Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2005-2010 /* SEK/2006/0022 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 11.1.2006 SEK(2006) 22 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2005 – 2010 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají konvergenční programy). První konvergenční program Dánska byl předložen v říjnu 1998. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 1. prosince 1998 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání. Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální riziko udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu ekonomického cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové disciplíny v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost. S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], ke všeobecně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005-2008, Komise posoudila nedávno předloženou aktualizaci konvergenčního programu Dánska a na základě svého níže uvedeného hodnocení přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu. Hodnocení 1. Aktualizace dánského konvergenčního programu z roku 2005, která se týká období do roku 2010, byla předložena Komisi dne 30. listopadu 2005. Program vychází ze zákona o rozpočtu na rok 2006, který parlament přijal dne 14. prosince. Program do značné míry dodržuje modelovou strukturu pro stabilizační a konvergenční programy uvedenou v novém kodexu chování. Program vykazuje určité nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování (zvláště chybí údaje o předpokládaném nárůstu HDP ve světě a v EU pro některé roky). Dánský program výslovně neuvádí střednědobý cíl stavu rozpočtu, jak vyžaduje kodex chování. 2. V průběhu posledního desetiletí dosáhl růst HDP v průměru 2 % a inflace do značné míry kopírovala vývoj inflace v eurozóně. Růst zaměstnanosti se v posledních letech zvýšil a nezaměstnanost se blíží nejnižší hodnotě za posledních deset let. Pro roky 2005 a 2006 se předpokládá, že reálný růst HDP dosáhne 2,4 %, neboť se nadále předpokládá razantní nárůst domácí poptávky, především soukromé spotřeby. Předpokládaný růst HDP v letech 2007 – 2008 je poměrně nízký a ve zbývající části programového období by měl následovat růst v přibližné roční výši 2 %. Makroekonomický scénář, z něhož aktualizace vychází, z velké části odpovídá hodnocení útvarů Komise uvedenému v prognóze z podzimu 2005 týkající se období do roku 2006 a zohledňuje celkové opatrnější posouzení. Především pro roky 2007 a 2008 je předpoklad růstu opatrnější, protože očekávání růstu jsou nižší než odhady útvarů Komise, pokud jde o potenciální růst. Aktualizace předpokládá, že inflační tlaky zůstanou poměrně utlumeny, což se zdá být reálné. 3. Od zavedení mechanismu ERM II (mechanismus směnných kurzů) dne 1. ledna 1999 se nevyskytuje napětí, které by ovlivňovalo směnný kurz koruny. Odchylky směnného kurzu od centrální parity byly výrazně menší než oficiální šířka pásma a rozdíl krátkodobé úrokové míry k eurozóně byl i nadále malý. To odráží silnou důvěru v systém fixního směnného kurzu. Rámec makroekonomické politiky nadále zajišťuje nízké výnosy z dlouhodobých dluhopisů. Výnosový diferenciál mezi dlouhodobými státními dluhopisy v Dánsku a v eurozóně klesl téměř na nulu bazických bodů a v některých okamžicích byla jeho hodnota dokonce záporná. 4. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 Rada podpořila rozpočtovou strategii představenou v roce 2004 v aktualizaci konvergenčního programu Dánska. Pokud jde o plnění rozpočtu v roce 2005, vycházelo se v aktualizovaném programu z roku 2004 na rok 2005 z přebytku veřejných financí ve výši 2,2 % HDP, současná aktualizace předpokládá v roce 2005 při podobném předpokladu růstu přebytek ve výši 3,6 %. Příjmy byly celkově lepší, než se předpokládalo, a to včetně příjmů ze zdanění výnosů penzijních fondů a příjmů z těžby ropy a zemního plynu, přičemž výdaje byly rovněž omezené. 