HODNOTÍCÍ ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Průběžná hodnotící zpráva programu Trestní soudnictví /* COM/2011/0255 v konečném znění */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 11.5.2011 KOM(2011) 255 v konečném znění HODNOTÍCÍ ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Průběžná hodnotící zpráva programu Trestní soudnictví OBSAH 1. ÚVOD 3 1.1. PŘEDMĚT ZPRÁVY 3 1.2. PŘEHLED 3 1.3. SOUVISLOSTI 5 1.4. AKTUÁLNÍ SOUVISLOSTI 5 2. Provádění programu 5 2.1. INICIATIVY KOMISE (VEŘEJNÉ ZAKÁZKY) 5 2.2. GRANTY (VÝZVY K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ) 6 2.2.1. GRANTY NA AKCI – OBECNÁ VÝZVA 6 2.2.2. GRANTY NA AKCI – ZVLÁŠTNÍ VÝZVA 8 2.2.3. GRANTY NA PROVOZNÍ NÁKLADY 8 2.2.4. GRANTY NA AKCI – RÁMCOVÁ DOHODA O PARTNERSTVÍ 9 2.2.5. GRANTY URČENÉ MONOPOLNÍM SUBJEKTŮM 9 3. Výsledky hodnocení 10 3.1. RELEVANTNOST 10 3.2. ÚČINNOST 11 3.3. V jaké míře byly splněny cíle programu? 11 3.4. ÚČINNOST VE VZTAHU K NÁKLADOVÉ EFEKTIVNOSTI 11 3.5. UDRŽITELNOST A DOPAD 12 3.6. SOUDRŽNOST 12 3.7. PřIDANÁ HODNOTA NA ÚROVNI EU 13 4. ZÁVĚRY 13 4.1. VYMEZENÍ PRIORIT 14 4.2. PřIDANÁ HODNOTA NA ÚROVNI EU 14 4.3. ZJEDNODUšENÍ POSTUPů 14 4.4. PROPAGACE A ZVIDITELNĚNÍ PROGRAMU 15 ÚVOD PŘEDMĚT ZPRÁVY Rada dne 12. února 2007[1] přijala rozhodnutí 2007/126/SVV, kterým se na období 2007–2013 zavádí zvláštní program „Trestní soudnictví“ jakožto součást obecného programu „Základní práva a spravedlnost“. Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. b) tohoto rozhodnutí stanoví, že Evropskému parlamentu a Radě Komise předloží nejpozději do 31. března 2011 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu. Jak vyplývá z písm. c) téhož ustanovení, na základě této zprávy bude nejpozději do 30. srpna 2012 předloženo sdělení o pokračování programu. Tato průběžná hodnotící zpráva přináší přehled výsledků, jichž bylo doposud dosaženo, a uvádí kvalitativní i kvantitativní aspekty provádění tohoto programu. Hodnocení provedly útvary Komise. Komise provedla také analýzu silných i slabých stránek programu a snažila se nalézt odpovědi na následující otázky: 1) Jak zlepšit provádění programu ve zbývajícím období? 2) Jak zlepšit rozvržení programu s ohledem na koncepci programu nebo programů, které po něm budou následovat? V hodnocení se především sledovala a) relevance programu, kdy se posuzovalo, jakým způsobem programu v rámci svých cílů reaguje na potřeby, jež se mají uspokojit, a na problémy, které se mají vyřešit, b) efektivita programu, kdy se určovalo, zda byly splněny cíle programu, c) efektivnost, kdy se ověřovalo, zda bylo výsledků dosaženo za přiměřenou cenu. PŘEHLED Cílem programu Trestní soudnictví je přispět ke konsolidaci prostoru svobody, bezpečnosti a práva v Evropské unii tím, že na základě zásady vzájemného uznávání posiluje soudní spolupráci v trestních věcech. Program plní tyto čtyři obecné cíle: 1. podporovat soudní spolupráci, a tak přispět k vytvoření autentického evropského prostoru práva v trestních věcech, založeného na vzájemném uznávání a vzájemné důvěře; 2. podporovat slučitelnost příslušných předpisů členských států v míře nezbytné pro zlepšení této spolupráce, podporovat omezování stávajících právních překážek řádného fungování soudní spolupráce v zájmu posilování koordinace vyšetřování a zlepšení slučitelnosti stávajících soudních systémů členských států Evropské unie, s cílem zajistit tak potřebnou návaznost na vyšetřování prováděné donucovacími orgány členských států; 3. zlepšit kontakty a výměnu informací a osvědčených postupů mezi soudními a správními orgány a právnickými profesemi (právníky a dalšími profesemi spojenými se soudnictvím) a podporovat vzdělávání příslušníků soudcovského stavu s cílem posílit vzájemnou důvěru; 4. dále zlepšovat vzájemnou důvěru v zájmu zajištění ochrany práv obětí a obžalovaných. Program zavádí za účelem splnění těchto cílů čtyři druhy jednotlivých aktivit: - konkrétní akce prováděné z iniciativy Komise, které jsou předmětem smluv a které zahrnují zejména studie a výzkumné činnosti i přípravu a realizaci konkrétních projektů v oblasti počítačových systémů, které usnadňují výměnu a šíření informací, - granty ( granty na akci ) poskytnuté