního období se výdaje příštích období vykazují na základě odhadované výše závazku k převodu za dané období. Výdaje příštích období se vypočítají v souladu s podrobnými provozními a praktickými zásadami Komise, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy přinášely věrný a poctivý obraz skutečnosti. Výnosy se rovněž účetně zachycují v období, s nímž souvisejí. Není–li ke konci roku vystavena faktura, ale ERF poskytl službu nebo dodal zboží nebo existuje smluvní dohoda (tj. lze-li odkázat na smlouvu), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období. A dále, pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby ještě nebyly poskytnuty nebo zboží zatím nebylo dodáno, zaúčtuje se výnos příštích období, který se v období následujícím přeúčtuje do výnosů období běžného. 1.5. VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY 1.5.1 Výnosy Rozpočet ERF nevykazuje žádné příjmy. Řádné příspěvky od členských států jsou považovány za kapitál fondu. Výnosy tak zahrnují zpětně získané výdaje a úrokové výnosy. Zpětně získané výdaje: V případě operací, jež zakládají nárok na vrácení výdajů dříve uhrazených z ERF konečnému příjemci nebo třetí zemi, jsou vystavovány inkasní příkazy a je stanoveno snížení následných plateb. Jejich účetní zachycení vypadá následovně: – zpětně získané výdaje: vystavený inkasní příkaz se stává pohledávkou, která je ve výkazu zisku a ztráty zachycena jako výnos v daném roce, nebo – zpětně získané předběžné financování: příslušná inkasovaná částka je vykázána v rozvaze v položce předběžného financování. Úrokové výnosy Úrokové výnosy se vykazují ve výkazu zisku a ztráty pomocí metody efektivní úrokové sazby. Tyto výnosy zahrnují obdržený nebo splatný úrok z peněžních zůstatků a vkladů na viděnou na účtech v komerčních bankách a úrok z prodlení s úhradou částek, na něž má ERF nárok. Úrokové výnosy se zaúčtovávají tak, jak nabíhají. 1.5.2 Náklady Náklady na směnné transakce související s nákupem zboží a služeb se zachycují po jejich dodání nebo poskytnutí a akceptaci. Účtují se v původní fakturované ceně. Většinu nákladů ERF tvoří náklady na transakce, jež nemají povahu směny. Souvisejí s převody na příjemce a jsou tří druhů: nárokové částky, převody podle dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení. Převody se zaúčtovávají jako náklady v období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením či jiným právním předpisem) nebo byla podepsána smlouva, která převod povoluje, pokud příjemce splnil případná kritéria způsobilosti a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku. Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro vykázání, se zaúčtuje jako náklad ve způsobilé výši. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období již závazkem vůči příjemcům, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období. Úrokové náklady Úrokové náklady se vykazují ve výkazu zisku a ztráty pomocí metody efektivní úrokové sazby. Úrokové náklady zahrnují úroky zaplacené či splatné a zaúčtovávají se tak, jak nabíhají. 1.6. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY 1.6.1 Podmíněná aktiva Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k jedné či více nejistým událostem, které nejsou plně pod kontrolou ERF. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomických užitků nebo potenciálního přínosu. Podmíněná aktiva se posuzují ke každému rozvahovému dni tak, aby finanční výkazy náležitě zachycovaly skutečný vývoj. Pokud je téměř jisté, že dojde k přílivu ekonomických užitků nebo potenciálního přínosu, a pokud lze hodnotu aktiva spolehlivě ocenit, zaúčtuje se aktivum a související výnosy ve finančních výkazech za období, v němž ke změně došlo. Záruky jsou možná aktiva, která vyplývají z minulých událostí a jejichž existenci potvrdí existence či neexistence předmětu záruky. Záruky tudíž mohou splňovat podmínky k tomu, aby byly vykazovány jako podmíněná aktiva. Záruka je vypořádána, když již neexistuje předmět záruky. Záruka je realizována, jsou-li splněny podmínky pro výzvu, aby ručitel platil. 1.6.2 Podmíněné závazky Podmíněný závazek je možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k jedné či více nejistým událostem, které nejsou plně pod kontrolou ERF, nebo se jedná o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl vykázán, protože není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos, anebo, v málo pravděpodobném případě, protože není výši závazku možné dostatečně spolehlivě ocenit. Podmíněný závazek se vykáže, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos. Podmíněné závazky se ke každému rozvahovému dni posuzují s cílem určit, zda se odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos stal pravděpodobným. Stane-li se pravděpodobným, že v souvislosti s položkou, s níž se nakládá jako s podmíněným závazkem, bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos, vytvoří se ve finančních výkazech za období, v němž došlo ke změně pravděpodobnosti, rezerva. 2. PŘÍLOHA K ROZVAZE DLOUHODOBÁ AKTIVA 2.1 PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Předběžné financování || – || 90 || 334 || 424 || 438 CELKEM || – || 90 || 334 || 424 || 438 Řada smluv umožňuje uhrazení záloh před zahájením prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb. V některých případech se v platebním kalendáři smlouvy počítá s předběžnými platbami na základě zpráv o pokroku. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí. Pro to, zda je předběžné financování vykázáno jako krátkodobé, nebo dlouhodobé zálohové aktivum, je určující termín možnosti jeho zpětného získání či čerpání. Čerpání je určeno smlouvou o daném projektu. Všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti měsíců ode rozvahového dne se vykazují jako krátkodobé předběžné financování. Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Tyto částky předběžného financování se tudíž vykazují jako dlouhodobá aktiva. KRÁTKODOBÁ AKTIVA 2.2 PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Předběžné financování (hrubé údaje) || 39 || 832 || 3 059 || 3 931 || 3 593 Minus odhadované započtení předběžného financování || (34) || (573) || (2 038) || (2 645) || (2 259) CELKEM || 5 || 259 || 1 021 || 1 286 || 1 334 2.2.1 Záruky získané za předběžné financování Záruky se požadují jako zajištění předběžného financování a uvolňují se po proplacení poslední žádosti o platbu učiněné v rámci projektu. Záruka má dvě různé hodnoty: „nominální“ a „průběžnou“. U „nominální“ hodnoty se rozhodná událost váže k existenci záruky. U „průběžné“ hodnoty je rozhodnou událostí výplata předběžného financování nebo následné zúčtování. K 31. prosinci 2013 činila „nominální“ hodnota záruk, které ERF v souvislosti s předběžným financováním získal, 303 milionů EUR. „Průběžná“ hodnota těchto záruk činila 151 milionů EUR. V roce 2013 byl proveden důkladný přezkum záruk. Na základě tohoto přezkumu byly odepsány záruky v „nominální“ hodnotě 333 milionů EUR jako záruky, jež nepatří ERF. Kdyby byly aktualizovány srovnatelné informace za rok 2012, „nominální“ hodnota by se snížila z 566 na 349 milionů EUR a „průběžná“ hodnota by poklesla z 391 milionů EUR na 185 milionů EUR. 2.3 POHLEDÁVKY Z OBCHODNÍHO STYKU || || || || || v milionech EUR || Bod || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Pohledávky za zákazníky, veřejnoprávními institucemi a třetími zeměmi || 2.3.1 || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Pohledávky za členskými státy || 2.3.2 || – || – || 3 || 3 || 3 Příjmy a náklady příštích období || 2.3.3 || – || 48 || 9 || 57 || 57 CELKEM || || 2 || 58 || 24 || 84 || 70 2.3.1 Pohledávky za zákazníky, veřejnoprávními institucemi a třetími zeměmi || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Pohledávky za zákazníky, veřejnoprávními institucemi a třetími zeměmi || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 – opravná položka || (3) || (10) || (1) || (14) || (16) CELKEM || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Změny stavu otevřených inkasních příkazů během účetního období jsou podrobně popsány níže: || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 2013 || CELKEM 2012 Otevřené inkasní příkazy na počátku roku || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 Vystavené inkasní příkazy || 3 || 40 || 133 || 176 || 139 Uzavřené inkasní příkazy || (2) || (40) || (123) || (165) || (138) Zaplaceno || (1) || (27) || (103) || (131) || (97) Upuštění od inkasa || (0) || (1) || (0) || (1) || (1) Zrušeno || (0) || (6) || (0) || (6) || (4) Započteno || (1) || (7) || (19) || (27) || (36) Otevřené inkasní příkazy ke konci roku || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 2.3.2 Pohledávky za členskými státy Pohledávky za členskými státy v 10. ERF ve výši 3 milionů EUR tvoří příspěvky na spolufinancování od Spojeného království, Dánska a Švédska. 2.3.3 Příjmy a náklady příštích období Příjmy a náklady příštích období především zahrnují naběhlé úroky z částek předběžného financování. Do této položky jsou dále zahrnuty naběhlé úrokové výnosy z pozdních splátek příspěvků. 