ZNĚNÍ NAVRŽENÉ KOMISÍ POZMĚŇOVACÍ NÁVRH

Pozměňovací návrh 1

Návrh směrnice Bod odůvodnění 2

(2) Uvedené směrnice byly s ohledem na získané zkušenosti přezkoumány za účelem zjednodušení a aktualizace platných pravidel a odstranění nesrovnalostí a nežádoucích mezer v pravidlech. Přezkum ukázal, že je vhodné uvedené čtyři směrnice nahradit touto jedinou směrnicí. Tato směrnice by proto měla stanovit standardní pravidla pro společné aspekty a upustit od koncepce minimální harmonizace obsažené v původních směrnicích, na základě níž mohly členské státy ponechat v platnosti nebo přijmout přísnější vnitrostátní pravidla. (2) Uvedené směrnice byly s ohledem na získané zkušenosti přezkoumány za účelem zjednodušení a aktualizace platných pravidel a odstranění nesrovnalostí a nežádoucích mezer v pravidlech. Přezkum ukázal, že je vhodné uvedené čtyři směrnice nahradit touto jedinou směrnicí. Tato směrnice by proto měla stanovit standardní pravidla pro společné aspekty a umožnit členským státům ponechat v platnosti nebo přijmout vnitrostátní pravidla , pokud jde o některé další aspekty, což by zaručilo vyšší míru ochrany spotřebitelů .

Pozměňovací návrh 2

Návrh směrnice Bod odůvodnění 5

(5) Spotřebitelé nevyužívají v plné míře přeshraniční potenciál prodeje na dálku, který by měl být jedním z hlavních hmatatelných výsledků vnitřního trhu. Ve srovnání s významným růstem domácího prodeje na dálku v posledních několika letech je růst přeshraničního prodeje na dálku omezený. Obzvlášť výrazný je tento nepoměr u prodeje přes internet, který má velký potenciál dalšího růstu. Přeshraniční potenciál smluv sjednaných mimo obchodní prostory (přímý prodej) je omezen řadou faktorů, jako jsou mimo jiné odlišná vnitrostátní pravidla na ochranu spotřebitele, která musí podniky dodržovat. Ve srovnání s růstem domácího přímého prodeje v posledních několika letech, zejména v odvětví služeb (např. veřejných služeb), zůstal počet spotřebitelů využívajících této možnosti k přeshraničním nákupům nízký. Vzhledem ke vzrůstajícím obchodním příležitostem v mnohých členských státech by měly malé a střední podniky (včetně jednotlivých podnikatelů ) nebo zástupci společností zabývajících se přímým prodejem ve větší míře vyhledávat obchodní příležitosti v jiných členských státech, zejména v příhraničních oblastech. Úplná harmonizace v oblasti informací pro spotřebitele a práva odstoupit od smluv uzavřených na dálku a smluv uzavřených mimo obchodní prostory proto přispěje k lepšímu fungování spotřebitelského vnitřního trhu. (5) Přeshraniční potenciál prodeje na dálku, který by měl být jedním z hlavních hmatatelných výsledků vnitřního trhu , není v plné míře využíván . Ve srovnání s významným růstem domácího prodeje na dálku v posledních několika letech je růst přeshraničního prodeje na dálku omezen. Obzvlášť výrazný je tento nepoměr u prodeje přes internet, který má velký potenciál dalšího růstu. Přeshraniční potenciál smluv sjednaných mimo obchodní prostory (přímý prodej) je omezen řadou faktorů, jako jsou mimo jiné odlišná vnitrostátní pravidla na ochranu spotřebitele, která musí podniky dodržovat. Ve srovnání s růstem domácího přímého prodeje v posledních několika letech, zejména v odvětví služeb (např. veřejných služeb), zůstal počet spotřebitelů využívajících této možnosti k přeshraničním nákupům nízký. Vzhledem ke vzrůstajícím obchodním příležitostem v mnohých členských státech by měly malé a střední podniky (včetně jednotlivých obchodníků ) nebo zástupci společností zabývajících se přímým prodejem ve větší míře vyhledávat obchodní příležitosti v jiných členských státech, zejména v příhraničních oblastech. Úplná harmonizace v oblasti některých aspektů informací pro spotřebitele a práva odstoupit od smluv uzavřených na dálku a smluv uzavřených mimo obchodní prostory proto přispěje k vyšší míře ochrany spotřebitelů a k lepšímu fungování spotřebitelského vnitřního trhu.

Pozměňovací návrh 3

Návrh směrnice Bod odůvodnění 6

(6) Právo týkající se spotřebitelských smluv je v různých členských státech značně odlišné, což může vést k výraznému narušování hospodářské soutěže a překážkám řádnému fungování vnitřního trhu. Stávající právní předpisy Společenství v oblastech spotřebitelských smluv uzavřených na dálku nebo mimo obchodní prostory, spotřebního zboží a záruk na toto zboží a rovněž nepřiměřených smluvních podmínek stanoví minimální standardy pro harmonizaci právních předpisů, které členským státům umožňují ponechat v platnosti nebo zavést přísnější opatření za účelem zajištění vyšší úrovně ochrany spotřebitele na jejich území. Kromě toho jsou mnohé otázky ve směrnicích regulovány rozdílně, nebo byly ponechány otevřené. Tyto otázky členské státy řešily různým způsobem. Proto se vnitrostátní právní předpisy, kterými se provádí směrnice o smluvním právu týkajícím se spotřebitelů, zásadním způsobem liší. vypouští se

Pozměňovací návrh 4

Návrh směrnice Bod odůvodnění 7

(7) Tyto rozdíly tvoří významné překážky vnitřnímu trhu, které poškozují podniky i spotřebitele. Způsobují zvýšení nákladů na zajištění souladu pro podniky, které se chtějí věnovat přeshraničnímu prodeji zboží nebo přeshraničnímu poskytování služeb. Tato roztříštěnost rovněž oslabuje důvěru spotřebitele ve vnitřní trh. Negativní dopad na důvěru spotřebitele je ještě zesílen nestejnoměrnou úrovní ochrany spotřebitele v různých členských státech. Tento problém se jeví jako velmi naléhavý zejména při pohledu na nový vývoj na trzích. (7) Určité rozdíly v právních předpisech členských států v oblasti spotřebitelských smluv, zejména smluv uzavřených na dálku nebo mimo obchodní prostory, tvoří významné překážky vnitřnímu trhu, které poškozují obchodníky i spotřebitele. Způsobují zvýšení nákladů na zajištění souladu pro obchodníky, kteří se chtějí věnovat přeshraničnímu prodeji zboží nebo přeshraničnímu poskytování služeb. Nerovnoměrná roztříštěnost rovněž oslabuje důvěru spotřebitelů ve vnitřní trh.

Pozměňovací návrh 5

Návrh směrnice Bod odůvodnění 8

(8) Úplnou harmonizací některých klíčových regulačních aspektů se významným způsobem zvýší právní jistota jak pro spotřebitele, tak pro podniky . Spotřebitelé i podniky se budou moci spolehnout na jednotný regulační rámec vycházející z jasně vymezených právních pojmů, které upravují určitá hlediska smluv uzavíraných mezi podniky a spotřebiteli v celém Společenství. Tím budou odstraněny překážky vzniklé v důsledku roztříštěnosti pravidel a bude dotvořen vnitřní trh v této oblasti. Tyto překážky lze odstranit pouze tím, že budou stanovena jednotná pravidla na úrovni Společenství. Kromě toho budou spotřebitelé moci požívat společné vysoké úrovně ochrany v celém Společenství. (8) Pokud není v souladu s článkem 169 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoveno jinak, neměla by ustanovení této směrnice členským státům bránit v tom, aby schválily nebo ponechaly v platnosti přísnější opatření vlastních právních předpisů, která vedou k lepší ochraně spotřebitelů. Úplná harmonizace některých klíčových regulačních aspektů je však oprávněná, má-li být zajištěn jednotný regulační rámec ochrany spotřebitelů a má-li se významným způsobem zvýšit právní jistota jak pro spotřebitele, tak pro obchodníky v rámci přeshraničního obchodu. Spotřebitelé i obchodníci se budou v tomto případě moci spolehnout na jednotný regulační rámec vycházející z jasně vymezených právních pojmů, které upravují určitá hlediska smluv uzavíraných mezi podniky a spotřebiteli v celé Unii. Spotřebitel by se tak mohl těšit stejně vysoké míře ochrany na území celé Unie. Stanovením jednotných pravidel na úrovni Unie by měly být odstraněny překážky vzniklé v důsledku nadměrné roztříštěnosti pravidel a dotvořen vnitřní trh v této oblasti.

Pozměňovací návrh 6

Návrh směrnice Bod odůvodnění 10 a (nový)

(10a) Tato směrnice by se neměla vztahovat na oblast zdravotnictví, tj. zdravotnické služby, které zdravotničtí pracovníci poskytují pacientům za účelem vyšetření jejich zdravotního stavu a zachování zdraví či uzdravení.

Pozměňovací návrh 7

Návrh směrnice Bod odůvodnění 10 b (nový)

(10b) Vzhledem k velmi specifické povaze provozování hazardních her, včetně loterie a sázení, by měly být tyto činnosti z působnosti dané směrnice vyňaty. Členským státům by proto mělo být umožněno přijímat jiná opatření, včetně přísnějších opatření na ochranu spotřebitelů, pokud jde o tyto činnosti.

Pozměňovací návrh 8

Návrh směrnice Bod odůvodnění 11

(11) Stávající právní předpisy Společenství o finančních službách pro spotřebitele obsahují mnoho pravidel na ochranu spotřebitele. Z tohoto důvodu se ustanovení této směrnice vztahují na smlouvy v oblasti finančních služeb jen do té míry, která je nezbytná pro odstranění regulačních nedostatků . (11) Stávající právní předpisy Unie týkající se mj. finančních služeb nebo souborných služeb pro cesty obsahují mnoho pravidel na ochranu spotřebitele. Z tohoto důvodu by se články 5 až 19 a článek 23a této směrnice neměly vztahovat na smlouvy v oblasti finančních služeb a články 9 až 19 by se neměly vztahovat na smlouvy týkající se souborných služeb pro cesty, uzavřené na dálku nebo mimo obchodní prostory, aniž by byla dotčena další ustanovení stávajících právních předpisů Unie . Pokud jde o finanční služby, členské státy by měly být nabádány k tomu, aby se při vytváření právních předpisů v oblastech, které nejsou regulovány na úrovni Unie, nechávaly inspirovat stávajícími právními předpisy Unie v této oblasti, aby byly zajištěny stejné podmínky pro všechny spotřebitele a všechny smlouvy týkající se finančních služeb. Komise by se měla snažit doplňovat právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb, aby bylo možné odstranit stávající nedostatky a ochránit spotřebitele v případě všech typů smluv.

Pozměňovací návrh 9

Návrh směrnice Bod odůvodnění 11 a (nový)

(11a) Články 9 až 19 této směrnice by nemělo být dotčeno uplatňování ustanovení členských států v oblasti nabývání nemovitostí a záruk týkajících se nemovitostí nebo vzniku či převodu věcných práv k nemovitostem. To se týká dohod spojených s těmito právními akty, jako je prodej dosud nepostavených nemovitostí a splátkový prodej.

Pozměňovací návrh 10

Návrh směrnice Bod odůvodnění -11 b (nový)

(11b) Vzhledem k tomu, že v případě, že smlouvu v souladu s ustanoveními členských států uzavírá veřejný funkcionář, nevzniká obtížná psychologická situace, a proto měly by být tyto smlouvy z působnosti článků 9 až 19 této směrnice vyloučeny.

Pozměňovací návrh 11

Návrh směrnice Bod odůvodnění 11 c (nový)

(11c) Leasingové smlouvy na motorová vozidla v případě, že je motorové vozidlo po ukončení smlouvy vráceno, by se pro účely této směrnice měly považovat za smlouvy o pronájmu motorových vozidel.

Pozměňovací návrh 12

Návrh směrnice Bod odůvodnění 11 d (nový)

(11d) Mnoho členských států se rozhodlo uplatňovat vlastní předpisy na ochranu spotřebitelů i na jiné subjekty, jako jsou nevládní organizace, začínající podniky a malé a střední podniky, a možná o to mají zájem i jiné členské státy. Je třeba připomenout, že členské státy mohou rozšířit působnost vlastních předpisů, které přijaly za účelem uplatňování této směrnice, tak aby se vztahovaly i na fyzické či právnické osoby, které nejsou ve smyslu této směrnice považovány za spotřebitele.

Pozměňovací návrh 13

Návrh směrnice Bod odůvodnění 11 e (nový)

(11e) Digitální obsah poskytnutý spotřebiteli v digitální podobě, kdy spotřebitel získá možnost používat jej natrvalo nebo způsobem podobným fyzickému vlastnictví zboží, by měl být za účelem uplatňování ustanovení této směrnice, která se vztahují na prodejní smlouvy, považován za zboží. Právo na odstoupení od smlouvy by však mělo platit pouze do chvíle, kdy se spotřebitel rozhodne stáhnout si digitální obsah.

Pozměňovací návrh 14

Návrh směrnice Bod odůvodnění 12

(12) Nová definice smlouvy uzavřené na dálku by měla zahrnovat všechny případy, kdy jsou kupní smlouvy a smlouvy o poskytování služeb uzavírány výhradně s využitím jednoho nebo několika komunikaèních prostředků na dálku (např. objednávka poštou, přes internet, telefon nebo fax). Tím by měly být zajištěny rovné podmínky pro všechny obchodníky zabývající se prodejem na dálku. Rovněž by tato nová definice měla nastolit větší právní jistotu než stávající definice, která předpokládá existenci organizovaného systému prodeje na dálku, který obchodník provádí až do uzavření smlouvy. (12) Nová definice smlouvy uzavřené na dálku by měla zahrnovat všechny případy, kdy jsou smlouvy týkající se dodání zboží nebo poskytnutí služby uzavírány mezi obchodníkem a spotřebitelem na základě organizovaného systému prodeje nebo poskytování služeb, aniž by byly strany zároveň fyzicky přítomny, výhradně s využitím jednoho nebo několika prostředků komunikace na dálku (např. objednávka poštou, přes internet, telefon nebo fax). Na internetové stránky, které nabízejí pouze informace o obchodníkovi, jeho zboží nebo službách, by se definice tohoto organizovaného systému prodeje nebo poskytování služeb vztahovat neměla, i když tyto stránky nabízejí jednu nebo více možností komunikace na dálku. Tím by měly být zajištěny rovné podmínky pro všechny obchodníky zabývající se prodejem na dálku.

