Rozhodující je zvýšení míry koordinace investic mezi členskými státy v celém průmyslovém cyklu, od výzkumu po vývoj prototypů a získávání obranných schopností. Přispělo by to k vyšší efektivnosti výdajů na národní obranu, maximalizovalo inovace dosažením většího rozsahu, snížilo riziko duplicity, podpořilo interoperabilitu mezi ozbrojenými silami a větší standardizaci zařízení. Rovněž by díky tomu bylo možné sdílet rizika a náklady.

Aby Evropa byla připravena čelit zítřejším hrozbám a chránit své občany, musí posílit svou strategickou autonomii. Vyžaduje si to rozvoj klíčových technologií v důležitých oblastech a strategických schopnostech, aby byla zabezpečena vedoucí pozice v oblasti technologií. Spolupráce na všech úrovních je jediná cesta, jak splnit očekávání občanů EU. Podporou spolupráce může Evropská unie pomoci maximalizovat výstupní hodnotu a kvalitu investicí do obrany.

Aby se splnila očekávání veřejnosti a odrazila vysoká úroveň ambicí, budoucí program obranného výzkumu musí mít značný rozpočet. Komise v evropském obranném akčním plánu uvedla referenční částku 500 milionů EUR ročně. EU se tak stane jedním z největších investorů do obranného výzkumu a technologií v Evropě a prvním investorem do obranného výzkumu opírajícího se o spolupráci.

Bude se muset určit přesný vztah s následníkem programu Horizont 2020. Financování programu obranného výzkumu by se mělo oddělit od programu civilního výzkumu a nemělo by se ho dotknout.

Budoucí program obranného výzkumu se zaměří na cílené výzkumné činnosti, které podporují vývoj produktů a inovačních technologií souvisejících s obranou. Měl by se řídit schopnostmi a zaměřit se na rozhodující obranné technologie a také na průzkumný a průlomový výzkum, který má potenciál posílit technologické vedení evropského obranného průmyslu. Členské státy s pomocí EDA stanoví priority obranných schopností a priority výzkumu a technologií. Komise je zohlední v budoucím programu obranného výzkumu. Projekty budou vybrány s pomocí odborníků podle stanovených kritérií, jako je excelence a vliv, která si zpravidla vyžadují mezinárodní spolupráci. Budoucí program by měl získat širokou účast různých aktérů, včetně malých a středních podniků.

Byť je přípravná akce důležitým prvním krokem, bude omezena co do trvání i rozsahu. Jejím účelem bude prokázat přidanou hodnotu obranného výzkumu a technologií financovaných Evropskou unií a připravit cestu pro zvláštní program obranného výzkumu EU v rámci příštího víceletého finančního rámce (po roce 2020). Tento přechod budou doprovázet rozsáhlé konzultace se všemi zúčastněnými stranami, včetně orgánů EU. V zájmu podpory tohoto dialogu povede Komise konzultace také se skupinou odborníků zřízenou v souvislosti s přípravnou akcí o klíčových prvcích budoucího programu obranného výzkumu.

Zpočátku se bude vztahovat na roky 2019–2020. Způsobilé budou pouze projekty s účastí nejméně třech společností z minimálně dvou členských států. Projekty založené na spolupráci může řídit projektový manažer vybraný členskými státy, které projekt spolufinancují. Do programu budou spadat různé typy projektů. Měl by být výhodný pro rozsáhlé podniky i malé a střední podniky v odvětví obrany, čímž se zajistí co nejširší zapojení podniků a členských států. Zvýší tedy přeshraniční průmyslovou spolupráci a přispěje ke konkurenceschopnosti celého odvětví obranného průmyslu. Z tohoto důvodu část celkového rozpočtu půjde ve prospěch projektů, které umožňují přeshraniční účast malých a středních podniků.

