CS Úřední věstník Evropské unie C 318/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Jak učinit strategii EU v oblasti škod souvisejících s alkoholem udržitelnou, dlouhodobou a víceodvětvovou (průzkumné stanovisko)

2009/C 318/03

V dopise ze dne 18. prosince 2008 požádala švédská ministryně pro evropské záležitosti s ohledem na nadcházející švédské předsednictví Evropské unie Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování průzkumného stanoviska k tématu

„Jak učinit strategii EU v oblasti škod souvisejících s alkoholem udržitelnou, dlouhodobou a víceodvětvovou.“

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 1. září 2009. Zpravodajkou byla paní van TURNHOUT.

Na 456. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. září 2009 a 1. října 2009 (jednání dne 30. září 2009), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 128 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1. Shrnutí a doporučení

1.1 Toto průzkumné stanovisko věnované hledání způsobů, jak učinit strategii EU v oblasti škod souvisejících s alkoholem udržitelnou, dlouhodobou a víceodvětvovou (1), bylo vypracováno na žádost švédského předsednictví adresovanou EHSV. Cílem švédského předsednictví je podpořit provádění horizontální strategie EU týkající se alkoholu a nastolit dlouhodobou preventivní činnost na úrovni EU i ve členských státech.

1.2 Stanovisko navazuje na předchozí stanovisko EHSV ke škodám souvisejícím s alkoholem, které se zaměřilo na těchto pět prioritních témat: ochrana dětí; snižování počtu silničních dopravních nehod souvisejících s alkoholem; předcházení škodám spojeným s alkoholem u dospělých a na pracovišti, informovanost, vzdělávání a zvyšování veřejného povědomí a společná evidenční základna (2).

1.3 Stanovisko klade důraz na následující čtyři priority předsednictví: — dopad reklamy a marketingu na mládež; — vliv ceny na vývoj poškození; — důraz na děti – zvláště spektrum vrozených alkoholových poruch (FASD) a děti v rodinách; — dopady škodlivé konzumace alkoholu na zdravé a důstojné stárnutí. Pro dosažení komplexního přístupu by měla být všechna témata projednávaná v obou stanoviscích a další relevantní záležitosti brány v úvahu společně.

1.4 Vzorce spotřeby alkoholických nápojů se v jednotlivých zemích značně liší, avšak většina lidí většinou pije zodpovědně (viz odst. 3.2) (3). EHSV je však znepokojen odhadem, že 15 % dospělé populace EU pravidelně konzumuje škodlivé množství alkoholu a že děti jsou nejzranitelnější skupinou vystavenou škodám souvisejícím s alkoholem. Politická opatření by měla být navržena tak, aby se dotýkala těch, kdo již pijí ve škodlivé míře.

1.5 Marketing alkoholických nápojů je jedním z faktoru, které zvyšují pravděpodobnost, že děti a mládež začnou pít alkohol nebo svoji spotřebu zvýší, pokud již alkohol konzumují. EHSV proto vyzývá k omezení vystavení dětí vlivu marketingu alkoholických nápojů.

1.6 Účinným nástrojem zmírnění škod souvisejících s alkoholem může být vhodně navržená cenová politika, zvláště v případě lidí s nízkými příjmy a mladých lidí. EHSV se domnívá, že je zapotřebí předpisů k regulaci dostupnosti, distribuce a propagace alkoholu. Samoregulace pro tuto oblast není dostatečná.

1.7 EHSV podporuje informační kampaně na úrovni členských států i EU jako celku s cílem zvýšit informovanost o riziku spektra vrozených alkoholových poruch (FASD).

1.8 EHSV se domnívá, že je zapotřebí zajistit na úrovni EU více informací o dopadech škodlivé konzumace alkoholu na zdravé a důstojné stárnutí.

1.9 EHSV uznává skutečnost, že politiky týkající se alkoholu by měly být komplexní a měly by zahrnovat nejrůznější opatření, jež průkazně snižují škody související s alkoholem.

2. Souvislosti

2.1 Evropská unie má pravomoc a zodpovědnost potřebnou k řešení problémů veřejného zdraví vyplývajících ze škodlivé a nebezpečné konzumace alkoholu, a to podle čl. 152 odst. 1 Smlouvy (4), kde se uvádí, že činnost Společenství doplňuje politiku členských států.

2.2 V návaznosti na doporučení Rady z roku 2001 týkající se pití alkoholu mladými lidmi (5) vyzvala Rada Komisi, aby sledovala a vyhodnocovala vývoj a přijatá opatření a poskytovala zpětně zprávy o dalších potřebných krocích.

2.3 V závěrech Rady z června 2001 a června 2004 byla Komise vyzvána k předložení návrhů na ucelenou strategii Společenství zaměřenou na snížení škod souvisejících s alkoholem, která by doplňovala vnitrostátní politiky (6).

2.4 V roce 2006 přijala Komise sdělení Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem (7). Jeho cílem je „zmapovat opatření“, která již Komise a členské státy zavedly, a vysvětlit, jak může Komise dále podporovat a doplňovat vnitrostátní politiky v oblasti veřejného zdraví. EHSV se domnívá, že Komisi se nepodařilo vybudovat „ucelenou strategii“ (8), neboť nepřišla s ucelenou a transparentní analýzou všech dotčených politických oblastí a obtíží, se kterými se z důvodu tržních pravidel platných v EU potýkají některé členské státy při zajišťování kvalitních politik veřejného zdraví týkajících se alkoholu (9). Strategie též opomněla zdůraznit, že alkohol je psychoaktivní a v případě nadměrné konzumace toxická látka, jež je pro některé jedince též látkou návykovou.

2.5 Evropský soudní dvůr opakovaně potvrdil, že snižování škod souvisejících s alkoholem je významným a platným cílem v oblasti veřejného zdraví, o který je třeba usilovat opatřeními, která budou uznána za vhodná a budou v souladu se zásadou subsidiarity (10).

2.6 EHSV uznává činnost vykonanou všemi příslušnými zainteresovanými stranami v rámci Evropského fóra o alkoholu a zdraví od jeho zahájení v roce 2007. EHSV vítá obdobný vývoj na místní úrovni.

3. Přehled škodlivých účinků

3.1 Celosvětově představuje Evropská unie oblast, kde se konzumuje nejvíce alkoholu, jedenáct litrů čistého alkoholu na osobu ročně (11). Celková spotřeba klesala od sedmdesátých let do poloviny devadesátých let 20. století a od té doby je relativně stabilní. Dosud však existují rozdíly mezi zeměmi, co se týče konzumace a škod a také druhu těchto škod (12). Stále však přetrvávají významné škodlivé vzorce spotřeby alkoholických nápojů (13).

3.2 Většina lidí většinou pije zodpovědně. EHSV je však znepokojen skutečností, že podle odhadů 55 milionů dospělých v EU (15 % dospělé populace) pravidelně požívá alkoholické nápoje ve škodlivé míře (14). Odhaduje se, že škodlivá konzumace alkoholu je v EU příčinou zhruba 195 000 úmrtí ročně, k nimž dochází v důsledku nehod, onemocnění jater, rakoviny a z dalších příčin. Škodlivá konzumace alkoholu je třetí nejčastější příčinou předčasných úmrtí a onemocnění v EU (15).

3.3 EHSV se domnívá, že škodlivá konzumace alkoholu u jedinců není problémem, ke kterému dochází izolovaně, ale spíše jde o různé příčiny včetně chudoby, sociálního vyloučení, rodinného prostředí a pracovního stresu.

3.4 Ačkoliv v Evropě existují různé kulturní návyky týkající se konzumace alkoholu, lze také pozorovat, že existují různé kulturní návyky týkající se škodlivé a nebezpečné konzumace alkoholu, a to i u dětí a dospívající mládeže (16). EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby zohlednily tyto národní a místní vzorce při vytváření politik.

3.5 Škodami způsobenými alkoholem jsou zvláště ohroženy děti. Odhaduje se, že v rodinách v EU je alkoholem negativně zasaženo mezi 5 a 9 miliony dětí. Alkohol je příčinným faktorem v 16 % případů zneužívání a zanedbávání dětí a alkoholu se ročně přičítá 60 000 porodů novorozenců se sníženou porodní hmotností (17).

3.6 Nebezpečná a škodlivá konzumace alkoholu může působit škody nejen jednotlivci, ale i dalším osobám. Škody související s alkoholem by měly být řešeny i na pracovišti v rámci zdravotních a bezpečnostních předpisů, za což je zodpovědný především zaměstnavatel. Politiky užívané na pracovišti ve vztahu k alkoholu mohou snížit počty nehod souvisejících s alkoholem, snížit absentérství a zvýšit pracovní kapacitu. EHSV vyzývá zaměstnavatele, odbory, místní orgány a další příslušné organizace, aby úzce spolupracovali a podnikli společná opatření na snižování škod na pracovišti souvisejících s alkoholem.

3.7 Alkohol je v Evropě důležitým druhem zboží, neboť vytváří pracovní místa, generuje daňové výnosy a přispívá k obchodní bilanci Škodlivé pití alkoholu má nicméně také důsledky v hospodářství, kde se projevují zvýšené náklady na zdravotnictví a sociální výdaje a snížení produktivity. Náklady v hospodářství EU na škody související s alkoholem se v roce 2003 odhadovaly na 125 miliard EUR, což odpovídá 1,3 % HDP (18).

4. Dopad reklamy a marketingu na mládež

4.1 EHSV vyzývá Komisi k uznání Evropské charty WHO o alkoholu (19), přijaté všemi členskými státy v roce 1995, zejména etického principu, že každé dítě i dospívající má nárok vyrůstat v prostředí chráněném před negativními důsledky konzumace alkoholu, a pokud možno také před propagací alkoholických nápojů.

4.2 Doporučení Rady EU vyzvalo členské státy k zavedení účinných mechanismů na poli propagace, marketingu a maloobchodu, které zajistí, aby alkoholické výrobky nebyly navrhovány a propagovány způsobem, který působí na děti a dospívající.

4.3 Nárazové nadměrné pití alkoholu u mladých dospělých (15–24 let) je čím dál vážnějším problémem na úrovni EU i členských států; v roce 2006 se 24 % konzumentů v této věkové skupině přihlásilo k nárazovému pití nejméně jednou týdně (20). Mezi nejčastěji konzumované alkoholické nápoje mezi dospívající mládeží patří pivo (40 %) a lihoviny (30 %) (21), následuje víno (13 %), alkoholické limonády (11 %) (22) a cidre (6 %). Spotřebu alkoholu a pravděpodobnost nárazového pití rovněž zvyšují prodejní akce typu „happy hour“ či „dva za cenu jednoho“ (23). Nutným dalším postupem je přísnější vymáhání zákonné věkové hranice pro konzumaci alkoholu.

4.4 Reklama a marketing v oblasti alkoholických nápojů se podílejí na utváření postojů mládeže k alkoholu, na jeho vnímání, a podněcují jejich pozitivní očekávání spojená s konzumací alkoholu (24). Přehled dlouhodobých studií, který vypracovala skupina vědců Evropského fóra o alkoholu a zdraví, „přesvědčivě prokázal vliv reklamy na alkohol na zahájení konzumace alkoholu u mladých lidí, kteří dosud alkohol nepožívali, a zvýšenou spotřebu u jejich vrstevníků, kteří již alkohol požívali. Tato zjištění jsou o to víc šokující s ohledem na skutečnost, že studie se zaměřila pouze na malou část celkové marketingové strategie“ (25).

4.5 EHSV je znepokojen skutečností, že marketing alkoholu přitahuje nezletilé konzumenty (26), a upozorňuje na tomu odpovídající zjištění, že vystavení vlivu televizních pořadů a sponzorů s výskytem alkoholu je předznamenáním výskytu mladistvých konzumentů a zvýšené spotřeby alkoholu (27).

4.6 Expertní výbor WHO se domnívá, že „dobrovolné systémy nebrání výskytu toho typu marketingu, jenž má vliv na mladé lidi, a samoregulace podle dostupných zjištění funguje pouze tehdy, panuje-li okamžitá a reálná hrozba regulace ze strany státu“ (28).

4.7 Subjekty činné v řetězci alkoholických nápojů vyjádřily vůli iniciativněji prosazovat regulační a samoregulační opatření (29). Jejich úkolem je spolupracovat s členskými státy na tom, aby se jejich výrobky vyráběly, distribuovaly a uváděly na trh zodpovědným způsobem, který přispěje ke snížení škod souvisejících s alkoholem.

4.8 Minimální požadavky na reklamu na alkohol pomáhá stanovit směrnice o audiovizuálních mediálních službách. Uvádí se v ní, že reklama na alkohol „nesmí být vysloveně určena dětem nebo mladistvým“, „nesmí spojovat užívání alkoholu se zvýšenou fyzickou výkonností“, „společenským nebo sexuálním úspěchem“ a „nesmí tvrdit, že alkohol má (…) povzbuzující či uklidňující účinek nebo že je prostředkem řešení osobních problémů“ (30). EHSV se domnívá, že tato směrnice sama o sobě není dostatečnou ochranou dětí před marketingem alkoholických nápojů.

4.9 EHSV vyzývá k zařazení snížení vystavení dětí vlivu alkoholických výrobků, reklamy a propagace zařazeno mezi specifické cíle Komise a k zavedení přísnější regulace v této oblasti.

5. Vliv ceny na škody související s alkoholem

5.1 Panuje rostoucí celoevropský zájem o přijetí opatření proti škodám souvisejícím s alkoholem. Alkohol je v Evropě významnou komoditou, která vytváří pracovní místa, generuje daňové výnosy a prostřednictvím obchodu přispívá do hospodářství EU. Odhaduje se však, že 15 % pije ve škodlivé míře a způsobuje škody postihující jednotlivce i společnost. Náklady nadměrné spotřeby alkoholu v EU byly odhadnuty na 125 miliard EUR, což odpovídá 1,3 % HDP (31).

5.2 Podle studie instituce RAND panuje v EU trend přechodu k nepřímé spotřebě alkoholu, která je zpravidla méně nákladná než jeho přímá spotřeba (32). Je však třeba poznamenat, že studie se zaměřila pouze na ceny alkoholu určeného k nepřímé spotřebě a neporovnávala ceny u nepřímé spotřeby s cenami pro spotřebu přímou.

5.3 Studie ukazují, že alkohol se v EU jako celku v letech 1996–2004 stal cenově dostupnějším, v některých zemích o více než 50 % (33). Bylo prokázáno, že existuje přímá závislost mezi dostupností alkoholu a spotřebou alkoholu v EU (34).

5.4 Mladí lidé jsou citliví na růst cen alkoholu, což vede ke sníženému výskytu konzumace mezi mladými lidmi a ke snížení množství alkoholu zkonzumovaného při každé jednotlivé příležitosti (35). Jiné studie však ukazují, že mladí lidé si mohou v reakci na růst cen osvojit škodlivější návyky, např. konzumují levnější alkohol doma, předtím než vyrazí do podniků (36). Jde o významné zjištění z hlediska politiky EU týkající se alkoholu, zvláště vzhledem k nárůstu výskytu škodlivé konzumace alkoholu u mládeže.

5.5 Odhady uvádějí alkohol jako příčinu 3,8 % všech úmrtí a 4,6 % celkového počtu roků života ztracených předčasnou úmrtností a zvýšenou nemocností. Existuje přímá závislost mezi konzumací alkoholu a zraněními a úmrtími v důsledku dopravních nehod (37). Alkohol je výhradní příčinou některých onemocnění, jako je například alkoholické onemocnění jater a alkoholická pankreatitida, a je jednou z příčin dalších onemocnění a zranění (např. některé typy rakoviny, srdečních onemocnění a mozkových mrtvic nebo cirhózy jater) (38). Škodlivá konzumace alkoholu přispívá k trestné činnosti, násilí a rodinným problémům, k rizikovému sexuálnímu chování a výskytu pohlavních chorob (39).

5.6 Odhaduje se, že v EU se těžké nárazové pití podílí na 2 000 vražd, 17 000 úmrtích při dopravních nehodách (neboli na každém třetím úmrtí při dopravních nehodách), 27 000 nehodách s následkem smrti a 10 000 sebevraždách (40).

5.7 Účinným nástrojem zmírnění škod souvisejících s alkoholem může být cenová politika (41). EHSV se však domnívá, že cenová politika by měla být zohledněna při přípravě strategií k řešení škod souvisejících s alkoholem udržitelným, dlouhodobým a víceodvětvovým způsobem.

5.8 Politiky týkající se alkoholu by měly být komplexní a měly by zahrnovat nejrůznější opatření, jež průkazně snižují škody související s alkoholem, jako jsou politiky zaměřené na alkohol za volantem nebo opatření v oblasti základní zdravotní péče. EHSV uznává, že škody související s alkoholem nemůže vyřešit žádné jednotlivé opatření samostatně.

5.9 EHSV se domnívá, že je zapotřebí účinného uplatňování předpisů k regulaci dostupnosti, distribuce a propagace alkoholu. Samoregulace pro tuto oblast je částečné řešení, ale jako taková nestačí. Omezení prodeje pod hranicí nákladů a prodejních akcí by měla být možná, aniž by byla obchodním omezením nebo porušením práva EU.

6. Důraz na děti – zvláště spektrum vrozených alkoholových poruch a děti v rodinách

6.1 Osud Evropy závisí na její zdravé a produktivní populaci. Zjištění, že vyšší podíl onemocnění způsobených škodlivou a nebezpečnou konzumací alkoholu připadá na mladé lidi, vzbuzuje proto u EHSV vážné obavy (42).

6.2 Komise uznává skutečnost, že děti mají právo na účinnou ochranu proti ekonomickému vykořisťování a všem formám zneužívání (43). EHSV důrazně podporuje tento postoj.

6.3 EHSV konstatuje, že škodlivá a nebezpečná konzumace alkoholu má záporné účinky nejen na konzumenta, ale také na další osoby, především ve vztahu k nehodám, zraněním a násilí. Pokud jde o rodiny, uznává EHSV, že nejzranitelnější ohroženou skupinou jsou děti.

6.4 Odhaduje se, že pět až devět milionů dětí je v rodinách nepříznivě ovlivněno alkoholem, alkohol je faktorem, který se podílí na 16 % případů zneužívání a zanedbávání dětí a na 60 000 dětí narozených ročně se sníženou porodní hmotností (44). Mezi další negativní dopady na děti patří chudoba a sociální vyloučení, jež mohou ovlivnit jejich zdraví, vzdělávání a životní podmínky nyní i v budoucnosti.

6.5 Domácí násilí je v mnoha zemích vážným problémem (45) a je silně provázáno s problémy těžkého pijáctví pachatelů (46). K domácímu násilí může docházet i bez vlivu alkoholu, nadměrné pití se však může podílet na násilném chování některých lidí. Z omezování nadměrného pití mají užitek oběti a původci násilí, i děti žijící v takových rodinách.

6.6 Alkohol může působit na děti dokonce i před tím, než se narodí. Spektrum vrozených alkoholových poruch (FASD) zahrnuje skupinu trvalých vrozených poruch (tělesných, behaviorálních a kognitivních) způsobených konzumací alkoholu ze strany matky během těhotenství.

6.7 Informovanost o FASD a jeho dopadech je nízká. Pro snížení škod souvisejících s alkoholem v těhotenství je zcela zásadní šířit příklady preventivních programů založených na průkazných materiálech. EHSV podporuje použití cílených oficiálních kampaní na úrovni členských států i EU jako celku za účelem zvýšení informovanosti o riziku FASD.

7. Dopady škodlivé konzumace alkoholu na zdravé a důstojné stárnutí

7.1 Starší lidé jsou citlivější na působení alkoholu. Mezi specifické problémy patří otázka rovnováhy a riziko pádu a příchod zdravotních potíží, které mohou u starších lidí zvýšit pravděpodobnost, že se uchýlí k alkoholu. Zhruba třetina starších lidí se dostane do problémů s pitím poprvé v pozdějším věku, často v důsledku ztráty blízké osoby, podlomeného zdraví, potíží se zvládáním každodenních potřeb a společenské izolace (47).

7.2 Škodlivá konzumace alkoholu může zasáhnout duševní zdraví starších lidí v podobě úzkosti, deprese a nejistoty.

7.3 Problémy s alkoholem jsou mezi staršími lidmi běžné, zvláště u mužů, kteří trpí společenskou izolací a žijí sami (48). Problémy s pitím alkoholu jsou provázány s široce rozšířenými případy zhoršení tělesného, psychologického, sociálního a kognitivního zdraví. Těmito poruchami trpí přibližně 3 % lidí starších 65 let (49), přestože řada případů může zůstat nepovšimnuta, neboť diagnostická kritéria a vyšetření jsou namířena na mladší věkové skupiny dospělých. Léčba starších lidí trpících problémy souvisejícími s alkoholem je však často jednodušší než v případě mladších dospělých.

7.4 Alkohol může zesilovat či oslabovat účinky některých léků. Důležité je posilovat informovanost profesionálních i neformálních pečovatelů a starších občanů o možných interakcích mezi léky a alkoholem.

7.5 EHSV se domnívá, že je zapotřebí učinit více pro kvalitní životní podmínky stárnoucí populace v EU, včetně informací o dopadech škodlivé konzumace alkoholu na zdravé a důstojné stárnutí poskytovaných na úrovni EU.

V Bruselu dne 30. září 2009 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) „Víceodvětvový“ zde znamená „pokrývající několik odvětví včetně občanské společnosti, odborů a podniků“.

(2) Stanovisko EHSV ze dne 30. května 2007 ke sdělení Komise Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem, zpravodajka: paní van Turnhout, spoluzpravodaj: pan Janson, Úř. věst. C 175, 27.7.2007.

(3) Konnopka, A & König, H-H. The Health and Economic Consequences of Moderate Alcohol consumption in Germany 2002 (Zdravotní a hospodářské důsledky umírněné spotřeby alkoholu v Německu v r. 2002), Value in Health, 2009.

(4) Smlouva o založení Evropského společenství.

(5) Doporučení Rady ze dne 5. června 2001 (2001/458/ES).

(6) Závěry Rady ze dne 5. června 2001 týkající se strategie Společenství ke snížení škod souvisejících s alkoholem (Úř. věst. C 175, 20.6.2001, s. 1) a závěry Rady ze dne 1. a 2. června 2004 týkající se alkoholu a mládeže (nebylo zveřejněno v Úř. věst.).

(7) KOM(2006) 625 v konečném znění.

(8) Viz poznámka pod čarou 2.

(9) Tamtéž.

(10) Případ Franzén (C-189/95), případ Heinonen (C-394/97), případ Gourmet (C-405/98), případ Cataloina (spojené věci C-1/90a C-179/90), případ Loi Evin (francouzský zákon o kampani proti kouření a alkoholismu) (C-262/02 a C-429/02).

(11) „Alcohol in Europe, a public health perspective“ (Alkohol v Evropě z hlediska veřejného zdraví) – zpráva pro Evropskou komisi, P. Anderson a B. Baumberg, Institute of Alcohol Studies, červen 2006.

(12) Stanovisko EHSV ze dne 30. května 2007 ke sdělení Komise Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem, zpravodajka: paní van Turnhout, spoluzpravodaj: pan Janson, Úř. věst. C 175, 27.7.2007.

(13) Viz poznámka pod čarou 11.

(14) Více než 40 g alkoholu, tj. 4 nápoje denně, u mužů a více než 20 g, tj. 2 nápoje denně, u žen.

(15) Hlavní údaje o škodách souvisejících s alkoholem v Evropě, říjen 2006, Brusel, MEMO/06/397, 24. října 2006.

(16) Průzkum ESPAD, 2007.

(17) Viz poznámka pod čarou 11.

(18) GŘ SANCO.

(19) Charta Světové zdravotnické organizace o alkoholu (1995).

(20) Viz poznámka pod čarou 11.

(21) Zpráva ESPAD za rok 2007 (2009).

(22) Lahvové alkoholické nápoje připomínající osvěžující nápoje a limonádu.

(23) Independent Review of the Effects of Alcohol Pricing and Promotion (Nezávislá studie dopadů cenové politiky a propagace alkoholických nápojů) (2008).

(24) Odborný posudek skupiny vědců Evropského fóra o alkoholu a zdraví (2009) a Dopad reklamy na alkohol a jeho výskytu v médiích na konzumaci alkoholu u dospívající mládeže: systematický přehled dlouhodobých studií (2009).

(25) Viz poznámka. pod čarou 24, část 1.

(26) Viz poznámka pod čarou 11.

(27) Tamtéž.

(28) Expertní výbor WHO pro problémy související s konzumací alkoholu, druhá zpráva, 2007.

(29) KOM(2006) 625 v konečném znění.

(30) The affordability of alcoholic beverages in the European union: understanding the link between alcohol affordability, consumption and harms (Cenová dostupnost alkoholických nápojů v Evropské unii – souvislost mezi cenovou dostupností alkoholu, spotřebou a škodami) (2009).

(31) GŘ SANCO, 2006.

(32) Viz poznámka pod čarou 11. Přímou spotřebou se rozumí spotřeba v hostincích, klubech, restauracích a dalších maloobchodních prodejnách alkoholu k místní spotřebě, nepřímá spotřeba se typicky týká nákupu v supermarketech a dalších prodejnách alkoholu, který je určen ke konzumaci na jiném místě.

(33) Dostupnost se měří podle čistého dopadu ceny a příjmu.

(34) Viz poznámka pod čarou 30.

(35) Modelling the Potential Impact of Pricing and Promotion Policies for Alcohol in England: Results from the Sheffield Alcohol Policy Model Version 2008 (Model potenciálního dopadu cenové politiky a propagace alkoholu v Anglii - Závěry politického modelu města Sheffield pro rok 2008) (1-1).

(36) Alcohol Price and Consumer Behaviour (Ceny alkoholu a chování spotřebitelů). Průzkum trhu uskutečněný společností IPSOS Belgium v r. 2009.

(37) Viz poznámka pod čarou 30.

(38) „Global burden of disease and injury and economic cost attributable to alcohol use and alcohol use disorders“ („Celosvětový objem onemocnění a úrazů souvisejících s alkoholem a s poruchami v oblasti konzumace alkoholu“), The Lancet, (2009).

(39) „Effectiveness and cost-effectiveness of policies and programmes to reduce the harm caused by alcohol“ („Účinnost a nákladová účinnost politik a programů zaměřených na omezení škod způsobených alkoholem“), The Lancet (2009).

(40) Viz poznámka pod čarou 11.

(41) WHO Global Status Report: Alcohol Policy („Zpráva Světové zdravotnické organizace o politice týkající se alkoholu“) (2004). Viz také „Paying the tab. The costs and benefits of alcohol control („Účet, prosím. Náklady a přínosy kontrolovaného přístupu k alkoholu“) (2007)“, a poznámky pod čarou 35 a 37.

(42) Viz poznámka pod čarou 11.

(43) KOM(2006) 367 v konečném znění.

(44) Viz poznámka pod čarou 11.

(45) Stanovisko EHSV z vlastní iniciativy ze dne 16. března 2006 k tématu Domácí násilí na ženách (Úř. věst. C 110, 9.5.2006) a stanovisko EHSV z vlastní iniciativy ze dne14. prosince 2006 k tématu Děti jako nepřímé oběti domácího násilí (Úř. věst. C 325, 30.12.2006).

(46) Viz poznámka pod čarou 11.

(47) Viz Royal College of Psychiatrists, Velká Británie,

http://www.rcpsych.ac.uk/mentalhealthinfoforall/problems/alcoholanddrugs/alcoholandolderpeople.aspx.

(48) „Alcohol use disorders in elderly people: redefining an age old problem in old age“ („Poruchy v oblasti konzumace alkoholu u starších lidí – nový pohled na odvěký problém ve vysokém věku“), British Medical Journal, (2003).

(49) Prevalence of mental disorders in Europe: results from the European Study of the Epidemiology of Mental Disorders project (Rozšíření duševních poruch v Evropě – závěry projektu Evropská studie epidemiologie duševních poruch), (2004).