Pozměňovací návrh 15

Návrh směrnice Bod odůvodnění 13

(13) Konkrétní okolnosti, za nichž byla učiněna nabídka nebo sjednána smlouva, by neměly mít pro definici smlouvy uzavřené na dálku význam. Spotřebitelé by neměli přicházet o ochranu z toho důvodu, že obchodník je jen příležitostným prodejcem na dálku nebo že využívá organizovaného systému provozovaného třetí stranou, například online platformy. Podobně transakce sjednaná mezi obchodníkem a spotřebitelem osobně mimo obchodní prostory by měla být považována za smlouvu uzavřenou na dálku, jestliže smlouva byla poté uzavřena výhradně s využitím komunikačních prostředků na dálku, jako je internet nebo telefon. Pro obchodníky by jednodušší definice smlouvy uzavřené na dálku měla představovat větší právní jistotu a chránit je před nekalou hospodářskou soutěží. (13) Konkrétní okolnosti, za nichž byla učiněna nabídka nebo sjednána smlouva, by neměly mít pro definici smlouvy uzavřené na dálku význam. Spotřebitelé by neměli přicházet o ochranu z toho důvodu, že obchodník využívá organizovaného systému prodeje či poskytování služeb na dálku provozovaného třetí stranou, například online platformy. Podobně transakce sjednaná mezi obchodníkem a spotřebitelem osobně mimo obchodní prostory by měla být považována za smlouvu uzavřenou na dálku, jestliže smlouva byla poté uzavřena výhradně s využitím komunikačních prostředků na dálku, jako je internet nebo telefon. Pro obchodníky by jednodušší definice smlouvy uzavřené na dálku měla představovat větší právní jistotu a chránit je před nekalou hospodářskou soutěží.

Pozměňovací návrh 16

Návrh směrnice Bod odůvodnění 14

(14) Jako smlouva uzavřená mimo obchodní prostory by měla být definována smlouva uzavřená za současné fyzické přítomnosti obchodníka a spotřebitele mimo obchodní prostory, například u spotřebitele doma nebo na jeho pracovišti. Mimo obchodní prostory se spotřebitelé nacházejí pod psychickým tlakem , přičemž nehraje roli, zda si návštěvu obchodníka vyžádali či nikoli. Kromě toho by smlouva sjednaná například u spotřebitele doma, avšak uzavřená v prodejně, měla být rovněž považována za smlouvu uzavřenou mimo obchodní prostory, aby se předešlo obcházení pravidel v případech, kdy jsou spotřebitelé kontaktováni mimo obchodní prostory. (14) Jako smlouva uzavřená mimo obchodní prostory by měla být definována smlouva uzavřená za současné fyzické přítomnosti obchodníka a spotřebitele mimo obchodní prostory, například u spotřebitele doma nebo na jeho pracovišti. Mimo obchodní prostory se spotřebitelé dočasně nacházejí ve zvláštní situaci, která se liší od situace v prodejně, např. z psychologického hlediska, nebo pokud jde o možnost porovnání zboží a cen , přičemž nehraje roli, zda si návštěvu obchodníka vyžádali či nikoli. Kromě toho by smlouva sjednaná například u spotřebitele doma, avšak uzavřená v prodejně, měla být rovněž považována za smlouvu uzavřenou mimo obchodní prostory, aby se předešlo obcházení pravidel v případech, kdy jsou spotřebitelé kontaktováni mimo obchodní prostory , avšak pouze v případě, že hlavní prvky smlouvy byly dojednány v průběhu zájezdu, volnočasové akce nebo při předváděcí akci . Na smlouvy, u nichž platba provedená spotřebitelem nepřesahuje 40 EUR, by se požadavky na informace stanovenétouto směrnicí vztahovat neměly, aby tak nebyli např. pouliční prodejci, kteří své zboží dodávají okamžitě, nadměrně zatěžováni povinností poskytovat informace. V tomto případě není nutné ani právo na odstoupení od smlouvy, jelikož důsledky těchto smluv jsou ihned jasné. Členské státy by však měly mít možnost stanovit nižší hodnotu a mělo by jím to být také doporučováno.

Pozměňovací návrh 17

Návrh směrnice Bod odůvodnění 15

(15) Obchodní prostory by měly být prostory v jakékoli podobě (například prodejny nebo nákladní automobily), které obchodníkovi slouží jako trvalé místo jeho obchodování . Stánky na trhu a veletržní stánky by měly být považovány za obchodní prostory i přesto, že je obchodníci mohou využívat jen příležitostně. Ostatní prostory, jež jsou pronajímány pouze na krátkou dobu a v nichž obchodník není usazen (jako jsou hotely, restaurace, konferenční centra a kina pronajatá obchodníky, kteří v nich nejsou usazeni), by neměly být považovány za obchodní prostory. Rovněž veškeré veřejné prostory včetně veřejné dopravy nebo veřejných zařízení i soukromá obydlí nebo pracoviště by neměly být považovány za obchodní prostory. (15) Obchodní prostory by měly být prostory v jakékoli podobě (například prodejny , vozidla taxislužby nebo nákladní automobily), které obchodníkovi slouží jako trvalé místo jeho činnosti . Stánky na trhu by měly být považovány za obchodní prostory i přesto, že je obchodníci mohou využívat ▐příležitostně nebo pravidelně . Ostatní prostory, jež jsou pronajímány pouze na krátkou dobu a v nichž obchodník není usazen (jako jsou hotely, restaurace, konferenční centra a kina pronajatá obchodníky, kteří v nich nejsou usazeni), by neměly být považovány za obchodní prostory. Za obchodní prostory by neměly být považovány ani žádné veřejné prostory včetně veřejné dopravy nebo veřejných zařízení ani soukromá obydlí nebo pracoviště.

Pozměňovací návrh 18

Návrh směrnice Bod odůvodnění 16

(16) Definice trvalého nosiče by měla zahrnovat zejména dokumenty na papíře , zařízení USB, CD-ROMy, DVD, paměťové karty a pevný disk počítače , na němž je uložena elektronická pošta nebo soubor ve formátu PDF . (16) Mezi trvalé nosiče by měl patřit zejména papír , zařízení USB, CD-ROMy, DVD, paměťové karty nebo pevné disky počítače. Aby se elektronická pošta nebo internetová stránka dala považovat za „trvalý nosič“, musí zaprvé umožnit spotřebiteli uchovávat informace tak dlouho, jak je to pro něj důležité z hlediska ochrany jeho zájmů plynoucích z jeho vztahu s obchodníkem. Zadruhé, elektronická pošta nebo internetová stránka musí umožňovat takové uchovávání informací, aby je obchodník nemohl jednostranně změnit.

Pozměňovací návrh 19

Návrh směrnice Bod odůvodnění 17

(17) Spotřebitelé by měli mít nárok na to, aby byli před uzavřením smlouvy informováni. Obchodníci by však neměli mít povinnost poskytovat informace, pokud jsou již patrné ze souvislostí. Například u transakce probíhající v obchodních prostorách mohou být již patrné ze souvislostí hlavní charakteristiky produktu, totožnost obchodníka a podmínky dodání. U transakcí na dálku a transakcí mimo obchodní prostory by obchodník měl vždy poskytnout informace o podmínkách platby, dodání, plnění a vyřizování reklamací a stížností, jelikož tyto informace nemusí být patrné ze souvislostí. (17) Spotřebitel by měl získat zevrubné informace předtím, než pro něj bude smlouva uzavřená v prodejně, na dálku, mimo prodejnu, nebo odpovídající nabídka na uzavření smlouvy závazná. Při poskytování těchto informací by měl obchodník přihlédnout ke specifickým potřebám spotřebitelů, kteří jsou vzhledem ke své duševní, tělesné nebo duševní chorobě, věku či důvěřivosti obzvlášť ohroženi způsobem, který může obchodník v rozumné míře předpovídat. Přihlížení k těmto specifickým potřebám by však nemělo vést k různé míře ochrany spotřebitele.

Pozměňovací návrh 228

Návrh směrnice Bod odůvodnění 17 a (nový)

(17a) Aniž je dotčena výjimka pro obchodníky poskytovat informace uvedené v článku 9 o trvalém nosiči při uzavírání smluv se smíšeným účelem mimo obchodní prostory, u nichž obchodník i spotřebitel plní své smluvní závazky okamžitě a platba, kterou má spotřebitel provést, nepřesahuje 200 EUR, by měl být spotřebitel obchodníkem plně informován o základních bodech smlouvy, zejména pokud jde o cenu, ještě před tím, než je spotřebitel touto smlouvou vázán.

Pozměňovací návrh 20

Návrh směrnice Bod odůvodnění 20

(20) Spotřebitel by měl vědět, zda uzavírá smlouvu s obchodníkem nebo s prostředníkem zastupujícím jiného spotřebitele, jelikož v druhém případě nemá nárok na ochranu na základě této směrnice. Prostředník by tedy měl spotřebitele o této skutečnosti a o jejích důsledcích informovat. Definice prostředníka by neměla zahrnovat platformy obchodující online, které neuzavírají smlouvu jménem nebo z pověření jakékoli třetí strany. vypouští se

Pozměňovací návrh 21

Návrh směrnice Bod odůvodnění 22

(22) Jelikož v případě prodeje na dálku nemá spotřebitel možnost zboží před uzavřením smlouvy vidět, měl by mít právo odstoupit od smlouvy, které mu umožňuje ujistit se o povaze a funkčnosti zboží. (22) Jelikož v případě prodeje na dálku nemá spotřebitel možnost zboží před uzavřením smlouvy vidět, měl by mít právo odstoupit od smlouvy, tak aby se před uplynutím doby, po kterou je možné od smlouvy odstoupit, měl možnost ujistit o povaze , kvalitě a funkčnosti zboží. Toto právo odstoupit od smlouvy by mělo platit i pro smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory.

Pozměňovací návrh 22

Návrh směrnice Bod odůvodnění 24

(24) Za účelem zajištění právní jistoty je vhodné, aby se nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny, použilo i pro výpočet lhůt obsažených v této směrnici. Proto by všechny lhůty obsažené v této směrnici měly být chápány jako lhůty vyjádřené v kalendářních dnech. vypouští se

Pozměňovací návrh 23

Návrh směrnice Bod odůvodnění 26

(26) Jestliže si spotřebitel objedná více než jedno zboží od téhož obchodníka, měl by mít nárok na uplatnění práva odstoupit od smlouvy u každého jednotlivého zboží. Pokud je zboží dodáno odděleně , lhůta pro odstoupení od smlouvy by měla začít běžet v okamžiku , kdy spotřebitel získá každé jednotlivé zboží do fyzického držení. Pokud je zboží dodáváno po různých šaržích nebo částech, lhůta pro odstoupení od smlouvy by měla začít běžet v okamžiku , kdy spotřebitel nebo třetí strana určená spotřebitelem získá do fyzického držení poslední šarži nebo část. (26) V případě opakujících se dodávek stejného zboží by měla lhůta pro odstoupení od smlouvy začít běžet v den , kdy spotřebitel nebo jím určená třetí strana (jiná než dopravce) získá do fyzického držení první zásilku zboží . Pokud je zboží dodáváno po různých šaržích nebo částech, lhůta pro odstoupení od smlouvy by měla začít běžet ode dne , kdy spotřebitel získá do fyzického držení poslední šarži nebo část. Pokud spotřebitel objedná v rámci jedné objednávky několik druhů zboží, které však jsou dodány samostatně, měla by lhůta pro odstoupení od smlouvy začít běžet v okamžiku, kdy spotřebitel získá poslední zboží.

Pozměňovací návrh 24

Návrh směrnice Bod odůvodnění 27

(27) Pokud obchodník neinformoval spotřebitele o právu odstoupit od smlouvy před uzavřením smlouvy na dálku nebo mimo obchodní prostory, lhůta pro odstoupení od smlouvy by měla být prodloužena. Za účelem zajištění právní jistoty i z časového hlediska by však mělo být zavedeno omezení v podobě tříměsíční lhůty v případech, kdy obchodník v plné míře splnil své smluvní závazky . Za splnění závazků v plné míře by měla být považována situace, kdy obchodník dodal zboží nebo úplně provedl služby objednané spotřebitelem. (27) Pokud obchodník neinformoval spotřebitele o právu odstoupit od smlouvy před uzavřením smlouvy na dálku nebo mimo obchodní prostory, lhůta pro odstoupení od smlouvy by měla být prodloužena. Za účelem zajištění dlouhodobé právní jistoty by však mělo být zavedeno omezení v podobě jednoleté lhůty. Členské státy by však měly mít možnost ponechat v platnosti stávající vnitrostátní právní předpisy za účelem prodloužení daného časového omezení.