5. Cílem střednědobé rozpočtové strategie je udržení vysokých primárních přebytků v průběhu programového období, čímž se zajistí rychlé snížení míry zadlužení. Strategie vychází z omezování výdajů a jejím cílem je udržet roční růst reálné veřejné spotřeby ve výši 0,5 %, uplatňovat tzv. zmrazení daní a vyvážit rozpočtové požadavky místních správ. Tato aktualizace předpokládá, že se přebytek veřejných financí sníží z maxima ve výši 3,6 % HDP v roce 2005 (daným výjimečnými faktory, včetně příjmů ze zdanění výnosů z penzijních fondů a činností v oblasti ropy a zemního plynu) na výši těsně přesahující 3 % v letech 2006 a 2007 a ještě se mírně sníží, až na konci programového období dosáhne 2,9 % HDP. Časový profil primárního přebytku je obdobný; v průběhu programového období dojde ke snížení o 2 procentní body HDP (resp. o 1 procentní bod, pokud srovnání nezahrne výjimečně vysoký přebytek roku 2005). Míra výdajů i příjmů se v průběhu období předpovědi postupně sníží. Odráží to snížení daňových příjmů (částečně způsobené tzv. zmrazením daní), snížení výdajů vyplývající z omezení reálné veřejné spotřeby na 0,5 % ročně a pokles úrokové zátěže. Na rozdíl od předcházejícího programu tato nová aktualizace v porovnání s víceméně nezměněným makroekonomickým scénářem překračuje plánovaný vývoj salda veřejných financí. Dánsko využívá přechodné období k provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci penzijních fondů druhého pilíře. Odhaduje se, že se dopad provádění tohoto rozhodnutí projeví ve snížení salda veřejných financí přibližně o 1 % HDP ročně. 6. Výpočty útvarů Komise vycházející z programu a provedené podle společně dohodnuté metody dokládají, že strukturální přebytek (tj. cyklicky očištěný přebytek bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) klesá ze svého maxima ve výši 3,5 % HDP v roce 2005 na přibližně 2,75 % HDP v roce 2006, než znovu dále vzroste na 3,25 % HDP. Snížení strukturálního přebytku v letech 2005 a 2006, kdy se mezera výstupu zlepšuje z mírně záporných hodnot v roce 2005 na kladné hodnoty v roce 2006, především odráží výjimečně vysoké příjmy v roce 2005 a následně se očekává v roce 2006 jejich normalizace. 7. V průběhu programového období se očekává dosažení strukturálního salda (při zohlednění využití přechodného období pro provedení uvedeného rozhodnutí Eurostatu) ve výši mezi 1,5 % a 2,5 % HDP. Pro účely tohoto hodnocení se to považuje za střednědobý cíl. 8. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 0,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Pokud jde o přiměřenost, je střednědobý cíl programu v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II (mechanismus směnných kursů) v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je výrazně náročnější než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu. Program vysvětluje, že střednědobý cíl je stanoven na vyšší úrovni, než požaduje Pakt, aby představoval řádný základ pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prostřednictvím rychlého snižování zadlužení. 9. Výsledkem je, že se rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v aktualizaci zdají být omezená, protože růst HDP může být vyšší, než se očekává, a to především díky odhadovanému nízkému růstu HDP v letech 2007 a 2008. Růst HDP a rozpočtový výsledek by tedy v těchto letech mohly být lepší, než předpokládá program. Nepříznivé riziko představuje vzhledem k dosavadním smíšeným výsledkům splnění cíle spočívajícího v omezení růstu reálné veřejné spotřeby. 10. Po zvážení bilance rizik spojených s rozpočtovými cíli se zdá, že je rozpočtová strategie uvedená v programu dostatečná pro splnění střednědobých cílů v průběhu programového období s dostatečným rozpětím. Rozpočtová strategie rovněž poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při každoročních běžných makroekonomických výkyvech. Co se týče požadavku, aby se země, které již dosáhly své střednědobé cíle, vyvarovaly procyklické fiskální politiky v hospodářsky příznivém období, sníží se strukturální saldo o 0,3 procentního bodu HDP v období let 2005 a 2010 se snížením o 0,8 procentního bodu v období let 2005 a 2006, kdy se mezera výstupu mění z negativní na pozitivní. Při zvážení výjimečných příjmů zaznamenaných v roce 2005, rozpočtového balíku na rok 2006 a nejistot spojených s výpočtem mezer výstupu nemůže být fiskální politika Dánska označena jako procyklická. 11. Nová klasifikace penzijních fondu druhého pilíře z jara 2007 (kdy skončí přechodné období pro provedení příslušného rozhodnutí Eurostatu z března 2004) by neměla věcně změnit toto hodnocení. Rozpočet je obecně zdravý a přístup k němu dává dobrý příklad souladu fiskální politiky s paktem. 