2.4 SPOJOVACÍ ÚČTY || || || || v milionech EUR || || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 Spojovací účty || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 CELKEM || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 V zájmu efektivity byl jediný účet peněžních prostředků pro všechny ERF přiřazen 10. ERF. Salda transakcí mezi jednotlivými ERF se tak zachycují na spojovacích účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF. 2.5 PENÍZE A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY[6] || || || || || v milionech EUR || Bod || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Zvláštní účty – finanční instituce členských států || – || – || – || 719 || 719 || 633 Běžné účty – komerční banky || – || – || – || 39 || 39 || 54 Zajišťovací účty STABEX || 2.5.1 || – || – || – || – || 2 Zvláštní fond pro Demokratickou republiku Kongo[7] || – || – || – || 1 || 1 || 1 CELKEM || || – || – || 759 || 759 || 690 2.5.1 Zajišťovací účty STABEX || v milionech EUR || Zůstatek k 31. 12. 2013 || Zůstatek k 31. 12. 2012 Pobřeží slonoviny || – || 2 Ostatní země || – || 0 CELKEM || – || 2 STABEX je zkratka pro systém finančních náhrad EU na stabilizaci příjmů z vývozu zemí AKT. Kromě těchto prostředků existují další prostředky STABEX, které jsou v držení přijímajících států AKT. Jakmile se Komise a přijímající stát (AKT) dohodnou na způsobu využití prostředků STABEX, podepíší spolu dohodu o převodu. V souladu s článkem 211 dohody z Lomé IV[8] (v revidovaném znění) se prostředky převedou na úročený zajišťovací účet se dvěma podpisovými právy (Komise a přijímajícího státu) otevřený jménem státu AKT. Prostředky zůstanou na těchto účtech, dokud nejsou převedeny na konkrétní projekt na základě rámce vzájemných povinností (FMO). V roce 2013 byly zbývající zajišťovací účty STABEX uzavřeny v důsledku ukončování nástroje pomoci STABEX. Schvalovací osoba Komise si podrží podpisové právo k účtu, aby se zajistilo, že prostředky budou vyplaceny řádným způsobem. Prostředky na účtech se dvěma podpisovými právy jsou majetkem státu AKT, a nevykazují se tedy v účetní závěrce ERF jako aktiva. Převody na tyto účty se vykazují jako platby STABEX. Pro více informací viz též bod přílohy 3.1.2. DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY 2.6 ZÁVAZKY Z OBCHODNÍHO STYKU || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Spolufinancování – závazky z obchodního styku || – || – || 25 || 25 || 40 CELKEM || – || – || 25 || 25 || 40 Závazky z obchodního styku v rámci spolufinancování ke konci roku 2013 se týkají 10. ERF. Obdržené příspěvky na spolufinancování jsou vykazovány jako závazky z obchodního styku vůči členským a nečlenským státům, protože splňují kritéria podmíněných výnosů z transakcí, jež nemají povahu směny. ERF musí tyto příspěvky použít na poskytnutí služeb třetím stranám, v opačném případě musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit členským státům. Nevypořádané závazky z obchodního styku v rámci dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování minus náklady vzniklé v souvislosti s projektem. Dopad na čistá aktiva je nulový. Zvýšení celkových závazků z obchodního styku v rámci spolufinancování je vysvětleno v bodu přílohy 2.7.1.2. KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY 2.7 ZÁVAZKY Z OBCHODNÍHO STYKU || || || || || v milionech EUR || Bod || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Krátkodobé závazky z obchodního styku || 2.7.1 || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Výdaje příštích období || 2.7.2 || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Časově rozlišený kapitálový vklad || 2.7.3 || – || – || 304 || 304 || 293 CELKEM || || 28 || 263 || 923 || 1 214 || 1 057 2.7.1 Krátkodobé závazky z obchodního styku || || || || || v milionech EUR || Bod || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Dodavatelé a další || 2.7.1.1 || 1 || 61 || 182 || 244 || 152 Závazky z obchodního styku v rámci spolufinancování || 2.7.1.2 || – || 0 || 75 || 75 || 46 Ostatní závazky z obchodního styku || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 3 || 3 || 12 CELKEM || || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Mezi krátkodobé závazky z obchodního styku se řadí výkazy nákladů, které ERF obdržel v rámci grantových operací. Nárokovaná částka se vykáže v okamžiku obdržení žádosti. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadaných zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po těchto uzávěrkových operacích byly odhadované způsobilé částky vykázány ve výkazu zisku a ztráty. 2.7.1.1 Dodavatelé a další Pod touto položkou jsou zahrnuty částky dlužné dodavatelům, jakož i závazky vůči veřejnoprávním institucím a třetím zemím. Zvýšení ve výši 93 milionů EUR, ke kterému došlo oproti předchozímu vykazovanému období, bylo způsobeno především zvýšením závazků vůči třetím zemím (74 milionů EUR). Nejvyšší zůstatky závazků vůči třetím zemím připadají na Ghanu (64 milionů EUR) a Zambii (33 milionů EUR). 2.7.1.2 Závazky z obchodního styku v rámci spolufinancování Celkově se dlouhodobé a krátkodobé závazky z obchodního styku v rámci spolufinancování zvýšily o 14 milionů EUR. V roce 2013 poskytly nové příspěvky na spolufinancování Švédsko (9 milionů EUR), Francie (5 milionů EUR), Austrálie (2 miliony EUR), Spojené království (2 miliony EUR) a další země. Tyto závazky z obchodního styku v rámci spolufinancování byly sníženy o 8 milionů EUR, které připadají na vykázané výnosy ze spolufinancovaných projektů (viz 3.1.3 a 3.2.2). 2.7.1.3 Ostatní závazky z obchodního styku Ostatní závazky z obchodního styku zahrnují zejména nepřidělené peněžní příjmy a vrácené částky. 2.7.2 Výdaje příštích období || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Výdaje příštích období || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 CELKEM || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Na konci roku se posuzují způsobilé náklady vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které dosud nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období. Odhadované čerpání částek předběžného financování se vykazuje jako odhadované zúčtování předběžného financování (viz 2.2). 2.7.3 Časově rozlišený kapitálový vklad || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Spojené království || – || – || 296 || 296 || 274 Irsko || – || – || 5 || 5 || 9 Litva || – || – || 2 || 2 || – Maďarsko || – || – || – || – || 10 CELKEM || – || – || 304 || 304 || 293 Uvedená částka zahrnuje příspěvky od členských států zaplacené předem na konci roku. ČISTÁ AKTIVA 2.8 SPLACENÝ KAPITÁL FONDU || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM Kapitál fondu || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nesplacený kapitál fondu || – || – || (16 112) || (16 112) Splacený kapitál fondu k 31. 12. 2012 || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 || || || || Kapitál fondu || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nesplacený kapitál fondu || – || – || (13 162) || (13 162) Splacený kapitál fondu k 31. 12. 2013 || 12 840 || 11 699 || 7 990 || 32 529 Kapitál fondu představuje celkovou částku příspěvků členských států pro příslušný ERF stanovených jednotlivými vnitřními dohodami. Nesplacený kapitál představují počáteční příspěvky, k jejichž úhradě dosud nebyly členské státy vyzvány. Splacený kapitál představuje částku počátečních příspěvků, k jejichž převedení na účty peněžních prostředků byly členské státy vyzvány v souladu s postupem stanoveným v článku 16 finančního nařízení pro 10. ERF. Kapitál 8. a 9. ERF byl vyžádán a splacen v plném rozsahu. Splacený a nesplacený kapitál podle jednotlivých členských států || || || || v milionech EUR Příspěvky || % || nesplacené v rámci 10. ERF k 31. 12. 2012 || splacené v roce 2013 || nesplacené v rámci 10. ERF k 31. 12. 2013 Rakousko || 2,41 || (388) || 71 || (317) Belgie || 3,53 || (569) || 104 || (465) Bulharsko || 0,14 || (23) || 4 || (18) Kypr || 0,09 || (15) || 3 || (12) Česká republika || 0,51 || (82) || 15 || (67) Dánsko || 2,00 || (322) || 59 || (263) Estonsko || 0,05 || (8) || 1 || (7) Finsko || 1,47 || (237) || 43 || (193) Francie || 19,55 || (3 150) || 577 || (2 573) Německo || 20,50 || (3 303) || 605 || (2 698) Řecko || 1,47 || (237) || 43 || (193) Maďarsko || 0,55 || (89) || 16 || (72) Irsko || 0,91 || (147) || 27 || (120) Itálie || 12,86 || (2 072) || 379 || (1 693) Lotyšsko || 0,07 || (11) || 2 || (9) Litva || 0,12 || (19) || 4 || (16) Lucembursko || 0,27 || (44) || 8 || (36) Malta || 0,03 || (5) || 1 || (4) Nizozemsko || 4,85 || (781) || 143 || (638) Polsko || 1,30 || (209) || 38 || (171) Portugalsko || 1,15 || (185) || 34 || (151) Rumunsko || 0,37 || (60) || 11 || (49) Slovensko || 0,21 || (34) || 6 || (28) Slovinsko || 0,18 || (29) || 5 || (24) Španělsko || 7,85 || (1 265) || 232 || (1 033) Švédsko || 2,74 || (441) || 81 || (361) Spojené království || 14,82 || (2 388) || 437 || (1 951) CELKEM || 100,00 || (16 112) || 2 950 || (13 162) 2.9 OSTATNÍ REZERVNÍ FONDY v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM Zůstatek k 31. 12. 