Pozměňovací návrh 229

Návrh směrnice Bod odůvodnění 28

(28) Z důvodu rozdílů ve způsobu, jakým je uplatňováno právo odstoupit od smlouvy v jednotlivých členských státech, vznikly náklady podnikům prodávajícím přes hranice. Zavedení harmonizovaného standardního formuláře pro odstoupení od smlouvy pro spotřebitele by mělo zjednodušit proces odstoupení od smlouvy a zaručit právní jistotu. Z těchto důvodů by členské státy neměly pro standardní formulář platný pro celé Společenství stanovovat žádné další prezentační požadavky týkající se například velikosti písma. (28) Z důvodu rozdílů ve způsobu, jakým je uplatňováno právo odstoupit od smlouvy v jednotlivých členských státech, vznikly náklady podnikům prodávajícím přes hranice. Zavedení harmonizovaného standardního formuláře pro odstoupení od smlouvy , který může spotřebitel použít, by mělo zjednodušit proces odstoupení od smlouvy a zaručit právní jistotu. Z těchto důvodů by členské státy neměly pro standardní formulář platný pro celou Unii stanovovat žádné další požadavky, pokud jde o jeho vzhled, týkající se například velikosti písma. Spotřebitel by však měl mít i nadále možnost odstoupit od smlouvy na základě prohlášení formulovaného vlastními slovy, za předpokladu, že je jeho prohlášení jednoznačné. Vrácení zboží, dopis, nebo telefonní hovor by tomuto požadavku mohly také vyhovovat, spotřebitel však bude muset prokázat, že odstoupil od smlouvy ve lhůtě stanovené touto směrnicí. Je proto v zájmu spotřebitele, aby obchodníka o svém odstoupení od smlouvy informoval prostřednictvím trvalého nosiče.

Pozměňovací návrh 26

Návrh směrnice Bod odůvodnění 30

(30) V případě odstoupení od smlouvy by měl obchodník vrátit veškeré platby, které obdržel od spotřebitele, včetně plateb pokrývajících náklady obchodníka na dodání zboží spotřebiteli. (30) V případě odstoupení od smlouvy by měl obchodník vrátit veškeré platby, které od spotřebitele obdržel, včetně plateb pokrývajících náklady obchodníka na dodání zboží spotřebiteli , avšak s výjimkou platby za expresní dodání na výslovné přání spotřebitele . Mělo by být možné vrátit peníze jakýmkoli způsobem platby za předpokladu, že se jedná o zákonné platidlo v členském státě, v němž spotřebitel platbu přijme. Vrácení peněz proto nemůže probíhat formou poukázek nebo dobropisu.

Pozměňovací návrh 230

Návrh směrnice Bod odůvodnění 32

(32) Aby obchodník nemusel vracet platby spotřebiteli, který zboží nevrátil, měl by mít spotřebitel povinnost odeslat zboží zpět nejpozději do 14 dní poté, co obchodníka informoval o svém rozhodnutí odstoupit od smlouvy. (32) Aby obchodník nemusel vracet platby spotřebiteli, který zboží nevrátil, měl by mít spotřebitel povinnost odeslat zboží zpět nejpozději do 14 dní poté, co obchodníka informoval o svém rozhodnutí odstoupit od smlouvy. Obchodník by měl obdobně být oprávněn podnítit vrácení platby tím, že spotřebitel musí nejprve prokázat, že zboží odeslal zpět.

Pozměňovací návrh 231

Návrh směrnice Bod odůvodnění 33

(33) Z práva odstoupit od smlouvy by měly existovat určité výjimky, například v situacích, kdy právo odstoupit od smlouvy není vzhledem k povaze výrobku účelné. To se týká například vína, které bylo dodáno až po dlouhé době od uzavření smlouvy spekulativní povahy a jehož cena závisí na kolísání cen na trhu („vin en primeur“). (33) Z práva odstoupit od smlouvy by měly existovat určité výjimky, například v situacích, kdy právo odstoupit od smlouvy není vzhledem k povaze výrobku účelné a uplatnění tohoto práva obchodníka nepřiměřeně poškodí . To se týká zejména potravin a jiného zboží, na které jsou kladeny vysoké hygienické nároky nebo které rychle podléhá zkáze, například vína, které bylo dodáno až po dlouhé době od uzavření smlouvy spekulativní povahy a jehož cena závisí na kolísání cen na trhu („vin en primeur “). Z práva na odstoupení od smlouvy by měly být vyňaty i některé jiné druhy zboží a služeb, jejichž cena závisí na kolísání cen na trhu, například komodity, jako je topný olej.

Pozměňovací návrh 28

Návrh směrnice Bod odůvodnění 34

(34) Kromě toho v případě smluv o poskytování služeb uzavřených na dálku, jejichž plnění začíná během lhůty pro odstoupení od smlouvy (např. datové soubory stažené uživatelem během této doby), by nebylo správné povolit uživateli odstoupit od smlouvy poté, co této služby již plně nebo částečně využil. Proto by spotřebitel měl ztratit své právo odstoupit od smlouvy v okamžiku, kdy s jeho předchozím výslovným souhlasem začíná plnění smlouvy. (34) Kromě toho v případě smluv o poskytování služeb uzavřených na dálku nebo mimo obchodní prostory , jejichž plnění začíná během lhůty pro odstoupení od smlouvy (např. datové soubory stažené uživatelem během této doby), by nebylo správné povolit uživateli odstoupit od smlouvy poté, co této služby již plně nebo částečně využil. Proto by spotřebitel měl ztratit své právo odstoupit od smlouvy v okamžiku, kdy s jeho předchozím výslovným souhlasem začíná plnění smlouvy , a to za předpokladu, že takový souhlas představuje informovaný souhlas, tedy že spotřebitel byl informován o důsledcích své volby s ohledem na ztrátu svého práva odstoupit od smlouvy .

Pozměňovací návrh 29

Návrh směrnice Bod odůvodnění 37

(37) Z důvodu zjednodušení a právní jistoty by se právo odstoupit od smlouvy mělo vztahovat na všechny typy smluv uzavřených mimo obchodní prostory, kromě případu, kdy nastanou přesně definované okolnosti, které lze snadno prokázat. Proto by se právo odstoupit od smlouvy nemělo vztahovat na naléhavé opravy u spotřebitele doma, kdy by toto právo odstoupit od smlouvy nebylo slučitelné s nouzovou situací, a ani na donáškové služby poskytované supermarkety, které spotřebitelům umožňují vybrat si potraviny, nápoje a jiné zboží určené pro běžnou spotřebu v domácnosti na internetových stránkách supermarketu a nechat si je doručit až domů. V tomto případě se jedná o zboží, které není drahé a které spotřebitelé kupují pravidelně pro svou každodenní spotřebu nebo každodenní použití v domácnosti, a proto by se na ně nemělo vztahovat právo odstoupit od smlouvy. Hlavní problémy, se kterými se spotřebitelé setkávají, a hlavním zdrojem konfliktů s obchodníky jsou otázky týkající se dodání zboží, mimo jiné případy, kdy se zboží během přepravy ztratí nebo poškodí, a případy pozdního nebo neúplného dodání. Proto je vhodné objasnit a harmonizovat vnitrostátní pravidla týkající se dodání a přenosu rizika. (37) Z důvodu zjednodušení a právní jistoty by se právo odstoupit od smlouvy mělo vztahovat na všechny typy smluv uzavřených na dálku a mimo obchodní prostory, kromě případu, kdy nastanou přesně definované okolnosti, které lze snadno prokázat.

Pozměňovací návrh 30

Návrh směrnice Bod odůvodnění 37 a (nový)

(37a) Hlavní problémy spotřebitelů a jejich konflikty s obchodníky většinou souvisejí s dodáním zboží, jako v případech, kdy se zboží během přepravy ztratí nebo poškodí, či v případech opožděných nebo neúplných dodávek. Proto je vhodné harmonizovat vnitrostátní předpisy týkající se dodání zboží a přenosu rizika.

Pozměňovací návrh 31

Návrh směrnice Bod odůvodnění 37 b (nový)

(37b) Jestliže obchodník nesplnil svou povinnost dodat zboží, měl by ho spotřebitel na trvalém nosiči vyzvat k provedení dodávky ve lhůtě nejméně sedmi dnů a sdělit mu svůj úmysl odstoupit od smlouvy, pokud dodávka nebude provedena. Pokud obchodník neučinil do ukončení platnosti dané lhůty patřičná opatření, měla by se smlouva považovat ze strany spotřebitele za vypovězenou. Aniž jsou dotčena práva spotřebitele na odškodnění, měl by mít v případě již provedené platby nárok na vrácení peněz během sedmi dnů od odstoupení od smlouvy. Za účelem zajištění větší míry ochrany spotřebitelů by měly mít členské státy možnost přijímat či ponechat v platnosti určitá ustanovení vlastních právních předpisů.

Pozměňovací návrh 32

Návrh směrnice Bod odůvodnění 38

(38) Pokud jde o prodej zboží spotřebitelům, dodání zboží probíhá různým způsobem. Pouze pravidlo, z nějž lze učinit libovolnou výjimku, umožní flexibilitu nutnou pro zohlednění různých možností. Spotřebitel by měl být chráněn před rizikem ztráty nebo poškození zboží, k nimž došlo během přepravy, kterou zařídil nebo provedl obchodník. Nové pravidlo o přenosu rizika by se nemělo použít v případě, kdy se spotřebitel nepřiměřeně zpozdí s převzetím zboží (například když si nevyzvedne zboží na poště ve lhůtě, kterou pošta stanovila). Za těchto okolností by měl po termínu dodání dohodnutém s obchodníkem nést riziko ztráty nebo poškození zboží spotřebitel. (38) Pokud jde o prodej zboží spotřebitelům, dodání zboží probíhá různým způsobem : buď okamžitě, nebo k pozdějšímu datu. Jestliže se strany nedohodly na konkrétní dodací lhůtě, měl by obchodník dodat zboží co nejdříve, v každém případě nejpozději třicet dní od uzavření smlouvy. Spotřebitel by měl být chráněn před rizikem ztráty nebo poškození zboží, k nimž došlo během přepravy, kterou zařídil nebo provedl obchodník. Nové pravidlo o přenosu rizika by se nemělo použít v případě, kdy se spotřebitel nepřiměřeně zpozdí s převzetím zboží (například když si nevyzvedne zboží na poště ve lhůtě, kterou pošta stanovila). Za těchto okolností by měl po termínu dodání dohodnutém s obchodníkem nést riziko ztráty nebo poškození zboží spotřebitel.

Pozměňovací návrh 33

Návrh směrnice Bod odůvodnění 38 a (nový)

(38a) U mnohých obchodů spotřebitelé nemají dostatečnou možnost výběru, pokud jde o způsob platby, nebo je jim účtován poplatek, pokud některý z nabízených způsobů odmítnou. Tuto situaci je potřeba zohlednit v ustanovení, které by zajistilo, že obchodník spotřebiteli nabídne různé způsoby platby, jež budou v případě smluv uzavíraných na dálku zahrnovat elektronické i jiné způsoby platby. Takovým příkladem jiného systému placení by byla možnost vytisknout objednávku z internetových stránek obchodníka, která by byla následně zaplacena v hotovosti v bance nebo na jakémkoli jiném kontaktním místě obchodníka.

Pozměňovací návrh 34

Návrh směrnice Bod odůvodnění 39

(39) Obchodník by měl být odpovědný spotřebiteli, jestliže je zboží v rozporu se smlouvou. Mělo by se předpokládat, že zboží je v souladu se smlouvou tehdy, pokud splňuje určité podmínky, zejména pokud jde o jeho kvalitu. Kvalita a provedení, které může spotřebitel rozumně očekávat, závisejí mimo jiné i na tom, zda je zboží nové nebo použité, a rovněž na předpokládané životnosti zboží. (39) Obchodník by měl být odpovědný spotřebiteli, jestliže je zboží v rozporu se smlouvou. Mělo by se předpokládat, že zboží je v souladu se smlouvou tehdy, pokud splňuje určité podmínky, zejména pokud jde o jeho kvalitu a množství . Kvalita a provedení, které může spotřebitel rozumně očekávat, závisejí mimo jiné i na tom, zda je zboží nové nebo použité, a rovněž na předpokládané životnosti zboží. V případech dodání jiného než objednaného zboží nebo dodání menšího množství zboží, než bylo objednáno, by se mělo předpokládat, že zboží není v souladu se smlouvou.

Pozměňovací návrh 35

Návrh směrnice Bod odůvodnění 40

(40) Jestliže je zboží v rozporu se smlouvou, měl by mít spotřebitel v první řadě možnost požádat obchodníka o opravu nebo výměnu zboží za jiné dle uvážení obchodníka, pokud obchodník neprokáže, že uvedená náprava je nepřípustná, nemožná nebo by pro něj představovala nepřiměřenou zátěž. Zátěž obchodníka by měla být určena objektivně s přihlédnutím k nákladům vzniklým obchodníkovi při nápravě rozporu se smlouvou, k hodnotě zboží a závažnosti rozporu se smlouvou. Nedostatek náhradních dílů by neměl představovat oprávněný důvod pro to, že obchodník v rozumné lhůtě či bez nepřiměřené zátěže neprovedl nápravu rozporu se smlouvou. (40) Nejprve by měl spotřebitel mít možnost požadovat u obchodníka opravu zboží nebo jeho nahrazení, ledaže by se taková náprava nedala provést nebo by byla nepřiměřená. Mělo by se objektivně posoudit, zda je takové zjednání nápravy nepřiměřené, či nikoli. Nepřiměřené by mělo být takové zjednání nápravy, které v porovnání s jinými formami přináší nepřiměřené náklady. Při zjišťování, zda se jedná o nepřiměřené náklady, bude rozhodující, zda by náklady na zjednání takové nápravy byly jednoznačně vyšší než náklady na zjednání jiné formy nápravy.

Pozměňovací návrh 36

Návrh směrnice Bod odůvodnění 41

(41) Spotřebitel by neměl nést žádné náklady související s nápravou rozporu se smlouvou, zejména výdaje na poštovné, práci a materiál. Kromě toho by spotřebitel neměl platit obchodníkovi náhradu za používání vadného zboží. (41) Spotřebitel by neměl nést žádné náklady související s nápravou rozporu se smlouvou, zejména výdaje na poštovné, práci a materiál. Kromě toho by spotřebitel neměl platit obchodníkovi náhradu za používání vadného zboží. V souladu s ustanoveními příslušných právních předpisů členských států by měl mít spotřebitel možnost požadovat náhradu za škodu vzniklou v důsledku rozporu se smlouvou, kdy obchodník nezjednal nápravu. Umožňují-li to právní předpisy členských států, mělo by být možné, aby způsoby náhrady obsahovaly i možnost nepeněžité náhrady.

