-to, aby kandidátská země dosáhla takové institucionální stability, která zaručuje demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin,

Od získání nezávislosti Gruzie jasně vyjádřila své evropské ambice. Tato evropská ambice je obsažena v gruzínské ústavě a má podporu gruzínského lidu (83 % Gruzínců souhlasí se vstupem do EU ) a celého politického spektra. To bylo hnacím motorem řady klíčových reforem založených na evropských hodnotách a standardech. Závazek Gruzie pokročit na evropské cestě byl zdůrazněn původním záměrem vlády podat žádost v roce 2024.

Občané Gruzie využívají od března 2017 při cestách do schengenského prostoru bezvízový styk. Dohoda o zpětném přebírání osob mezi Evropskou unií a Gruzií platí od roku 2011.

Závazek EU podporovat Gruzii je dlouhodobý a přináší výsledky. EU je největším poskytovatelem finanční pomoci Gruzii. V letech 2014–2021 činila podpora EU 819,2 milionu EUR ve formě grantů v rámci evropského nástroje sousedství, 166 milionů EUR v rámci programu makrofinanční pomoci ve formě půjček a grantů na podporu socioekonomického rozvoje a 159,6 milionu EUR z nástrojů zahraniční politiky. EU poskytuje Gruzii podporu prostřednictvím vypracovávání politik a komplexních reforem, do nichž se výrazně zapojují členské státy v duchu „týmu Evropa“. Mezi klíčové programy patří podpora zemědělství a rozvoje venkova (ENPARD), podpora řízení veřejných financí a podpora hospodářského rozvoje a rozvoje podnikání.

Gruzínská vláda nevykonává účinnou kontrolu nad svými regiony Abcházií a Jižní Osetií. EU podporuje svrchovanost a územní celistvost Gruzie v rámci jejích mezinárodně uznaných hranic a od roku 2008 se zapojuje do úsilí o mírové řešení konfliktu, mimo jiné prostřednictvím pozorovatelské mise EU a zvláštního zástupce EU pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii.

Počátky vztahů mezi EU a Gruzií sahají do doby po vyhlášení nezávislosti Gruzie v roce 1991. Evropské společenství navázalo vztahy s Gruzií v roce 1992. V roce 1996 byla podepsána dohoda o partnerství a spolupráci, která vstoupila v platnost v roce 1999.

Pokud jde o víceúrovňovou správu, vládní program na období 2021–2024 se zaměřuje na dekoncentraci a decentralizaci systému státní správy s cílem vytvořit do roku 2024 úspěšnou místní samosprávu evropského standardu a přeměnit odvětvově centralizovanou správu na efektivní místní územní správu.

Občanská společnost v Gruzii je dobře rozvinutá, rozmanitá, dynamická a svobodně působící. Právní rámec země vytváří příznivé prostředí pro aktivní občanskou společnost. Je chráněna svoboda sdružování a pro neziskový sektor platí zvláštní pravidla, včetně diferencovaného daňového režimu. Existují a jsou využívány mechanismy konzultací s veřejností při tvorbě politik a právních předpisů. V poslední době byly některé organizace občanské společnosti vyloučeny z politických konzultací; to je třeba napravit.

Měly by být posíleny nezávislé funkce odpovědnosti a demokratického dohledu, mimo jiné prostřednictvím úřadu veřejného ochránce práv, a také účinný dohled nad donucovacími orgány a kontrola zpracovávání osobních údajů.

Naléhavý postup při přijímání právních předpisů, a to i v oblastech souvisejících se závazky EU, byl využíván často a někdy i s ohledem na institucionálně citlivé otázky, které by si zasloužily širší konsensus. Existuje právní rámec pro komplexní posouzení dopadů navrhovaných právních předpisů, který je však uplatňován pouze částečně.

Podle Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) byly parlamentní volby v roce 2020 konkurenční a celkově byly dodrženy základní svobody. ODIHR upozornil rovněž na údajný nátlak na voliče, kupování hlasů a stírání hranic mezi vládnoucí stranou a státem. Je třeba učinit více, pokud jde o transparentnost financování volebních kampaní a politických stran a boj proti zneužívání státních prostředků, řešení volebních sporů, kritéria pro povolení a provádění přepočítávání hlasů, jakož i vyvážené a nestranné mediální pokrytí. Doporučení ODIHR z let 2020 a 2021 by měla být plně zohledněna.

