V zájmu posílení konkurenceschopnosti evropských společností, zejména malých a středních podniků, a plného využití potenciálu digitální a ekologické transformace sociálně vyváženým, inkluzivním a spravedlivým způsobem by Evropský rok dovedností 2023 dále podpořil motivaci ke změně kvalifikace a prohlubování dovedností. Cílem je zajistit, aby při souběžné transformaci a hospodářském oživení nikdo nezůstal opomenut, a zejména řešit nedostatek pracovních sil pro kvalifikovanější pracovní sílu v Unii, která bude schopna využít příležitostí tohoto procesu, a to těmito prostředky:

Učinit z EU přitažlivou volbu pro talentované lidi z celého světa v zaměstnáních s nedostatkem pracovníků je tedy předpokladem pro to, aby si Unie udržela celosvětovou konkurenceschopnost. Za tímto účelem musí být státní příslušníci třetích zemí schopni plně realizovat svůj potenciál a uplatnit své dovednosti na evropském trhu práce, ale také využívat příležitostí ke vzdělávání, mobility a uznávání kvalifikací, a to vzájemně prospěšným a cirkulačním způsobem. To platí jak pro nově příchozí talentované pracovníky ze zahraničí, tak pro státní příslušníky třetích zemí, kteří již legálně pobývají v EU a jejichž míra účasti na trhu práce často zaostává za účastí občanů EU. Patří sem i trvalá podpora začleňování osob prchajících před válkou na Ukrajině na trh práce, pokud se rozhodnou v EU zůstat.

Pracovní síla se správnými dovednostmi je i předpokladem ekologické transformace, u níž se předpokládá, že do roku 2030 vytvoří v EU dalších 2,5 milionu pracovních míst. Význam dovedností byl rovněž zdůrazněn jako zjištění týkající se Evropského roku mládeže 2022, které poukazuje na to, že je naléhavě nutné vybavit evropskou mládež dovednostmi pro budoucnost.

Řešení nedostatků v oblasti dovedností může posílit inovační sílu, produktivitu a růst evropského sociálně tržního hospodářství. To se týká zejména digitálních dovedností. Pro ilustraci: 70 % podniků uvádí nedostatek zaměstnanců s odpovídajícími digitálními dovednostmi jako překážku pro investice, zatímco téměř polovina obyvatel EU nemá žádné nebo jen velmi nedostatečné digitální dovednosti. Sdělení s názvem „Digitální kompas 2030“ tento problém uznává a stanoví cíl EU, aby do roku 2030 mělo 80 % dospělých alespoň základní digitální dovednosti a aby bylo v oboru informačních a komunikačních technologií zaměstnáno 20 milionů specialistů. Návrh č. 32 Konference o budoucnosti Evropy navíc zdůraznil potřebu vybavit všechny občany EU nezbytnými digitálními dovednostmi.

Počet dostupných pracovních sil snižuje i demografická změna. Průměrná míra nezaměstnanosti v EU sice v srpnu 2022 zůstala stabilní – 6 %, ale 77 % společností mělo již v roce 2019 potíže najít zaměstnance s požadovanými dovednostmi. Zejména dostupnost kvalifikovaných pracovníků a zkušených manažerů je pro čtvrtinu malých a středních podniků v EU, které představují 99 % všech podniků v EU, největším problémem. A v roce 2021 byl zjištěn nedostatek zaměstnanců u 28 povolání, včetně odvětví zdravotní péče, pohostinství, stavebnictví a služeb, nedostatek odborníků na IT a bezpečnost, zejména na kybernetickou bezpečnost, a pracovníků z odvětví přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky, což svědčí o rostoucí poptávce po pracovnících s vysokou i nízkou kvalifikací. V této souvislosti závisí hladké fungování evropského trhu práce na dostupnosti pracovní síly se správnými dovednostmi a na zajištění toho, aby zapojení jednotlivců do prohlubování dovedností a změny kvalifikace odpovídalo potřebám podniků v celé Unii.