12. Hrubý státní dluh, který v roce 2005 dosáhl výše 36 % HDP, je již daleko pod referenční hranicí 60 % HDP vyplývající ze Smlouvy. Podle aktualizace se očekává, že se míra zadlužení ke konci programového období dále sníží a v roce 2010 dosáhne výše 21,5 % HDP. Hlavně díky větším primárním saldům se jedná o rychlejší snižování zadlužení, než předpokládala předchozí aktualizace. 13. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Dánsku hrozí jen malé riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Úroveň hrubé zadluženosti je nyní hluboko pod 60 % referenční hodnoty a odhaduje se, že zůstane pod referenční hodnotou po celé programové období. Strategie učinit udržitelnost centrálním bodem fiskální politiky, včetně umírněných výdajů na penzijní systém a zahrnutí akumulace aktiv, pozitivně přispívá k dlouhodobým výhledům na veřejné finance. Stav veřejných financí, který je v současné době velmi příznivý, přispívá k omezení očekávaného dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet a k souladu střednědobých rozpočtových plánů s nepatrným rizikem pro udržitelnost veřejných financí. 14. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou ve velké míře v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Dánsko především plní své střednědobé cíle. Nebyla však stanovena nová opatření k dosažení celkového zvýšení zaměstnanosti v přibližné výši 2 % pracovně činného obyvatelstva do roku 2010. 15. Program vnitrostátní reformy Dánska předložený dne 26. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí tyto hlavní úkoly, které mají výrazný dopad na veřejné finance: i) zlepšit nabídku pracovních sil a tím zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a ii) zlepšit účinnost veřejného sektoru. Rozpočtové dopady tohoto programu vnitrostátní reformy se odráží do rozpočtových výhledů stabilizačního programu. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci vnitrostátního programu reforem. 16. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2005 – 2010 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[3], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 17. Dne [24. ledna 2006] Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Dánska, který zahrnuje období 2005 – 2010. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu stabilizačních a konvergenčních programů uvedenou v novém kodexu chování. Vykazuje však určité nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování (zvláště chybí údaje o předpokládaném růstu HDP ve světě a v EU pro některé roky). Dánský program výslovně neuvádí střednědobý cíl stavu rozpočtu, jak vyžaduje kodex chování. 18. V průběhu posledního desetiletí dosáhl růst HDP v průměru 2 % a inflace do značné míry kopírovala vývoj inflace v eurozóně. Růst zaměstnanosti se v posledních letech zvýšil a nezaměstnanost se blíží nejnižší hodnotě za posledních deset let. Makroekonomický scénář, na němž se program zakládá, předpokládá reálný růst HDP ve výši 2,4 % v roce 2006 a průměrně 1,6 % po zbývající období pokryté programem. Zdá se, že při posouzení podle informací, které jsou v současné době k dispozici, je tento scénář opatrný, především pokud jde o roky 2007 a 2008. Inflace předpokládaná v programu se jeví jako reálná. 19. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 Rada podpořila rozpočtovou strategii představenou v roce 2004 v aktualizaci konvergenčního programu Dánska. Pokud jde o plnění rozpočtu v roce 2005, vycházelo se v aktualizovaném programu z roku 2004 na rok 2005 z přebytku veřejných financí ve výši 2,2 % HDP, současná aktualizace předpokládá v roce 2005 při podobném předpokladu růstu přebytek ve výši 3,6 %. Příjmy byly celkově lepší, než se předpokládalo, a to včetně příjmů ze zdanění výnosů penzijních fondů a příjmů z těžby ropy a zemního plynu, přičemž výdaje byly rovněž omezené. 