Volební rámec je celkově v souladu s příslušnými mezinárodními standardy. Díky ústavním změnám z roku 2020 se parlamentní volby v roce 2020 konaly v rámci smíšeného systému 120 poměrných a 30 většinových křesel v parlamentu s 1% prahem. V souladu s těmito změnami se také parlamentní volby naplánované na rok 2024 uskuteční zcela v rámci poměrného systému. Další změny ústavy, které předpokládá dohoda z 19. dubna a které mimo jiné stanoví hranici pro vstup do parlamentu od roku 2024, jsou projednávány v parlamentu.

Parlament je v Gruzii zákonodárným orgánem, který přijímá zákony, včetně změn ústavy. Vykonává demokratickou kontrolu a dohled nad výkonnou mocí. Ne všechny parlamentní postupy fungují řádně v duchu kontroly a odpovědnosti, a to především kvůli silnému napětí mezi dvěma hlavními politickými stranami, neboť politický dialog je polarizovaný. Dohoda ze dne 19. dubna 2021, kterou zprostředkovala EU, poskytla příležitost k řešení této polarizace a k dosažení konsensu napříč stranami ohledně zásadních reforem, zejména v oblasti voleb a soudnictví. Gruzínské politické elity tuto příležitost nevyužily. Je třeba učinit více pro snížení této polarizace a pro zlepšení dohledu a kontroly parlamentu nad vládou a účinné kontroly legislativního vývoje ze strany parlamentem.

Nejvyšší soud každoročně zveřejňuje roční statistické údaje o věcech projednávaných u gruzínských obecných soudů. Nejvyšší soudní rada zveřejňuje zprávy o činnosti týkající se několika let. Je zaveden integrovaný systém správy případů, je však třeba doplnit statistický prvek. Pokud jde o efektivnost, délka řízení v občanskoprávních a obchodních sporech se v roce 2020 prodloužila na 433 dní oproti 274 dnům v roce 2018. Míra vyřešených případů se snížila na 87 % (91 % v roce 2018). Hlavním problémem zůstává dispoziční čas. Počet nevyřízených soudních případů v prvním stupni činí 4 322 případů a ve druhém stupni 746 případů.

Rozpočet na rok 2020 vyčleněný pro soudní systém činil 32,4 milionu EUR (0,23 % HDP). Počet soudců (329) a státních zástupců (414) je nízký ve srovnání s evropskými průměry, které činí 21 soudců / 12 státních zástupců na 100 000 obyvatel (v Gruzii to je 9 soudců a 12 státních zástupců na 100 000 obyvatel ). Soudci jsou vzděláváni na justiční vysoké škole, která je hodnocena jako vyhovující. Školení státních zástupců zajišťuje Generální prokuratura.

Došlo ke jmenování všech soudců Nejvyššího soudu na doživotní funkční období, a to navzdory opakovaným výzvám EU k pozastavení a revizi postupu jmenování, aby byl v souladu s doporučeními Benátské komise. Gruzie musí uvést zákon o obecných soudech do souladu s doporučeními Benátské komise, která byla uvedena v jejích stanoviscích k platným právním předpisům, a s doporučeními ODIHR vydanými k těmto postupům.

Jmenování soudců a státních zástupců je z velké části založeno na zásluhách a objektivních kritériích, která jsou posuzována prostřednictvím veřejných výběrových řízení. Předsedy jednotlivých soudů jmenuje Nejvyšší soudní rada. Přednostně je však třeba provést zásadní reformu Nejvyšší soudní rady, aby se zvýšila její transparentnost, integrita a odpovědnost, včetně jmenování, hodnocení, povyšování, překládání, disciplinárních opatření a odvolání, a to v souladu s doporučeními Benátské komise a Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE). Pět členů Nejvyšší soudní rady, kteří nejsou soudci, nebylo dosud jmenováno, přestože místa jsou neobsazená již dlouho. Byly vyjádřeny obavy ohledně postupu nedávného jmenování dvou členů Nejvyšší soudní rady z řad soudců. Zveřejněná rozhodnutí Nejvyšší soudní rady by měla být doplněna o vysvětlení jejich odůvodnění.

Klíčovou prioritou vlády je zajistit poskytování služeb více orientovaných na uživatele. Gruzie rozšířila síť veřejných služeb „na jednom místě“ na ústřední i místní úrovni a vláda nabízí mnoho elektronických veřejných služeb. Strategie nazvaná „Základní data a směry“ na období 2018–2021 se zaměřila na potřebu modernizovat a rozšířit veřejné služby tak, aby mohly efektivněji sloužit občanům. Plán reformy veřejné správy do roku 2020 navíc určil některé nedostatky v oblasti navrhování a poskytování veřejných služeb, které je třeba odstranit.