Pokud pracovní sílu EU vybavíme potřebnými dovednostmi, zajistíme rovněž, aby ekologická a digitální transformace byly sociálně vyvážené a spravedlivé. Jednotlivcům se tak umožní úspěšně reagovat na změny na trhu práce a plně se zapojit do společnosti a demokracie, aby nikdo nebyl opomenut, jak je uvedeno v Evropské agendě dovedností z roku 2020, a v souladu s evropským způsobem života. Vedoucí představitelé EU v Portském prohlášení přijatém v květnu 2021 vyjádřili pevné odhodlání prosazovat prohlubování dovedností a změnu kvalifikace a zlepšovat zaměstnatelnost. Uvítali ambiciózní hlavní cíle EU stanovené v Akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv, tj. aby se alespoň 60 % dospělých osob každoročně účastnilo odborné přípravy a aby míra zaměstnanosti do roku 2030 činila nejméně 78 %, což vyžaduje značné úsilí o aktivaci většího počtu žen a mladých lidí pro trh práce.

Vzhledem k tomu, že dovednosti mají zásadní význam a jsou relevantní pro všechna hospodářská odvětví, obsahuje většina iniciativ EU opatření výslovně související s dovednostmi. Rozvoj dovedností má význam pro úspěšné provádění řady dalších politik Unie, z nichž bude Evropský rok dovedností 2023 vycházet. Sem patří Zelená dohoda pro Evropu s iniciativami, jako je balíček „Fit for 55“, renovační vlna pro Evropu, plán REPowerEU, návrh na přepracování směrnice o energetické účinnosti, Nový akční plán pro oběhové hospodářství, akční plán pro nulové znečištění, strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, strategie „Od zemědělce ke spotřebiteli“ a sdělení o novém přístupu pro udržitelnou modrou ekonomiku v EU.

Klíčovou úlohu při provádění Evropského roku dovedností 2023 budou rovněž hrát fondy a nástroje Evropské unie. Hlavním nástrojem pro investice do lidí zůstává Evropský sociální fond plus (ESF+) s rozpočtem přesahujícím 99 miliard EUR na programové období 2021–2027, který funguje v součinnosti s dalšími fondy (program InvestEU, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům, Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Fond pro spravedlivou transformaci (FST), Evropský sbor solidarity, program Digitální Evropa, Erasmus+, Horizont Evropa, Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE), Modernizační fond, Nástroj pro technickou podporu, Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI)) a reformy a investice související s dovednostmi zahrnuté do národních plánů členských států v rámci Nástroje pro oživení a odolnost.

V návaznosti na projev o stavu Evropské unie v roce 2021 zahájila Evropská komise strukturovaný dialog s členskými státy mezi vládami a zúčastněnými stranami, aby se uspíšily investice do politik digitálního vzdělávání a dovedností a jejich reformy s ohledem na průřezové problémy, které přináší digitální transformace, a na potřebu urychlit provádění této politiky a dosažení výsledků. Evropský rok dovedností 2023 by mohl vycházet ze strukturovaného dialogu a rozšířit jeho zaměření tak, aby odpovídalo výše uvedeným cílům.

Komplexní přístup Evropské komise k legální migraci a integraci je stanoven v novém paktu o migraci a azylu. Pokud jde o legální migraci, Komise navrhla řadu iniciativ, které mají přispět k přilákání státních příslušníků třetích zemí s dovednostmi potřebnými v EU. Patří sem i vytvoření rezervoáru talentů EU a talentových partnerství s partnerskými zeměmi. V roce 2023 členské státy rovněž provedou přepracovanou směrnici EU o modré kartě a měly by být projednány návrhy na přepracování směrnice o dlouhodobě pobývajících rezidentech a směrnice o jednotném povolení. Kromě toho bude Evropská komise podporovat doplňkové možnosti vstupu do EU pro osoby, které potřebují mezinárodní ochranu, aby bylo možné využít talentů uprchlíků.

Aktualizovaná nová průmyslová strategie pro Evropu z roku 2020 stanoví plán, jak se má průmysl EU poučit z pandemie COVID-19, jak posílit hospodářskou odolnost a urychlit ekologickou a digitální transformaci. To zahrnuje pružný ekosystémový politický přístup zaměřený na lepší propojení všech aktérů v rámci hodnotového řetězce nebo průmyslového ekosystému a zahrnující mimo jiné způsoby transformace, u nichž hrají významnou úlohu dovednosti. Evropský rok dovedností 2023 posílí hlas evropských podniků a jejich zaměstnanců v průmyslových ekosystémech, a to i s využitím stávajících struktur sociálního dialogu.