na konkrétní nadnárodní projekty v zájmu celé Evropské unie předložené v rámci partnerství, které tvoří alespoň dva členské státy nebo členský stát a kandidátská nebo přistupující země a/nebo za určitých podmínek vnitrostátní projekty v rámci členského státu, - granty ( granty na provozní náklady ) na podporu činností nevládních organizací nebo jiných subjektů sledujících cíl v obecném evropském zájmu v oblasti trestního soudnictví, - grant na provozní náklady , kterým se spolufinancují výdaje související se stálým pracovním programem Evropské sítě pro justiční vzdělávání, jejímž úkolem je vzdělávání soudců a státních zástupců. Operační výdaje v rámci rozpočtu na program „Trestní soudnictví“ představují na období 2007–2013 celkem 196,85 milionů EUR. Tato částka odpovídá jednotlivým částkám schváleným v rámci ročních rozpočtů na roky 2007 až 2011 a částkám zapsaným v rámci finančního plánování na roky 2012 a 2013. Největší část finanční podpory je určena na granty na akce a na granty obecně. V procentním vyjádření se částka určená na granty na období pěti let pohybuje mezi 95 a 75 %. Je tedy dodržena minimální 65% výše příspěvku, která má být podle právního základu vymezena na granty. SOUVISLOSTI Program Trestní soudnictví představuje pokračování rámcového programu pro policejní a soudní spolupráci v trestních věcech (AGIS[2]) na období 2003–2007, schváleného Radou dne 22. července 2002. Komise v roce 2005 navrhla přijetí nového rámcového programu[3] s názvem „Základní práva a spravedlnost“, který plní čtyři konkrétní cíle. Jedním z těchto cílů je podporovat soudní spolupráci a přispět tak k vytvoření skutečného prostoru práva v trestních věcech. Jedná se o logické pokračování Haagského programu (listopad 2004), který mimo jiné zdůrazňuje, že z vytváření Evropy pro občany vyplývá také vznik evropského prostoru práva založeného na zásadě vzájemného uznávání, kde by hranice mezi státy již neměly představovat překážku pro zahájení soudních řízení a pro výkon rozhodnutí. Program Trestní soudnictví měl rovněž umožnit zavádění počítačového systému výměny informací o záznamech v trestních rejstřících. Rozpočet určený na program Trestní soudnictví představuje nejvýznamnější část rámcového programu (36 %). AKTUÁLNÍ SOUVISLOSTI Rámcový program přijatý v roce 2007 byl vypracován podle ustanovení Smluv, které byly v té době platné, ale jeho struktura byla navržena tak, aby umožňovala hladký přechod na nové institucionální uspořádání související se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009. Právní základ zvláštního programu Trestní soudnictví ve svém článku 12 navíc upravuje vzájemné doplňování. Z odstavce 1 tohoto ustanovení vyplývá, že se bude usilovat o součinnost a vzájemné doplňování s ostatními nástroji Unie, zejména se zvláštním programem „Civilní soudnictví“ a s obecnými programy „Bezpečnost a ochrana svobod“ a „Solidarita a řízení migračních toků“. - V období let 2007 až 2010 bylo v rámci programu předloženo 14 návrhů, z nichž 11 vyústilo v rozhodnutí o přidělení grantu a bylo potvrzeno podpisem příslušných dohod. Jedná se o výzvy k předkládaní nabídek z let 2007, 2008 a 2009[4]. Pokud jde o rok 2010, proces předkládání projektů doposud probíhá, a není proto předmětem této zprávy. PROVÁDěNÍ PROGRAMU INICIATIVY KOMISE (VEŘEJNÉ ZAKÁZKY) Roční pracovní program popisuje činnosti realizované z iniciativy Komise, které jsou financovány z ročního rozpočtu. Program uvádí různé činnosti, jako např. studie, výzkumné činnosti, vytvoření počítačového systému výměny informací o záznamech v trestních rejstřících, konference a jednání odborníků, činnosti v oblasti analýzy, sledování a hodnocení. Komise v letech 2007 až 2010 poskytla finanční prostředky zejména na tyto akce: - Rozvoj evropského portálu e-Justice, s ním související informační kampaně a studie proveditelnosti týkající se evropské e-Justice; - Organizace (v rámci Justičního fóra) udílení ceny „Křišťálové váhy“. Tuto cenu společně udělují Evropská komise a Rada Evropy, aby odhalily inovativní a efektivní postupy v oblasti organizace soudnictví nebo v rámci soudních řízení u jednotlivých soudů a zároveň na ně poukázaly; - Organizace a pravidelné pořádání