Pozměňovací návrh 37

Návrh směrnice Bod odůvodnění 42

(42) Pokud obchodník odmítl rozpor se smlouvou napravit nebo se o to více než jednou bez úspěchu pokusil, měl by mít spotřebitel nárok na to, aby si sám zvolil jakoukoli dostupnou nápravu. Odmítnutí obchodníka může být explicitní nebo implicitní, přičemž implicitním odmítnutím se rozumí situace, kdy obchodník nereaguje na žádost spotřebitele o nápravu rozporu se smlouvou nebo ji ignoruje . (42) Spotřebitel by měl mít nárok na to, aby si sám zvolil jakoukoli dostupnou nápravu , pokud nemá nárok na opravu nebo výměnu zboží . Členské státy by měly mít možnost přijmout nebo ponechat v platnosti vlastní právní předpisy o svobodné volbě možností nápravy při rozporu zboží se smlouvou , aby byla zajištěna vyšší úroveň ochrany spotřebitele .

Pozměňovací návrh 38

Návrh směrnice Bod odůvodnění 42 a (nový)

(42a) Je potřeba stanovit, že odpovědnost obchodníka může být v určitých případech dána i v případě rozporu se smlouvou, který existuje již v okamžiku přechodu rizika na spotřebitele, ačkoli se tento rozpor projeví až následně.

Pozměňovací návrh 39

Návrh směrnice Bod odůvodnění 42 b (nový)

(42b) Je-li obchodník jakožto konečný prodejce odpovědný vůči spotřebiteli v důsledku jednání nebo opomenutí výrobce, mělo by být zajištěno, aby obchodník jakožto konečný prodejce mohl uplatnit postih proti ručiteli nebo ručitelům ve smluvním řetězci. Za tímto účelem by měly vnitrostátní předpisy členských států stanovit osobu ručitele a také postup a podmínky uplatňování postihu.

Pozměňovací návrh 40

Návrh směrnice Bod odůvodnění 42 c (nový)

(42c) Spotřebiteli by měla být dána pro případ rozporu se smlouvou dvouletá záruční lhůta. Není-li prokázán opak, mělo by se v jeho prospěch mít za to, že rozpor se smlouvou, který se objevil v průběhu šesti měsíců po přenosu rizika na spotřebitele, existoval již v okamžiku tohoto přenosu. Členské státy by měly mít možnost přijmout nebo ponechat v platnosti vnitrostátní právní předpisy týkající se záručních lhůt a doby trvání obrácení důkazního břemene nebo zvláštní pravidla pro značné rozpory se smlouvou, které se projeví po uplynutí záruční lhůty, aby byla zajištěna vyšší úroveň ochrany spotřebitele.

Pozměňovací návrh 41

Návrh směrnice Bod odůvodnění 43

(43) Směrnice 1999/44/ES umožnila členským státům stanovit lhůtu alespoň dvou měsíců, během níž měl spotřebitel obchodníkovi oznámit jakýkoli rozpor se smlouvou. Odlišné prováděcí předpisy tvoří překážky obchodu. Proto je nezbytné odstranit tuto regulatorní možnost a vytvořit větší právní jistotu tím, že spotřebitelé budou mít povinnost informovat obchodníka o rozporu se smlouvou do dvou měsíců od jeho zjištění. vypouští se

Pozměňovací návrh 42

Návrh směrnice Bod odůvodnění 44

(44) Někteří obchodníci nebo výrobci nabízejí spotřebitelům obchodní záruky. Za účelem zajištění toho, aby spotřebitel nebyl klamán, by obchodní záruky měly obsahovat určité informace, mimo jiné dobu jejich platnosti, místní působnost a prohlášení, že obchodní zárukou nejsou dotčena práva spotřebitele. (44) Někteří obchodníci nebo výrobci nabízejí spotřebitelům obchodní záruky. Za účelem zajištění toho, aby spotřebitel nebyl klamán, by obchodní záruky měly obsahovat určité informace, mimo jiné dobu jejich platnosti, místní působnost a prohlášení, že obchodní zárukou nejsou dotčena zákonná práva spotřebitele stanovená v rámci platné vnitrostátní právní úpravy, ani práva stanovená v této směrnici .

Pozměňovací návrh 43

Návrh směrnice Bod odůvodnění 45 a (nový)

(45a) Harmonizované regulační aspekty se týkají pouze smluv uzavřených mezi obchodníky a spotřebiteli. Ustanoveními o nepřiměřených smluvních podmínkách by proto neměly být dotčeny vnitrostátní právní předpisy v oblasti pracovních smluv, smluv týkajících se dědického práva, smluv týkajících se rodinného práva a smluv týkajících se zřizování a organizace společností nebo dohod o partnerství a také smluv v oblasti cenných papírů.

Pozměňovací návrh 44

Návrh směrnice Bod odůvodnění 46

(46) Ustanovení o nepřiměřených smluvních podmínkách by se nemělo vztahovat na smluvní podmínky, které přímo nebo nepřímo odrážejí závazná právní ustanovení členských států, která jsou v souladu s právem Společenství . Podobně podmínky, které odrážejí zásady nebo ustanovení mezinárodních úmluv, jejichž stranami jsou členské státy nebo Společenství , zejména v oblasti dopravy, by neměly být podrobeny zkoušce nepřiměřenosti. (46) Ustanovení o nepřiměřených smluvních podmínkách by se nemělo vztahovat na smluvní podmínky, které přímo nebo nepřímo odrážejí statutární, regulační nebo veřejně politická ustanovení členských států, která jsou v souladu s právem Unie . Smluvní podmínky by měly obdobně odrážet zásady a ustanovení Listiny základních práv Evropské unie. Podmínky, které odrážejí zásady nebo ustanovení mezinárodních úmluv, jejichž stranami jsou členské státy nebo Unie , zejména v oblasti dopravy, by neměly být podrobeny zkoušce nepřiměřenosti.

Pozměňovací návrh 45

Návrh směrnice Bod odůvodnění 47

(47) Spotřebitelské smlouvy by měly být vyhotoveny v jasném a srozumitelném jazyce a měly by být čitelné . Obchodníci by měli mít možnost volby, pokud jde o druh nebo velikost písma, které použijí pro vyhotovení smluvních podmínek. Spotřebiteli by mělo být umožněno si podmínky přečíst před uzavřením smlouvy, a to tím způsobem, že mu jsou na požádání poskytnuty (v případě smluv uzavíraných v obchodních prostorách) nebo mu jsou dány k dispozici jiným způsobem (např. na internetových stránkách obchodníka, v případě smluv uzavíraných na dálku) nebo jsou standardní podmínky připojeny k objednávkovému formuláři (v případě smluv uzavíraných mimo obchodní prostory). Obchodník by měl požadovat výslovný souhlas spotřebitele pro každou dodatečnou platbu kromě úhrady za hlavní smluvní závazek obchodníka. Mělo by být zakázáno podsouvat spotřebiteli souhlas prostřednictvím systémů s možností volby, jako jsou předem zaškrtnutá políčka u internetových transakcí. (47) Všechny smluvní podmínky by měly být formulovány jasným a srozumitelným způsobem. Mají-li smluvní podmínky písemnou formu, měly by být vždy formulovány jasným a srozumitelným jazykem . Obchodníci by měli mít možnost volby, pokud jde o druh nebo velikost písma, které použijí pro vyhotovení smluvních podmínek. Spotřebiteli by mělo být umožněno si podmínky přečíst před uzavřením smlouvy, a to tím způsobem, že mu jsou na požádání poskytnuty (v případě smluv uzavíraných v obchodních prostorách) nebo mu jsou dány k dispozici jiným způsobem (např. na internetových stránkách obchodníka, v případě smluv uzavíraných na dálku) nebo jsou standardní podmínky připojeny k objednávkovému formuláři (v případě smluv uzavíraných mimo obchodní prostory). Obchodník by měl požadovat výslovný souhlas spotřebitele s každou dodatečnou platbou kromě úhrady za hlavní smluvní závazek obchodníka. Mělo by být zakázáno podsouvat spotřebiteli souhlas prostřednictvím systémů s možností volby, jako jsou předem zaškrtnutá políčka u internetových transakcí.

Pozměňovací návrh 46

Návrh směrnice Bod odůvodnění 47 a (nový)

(47a) Obchodníci by měli mít možnost volby, pokud jde o způsob, který použijí pro sdělení smluvních podmínek, například druh nebo velikost písma použité pro vyhotovení smluvních podmínek. Členské státy by neměly stanovovat žádné požadavky, pokud jde o vzhled těchto podmínek, s výjimkou požadavků zohledňujících zdravotně postižené osoby nebo pokud zboží a služby mohou představovat zvláštní zdravotní a bezpečnostní riziko pro spotřebitele nebo třetí osoby. Členské státy mohou rovněž usilovat o uložení dodatečných požadavků tam, kde s ohledem na vlastní složitost smluv na dodávku zboží nebo poskytnutí služeb existuje riziko poškození zákazníka včetně problémů spojených s hospodářskou soutěží v daném odvětví. To se může vztahovat například na smlouvy týkající se poskytování finančních služeb, dodávek plynu, elektřiny a vody, telekomunikačních služeb a nabývání nemovitostí. Nevztahuje se to však na formální požadavky členských států týkající se uzavření smlouvy nebo dalších formálních požadavků, jako je například jazyk podmínek, požadavky na jejich obsah nebo formulace některých smluvních podmínek pro specifická odvětví. Tato směrnice by neměla harmonizovat jazykové požadavky na spotřebitelské smlouvy. Členské státy by proto měly mít možnost ponechat v platnosti jazykové požadavky vztahující se na smluvní podmínky nebo je do svých právních předpisů zavést.

Pozměňovací návrh 47

Návrh směrnice Bod odůvodnění 49

(49) Pro účely této směrnice by neměla být posuzována ani přiměřenost podmínek, které se týkají hlavního předmětu smlouvy, ani poměr kvality a ceny dodaného zboží nebo poskytnutých služeb, pouze v případě, pokud tyto podmínky neodpovídají požadavkům na transparentnost. K hlavnímu předmětu smlouvy a k poměru kvality a ceny by však mělo být přihlédnuto při posuzování přiměřenosti jiných podmínek. Například v pojistných smlouvách by předmětem takového posouzení neměly být podmínky, které jasně definují nebo vymezují pojištěné riziko a závazek pojišťovatele, protože se tato omezení berou v úvahu při výpočtu pojistné prémie, kterou platí spotřebitel. (49) Pro účely této směrnice by neměla být posuzována ani přiměřenost podmínek, které se týkají hlavního předmětu smlouvy, ani poměr kvality a ceny dodaného zboží nebo poskytnutých služeb, pouze v případě, že tyto podmínky neodpovídají požadavkům na transparentnost. K hlavnímu předmětu smlouvy a k poměru kvality a ceny by však mělo být přihlédnuto při posuzování přiměřenosti jiných podmínek. Například v pojistných smlouvách by předmětem takového posouzení neměly být podmínky, které jasně definují nebo vymezují pojištěné riziko a závazek pojišťovatele, protože se tato omezení berou v úvahu při výpočtu pojistné prémie, kterou platí spotřebitel. Tato výjimka se nevztahuje na předpokládanou úhradu doplňkových či podmíněných poplatků pro obchodníka, které byly stanoveny ve smlouvě, včetně poplatků a plateb za porušení některé z podmínek smlouvy, jež by měly plně podléhat zkoušce přiměřenosti.

Pozměňovací návrh 48

Návrh směrnice Bod odůvodnění 50

(50) Za účelem zajištění právní jistoty a lepšího fungování vnitřního trhu by směrnice měla obsahovat dva seznamy nepřiměřených podmínek. Příloha II obsahuje seznam podmínek, jež by za všech okolností měly být považovány za nepřiměřené. Příloha III obsahuje seznam podmínek, jež by měly být považovány za nepřiměřené, pokud obchodník neprokáže opak. Tytéž seznamy by měly platit ve všech členských státech. (50) Za účelem zajištění právní jistoty a lepšího fungování vnitřního trhu by směrnice měla obsahovat dva demonstrativní seznamy nepřiměřených podmínek. Příloha II obsahuje seznam podmínek, jež by za všech okolností měly být považovány za nepřiměřené. Příloha III obsahuje seznam podmínek, jež by měly být považovány za nepřiměřené, pokud obchodník neprokáže opak.

Pozměňovací návrh 49

Návrh směrnice Bod odůvodnění 51

(51) Opatření nutná pro provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi. vypouští se

Pozměňovací návrh 50

Návrh směrnice Bod odůvodnění 52

(52) Zejména by Komisi měla být svěřena pravomoc změnit přílohy II a III o smluvních podmínkách, které mají být považovány za nepřiměřené. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. vypouští se

Pozměňovací návrh 51

Návrh směrnice Bod odůvodnění 53

(53) Komise by měla své pravomoci ke změně příloh II a III využít pro zajištění jednotného provádění pravidel o nepřiměřených podmínkách tak, že uvedené přílohy doplní o smluvní podmínky, jež by za všech okolností měly být považovány za nepřiměřené, nebo jež by měly být považovány za nepřiměřené, pokud obchodník neprokáže opak. vypouští se

Pozměňovací návrh 52

Návrh směrnice Bod odůvodnění 55 a (nový)

(55a) Členské státy by měly zajistit, aby jejich vnitrostátní orgány v potřebné míře spolupracovaly se sítí evropských spotřebitelských center (ESC) s cílem reagovat na přeshraniční případy, zejména na žádosti projednávané v evropských spotřebitelských centrech.