Činnost Unie se omezí pouze na to, co je nezbytné k řešení zjištěných problémů a k dosažení cílů iniciativy.

Návrh nevyžaduje žádné dodatečné rozpočtové zdroje, pokud jde o prostředky. Všechny potřeby lze uspokojit přerozdělením prostředků z technické pomoci ESF+, včetně přijetí některých dočasných zaměstnanců na pomoc při provádění komunikační kampaně a akcí v terénu, a to již od roku 2022 a do roku 2024. Stávající stálí zaměstnanci budou na dočasné zaměstnance dohlížet, aby se zajistilo hladké provádění v průběhu celého roku.

(10)Vzhledem k tomu, že podniky a další zúčastněné strany nejlépe vědí, jaké dovednosti jsou v jejich průmyslových ekosystémech zapotřebí, musí být součástí řešení posílení jejich kolektivní činnosti v oblasti rozvoje dovedností. Pakt pro dovednosti sdružuje podniky, sociální partnery, poskytovatele vzdělávání a odborné přípravy, veřejné služby zaměstnanosti a další důležité zúčastněné strany v oblasti dovedností, a to jak soukromé, tak veřejné. Dosud se zapojilo více než 700 organizací a bylo navázáno 12 rozsáhlých partnerství ve strategických odvětvích, přičemž byly přijaty závazky na podporu 6 milionů příležitostí k odborné přípravě. Důležitý je rovněž regionální rozměr, a to i v příhraničních regionech, kde hledání pracovníků se správnými dovednostmi vyžaduje cílená opatření na podporu účinných přeshraničních trhů práce. Také znevýhodněné a odlehlé regiony, včetně nejvzdálenějších regionů, se potýkají se specifickými problémy, jelikož přístup na trh práce a možnosti prohlubování dovedností a změny kvalifikace jsou omezené.

(9)Dne 14. září 2022 předsedkyně von der Leyenová ve svém projevu o stavu Evropské unie oznámila, že Evropská komise navrhne, aby byl rok 2023 vyhlášen Evropským rokem dovedností. Předsedkyně poukázala na problém nedostatku pracovních sil v některých odvětvích a zdůraznila význam investic do odborného vzdělávání a prohlubování dovedností. Zdůraznila rovněž, že součástí řešení musí být přilákání správných dovedností do Evropy, které bude podpořeno rychlejším a snadnějším uznáváním kvalifikací i státních příslušníků třetích zemí. Vyhlášením Evropského roku dovedností se Komise snaží posílit dynamiku a podpořit provádění mnoha opatření, která již přijala s cílem posílit změnu kvalifikace a prohlubování dovedností v Unii, a řešit tak nedostatky na trhu práce a podpořit udržitelný růst sociálně tržního hospodářství EU.

(6)Zásada č. 3 evropského pilíře sociálních práv zdůrazňuje, že bez ohledu na pohlaví, rasový nebo etnický původ, náboženské vyznání nebo přesvědčení, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientaci má každý právo na rovné zacházení a příležitosti, což zahrnuje i zaměstnání a vzdělávání. Evropský rok dovedností by měl být prováděn způsobem, který je inkluzivní a aktivně podporuje rovnost pro všechny. Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv poukazuje na to, že zvýšením účasti skupin, které jsou v současné době na trhu práce nedostatečně zastoupeny, můžeme dosáhnout inkluzivnějšího růstu zaměstnanosti.

(2)Podniky v celé Unii hlásí potíže při hledání pracovníků s potřebnými dovednostmi. V roce 2021 byl zjištěn nedostatek zaměstnanců u 28 povolání, včetně odvětví zdravotní péče, pohostinství, stavebnictví a služeb, nedostatek odborníků na IT a bezpečnost, zejména na kybernetickou bezpečnost, a pracovníků z odvětví přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky. Největší překážku úspěšné digitální a ekologické transformace stále více představuje nedostatek pracovníků se správnými dovednostmi. Očekává se, že stárnutí obyvatelstva se v nadcházejícím desetiletí v mnoha členských státech zrychlí, jelikož generace baby-boomu odcházejí do důchodu, čímž se zvyšuje potřeba plně využívat potenciál všech dospělých v produktivním věku prostřednictvím průběžných investic do jejich dovedností a aktivace většího počtu lidí, konkrétně žen a mladých lidí, a zejména těch, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET).

