CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 16.12.2010 
SEK(2010) 1583 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument k 
 
návrhu   
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
 
kterým se stanoví technick é požadavky pro úhrady a inkasa v eurech a kterým se m ění 
nařízení (ES) č. 924/2009 
 
(Text s významem pro EHP) 
SEK(2010) 1584 v kone čném znění 
SEK(2010) 1585 v kone čném znění 
KOM(2010) 775 v kone čném znění 
 
CS 2   CS OBSAH 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 3 
2. Vymezení problému..................................................................................................... 3 2.1. D ůvody pomalého p řechodu na systém SEPA............................................................. 3 
2.2. Dopady pomalého p řechodu bez kone čného data: základní scéná ř (žádný zásah)...... 4 
3. Právo EU jednat a od ůvodnění..................................................................................... 5 
4. Cíle ........................................................................................................................ ....... 5 
5. Možnosti politiky ......................................................................................................... 6 6. Analýza dopad ů a srovnání jednotlivých možností ..................................................... 6 
6.1. Dopad dodate čných pobídek........................................................................................ 6 
6.2. Dopad stanovení kone čného data p řechodu na systém SEPA ..................................... 6 
6.3. Srovnání základního scéná ře se stanovením kone čného data...................................... 7 
6.3.1. Srovnání z hlediska dosažení konkrétních cíl ů............................................................ 7 
6.3.2. Srovnání z hlediska dopad ů na zúčastněné strany ....................................................... 7 
6.4. Díl čí technické možnosti zavedení kone čného data p řechodu na systém SEPA......... 8 
7. Sledování a hodnocení ................................................................................................. 9 
CS 3   CS 1. ÚVOD 
Cílem vize jednotné oblasti pro pl atby v eurech (SEPA) je vytvo ření integrovaného trhu pro 
elektronické platby v eurec h, bez základního rozlišování  mezi vnitrostátními a p řeshraničními 
platbami. U elektronických plateb v EU nadále existuje velký po čet různých vnitrostátních 
formátů, norem a pravidel platebního styku. Systém SEPA evropským ob čanům a podnik ům 
zajistí levné, uživatelsky vst řícné a spolehlivé pl atební služby a vytvo ří příznivé podmínky 
pro větší hospodá řskou sout ěž a rozvoj inovací v oblasti plateb. 
Ve stávající hospodá řské, měnové a politické situaci je úsp ěch iniciativy SEPA velmi 
důležitý. Možné p římé a nep římé výhody systému SEPA pro širší evropské hospodá řství 
překročí v šestiletém období 300 miliard EUR – za p ředpokladu, že p řechod na platební 
prostředky SEPA bude komplexní a rychlý. Na cest ě k realizaci syst ému SEPA již bylo 
dosaženo dvou zásadních milník ů: zahájení schématu úhrad SEPA (SCT) dne 28. ledna 2008 
a zahájení schématu inkas SE PA (SDD) dne 2. listopadu 2009. 
Systém SEPA byl p ůvodně navržen jako projekt motivovaný p ředevším trhem. Celoevropská 
schémata navrhuje a zavádí Evrops ká rada pro platby (EPC), koordina ční a rozhodovací orgán 
zřízený evropským bankovním sektorem. Všechny kategorie zú častněných stran však stále 
více uznávají, že k dosažení úsp ěšného dokon čení projektu m ůže být nezbytné právn ě 
závazné kone čné datum. 
Rozsah tohoto posouzení dopad ů je omezen na dva platební prost ředky, úhrady v eurech a 
inkasa v eurech.  
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
K úplné integraci trhu plateb dojde tepr ve tehdy, až celoevropské platební prost ředky nahradí 
starší vnitrostátní platební prost ředky. V sou časné fázi je však ješt ě daleko k tomu, aby 
celoevropské platební prost ředky nahradily vnitrostátní platby. V dubnu 2010 se pouze 7,5 % 
všech úhrad zpracovaných mechanismy zú čtování a vypo řádání uskute čnilo ve formátu SCT. 
Extrapolace tohoto údaje vede k odhadovanému dotvo ření systému SEPA po více než 
30 letech postupného p řecházení. 
2.1. Důvody pomalého p řechodu na systém SEPA 
Hlavní příčina: Nejistota ohledn ě dotvoření systému SEPA a postupné ho stahování starších 
produktů. Neexistence spole čného časového horizontu ú častníky trhu na stran ě nabídky a 
poptávky podporuje k odkládání snah o p řechod. Dokud lze používat stáv ající starší platební 
prostředky, budou uživatelé platebních služeb pot řebné snahy o p řechod odkládat. Banky se 
na druhou stranu vyhýbají pot řebným investicím do infrastruktur y a marketingu v souvislosti 
se systémem SEPA, dokud si nejsou jisté, že zák azníci a jejich systémy jsou na systém SEPA 
připraveni. Rozpaky na stran ě nabídky prohlubuje vnímaný ne dostatek právní jistoty 
v souvislosti s vhodným dlouhodobý m obchodním modelem pro sché ma SDD, který by byl 
zcela v souladu s pravidly EU v oblasti hospodá řské soutěže. Obě strany trhu – nabídka a 
poptávka – čekají, až první krok u činí druhá strana. 