Pozměňovací návrh 53

Návrh směrnice Bod odůvodnění 60

(60) Evropská komise bude hledat nejvhodnější způsob, jak zajistit, aby všichni spotřebitelé byli informováni o svých právech v místě prodeje. (60) Komise bude po konzultaci s členskými státy a zainteresovanými stranami hledat nejvhodnější způsob, jak zajistit, aby všichni spotřebitelé a obchodníci byli informováni o svých právech v místě prodeje. Komise by měla využít zejména prostředky, které nabízejí nástroje informační a komunikační technologie a veřejné sdělovací prostředky.

Pozměňovací návrh 54

Návrh směrnice Bod odůvodnění 61 a (nový)

(61a) Měl by být stanoven postup vzájemného hodnocení, v jehož rámci musejí členské státy v průběhu lhůty pro provedení této směrnice ve vlastních právních předpisech nejprve provést přezkum svých právních předpisů s cílem určit, která přísnější ustanovení, jež jsou v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie, budou v jejich vnitrostátním právu ponechána v platnosti nebo přijata s cílem zajistit vyšší úroveň ochrany spotřebitelů. Členské státy by měly do konce lhůty pro provedení této směrnice ve vnitrostátních předpisech vypracovat zprávu o výsledcích tohoto přezkumu. Komise by měla každou zprávu předat všem ostatním členským státům a příslušným zainteresovaným stranám. Členské státy a Evropský parlament by poté měly šest měsíců na to, aby předložily své připomínky k těmto zprávám. Komise by měla nejpozději jeden rok po uplynutí lhůty pro provedení této směrnice v právních předpisech členských států a poté každé tři roky vypracovat zprávu, která by případně obsahovala legislativní návrhy. Při vytváření společné metodiky by Komise měla být členským státům v případě potřeby nápomocna.

Pozměňovací návrh 55

Návrh směrnice Bod odůvodnění 61 b (nový)

(61b) Pro zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitelů ve všech členských státech by měly být osoby a organizace, které mají oprávněný zájem na ochraně spotřebitelů, nabádány k tomu, aby informovaly členské státy a Komisi o svých hodnoceních a aby vydávaly nezávazná doporučení, která by mohla být zohledněna v rámci přezkumu této směrnice.

Pozměňovací návrh 56

Návrh směrnice Bod odůvodnění 63

(63) Je vhodné provést přezkum této směrnice, pokud budou zjištěny nějaké překážky pro vnitřní trh. Přezkum by mohl vést k návrhu Komise na změnu této směrnice, který by mohl zahrnovat změny jiných právních předpisů týkajících se ochrany spotřebitele, které odrážejí závazek vyplývající ze strategie spotřebitelské politiky Komise, jímž je přezkum stávajícího acquis s cílem dosáhnout vysoké společné úrovně ochrany spotřebitele. vypouští se

Pozměňovací návrh 57

Návrh směrnice Článek 1

Účelem této směrnice je přispět k řádnému fungování vnitřního trhu a dosáhnout vysoké úrovně ochrany spotřebitele sblížením určitých aspektů právních a správních předpisů členských států týkajících se smluv mezi spotřebiteli a obchodníky. Účelem této směrnice je dosáhnout vysoké úrovně ochrany spotřebitele a přispět k řádnému fungování vnitřního trhu sblížením určitých aspektů právních a správních předpisů členských států týkajících se smluv mezi spotřebiteli a obchodníky.

Pozměňovací návrh 59

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 1

(1) „spotřebitelem“ se rozumí fyzická osoba, která ve smlouvách, na které se vztahuje tato směrnice, jedná za účelem, který nelze považovat za její živnost, podnikání, řemeslo nebo povolání; (1) „spotřebitelem“ se rozumí fyzická osoba, která ve smlouvách, na které se vztahuje tato směrnice, jedná za účelem, který nelze v první řadě považovat za její živnost, podnikání, řemeslo nebo povolání .

Členské státy mohou ponechat v platnosti nebo rozšířit uplatňování této směrnice na právnické či fyzické osoby, které nejsou „spotřebiteli“ ve smyslu této směrnice ;

Pozměňovací návrh 60

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 2

(2) „obchodníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která ve smlouvách, na které se vztahuje tato směrnice, jedná za účelem, který lze považovat za její obchodní nebo výrobní činnost, řemeslo nebo povolání, a kdokoli, kdo jedná jménem obchodníka nebo v jeho zastoupení ; (2) „obchodníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která nehledě na to, zda je v soukromém či veřejném vlastnictví jedná za účelem, který lze považovat za její obchodní nebo výrobní činnost, řemeslo nebo povolání, a kdokoli, kdo s ohledem na smlouvy, na něž se vztahuje tato směrnice, jedná jménem obchodníka;

Pozměňovací návrh 61

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 2 a (nový)

(2a) „zbožím“ se rozumějí veškeré hmotné movité předměty a veškeré nehmotné předměty, které lze použít způsobem rovným fyzickému vlastnictví, s výjimkou zboží prodávaného na základě výkonu rozhodnutí nebo jiných soudních opatření. Za zboží v tomto smyslu se považuje také voda, plyn a elektřina, jsou-li prodávány v omezeném objemu nebo v určitém množství;

Pozměňovací návrh 62

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 2 b (nový)

(2b) „zbožím vyrobeným podle požadavků spotřebitele“ se rozumí veškeré zboží, které není prefabrikováno a o jehož konečné podobě rozhoduje individuální výběr nebo požadavky spotřebitele;

Pozměňovací návrh 63

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 3

(3) „kupní smlouvou“ se rozumí jakákoli smlouva o prodeji zboží obchodníkem spotřebiteli, včetně smlouvy se smíšeným účelem, jejímž předmětem je jak zboží, tak služby; vypouští se

Pozměňovací návrh 64

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 4

(4) „zbožím“ se rozumí veškeré hmotné movité předměty, s výjimkou: a) zboží, které se prodává na základě výkonu rozhodnutí nebo jiných soudních opatření; b) vody a plynu, nejsou-li prodávány v omezeném objemu nebo v určitém množství; c) elektřiny; vypouští se

Pozměňovací návrh 65

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 5

(5) „ smlouvou o poskytování služeb “ se rozumí jakákoli smlouva jiná než kupní smlouva, jejímž předmětem je poskytnutí služby obchodníkem spotřebiteli; (5) „ službou “ se rozumí jakákoli práce či služba, kterou obchodník vykonává či poskytuje spotřebiteli za úhradu ;

Pozměňovací návrh 66

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 5 a (nový)

( 5a ) „kupní smlouvou“ se rozumí jakákoli smlouva, jejímž prostřednictvím obchodník v souladu s platným vnitrostátním právem zajistí spotřebiteli vlastnictví určitého zboží nebo se zavazuje k tomu, že spotřebiteli zajistí vlastnictví určitého zboží, a jejímž prostřednictvím se spotřebitel zavazuje k zaplacení dohodnuté ceny. Pro účely této směrnice se za kupní smlouvy považují také smlouvy o dodání zboží, které je ještě nutno zhotovit nebo vyrobit;

Pozměňovací návrh 67

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 5 b (nový)

(5b) „smíšenou smlouvou“ se rozumí jakákoli smlouva obsahující zároveň prvky kupní smlouvy i smlouvy o poskytování služeb;

Pozměňovací návrh 68

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 6

(6) „smlouvou uzavřenou na dálku“ se rozumí jakákoli kupní smlouva nebo smlouva o poskytování služeb, kdy obchodník k uzavření smlouvy použije výhradně jeden nebo několik komunikačních prostředků na dálku; (6) „smlouvou uzavřenou na dálku“ se rozumí jakákoli smlouva mezi obchodníkem a spotřebitelem o dodání zboží nebo poskytnutí služby, která byla uzavřena v rámci organizovaného systému prodeje či poskytování služeb na dálku a při jejímž uzavření nejsou obchodník a spotřebitel současně fyzicky přítomni, nýbrž používají výhradně jeden nebo několik prostředků komunikace na dálku;

Pozměňovací návrh 69

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 7

(7) „prostředky komunikace na dálku“ se rozumí jakékoli prostředky, které mohou být použity k uzavření smlouvy mezi obchodníkem a spotřebitelem bez jejich současné fyzické přítomnosti; vypouští se

Pozměňovací návrh 70

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 8

(8) „smlouvou uzavřenou mimo obchodní prostory“ se rozumí: (8) „smlouvou uzavřenou mimo obchodní prostory“ se rozumí jakákoli smlouva uzavřená mezi obchodníkem a spotřebitelem o dodání zboží nebo poskytnutí služby :

a) jakákoli kupní smlouva nebo smlouva o poskytování služeb uzavřená mimo obchodní prostory za současné fyzické přítomnosti obchodníka a spotřebitele nebo jakákoli kupní smlouva nebo smlouva o poskytování služeb, pro kterou byla předložena nabídka spotřebitelem za stejných okolností, nebo a) která je uzavřena mimo obchodní prostory za současné fyzické přítomnosti obchodníka a spotřebitele nebo

aa) pro kterou spotřebitel předložil nabídku za současné fyzické přítomnosti obchodníka i spotřebitele mimo obchodní prostory nebo

b) jakákoli kupní smlouva nebo smlouva o poskytování služeb, která byla uzavřena v obchodních prostorách, avšak byla sjednána mimo obchodní prostory za současné fyzické přítomnosti obchodníka a spotřebitele; b) jejíž hlavní prvky byly dojednány v průběhu zájezdu, volnočasové akce nebo při předváděcí akci, kterou zorganizoval obchodník mimo obchodní prostory za současné fyzické přítomnosti obchodníka a spotřebitele , přičemž cílem takového zájezdu, volnočasové akce nebo předváděcí akce je uzavřít následně smlouvu v obchodních prostorách ;

Pozměňovací návrh 71

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 9 – písm. b

b) stánky na trhu a veletržní stánky , kde obchodník provozuje svou činnost pravidelně nebo dočasně; b) stánky na trhu, kde obchodník provozuje svou činnost pravidelně nebo dočasně;

Pozměňovací návrh 72

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 12

(12) „produktem“ se rozumí zboží nebo služby včetně nemovitostí, práv a závazků; vypouští se

Pozměňovací návrh 73

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 14

(14) „náležitou profesionální péčí“ se rozumí úroveň zvláštních dovedností a péče, kterou lze od obchodníka ve vztahu ke spotřebiteli rozumně očekávat a která odpovídá poctivým obchodním praktikám a/nebo obecné zásadě dobré víry v oblasti obchodníkovy činnosti; vypouští se

Pozměňovací návrh 74

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 15

(15) „dražbou“ se rozumí způsob prodeje, kdy obchodník nabízí zboží nebo služby prostřednictvím konkurenčního nabídkového řízení, jež může zahrnovat použití prostředků komunikace na dálku, a osoba, která podá nejvyšší nabídku, je zavázána k nákupu zboží nebo služeb. Transakce uzavřená na základě nabídky s pevně stanovenou cenou není dražbou, a to ani v případě, že spotřebitel má možnost uzavřít ji prostřednictvím nabídkového řízení; vypouští se

Pozměňovací návrh 75

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 16

(16) „veřejnou dražbou“ se rozumí způsob prodeje, kdy obchodník nabízí zboží spotřebitelům , kteří se dražby osobně účastní nebo je jim dána možnost se jí osobně účastnit, prostřednictvím konkurenčního nabídkového řízení prováděného dražitelem, a osoba, která podá nejvyšší nabídku, je zavázána k nákupu zboží ; (16) „veřejnou dražbou“ se rozumí způsob prodeje, kdy obchodník nabízí zboží nebo službu spotřebitelům během akce, jíž se může fyzicky účastnit veřejnost, prostřednictvím transparentního konkurenčního nabídkového řízení prováděného třetí osobou ( dražitelem ) , která za úplatu jedná jako zástupce obchodníka ; v dražbě se zvyšující se cenou získá zboží nebo službu spotřebitel, který učinil nejvyšší nabídku, nebo osoba vystupující jeho jménem. V dražbě s klesající cenou získává zboží nebo službu spotřebitel, který okamžitě a jako první prohlásí, že dané zboží nebo službu kupuje za uvedenou cenu, nebo osoba vystupující jeho jménem;

Pozměňovací návrh 76

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 17

(17) „výrobcem“ se rozumí výrobce zboží, dovozce zboží na území Společenství nebo jakákoli jiná osoba, která se prohlásí za výrobce tím, že na zboží umístí své jméno, ochrannou známku nebo jiné rozlišovací označení; (17) „výrobcem“ se rozumí výrobce zboží, dovozce zboží na území Unie nebo jakákoli jiná osoba, která se prohlásí za výrobce tím, že na zboží umístí své jméno, ochrannou známku nebo jiné rozlišovací označení;

Pozměňovací návrh 77

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 18

(18) „obchodní zárukou“ se rozumí jakýkoli závazek obchodníka nebo výrobce (dále jen „poskytovatel záruky“) vůči spotřebiteli spočívající v tom, že mu vrátí zaplacenou cenu nebo že zboží vymění, opraví nebo zařídí jeho servis, pokud zboží neodpovídá údajům uvedeným v záručním listě nebo v příslušné reklamě dostupné v době uzavření smlouvy nebo před jejím uzavřením; (18) „obchodní zárukou“ se rozumí jakýkoli závazek obchodníka nebo výrobce (dále jen „poskytovatel záruky“) vůči spotřebiteli přesahující jeho záruční povinnosti vyplývající ze zákona a spočívající v tom, že mu vrátí zaplacenou cenu nebo že zboží vymění, opraví nebo zařídí jeho servis, pokud zboží neodpovídá údajům nebo jakékoli jiné okolnosti uvedené v záručním listě , která se netýká splnění zákonných podmínek, nebo v příslušné reklamě dostupné v době uzavření smlouvy nebo před jejím uzavřením;

Pozměňovací návrh 78

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 19

(19) „zprostředkovatelem“ se rozumí obchodník, který uzavírá smlouvu jménem spotřebitele nebo v jeho zastoupení; vypouští se

Pozměňovací návrh 79

Návrh směrnice Čl. 2 – bod 20

(20) „ doplňkovou smlouvou“ se rozumí smlouva , na základě níž získává spotřebitel zboží nebo služby , které jsou předmětem smlouvy uzavřené na dálku nebo smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory, a toto zboží nebo služby jsou poskytnuty obchodníkem nebo třetí stranou na základě ujednání mezi uvedenou třetí stranou a obchodníkem. (20) „ související smlouvou“ se rozumí jakákoli smlouva mezi obchodníkem a spotřebitelem o dodání zboží nebo poskytnutí služby :

a) která z objektivního hlediska tvoří obchodní celek se smlouvou uzavřenou na dálku nebo mimo obchodní prostory a

b) kdy je zboží dodáno nebo služby poskytovány obchodníkem nebo třetí osobou na základě ujednání mezi touto třetí osobou a obchodníkem.