Výzkumné okno programu budou doplňovat podpůrné akce, které se zaměřují na činnosti po výzkumu, na základě společných technických požadavků. Pomůže průmyslu zahájit nebo zlepšit existující rozvojové programy založené na spolupráci akcemi, které podporují stanovení společných technických požadavků, studie proveditelnosti a vývoj prototypů a zkoušení. Může se také použít k tomu, aby celoevropské průmyslové a technologické výzvy a soutěže využily výhodu rozmanitosti evropské technologické a průmyslové základny. Mělo by podpořit inovační malé a střední podniky a usnadnit jejich začlenění do evropských dodavatelských řetězců. Mělo by snížit roztříštěnost, která může bránit úsporám z rozsahu a přeshraničnímu využívání. Finanční podpora může mít především formu grantů nebo finančních nástrojů. Program pokryje pouze část nákladů na vývoj.

Evropský program rozvoje obranného průmyslu podpoří průmysl ve fázi vývoje za účelem společného investování do špičkových produktů a technologie. Program by mohl rovněž podpořit začlenění komerčních inovací do budoucích obranných projektů, např. umělé inteligence, dat velkého objemu, kybernetické ochrany, robotiky a superpočítačů.

Část nákladů na rozvoj bude spolufinancovat Program rozvoje evropského obranného průmyslu. Částka 500 mil. EUR v rámci programu by proto mohla vést k značným celkovým investicím ve výši nejméně 2,5 mld. EUR v průběhu dvou let ve fázi rozvoje obranných schopností na základě spolupráce.

- Stanovení priorit strategických schopností zejména prostřednictvím plánu rozvoje schopností ve spojení s víceletým režimem financování by mělo podpořit průmysl, aby investoval do inovací.

Komise kromě toho zřídí interní pracovní skupinu s cílem pomoci členským státům na požádání v uplatňování souboru finančních nástrojů v případě konkrétních projektů zadávání veřejných zakázek na základě spolupráce. Bude například poskytovat poradenství týkající se důvodů používání různých forem nástrojů financování pro finanční nástroje související s projekty, včetně kapitálových plateb předem a překlenovacího financování vydáním kapitálových tržních nástrojů. Pracovní skupina bude navíc k dispozici jako jediné kontaktní místo schopné převést odborné znalosti Komise do jiných oblastí důležitých pro projekty zadávání veřejných zakázek na základě spolupráce, jako například soulad s právními předpisy EU o hospodářské soutěži a o zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany nebo statistickém zpracování ve fiskálních účtech. Pracovní skupina jako taková by poskytovala jediné kontaktní místo v oblastech odborných znalostí Komise se zajišťováním poradenských, administrativních a v případě potřeby také finančních služeb na požádání pro ty členské státy, které chtějí provádět projekty zadávání veřejných zakázek na základě spolupráce . Komise může takto působit jako důvěryhodný partner pro členské státy v zavedení společného zadávání veřejných zakázek na obranné schopnosti.

V krátkodobém horizontu bude s členskými státy zřízen ad hoc výbor s cílem vyvinout standardizované nástroje připravené k použití, které umožní rychlé zavedení souboru finančních nástrojů, pokud se je členské státy rozhodnou používat. Mohlo by to mezi jiným zahrnovat prvky, jako jsou standardizované šablony, návrh podmínek, standardní nástroje pro vytvoření finančních nástrojů souvisejících s projektem nebo šablony pro nezbytné rámcové dohody. Tento ad hoc výbor se bude skládat ze zástupců ministerstev obrany a financí / ministerstev hospodářství, zástupců ESVČ, EDA a dalších příslušných zúčastněných stran. Existující struktury, mechanismy a zkušenosti získané členskými státy z financování obranných projektů na základě spolupráce se využijí v co největším rozsahu, aby se zajistily osvědčené postupy a zamezilo duplicitě. Komise tuto práci podpoří, rozšíří své odborné znalosti využitím podobných nástrojů v jiných oblastech politiky a pomůže přizpůsobit tyto nástroje obranným souvislostem.

·Druhý problém spočívá ve spravedlivém sdílení rizika a nákladů: náklady na rozvoj schopností mohou být ze začátku „omezeny“ na (potenciálně malý) počet zúčastněných členských států, i když by následně mohly vytvořit přínos pro ostatní (např. obstarávání sériového vybavení). Je možné vyvinout mechanismy, které členským státům poskytnou „kompenzace“ pomocí rozvoje mechanismu úhrady nákladů, přičemž se ostatní členské státy zúčastní na získávání schopností. Zahrnuje to možnost vytvoření finančních nástrojů spojených s projektem. Jsou-li tyto nástroje zaručeny, mohly by se použít také k vydávání kapitálových nástrojů (dluhových či kapitálových) v zájmu pružnější struktury a zajištění plné dostupnosti zdrojů, kdykoli je jich potřeba.