2011 || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Převod částek, u nichž byly zrušeny závazky, z 8. a 9. ERF do 10. ERF || (78) || (300) || 378 || 0 Převod z 10. do 9. ERF za účelem přidělení prostředků Jižnímu Súdánu na základě rozhodnutí Rady 2010/406/EU || – || 200 || (200) || 0 Zůstatek k 31. 12. 2012 || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Převod částek, u nichž byly zrušeny závazky, z 8. a 9. ERF do 10. ERF || (102) || (371) || 473 || 0 Zůstatek k 31. 12. 2013 || (2 456) || 3 756 || 952 || 2 252 Zůstatek k 31. 12. 2013 zahrnuje: || || || || – prostředky přidělené Jižnímu Súdánu || – || 350 || – || 350 Od vstupu 10. ERF v platnost v roce 2008 jsou všechny prostředky z titulu zrušení závazků z předchozích ERF převáděny do rezervního fondu 10. ERF. Tento rezervní fond může být přidělen na závazky pouze tehdy, jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 1.4 vnitřní dohody o 10. ERF. V roce 2013 byly do výkonnostní rezervy 10. ERF převedeny zrušené závazky z 8. a 9. ERF ve výši 102 a 371 milionů EUR. 3. PŘÍLOHA K VÝKAZU ZISKU A ZTRÁTY 3.1 PROVOZNÍ VÝNOSY v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 2013 || CELKEM 2012 Zpětné získání výdajů || 1 || 11 || 1 || 13 || 17 Zpětné získání prostředků STABEX || 61 || – || – || 61 || 49 Kurzové zisky || 2 || 23 || 16 || 41 || 51 Provozní výnosy ze spolufinancování || – || – || 8 || 8 || 8 CELKEM || 64 || 34 || 25 || 123 || 124 3.1.1 Zpětné získání výdajů V této položce jsou zaznamenány inkasní příkazy vystavené ERF a snížení následných plateb, jež jsou zachyceny v účetnictví ERF a jejichž účelem je zpětné získání dříve vyplacených částek. Tyto příkazy jsou vystavovány na základě kontrol, auditů nebo analýz způsobilosti. Je třeba uvést, že zpětně získané předběžné financování není zahrnuto do výnosů, ale je v rozvaze vykázáno v rámci předběžného financování. Zpětné získání neoprávněně vyplacených částek V roce 2013 byly vydány inkasní příkazy týkající se neoprávněně vyplacených částek ve výši 23 milionů EUR (v roce 2012 to bylo 27 milionů EUR). Z toho 6 milionů EUR se týkalo zpětného získání výdajů, a bylo proto zaúčtováno mezi provozní výnosy. Částka 17 milionů EUR představovala zpětné získání vyplaceného předběžného financování a byla v rozvaze vykázána jako zálohové aktivum. Povahu zpětně získaných neoprávněně vyplacených částek lze shrnout takto: v milionech EUR || || Výnosy || Předběžné financování || CELKEM 2013 || Výnosy || Předběžné financování || CELKEM 2012 Chyby || 2 || 4 || 6 || 1 || 1 || 2 Nesrovnalosti || 4 || 12 || 16 || 9 || 15 || 25 Oznámeno OLAF || – || 1 || 1 || 1 || – || 1 CELKEM || 6 || 17 || 23 || 11 || 16 || 27 3.1.2 Zpětné získání prostředků STABEX V roce 2013 bylo do ERF z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT vráceno 61 milionů EUR. Tyto prostředky byly převedeny především ze Súdánu (36 milionů EUR), Pobřeží slonoviny (7 milionů EUR), Šalamounových ostrovů (5 milionů EUR), Papuy-Nové Guiney (3 miliony EUR), Sierry Leone (2 miliony EUR), Zimbabwe (2 miliony EUR) a Mauritánie (2 miliony EUR). Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních výnosů (zpětné inkaso prostředků STABEX) ve výkazu zisku a ztráty 8. ERF. 3.1.3 Provozní výnos ze spolufinancování Provozní výnos ze spolufinancování představuje využité příspěvky (viz 3.2.2). Jelikož tyto příspěvky splňují kritéria podmíněných výnosů z transakcí, jež nemají povahu směny, vykazují se v souladu s tím, jak je realizován projekt spolufinancování. 3.2 PROVOZNÍ NÁKLADY || v milionech EUR || Bod || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 2013 || CELKEM 2012 Provozní náklady – nástroje pomoci || 3.2.1 || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Provozní náklady na spolufinancování || 3.2.2 || – || – || 8 || 8 || 8 Kurzové ztráty || – || 4 || 31 || 25 || 60 || 66 Opravné položky k pohledávkám z obchodního styku || – || 0 || 1 || 1 || 1 || 6 CELKEM || || 53 || 362 || 2 612 || 3 027 || 3 017 3.2.1 Provozní náklady – nástroje pomoci || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 2013 || CELKEM 2012 Programovatelná pomoc || 42 || (2) || 1 678 || 1 719 || 1 476 Makroekonomická podpora || – || 21 || – || 21 || 8 Odvětvová politika || 0 || 225 || (2) || 222 || 326 Úrokové subvence || 0 || – || – || 0 || 5 Projekty uvnitř AKT || – || 57 || 588 || 645 || 720 Pomoc na mimořádné situace || – || 17 || 253 || 270 || 333 Pomoc uprchlíkům || 1 || – || – || 1 || 6 Rizikový kapitál || 0 || – || – || 0 || 1 STABEX || (1) || – || – || (1) || 4 Ostatní programy pomoci vztahující se k předchozím ERF || – || 5 || – || 5 || 10 Institucionální podpora || – || 1 || 61 || 62 || 32 Kompenzace za ztrátu příjmů z vývozu || 7 || 6 || – || 13 || 18 Celkem || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Provozní náklady ERF vznikají činností různých nástrojů pomoci a mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány. 3.2.2 Provozní náklady na spolufinancování Jedná se o náklady vzniklé v souvislosti s projekty spolufinancování v roce 2013. Protože obdržené příspěvky na spolufinancování splnily kritéria podmíněných výnosů z transakcí, jež nemají povahu směny, byla odpovídající částka příspěvků zaúčtována jako provozní výnos (viz bod 3.1.3). 3.3 SPRÁVNÍ NÁKLADY v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 2013 || CELKEM 2012 Správní náklady || – || 0 || 167 || 167 || 107 CELKEM || – || 0 || 167 || 167 || 107 Tato položka obsahuje podpůrné náklady, tj. správní náklady plynoucí z plánování a čerpání ERF. Jedná se o náklady na přípravu, monitorování a hodnocení projektů a na následná opatření, jakož i o náklady na počítačové sítě, technickou podporu apod. 3.4 VÝNOSY Z FINANČNÍCH OPERACÍ v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 2013 || CELKEM 2012 Úrokové výnosy – evropské banky || – || 0 || 0 || 0 || 9 Úroky z předběžného financování || 0 || (3) || 3 || 0 || (32) CELKEM || 0 || (3) || 3 || 0 || (22) Vyšší částku výnosových úroků v roce 2012 lze vysvětlit výnosy na bankovních účtech EIB. Úroky z předběžného financování se vykazují v souladu s ustanoveními čl. 7 odst. 3 a článku 8 finančního nařízení pro 10. ERF. Záporné výnosové úroky v roce 2012 byly způsobeny tím, že bylo zrušeno zaúčtování naběhlých úroků z předběžného financování za předchozí rok. Záporné výnosové úroky v roce 2013 v 9. ERF jsou způsobeny zejména kolísáním směnného kurzu USD/EUR. 4. PŘÍLOHA K VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ 4.1 ÚČEL A SESTAVOVÁNÍ VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ Informace o peněžních tocích umožňují posoudit schopnost ERF generovat peníze a peněžní ekvivalenty a jeho potřebu těchto peněžních toků využívat. Výkaz peněžních toků se sestavuje nepřímou metodou. Znamená to, že čistý zisk nebo ztráta za rozpočtový rok se upraví o nepeněžní operace a případné časové rozlišení hotovosti přijaté či vyplacené v minulosti či budoucnosti na provozní účely. Peněžní toky vyplývající z transakcí v cizích měnách se zachycují v měně účetní závěrky ERF (euro) po přepočtu cizích měn na euro pomocí příslušných směnných kurzů platných v den, kdy dochází k peněžnímu toku. 4.2 PROVOZNÍ ČINNOST Výkaz peněžních toků ERF ukazuje pouze peněžní toky z provozní činnosti, protože ERF nevykonává žádné investiční ani finanční činnosti. Cílem provozní činnosti je podílet se na dosahování politicky cílených výsledků. 5. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A ZÁVAZKY A DALŠÍ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE 5.1 PODMÍNĚNÁ AKTIVA v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Záruky za plnění || 4 || 63 || 49 || 116 || 304 Záruky zádržného || 2 || 40 || 14 || 56 || 188 CELKEM || 6 || 103 || 62 || 171 || 492 5.1.1 Záruky za plnění V některých případech jsou požadovány záruky za plnění, jež mají zajistit, aby příjemci finančních prostředků ERF splnili závazky, které jim vyplývají ze smluv s ERF. V roce 2013 byl proveden důkladný přezkum záruk. Na základě tohoto přezkumu byly odepsány záruky v hodnotě 188 milionů EUR jako záruky, jež nepatří ERF. Kdyby byly aktualizovány srovnatelné informace za rok 2012, hodnota těchto záruk by se snížila z 304 milionů EUR na 177 milionů EUR. 5.1.2 Záruky zádržného Záruky zádržného se vztahují výlučně na stavební zakázky. Aby se zajistilo, že zhotovitel splní své závazky, obvykle se příjemcům neuvolní 10 % průběžných plateb. Tyto neuvolněné částky jsou zaúčtovány jako závazky z obchodního styku. Se souhlasem veřejného zadavatele může však zhotovitel předložit záruku zádržného, která nahrazuje zadržené částky průběžných plateb. Takové přijaté záruky se vykazují jako podmíněná aktiva. V roce 2013 byl proveden důkladný přezkum záruk. Na základě tohoto přezkumu byly odepsány záruky v hodnotě 105 milionů EUR jako záruky, jež nepatří ERF. Kdyby byly aktualizovány srovnatelné informace za rok 2012, hodnota těchto záruk by se snížila ze 188 milionů EUR na 98 milionů EUR. 5.1.3 Záruky vlastněné jinými subjekty než Komisí Záruky vlastněné jinými subjekty než Komisí zahrnují záruky schválené vnitrostátní schvalující osobou (veřejným zadavatelem třetí země) za účelem ochrany aktiv EU. Tyto záruky jsou v držení delegací EU a nepředstavují podmíněná aktiva ERF, nýbrž se uvádějí pouze pro informační účely. v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 Záruky za předběžné financování Záruky za plnění || 2 2 || 54 44 || 278 142 || 333 188 Záruky zádržného || 1 || 34 || 70 || 105 CELKEM || 4 || 131 || 491 || 626 5.2 DALŠÍ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE 5.2.1 Rozpočtové závazky dosud nevykázané jako náklad v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2013 || CELKEM 31. 