Justičního fóra[5] zahájeného v roce 2008, aby poskytovalo stálou platformu pro konzultace zúčastněných stran o politikách a postupech EU v oblasti soudnictví, prosazovalo osvědčené postupy a podporovalo růst důvěry a vzájemného porozumění mezi odborníky z právní praxe v Evropské unii; - Studie a vytvoření počítačových nástrojů, které mají na evropské úrovni zajistit propojení mezi jednotlivými trestními rejstříky a výměnu informací mezi soudními orgány o předchozích odsouzeních, včetně podpory vývoje programového vybavení v členských státech a rozvoje programového vybavení pro účely vzájemného propojení (uplatňování společné referenční metody), jakož i interní podporu pro účely Komise. Patří sem i veškeré přípravné činnosti týkající se zavádění systému ECRIS v roce 2012. Předmětem dohod uzavřených v letech 2007 až 2010 byly i další studie a semináře týkající se aktuálního vývoje v oblasti trestního práva. Celkem bylo podepsáno 64 grantových dohod poskytujících celkovou částku 8,3 milionu EUR, což oproti předpokládanému rozpočtu ve výši 13,8 milionu EUR představuje 60% míru využití stanovených částek. GRANTY (VÝZVY K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ) – GRANTY NA AKCI – OBECNÁ VÝZVA V letech 2008 až 2010 se průměrně ročně uzavřela grantová dohoda na 31 projektů, což za uvedené tři roky činí celkem 94 projektů. Celková míra využití rozpočtu dosáhla v tomto tříletém období 81,42 %, což je poměrně uspokojivé u programu v oblasti, jejíž harmonizaci se členské státy poměrně brání, který je relativně mladý. Roční průměr poskytovaných částek se pohybuje mezi 170 000 a 260 000 EUR. Třetina financovaných projekt byla v hodnotě nižší než 100 000 EUR. Akce trvaly v průměru od 18 do 24 měsíců. Celkem 85 % projektů z roku 2008 již bylo uzavřeno a zbývající část bude ukončena v roce 2011. Míra ukončených projektů z roku 2009 činí 55 %. - PODLE PRIORIT Níže uvedená tabulka je vypracována podle priorit. Uvádí čisté vyjádření poskytnutých finančních prostředků (63 %) v oblasti priority týkající se spolupráce a výměny osvědčených postupů. Tabulka však úplně neodpovídá skutečnosti, protože v oblasti vzdělávání soudců by bylo zapotřebí doplnit částky určené pro Evropskou soudní síť v oblasti vzdělávání soudců (což je uvedeno níže), na níž jsou ročně přiděleny finanční prostředky ve výši 800 000 EUR a která představuje 23% podíl finančních prostředků určených na vzdělávání soudců v rámci celého programu. Priority – Rok, kdy byl závazek přijat | |2008 | |2009 | |2010 | |Celkem |% | | |Počet |Částka |Počet |Částka |Počet |Částka |Počet |Částka | | |Justiční vzdělávání |7 |1 488 060 |3 |307 554 |7 |821 574 |17 |2 617 188 |13,59 | |Výměna osvědčených postupů / spolupráce v oblasti trestního práva |25 |4 722 286 |19 |4 225 843 |20 |3 259 102 |64 |12 207 231 |63,38 | |Podpora obětem |5 |1 093 185 |2 |599 962 |3 |794 363 |10 |2 487 510 |12,91 | |Výměna informací | | |1 |1 376 364 |2 |573 395 |3 |1 949 760 |10,12 | |Celkem |37 |7 303 531 |25 |6 509 724 |32 |5 448 434 |94 |19 261 689 | | |Rozpočet | |8 000 000 | |6 800 000 | |8 900 000 | |23 700 000 | | | - PODLE PŘÍJEMCŮ Hlavními příjemci finančních prostředků z těchto projektů jsou ministerstva spravedlnosti členských států a výzkumné útvary univerzit (83 %). Nevládní organizace získávají v průměru 30 % celkových finančních prostředků přidělených na základě výzev k předkládání projektů na získání grantů na akce nebo na provozní náklady. - ZEMĚPISNÉ ROZDĚLENÍ - V průběhu sledovaného období bylo předloženo celkem 160 projektů a 94 z nich bylo schváleno, což je poměrně málo (60 %). - Ani jeden projekt nepředložilo šest členských států. Jedná se o Dánsko, Irsko, Kypr, Litvu, Slovensko a Švédsko. Mělo by být provedeno podrobné hodnocení, které umožní posoudit důvody pro takovou neexistenci zájmu. - Čtyři členské státy sice předložily několik nabídek, ale nikdy nezískaly žádné finanční prostředky (Finsko, Lucembursko, Polsko a Řecko). Šest členských států je velmi aktivních, protože předložilo celkem 64 % veškerých nabídek a na své projekty získalo celkem 68 % poskytnutých finančních prostředků. Jedná se (podle objemu získaných prostředků) o: Španělsko, Spojené království, Itálii, Německo, Belgii a Nizozemsko. Počet předložených projektů a počet schválených projektů je v tomto tříletém období relativně stabilní. GRANTY NA AKCI – ZVLÁŠTNÍ VÝZVA Program poskytl v období 2008–2010 podporu na provádění zvláštních projektů, které souvisejí s propojením jednotlivých národních rejstříků trestů v rámci Evropské unie. Granty na projekty týkající se zvláštní výzvy v oblasti e-Justice, která byla zveřejněna v roce 2010, nejsou v této zprávě hodnoceny, protože jejich poskytování bylo zahájeno až v roce 2011. Zdokonalování mechanismu určeného k předávání informací mezi soudními orgány, které se týkají odsouzení v Evropské unii, předpokládá výměnu těchto informací mezi členskými státy v co možná nejkratší lhůtě. Tato výměna probíhá díky vytvoření počítačového systému pro výměnu informací. V letech 2008 až 2010 dosáhl rozpočet určený na spolufinancování této konkrétní oblasti částky 32 milionů EUR. Tyto prostředky byly určeny na zdokonalení národních rejstříků trestů tak, aby byla možná výměna informací s rejstříky trestů ostatních členských států elektronickou cestou. Projekty v rámci priority „Propojení rejstříků trestů“ mohou předkládat pouze vnitrostátní orgány určené podle článku 1 rozhodnutí Rady 2005/876/SVV ze dne 21. listopadu 2005 o výměně informací z rejstříku trestů[6]. V období 2007–2009 nemohlo být využito 22 % prostředků určených na oblast rejstříků trestů, což za tyto tři roky představuje částku 7 milionů EUR, která nemohla být využita pro účely trestního soudnictví. Některé členské státy v této oblasti nepředložily žádný projekt. Jedná se o Belgii, Bulharsko, Dánsko. Celkem 52 % finančních prostředků bylo přiděleno pěti státům: Litvě, Maďarsku, Rakousku, Rumunsku a Spojenému království. Od roku 2010 byla tato priorita zahrnuta do obecné výzvy, a není již předmětem zvláštní výzvy. GRANTY NA PROVOZNÍ NÁKLADY Na rozdíl od grantů na akce, jejichž cílem je spolufinancovat akce podporující realizaci cíle, který vyplývá z rámce politiky Evropské unie, je cílem grantů na provozní náklady spolufinancovat fungování subjektů nebo sítí, které plní cíle v obecném evropském zájmu nebo cíl vyplývající z rámce politiky Evropské unie. Vychází se přitom z myšlenky, že by Komise financovala vytvoření evropských sítí, jež by podporovaly politiky Evropské unie. Granty na provozní náklady jsou poskytovány na podporu existence a fungování subjektů po dobu, kdy tento subjekt vykonává jako druhá smluvní strana činnosti navržené v jeho ročním pracovním programu. - Zkušenosti z let 2007 a 2010 dokládají, že se tento druh financování nesetkává u cílové skupiny příjemců s očekávaným zájmem. I když byly uveřejněny tři výzvy na předkládání evropských projektů, bylo možné poskytnout finanční prostředky jen 18 organizacím a bylo využito 51 % stanovených prostředků; - Je zapotřebí konstatovat, že návrhy předkládají a následné finanční prostředky získávají stále tytéž subjekty. Podíl nových příjemců je tedy velmi slabý. Z tohoto hlediska nebylo zatím dosaženo cíle programu, kterým je podpora vzniku nových příjemců; - Nízká míra účasti a úspěšného čerpání prostředků vyplývá z toho, že účastnící se subjekty jen obtížně dokládají skutečný evropský rozměr. GRANTY NA AKCI – RÁMCOVÁ DOHODA O PARTNERSTVÍ Útvary Komise se v roce 2007 rozhodly, že za účelem provádění některých prioritních oblastí programu „Trestní soudnictví“ uzavřou rámcové dohody o partnerství s hlavními aktéry v oblasti justičního vzdělávání, kteří vyjádřili zájem o pravidelnou spolupráci s danou institucí ve stanovené oblasti, aby vznikl rámec pro dlouhodobou spolupráci. V rámci tohoto partnerství se předpokládá, že mezi Komisí a jejími partnery existuje společný zájem a soubor cílů, že jsou akce vymezeny a schváleny na pravidelném a stabilním základě a že se sdružuje určitý počet příjemců. Na základě výzvy k předkládání projektů byly rámcové dohody o partnerství uzavřeny s Akademií evropského práva (ERA), Evropskou sítí pro justiční vzdělávání (REFJ) a Evropským institutem veřejné správy (IEAP). Platnost těchto dohod skončí v červenci 2011. V období 2007 až 2009 se předpokládalo, že se na rámcové dohody o partnerství poskytne maximální částka 8,9 milionů EUR. Ve