(13)Doporučení Rady o odborném vzdělávání a přípravě podporuje modernizaci systémů odborného vzdělávání a přípravy, aby bylo možné vybavit mladé lidi a dospělé znalostmi, dovednostmi a kompetencemi, které potřebují, aby mohli uspět na vyvíjejícím se trhu práce a ve společnosti, zvládnout hospodářské oživení a spravedlivou transformaci na ekologickou a digitální ekonomiku, a to v situaci demografických změn a během všech hospodářských cyklů. Uvedené doporučení podporuje odborné vzdělávání a přípravu jakožto hnací sílu inovací a růstu, která se pružně přizpůsobuje změnám na trhu práce a zajišťuje dovednosti pro povolání, po kterých je velká poptávka.

(14)V souvislosti s přechodem na moderní a konkurenceschopné hospodářství účinně využívající zdroje, jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu, která stanoví cestu ke klimatické neutralitě EU do roku 2050, budou zapotřebí dovednosti pro ekologickou transformaci, prohlubování dovedností a změna kvalifikace pracovních sil. Sdělení Komise s názvem „Fit for 55“ uznává, že ekologická transformace může být úspěšná pouze tehdy, pokud Unie bude disponovat kvalifikovanou pracovní silou, kterou potřebuje, aby zůstala konkurenceschopná, a poukazuje na stěžejní opatření agendy dovedností, jejichž cílem je vybavit lidi dovednostmi potřebnými pro ekologickou a digitální transformaci.

(15)Cesta k digitální dekádě 2030 znovu zdůrazňuje cíl zajistit, aby alespoň 80 % obyvatelstva EU mělo do roku 2030 alespoň základní digitální dovednosti, a stanoví cíl 20 milionů zaměstnaných odborníků v oboru informačních a komunikačních technologií, aby se do roku 2030 dosáhlo rovnoměrnějšího zastoupení pohlaví, mimo jiné vytvořením rámce pro spolupráci mezi členskými státy a Komisí. Digitální dekáda poukazuje na nedostatečnou kapacitu specializovaných programů vzdělávání a odborné přípravy pro odbornou přípravu dalších odborníků na informační a komunikační technologie. Akční plán digitálního vzdělávání na období 2021–2027 zdůrazňuje, že je třeba využít technologické prostředky k usnadnění dostupnosti a posílení flexibility příležitostí ke vzdělávání, včetně prohlubování dovedností a změny kvalifikace.

(16)Sdělení Komise nazvané „Aktualizace nové průmyslové strategie“ vyzývá k rozhodným krokům v zájmu toho, aby se celoživotní učení stalo realitou pro všechny, a bylo tak zajištěno, že vzdělávání a odborná příprava budou držet krok s dobou a přispějí k dosažení digitální a ekologické transformace. Zdůrazňuje, že kvalifikovaná pracovní síla má zásadní význam pro zajištění úspěšné transformace, podporu konkurenceschopnosti evropského průmyslu, jeho digitální a ekologickou transformaci a vytváření kvalitních pracovních míst. Uznává také význam silných partnerství mezi EU, členskými státy, sociálními partnery a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami a spolupráce mezi průmyslovými ekosystémy i v jejich rámci. Sociální ekonomika může hrát rozhodující úlohu, neboť je důležitým zastáncem sociálně spravedlivé a inkluzivní digitální a ekologické transformace a hlavní hnací silou sociálních inovací, mimo jiné v oblasti změny kvalifikace a prohlubování dovedností.