12. 2012 Nevypořádané rozpočtové závazky, dosud nevyplacené || 74 || 611 || 5 340 || 6 025 || 5 642 Související částky zahrnuté do výkazu zisku a ztráty || (28) || (215) || (540) || (782) || (714) CELKEM || 47 || 396 || 4 800 || 5 243 || 4 928 Nevypořádané rozpočtové závazky představují dosud nevyužité závazky, jež dosud nebyly zrušeny nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů. K 31. prosinci 2013 činily nevypořádané rozpočtové závazky celkem 6 025 milionů EUR. Částka vykázaná jako budoucí závazek k financování odpovídá rozdílu mezi těmito nevypořádanými rozpočtovými závazky a souvisejícími částkami, které byly ve výkazu zisku a ztráty za rok 2013 vykázány jako náklady, tj. částce 5 243 milionů EUR. 6. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK Následující údaje o řízení finančních rizik ERF se týkají pokladních operací, které za účelem správy prostředků ERF provádí jeho jménem Komise. 6.1 POLITIKA ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVACÍ OPERACE Pravidla a zásady pro řízení pokladních operací stanoví finanční nařízení pro 10. ERF a vnitřní dohoda. Z výše uvedeného nařízení vyplývají následující hlavní zásady: – Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účet otevřený u centrální banky daného členského státu nebo u jím určené finanční instituce. Tyto příspěvky se na těchto účtech ponechají do doby, než je třeba provést platby z ERF. – Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány v eurech i v jiných měnách, včetně méně známých. – Bankovní účty otevřené Komisí jménem ERF nesmějí být přečerpány. Vedle těchto zvláštních účtů má Komise u finančních institucí (centrálních i komerčních bank) jménem ERF otevřeny další účty za účelem provádění plateb a ukládání jiných příjmů, než jsou příspěvky do rozpočtu od členských států. Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a využívají moderních informačních technologií. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení funkcí, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy. Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit provozní a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady platí pro různé provozní oblasti a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno. 6.2 TRŽNÍ RIZIKO 6.2.1 Měnové riziko Všechny příspěvky jsou drženy v eurech a jiné měny se nakupují pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení plateb. Pokladní operace ERF díky tomu nejsou vystaveny měnovému riziku. 6.2.2 Úrokové riziko Vzhledem k tomu, že si ERF nepůjčuje žádné peníze, není vystaven úrokovému riziku. Získává však úroky ze zůstatků na svých různých bankovních účtech. Komise proto jménem ERF zavedla opatření zajišťující, aby pravidelně připisovaný úrok odpovídal tržním úrokovým sazbám a jejich případnému kolísání. Úroky ze zůstatků jednodenních vkladů na účtech komerčních bank jsou připisovány každodenně. Úročení zůstatků na takových účtech se provádí na základě variabilních tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). U většiny účtů je úročení navázáno na sazbu EONIA (Euro Over Night Index Average) a upravuje se tak, aby odráželo veškeré pohyby této sazby. U některých jiných účtů je úročení navázáno na sazbu ECB (kterou používá ECB pro refinanční operace). ERF proto nepodstupuje žádné riziko, že by zůstatky na jeho účtech byly úročeny sazbami nižšími, než jsou sazby tržní. 6.3 ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY) Většina pokladních zdrojů ERF je v souladu s finančním nařízením 10. ERF vedena na „zvláštních účtech“ otevřených členskými státy za účelem plateb jejich příspěvků. Většina těchto účtů je vedena u ministerstev financí nebo centrálních bank členských států. Tyto instituce představují pro ERF nejnižší riziko protistrany (jedná se o expozici vůči členským státům). Pokud jde o pokladní zdroje ERF, jež jsou uloženy u komerčních bank za účelem provádění plateb, tyto účty se doplňují až v době, kdy je to třeba. Toto doplňování je automaticky řízeno pokladním systémem Komise pro správu hotovosti. Na každém účtu je ponechávána minimální hotovost, jež je přiměřená průměrné denní výši objemu odchozích plateb. V důsledku toho jsou částky vedené na těchto účtech do druhého dne stále udržovány na nízké úrovni, takže ERF je vystaven omezenému riziku. Navíc jsou uplatňovány zvláštní zásady pro výběr komerčních bank, aby bylo riziko protistrany, jemuž je ERF vystaven, dále minimalizováno. Všechny komerční banky jsou vybírány ve výběrových řízeních. Pro účast v nich je požadován minimální krátkodobý úvěrový rating agentury Moody P-1 nebo ekvivalentní (S&P A-1 nebo Fitch F1). Za zvláštních, řádně odůvodněných okolností může být vyžadován rating nižší. 6.4 RIZIKO LIKVIDITY Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje pro dané rozpočtové období vždy dosahovaly výše dostačující k provedení všech příslušných plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na platby v příslušném rozpočtovém období. Příspěvky členských států do ERF jsou nicméně rozděleny do tří částí hrazených v průběhu roku, zatímco platby vykazují určitou sezónnost. Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, které mají být během každého měsíce provedeny, pokladna Komise a příslušná oddělení vydávající prostředky se navzájem informují o stavu pokladny. Cílem tohoto postupu je zabezpečit, aby platby provedené v jakémkoli období nepřevýšily dostupné pokladní zdroje. Kromě výše uvedeného se při denních pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den k dispozici dostatečná likvidita. 7. ZVEŘEJNĚNÍ ÚDAJŮ O SPŘÍZNĚNÝCH STRANÁCH Nebyly zjištěny žádné transakce se spřízněnými stranami, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v této položce. 8. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI Ke dni předání účetní závěrky se účetní ERF nedozvěděl o žádných významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle, ani mu takové záležitosti nebyly nahlášeny. Roční účetní závěrky a přílohy k nim byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací. 9. SESOUHLASENÍ HOSPODÁŘSKÉHO VÝSLEDKU A VÝSLEDKU ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ Roční hospodářský výsledek byl stanoven podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek rozpočtového hospodaření je však založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných podkladových transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. Níže uvedená tabulka přináší toto porovnání a zdůrazňuje hlavní srovnávané částky rozdělené mezi položky výnosů a výdajů. || || v milionech EUR || 2013 || 2012 || || ROČNÍ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK || (3 072) || (3 023) || || VÝNOSY || || Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření || (68) || (47) Nároky zjištěné v běžném roce, avšak zatím neinkasované || (6) || (8) Nároky zjištěné v předchozích letech a inkasované v běžném roce || 10 || 14 Čistý vliv předběžného financování || 71 || 62 Čisté příjmy příštích období || 19 || (40) || || VÝDAJE || || Dosud neuhrazené náklady běžného roku || 90 || 38 Náklady minulých let uhrazené v běžném roce || (53) || (101) Zrušení plateb || 13 || 7 Čistý vliv předběžného financování || (431) || (316) Čisté výdaje příštích období || 464 || 204 || || ROČNÍ VÝSLEDEK ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ || (2 963) || (3 209) 9.1 Sesouhlasení položek – výnosy Rozpočtové příjmy za rozpočtový rok odpovídají příjmům inkasovaným na základě nároků stanovených v průběhu roku a částkám inkasovaným na základě nároků stanovených v minulých letech. Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření, jsou zaznamenávány do výkazu zisku a ztráty, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezerv a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít pro závazky. Pro účely sesouhlasení je třeba odečíst od hospodářského výsledku nároky stanovené v běžném roce, avšak dosud neinkasované, jelikož ty nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky stanovené v předchozích letech a inkasované v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení k hospodářskému výsledku přičteny. Čistý vliv předběžného financování se získá zúčtováním zpětně získaného předběžného financování. Jedná se o přijatou hotovost, která nemá žádný dopad na hospodářský výsledek. Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období v běžném roce minus zrušení zaúčtovaných příjmů příštích období v předchozím roce. 9.2 Sesouhlasení položek – náklady Zatím neuhrazené náklady běžného roku je třeba pro účely sesouhlasení připočíst, jelikož jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, avšak nejsou součástí rozpočtových výdajů. Naopak náklady minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů běžného roku, avšak na hospodářský výsledek nemají vliv nebo v případě oprav snižují náklady. Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá na hospodářský výsledek žádný vliv, má však dopad na výsledek rozpočtového hospodaření. Čistý vliv předběžného financování je kombinací nových částek předběžného financování vyplacených v běžném roce (vykázaných jako rozpočtový výdaj daného roku) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce nebo v předchozích letech po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje akruální náklad, který není zachycován na rozpočtových účtech, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku svého provedení. Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku, tj. způsobilé výdaje, které vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak nebyly dosud ERF vykázány. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok minus zrušení zaúčtovaných výdajů příštích období v předchozím roce. 2. ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ ÚVOD Předchozí ERF · Vzhledem k tomu, že 6. ERF byl uzavřen v roce 2006 a 7. ERF v roce 2008, roční účetní závěrky již neobsahují tabulky týkající se těchto ERF. Správa převedených zůstatků je však zachycena v rámci 9. ERF. · Podobně jako v předchozích letech se v zájmu transparentnosti při předkládání závěrek za rok 2013 v tabulkách rozlišuje u 8. ERF část využitá na základě programování stanoveného v úmluvách z Lomé a část využitá na základě programování stanoveného v dohodě z Cotonou. · V souladu s čl. 1 odst. 2 písm. b) vnitřní dohody o 9. ERF byly zůstatky z předcházejících ERF převedeny do 9. ERF a během jeho fungování byly přidělovány jako prostředky tohoto ERF. 10. ERF Dohoda o partnerství AKT-ES, kterou členské státy Evropského společenství a africké, karibské a tichomořské státy (AKT) podepsaly dne 23. června 2000 v Cotonou, vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003. Dohoda z Cotonou bylo dvakrát pozměněna, poprvé dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 a podruhé dohodou podepsanou v Ouagadougou dne 22. června 2010. Rozhodnutí Rady EU 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k EU vstoupilo v platnost dne 2. prosince 2001. Toto rozhodnutí bylo pozměněno dne 19. března 2007 (rozhodnutím 2007/249/ES). Vnitřní dohoda o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou, přijatá zástupci vlád členských států Evropského společenství dne 17. července 2006, vstoupila v platnost dne 1. července 2008. Podle dohody z Cotonou je druhé období (2008–2013) poskytování pomoci Společenství státům AKT a ZZÚ financováno z 10. ERF ve výši 22 682 milionů EUR, z čehož je: · 21 966 milionů EUR přiděleno státům AKT v souladu s víceletým finančním rámcem uvedeným v příloze Ib revidované dohody z Cotonou (z toho 20 466 milionů EUR spravuje Komise), · 286 milionů EUR přiděleno ZZÚ v souladu s přílohou IIAa revidovaného rozhodnutí Rady o přidružení ZZÚ k Evropskému společenství (z toho 256 milionů EUR spravuje Komise), · 430 milionů určeno pro Komisi na financování nákladů vyplývajících z plánování a správy zdrojů 10. ERF v souladu s článkem 6 vnitřní dohody. Od vstupu 10. ERF v platnost jsou původní částky přidělené tomuto fondu doplňovány o prostředky z titulu zrušení závazků v rámci předchozích ERF, úrokové výnosy a nevyužité hotovostní zůstatky v systému, který zaručuje stabilizaci příjmů z vývozu zemědělských surovin (STABEX) v rámci fondů, které předcházely 9. ERF. Všechny tyto prostředky jsou spravovány v souladu se svými zvláštními pravidly vyplývajícími z revidované dohody z Cotonou a z vnitřní dohody. Den 31. prosince 2013 byl důležitým cílovým datem „ustanovení o skončení platnosti“ 10. ERF. Toto ustanovení uvádí jasné datum uzávěrky závazků v rámci 10. ERF (čl. 1 odst. 4 a 5 vnitřní dohody o 10. ERF). V průběhu celého roku bylo vynakládáno maximální úsilí, aby bylo z 10. ERF přiděleno na závazky co nejvíce prostředků. – Nečerpatelná výkonnostní rezerva 10. ERF Poté, co dne 1. července 2008 začal platit 10. ERF, byly zbylé zůstatky a částky z titulu zrušení závazků na projekty 9. ERF a předchozích ERF převedeny do výkonnostní rezervy 10. ERF s výjimkou fondů Stabex a správního balíčku 9. ERF. (v milionech EUR) Nečerpatelná výkonnostní rezerva 10. ERF – AKT k 31. 12. 2013 || 924,1 Nečerpatelná výkonnostní rezerva 10. ERF – ZZÚ k 31. 12. 2013 || 14,1 Nečerpatelná výkonnostní rezerva 10. ERF – celkem k 31. 12. 2013 || 938,2 V souladu s čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody o 10. ERF Rada dne 12. prosince 2013 rozhodla, že tyto prostředky použije pro překlenovací nástroj. – Nepřidělené prostředky 10. ERF Dne 31. 12. 2013 dosahovala celková částka nepřidělených prostředků této výše: (v milionech EUR) AKT (dvoustranná spolupráce, regionální spolupráce mezi státy AKT, rezerva NOP/ROP) || 74,5 ZZÚ || 0,08 Nepřidělené prostředky 10. ERF celkem k 31. 12. 2013 || 74,6 Tyto prostředky byly rovněž převedeny na překlenovacího nástroj. – Překlenovací nástroj V červnu 2013 podepsaly členské státy zasedající v Radě vnitřní dohodu o zřízení 11. ERF. Tato vnitřní dohoda vstoupí v platnost až po ratifikaci všemi členskými státy. Pro období do vstupu 11. ERF v platnost navrhla Komise přechodná opatření, tzv. „překlenovací nástroj“, aby zajistila, že budou od ledna 2014 do vstupu vnitřní dohody o zřízení 11. ERF v platnost k dispozici prostředky na spolupráci se státy AKT a ZZÚ, jakož i na podpůrné výdaje. Tento překlenovací nástroj byl přijat dne 12. prosince 2013 (rozhodnutím 2013/759/EU) a je financován z následujících zdrojů: - prostředků z titulu zrušení závazků 8. a 9. ERF do 31. 12. 2013, - nepřidělených zůstatků z 10. ERF do 31. 12. 2013, - prostředků z titulu zrušení závazků 10. ERF a předchozích ERF od 1. 1. 2014. Ke dni 31. 12. 2013 činily celkové prostředky, které jsou k dispozici v rámci překlenovacího nástroje, bez započítání úroků 998,6 milionu EUR pro AKT a 14,2 milionu EUR pro ZZÚ. Tyto prostředky jsou účetně zachyceny v rámci 11. ERF. – Rezerva Stabex v 10. ERF Po uzavření účtů Stabex se nevyužité prostředky a prostředky z titulu zrušení závazků převádějí do rezervy Stabex v rámci balíčku A 10. ERF (čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody o 10. ERF) a poté ve prospěch národních orientačních programů dotčených zemí. Ke dni 31. 12. 2013 činily prostředky Stabex z titulu zrušení závazků, které byly pro 33 zemí převedeny do 10. ERF, celkem 165,3 milionu EUR. – Spolufinancování 10. ERF V rámci 10. ERF byly podepsány dohody o převodu částek spolufinancování z členských států a byly přiděleny prostředky na závazky v celkové výši 134,4 milionu EUR, zatímco prostředky na platby byly přiděleny pouze v objemu 110,6 milionu EUR. Následující tabulka uvádí stav prostředků na spolufinancování k 31. 12. 2013 (v milionech EUR): || Prostředky na závazky || Prostředky na platby Spolufinancování – balíček A || 118,1 || 95,3 Spolufinancování – uvnitř AKT || 12,1 || 12,1 Spolufinancování – správní náklady || 4,2 || 3,2 || 134,4 || 110,6 Následující tabulky uvádějí čisté číselné údaje týkající se částek, o nichž bylo rozhodnuto, na něž byla uzavřena smlouva a byly zaplaceny. V příloze jsou uvedeny tabulky, v nichž je prezentován stav podle zemí a nástrojů. 2.1 PŘIDĚLENÉ PROSTŘEDKY 2.2 SOUHRNNÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA TABULKA 2.1: SOUHRNNÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF K 31. 12. 2013: PRŮBĚŽNÁ ZPRÁVA TABULKA 2.2: SOUHRNNÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF K 31. 12. 2013: TYP POMOCI ČÁST II – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY ERF: FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE EVROPSKÁ INVESTIČNÍ BANKA || CA/472/14 || 13. března 2014 || Dokument 14/108 || || SPRÁVNÍ RADA Investiční nástroj finanční výkazy k 31. prosinci 2013 || || || - Výkaz o finanční situaci - Výkaz zisku nebo ztráty a ostatního úplného výsledku hospodaření - Výkaz změn zdrojů od přispěvatelů - Výkaz o peněžních tocích - Příloha k finančním výkazům - Zpráva nezávislého auditora || ORG.: E || 3. FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE 3.1. VÝKAZ O FINANČNÍ SITUACI K 31. PROSINCI 2013 (v tis. EUR) || Body || 31. 12. 2013 || 31. 12. 2012 || || || AKTIVA || || || Peníze a peněžní ekvivalenty || 5 || 599 515 || 466 568 Derivátové finanční nástroje || 6 || 1 024 || 115 Úvěry a pohledávky z obchodního styku || 7 || 1 222 199 || 1 146 280 Realizovatelná finanční aktiva || 8 || 331 699 || 333 001 Pohledávky za přispěvateli || 9/15 || – || 87 310 Finanční aktiva držená do splatnosti || 10 || 102 562 || 99 029 Ostatní aktiva || 11 || 148 || 224 || || || Aktiva celkem || || 2 257 147 || 2 132 527 || || || || || || ZÁVAZKY A ZDROJE OD PŘISPĚVATELŮ || || || || || || ZÁVAZKY || || || Derivátové finanční nástroje || 6 || 3 545 || 7 035 Výnosy příštích období || 12 || 35 083 || 37 808 Závazky vůči třetím stranám || 13 || 331 235 || 312 086 Ostatní závazky || 14 || 2 572 || 1 153 || || || Závazky celkem || || 372 435 || 358 082 || || || ZDROJE OD PŘISPĚVATELŮ || || || Splacené příspěvky členských států || 15 || 1 661 309 || 1 561 309 Fond z přecenění na reálnou hodnotu || || 78 191 || 68 434 Nerozdělený zisk || || 145 212 || 144 702 || || || Zdroje od přispěvatelů celkem || || 1 884 712 || 1 774 445 || || || Závazky a zdroje od přispěvatelů celkem || || 2 257 147 || 2 132 527 Příloha tvoří nedílnou součást těchto finančních výkazů. 