skutečnosti však celková vyplacená částka nepřesáhla 2 miliony EUR. - Postup uzavírání dohod o partnerství nepřináší přidanou hodnotu, pokud jde o obecné výzvy k předkládání návrhů. Tento postup neumožnil ani vytvoření sítě některých hlavních zástupců, z nimiž by Komise mohla udržovat pravidelné a stabilní vztahy pro účely efektivní realizace justičního vzdělávání. V současné době probíhá hodnocení justičního vzdělávání, které by mělo umožnit vymezení nejvhodnějších nástrojů a způsobů financování. GRANTY URČENÉ MONOPOLNÍM SUBJEKTŮM Rada s ohledem na zkušenosti získané z Výměnného programu pro orgány soudnictví v letech 2004, 2005 (pilotní projekt) a 2006 (přípravná akce) a ze spolupráce v rámci Evropské sítě pro justiční vzdělávání (REFJ), která až doposud plnila úkoly související s organizací výměn a setkání mezi institucemi justičního vzdělávání, rozhodla, že doplní REFJ do základního aktu programu „Trestní soudnictví“. Podle čl. 4 písm. d) lze poskytnout grant na provozní náklady, kterým se spolufinancují výdaje související se stálým pracovním programem Evropské sítě pro justiční vzdělávání. REFJ je mezinárodní neziskovou asociací, která vznikla v roce 2000 podle belgického práva a která sdružuje většinu evropských škol pro justiční vzdělávání, jež plní úkoly v oblasti vzdělávání soudců a státních zástupců. REFJ k dnešnímu dni sdružuje instituce justičního vzdělávání ze všech 27 členských států. Grant se poskytuje na základě grantové žádosti, kterou předkládá REFJ, a poté, co bylo ověřeno, že se na organizaci neuplatní podmínky pro vyloučení a že je její návrh v souladu s cíli v oblasti justičního vzdělávání, které vyplývají z programu „Trestní soudnictví“. Poskytnutí grantu je potvrzeno podpisem grantové dohody. Výměnné programy plní dvojí účel. Umožňují výměny soudců a státních zástupců s cílem prohloubit vzájemné povědomí o soudní praxi a zdůrazňují sounáležitost v rámci společného soudního prostoru. REFJ získala v období 2007–2010 finanční prostředky ve výši 7 152 071,31 EUR z celkové částky 9,5 milionu EUR, která byla vymezena v ročním rozpočtu, což činí 75 % stanovených prostředků. Celkem 667 soudců a státních zástupců mohlo od roku 2007 využít krátkodobých i dlouhodobých výměnných programů. VÝSLEDKY HODNOCENÍ RELEVANTNOST Do jaké míry odpovídají cíle programu potřebám, jež je nutno splnit, a problémům, jež je nutno vyřešit? Hodnocení v polovině programového období ukázalo, že program přispěl k vytvoření a posílení evropského prostoru svobody, bezpečnosti a práva a podpořil konkrétní spolupráci v oblasti trestního soudnictví na základě vzájemného uznávání. Financované činnosti upřednostňují systematickou výměnu informací elektronickými prostředky, posilují přeshraniční justiční vzdělávání určené pro odborníky v oblasti trestního práva a podporují šíření osvědčených postupů mezi členskými státy a prosazují poskytování pomoci obětem. Počet žádostí o financování akcí postupně narůstá, což dokládá rostoucí zájem o program, který bezpochyby zatím nedosáhl optimálního rozsahu. Některé země, které představují značný rozvojový potenciál, se navíc programu účastní jen málo nebo se jej neúčastní vůbec. Je stále zapotřebí vyvíjet úsilí, pokud jde o propagaci programu a zavádění nástrojů, které usnadní zlepšování kvality předkládaných návrhů. V dubnu 2010 se uskutečnil informační den, jehož se zúčastnilo téměř 100 osob. Po třech letech provádění programu lze konstatovat, že granty na provozní náklady a dohody o partnerství nepřinesly očekávaný úspěch. Tato skutečnost zpochybňuje jejich relevantnost a vhodnost ve vztahu k sledovaným cílům. Pokud jde o granty na provozní náklady, vyplývá to ze skutečnosti, že se z grantu na provozní náklady, na rozdíl od grantů na akce, které slouží ke spolufinancování konkrétní akce po určitou dobu a rozpočtem, který je specificky vymezen na tuto akci, nezávisle na ostatních činnostech žádajícího subjektu, financují provozní náklady daného subjektu. Z finančního hlediska je proto zapotřebí, aby měl subjekt k dispozici, pro účely sledování a kontroly těchto dvou podporovaných operací odlišným způsobem (pracovní program na straně jedné a akce na straně druhé), řídicí a účetní nástroje, které