Instituce ombudsmana se nazývá úřadem veřejného ochránce práv. Tento je určen jako národní preventivní mechanismus a akreditován Globální aliancí národních institucí pro lidská práva se statusem „A“ jako instituce, která do značné míry dodržuje Pařížské zásady. Veřejný ochránce práv je nezávislá a dobře fungující instituce. Celkově je třeba dále zlepšit kapacitu institucí odpovědných za ochranu a prosazování lidských práv, včetně soudnictví a policie.

Gruzie se nachází na křižovatce pro pašování nelegálního zboží (zejména drog a zbraní) do EU. Obchodování s lidmi zůstává problémem: Gruzie je především zemí původu a v menší míře i cílovou a tranzitní zemí obětí obchodování s lidmi. V roce 2020 bylo stíháno třináct případů.

Gruzie ratifikovala Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a její protokoly o obchodování s lidmi a o převaděčství migrantů. V těchto oblastech je trestní zákoník částečně v souladu s acquis EU a právní předpisy o boji proti praní peněz částečně odrážejí ustanovení doporučení FATF a příslušné mezinárodní právní předpisy, stále však existují nevyřešená doporučení MONEYVAL. Zavedení komplexního rámce pro boj proti finanční kriminalitě a praní peněz a zajištění jeho účinného provádění mají zásadní význam pro odstranění významných rizik, která tato trestná činnost představuje. Gruzínský trestní řád poskytuje státním zástupcům až deset let na dohledání a zjištění majetku po odsouzení. Zákon o konfiskaci majetku pocházejícího z trestné činnosti je částečně sladěn s acquis EU. V září 2021 byly schváleny národní strategie boje proti organizované trestné činnosti na období 2021–2024 a akční plán na období 2021–2022.

c) Organizovaná trestná činnost

Neexistují žádné specializované donucovací orgány, státní zastupitelství ani specializované soudy, které by se zabývaly bojem proti korupci na vysoké úrovni. Pro posílení vyšetřování v této oblasti je třeba udělat více. Protikorupční útvar je součástí Státní bezpečnostní služby. Provádění stávající politiky probíhá, protikorupční politika v Gruzii je však negativně ovlivněna skutečností, že se Národní protikorupční rada od roku 2019 nesešla. Počátkem roku 2021 byl sekretariát rady přesunut z ministerstva spravedlnosti na Úřad vlády a je i nadále nedostatečně personálně obsazen. Nová národní protikorupční strategie a akční plán na období 2021–2022 nebyly zatím vypracovány.

Je zaveden systém majetkových přiznání veřejných činitelů a právní předpisy upravují střet zájmů a ochranu oznamovatelů. Měla by se zlepšit oblast působnosti zákona týkajícího se majetkových přiznání, jeho provádění a sledování (jelikož se nevztahuje na rodinné příslušníky) a je třeba posílit ochranu oznamovatelů. Neexistuje jediný nezávislý protikorupční úřad, který by se nezávisle zabýval střetem zájmů, ověřováním deklarovaného majetku, kontrolou výdajů politických stran a ochranou oznamovatelů. Je třeba posílit správní kapacitu k získání účinné kontroly financování politických stran a volebních kampaní.

c) Klíčové otázky základních práv

V Gruzii existuje 27 rozsudků Evropského soudu pro lidská práva v rámci posíleného dohledu, které čekají na výkon. Patří mezi ně případy týkající se práva na život a ochrany před špatným zacházením, nadměrného použití síly, zneužití vyšetřovací vazby, neposkytnutí ochrany před homofobními útoky a nečinnosti policie v souvislosti s domácím násilím.

Stále se vyskytují případy nadměrného použití síly a špatného zacházení ze strany příslušníků donucovacích orgánů, ale řeší se. Fyzické podmínky v místech odnětí svobody jsou poměrně dobré, včetně vazebních věznic, do infrastruktury je však třeba dále investovat.

Gruzínským občanům je zaručena svoboda projevu. Mediální prostředí je do značné míry pluralitní, stále častěji však dochází k zastrašování a fyzickým i slovním útokům na pracovníky médií, zejména v souvislosti s demonstracemi a předvolebními mítinky, a vyšetřování je nedostatečné. Proti majitelům opozičních médií jsou často vedena soudní řízení a vyšetřování. Nedávné rozsudky odrazují od kritického zpravodajství ve sdělovacích prostředcích. Právní předpisy o regulačním orgánu pro sdělovací prostředky (gruzínský Národní komunikační úřad) je třeba dále sladit s evropskými normami.