Neochota investovat: nevýhoda novátora. Poskytovatelé platebních služeb, kte ří se včas a 
aktivně rozhodnou uvést na trh nové platební prost ředky SEPA, mají velkou nevýhodu 
CS 4   CS novátora. B ěhem přechodného období budou muset tito poskytovatelé platebních služeb 
hradit dvojí náklady, tj. náklady na stávající platební systémy, jakož i na nový systém SEPA.  
Chybějící pobídka pro poskytovatele platebních služeb, aby rozv íjeli produkty SEPA, které 
plně uspokojují pot řeby uživatel ů. Dokud panuje nejistota ohledn ě dotvoření systému SEPA, 
mohou poskytovatelé platebních služeb svým zákazník ům nadále nabízet stávající starší 
produkty a nemají dostate čnou pobídku k tomu, aby rozvíjeli a aktivn ě uváděli na trh 
produkty SEPA, které spl ňují veškeré požadavky zákazník ů. 
Roztříštěná strana poptávky a nízká úrove ň informovanosti o systému SEPA. Trh platebních 
služeb se vyzna čuje tím, že strana poptávky (uživate lé platebních služeb) je mnohem 
roztříštěnější než strana nabídky (poskytovatelé pl atebních služeb) a není informována 
o výhodách systému SEPA.  
2.2. Dopady pomalého p řechodu bez kone čného data: základní scéná ř (žádný zásah) 
Nevyužité úspory z rozsahu kv ůli odlišným platebním normám a postup ům. Navzdory 
existenci schémat SCT a SDD se tuzem ské platební transakce dosud uskute čňují převážně ve 
starších vnitrostátních formátech. V roce 2009 dosud existovalo více než 20 r ůzných 
vnitrostátních infrastruktur a schémat pro zpracování maloobchodních plateb v eurech.  Tyto 
rozdíly jsou na p řekážku interoperabilit ě platebních služeb mezi členskými státy a zabra ňují 
dosažení úspor z rozsahu. 
Na straně poptávky musí podniky p ůsobící v mezinárodním prost ředí nadále organizovat své 
pokladní operace a hotovostní prost ředky na vnitrostátní úrovni . Musí udržovat vztahy 
s mnoha poskytovateli pl atebních služeb, kte ří nabízejí r ůzné druhy a úrovn ě služeb 
a používají r ůzné formáty plateb. 
Omezená hospodá řská soutěž na trhu plateb v EU . V současnosti musí poskytovatel 
platebních služeb, který hodlá vstoupit na zahrani ční trh platebních služeb, splnit řadu čistě 
vnitrostátních technických a obchodních požadavk ů. Složitost a výsledné náklady na tyto 
úpravy p ředstavují pro hospodá řské subjekty, které cht ějí nabízet své služby v zahrani čí, 
významnou p řekážku. 
Důležitou podmínkou pro ú činnou hospodá řskou sout ěž na trhu plateb je rovn ěž přeshraniční 
mobilita uživatel ů platebních služeb. Z řízení platebního ú čtu v jiném členském stát ě dnes 
poskytovatelé platebních služeb často odmítají pouze z toho d ůvodu, že spot řebitel není 
rezidentem či státním p říslušníkem doty čného členského státu. Výb ěr uživatel ů je proto často 
omezen na zavedené subjekty na vnitrostátních trzích a poskytování platebních služeb na 
přeshraniční úrovni neexistuje nebo je složit ější, než je nezbytn ě nutné. 
Pokud jde konkrétn ě o inkasa, setrva čnost obchodních model ů založených na vícestranných 
mezibankovních poplatcích mezi poskytovateli  platebních služeb v omezeném po čtu 
členských stát ů, jež byly vytvo řeny za účelem financování celkového provozu systému inkas, 
rovněž omezuje hospodá řskou sout ěž a brání tvorb ě efektivního, ú činného a 
konkurenceschopného trhu.  
Ztížené inovace. Roztříštěný trh plateb zt ěžuje vznik ú činných celoevropských inovací 
souvisejících s platbami, jako jsou internetové nebo mobilní platby či elektronická fakturace. 
Jelikož se inova ční služby objevují v ětšinou pouze na vnitrostátní úrovni, existuje nebezpe čí, 
že se rozt říštěnost trhu zvýší a z ůstane zachována i v budoucnu.  