Má se za to, že se jedná o obchodní celek, pokud zboží a služby poskytované v rámci související smlouvy souvisejí s plněním smlouvy uzavřené na dálku, příp. smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory nebo s používáním dodaného zboží či služby poskytnuté v rámci takovéto smlouvy uzavřené na dálku nebo mimo obchodní prostory.

Pozměňovací návrhy 80 a 232

Návrh směrnice Článek 3

1. Tato směrnice se použije za podmínek a v rozsahu uvedeném v jejích ustanoveních na kupní smlouvy a smlouvy o poskytování služeb uzavírané mezi obchodníkem a spotřebitelem. 1. Tato směrnice se použije za podmínek a v rozsahu uvedeném v jejích ustanoveních na smlouvy o dodání zboží nebo smlouvy o poskytování služeb a smlouvy se smíšeným účelem uzavírané mezi obchodníkem a spotřebitelem.

2. Tato směrnice se použije na finanční služby pouze tehdy, pokud jde o určité smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory, jak stanoví články 8 až 20, nepřiměřené smluvní podmínky, jak stanoví články 30 až 39, a obecná ustanovení, jak stanoví články 40 až 46, ve spojení s článkem 4 o úplné harmonizaci . 2. Touto směrnicí nejsou dotčeny právní předpisy Unie pro jednotlivá odvětví, jimiž se řídí smlouvy uzavřené mezi obchodníkem a spotřebitelem .

2a. Tato směrnice se nevztahuje na smlouvy týkající se:

a) sociálních služeb;

b) zdravotní péče, tj. zdravotnické služby, které zdravotničtí pracovníky poskytují pacientům za účelem vyšetření jejich zdravotního stavu, a udržení jejich zdravotního stavu nebo jejich uzdravení;

c) hazardních her, které zahrnují sázení peněžitých částek, včetně loterií, hazardních her v kasinech a sázkových her.

2b. Články 5 až 19 a článek 23a této směrnice se nevztahují na následující smlouvy:

a) smlouvy související s finančními službami;

b) smlouvy spadající do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES ze dne 23. září 2002 o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku (2)

3. Na smlouvy, které spadají do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/47/ES a směrnice Rady 90/314/EHS, se použijí pouze články 30 až 39 o právech spotřebitelů týkajících se nepřiměřených smluvních podmínek ve spojení s článkem 4 o úplné harmonizaci. 3. S výhradou odstavců 4 až 4c tohoto článku se články 9 až 19 vztahují na smlouvy uzavřené na dálku a smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory.

4. Články 5, 7, 9 a 11 nejsou dotčena ustanovení o požadavcích na informace obsažená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES. 4. Články 9 až 19 se nepoužijí na smlouvy uzavřené na dálku a smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory:

a) týkající se zakládání, nabývání či převádění práv k nemovitostem nebo ručení nemovitostí, nebo týkající se stavby či rozsáhlé rekonstrukce budovy nebo pronájmu budovy či bytu;

b) spadající do působnosti směrnice Rady 90/314/EHS ze dne 13. června 1990 o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy (3) nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/122/ES ze dne 14. ledna 2009 o ochraně spotřebitele ve vztahu k některým aspektům smluv o dočasném užívání ubytovacího zařízení (timeshare), o dlouhodobých rekreačních produktech, o dalším prodeji a o výměně (4) ;

c) jež jsou podle předpisů členských států uzavírány za spoluúčasti státního úředníka, který musí být ze zákona nezávislý a nestranný a musí prostřednictvím vyčerpávajícího právního prohlášení zajistit, že spotřebitel smlouvu uzavírá výhradně po zralé úvaze a s vědomím jejího právního dosahu.

4a. Články 9 až 19 se nevztahují na smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory, u nichž obchodník i spotřebitel plní své smluvní závazky okamžitě a platba, kterou má spotřebitel provést, nepřesahuje 40 EUR, jestliže jsou takovéto smlouvy vzhledem ke své povaze obvykle uzavírány mimo obchodní prostory. Členské státy mohou ve svých vnitrostátních právních předpisech stanovit nižší hodnotu této platby.

4b. Články 9 až 19 se nepoužijí na smlouvy uzavřené na dálku:

a) uzavřené při použití prodejních automatů nebo automatizovaných obchodních prostor;

b) uzavřené s provozovateli telekomunikací za použití veřejných placených telefonů, je-li jejich používání předmětem smlouvy, nebo pokud se týkají jednotlivých telefonních, internetových či faxových spojení navázaných spotřebitelem.

4c. Čl. 11 odst. 1b a články 12 až 19 se nepoužijí na smlouvy uzavřené na dálku o poskytování ubytovacích a přepravních služeb, pronájmu vozidel, stravovacích služeb nebo služeb pro volný čas v případě smluv, v nichž je stanoveno konkrétní datum nebo lhůta plnění.

4d. S výhradou odstavců 4e, 4f a 4g tohoto článku se články 22 až 29 vztahují na kupní smlouvy. Pokud se jedná o smlouvu se smíšeným účelem, použijí se články 22 až 29 pouze na zboží, aniž je dotčen čl. 24 odst. 5.

4e. Články 22a a 23a se vztahují také na smlouvy o poskytování služeb a na smlouvy se smíšeným účelem.

4f. Články 22 až 29 se nevztahují na:

a) elektrickou energii;

b) vodu a plyn, nejsou-li prodávány v omezeném objemu nebo v určitém množství.

4g. Články 22 až 29 se nevztahují na použité zboží, které se prodává ve veřejné dražbě.

Pozměňovací návrh 81

Návrh směrnice Čl. 4 – nadpis

Úplná harmonizace Stupeň harmonizace

Pozměňovací návrh 82

Návrh směrnice Článek 4

Členské státy nesmí v rámci svého vnitrostátního práva ponechat v platnosti ani zavádět ustanovení odchylná od ustanovení této směrnice, včetně více či méně přísných ustanovení za účelem zajištění odlišné úrovně ochrany spotřebitele . 1. Kromě případů, kdy odstavce 1a a 1b stanovují jinak, mohou členské státy ve svých vnitrostátních právních předpisech ponechat v platnosti nebo zavést přísnější ustanovení kompatibilní se Smlouvou o fungování Evropské unie, s cílem zajistit vyšší úroveň ochrany spotřebitele, a to v souladu s rozsahem a podmínkami stanovenými v článku 5, čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6, článcích 22 až 29, čl. 31 odst. 4 a článcích 34 a 35 .

2. Členské státy mohou v souladu s čl. 12 odst. 4 a čl. 13 odst. 2 ve svých vnitrostátních právních předpisech zachovat přísnější ustanovení kompatibilní se Smlouvou o fungování Evropské unie, aby zajistily vyšší úroveň ochrany spotřebitele.

3. Členské státy nesmí v rámci svého vnitrostátního práva ponechat v platnosti ani zavádět ustanovení odchylná od článků 2, čl. 9 odst. 1 až 4, čl. 9 odst. 8, článků 10 a 11, čl. 12 odst. 1 až 3, čl. 13 odst. 1, článků 14 až 19, článků 30 až 33 a článku 36, včetně přísnějších ustanovení za účelem zajištění odlišné úrovně ochrany spotřebitele.

Pozměňovací návrh 83

Návrh směrnice Článek 4 a (nový)

Článek 4 a Lhůty, data a termíny Pro výpočet lhůt, dat a termínů uvedených v této směrnici se použije nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny (5).

Pozměňovací návrh 84

Návrh směrnice Kapitola II – název

Pozměňovací návrh 85

Návrh směrnice Čl. 5 – nadpis

Obecné požadavky na informace Požadavky na informace v rámci smluv uzavíraných v obchodních prostorách

Pozměňovací návrh 86

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 1 – návětí

1 . Před uzavřením jakékoli kupní smlouvy nebo smlouvy o poskytování služeb poskytne obchodník spotřebiteli tyto informace, pokud již nejsou patrné ze souvislostí: 1. Při uzavření smlouvy uzavírané v obchodních prostorách poskytne obchodník spotřebiteli jasným a srozumitelným způsobem tyto informace, pokud již nejsou patrné ze souvislostí:

Pozměňovací návrh 87

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 1 – písm. a

a) hlavní znaky produktu v rozsahu odpovídajícím danému médiu a produktu ; a) hlavní znaky zboží nebo služby v rozsahu odpovídajícím danému zboží nebo službě ;

Pozměňovací návrh 88

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 1 – písm. b

b) zeměpisnou adresu a totožnost obchodníka, například jeho obchodní název , a případně adresu a totožnost obchodníka, v jehož zastoupení jedná ; b) totožnost obchodníka, například jeho obchodní název;

Pozměňovací návrh 89

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 1 – písm. b a (nové)

ba) adresu místa podnikání obchodníka, jeho telefonní číslo, číslo faxu a e-mailovou adresu, pokud existují, aby mohl spotřebitel obchodníka rychle kontaktovat a efektivně s ním komunikovat;

Pozměňovací návrh 90

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 1 – písm. c

c) cenu včetně daní, nebo pokud z povahy produktu vyplývá, že cenu nelze rozumně stanovit předem, způsob jejího výpočtu a případně i veškeré další poplatky za dopravu, dodání nebo poštovné, nebo pokud tyto poplatky nelze rozumně stanovit předem, skutečnost, že k ceně mohou být účtovány takové dodatečné poplatky; c) celkovou cenu včetně daní, nebo pokud z povahy zboží či služby vyplývá, že cenu nelze rozumně stanovit předem, způsob jejího výpočtu a případně i veškeré další poplatky za dopravu, dodání nebo poštovné a jakékoliv další náklady , nebo pokud tyto poplatky nelze rozumně stanovit předem, skutečnost, že k ceně mohou být účtovány takové dodatečné poplatky; v případě smlouvy na dobu neurčitou vyjadřuje cena celkové měsíční náklady;

Pozměňovací návrh 91

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 1 – písm. d

d) podmínky platby, dodání, plnění a vyřizování reklamací a stížností , pokud se tyto podmínky odchylují od požadavků náležité profesionální péče ; d) ve vhodných případech podmínky platby, dodání, plnění, lhůtu, do níž se obchodník zavazuje dodat zboží nebo poskytnout službu, a obchodníkovy podmínky vyřizování reklamací a stížností;

Pozměňovací návrh 92

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 1 – písm. f

f) existenci a podmínky případného poprodejního servisu a obchodních záruk; f) kromě připomenutí zákonné záruky za zboží existenci a podmínky případného poprodejního servisu a obchodních záruk;

fa) případně existenci kodexů chování a způsob, jakým je lze získat;

Pozměňovací návrh 93

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 1 – písm. g

g) případně dobu platnosti smlouvy nebo, pokud je smlouva uzavřena na dobu neurčitou, podmínky ukončení smlouvy; g) případně dobu platnosti smlouvy nebo, pokud je smlouva uzavřena na dobu neurčitou nebo automaticky obnovována , podmínky ukončení smlouvy;

Pozměňovací návrh 94

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 1 – písm. i

i) existenci záloh nebo jiných finančních záruk, které musí spotřebitel na žádost obchodníka zaplatit nebo poskytnout, a podmínky, které se na ně vztahují. i) případně existenci záloh nebo jiných finančních záruk, které musí spotřebitel na žádost obchodníka zaplatit nebo poskytnout, a podmínky, které se na ně vztahují;

Pozměňovací návrh 95

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 1 – písm. i a, i b a i c (nová)

ia) uplatnění případných technických ochranných opatření u digitálního obsahu;

ib) případně jakékoliv informace o interoperabilitě digitálního obsahu s hardwarem a softwarem, které jsou obchodníkovi známy nebo u nichž lze rozumně očekávat, že známy být mohly, včetně chybějící interoperability;

ic) případně možnost přístupu k mechanismu mimosoudního urovnávání stížností a prostředků nápravy, jemuž obchodník podléhá, a způsob přístupu k němu.

Pozměňovací návrh 96

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 2

2. V případě veřejné dražby mohou být informace uvedené v odst. 1 písm. b) nahrazeny zeměpisnou adresou a totožností dražitele. 2. Odstavec 1 se nevztahuje na smlouvy o doručení zboží nebo poskytnutí služby, které zahrnují transakce probíhající ze dne na den a v jejichž rámci musí obchodník doručit zboží nebo poskytnout službu okamžitě po uzavření smlouvy.

Pozměňovací návrh 97

Návrh směrnice Čl. 5 – odst. 3

3. Informace uvedené v odstavci 1 tvoří nedílnou součást kupní smlouvy či smlouvy o poskytování služeb. 3. Členské státy mohou přijmout či ponechat v platnosti dodatečné požadavky na informace poskytované před uzavřením smlouvy.

Pozměňovací návrh 98

Návrh směrnice Čl. 6 – odst. 2

2. Aniž je dotčen čl. 7 odst. 2 a články 13 a 42, důsledky jakéhokoli porušení článku 5 jsou stanoveny podle platného vnitrostátního práva. Členské státy ve svém vnitrostátním právu stanoví účinné smluvní opravné prostředky pro jakýkoli případ porušení článku 5. 2. Aniž jsou dotčeny články 13 a 42, důsledky jakéhokoli porušení článku 5 jsou stanoveny podle platného vnitrostátního práva. Členské státy ve svém vnitrostátním právu stanoví účinné a přiměřené opravné prostředky pro jakýkoli případ porušení článku 5.

