(5)Od března 2020 je aktivní obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 vyjádřila Komise názor, že rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky by se mělo považovat za celkové posouzení stavu hospodářství, přičemž klíčovým kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo eurozóně v porovnání s úrovněmi před krizí (před koncem roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje hospodářského výhledu v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní nárůst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce vyžadují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(6)V souladu s přístupem uvedeným ve stanovisku Rady ze dne 18. června 2021 k programu stability z roku 2021 se nastavení fiskální politiky v současné době nejlépe měří jako změna primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s výjimkou dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale včetně výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) z Nástroje pro oživení a odolnost a z jiných fondů EU, v poměru ke střednědobému potenciálnímu růstu. Aby bylo možné posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její skladba přispívá k udržitelnému oživení v souladu se zelenou a digitální transformací, je nad rámec celkového nastavení fiskální politiky věnována pozornost i vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení obsahující obecné pokyny pro fiskální politiku v roce 2023, jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise uvedla, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 se přechod od souhrnného podpůrného nastavení fiskální politiky v letech 2020–2022 k obecně neutrálnímu souhrnnému nastavení fiskální politiky v roce 2023 jeví jako vhodný, přičemž je potřeba zachovat připravenost reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 by měla i nadále rozlišovat mezi členskými státy a zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala pečlivě sledovat hospodářský vývoj a podle potřeby upravit své politické pokyny, a to nejpozději ve svém jarním balíčku evropského semestru z konce května 2022.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny vydané dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci oproti zimní prognóze. Vzhledem k těmto skutečnostem musí fiskální reakce navýšit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, a dále musí prostřednictvím cílených a dočasných opatření udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby zmírnila dopad zdražování energií a pomohla omezit inflační tlaky, které vznikají v důsledku sekundárních účinků; fiskální politika musí být nadále aktivní, aby se přizpůsobovala rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být diferencována podle jednotlivých zemí v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i s ohledem na to, do jaké míry jsou tyto země vystaveny krizi a přílivu vysídlených osob z Ukrajiny.

(9)Dne 28. dubna 2021 předložila Francie Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu pro oživení a odolnost v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Francie. Uvolnění splátek je podmíněno rozhodnutím Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241 a potvrzujícím, že Francie uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž skutečnost, že nedošlo ke zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

(10)Dne 4. května 2022 předložila Francie svůj národní program reforem na rok 2022. Svůj program stability nepředložila. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2022 rovněž zprávy, které Francie dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

(11)Dne 23. května 2022 zveřejnila Komise zprávu o Francii pro rok 2022. Posoudila pokrok, kterého Francie dosáhla v plnění příslušných doporučení, jež pro ni přijala Rada v letech 2019, 2020 a 2021, a na základě srovnávacího přehledu oživení a odolnosti zhodnotila, jak Francie provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Francii poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a o nové a vyvíjející se výzvy včetně těch, jež vyplývají z ruské invaze na Ukrajinu. Posoudila rovněž pokrok Francie při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

(12)Komise v případě Francie provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 23. května 2022 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Francie potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zranitelná místa souvisejí zejména s vysokým veřejným dluhem a slabou konkurenceschopností, jež mají přeshraniční význam, a to v kontextu nízkého růstu produktivity.

(13)Dne 23. května 2022 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Francie, neboť její schodek veřejných financí překročil v roce 2021 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž její veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a země nedodržela doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Zpráva dospěla k závěru, že kritéria schodku a dluhu nebyla splněna. V souladu se sdělením ze dne 2. března 2022 měla Komise v rámci svého posouzení všech relevantních faktorů za to, že dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu by znamenalo příliš náročné fiskální úsilí soustředěné do počátečního období, což by mohlo ohrozit růst. Komise se proto domnívá, že dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu není za současných výjimečných hospodářských podmínek odůvodněné. Jak bylo oznámeno, Komise nenavrhla zahájit na jaře 2022 nové postupy při nadměrném schodku a na podzim 2022 znovu posoudí, zda je zahájení postupu při nadměrném schodku vhodné navrhnout.