(17)Přilákání kvalifikovaných státních příslušníků třetích zemí může přispět k řešení nedostatku dovedností a pracovních sil v Unii. V říjnu 2021 vstoupila v platnost revidovaná směrnice EU o modré kartě, která zásadním způsobem pomůže přilákat vysoce kvalifikované talenty na trh práce. Nový pakt o migraci a azylu rovněž klade velký důraz na pracovní migraci a integraci státních příslušníků třetích zemí. V této souvislosti přijala Komise v dubnu 2022 balíček týkající se dovedností a schopností, který má posílit právní rámec a opatření Unie v této oblasti. Návrhy na přepracování směrnice o dlouhodobě pobývajících rezidentech a směrnice o jednotném povolení umožní zjednodušit postupy pro přijímání pracovníků se všemi úrovněmi dovedností do Unie. Komise bude rovněž pokračovat v budování rezervoáru talentů EU, aby usnadnila zajištění souladu mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce s využitím státních příslušníků třetích zemí. Komise rovněž pracuje na zakládání individuálně uzpůsobených talentových partnerství s konkrétními hlavními partnerskými zeměmi, aby podpořila mezinárodní mobilitu pracovních sil a rozvoj talentů vzájemně prospěšným a cirkulačním způsobem. Kromě toho je Unie i nadále hlavním přispěvatelem k celosvětovému financování vzdělávání se zaměřením zejména na odbornou přípravu učitelů, vzdělávání dívek a odborné vzdělávání a přípravu. Tato činnost v rámci strategie Global Gateway doplňuje cíle tohoto návrhu.

(18)Klíčem k usnadnění uznávání kvalifikací je důvěra v kvalifikace získané v Evropě i mimo ni a jejich transparentnost. Nástroje transparentnosti EU (evropský rámec kvalifikací, Europass, ESCO, nástroj EU pro tvorbu dovednostního profilu státních příslušníků třetích zemí, evropské digitální certifikáty o vzdělávání) jsou výchozím bodem pro zvýšení transparentnosti a srovnatelnosti kvalifikací. Pro dobré fungování trhů práce je třeba pochopit a ocenit dovednosti získané ve formálním, neformálním nebo informálním prostředí. Hlavními kroky v této souvislosti jsou identifikace dovedností a související dokumentace, jakož i pokyny k jejich zviditelnění.

(19)Celkové veřejné a soukromé investice do prohlubování dovedností a změny kvalifikace jsou nedostatečné. Většina odborné přípravy související s prací v Unii je financována zaměstnavateli. Mnoho společností, zejména malých a středních podniků, však neposkytuje ani nefinancuje odbornou přípravu svých zaměstnanců a jednotlivci vykonávající atypickou práci mají k odborné přípravě sponzorované zaměstnavatelem omezený nebo nemají přístup žádný. Tyto nerovnosti narušují blahobyt a zdraví jednotlivců, snižují hospodářskou konkurenceschopnost, vedou k promarněným příležitostem a překážkám v oblasti inovací a představují riziko, že při přechodu k udržitelnějším hospodářským činnostem budou lidé zaostávat. Je zapotřebí podpůrný rámec, který uvolní a podpoří finanční investice zaměstnavatelů do dovedností a zviditelní ekonomickou hodnotu prohlubování dovedností a změny kvalifikace.

(20)V minulosti zaznamenala Unie významný nárůst veřejných investic do počátečního vzdělávání a odborné přípravy. To však dosud není vyváženo odpovídajícím nárůstem investic na podporu dalšího rozvoje dovedností po celou dobu pracovního života. Závěry Rady ze dne 8. června 2020 vyzývají členské státy, aby „zkoumaly možné modely veřejného a soukromého financování celoživotního učení a rozvoje dovedností na individuální úrovni“, a Komisi, aby v tomto úsilí členské státy podpořila.