mu umožní řídit tuto situaci věrohodným a kontrolovatelným způsobem. Náklady, které příjemce nese při realizaci různých činnost, budou muset být ve skutečnosti ovlivněny svým určením, tj. zda jsou čerpány z provozního rozpočtu nebo z rozpočtu na konkrétní akci. Zbývá prověřit vzájemné působení s ostatními programy, které podporují podobné činnosti (Civilní soudnictví, Prevence trestné činnosti a boj proti ní, Daphne). ÚČINNOST V jaké míře byly splněny cíle programu? Během sledovaného období nebyl poměr projektů financovaných z rozpočtu uspokojivý. Tento trend se však v roce 2010 změnil, protože oproti roku 2009 bylo předloženo dvojnásobné množství žádostí o financování akcí. Tuto nízkou účinnost programu zapříčiňují některé faktory. Například neznalost programu, velmi nízká míra účasti, která vyžaduje významnou úroveň spolufinancování, značná složitost při provádění, jež je zdrojem právní nejistoty a zpomaluje řízení. Aktuální pozitivní vývoj týkající se počtu žádostí o financování je bezpochyby výsledkem informačních kampaní, které v letech 2009 a 2010 zorganizovala Komise, aby v členských státech rozšířila povědomí o existenci programu. Tento vývoj může také vyplývat z lepších podmínek financování (částka předběžného financování se zvýšila ze 70 na 80 % a míra povinného spolufinancování se snížila z 30 na 20 %, a v některých konkrétních případech týkajících se výzev k předkládání návrhů v oblasti e-Justice v roce 2010 dokonce činí 10 %). Zavedení nového elektronického systému pro registraci a on-line hodnocení návrhů (PRIAMOS) určitě také zjednodušilo přístup k programu a zrychlilo postup hodnocení. ÚČINNOST VE VZTAHU K NÁKLADOVÉ EFEKTIVNOSTI Byly výsledky dosaženy za přiměřenou cenu? Během sledovaného období bylo dokončeno 11 výzev k předkládání projektů a bylo přiděleno 155 grantů, což je v průměru 14 dotací na jednu výzvu k předkládání projektů. Tato míra „účinnosti“ je ve vztahu k jiným programům podobného rozsahu poměrně slabá. Například z programu DAPHNE bylo v roce 2009 financováno 43 projektů, přičemž byla zveřejněna jediná výzva pokrývající dva rozpočtové roky. Doba pro přijetí smluvní úpravy, tj. období mezi přijetím rozhodnutí o udělení grantu a vstupem grantové dohody v platnost, je oproti jiným programům dlouhá (v průměru 5–6 měsíců). Ve sledovaném období činila průměrná částka jednotlivých grantů 380 000 EUR v případě grantů na akci a 128 000 u grantů na provozní náklady. Tento relativně nízký průměr by se měl do budoucna zvýšit, a to díky nárůstu financování určeného na projekty v oblasti informačních technologií, které jsou prováděny s cílem zlepšit výměnu informací mezi členskými státy. UDRŽITELNOST A DOPAD Jaké jsou dlouhodobé účinky tohoto programu a jsou udržitelné? Program Trestní soudnictví je programem z nedávné doby, a je proto obtížné posoudit jeho dopad z dlouhodobého hlediska. Program však umožnil realizaci a posilování akcí některých hlavních aktérů v oblasti evropského trestního soudnictví, zejména v rámci Evropské sítě pro justiční vzdělávání. Členským státům rovněž umožnil financovat část nákladů souvisejících s propojováním rejstříků trestů, čímž podpořil dlouhodobější spolupráci. Zpřístupnění portálu e-Justice on-line a činnosti související s jeho neustálou aktualizací podporují a obohacují rozvoj evropského soudního prostoru. Cíle programu Trestní soudnictví, subjekty, které se na něm podílejí, a druhy financovaných akcí jsou velmi podobné jako cíle, subjekty a akce v rámci programu Civilní soudnictví[7]. Mezi těmito dvěma programy pak mohou vznikat přesahy, nežádoucí konkurence a rizika nerovného zacházení. Pro lepší srozumitelnost programu bude bezpochyby přínosem zrušení třetího pilíře. Není již zapotřebí oddělovat programy Civilní soudnictví a Trestní soudnictví ve smyslu odlišných právních základů. Požadovanými účinky tohoto programu je prohloubená soudní spolupráce mezi jednotlivými zúčastněnými subjekty. Projekty, které podporují partnerství mezi minimálně dvěma členskými státy, tento cíl sledují. Komise musí přijmout aktivní opatření, která podpoří vznik partnerství. Mohlo by se jednat o lepší prezentaci programu na internetové stránce, její rychlejší aktualizaci a