·První problém je využívání synergií a synchronizace výdajů rozpočtu: spolupráce mezi členskými státy může vést k synergiím a úsporám z rozsahu, ale využívání těchto synergií je často brzděno nedostatkem synchronizace v plánování příspěvků do rozpočtu, což naopak může vést ke zpoždění v dostupnosti finančních prostředků pro projekty založené na spolupráci. Možný způsob, jak řešit tento problém, je sdružování vnitrostátních prostředků pro financování konkrétních projektů založených na spolupráci, což by umožnilo potřebnou míru koordinace a synchronizace rozpočtu po dlouhou dobu a zamezilo nedostupnosti finančních prostředků v daném roce.

I když úloha rozpočtu EU je nezbytně omezena, pokud jde o získávání obranných schopností, Komise může členské státy podpořit v mnoha ohledech, zejména jim může pomoci zavést nejvhodnější finanční mechanismy pro společné získávání obranných schopností, které šetří náklady. V současné době projekty zadávání veřejných zakázek na základě spolupráce projednávají a provádějí většinou zapojené členské státy případ od případu. Znalosti a osvědčené postupy týkající se možných finančních mechanismů se systematicky nezaznamenávají, nestandardizují ani nesdílejí k prospěchu všech členských států. I když členské státy mají velké množství vnitrostátních znalostí a odborných zkušeností v tom, jak provádět vnitrostátní zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany, pociťují navíc nedostatky, pokud jde o odborné poznatky a nástroje v případě projektů založených na spolupráci. Informace a nástroje pro optimální finanční mechanismy nejsou k dispozici na jednom místě. Každý projekt rozvoje a zadávání veřejných zakázek založený na spolupráci má jedinečné požadavky a charakteristiky, a nebylo by proto vhodné používat jediný univerzální přístup. Řada problémů, na které naráží projekty založené na spolupráci, se však opakuje, proto by tedy byl důvod k tomu mít hotový soubor nástrojů a také odborné znalosti s cílem získat informace o jejich používání v konkrétních souvislostech projektu, které jsou k dispozici na požádání. Komise ve spolupráci s členskými státy určila některé nejčastější problémy a možné způsoby jejich řešení.

V případech, kdy by přístup k finančním prostředkům mohl být pro některé činnosti související s obranou ještě stále omezen kvůli omezením v poskytování půjček, bude dál prozkoumána úloha, kterou by mohly hrát národní nebo regionální podpůrné banky v zavádění příslušných finančních nástrojů a tím i ve zlepšení přístupu malých a středních podniků k dodavatelským řetězcům, aby získaly potřebné finanční prostředky. Řada těchto podpůrných bank už může aktivně podporovat a podporuje projekty v kontextu národní obrany. Příklady podporovaných projektů se pohybují od struktur partnerství veřejného a soukromého sektoru pro armádní služby po vojenské schopnosti, jako jsou obrněná vozidla. Komise prozkoumá nejlepší cesty zavedení příslušných finančních nástrojů v příštím víceletém finančním rámci.

S cílem pomoci využít nové příležitosti pro různé části dodavatelského řetězce a v souladu s vnitřními omezeními už skupina EIB podporuje investice v oblasti bezpečnosti a obrany, a to zejména ve třech oblastech: i) investice do výzkumu a vývoje technologií dvojího užití, včetně kybernetické bezpečnosti a očkovacích látek, pokud mohou být tyto investice motivovány jejich uvedením na trh za účelem prodeje v civilních aplikacích; ii) ochrana fyzických struktur, jako je dohled a kontrola přístupu v odvětvích energetiky, dopravy a v urbanistickém sektoru; a iii) telekomunikace a informační infrastruktura, včetně (pevných, mobilních a družicových) širokopásmových sítí, datových center a počítačových systémů. Evropský investiční fond zpracoval v poslední době dohody týkající se rizikového kapitálu s cílem podpořit začínající podniky v oblastech bezpečnosti a obrany. EIB zvýší svůj příspěvek do programu EU pro bezpečnost a obranu. Jako první krok to zahrnuje zvýšenou podporu technologií dvojího využití, větší financování opatření civilní ochrany, jako je posílení fyzické a kybernetické infrastruktury a infrastruktury biologické obrany, a také rozšíření podpory pro investice, které jsou doplňující k činnostem v oblasti bezpečnosti a obrany. Banka se zřetelem na potřebné změny svých obecných politik zpracuje ve druhém kroku odolný systém náležité péče pro podporu investic v bezpečnostním odvětví Unie.