(14)Dne 20. července 2020 Rada Francii doporučila, aby v letech 2020 a 2021 přijala v souladu s obecnou únikovou doložkou veškerá nezbytná opatření k účinnému řešení pandemie, udržení ekonomiky a podpoře následného oživení. Rovněž Francii doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděla fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic. Na základě údajů potvrzených Eurostatem došlo v roce 2021 k poklesu schodku veřejných financí Francie, a to na 6,5 % HDP oproti 8,9 % HDP v roce 2020. Reakce Francie v oblasti fiskální politiky podpořila v roce 2021 hospodářské oživení, přičemž dočasná mimořádná podpůrná opatření, která v roce 2020 dosahovala 3,3 % HDP, se v roce 2021 snížila na 2,6 %. Opatření přijatá Francií v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla většinou dočasná nebo byla doprovázena kompenzačními opatřeními. Zároveň některá diskreční opatření přijatá vládou v období 2020–2021 nebyla dočasná ani nebyla doprovázena kompenzačními opatřeními, která spočívala především v trvalém snížení daní z výroby od roku 2021 a ve zvýšení mezd státních zaměstnanců, zejména v systému zdravotní péče. Veřejný dluh v roce 2021 činil podle údajů potvrzených Eurostatem 112,9 % HDP.

(15)Prognóza Komise z jara 2022, která vychází z politických opatření známých k datu uzávěrky prognózy, uvádí, že v roce 2022 bude schodek veřejných financí činit 4,6 % HDP a v roce 2023 očekává hodnotu 3,2 % HDP. Prognóza Komise z jara 2022 předpokládá, že v roce 2022 dosáhne poměr veřejného dluhu k HDP hodnoty 111,2 % a v roce 2023 hodnoty 109,1 %. Podle analýzy Komise lze očekávat, že udržitelnost dluhu bude ve střednědobém výhledu vystavena vysokému stupni rizika.

Na základě prognózy Komise z jara 2022 se střednědobý (v průměru desetiletý) růst potenciálního produktu odhaduje na 1,0 %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Francie podpořit.

(16)V roce 2022 vláda postupně zrušila většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19, takže se předpokládá, že se dočasná mimořádná podpůrná opatření sníží z 2,6 % HDP v roce 2021 na 0,4 % v roce 2022. Na schodku veřejných financí se podílejí opatření, jež byla přijata pro vyrovnání hospodářských a sociálních dopadů zvýšení cen energií, a která se podle prognózy Komise z jara 2022 odhadují na 0,7 % HDP v roce 2022, zatímco v roce 2023 se očekává jejich postupné ukončení. Tato opatření zahrnují především sociální transfery chudším domácnostem, škrty nepřímých daní ze spotřeby energie, stropy maloobchodních a velkoobchodních cen a dotace energeticky náročným podnikům. Tato opatření byla vyhlášena jako dočasná. Pokud by však ceny energií zůstaly vysoké i v roce 2023, mohla by některá z těchto opatření pokračovat. Některá tato opatření nejsou cílená, zejména obecný strop pro ceny elektřiny a plynu, jakož i přímo dotovaná sleva u paliv. Schodek veřejných financí je rovněž ovlivněn náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, které se podle prognózy Komise z jara 2022 odhadují na 0,1 % HDP v roce 2022 a 0,1 % HDP v roce 2023.

(17)Dne 18. června 2021 Rada doporučila, aby Francie v roce 2022 využila Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a současně prováděla obezřetnou fiskální politiku. Kromě toho by měla zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada Francii rovněž doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděla fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění střednědobé fiskální udržitelnosti a souběžně s tím navyšovala investice na podporu růstového potenciálu.