pravidelné zveřejňování nových informací týkajících se programu. SOUDRŽNOST V jaké míře umožňují financované projekty, aby Komise plnila své cíle své politiky v oblasti spravedlnosti? Komise dohlíží na to, aby byly předložené návrhy v souladu s prioritami uvedenými v jejím ročním pracovním programu. Nebyla však zatím vytvořena systematická vazba mezi jednotlivým projektem nebo zakázkou a prioritou, v rámci níž je poskytována finanční podpora. Je zapotřebí zdokonalit sledování této přiměřenosti, aby se mimo jiné lépe definovaly priority budoucích ročních pracovních programů a lépe vyhodnotila finanční podpora, které je na ně vyčleněna. V tomto kontextu by se on-line systém pro podávání přihlášek a jejich hodnocení (PRIAMOS) mohl lépe využívat jako statistický nástroj, protože umožňuje hodnocení míry reakcí s ohledem na jednotlivé priority. PřIDANÁ HODNOTA NA ÚROVNI EU V jaké míře přestavuje program a projekty, které jsou z něj financovány, přidanou hodnotu ve vztahu k tomu, co mohlo být v této oblasti vyřešeno zásahy jednotlivých členských států na jejich úrovni? Pokud jde o oblast trestního soudnictví, „potřeba evropského rozměru“ nebyla při přípravě základního právního aktu zcela evidentní, ale postupně se potvrzuje. Počet organizací, které se programu účastní, se zvyšuje a účast nevládních organizací je konstantní. Konkrétně v oblasti trestního soudnictví je koncepce přidané hodnoty na úrovni EU zatím nejasná, a je proto obtížné vymezit přiměřenou úroveň pro zásah ze strany Evropské unie. Tato dvě pojetí vyžadují širší diskusi mezi jednotlivými zúčastněnými stranami. Přidaná hodnota na úrovni EU je jedním z kritérií pro přidělení návrhů, ale v rámci jednotlivých programů spravovaných GŘ pro spravedlnost není výklad tohoto kritéria jednotný. Například programy DAPHNE[8], Základní práva[9] a Civilní soudnictví vyžadují, aby byl předložen důkaz o aktivním zapojení ve významné řadě zemí, aby bylo možné získat grant na provozní náklady. To však není případ programu Trestní soudnictví. Přidaná hodnota na úrovni EU nemá v rámci kritérií pro přidělování dostatečnou váhu (15 % ze všech kritérií pro přidělení) a mohla by být posílena. Z jednoho ze stanovených kritérií výslovně vyplývá, že návrhy musí předložit alespoň dva členské státy nebo jeden členský stát a další země, což může být přistupující nebo kandidátská země. Vychází se přitom z myšlenky podporovat partnerství, přeshraniční spolupráci a výměnu osvědčených postupů. Téměř 80 % prostředků je vynaloženo na nadnárodní projekty. V rámci programu jsou za určitých podmínek přijímány i tzv. národní projekty, ale předpokládá se, že projekt musí doložit existenci evropského rozměru. ZÁVĚRY Program Trestní soudnictví od svého zahájení v roce 2007 umožnil podporu 155 projektů a uzavření 64 smluv. Z hodnocení programu vyplynulo, že je zapotřebí v tomto financování pokračovat v tom rozsahu, kdy financované akce reagují na konkrétní a skutečné problémy a pozitivně přispívají k národním opatřením realizovaným v této oblasti a doplňují je. Hodnocení však také poukázalo na některé slabé stránky, které je třeba odstranit, aby evropská opatření mohla vést k ještě účinnějším výsledkům. Programy Civilní soudnictví, Trestní soudnictví a ostatní programy jsou prováděny odděleně, skutečné synergie proto nejsou maximálně využity, a může docházet ke zbytečnému zdvojování. Pokud jde o cíl podporovat soudní spolupráci, program by měl zařadit opatření na podporu spolupráce v občanském i trestním právu do jedné skupiny, aby byla zajištěna lepší koordinace mezi těmito dvěma oblastmi s ohledem na Lisabonskou smlouvu, která vstoupila v platnost v prosinci 2009 a zrušila pilířovou strukturu. Bylo by možné zvážit vazby na další programy GŘ pro spravedlnost, zejména na programy Daphne a Základní práva. Není prokázáno, že program představuje nejvhodnější nástroj pro podporu projektů, které se týkají nákupu vybavení pro účely vzájemného propojení rejstříků trestů. S ohledem na vysoké náklady související s těmito projekty a s ohledem na jejich vnitrostátní povahu by tento druh projektů mohl být podporován efektivněji ze strukturálních fondů. Z připomínek uvedených v této zprávě lze vyvodit tento seznam