3.2. VÝKAZ ZISKU NEBO ZTRÁTY A OSTATNÍHO ÚPLNÉHO VÝSLEDKU HOSPODAŘENÍ ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2013 (v tis. EUR) || Body || Od 1. 1. 2013 || Od 1. 1. 2012 || || do 31. 12. 2013 || do 31. 12. 2012 || || || || || Úroky a obdobné výnosy || 17 || 68 270 || 67 503 || Úroky a obdobné náklady || 17 || –1 175 || –1 114 || || || || || Čistý úrok a obdobné výnosy || || 67 095 || 66 389 || || || || || Výnosy z poplatků a provizí || 18 || 4 051 || 1 934 || Náklady na poplatky a provize || 18 || –43 || –292 || || || || || Čisté výnosy z poplatků a provizí || || 4 008 || 1 642 || || || || || Změna reálné hodnoty derivátových finančních nástrojů || || 4 399 || 5 348 || Čisté realizované zisky z realizovatelných finančních aktiv || 19 || 5 294 || 1 045 || Čistá kurzová ztráta || || –6 925 || –10 575 || || || || || Čistý výsledek z finančních operací || || 2 768 || –4 182 || || || || || Změna snížení hodnoty úvěrů a pohledávek z obchodního styku po zohlednění opačných účetních operací || 7 || –27 334 || 597 || Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv || 8 || –8 176 || –8 927 || Snížení hodnoty ostatních aktiv || 20 || – || –337 || Obecné správní náklady || 21 || –37 851 || –36 202 || || || || || Roční zisk || || 510 || 18 980 || || || || || Ostatní úplný výsledek hospodaření: || || || || Položky, které jsou nebo mohou být přeřazeny do výkazu zisku a ztráty || || || || Realizovatelná finanční aktiva – Fond z přecenění na reálnou hodnotu || 8 || || || 1. Čistá změna reálné hodnoty realizovatelných finančních aktiv || || 12 350 || 18 551 || 2. Čistá částka vykázaná do zisku nebo ztráty || || –2 593 || 8 133 || Realizovatelná finanční aktiva celkem || || 9 757 || 26 684 || || || || || Ostatní úplný výsledek hospodaření celkem || || 9 757 || 26 684 || || || || || Roční úplný výsledek hospodaření celkem || || 10 267 || 45 664 || Příloha tvoří nedílnou součást těchto finančních výkazů. 3.3 VÝKAZ ZMĚN ZDROJŮ OD PŘISPĚVATELŮ ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2013 (v tis. EUR) || Splacené příspěvky || Fond z přecenění na reálnou hodnotu || Nerozdělený zisk || Celkem K 1. lednu 2013 Body || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || Příspěvky členských států splacené v průběhu roku 15 || 100 000 || – || – || 100 000 || || || || Zisk za rok 2013 || – || – || 510 || 510 || || || || Roční ostatní úplný výsledek hospodaření celkem || – || 9 757 || – || 9 757 || || || || Změny zdrojů od přispěvatelů || 100 000 || 9 757 || 510 || 110 267 || || || || K 31. prosinci 2013 || 1 661 309 || 78 191 || 145 212 || 1 884 712 || || || || || Splacené příspěvky || Fond z přecenění na reálnou hodnotu || Nerozdělený zisk || Celkem K 1. lednu 2012 Body || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || Příspěvky členských států splacené v průběhu roku 15 || 280 000 || – || – || 280 000 || || || || Zisk za rok 2012 || – || – || 18 980 || 18 980 || || || || Roční ostatní úplný výsledek hospodaření celkem || – || 26 684 || – || 26 684 || || || || Změny zdrojů od přispěvatelů || 280 000 || 26 684 || 18 980 || 325 664 || || || || K 31. prosinci 2012 || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || || || || || Příloha tvoří nedílnou součást těchto finančních výkazů. 3.4 VÝKAZ O PENĚŽNÍCH TOCÍCH ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2013 (v tis. EUR) || Body || Od 1. 1. 2013 do 31. 12. 2013 || Od 1. 1. 2012 do 31. 12. 2012 PROVOZNÍ ČINNOST || || || Zisk za účetní období || || 510 || 18 980 Úpravy: || || || Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv || || 8 176 || 8 927 Čistá změna snížení hodnoty úvěrů a pohledávek z obchodního styku || || 27 334 || –597 Aktivovaný úrok z úvěrů a pohledávek z obchodního styku || 7 || –10 363 || –9 622 Změna naběhlého úroku a zůstatkové hodnoty úvěrů a pohledávek z obchodního styku || || –249 || –1 407 Změna naběhlého úroku a zůstatkové hodnoty finančních aktiv držených do splatnosti || || 733 || –751 Změna výnosů příštích období || || –2 725 || 4 805 Dopad změn směnných kurzů na úvěry || || 30 402 || 16 044 Dopad změn směnných kurzů na realizovatelná finanční aktiva || || –1 154 || –1 204 Dopad změn směnných kurzů na pokladní hotovost || || –378 || –389 Zisk z provozní činnosti před změnami v provozních aktivech a závazcích || || 52 286 || 34 786 Uvolněné úvěry || 7 || –242 203 || –233 018 Splátky úvěrů || 7 || 119 160 || 115 480 Změna naběhlých úroků z peněz a peněžních ekvivalentů || || –1 || 389 Změny reálné hodnoty derivátů || || –4 399 || –5 348 Zvýšení hodnoty finančních aktiv držených do splatnosti || 10 || –680 635 || –98 278 Splatnost finančních aktiv držených do splatnosti || 10 || 676 369 || Zvýšení hodnoty realizovatelných finančních aktiv || 8 || –34 700 || –81 981 Splátky/prodej realizovatelných finančních aktiv || 8 || 38 737 || 19 601 Snížení hodnoty ostatních aktiv || || 76 || 192 Zvýšení hodnoty ostatních závazků || || 1 419 || 40 (Snížení)/zvýšení závazků vůči Evropské investiční bance || || –6 539 || 6 876 Čisté peněžní toky z provozní činnosti || || –80 430 || –241 261 FINANČNÍ ČINNOSTI || || || Příspěvky získané od členských států || || 187 310 || 236 345 Částky získané od členských států v souvislosti s úrokovými subvencemi || || 50 000 || 43 655 Částky vyplacené jménem členských států v souvislosti s úrokovými subvencemi || || –24 312 || –24 450 Čisté peněžní toky z finančních činností || || 212 998 || 255 550 Čisté zvýšení peněz a peněžních ekvivalentů || || 132 568 || 14 289 Souhrnný výkaz o peněžních tocích: || || || Peníze a peněžní ekvivalenty na začátku účetního období || || 466 561 || 451 882 Čistý peněžní tok z: || || || provozní činnosti || || –80 430 || –241 261 finančních činností || || 212 998 || 255 550 Dopad změn směnných kurzů na peníze a peněžní ekvivalenty || || 378 || 389 Peníze a peněžní ekvivalenty na konci účetního období || || 599 507 || 466 561 Peníze a peněžní ekvivalenty tvoří: || || || Hotovost || || 194 107 || 10 588 Termínované vklady (bez naběhlých úroků) || || 405 400 || 455 973 || || 599 507 || 466 561 Příloha tvoří nedílnou součást těchto finančních výkazů. 3.5 PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM K 31. PROSINCI 2013 1 Obecné informace Investiční nástroj (dále jen „nástroj“) byl zřízen v rámci dohody z Cotonou (dále jen „dohoda“) o spolupráci a rozvojové pomoci sjednané mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy (dále jen „státy AKT“) a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 23. června 2000 a přepracované dne 25. června 2005 a 23. června 2010. Nástroj není samostatnou právnickou osobou; Evropská investiční banka (dále jen „EIB“ nebo „banka“) spravuje příspěvky jménem členských států (dále jen „dárci“) v souladu s podmínkami dohody a plní funkci správce nástroje. Financování v rámci dohody je poskytováno z rozpočtů členských států EU a je uvolňováno v souladu s finančními protokoly stanovenými pro po sobě jdoucí pětiletá nebo šestiletá období. V rámci dohody a poté, co dne 1. července 2008 vstoupil v platnost druhý finanční protokol (na období 2008–2013), nazývaný 10. Evropský rozvojový fond („ERF“), je EIB pověřena správou: - nástroje, rizikového revolvingového fondu disponujícího 3 185,5 milionu EUR, jehož účelem je posílit investice soukromého sektoru ve státech AKT. Z toho 48,5 milionu EUR bylo vyčleněno pro zámořské země a území (dále jen „ZZÚ“), - grantů určených na financování úrokových subvencí ve výši 400 milionů EUR pro státy AKT a 1,5 milionu pro ZZÚ. Až 15 % (10 % do konce roku 2012) těchto subvencí může být použito na financování technické pomoci související s projekty. Tyto finanční výkazy se vztahují k období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013. Správní rada EIB na návrh řídícího výboru EIB finanční výkazy schválila dne 13. března 2014 a povolila jejich postoupení Radě guvernérů ke schválení do 29. dubna 2014. 