Rozvoj schopností neprovádějí pouze dodavatelé velkých systémů, kteří působí jako hlavní dodavatelé, ale i malé a střední podniky a středně velké společnosti, které mnohdy fungují jako subdodavatelé. Proto půjde často o celý řetězec vzájemně propojených přispívajících podniků zapojených do procesu. Pokud jeden prvek v řetězci naráží na jednotlivé překážky financování pro potřebné podnikové investování nebo získání dostatečného provozního kapitálu, mohlo by to zvýšit celkové náklady vývoje a/nebo mezní náklady výroby. Mohlo by rovněž způsobit zdržení v rozvoji schopností nebo zadávání veřejných zakázek.

Očekává se, že tato doporučení budou přijata do konce roku 2017 a jednání s členskými státy už začala. Na doporučení naváže zapojení průmyslu do rozvoje souboru osvědčených postupů ve všech dodavatelských řetězcích, které se budou sledovat s cílem mít konkurenceschopné podniky a co nejlepší výrobky a současně poskytovat příležitosti pro subdodavatele v celé Evropě bez ohledu na jejich umístění. Komise počítá s tím, že se odvětví do tohoto procesu aktivně zapojí, zejména hlavní dodavatelé.

·konkrétní opatření, jak by zadavatelé mohli usnadnit přeshraniční účast a účast malých a středních podniků a středně velkých společností na postupech zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany. Tato opatření by mohla zahrnovat poskytování včasných informací o dlouhodobých plánech a prioritách s využitím oznámení před zadáním zakázky, navržením postupů zadávání veřejných zakázek, aby se usnadnila přeshraniční účast a účast malých a středních podniků a odborná příprava pro dodavatele a poskytovatele atd;

Závěr

Evropský obranný fond již začíná plnit svou úlohu.

Přípravná akce obranného výzkumu již probíhá, přičemž v rámci okna výzkumu zajistí během tří let odhadem 90 milionů EUR. Současný návrh Programu rozvoje evropského obranného průmyslu přidá v rámci okna schopností do roku 2020 dalších 500 milionů EUR a má potenciál vytvořit do roku 2019 celkové investice ve výši nejméně 2,5 mld. EUR.

Komise kromě toho zahajuje řadu finančních nástrojů, které mohou rychle vést k projektům na základě spolupráce mezi členskými státy. Komise je připravena podpořit členské státy v konkrétních projektech zadávání veřejných zakázek na základě spolupráce.

Komise plní svou úlohu. Evropský parlament a Rada by teď měly návrh přijmout jako prioritu. Členské státy by měly rok 2018 využít k sestavení a přípravě seznamu projektů, které se mají financovat jako naléhavé.

Tyto návrhy a opatření jsou součástí postupné změny směrem k užší spolupráci v oblasti obrany v Evropě, která bude upevněna v nadcházejícím víceletém finančním rámci po roce 2020, kdy Evropský obranný fond bude představovat polovinu obranných projektů založených na spolupráci v Evropě.

Předložením tohoto návrhu Komise přispívá k vytvoření Evropské unie, která chrání a brání. Ambiciózní Evropský obranný fond podpoří konkurenceschopnost evropského obranného průmyslu. Bude motorem pohánějícím rozvoj evropské bezpečnostní a obranné unie.