doporučení: VYMEZENÍ PRIORIT Díky posílenému využívání on-line systému pro registraci a hodnocení přihlášek (PRIAMOS), který umožňuje klasifikaci návrhů podle priorit a vymezení konkrétních potřeb v dané oblasti, se zdokonalí sledování ročních priorit. Tyto statistické údaje bude možné využívat jako podpůrný nástroj při definování ročních priorit. PřIDANÁ HODNOTA NA ÚROVNI EU Z této studie vyplývá, že roste počet projektů vykazujících přidanou hodnotu na úrovni EU v oblasti trestního soudnictví. Naplnění tohoto kritéria je pro účastnící se organizace stále jedním z nejobtížnějších úkolů. Jeho výklad není v rámci GŘ pro spravedlnost jednotný a jeho váha je oproti ostatním stanovenými kritériím poměrně nízká (15 %). Komise plánuje, že podpoří diskusi za účelem dokonalejšího vymezení tohoto kritéria a stanovení vhodné úrovně jeho působení ve vztahu k vnitrostátním finančním nástrojům. V rámci výběrového řízení by kritériu přidané hodnoty na úrovni EU měla být přiznána větší váha. ZJEDNODUšENÍ POSTUPů Komise plánuje, že bude pokračovat v harmonizaci a zjednodušování pokynů (roční aktualizace praktických pokynů pro žadatele), formulářů pro žádosti o granty a hodnotících kritérií, aby zvýšila efektivnost programu bez potřeby navýšit lidské zdroje. Prozatímní harmonogramy pro předkládání nabídek musí být zveřejňovány s dostatečným časovým předstihem a Komise musí dohlížet na to, aby byly dodrženy všechny stanovené lhůty. Žadatelé o granty by rovněž měli mít k dispozici včasné a jasné informace o platných postupech a dostatečnou časovou lhůtu pro přípravu svých návrhů. Komise by každé dva roky měla zveřejnit pouze jedinou výzvu k předkládání projektů na akce, aby se zvýšil počet návrhů, na jejichž základě je poskytnuto financování, v rámci výzvy k předkládání projektů. Mělo by se upustit od využívání grantů na provozní náklady, které se ukázaly být velmi neefektivní. Komise bude s ohledem na úspory z rozsahu usilovat o to, aby zaměřila svou finanční podporu na projekty významnějšího rozsahu. S ohledem na harmonizaci s ostatními programy GŘ pro spravedlnost a efektivní řízení se upřednostní externí zajištění některých úkolů (např.: hodnocení kritérií pro přidělení grantu). PROPAGACE A ZVIDITELNĚNÍ PROGRAMU Za účelem lepšího zviditelnění programu je zapotřebí zdokonalit jeho internetovou stránku, zejména pokud jde o zprávy včasného varování zasílané zjevným partnerům programu (bývalým příjemcům, členům programového výboru, členům aktivních sítí....). Lépe by se tak zveřejňovaly výsledky výzev k předkládání návrhů, nové výzvy a seznamy organizací, které by se mohly stát partnery daného projektu. Zvláštní pozornost (např. informační schůzky, fóra pro otázky a odpovědi…) by se měla zaměřit na členské státy, jejichž účast je v rámci projektu nedostatečná (CY, DK, IR, LT, SK, S, EE, FI, GR, LU a PL), aby se zvýšilo povědomí o programu a kvalita předkládaných návrhů. Aby se podpořil rozvoj a posilování „občanské společnosti v oblasti trestního práva“, zaměří se tato informační kampaň na nevládní organizace, jejichž účast na programu je nedostatečná. Měla by se vytvořit vazba na ostatní programy GŘ pro spravedlnost, aby se zajistilo významnější kritické množství, a tím i další zviditelnění programů. Měly by se zavést další druhy spolupráce v rámci partnerství nebo sdíleného řízení se subjekty, které jsou v této oblasti činnosti dostatečně uznávány, jako je např. Rada Evropy nebo OECD. [1] Úř. věst. L 58, 24.2.2007, s. 13. [2] Rozhodnutí Rady 2002/630/SVV (Úř. věst. L 203, 1.8.2002, s. 5). [3] KOM(2005) 122, sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu, 6.4.2005. [4] Grantové dohody jsou podepisovány v roce, jenž následuje po zveřejnění výzev k předkládání projektů. Data uvedená v této zprávě představují data uzavření dohod o grantech na provozní náklady a grantech na akce. [5] Sdělení komise (KOM(2008) 38 v konečném znění, schválené dne 4.2.2008) o vytvoření fóra pro diskusi o politikách a praxi EU v oblasti práva. [6] Úř. věst. L 322, 9.12.2005, s. 33. [7] Rozhodnutí 1149/2007/ES ze dne 25.9.2007, Úř. věst. L 257, s. 16. [8] Rozhodnutí 779/2007 ze dne 20.6.2007. [9] Rozhodnutí ze dne 19.4.2007, Úř. věst. L 110, s. 33.