2 Významné účetní zásady 2.1 Základ pro sestavování – prohlášení o shodě Finanční výkazy nástroje byly sestaveny v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS), jak je přijala Evropská unie. 2.2 Významné účetní úsudky a odhady Při sestavování finančních výkazů je nutné pracovat s účetními odhady. Je rovněž nutné, aby vedoucí pracovníci EIB používali při uplatňování účetních zásad investičního nástroje vlastní úsudek. Oblasti vyžadující vysoký stupeň vlastního uvážení, vysoce složité oblasti nebo oblasti, u nichž mají pro účetní výkazy značný význam předpoklady a odhady, se zveřejňují níže. Úsudky a odhady se používají zejména v následujících oblastech: § Přeceňování finančních nástrojů na reálnou hodnotu Reálná hodnot- finančních aktiv a finančních závazků, které jsou obchodovány na aktivních trzích, vychází z kotovaných tržních cen nebo cenových nabídek makléřů. Pokud nelze reálnou hodnotu odvodit z aktivních trhů, určí se pomocí různých metod oceňování, včetně matematických modelů. Tyto modely pracují pokud možno s údaji z pozorovatelných trhů, není-li to však možné, je pro stanovení reálné hodnoty nutná určitá míra úsudku. Toto ocenění se v rámci hierarchie reálných hodnot řadí do různých úrovní na základě vstupních údajů použitých v metodách oceňování, které jsou popsány a zveřejněny v bodech přílohy 2.4.3 a 4. Tyto metody oceňování mohou využívat model čisté současné hodnoty a diskontovaných peněžních toků, srovnání s podobnými nástroji, jejichž tržní ceny lze zjistit, Black-Scholesův model, polynomický model oceňování opcí a další oceňovací modely. Předpoklady a údaje používané v metodách oceňování zahrnují bezrizikové a referenční úrokové sazby, úvěrová rozpětí pro odhad diskontních sazeb, ceny akcií a dluhopisů, směnné kurzy, ceny akcií a akciových indexů a očekávanou volatilitu a korelace cen. Cílem metod oceňování je stanovení reálné hodnoty, které odpovídá ceně, jež by byla získána z prodeje aktiva nebo zaplacena za převzetí závazku v rámci řádné transakce mezi účastníky trhu ke dni ocenění. Pro určení reálné hodnoty běžných a jednodušších finančních nástrojů, jako jsou úrokové a měnové swapy, nástroj využívá obecně uznávaných modelů oceňování, které používají pouze zjistitelné tržní údaje a vyžadují uplatnění úsudku a odhadů vedoucích pracovníků jen v menší míře. Zjistitelné ceny a údaje pro oceňovací modely jsou u kotovaných dluhových a kapitálových cenných papírů, derivátů obchodovaných na burze a jednoduchých OTC derivátu, jako jsou úrokové swapy, obvykle dostupné na trhu. Dostupnost zjistitelných tržních cen a údajů pro oceňovací modely snižuje potřebu úsudku a odhadů vedoucích pracovníků a rovněž snižuje nejistotu spjatou se stanovením reálné hodnoty. Dostupnost zjistitelných tržních cen a údajů se liší v závislosti na povaze produktů a trhů a podléhá změnám vyplývajícím z konkrétních událostí i obecných podmínek na finančních trzích. U komplexnějších nástrojů používá nástroj vlastní modely oceňování, které jsou odvozeny z uznávaných oceňovacích modelů. V těchto případech nemusí být některé nebo všechny významné údaje zjistitelné na trhu a odvozují se z tržních cen či sazeb nebo se odhadují na základě předpokladů. K nástrojům, u nichž jsou nepozorovatelné údaje významné, patří například některé úvěry a záruky, pro něž neexistuje aktivní trh. Modely oceňování, které využívají významné nepozorovatelné údaje, vyžadují při stanovení reálné hodnoty vyšší míru úsudku a odhadů vedoucích pracovníků. Úsudek a odhady vedoucích pracovníků jsou obvykle nutné pro volbu vhodného modelu oceňování, stanovení očekávaných budoucích peněžních toků oceňovaného finančního nástroje, určení pravděpodobnosti selhání protistrany nebo předčasného splacení a volbu vhodné diskontní sazby. Nástroj má zavedený kontrolní rámec pro stanovení reálné hodnoty. Tento rámec zahrnuje funkce EIB pro řízení rizik investiční banky a řízení tržních údajů. Tyto funkce jsou nezávislé na řízení front office a odpovídají za ověřování významných ocenění reálnou hodnotou. Zvláštní kontroly zahrnují: - ověření zjistitelných cen, - přezkum a schvalování nových modelů oceňování a změn stávajících modelů, - kalibraci a zpětné testování modelů na pozorovaných tržních transakcích, - analýzu a vyšetření významných změn ocenění, - přezkum významných nepozorovatelných údajů a úpravy ocenění. Pokud se k ocenění tržní hodnotou používají informace třetích stran, jako jsou makléřské nabídky nebo oceňovací služby, nástroj ověří, zda tato ocenění splňují požadavky IFRS. To zahrnuje následující úkony: - určit, zda je stanovení ceny nabídkou makléře nebo oceňovací službou přiměřené, - posoudit, zda je konkrétní nabídka makléře nebo oceňovací služba spolehlivá, - porozumět tomu, jakým způsobem byla reálná hodnota stanovena a do jaké míry reprezentuje skutečné tržní transakce, - v případech, kdy jsou pro stanovení reálné hodnoty použity ceny za podobné nástroje, porozumět tomu, jak byly tyto ceny upraveny, aby odrážely charakteristiky oceňovaného nástroje. § Ztráty ze snížení hodnoty úvěrů a pohledávek z obchodního styku Nástroj ke každému rozvahovému dni kontroluje své úvěry a pohledávky z obchodního styku a hodnotí, zda by měl do výkazu o zisku nebo ztrátě a ostatním úplném výsledku hospodaření zanést opravnou položku pro snížení jejich hodnoty. Vedení EIB musí při stanovení rozsahu takové opravné položky využít svůj úsudek zejména pro odhad objemu a okamžiku budoucích peněžních toků. Tyto odhady vycházejí z předpokladů týkajících se řady faktorů, skutečné výsledky proto mohou být odlišné a může být nutné opravnou položku později upravit. Kromě zvláštních opravných položek u jednotlivých významných úvěrů a pohledávek z obchodního styku může nástroj rovněž zaúčtovat společnou opravnou položku z titulu snížení hodnoty v souvislosti s expozicemi, které sice nebyly zvláště označeny jako vyžadující opravnou položku, ale u nichž se oproti době poskytnutí zvýšilo riziko selhání. V zásadě se úvěr považuje za úvěr se sníženou hodnotou, jestliže je platba úroku a jistiny 90 a více dní po splatnosti a zároveň se vedení EIB domnívá, že existuje objektivní ukazatel snížení hodnoty. § Ocenění nekotovaných realizovatelných kapitálových investic Ocenění nekotovaných realizovatelných kapitálových investic se obvykle zakládá na jednom z následujících faktorů: - transakcích z poslední doby provedených za obvyklých tržních podmínek, - aktuální reálné hodnotě jiného, ale v podstatě totožného nástroje, - očekávaných peněžních tocích diskontovaných současnou sazbou pro aktiva s podobnými podmínkami a rizikovým profilem, - metodě vycházející z upravené čisté hodnoty aktiv nebo - jiných modelech oceňování. Při stanovení peněžních toků a diskontních faktorů u nekotovaných realizovatelných kapitálových investic se ve velké míře používají odhady. Nástroj pravidelně upravuje metody oceňování a ověřuje jejich platnost, přičemž používá údaje o cenách pozorovatelných běžných tržních transakcí se stejným finančním nástrojem nebo jiné zjistitelné tržní údaje. § Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv Nástroj rozhodne, že se hodnota realizovatelných finančních aktiv snížila, pokud dojde k významnému nebo dlouhodobějšímu poklesu jejich reálné hodnoty pod výši pořizovací ceny nebo pokud existují jiné objektivní známky poklesu jejich hodnoty. Pro určení, zda lze pokles považovat za „významný“ nebo „dlouhodobý“, je nutno použít úsudku. Obecně nástroj považuje pokles za „významný“, pokud dosahuje 30 % či více, a za „dlouhodobý“, trvá-li déle než 12 měsíců. Nástroj dále hodnotí další faktory jako běžnou volatilitu ceny akcie v případě, že je kotována, a budoucí peněžní toky a diskontní faktory v případě, že kotována není. 2.3 Změny účetních pravidel S výjimkou níže uvedených změn nástroj pro všechna vykazovaná období v těchto účetních výkazech soustavně uplatňoval účetní pravidla uvedená v bodu přílohy 2.4. Nástroj přijal následující nové standardy a změny standardů. Přijaté standardy Při sestavování těchto finančních výkazů byly přijaty následující standardy, změny standardů a výklady: Změny IAS 1 Prezentace položek ostatního úplného výsledku hospodaření V důsledku změn IAS 1 nástroj změnil prezentaci položek ostatního úplného výsledku ve svém výkazu zisku nebo ztráty a ostatního úplného výsledku hospodaření tak, aby byly položky, které mají být přeřazeny do výkazu zisku a ztráty, prezentovány odděleně od položek, jichž se to netýká. Prezentace srovnávacích informací byla odpovídajícím způsobem upravena. IFRS 13 Ocenění reálnou hodnotou Tento standard stanoví jednotný rámec pro oceňování reálnou hodnotou a zveřejňování informací o ocenění reálnou hodnotou, pokud je takové ocenění požadováno nebo povoleno jinými standardy IFRS. Sjednocuje definici reálné hodnoty jako ceny, která by byla získána z prodeje aktiva nebo zaplacena za převzetí závazku v rámci řádné transakce mezi účastníky trhu ke dni ocenění. Nahrazuje a rozšiřuje požadavky na zveřejnění informací o oceňování reálnou hodnotou v rámci jiných IFRS, včetně IFRS 7. V důsledku toho nástroj v tomto ohledu doplnil další informace. V souladu s přechodnými ustanoveními IFRS 13 nástroj použil nové pokyny týkající se ocenění reálnou hodnotou prospektivně a pro nové údaje nepředložil žádné srovnávací informace. IFRS 13 uvádí řadu úprav ocenění, které vzal nástroj při oceňování svých derivátů v úvahu, a sice: - úvěrové úpravy v ocenění (CVA), které odrážejí úvěrové riziko protistrany, jež je součástí reálné hodnoty derivátů, - debetní úpravy v ocenění (DVA), které odrážejí vlastní úvěrové riziko nástroje, jež je součástí reálné hodnoty derivátů. Úvěrová úprava v ocenění pro každou protistranu se vypočte z