Gruzínská ústava zaručuje ochranu před diskriminací a trestní zákoník stanoví přitěžující okolnosti v případě trestných činů, které zahrnují i trestné činy z nenávisti (aniž by byl použit příslušný výraz). Celkově je právní rámec země v oblasti zákazu diskriminace a rovnosti žen a mužů do značné míry v souladu s acquis EU, není však dostatečně prosazován. Pokračují snahy o zvyšování povědomí o rovnosti žen a mužů a o řešení přetrvávajících nerovností, které ženám brání v plném uplatňování jejich rovných práv. Ženy tvoří 19,3 % poslanců zvolených v roce 2021. Velkým problémem zůstává rozsah genderově podmíněného násilí, včetně domácího násilí a vražd žen. Ženy se i nadále potýkají s nerovností na trhu práce; přetrvává rozdíl v odměňování žen a mužů, neboť ženy v roce 2019 vydělávaly v průměru o 36,2 % méně než muži. Poté, co Gruzie v květnu 2017 ratifikovala Istanbulskou úmluvu, se usiluje o zlepšení přístupu ke spravedlnosti a o zkvalitnění služeb sociální ochrany. Je zapotřebí další úsilí, včetně zvyšování povědomí veřejnosti. V Gruzii je třeba učinit více pro ochranu práv leseb, gayů, bisexuálních, transgender, intersexuálních a queer osob (LGBTIQ), zejména ve světle událostí z července 2021.

Byl přijat zákon o právech dítěte, který stanoví právní rámec pro ochranu práv dítěte. Neexistuje žádná národní strategie, která by se zabývala násilím na dětech. Je třeba dokončit reformu deinstitucionalizace dětí.

V roce 2020 byl přijat zákon o právech osob se zdravotním postižením a byl ratifikován Opční protokol k Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením. Osoby se zdravotním postižením zůstávají jednou z nejvíce marginalizovaných skupin.

Jsou zavedeny státní strategie pro občanskou rovnost a integraci na období 2021–2030 a její akční plán, sociální, hospodářská a kulturní práva osob patřících k menšinám a jejich politická účast jsou však stále prosazovány nedostatečně.

Respektování důvěrného charakteru sdělení bylo zpochybněno odposlechy a nezákonným sledováním politiků, novinářů, občanských aktivistů a diplomatů, včetně nahrávání soukromého života a korespondence. Přislíbená vyšetřování obvykle nevedou k věrohodným závěrům. Opakované výzvy (včetně výzvy veřejného ochránce práv) ke zlepšení odpovědnosti a účinného institucionálního dohledu dosud nebyly vyslyšeny.

2. HOSPODÁŘSKÁ KRITÉRIA

Toto hodnocení je založeno na kodaňských kritériích týkajících se existence fungujícího tržního hospodářství, jakož i schopnosti vyrovnat se s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie.

2.1 Fungující tržní hospodářství

Gruzie má hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatele odpovídající 33 % průměru EU podle parity kupní síly (PPP). V letech před pandemií COVID-19 vykazovala země solidní hospodářský růst ve výši přibližně 5 %. Po poklesu v souvislosti s pandemií o téměř 7 % v roce 2020 se HDP v roce 2021 výrazně zvýšil o více než 10 %.

Gruzie má dobré výsledky v uplatňování zdravé fiskální a měnové politiky, což ocenil Mezinárodní měnový fond v přezkumech jednotlivých programů. Země má přísná fiskální pravidla, která stanovují stropy pro schodek veřejných financí (3 % HDP), veřejný dluh (60 % HDP) a příjmy. Gruzie tato pravidla před pandemií obecně dodržovala. Schodek veřejných financí a veřejný dluh byly nízké: pod 2 % HDP a pod 40 % HDP. Daňová pravidla byla kvůli pandemii na tři roky pozastavena. Převážná většina gruzínského veřejného dluhu je zahraniční a pochází téměř výhradně od mnohostranných a dvoustranných partnerů za zvýhodněných podmínek.