CS 5   CS Neproduktivní investice a dvojí provozní náklady na starší systémy a systém SEPA.  Mnoho 
účastníků na evropském trhu plateb musí hradit dvojí, p řechodné náklady na poskytování 
nebo využívání platebních služeb. Zachování st arších vnitrostátních platebních platforem 
a nové celoevropské platformy SEPA sou časně vyžaduje zna čné mimořádné zdroje a vede 
k nenávratnosti již vynaložených investic. 
Zdlouhavý p řechod na systém SEPA by jen za še stileté období vedl  k celkové ztrát ě pro 
hospodářství ve výši 43 miliard EUR. Negativní dopady by se projevily u všech zú častněných 
stran s výjimkou spot řebitelů. 
3. PRÁVO EU JEDNAT A OD ŮVODNĚNÍ 
Na základ ě své povahy vyžaduje integrovaný trh plateb v eurech p řístup na úrovni 
Společenství, jelikož základní normy, prav idla a postupy musí být ve všech členských státech 
jednotné. To podporuje cíl článku 3 Smlouvy o Evropské unii, který stanoví vytvo ření 
vnitřního trhu a hospodá řské a měnové unie, jejíž m ěnou je euro. Alternativou p řístupu na 
úrovni Spole čenství by byl systém mnohostr anných nebo dvoustranných dohod, jehož 
složitost a náklady by v porovnání s právními p ředpisy na evropské úrovni byly odrazující. 
Zásah na úrovni EU je proto v souladu se zásadou subsidiarity. 
4. CÍLE 
V souladu se zjišt ěnými problémy byly stanoveny tyto cíle politiky: 
Obecné: 
– Zvýšit účinnost a konkurenceschopnost trhu plateb v EU dosažením úspor z rozsahu 
a provozních synergií na stran ě nabídky i poptávky. 
– Vytvořit otevřené a rovné podmínky pro hospodá řskou sout ěž na trhu platebních 
služeb na evropské úrovni a usnadnit sb ližování cen za platební služby v Evrop ě 
směrem dolů. 
– Vytvořit celoevropskou platformu, na jejímž základ ě by bylo možno zavést inova ční 
platební služby a produkty s p řidanou hodnotou. 
Konkrétní: 
– Dosáhnout úplné provozní inte grace trhu plateb v Evrop ě pro úhrady a inkasa. 
– Odstranit zbyte čnou složitost a dvojí náklady vyplývající z nutnosti zachovávat 
rozmanité platební platformy na stran ě nabídky a poptávky. 
Operativní: 
– Zajistit transparentnost a jistotu na trhu, pokud jde o dotvo ření systému SEPA pro 
úhrady a inkasa a postupné stažení odpovídající ch starších vnitros tátních platebních 
prostředků. 
CS 6   CS 5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Lze předvídat tři hlavní scéná ře: 
Žádný zásah – základní scéná ř. Podle tohoto scéná ře by byl p řechod na systém SEPA 
ponechán na tržních silách. 
Poskytnutí nového podn ětu k přechodu na systém SEPA prost řednictvím dodate čných 
pobídek. Podle tohoto scéná ře by bylo možno proces p řechodu na systém SEPA urychlit a 
posílit řadou opat ření na úrovni členských stát ů. 
Stanovení kone čného data p řechodu na systém SEPA.  Podle tohoto scéná ře by bylo stanoveno 
konečné datum p řechodu na systém SEPA na řízením. Starší vnitrostátní platební prost ředky 
by bylo nutno postupn ě stáhnout a nahradit platebními prost ředky celoevropskými. 
6. ANALÝZA DOPAD Ů A SROVNÁNÍ JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
6.1. Dopad dodate čných pobídek 
Pomalý proces p řechodu na systém SEPA by bylo v zásad ě možno podpo řit řadou opat ření 
přijatých různými zú častněnými stranami SEPA na vnitrostátní úrovni nebo zam ěřených na 
tyto zúčastněné strany. Na stran ě nabídky by byla užite čná rozsáhlá komunika ční a 
informační kampa ň určená uživatel ům platebních služeb. Na stran ě poptávky by mohla být 
tato opatření dopln ěna investi ční podporou pro spole čnosti, jako jsou mírn ější pravidla pro 
amortizaci, odpisy náklad ů na vzdělávání zam ěstnanců, či dokonce slevy na dani. Orgány 
veřejné správy by mohly hrát pr ůkopnickou úlohu v procesech p řechodu a platební prost ředky 
SEPA aktivn ě podporovat. Lze uvážit rovn ěž některé formy koordinace na úrovni EU. 