potenciální budoucí expozice (PFE) a očekávané pozitivní expozice (EPE) na čistou expozici protistrany. Pravděpodobnost selhání každé protistrany se poté modeluje pomocí tržně dostupných rozpětí swapů úvěrového selhání. Pro protistrany, pro něž nejsou rozpětí swapů úvěrového selhání známa, se použijí rozpětí bank podobné velikosti a s podobným ratingem v podobných jurisdikcích. Přijetí tohoto standardu mělo za následek vykázání ztráty 184 tisíc EUR ve výkazu zisku nebo ztráty a ostatního úplného výsledku hospodaření za běžné období, jak je popsáno v bodu přílohy 4. Standardy, které byly vydány, ale dosud nejsou účinné Pro roční účetní období po 1. lednu 2013 jsou platné následující nové standardy, změny stávajících standardů a jejich výklad. Pro předkládané finanční výkazy však ještě nebyly použity. Ty z nich, které mohou být pro nástroj relevantní, jsou uvedeny níže. Nástroj nehodlá přijmout tyto standardy v dřívějším termínu. IFRS 9 Finanční nástroje Tento standard je prvním krokem ve třífázovém postupu prováděném IASB, který má nahradit standard IAS 39 Finanční nástroje, a nově definuje kategorie finančních aktiv a závazků a způsob jejich účtování. Na standardu IFRS 9 se stále ještě pracuje a nakonec zcela nahradí IAS 39. Současné datum účinnosti standardu je nejdříve 1. ledna 2017. Evropská unie IFRS 9 dosud neschválila. Nástroj nehodlá použít tento standard před tímto dnem a dosud nebylo určeno, jak velký bude jeho dopad. Následující tři standardy byly zveřejněny v roce 2012 a schválila je Evropská unie s účinností pro roční období, která začínají po 1. lednu 2014. Dosud nebyl určen dopad přijetí těchto standardů na finanční výkazy nástroje. IFRS 10 Konsolidovaná účetní závěrka Tento standard stanoví zásady prezentace a sestavování konsolidované finanční závěrky v případech, kdy účetní jednotka ovládá jednu nebo více dalších jednotek. IFRS 11 Společná ujednání Tento standard stanoví rámec pro určení typu společného ujednání, které má účetní jednotka s jinou jednotkou. IFRS 12 Zveřejnění podílů v jiných účetních jednotkách Cílem tohoto standardu je předepsat zveřejňování informací, které uživatelům daných finančních výkazů umožní vyhodnotit povahu podílů v jiných účetních jednotkách, s nimi spojená rizika a vliv těchto podílů na finanční situaci, finanční výkonnost a peněžní toky. 2.4 Shrnutí významných účetních pravidel Výkaz o finanční situaci vykazuje aktiva a závazky v sestupném pořadí podle likvidity a nerozlišuje mezi dlouhodobými a krátkodobými položkami. 2.4.1 Přepočet cizích měn Finanční výkazy nástroje jsou vypracovány v eurech (EUR), což je rovněž jeho funkční měna. Není-li uvedeno jinak, byly finanční informace vykazované v eurech zaokrouhleny na tisíce. Transakce v cizích měnách se přepočítávají směnným kurzem platným v den uskutečnění transakce. Peněžní aktiva a závazky denominované v jiných měnách než euru se přepočítávají na euro směnným kurzem platným v rozvahový den. Zisky nebo ztráty z takových transakcí se zapisují do výkazu zisku nebo ztráty a ostatního úplného výsledku hospodaření. Nepeněžní položky oceněné historickou cenou v cizí měně se přepočítávají směnným kurzem, který platil v den provedení původních transakcí. Nepeněžní položky oceněné reálnou hodnotou v cizí měně se přepočítávají směnným kurzem, který platil v den, kdy byla jejich reálná hodnota určena. Kurzové rozdíly, které vznikly z vypořádání transakcí s použitím směnných kurzů, které se lišily od kurzů platných v den provedení transakce, a nerealizované kurzové rozdíly u nevypořádaných peněžních aktiv a závazků v cizí měně se zanášejí do výkazu zisku nebo ztráty a ostatního úplného výsledku hospodaření. Položky výkazu zisku nebo ztráty a ostatního úplného výsledku hospodaření se přepočítávají na eura na základě směnných kurzů platných na konci každého měsíce. 2.4.2 Peníze a peněžní ekvivalenty Nástroj zahrnuje pod peníze a peněžní ekvivalenty běžné účty, krátkodobé vklady nebo komerční papíry s původní dobou splatnosti nepřesahující tři měsíce. 2.4.3 Finanční aktiva jiná než deriváty Finanční aktiva se zaúčtují podle data vypořádání. § Reálná hodnota finančních nástrojů Reálná hodnota je v zásadě cena, která by byla získána z prodeje aktiva nebo zaplacena za převzetí závazku v rámci řádné transakce mezi účastníky trhu ke dni ocenění na hlavním, nebo v případě jeho neexistence na nejvýhodnějším trhu, k němuž má investiční nástroj k tomuto dni přístup. EIB v příslušných případech jménem investičního nástroje stanoví reálnou hodnotu finančního nástroje za použití kotované ceny na aktivním trhu pro tento finanční nástroj. Za aktivní se považuje trh, na kterém se transakce s těmito aktivy či závazky uskutečňují dostatečně často a v dostatečném objemu, aby byl zajištěn pravidelný přísun cenových informací. Pokud nelze reálnou hodnotu finančních aktiv a závazků vykazovaných v rozvaze odvodit z aktivních trhů, určí se pomocí různých metod oceňování, včetně matematických modelů. Tyto modely pracují pokud možno s údaji z pozorovatelných trhů, není-li to však možné, je pro stanovení reálné hodnoty nutná určitá míra úsudku. Zvolená technika ocenění zahrnuje všechny faktory, které by brali v úvahu účastníci trhu při stanovení ceny transakce. EIB stanoví reálnou hodnotu za použití následující hierarchie reálných hodnot, která odráží význam vstupních údajů použitých při ocenění: – Úroveň 1: údaje, které představují neupravené kotované tržní ceny na aktivních trzích totožných nástrojů, k nimž má nástroj přístup. – Úroveň 2: údaje jiné než kotované ceny zařazené do úrovně 1, které je možné zjistit buď přímo (tj. jako ceny), nebo nepřímo (tj. odvozením od cen). Tato kategorie zahrnuje nástroje oceněné s využitím kotovaných tržních cen na aktivních trzích podobných nástrojů, kotovaných cen totožných či podobných nástrojů na trzích, které jsou považovány za méně aktivní, nebo jiných metod ocenění, pokud jsou všechny významné vstupní údaje přímo či nepřímo zjistitelné z tržních údajů. – Úroveň 3: údaje, které nejsou zjistitelné. Do této kategorie spadají všechny nástroje, u nichž metody oceňování zahrnují vstupní údaje, které se nezakládají na údajích zjistitelných pozorováním, a tyto nepozorovatelné údaje mají významný dopad na ocenění nástroje. Tato kategorie zahrnuje nástroje, které jsou oceněny na základě kotovaných cen podobných nástrojů, jestliže jsou pro zohlednění rozdílů mezi uvedenými nástroji nutné podstatné úpravy nebo předpoklady, jež nelze stanovit na základě pozorování. Nástroj vykazuje změny plynoucí z přechodu mezi jednotlivými úrovněmi hierarchie reálných hodnot ke konci vykazovaného období, v němž došlo ke změně. § Finanční aktiva držená do splatnosti Finanční aktiva držená do splatnosti zahrnují kotované dluhopisy pořízené se záměrem držet je až do splatnosti. Tyto dluhopisy jsou prvotně zachyceny ve své reálné hodnotě, k níž se připočtou veškeré přímo přiřaditelné transakční náklady. Rozdíl mezi pořizovací cenou a odkupní hodnotou se odpisuje metodou efektivní úrokové sazby po zbývající dobu držení dluhopisu. Nástroj vždy k rozvahovému dni posoudí, zda neexistují objektivní známky toho, že by došlo ke snížení hodnoty finančního aktiva nebo skupiny finančních aktiv. Finanční aktivum nebo skupina finančních aktiv se považuje za aktivum se sníženou hodnotou pouze tehdy, jestliže existuje objektivní známka snížení hodnoty vyplývající z jedné nebo několika událostí, k nimž došlo po prvotním vykázání aktiva („ztrátová událost“), a jestliže tato ztrátová nebo jiná událost má dopad na odhadované budoucí peněžní toky z finančního aktiva nebo skupiny finančních aktiv, jejž lze spolehlivě odhadnout. Ztráta ze snížení hodnoty se promítne do hospodářského výsledku a výše této ztráty se určí jako rozdíl mezi účetní hodnotou a současnou hodnotou očekávaných budoucích peněžních toků diskontovaných původní efektivní úrokovou sazbou finančního aktiva. § Úvěry Úvěry, jejichž původcem je nástroj, se vykáží jako aktiva nástroje v okamžiku poskytnutí peněz dlužníkům. Nejprve se zaznamenají v pořizovací ceně (čistá uvolněná částka), což je reálná hodnota peněz vynaložených na vznik úvěru, včetně veškerých transakčních nákladů, a následně se oceňuje v zůstatkové hodnotě, pomocí metody efektivního úrokového výnosu, od níž se odečtou veškeré rezervy na ztráty ze snížení hodnoty nebo pro nedobytnost. § Realizovatelná finanční aktiva Realizovatelná finanční aktiva jsou taková aktiva, která jsou jako taková klasifikována nebo nemohou být vykázána v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty ani jako finanční aktiva držená do splatnosti nebo úvěry a pohledávky z obchodního styku. Zahrnují přímé kapitálové investice a investice do fondů rizikového kapitálu. Po prvotním ocenění se realizovatelná finanční aktiva následně vedou v reálné hodnotě. Pro stanovení reálné hodnoty kapitálových investic, kterou nelze dovodit z aktivních trhů, je třeba vzít v úvahu následující informace: a. Fondy rizikového kapitálu Reálná hodnota každého fondu rizikového kapitálu se zakládá na nejnovější dostupné čisté hodnotě aktiv oznámené fondem, pokud