Pozměňovací návrh 99

Návrh směrnice Článek 7

Článek 7 Zvláštní požadavky na informace pro zprostředkovatele 1. Před uzavřením smlouvy sdělí zprostředkovatel spotřebiteli, že jedná jménem nebo v zastoupení jiného spotřebitele a že uzavíraná smlouva není považována za smlouvu mezi spotřebitelem a obchodníkem, ale za smlouvu mezi dvěma spotřebiteli, a proto nespadá do oblasti působnosti této směrnice. 2. Pokud zprostředkovatel nesplnil povinnost stanovenou v odstavci 1, považuje se jím uzavřená smlouva za smlouvu, kterou uzavřel svým jménem. 3. Tento článek se nepoužije na veřejné dražby. vypouští se

Pozměňovací návrh 100

Návrh směrnice Článek 8

Článek 8 Oblast působnosti Tato kapitola se použije na smlouvy uzavřené na dálku a na smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory. vypouští se

Pozměňovací návrh 101

Návrh směrnice Článek 9

Článek 9 Požadavky na informace v případě smluv uzavřených na dálku a smluv uzavřených mimo obchodní prostory Článek 9 Požadavky na informace poskytované před uzavřením smlouvy v případě smluv uzavřených na dálku a smluv uzavřených mimo obchodní prostory

Pokud jde o smlouvy uzavřené na dálku a smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory , poskytne obchodník tyto informace , které tvoří nedílnou součást smlouvy : 1. Obchodník poskytne spotřebiteli jasným a srozumitelným způsobem, a to s dostatečným předstihem před tím, než je spotřebitel vázán smlouvou uzavřenou na dálku , smlouvou uzavřenou mimo obchodní prostory nebo příslušným návrhem smlouvy, tyto informace:

a) informace uvedené v článcích 5 a 7 a odchylně od čl. 5 odst. 1 písm. d) ve všech případech i podmínky platby, dodání a plnění; a) hlavní znaky zboží nebo služby v rozsahu odpovídajícím danému nosiči dat a danému zboží nebo službě;

b) pokud se použije právo odstoupit od smlouvy, podmínky a postupy pro uplatnění uvedeného práva v souladu s přílohou I; b) totožnost obchodníka, například jeho obchodní název;

ba) adresu místa podnikání obchodníka, jeho telefonní číslo, číslo faxu a e-mailovou adresu, pokud existují, aby mohl spotřebitel obchodníka rychle kontaktovat a efektivně s ním komunikovat;

c) adresu místa podnikání obchodníka, pokud se liší od jeho vlastní adresy, (a případně adresu obchodníka, v jehož zastoupení jedná), na kterou může spotřebitel zaslat případné stížnosti; c) celkovou cenu včetně daní, nebo pokud z povahy zboží či služby vyplývá, že cenu nelze rozumně stanovit předem, způsob jejího výpočtu a případně i veškeré další poplatky za dopravu, dodání nebo poštovné a jakékoliv další náklady, nebo pokud tyto poplatky nelze rozumně stanovit předem, skutečnost, že takové dodatečné poplatky mohou být účtovány k ceně; v případě smlouvy na dobu neurčitou vyjadřuje cena celkové měsíční náklady;

d) případně existenci kodexů chování a způsob, jakým je lze získat; d) podmínky platby, dodání, plnění, lhůtu, do níž se obchodník zavazuje dodat zboží nebo vykonat službu a obchodníkovy podmínky vyřizování reklamací a stížností;

e) možnost případného využití smírného řešení sporu; e) existuje-li právo odstoupit od smlouvy, podmínky, lhůtu a postup pro uplatnění tohoto práva, včetně případných nákladů spotřebitele vzniklých z důvodu vrácení zboží; obchodník může k tomuto účelu použít vzorové poučení podle přílohy I v části A a vzorový formulář pro odstoupení od smlouvy podle přílohy I v části B nebo jiné jednoznačně formulované prohlášení; informuje-li obchodník spotřebitele za použití vzorového formuláře pro odstoupení od smlouvy podle přílohy I části A, považují se požadavky na informace uvedené v tomto článku v souvislosti s právem na odstoupení za splněné;

ea) pokud nelze využít práva na odstoupení od smlouvy podle čl. 19 odst. 1, informaci, že spotřebitel nemůže tohoto práva využít;

f) skutečnost, že smlouva bude uzavřena s obchodníkem, a proto spotřebitel požívá ochrany, kterou mu zajišťuje tato směrnice. f) kromě připomenutí zákonné záruky za zboží existenci a podmínky případného poprodejního servisu a obchodních záruk;

fa) případně existenci kodexů chování a způsob, jakým lze získat jejich kopie;

fb) případně dobu platnosti smlouvy nebo, pokud je smlouva uzavřena na dobu neurčitou nebo automaticky obnovována, podmínky ukončení smlouvy;

fc) případně minimální dobu trvání závazků spotřebitele vyplývajících ze smlouvy;

fd) existenci záloh nebo jiných finančních záruk, které musí spotřebitel na žádost obchodníka zaplatit nebo poskytnout, a podmínky, které se na ně vztahují;

fe) uplatnění případných technických ochranných opatření u digitálního obsahu;

ff) případně jakékoli informace o interoperabilitě digitálního obsahu s hardwarem a softwarem, které jsou obchodníkovi známy nebo u nichž lze rozumně očekávat, že známy být mohly, včetně chybějící interoperability;

fg) případně možnost přístupu k mechanismu mimosoudního urovnávání stížností a prostředků nápravy, který se na obchodníka vztahuje, a způsob přístupu k němu.

2. V případě veřejné dražby mohou být informace uvedené v odst. 1 písm. a), ba) a c) nahrazeny ekvivalentními podrobnostmi pro dražitele.

3. Informace uvedené v odstavci 1 tvoří nedílnou součást smlouvy uzavřené na dálku a smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory.

4. Členské státy nestanoví žádné další obsahové požadavky na vzorové poučení pro odstoupení od smlouvy uvedené v příloze I části A.

5. V případě smluv uzavřených mimo obchodní prostory, které se týkají poskytování dopravních služeb nebo zdravotních a bezpečnostních požadavků, mohou členské státy přijmout nebo ponechat v platnosti ustanovení vnitrostátních právních předpisů vymezující dodatečné požadavky na informace poskytované před uzavřením smlouvy, pokud jsou v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a pokud jsou takovéto požadavky přiměřené s ohledem na vhodné informování spotřebitele.

6. Členské státy mohou ukládat nebo ponechat v platnosti další požadavky na informace poskytované před uzavřením smlouvy v případě všech smluv o poskytování služeb uzavřených na dálku a smluv uzavřených mimo obchodní prostory, pokud podle čl. 22 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (6) stanoví pro poskytovatele těchto služeb usazené na jejich území dodatečné požadavky na informace.

7. Odstavcem 5 není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (7).

8. Důkazní břemeno ohledně plnění informačních povinností uvedených v této kapitole nese obchodník.

Pozměňovací návrh 102

Návrh směrnice Čl. 10 – nadpis

Formální požadavky na smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory Formální požadavky na informace poskytované před uzavřením smlouvy v případě smluv uzavřených mimo obchodní prostory

Pozměňovací návrh 233

Návrh směrnice Čl. 10 – odst. 1

1. V případě smluv uzavřených mimo obchodní prostory jsou informace stanovené v článku 9 uvedeny v objednávkovém formuláři jasným a srozumitelným jazykem a jsou čitelné. Objednávkový formulář obsahuje standardní formulář pro odstoupení od smlouvy, který je uveden v části B přílohy I. 1. V případě smluv uzavřených mimo obchodní prostory jsou informace stanovené v článku 9 uvedeny v objednávkovém formuláři pro spotřebitele v papírové podobě nebo na jiném trvanlivém nosiči jasným a srozumitelným jazykem a jsou čitelné.

Pozměňovací návrh 104

Návrh směrnice Čl. 10 – odst. 2

2. Smlouva uzavřená mimo obchodní prostory je platná pouze tehdy, pokud spotřebitel podepsal objednávkový formulář , a v případech, kdy objednávkový formulář není na papíře, obdržel kopii objednávkového formuláře na jiném trvalém nosiči . 2. Smlouva uzavřená mimo obchodní prostory vstupuje v platnost pouze tehdy, pokud spotřebitel podepsal objednávkový formulář.

Pozměňovací návrh 234

Návrh směrnice Čl. 10 – odst. 2 a (nový)

2a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2 v případě smluv se smíšeným účelem uzavřených mimo obchodní prostory, u nichž obchodník i spotřebitel plní své smluvní závazky okamžitě a platba, kterou má spotřebitel provést, nepřesahuje 200 EUR:

a) obchodník není povinen poskytovat informace uvedené v článku 3 na papíře nebo na jiném trvalém nosiči; a

b) pro vstup smlouvy v platnost není vyžadován spotřebitelův podpis na objednávkovém formuláři;

za předpokladu, že jsou takovéto smlouvy vzhledem k jejich povaze obvykle uzavírány mimo obchodní prostory.

Pozměňovací návrh 105

Návrh směrnice Čl. 10 – odst. 3

3. Členské státy neukládají žádné jiné formální požadavky. 3. V souvislosti s plněním požadavků na poskytování informací uvedených v čl. 9 odst. 1 členské státy neukládají žádné jiné formální požadavky na informace poskytované před uzavřením smlouvy .

Pozměňovací návrh 106

Návrh směrnice Čl. 11 – nadpis

Formální požadavky na smlouvy uzavřené na dálku Formální požadavky na informace poskytované před uzavřením smlouvy v případě smluv uzavřených na dálku

Pozměňovací návrhy 107, 235 a 236

Návrh směrnice Čl. 11. – odst. 1

1. V případě smluv uzavřených na dálku jsou před uzavřením smlouvy spotřebiteli poskytnuty nebo zpřístupněny informace stanovené v čl. 9 písm. a) jasným a srozumitelným jazykem, jsou čitelné a jsou mu poskytnuty nebo zpřístupněny způsobem odpovídajícím použitému prostředku komunikace na dálku. 1. V případě smluv uzavřených na dálku jsou spotřebiteli poskytnuty nebo zpřístupněny informace stanovené v článku 9 na trvalém médiu, jasným a srozumitelným jazykem, jsou čitelné a jsou mu poskytnuty nebo zpřístupněny způsobem odpovídajícím použitému prostředku komunikace na dálku.

1a. Pokud smlouva uzavíraná na dálku přes internet za účelem doručení zboží nebo poskytnutí služeb, jejíž podmínky nebyly individuálně sjednány, zavazuje spotřebitele provést platbu, spotřebitel je smlouvou vázán pouze tehdy, pokud:

a) obchodník upozorní spotřebitele jasně a zvýrazněným textem na celkovou cenu, včetně všech souvisejících cenových složek; a

b) spotřebitel potvrdí, že si přečetl náležité informace uvedené v bodě a) a porozuměl jim. S ohledem na smlouvy uzavřené přes internet se tento požadavek považuje za splněný, pokud jsou internetové stránky navržené tak, že závaznou objednávku je možné uskutečnit teprve poté, co se spotřebitel na internetové stránky obchodníka zaregistroval, aby využil obchodníkovu nabídku.

1b. Odchylně od písmene b) odstavce 1a, podle kterého je smlouva uzavíraná na dálku uzavírána po telefonu, je spotřebitel vázán touto smlouvou, pouze pokud obchodník spotřebiteli zaslal na trvalém nosiči potvrzení své nabídky, včetně informace vyžadované v písmenu a) odstavce 1a.

Pozměňovací návrh 108

Návrh směrnice Čl. 11. – odst. 2

2. Jestliže obchodník spotřebiteli zatelefonuje za účelem uzavření smlouvy na dálku, sdělí mu svou totožnost a obchodní účel hovoru na začátku hovoru se spotřebitelem. 2. Jestliže obchodník nebo prostředník zastupující obchodníka spotřebiteli zatelefonuje za účelem uzavření smlouvy na dálku, sdělí mu svou totožnost a obchodní účel hovoru na začátku hovoru se spotřebitelem.

2a. Na internetových stránkách elektronického obchodu musí být na domovské stránce jasně a čitelně uvedeno, zda pro některé členské státy platí jakákoli omezení týkající se dodání zboží, včetně omezení souvisejících s možností platby.

Pozměňovací návrh 109

Návrh směrnice Čl. 11 – odst. 3

3. Pokud se smlouva uzavírá prostřednictvím nosiče, který poskytuje jen omezený prostor nebo čas pro uvedení informací, obchodník na tomto konkrétním nosiči před uzavřením takové smlouvy uvede přinejmenším informace o hlavních znacích produktu a o celkové ceně podle čl. 5 odst. 1 písm. a) a c). Ostatní informace podle článků 5 a 7 poskytne obchodník spotřebiteli vhodným způsobem v souladu s odstavcem 1. 3. Pokud se smlouva uzavírá prostřednictvím nosiče, který poskytuje jen omezený prostor nebo čas pro uvedení informací, obchodník na tomto konkrétním nosiči před uzavřením takové smlouvy uvede přinejmenším informace o hlavních znacích zboží nebo služby, o celkové ceně , době platnosti smlouvy, které se poskytují před uzavřením smlouvy, a v případě smlouvy na dobu neurčitou podmínky ukončení smlouvy, podle s čl. 9 odst. 1 písm. a) , b), c), e) a g) . Ostatní informace podle článku 9 poskytne obchodník vhodným způsobem v souladu s odstavcem 1.

Pozměňovací návrh 110

Návrh směrnice Čl. 11 – odst. 4

4. Spotřebitel obdrží potvrzení veškerých informací uvedených v čl. 9 písm. a) až f) na trvalém nosiči v přiměřené lhůtě po uzavření jakékoli smlouvy uzavírané na dálku a nejpozději v okamžiku dodání zboží nebo v okamžiku, kdy začalo plnění služby, jestliže nebyly tyto informace spotřebiteli poskytnuty na trvalém nosiči již před uzavřením jakékoli smlouvy uzavírané na dálku. vypouští se

Pozměňovací návrh 237

Návrh směrnice Čl. 11 – odst. 5

5. Členské státy neukládají žádné jiné formální požadavky než ty, které jsou stanoveny v odstavcích 1 až 4 . 5. V souvislosti s plněním požadavků na poskytování informací uvedených v čl. 9 odst. 1 členské státy neukládají žádné jiné formální požadavky na informace poskytované před uzavřením smlouvy . Aniž je dotčen první pododstavec v případě smluv uvedených v odstavci 1b tohoto článku, členské státy mohou přijmout nebo zachovat ustanovení vnitrostátních předpisů v tom smyslu, že spotřebitel je vázán smlouvou pouze tehdy, pokud obchodníkovi potvrdil uzavření smlouvy na trvalém nosiči. Členské státy informují o těchto ustanoveních Komisi, která tyto informace zveřejní tak, aby byly snadno dostupné.

Pozměňovací návrh 112

Návrh směrnice Čl. 12. – odst. 1 a (nový)

1a. V případě smlouvy uzavřené na dálku nebo smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory počíná lhůta pro odstoupení od smlouvy uvedená v odstavci 1 běžet ode dne, kdy byla smlouva uzavřena, nebo ode dne, kdy spotřebitel obdržel na trvalém nosiči kopii podepsaného smluvního dokumentu, jedná-li se o jiný den, než kdy byla smlouva uzavřena.

Pozměňovací návrh 113

Návrh směrnice Čl. 12 – odst. 2

2. V případě smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory počíná běžet lhůta pro odstoupení od smlouvy ode dne, kdy spotřebitel podepsal objednávkový formulář, nebo v případech, kdy objednávkový formulář není v tištěné podobě, v den, kdy obdržel kopii objednávkového formuláře na jiném trvalém nosiči. 2. Bez ohledu na odstavec 1 počíná v případě smlouvy za účelem dodání zboží uzavřené na dálku nebo mimo obchodní prostory běžet lhůta pro odstoupení od smlouvy ode dne, kdy spotřebitel nebo jím určená třetí strana (jiná než dopravce) získá do fyzického držení veškeré objednané zboží nebo:

V případě smlouvy uzavřené na dálku za účelem prodeje zboží počíná běžet lhůta pro odstoupení od smlouvy ode dne, kdy spotřebitel nebo jím určená třetí strana (jiná než dopravce) získá do fyzického držení veškeré objednané zboží.

V případě smlouvy uzavřené na dálku za účelem poskytnutí služeb počíná běžet lhůta pro odstoupení od smlouvy ode dne uzavření smlouvy.

a) v případě, že spotřebitel objedná v rámci jedné objednávky různé druhy zboží, které jsou dodány samostatně, ode dne doručení posledního druhu zboží;

b) v případě zboží sestávajícího z více částí nebo dílů ode dne doručení poslední části nebo dílu;

c) v případě opakovaného dodání zboží stejného druhu po stanovenou dobu ode dne, kdy bylo zboží doručeno poprvé.

Pozměňovací návrh 115

Návrh směrnice Čl. 12 – odst. 4

4. Členské státy nebrání stranám v plnění jejich závazků vyplývajících ze smlouvy během lhůty pro odstoupení od smlouvy. 4. Členské státy nebrání stranám v plnění jejich smluvních závazků během lhůty pro odstoupení od smlouvy. V případě smluv uzavřených mimo obchodní prostory však mohou členské státy ponechat v platnosti stávající vnitrostátní právní předpisy, které obchodníkovi zabraňují inkasovat platbu během určitého období po uzavření smlouvy.

Pozměňovací návrh 116

Návrh směrnice Článek 13

Pokud obchodník porušil ustanovení čl. 9 písm. b), čl. 10 odst. 1 a čl. 11 odst. 4 tím, že neposkytl spotřebiteli informace o právu odstoupit od smlouvy, uplyne lhůta pro odstoupení od smlouvy tři měsíce poté, co obchodník zcela splnil své závazky vyplývající ze smlouvy . 1. Pokud obchodník porušil ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. e) tím, že neposkytl spotřebiteli informace o právu odstoupit od smlouvy, uplyne lhůta pro odstoupení od smlouvy jeden rok po skočení původní lhůty pro odstoupení od smlouvy, jak je stanoveno v souladu s čl. 12 odst. 1a a odst. 2 .

2. Členské státy však mohou ponechat v platnosti vnitrostátní právní předpisy, které stanovují pro uplynutí lhůty pro odstoupení od smlouvy delší lhůtu.

Pozměňovací návrhy 238 a 239

Návrh směrnice Čl. 14 – odst. 1 – pododstavec 1

Spotřebitel informuje obchodníka o svém rozhodnutí odstoupit od smlouvy na trvalém nosiči buď prostřednictvím prohlášení formulovaného vlastními slovy a zaslaného obchodníkovi nebo prostřednictvím standardního formuláře pro odstoupení od smlouvy, který je uveden v části B přílohy I. 1. Spotřebitel informuje obchodníka o svém rozhodnutí odstoupit od smlouvy před uplynutím lhůty pro odstoupení od smlouvy . Spotřebitel může k tomuto účelu buď:

a) použít vzorový formulář pro odstoupení od smlouvy, který je uveden v části B přílohy I , nebo jiné jednoznačné prohlášení ; nebo

b) vrátit zboží obchodníkovi a přiložit jednoznačné prohlášení vysvětlující rozhodnutí od smlouvy odstoupit.

Členské státy nestanoví žádné formální požadavky na tento standardní formulář pro odstoupení od smlouvy. 2. Členské státy nestanoví žádné další formální požadavky na vzorový formulář pro odstoupení od smlouvy než požadavky stanovené podle části B přílohy I .

Pozměňovací návrh 240

Návrh směrnice Čl. 14 – odst. 2

2. V případě smluv uzavřených na dálku přes internet může dát obchodník spotřebiteli kromě možností uvedených v odstavci 1 i možnost vyplnit a odeslat standardn í formulář pro odstoupení od smlouvy elektronickou cestou na internetových stránkách obchodníka. V tomto případě obchodník neprodleně zašle spotřebiteli e-mailem potvrzení o přijetí takového odstoupení od smlouvy. 2. V případě smluv uzavřených na dálku přes internet může dát obchodník spotřebiteli kromě možností uvedených v odstavci 1 i možnost elektronicky vyplnit a odeslat buď vzorový formulář pro odstoupení od smlouvy uvedený v části I přílohy B, nebo jakékoliv jiné jednoznačné prohlášení nacházející se na internetových stránkách obchodníka. V těchto případech obchodník neprodleně zašle spotřebiteli e-mailem na trvalém nosiči potvrzení o přijetí tohoto oznámení o odstoupení od smlouvy.

Pozměňovací návrh 119

Návrh směrnice Čl. 15 – písm. a a b

a) plnění smlouvy uzavřené na dálku nebo smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory nebo a) plnění smlouvy uzavřené na dálku nebo smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory nebo

b) uzavření smlouvy mimo obchodní prostory v případech, kdy spotřebitel učinil nabídku. b) uzavření smlouvy na dálku nebo mimo obchodní prostory v případech, kdy spotřebitel učinil nabídku.

Pozměňovací návrh 120

Návrh směrnice Čl. 16 – odst. 1

1. Obchodník vrátí veškeré platby, které obdržel od spotřebitele, do třiceti dnů ode dne, kdy obdržel sdělení o odstoupení od smlouvy. 1. Obchodník vrátí veškeré platby, které obdržel od spotřebitele, případně včetně nákladů na dodání, bez zbytečného prodlení, v každém případě nejpozději do čtrnácti dnů ode dne, kdy byl informován o rozhodnutí spotřebitele odstoupit od smlouvy v souladu s článkem 14. Obchodník může takovéto vrácení plateb provést jakýmkoliv platebním prostředkem, který je zákonným platidlem v zemi, v níž spotřebitel platbu přijme, a to za předpokladu, že spotřebitel nebude v důsledku vrácení platby zatížen žádnými poplatky .

Pozměňovací návrh 241

Návrh směrnice Čl. 16 – odst. 2

2. V případě kupních smluv může obchodník s vrácením plateb počkat do té doby, než zboží obdrží nebo vyzvedne zpět, nebo do té doby, než spotřebitel prokáže, že zboží odeslal zpět , podle toho, co nastane dříve . 2. Aniž je dotčen odstavec 1, není obchodník povinen uhradit dodatečné náklady související s dodáním, pokud spotřebitel výslovně zvolil jiný než standardní způsob dodání. V případě kupních smluv může obchodník podnítit vrácení platby tím, že spotřebitel prokáže, že zboží odeslal zpět.

Pozměňovací návrh 122

Návrh směrnice Čl. 17 – odst. 1

1. V případě kupních smluv , kdy se fyzické držení zboží přesunulo na spotřebitele nebo (na jeho žádost) na třetí stranu před uplynutím lhůty pro odstoupení od smlouvy, spotřebitel zašle zboží zpět nebo je předá obchodníkovi či osobě oprávněné obchodníkem k jeho převzetí do čtrnácti dnů ode dne, kdy obchodníkovi sdělil své odstoupení od smlouvy, pokud mu obchodník nenabídl, že si zboží sám vyzvedne. 1. V případě smluv o dodání zboží uzavřených na dálku a mimo obchodní prostory spotřebitel zašle zboží zpět nebo je předá obchodníkovi či osobě oprávněné obchodníkem k jeho převzetí neprodleně, nejpozději však do čtrnácti dnů ode dne, kdy obchodníkovi v souladu s článkem 14 sdělil své rozhodnutí od smlouvy odstoupit , pokud mu obchodník nenabídl, že si zboží sám vyzvedne.

Spotřebitel platí pouze přímé náklady na vrácení zboží , pokud obchodník nesouhlasil s převzetím těchto nákladů. Spotřebitel platí pouze přímé náklady na vrácení zboží . Tyto náklady nemusí platit, pokud obchodník ve smlouvě souhlasil s převzetím těchto nákladů nebo pokud hodnota zboží, které má odeslat zpět obchodníkovi, překračuje částku 40 EUR .

Pozměňovací návrh 123

Návrh směrnice Čl. 17. – odst. 2

2. Spotřebitel odpovídá pouze za případné snížení hodnoty zboží v důsledku nakládání s tímto zbožím jiným způsobem, než je nutné k tomu, aby se ujistil o povaze a funkčnosti zboží. Není odpovědný za snížení hodnoty, pokud obchodník neposkytl informace o právu odstoupit od smlouvy podle čl. 9 písm. b) . V případě smluv o poskytování služeb, na které se vztahuje právo odstoupit od smlouvy, nenese spotřebitel žádné náklady na služby provedené zcela nebo částečně během lhůty pro odstoupení od smlouvy. 2. Spotřebitel odpovídá pouze za případné snížení hodnoty zboží v důsledku nakládání s tímto zbožím jiným způsobem, než je nutné k tomu, aby zjistil povahu, vlastnosti a funkčnost zboží. Spotřebitel není v žádném případě odpovědný za případné snížení hodnoty zboží, pokud obchodník neposkytl informace o právu odstoupit od smlouvy podle čl. 9 odst. 1 písm. e) .

2a. Není-li v tomto článku stanoveno jinak, nenese spotřebitel v důsledku využití svého práva odstoupit od smlouvy žádnou odpovědnost.

Pozměňovací návrh 125

Návrh směrnice Čl. 18 – odst. 1

1. Aniž je dotčen článek 15 směrnice 2008/48/ES, jestliže spotřebitel uplatní své právo odstoupit od smlouvy uzavřené na dálku nebo smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory v souladu s články 12 až 17, jsou veškeré doplňkové smlouvy automaticky ukončeny bez jakýchkoli nákladů pro spotřebitele. 1. Aniž je dotčen článek 15 směrnice 2008/48/ES, jestliže spotřebitel uplatní své právo odstoupit od smlouvy uzavřené na dálku nebo smlouvy uzavřené mimo obchodní prostory v souladu s články 12 až 17, jsou veškeré související smlouvy automaticky ukončeny bez jakýchkoli jiných nákladů pro spotřebitele než jsou náklady stanovené v této směrnici.

Pozměňovací návrh 126

Návrh směrnice Čl. 19 – odst. 1 – návětí

1. V případě smluv uzavřených na dálku se právo odstoupit od smlouvy nepoužije, pokud jde o: 1. V případě smluv uzavřených na dálku a smluv uzavřených mimo obchodní prostory se právo odstoupit od smlouvy nepoužije, pokud jde o:

Pozměňovací návrh 127

Návrh směrnice Čl. 19 – odst. 1 – písm. a

a) služby, jejichž plnění začalo s předchozím výslovným souhlasem spotřebitele před uplynutím čtrnáctidenní lhůty uvedené v článku 12; a) služby, jejichž plnění začalo s předchozím výslovným souhlasem spotřebitele , který je zaznamenán na trvalém nosiči, před uplynutím čtrnáctidenní lhůty uvedené v článku 12; v takových případech se musí tento souhlas rovněž týkat toho, že se spotřebitel vzdává svého práva odstoupit od smlouvy;

Pozměňovací návrh 128

Návrh směrnice Čl. 19 – odst. 1 – písm. b

b) dodání zboží nebo služeb, jejichž cena závisí na kolísání cen na finančním trhu, které obchodník nemůže ovlivnit; b) dodání zboží nebo poskytnutí služeb, jejichž cena závisí na kolísání cen na trhu, které obchodník nemůže ovlivnit a k němuž může dojít během lhůty pro odstoupení od smlouvy ;

Pozměňovací návrh 129

Návrh směrnice Čl. 19 – odst. 1 – písm. c

c) dodání zboží upraveného podle požadavků spotřebitele nebo zboží přizpůsobeného osob