(18)Podle prognózy Komise z jara 2022 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 podpůrnou povahu a bude činit -1,7 % HDP. Francie plánuje soustavně podporovat oživení tím, že bude využívat Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic, jak doporučuje Rada. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších zdrojů EU k hospodářské činnosti se oproti roku 2021 sníží o 0,2 procentního bodu HDP. Tento pokles v roce 2022 je způsoben předsunutou finanční podporou z Nástroje pro oživení a odolnost učiněnou v roce 2021. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 podle projekcí neutrální povahu. V souladu s doporučením Rady proto Francie plánuje zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 1,6 procentního bodu. Tento výrazný expanzivní příspěvek zahrnuje dodatečný dopad opatření k řešení hospodářského a sociálního dopadu růstu cen energií (0,5 % HDP), jakož i náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Mezi další opatření na straně běžných výdajů patří opatření uvedená v plánu pro odolnost, jež mají řešit hospodářské důsledky konfliktu na Ukrajině a spočívají například v přímých dotacích pro odvětví ad hoc (0,1 % HDP) a zvýšení mezd státních zaměstnanců (0,1 % HDP). Na straně příjmů se předpokládá, že k expanzivní orientaci fiskální politiky rovněž přispěje snížení sazby daně z příjmu právnických osob (0,1 % HDP) a snížení daní spojených s bydlením (0,1 % HDP). Očekává se, že vyšší nárůst spotřebitelských cen ve srovnání s deflátorem HDP ovlivní v roce 2022 expanzivní příspěvek vnitrostátně financovaných primárních běžných výdajů, neboť dojde ke zvýšení veřejné spotřeby a sociálních dávek. Podle prognózy Komise nejsou tato opatření a příčiny vyšších výdajů plně dorovnávány kompenzačními opatřeními.

(19)Prognóza Komise z jara 2022 očekává, že v roce 2023 bude nastavení fiskální politiky na úrovni +0,9 % HDP za předpokladu, že nedojde ke změně politiky. Předpokládá se, že Francie bude v roce 2023 nadále využívat granty Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších zdrojů EU k hospodářské činnosti se oproti roku 2022 sníží o 0,1 procentního bodu HDP, neboť se v něm promítne předsunutá finanční podpora z Nástroje pro oživení a odolnost učiněná v roce 2021 a 2022. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 podle projekcí neutrální povahu. Zároveň se očekává, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 restriktivní povahu a bude činit 0,7 procentního bodu. Na tomto příspěvku se mimo jiné podílí dopad postupného rušení opatření, která jsou zaměřena na řešení problému zdražování energií (podíl ve výši 0,7 % HDP). Restriktivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto závisí na aktuálně plánovaném postupném ukončování opatření, která byla zavedena s cílem řešit dopad zvýšení cen energií.

(20)Současný důchodový systém ve Francii je složitý a skládá se z více než 40 souběžně existujících systémů. Ty se vztahují na různé skupiny pracovníků a řídí se různými pravidly. Podle údajů Eurostatu byly veřejné výdaje na důchody ve Francii ve výši 14,6 % HDP v roce 2019 třetí nejvyšší v EU. Vysoké náklady souvisejí s poměrně vysokým náhradovým poměrem (tj. s výší důchodu vůči konečné roční výši mezd), střední délkou života, relativně časnou věkovou hranicí pro odchod do důchodu (přibližně 62 let) a zvýšeným počtem příjemců důchodů z celkového počtu obyvatel. Podle zprávy Komise o stárnutí obyvatelstva z roku 2021 i podle nejnovější výroční zprávy francouzského poradního sboru pro důchodovou problematiku (Conseil d’orientation des retraites) se předpokládá, že výdaje na důchody nejprve do roku 2024 do určité míry poklesnou a v období od roku 2025 zhruba do roku 2030 mírně vzrostou přibližně o 0,2 procentního bodu HDP. Vysoké celkové veřejné výdaje, u nichž jsou výdaje na důchody jednou z hlavních položek, přispívají navzdory značnému daňovému zatížení k akumulaci veřejného dluhu, což Francii přivádí do situace, kdy bude muset ve střednědobém výhledu čelit značným rizikům v oblasti fiskální udržitelnosti. V dlouhodobějším výhledu by výdaje na důchody začaly do roku 2070 postupně klesat, zejména díky indexaci důchodových dávek podle vývoje inflace, čímž se kompenzuje účinek zvýšení míry závislosti v důsledku stárnutí obyvatelstva. Zjednodušení důchodového systému dosažené sjednocením rozdílných režimů by pomohlo zvýšit jeho transparentnost a spravedlivost a zároveň by mělo pozitivní dopady na mobilitu a účinné rozdělení pracovních sil a mohlo by podpořit fiskální udržitelnost. V roce 2018 zahájila francouzská vláda reformní proces s cílem sjednotit pravidla jednotlivých důchodových režimů. Po vypuknutí pandemie COVID-19 byla tato reforma pozastavena. Vláda při prezentaci cílů francouzského plánu pro oživení a odolnost potvrdila svůj závazek provádět ambiciózní reformu důchodového systému zaměřenou na zvýšení jeho spravedlivosti a udržitelnosti.