(21)Významná finanční podpora EU je k dispozici pro změnu kvalifikace a prohlubování dovedností, například prostřednictvím Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Nástroje pro oživení a odolnost, Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu pro spravedlivou transformaci (FST), programu InvestEU, programu Digitální Evropa, programu Erasmus+, Horizontu Evropa, Programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE), Modernizačního fondu a Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI). ESF+ zůstává hlavním nástrojem financování EU pro investice do početnějších a kvalitnějších dovedností pracovní síly, zejména podporou institucí a služeb při posuzování a předvídání potřeb a problémů v oblasti dovedností a podporou příležitostí ke změně kvalifikace a prohlubování dovedností pro pracovníky, které nabízí veřejný a soukromý sektor. Reformy a investice zahrnuté do národních plánů členských států pro oživení a odolnost mají významnou dimenzi dovedností, často ve spojení s aktivními politikami na trhu práce, zejména s podporou zaměstnanosti mladých lidí. V národních plánech pro oživení a odolnost, které dosud schválila Komise a Rada, je přibližně 20 % sociálních výdajů určeno na „zaměstnanost a dovednosti“. REACT-EU byl prvním nástrojem v rámci NextGenerationEU pro platby určené na oživení členských států. Pomohl vytvořit pracovní místa a investovat do dovedností v nejpotřebnějších regionech. Pracovníci, kteří přijdou o práci v důsledku rozsáhlé restrukturalizace, mohou při hledání nového zaměstnání rovněž využít podpory z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG), například prostřednictvím dalšího vzdělávání a odborné přípravy a individuálního profesního poradenství.

(22)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci, uznává, že zvyšování kvalifikace a rekvalifikace pracovníků a uchazečů o zaměstnání jsou nástrojem potřebným k zajištění spravedlivé a inkluzivní ekologické transformace a ke zmírnění nepříznivých důsledků. Doporučení Rady ohledně zajištění spravedlivé transformace na klimatickou neutralitu stanoví konkrétní pokyny, které členským státům pomohou vypracovat a provádět balíčky politik týkající se příslušných aspektů zaměstnanosti a sociálních aspektů, včetně politik prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Doporučení Rady o učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje dále podporuje politiky a programy, které mají zajistit, aby účastníci vzdělávání všech věkových kategorií získali znalosti a dovednosti, a mohli tak těžit z měnícího se trhu práce, žít udržitelným způsobem a zasazovat se o udržitelnou budoucnost.

(23)Program InvestEU v rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností podporuje poptávku po dovednostech a jejich nabídku, zlepšuje soubory dovedností konečných příjemců nebo to, jak své dovednosti využívají, a posiluje trhy pro investice do dovedností. Program InvestEU rovněž podporuje obecné investice do vzdělávání, odborné přípravy a souvisejících služeb. Kromě toho režim pro spravedlivou transformaci v rámci programu InvestEU podporuje investice, včetně těch, které jsou zaměřeny na podporu prohlubování dovedností a změny kvalifikace pracovníků, v regionech, které mají schválený plán spravedlivé transformace podle nařízení (EU) 2021/1056, nebo pro projekty, které jsou přínosem pro uvedené regiony, za předpokladu, že mají klíčový význam pro transformaci uvedených území.

(24)Individualizované odborné znalosti poskytované prostřednictvím Nástroje Komise pro technickou podporu mohou členským státům pomoci realizovat reformy související s celostátními nebo regionálními strategiemi týkajícími se dovedností, a využít tak dočasné financování EU pro trvalé zlepšení dostupných příležitostí ke změně kvalifikace a prohlubování dovedností. Tento proces může podpořit i vzájemné učení, které usnadní Komise.

(25)Cílem evropské Strategie práv osob se zdravotním postižením na období 2021–2030 je zajistit plné zapojení těchto osob do společnosti na rovnoprávném základě s ostatními lidmi v Unii i mimo ni. V rámci uvedené strategie se Evropská komise zavazuje zajistit, aby se osoby se zdravotním postižením mohly účastnit odborné přípravy a učit se novým dovednostem, což je základní předpoklad pro výkon zaměstnání a nezávislost.

(26)Na úrovni Unie se nezbytné finanční prostředky na provádění tohoto rozhodnutí určí v rámci rozpočtu přispívajících programů v souladu s víceletými finančními rámci na období 2014–2020 a 2021–2027. Aniž by byly dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu, mělo by být cílem poskytnout finanční prostředky na provádění tohoto rozhodnutí ve výši nejméně 9,3 milionu EUR na provozní náklady.

(27)Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jich může být z důvodu rozsahu a účinků navrhovaného opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

(28)Aby byla zaručena rychlá realizace Evropského roku dovedností v praxi, mělo by toto rozhodnutí vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět

Rok 2023 se vyhlašuje „Evropským rokem dovedností 2023“ (dále jen „Evropský rok“).

Článek 2

Cíle