Měnová politika je prováděna transparentně prostřednictvím režimu cílování inflace, v jehož rámci Národní banka Gruzie určuje střednědobý inflační cíl (v současnosti 3 %) a přijímá odpovídající rozhodnutí o úrokových sazbách a dalších nástrojích měnové politiky. Skutečná inflace se v posledních letech pohybovala kolem cíle, než od poloviny roku 2021 v důsledku vnějších šoků prudce vzrostla, podobně jako v jiných ekonomikách. Gruzie má režim plovoucího směnného kurzu, jehož kurz se tvoří na devizovém trhu s občasnými intervencemi ze strany Gruzínské národní banky. Navzdory postupnému oslabování lari (o 31 % vůči euru v letech 2016–2021) bylo saldo běžného účtu Gruzie před rokem 2020 trvale výrazně záporné a během pandemie se dále zhoršovalo, což vedlo k akumulaci značné úrovně vnějšího dluhu (soukromého i veřejného) a k určitým obavám z vnější zranitelnosti. Devizové rezervy Gruzie se v posledních letech postupně zvyšovaly a v roce 2021 pokryly dovoz za 4,6 měsíce.

V posledních dvou desetiletích uskutečnila Gruzie ambiciózní reformy zaměřené na zlepšení správy ekonomických záležitostí a podnikatelského prostředí. Hospodářské instituce spojené s vládou lze celkově považovat za efektivní, přičemž podle nejnovějších (2021) ukazatelů správy vypracovaných Světovou bankou dosáhla země vysokého skóre v oblasti efektivity veřejné správy (75. percentil ze všech zemí světa) a kvality regulace (83. percentil). Významného pokroku bylo dosaženo zejména v oblasti řízení veřejných financí, zadávání veřejných zakázek, daňové a celní správy, a to za podpory programů EU a MMF a jejich podmínek.

Podnikatelské prostředí v Gruzii se od poloviny prvního desetiletí 21. století výrazně liberalizovalo. Podle OECD se Gruzii podařilo vybudovat vysoce standardní regulační a podnikatelské prostředí, které získalo mezinárodní uznání. Země dosahuje lepších výsledků než ostatní země v regionu ve všech dimenzích nedávného (2020) indexu politiky týkající se malých a středních podniků vypracovaného OECD. Registrace společnosti vyžaduje pouze jeden postup a může být dokončena během jednoho dne. Licence a další překážky vstupu na trh byly systematicky snižovány. Nový insolvenční zákon přijatý v roce 2020 usnadnil insolvenční řízení, zprůhlednil je a zkrátil jejich délku a náklady. Zákon o podnikatelích přijatý v roce 2021 modernizoval předpisy o právních formách společností, postupech jejich zakládání a fungování. Pro zajištění odolného podnikatelského prostředí je třeba dále posílit právní rámec a postupy prosazování práva v oblasti hospodářské soutěže a zvýšit vymahatelnost smluv a nezávislost soudů.

Vliv státu v ekonomice je velmi malý. Existuje 236 státních podniků, které se na celkové přidané hodnotě podnikového sektoru podílejí méně než 5 %. Jelikož mnoho státních podniků vykázalo v posledních letech finanční ztráty, probíhá reforma řízení státních podniků. V roce 2021 přijala vláda standardy správy a řízení státních podniků v souladu s pokyny OECD a připravuje komplexní strategii pro státní podniky. Ve spolupráci s MMF také probíhá práce na zveřejňování a prevenci fiskálních rizik plynoucích ze státních podniků.

Finanční sektor Gruzie je obecně zdravý. Dominují mu banky a je silně koncentrovaný; dvě největší domácí banky z celkem šestnácti drží přibližně tři čtvrtiny celkových aktiv. Gruzínský bankovní sektor má nízký rizikový profil: podíl úvěrů se selháním na celkových hrubých úvěrech byl v posledních pěti letech nízký (mezi 5 % a 8 %) a ukazatel kapitálové přiměřenosti byl vysoký a rostl (na 19,6 % na konci roku 2021). Nedávné hodnocení stability finančního sektoru provedené MMF potvrzuje, že gruzínský bankovní systém zůstává po pandemii odolný, a to i přes určité ztráty, které v tomto období utrpěl. Bankovní úvěry poskytnuté soukromému sektoru byly nejvyšší v regionu a představovaly 80 % HDP a v posledním desetiletí se více než zdvojnásobily. Podíl podniků bez přístupu k úvěrům je v Gruzii nižší než v ostatních zemích regionu, i když přístup k financování zůstává pro mnoho malých a středních podniků překážkou.