(21)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a s přílohou V kritériem 2.2 nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny hospodářské a sociální výzvy uvedené v doporučeních, která Francii adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu, nebo jejich významnou část. Provádění francouzského plánu je v plném proudu. Komise s přihlédnutím ke stanovisku Hospodářského a finančního výboru posoudila kladně první žádost Francie o platbu, což vedlo k vyplacení finanční podpory ve výši 7,4 miliardy EUR (bez předběžného financování) dne 4. března 2022. Souvisejících 38 milníků a cílů se týká reforem v oblasti veřejných financí, trhu práce, zdravotnictví a dlouhodobé péče. Byly realizovány investice do energetické účinnosti budov (veřejných, soukromých a určených k sociálnímu bydlení), udržitelné dopravy (nákup ekologicky čistých vozidel), dekarbonizace průmyslu, zaměstnanosti mladých lidí a vzdělávání. V platnost vešlo několik strategií výzkumu v oblasti klíčových zelených a digitálních technologií a v letech 2022 a 2023 budou vyhlášeny výzvy k předkládání projektů.

(22)Očekává se, že provádění plánu pro oživení a odolnost Francie přispěje k dalšímu pokroku v oblasti zelené a digitální transformace. Na opatření podporující klimatické cíle připadá ve Francii 46,0 % celkových prostředků, které byly na plán přiděleny (s významným podílem investic na energetickou renovaci budov), a na opatření podporující digitální cíle pak připadá 21,3 % z těchto celkových prostředků. Plnohodnotné provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s příslušnými milníky a cíli pomůže Francii rychle se zotavit z dopadů krize COVID-19 a současně posílí její odolnost. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

(23)Programové dokumenty vyžadované v rámci politiky soudržnosti předložila Francie pro dohodu o partnerství dne 17. prosince 2021 a pro většinu programů do 17. března 2022. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 Francie při programování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 zohlední příslušná doporučení, která jí byla vydána. To je předpokladem pro zvýšení účinnosti a pro maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, kterou má země obdržet z fondů politiky soudržnosti, a zároveň je tak podporována koordinace, doplňkovost a soudržnost mezi těmito fondy a dalšími nástroji a fondy Unie. Úspěšné provádění Nástroje pro oživení a odolnost a programů politiky soudržnosti také závisí na odstranění překážek, které stojí v cestě investicím na podporu zelené a digitální transformace a vyváženého územního rozvoje.

(24)Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se plán pro oživení a odolnost zabývá, čelí Francie řadě dalších výzev souvisejících s nedostatečnou kvalifikací a se zaváděním energie z obnovitelných zdrojů. Zvýšení kvalifikace pracovníků by přispělo ke zvýšení produktivity práce a následně ke zvýšení celkové konkurenceschopnosti francouzského hospodářství.