PŘÍLOHA

Podpora spolupráce v oblasti obrany prostřednictvím souboru finančních nástrojů

Komise bude hrát aktivní roli, pokud jde o soubor finančních nástrojů. Zřídí ad hoc výbor složený z členských států a příslušných zúčastněných stran s cílem v co nejvyšší možné míře standardizovat soubor finančních nástrojů, aby se umožnilo jejich rychlé zavedení do konkrétních projektů. Komise kromě toho zřídí pracovní skupinu, která na požádání podpoří členské státy v uplatňování souboru finančních nástrojů v případě konkrétních projektů zadávání veřejných zakázek na základě spolupráce. Komise tak konkrétním způsobem přispěje k podpoře členských států při provádění projektů zadávání veřejných zakázek na základě spolupráce.

Standardizace souboru finančních nástrojů:

Tato činnost prováděná s cílem standardizovat nástroje v souboru finančních nástrojů by vzala v úvahu existující postupy, koncepce a příklady z vnitrostátního, nadnárodního a mezinárodního kontextu. Aby se zamezilo duplicitě, existující struktury a mechanismy by se měly co nejvíce spojit se souborem finančních nástrojů a současně zůstat otevřené různým možnostem pro používaný rámec.

Sdružování rozpočtových prostředků

Jednoduše řečeno, sdružování by od členských států vyžadovalo, aby se rozhodly spolupracovat na obranných projektech a přispívat určitou částkou do vnitrostátní složky (např. bankovní účet) daného mechanismu pro sdružování finančních prostředků. Tyto prostředky by se potom mohly použít na společné financování konkrétních projektů založených na spolupráci s jiným(i) členským(i) státem (státy). Existuje již několik příkladů zavedeného nebo rozvíjeného sdružování v oblasti obrany, které poskytují nápady týkající se potenciálních možností. Zejména Organizace pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR) má zaveden jednoduchý mechanismus sdružování, zatímco v Evropské obranné agentuře probíhá v současné době proces vytváření finančního mechanismu spolupráce , což je forma mechanismu sdružování, která by kromě jiného umožňovala výměny „vratných záloh“ mezi členskými státy. Komise bude nadále aktivní, zejména prozkoumá a posoudí, do jaké míry se existující mechanismy budou kombinovat s propracovanějšími soubory finančních nástrojů.

Mechanismus úhrady nákladů prostřednictvím účelového finančního nástroje

Úhrada nákladů by se prováděla ve formě „kvazipříjmů“, které by plynuly zpět do účetních jednotek, do nichž se investovalo (tj. členské státy, které investovaly do rozvoje určité schopnosti). Sdruží-li se prostředky do účelového nástroje, struktura peněžních toků by se podobala struktuře financování projektu. Pro takový účelový nástroj lze uvažovat o dvou různých strukturách financování: i) financování vlastním kapitálem, jímž každý členský stát zúčastněný na rozvoji uhradí stejnou paušální částku do účelového nástroje k úhradě nákladů na vývoj, která by odpovídala podílu vlastního kapitálu v účelovém nástroji; nebo ii) překlenovací financování, pomocí něhož by se členské státy zúčastněné na vývoji mohly také rozhodnout financovat část nákladů na vývoj vydáním nástrojů kapitálového trhu (např. projektových dluhopisů), čímž by snížily svou přímou kapitálovou účast v účelovém nástroji. Komise bude dále pracovat na různých institucionálních, finančních a právních aspektech potřebných k provádění takových struktur, včetně vytvoření finančních nástrojů souvisejících s projektem. Cílem by bylo usnadnění jejich používání pomocí standardizace a výměny odborných znalostí a osvědčených postupů.

Záruka na financování dodavatelů spojené s projektem

Záruky by se mohly použít k zajištění úvěrů pro (sub)dodavatele v oblasti obrany. Jeden způsob poskytnutí záruk by byl takový, že členské státy, které se zúčastní zadávání veřejných zakázek, vytvoří finanční nástroj (např. účelový nástroj) a sdruží příspěvky, čímž vytvoří záruční fond. Alternativa předběžného financování záručního fondu by vyžadovala, aby zúčastněný členský stát poskytl nadměrné záruky k zabezpečení dostatečného navýšení úvěru. Komise bude nadále aktivní, zejména prozkoumá možnosti s ohledem na více institucionální spolupráci s veřejnými finančními institucemi, například podpůrnými bankami, týkající se uplatňování finančních nástrojů, jako jsou záruky.