20. Cílem rozpočtové strategie je dosažení strukturálních přebytků v průměrné výši mezi 1,5 % a 2,5 % v průběhu programového období, což předpokládá značné snížení míry dluhu veřejných financí, aby se vytvořil řádný základ pro stárnutí obyvatelstva. Strategie vychází z omezování výdajů a jejím cílem je udržet roční růst reálné veřejné spotřeby ve výši 0,5 %, uplatňovat tzv. zmrazení daní a vyvážit rozpočtové požadavky místních správ. Aktualizace předpokládá, že se přebytek veřejných financí sníží z 3,6 % HDP v roce 2005 na 3,1 % v roce 2006 a 3,2 % v roce 2007 a bude se dále snižovat, až na konci programového období dosáhne 2,9 % HDP. Přebytky veřejných financí předpokládané touto aktualizací jsou podstatně vyšší než v předchozí aktualizaci, i když se předpokládá podobný růst HDP. 21. V průběhu programového období se očekává dosažení strukturálního salda (při zohlednění využití přechodného období pro provádění uvedeného rozhodnutí Eurostatu) ve výši mezi 1,5 % a 2,5 % HDP. Pro účely tohoto hodnocení se to považuje za střednědobý cíl. Ze strukturálního hlediska (tj. z hlediska vyjádřeného v cyklicky očištěných údajích bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) přebytek klesá ze svého maxima 3,6 % HDP v roce 2005 na přibližně 2,75 % HDP v roce 2006 a poté opět posílí na 3,25 % HDP. Vypočítané uvolnění v roce 2006 o 0,8 procentního bodu HDP však odráží normalizaci daňových příjmů z penzijních fondů, které byly v roce 2005 výjimečně vysoké. 22. Jelikož je střednědobý cíl uvedený v programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 0,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Pokud jde o přiměřenost, je střednědobý cíl programu v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II (mechanismus směnných kursů) v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je výrazně náročnější, než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu. Program vysvětluje, že střednědobý cíl je stanoven na vyšší úrovni, než požaduje Pakt, aby představoval řádný základ pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prostřednictvím rychlého snižování zadlužení. 23. Výsledkem je, že se rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v aktualizaci zdají být omezená, především protože růst HDP může být vyšší, než se očekává, a to hlavně díky odhadovanému nízkému růstu HDP v letech 2007 a 2008. Růst HDP a rozpočtový výsledek by tedy v těchto letech mohly být lepší, než předpokládá program. Nepříznivé riziko představuje vzhledem k dosavadním smíšeným výsledkům splnění cíle spočívajícího v omezení růstu reálné veřejné spotřeby. 24. S ohledem na toto posouzení rizik se stav rozpočtu uvedený v programu jeví jako dostatečný pro dosažení střednědobých cílů programu v průběhu programového období. Poskytuje navíc dostatečnou rezervu proti překročení tříprocentní prahové hodnoty schodku při každoročních běžných makroekonomických výkyvech. I při zohlednění výjimečné výše očekávaného přebytku za rok 2005 je stav fiskální politiky uvedený v programu s souladu s Paktem o stabilitě a růstu, protože není v hospodářsky příznivém období procyklický. Nová klasifikace penzijních fondů druhého pilíře z jara 2007 (kdy skončí přechodné období pro provedení příslušného rozhodnutí Eurostatu z března 2004) každoročně sníží dánský přebytek přibližně o 1 % HDP, ale věcně by neměla toto hodnocení změnit. Rozpočet je obecně zdravý a přístup k němu dává dobrý příklad souladu fiskální politiky s paktem. 25. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 hodnoty 36% HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry dluhu o 14 procentních bodů v období pokrytém programem. 26. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Dánsku hrozí jen malé riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Úroveň hrubé zadluženosti je nyní hluboko pod 60 % referenční hodnoty a odhaduje se, že zůstane pod referenční hodnotou po celé programové období. Strategie učinit udržitelnost centrálním bodem fiskální politiky, včetně umírněných výdajů na penzijní systém a zahrnutí akumulace aktiv, pozitivně přispívá k dlouhodobým výhledům na veřejné finance. Stav veřejných financí, který je v současné době velmi příznivý, přispívá k omezení očekávaného dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet a k souladu střednědobých rozpočtových plánů s nepatrným rizikem pro udržitelnost veřejných financí[4]. 27. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou ve velké míře v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2010. Dánsko především plní své střednědobé cíle. Nebyla však stanovena nová opatření k dosažení celkového zvýšení zaměstnanosti v přibližné výši 2 % pracovně činného obyvatelstva do roku 2010. 28. Program vnitrostátní reformy Dánska předložený dne 26. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost klade důraz na zlepšení nabídky pracovních sil k zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí a zlepšení účinnosti veřejného sektoru. Rozpočtové dopady tohoto programu vnitrostátní reformy se odráží do rozpočtových výhledů stabilizačního programu. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci vnitrostátního programu reforem. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 | Reálný HDP (změna v %) | KP list. 2005 | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 | KOM list. 2005 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | neuv. | neuv. | KP list. 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | Inflace HISC (%) | KP list. 2005 | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | KOM list. 2005 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | neuv. | neuv. | KP list. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | neuv. | 1,6 | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP list. 20052 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | -0,7 | -0,9 | -0,6 | KOM list. 20056 | -1,3 | -0,6 | -0,4 | -0,4 | neuv. | neuv. | KP list. 20042 | -0,6 | -0,1 | -0,5 | -0,4 | neuv. | -0,4 | Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP list. 2005 | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 | KOM list. 2005 | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | neuv. | neuv. | KP list. 2004 | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 | Primární saldo (v % HDP) | KP list. 2005 | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 | KOM list. 2005 | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | neuv. | neuv. | KP list. 2004 | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | neuv. | 4,4 | Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | KP list. 20052 | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 | KOM list. 2005 | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | neuv. | neuv. | KP list. 20042 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | neuv. | 2,3 | Strukturální saldo3 (v % HDP) | KP list. 20054 | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | KOM list. 20055 | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | neuv. | neuv. | KP list. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý státní dluh (v % HDP) | KP list. 2005 | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 | KOM list. 2005 | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | neuv. | neuv. | KP list. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 | Pozn.: 1Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci penzijních fondů, které je třeba zohlednit ve sdělení na jaře 2007. Stav veřejných financí by včetně tohoto dopadu měl být 1,3 % HDP v roce 2004, 2,7 % v roce 2005, 2,1 % v roce 2006, 2,2 % v roce 2007, 1,7 % v roce 2008 a 1,9 % v roce 2009 a úroveň hrubého státního dluhu by měla být 43,5 % HDP v roce 2004, 36,8 % v roce 2005, 32,9 % v roce 2006, 30,1 % v roce 2007, 27,7% v roce 2008 a 22,7 % v roce 2010. 2Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 3Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 4Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,2 % HDP v roce 2004 a v roce 2005 a 0,3 % v roce 2006 a v roce 2007, všechna snižují schodek). 4Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (0,2 % HDP v roce 2004 a v roce 2005 a 0,3 % v roce 2006 a v roce 2007, všechna snižují schodek). 6Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2004–2007 ve výši 1,9 %, 2,1 %, 2,1 % a 2,1%. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Stanovisko Hospodářského a finančního výboru o „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005. [3] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [4] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti jsou obsaženy v technickém posouzení programu útvary Komise, které bude zveřejněna na internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm