EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 19.10.2011 
SEK(2011) 1239 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
Pilotní fáze iniciativy dluhopis ů na projekty strategie Evropa 2020  
{KOM(2011) 659 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1237 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Tento dokument p ředstavuje shrnutí posouzení dopad ů pilotní fáze iniciativy pro projektové 
dluhopisy v rámci strategie Evropa 2020. Zám ěrem je zavést mechanismus podpory, který by 
infrastrukturním projekt ům umožnil p řístup k financování na kapitálovém trhu jako dopl ňku 
tradičnějších bankovních úv ěrů. Vzhledem k problém ům s financováním, s nimiž se projekty 
v současnosti potýkají, k nutnosti ov ěřit návrh a zajistit p řijetí nové iniciativy trhem se 
navrhuje zahájit pilotní fázi pro odv ětví dopravy, energetiky a IKT již v období 2012–13. 
Pilotní fáze bude financována p řesunutím celkové částky ve výši 230 milion ů EUR z 
rozpočtových linií TEN-T, TEN-E a programu pro konkurenceschopnost a inovace. 
Cílem pilotní fáze bude zvýšit ú činnost v rámci nástroje pro propojení Evropy, který zajistí 
soudržnější financování infrastruktury ze strany EU v období 2014–2020. Toto posouzení 
dopadů se týká p ředevším pilotní fáze. 
K dosažení ambiciózních cíl ů strategie Evropa 2020 jsou zapot řebí značné investice. 
Navzdory finan ční podpoře z rozpočtu Společenství prost řednictvím grant ů z rozpočtové linie 
pro transevropské sít ě, ze strukturálních fond ů a Fondu soudržnosti, programu pro 
konkurenceschopnost a inovace a rovn ěž úvěrů Evropské investi ční banky z ůstává mnoho 
transevropských sítí a dalšíc h infrastrukturních projekt ů z různých důvodů nedokon čeno. 
Komise zjistila, že významnou p řekážkou napln ění cílů jsou nedostate čné investice1. 
Tato iniciativa je sou částí strategie Evropa 2020,  kterou Evropská rada schválila dne 
17. června 2010 a jejímž cílem je u činit z Evropy inteligentn í a udržitelnou ekonomiku 
podporující za členění a vykazující vysokou úrove ň zaměstnanosti, produktivity a sociální 
soudržnosti. Na podporu r ůstu a zam ěstnanosti ur čila EU sedm st ěžejních iniciativ, z nichž 
dvěma jsou „ Digitální program “ a „ Evropa ú činněji využívající zdroje “. Tyto iniciativy 
souvisí s transevropskými sít ěmi v oblasti dopravy, ener getiky a telekomunikací. 
V období 2014–2020 nebude nástroj nutn ě omezen na budoucí oblasti nástroje pro propojení 
Evropy; zp ůsobilé by mohly být projekty v jiných oblas tech infrastruktury, jako jsou sociální 
oblasti, energie z obnovitelných zdroj ů nebo n ěkteré vesmírné projekty, pakliže splní 
ekonomické a finan ční předpoklady. Nástroj by proto m ěl být otev řený pro použití v jiném 
politickém kontextu, v četně strukturálních fond ů a Fondu soudržnosti a vn ějších politik. 
Formulace návrhu týkajícího se nástroje  pro propojení Evropy by proto nem ěla toto 
vylučovat. 
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Evropa čelí ohromným pot řebám v oblasti investic do in frastruktury v rámci dopravních, 
a energetických sítí a sítí IKT, jež se odha dují na 1,5 bilionu až 2 biliony EUR, aby dosáhla 
politických cíl ů strategie Evropa 2020. Významné investi ční potřeby samoz řejmě existují i v 
jiných infrastrukturních oblastech, v této fázi však nebudou trak továny. Jinými slovy, 
                                                 
1 Viz nap říklad Bílá kniha o doprav ě (SEK 0359/2011), sd ělení s názvem Priority energetických 
infrastruktur do roku 2020 a na další období – návrh na integrovanou evropskou energetickou sí ť 
(KOM(2010) 677) a Digitální program pro Evropu, KOM(2010) 245, Evropské širokopásmové sít ě: 
investice do digitálního r ůstu, KOM(2010) 472. 
 
CS 3   CS souhrnné údaje by se m ohly snadno promítnout do ro čních objem ů financování ve výši 
200 miliard EUR či více. Nedostate čné investice jako významná p řekážka dosažení výše 
uvedených cíl ů jsou příčinou toho, že projekty v oblasti  transevropských sítí jsou opožd ěny 
nebo ukon čovány. Stávající problém je proto vymezen p ředevším povahou a rozsahem 
nedostate čného financování infrastruktury. 
V současnosti činí investice ve řejného sektoru  do infrastruktury v EU v pr ůměru přibližně 
1 % HDP, tj. 120 miliard EUR ro čně, z toho p řibližně 80 % představují investice do dopravy 
a většina zbývajících investic se uskute ční do sociální infrastr uktury, jako jsou školy 
a nemocnice. 
Vlády v rostoucí mí ře vybízejí soukromý sektor k financová ní investic do infrastruktury, a to 
buď čistě na základ ě soukromého sektoru prost řednictvím privatizace a koncesí, nebo nov ěji 
s využitím modelu partnerství ve řejného a soukromého sektoru jakožto základu. Takovéto 
projekty financované soukromým sektorem jsou obvykle financovány z vlastního kapitálu 
sponzorů či jiných investor ů a bankovních úv ěrů. 
Skoková zm ěna v investování, která je zapot řebí k dosažení cíl ů strategie Evropa 2020, jde 
značně nad rámec p řístupu „žádná zm ěna politiky“ a vyžaduje p řehodnocení financování 
a zásahu EU. 
Bez iniciativy (základní scéná ř) by EU pokra čovala ve stávajícím systému financování 
jednotlivých projekt ů prostřednictvím grant ů bez využití tzv. finan čních nástroj ů v odvětví 
energetiky a IKT. V dopravním odv ětví budou pokra čovat dva stávající finan ční nástroje, tj. 
nástroj záruk za úv ěry pro projekty TEN-T (L GTT), který podporuje bankovní úv ěry pro 
určité druhy dopravních projekt ů, a fond Marguerite, který uskute čňuje kapitálové  investice 
do dopravních a energetických projekt ů a projekt ů souvisejících s klimatem, dokud neskon čí 
jejich doba platnosti. 
Nedostate čné financování infrastr uktury by se následn ě nepříznivě dotklo všech zemí v EU, 
jelikož jsou bu ď tranzitními zem ěmi, nebo se ze zem ěpisného hlediska nacházejí na okraji. 
K dotčeným skupinám pat ří občané ve všech členských státech , kteří využívají infrastrukturu 
a v konečném důsledku ji financují, a to jako spot řebitelé či daňoví poplatníci, zadavatelé , 
kteří nemusí mít n ěkolik konkuren čních nabídek na financování, a p ředkladatelé projekt ů, 
kteří nemusí být v sou časnosti schopni získat finan ční prostředky pro své projekty, což se 
přímo dotýká zam ěstnanosti. To by m ělo nepříznivý vliv rovn ěž na jejich subdodavatele, 
k nimž mohou pat řit i malé a st řední podniky. 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Právo Unie jednat v oblasti financování infrastruktury je stanoveno v článcích 172 a 173, jež 
uvádí, že k dosažení p říslušných cíl ů Unie (…) m ůže podporovat projekty spole čného zájmu, 
které jsou podporovány členskými státy. 
Iniciativa pro projektové dluhopisy v rámci st rategie Evropa 2020 je v souladu se zásadou 
subsidiarity, jelikož volba na řízení EU k financování projekt ů v rámci transevropských sítí 
pomocí projektových dluhopis ů je nejvhodn ější k zajišt ění účinných a nep říliš nákladných 
prostředků k přilákání vysokých objem ů financování soukromým sektorem. Bude se jednat 
o první finan ční nástroj EU, který p řináší prosp ěch infrastrukturním projekt ům v řadě odvětví 
s podobnými pot řebami v oblasti financování, a jako takový zajistí vyšší p řínosy z hlediska 
 
CS 4   CS dopadů na trh, soudržnosti, zefektivn ění správy a využití zdroj ů. Při zaměření se na optimální 
využití finan čních prost ředků EU bude cílem iniciativy zvýšit ú činnost opat ření EU i 
členských stát ů v rámci tohoto rozd ělení pravomocí. 
Jelikož kapitálové trhy p řesahují hranice jednotlivých stát ů, účinnost vyžaduje, aby tak tomu 
bylo i u programu financování. To zamezí rovn ěž narušení finan čních trhů. Země mimo EU 
mají vlastní politiky na podporu fi nancování infrastruktury. Evr opská iniciativa proto zajistí 
rovné mezinárodní podmínky pro evrops ké projekty, které hledají finan ční prostředky. 
EU může dosáhnout dvojího cíle spo čívajícího ve vyšším fina ncování infrastruktury 
a vytvoření trhu pro dluhopisy ur čené k financování infrastr uktury lépe na úrovni EU 
a úplněji než členské státy jednotliv ě. 
4. CÍLE INICIATIVY EU 
Obecným dvojím cílem iniciativy je  podnítit investice do infrastruktury  a vytvořit dluhové 
kapitálové trhy jako nový zdroj financování . Zvláštním cílem iniciativy v pilotní fázi je 
zvýšení po čtu projekt ů až na 3 až 6 projekt ů TEN-T, 1 projekt TEN-E a 1 až 3 projekty v 
oblasti širokopásmového p řipojení s cílem umožnit jim vydat dluhopisy. Po čet projekt ů bude 
záviset na objemu financování, který bude zapot řebí pro každý projekt, tj. čím vyšší bude 
objem, tím vyšší částky přidělené z rozpo čtu EU budou zapot řebí na jednu transakci. 
Příspěvek z rozpo čtu EU má podle o čekávání p řilákat 15–20násobek dodate čných investic. 
Jelikož je pilotní fáze nutn ě omezená co do rozsahu, rozpo čtu a času, může být pouze prvním 
krokem k vytvo ření trhu s dluhopisy ur čenými k financování infrastruktury v EU tím, že bude 
působit jako katalyzátor řešení v oblasti dluhopis ů soukromého sektoru. 
Tyto cíle jsou v souladu se stávajícími po litikami a strategiemi EU, jako je strategie 
Evropa 2020, a rovn ěž ambiciózními cíli politik v oblasti energetiky a klimatu – tzv. cíli „20-
20-20“. Iniciativa je sp olu s ostatními finan čními nástroji d ůležitým stavebním kamenem pro 
nástroj pro propojení Evropy , který se ve víceletém finan čním rámci na období 2014–
2020 navrhuje pro odv ětví dopravy, energetiky a IKT. 
5. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
Na základ ě opatření použitého k vy řešení stávajícího nedostate čného financování a dosažení 
stanovených cíl ů v oblasti infrastruktury byly prozkoumány t ři hlavní možnosti: 
Možnost č. 1: financování prost řednictvím grant ů, žádný nový finan ční nástroj 
(základní scéná ř). To by znamenalo spoléhání se výhradn ě na využívání grant ů z veřejných 
prostředků včetně EU s bankovními úv ěry jako hlavním zdrojem financování ze strany 
soukromého sektoru. V oblasti dopravy by b ěhem pilotní fáze pokra čovaly dva stávající 
finanční nástroje. 
Možnost č. 2: regulační pobídky k financování infrastruktury.  EU jako celek nemá 
skutečný trh pro projektové dluho pisy. Financování v Evrop ě tradičně dominují banky 
a skutečně integrovaný a likvidní dluhopisový trh se za čal rozvíjet teprve po zavedení 
jednotné m ěny. V důsledku toho, že banky lépe znají své zákazníky a jsou schopny 
analyzovat návrhy na financování in frastruktury, mohou akceptovat rizikov ější struktury 
financování než investo ři do dluhopis ů. Jedním ze zp ůsobů řešení problém ů týkajících se 
 
CS 5   CS financování infrastruktury by bylo požadovat od sponzor ů lepší zajišt ění nebo u činit investice 
přitažlivější pro investory. 
Možnost č. 3: využití finan čního nástroje. Finanční nástroj by m ěl podobu záruky EIB nebo 
úvěru EIB. Jeho výhoda by spo čívala v tom, že není uložen, nýbrž vychází z tržní poptávky. 
Je-li tento nástroj dob ře navržen, je vysoce pružný a m ůže včas reagovat na pot řeby trhu. 
Iniciativa by se týkala p ředem určené prioritní infrastruktury v odv ětví dopravy, energetiky 
a IKT a dopl ňovala by stávající zdroje financování projekt ů prostřednictvím bankovních 
úvěrů. Iniciativa rozd ěluje dluh projektu na p řednostní tranši  a podřízenou tranši , která má 
zase přednost před vlastním kapitálem. Pod řízená tranše m ůže být ve form ě podřízené půjčky 
poskytnuté spole čnosti na po čátku, tj. je financována, nebo m ůže být ve form ě podmíněné 
úvěrové linky , kterou m ůže společnost čerpat v p řípadě potřeby, tj. není financována. 
V závislosti na charakteru projek tu by bylo možno naplánovat rovn ěž kombinaci financované 
a nefinancované tranše. 
Existence pod řízené tranše zlepšuje ri zikový profil prioritního dluhu , což zvyšuje p řitažlivost 
prioritního dluhu pro investory a umož ňuje vydat p řednostní tranši jako dluhopis. 
Požadovanou úv ěrovou kvalitu lze obecn ě popsat jako dos ažení ratingu BBB+ či vyššího , což 
bude pravd ěpodobně vyžadovat pod řízenou tranši ve výši až 20 % prioritního dluhu  projektu. 
Cílem je rozší řit základnu investor ů pro soukromé dluhové financování projekt ů na investory 
do dluhopis ů. Mechanismus iniciativy by byl založen  na sdílení rizik mezi EIB a EU. 
K dalším zvažovaným iniciativám, jež však byly v po čáteční fázi odloženy a nebyly podrobn ě 
posouzeny, pat ří přímé prioritní p ůjčky EU nebo EIB, úplná záruka dluhové služby, rezervní 
fond ke krytí ztrát a vytvo ření Evropské infrastrukturní banky nebo záru ční agentury, což by 
nepodpořilo financování na kapitálovém trhu nebo narušilo motivaci jednotlivých ú častníků. 
6. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Možnost č. 1: financování prost řednictvím grant ů by znamenala, že by se akceptoval 
pokračující nedostatek investic a soukromých zdroj ů financování na úkor dlouhodobého 
udržitelného r ůstu v Evrop ě. Hospodá řské a sociální dopady vybudovaných projekt ů by jinak 
nebyly dot čeny. Infrastruktura, která by byla vybudována, by byla pravd ěpodobně postavena 
s vyššími náklady pro spole čnost, než je nutné. Hrozí nebezpe čí, že by klí čová infrastruktura 
EU byla ob ětována prioritám jednotlivých členských stát ů. 
Možnost č. 2: regula ční pobídky může znamenat více financování prost řednictvím 
dluhopisů. Hospodá řské a sociální dopa dy vybudovaných projekt ů by jinak nebyly dot čeny. 
Konečné náklady pro da ňového poplatníka by však byly pravd ěpodobně vyšší, jelikož by byly 
přeneseny náklady na dodate čný kapitál. Vysoké by mohly být rovn ěž náklady na pln ění 
požadavk ů ve vybraných odv ětvích a mohly by vést k narušení trhu, to však lze obtížn ě 
posoudit. Každopádn ě rychlé zavedení této možnosti není pravd ěpodobné. 
Možnost č. 3: finan ční nástroj  by měla podobu podmín ěné úvěrové linky nebo pod řízené 
půjčky. Hospodá řský a sociální dopad vybudovaných projekt ů by byl op ět stejný, náklady pro 
daňové poplatníky by však byly podle o čekávání nižší. 
Níže uvedená tabulka p ředkládá p řehledný popis jednotlivých dopad ů zvažovaných možností, 
pokud jde o hospodá řské, sociální a environmentální dopady. 
 
CS 6   CS  
 Možnost 
 
Kritéria Možnost č. 1: 
financování 
prostřednictvím 
grantů Možnost č. 2: 
regulační pobídka Možnost č. 3: 
finanční nástroj + p řípadná 
regulace kapitálových trh ů 
Dosažení cíl ů 
Transevropské 
sítě Částečně Částečně Ano 
Kapitálové trhy Ne Možná  Ano 
Dopady jednotlivých možností  
Hospodá řské 
dopady – Možnost jen malého 
zvýšení efektivnosti – Přetrvávání 
nedostate čného 
financování 
– Relativní snížení dlouhodobého růstového potenciálu 
a konkurenceschop-
nosti EU 
– Vyšší náklady společnosti na 
infrastrukturu než je nezbytné – Žádné náklady pro 
rozpočet 
– Narušení rozhodování vedoucí k nesprávnému 
přidělení finan čních 
prostředků
2 
– Nákladn ější pro 
sponzory, zadavatele a daňové poplatníky, je 
tudíž vybudováno mén ě 
infrastruktury  – Menší potenciál k rozšíření kvůli 
překážkám vyplývajícím 
z různé regulace  
– Nepřiměřeně vysoké 
náklady malých a středních podnik ů na 
plnění požadavk ů – Většina kone čného 
financování p řilákána 
s nižšími náklady – Podpora provedení velkých 
infrastrukturních projekt ů 
s vnitrostátními a přeshraničními přínosy 
– Větší přístup k infrastruktu ře 
za přiměřenou cenu 
– Vytvoření rozmanit ějších 
možností financování – Kladný dopad na r ůst 
a konkurenceschopnost EU – Vychází se z požadavk ů trhu 
Sociální dopady – Financování 
projektů, jež by mohly 
být financovány na trhu, prost řednictvím 
grantů 
– Možný nedostatek finančních prost ředků 
pro slabší projekty – Klíčová 
infrastruktura EU by 
byla podřízena 
prioritám jednotlivých členských stát ů 
–Nepoměr 
přeshraničních 
projektů snižující – Sponzo ři hledající 
projekty s nejvyšší návratností kv ůli vyšším 
nákladům 
– Neprovedení slabších 
projektů 
– Větší nepom ěr 
přeshraničních projekt ů 
a nižší soudržnost v EU – Penzijní a pojistné fondy 
zajišťující vyšší míru 
návratnosti u osob, které si sjednaly penzijní p řipojištění, 
tj. občanů 
– Větší integrita trhu mající za 
následek lepší služby, vyšší důvěru investor ů a větší účast 
na finančních trzích 
– Více pracovních p říležitostí 
vytvo
řených podn ěcováním 
nové infrastruktury a hospodá řského růstu 
                                                 
2 Kv ůli vyšším náklad ům na financování budou sponzo ři pravděpodobně hledat výjime čně projekty 
s nejvyšší návratností, což by mohlo vést k neprovedení slabších projekt ů, jež jsou p řesto 
životaschopné, v ur čitém odvětví, zatímco investo ři by mohli do infrastrukturních projekt ů investovat 
spíše kvůli výhodám zajišt ěným předpisy než kv ůli kvalitě příslušných projekt ů, což by mohlo mít za 
následek nesprávné p řidělení zdroj ů. 
 
CS 7   CS soudržnost v EU 
Environmentál-
ní dopady – Žádný zvláštní dopad 
na životní prost ředí – Vyšší náklady mající za 
následek mén ě 
vybudované infrastruktury s nižšími potenciálními (kladnými a negativními) 
dopady) – Urychlení nebo umožn ění 
financování projekt ů 
s environmentálními dopady, které by se jinak neuskutečnily 
– Provedení strategie 
Evropa 2020 s kladným dopadem na životní prost ředí 
 
Výše uvedená tabulka prokazuje, že: 
• Z ekonomického hlediska se možnost č. 3 jeví celkov ě jako nejvhodn ější. Dosahuje 
obou stanovených cíl ů s nižšími celkovými ná klady, a pokud bude náležit ě stanovena 
cena, nenaruší trh a sn íží administrativní zát ěž. 
• Ze sociálního hlediska by možnosti č. 2 i č. 3 mohly hospodá řským subjekt ům 
usnadnit získávání kapitálu, zajistit pot řebnou infrastrukturu, podnítit r ůst a vytvo řit 
více pracovních p říležitostí. Možnost č. 3 je však vhodn ější, jelikož p řinese prosp ěch 
institucionálními investor ům, jako jsou penzijní a pojistné fondy, kte ří investují do 
finančních nástroj ů s cílem zajistit vyšší míru návr atnosti pro osoby, které si sjednaly 
penzijní p řipojištění, tj. občany. 
• Pokud jde o hledisko oc hrany životního prost ředí, obecné cíle iniciativy EU 
souvisí pouze s financováním projekt ů. Faktory, kter é mohou vyvolat 
environmentální dopady, jsou samotné projekty.  
Následující tabulka uvádí výhody a nevýhody jednotlivých možností politiky na základ ě 
kritérií týkajících se jejich ú čelnosti při naplňování souvisejících cíl ů a účinnosti, pokud jde 
o dosažení daného objemu zdroj ů nebo p řinejmenším náklad ů v případě jednotlivých 
možností. Každý scéná ř je ohodnocen v rozmezí od „---“ (velmi negativní), p řes 0 (neutrální) 
do „+++“ (velmi kladný). 
 
CS 8   CS  
 Kritéria
 
Možnost Dopad na 
zúčastněné strany Účelnost Ú činnost 
Cíl č. 1: podpora investic do infrastruktury, zejména v souvislosti s transevropskými sít ěmi 
Možnost č. 1: 
granty 0 0 0  
Možnost č. 2: 
regulační pobídky (---) určitá 
administrativní 
zátěž pro podniky i 
investory, avšak (0) stejná pro členské státy v 
případě, že není 
třeba dalšího 
monitoringu (+) částečně umožňuje 
realizaci n ěkterých 
transevropských sítí 
(--) mohla by vést ke konfliktům mezi 
regulací v jednotlivých odvětvích a požadavkem 
na více kapitálu (0) nezvyšuje výdaje 
z rozpočtu
 
(---) zvyšuje náklady 
u téměř všech kategorií 
zúčastněných stran 
(--) nepříznivě by 
ovlivnila všechny projekty 
a finančníky, nejen ty, jež 
využívají dluhopisy 
Možnost č. 3: 
finanční nástroj  (-) nižší 
administrativní zátěž pro podniky 
a členské státy, 
avšak 
(---) vyšší pro 
investory (--) třeba školení 
investorů (+++) usnadní realizaci 
transevropských sítí
 
(++) podporuje jednotný trh (+++) podn ěcuje 
hospodářskou sout ěž 
mezi bankovními a dluhopisovými trhy (---) závisí na dalších podmínkách, nap ř. 
akceptování trhem, 
postupech zadávání 
zakázek, regula čním 
rámci a nejistotách vnímaných investory (+) rozpo čtové příspěvky 
budou opat řeny striktním 
stropem
 
(+++) očekávány nižší 
investiční náklady na 
infrastrukturu b ěhem doby 
životnosti projektu  
Cíl č. 2: vytvo ření dluhových kapitálových trh ů jako nového zdroje financování 
Možnost č. 1: 
granty (---) žádná 
pobídka pro investory a projekty
 (---) (---)  
Možnost č. 2: 
regulační pobídky (0) nevytvá ří nový 
investiční nástroj 
(+) mohly by se vyvinout ur čité 
soukromé 
iniciativy 
využívající mezeru na trhu (+) může určit dluhové 
kapitálové trhy jako zdroj financování
 
(+) může přilákat určité 
finanční prostředky (---) vyšší náklady na 
financování  
(---) není jasné, zda přiláká další financování, 
v tomto p řípadě by nebyly 
nutné dodate čné náklady  
Možnost č. 3: 
finanční nástroj (++) rozši řuje 
výběr nástrojů 
financování (--) třeba propagace 
a školení pro nový 
nástroj EU (+++) podn ěcuje nové 
zdroje financování a (++) případně vytvoří 
novou třídu aktiv
 
(+++) přiláká většinu 
finančních prost ředků 
(--) faktory jako kontrola nebo monitorování (++) očekávány nižší 
náklady na financování (-) přetrvávají nejistoty, 
pokud jde o vícenáklady, 
např. ratingy nebo kotaci
 
 
CS 9   CS věřitelů vyžadují 
rozličné přístupy 
 
Možnost č. 2 je z hlediska Komise nejmén ě nákladná , avšak ukládá náklady všem sponzor ům 
projektů, malým i velkým, bez jednozna čného přínosu. Jelikož banky ani investo ři nemají 
pobídku ke zm ěně svého chování, nemusí dojít k požadovanému rozvoji kapitálových trh ů. 
Očekává se, že tato možnost bude mít na zú častněné strany spíše negativní dopad 
a v porovnání s ostatními možnostmi dosáhne slabých výsledk ů rovněž z hlediska ú čelnosti 
a účinnosti . Je proto nejmén ě vhodnou možností. 
Možnost č. 1 sama o sob ě nezvýší náklady  u žádné ze zú častněných stran, nezajistí však ani 
dodatečné financování  na úvěrových nebo kapitálových trzích. Nebude mít rovn ěž žádný vliv 
na účelnost a ú činnost  při dosahování stanovených cíl ů. Je proto druhou nejmén ě vhodnou 
možností. 
Upřednostňovanou možností je využití finan čního nástroje – možnost č. 3, jelikož ú častníkům 
trhu poskytuje ekonomické pobídky k tomu, aby p řizpůsobili své chování, aniž by ukládala  
paušální regulativní náklady . Má se za to, že p ředstavuje nejú čelnější řešení s nejkladn ějším 
dopadem  na zúčastněné strany a nejpatrn ějším zlepšením financování infrastruktury. 
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Komise m ůže pracovat prost řednictvím jedné či více finan čních institucí s ve řejným 
posláním, které by obvykle p řijímaly a posuzovaly žádosti o podporu, finan ční strukturu 
projektu, jeho hospodá řskou životaschopnost atd. podle svých vnit řních pravidel a postup ů. 
Pilotní fáze se uskute ční zejména s EIB. 
Finanční operace EIB bude řídit EIB podle svých vlastních pravidel a postup ů, včetně 
náležitých opat ření v oblasti schvalování, auditu, kont roly a monitorová ní, jež podléhají 
podávání pravidelných zpráv Komisi. 
Komise již shromaž ďuje údaje o dluhopisovém trhu EU a m ůže si vyžádat informace rovn ěž 
od bank, které umis ťují projektové dluhopisy.  Tyto zdroje a zvlášt ní výkonnostní ukazatele 
pomohou Komisi p řezkoumat pilotní fázi  do konce roku 2013 s cílem vyvodit záv ěry ohledn ě 
budoucí podoby. P řezkum nástroje pro propojení Evropy v polovin ě období posoudí, zda 
zavedený režim (dosud) zajiš ťuje přidanou hodnotu a m ěl by být zachován.