Velkou výhodou takovéhoto p řístupu by byla skute čnost, že tento p řístup nevyžaduje 
zdlouhavé legislativní postupy a je pom ěrně pružný. Základním nedostatkem tohoto p řístupu 
je to, že žádný soubor nezávazných opat ření, jejichž cílem je pouze urychlení p řechodu na 
systém SEPA, nevy řeší hlavní problém uvedený v bod ě 2.1. Tato opat ření mohou být ve 
stávajícím hospodá řském ovzduší mimoto p říliš nákladná a jejich p řidanou hodnotu 
z hlediska vyšší prosperity lze obtížn ě změřit. 
Možnost dodate čných pobídek je proto vy řazena.  
6.2. Dopad stanovení kone čného data p řechodu na systém SEPA 
Studie spole čnosti CapGemini odhaduje, že by p řínosy rychlého p řechodu ze starších 
platebních prost ředků na platební prost ředky SEPA mohly za še stileté období dosáhnout 
částky ve výši 123 miliardy EUR. Podle st udie vyplývá odhadovaná  celková výhoda z ješt ě 
vyššího p řírůstku na stran ě poptávky (175 miliard EUR), kter ý je vyrovnán ztrátou na stran ě 
nabídky (52 miliard EUR). P řínosy na stran ě poptávky jsou zp ůsobeny dv ěma činiteli: 
– úspory provozních náklad ů kvůli optimalizaci platebních operací; 
– kladný dopad plynoucí ze snížení bankovních poplatk ů v důsledku siln ější 
hospodářské soutěže. 
CS 7   CS Studie předpovídá, že p řínosy na stran ě poptávky budou mezi všechny zú častněné strany, 
tj. spotřebitele, podniky a ve řejné služby, rozloženy pom ěrně spravedliv ě. Tyto přínosy jsou 
přímým důsledkem rychlého p řechodu na systém SEPA. 
Z kvalitativn ějšího hlediska urychlí kone čné datum pro úhrady a inkasa SEPA výhody pro 
zúčastněné strany v t ěchto oblastech: 
Větší standardizace vedoucí k menší složitosti a k úsporám z rozsahu. V případě úplného 
přechodu na systém SEPA by podniky mohly centralizovat řízení hotovosti v eurech 
a zjednodušit/zautomatizovat své platební postupy. Pro spot řebitele, kte ří jsou stále 
mobilnější, by standardizované p řeshraniční platby odstranily nutnost mít n ěkolik bankovních 
účtů v různých zemích.  
Větší hospodá řská soutěž v otevřených a transparentn ějších podmínkách. Pro poskytovatele 
platebních služeb by integrovaný trh plateb zmenšil p řekážky přeshraničního vstupu na trh, a 
přilákal tudíž nové ú častníky trhu a zesílil hospodá řskou sout ěž. Standardizované platební 
prostředky by mimoto spot řebitelům, podnik ům a orgán ům veřejné správy umožnily snáze 
porovnat platební produkty, díky čemuž by uživatelé m ěli prospěch ze siln ější hospodá řské 
soutěže a lepších cen.  
Příležitosti k celoevropským inovacím. Prostřednictvím spole čných norem a vytvo řením 
rovných podmínek v celé Evrop ě podpoří dokončený přechod na systém SEPA modernizaci 
plateb a rozvoj nových služeb (nap říklad mobilních a internetových plateb či elektronické 
fakturace) na celoevropském základ ě. 
6.3. Srovnání základního scéná ře se stanovením kone čného data 
6.3.1.  Srovnání z hlediska dosažení konkrétních cíl ů 
Účelnost 
Cíl/možnost Integrace evropského 
trhu plateb pro úhrady 
a inkasa Odstranění dvojích 
nákladů a nadměrné 
složitosti platebních 
systémů Účinnost 
Základní scéná ř 
„žádný zásah“ 0 0 0 
Stanovení 
konečného data +++ ++ ++ 
Přínos cílům:  
+++ (velký); ++ (st řední); + (malý) kladný p řínos  
– – – (velký); – – (st řední); – (malý) negativní p řínos; 0 neutrální p řínos 
6.3.2.  Srovnání z hlediska dopad ů na zúčastněné strany 
Zúčastněná 
strana Přínosy Náklady Celkový 
dopad 
CS 8   CS Podniky Lepší řízení hotovosti/pokladny 
Větší likvidita 
Nižší bankovní poplatky a správní náklady na 
vnitřně prováděné platby 
Přímé zpracování 
Rozvoj služeb s p řidanou hodnotou Snaha 
o přechod – 
nové nebo 
zdokonalené 
platební 
systémy 
a procesy 
Vzdělávání 
zaměstnanců +++ 
Orgány ve řejné 
správy Nižší bankovní poplatky a správní náklady 
Přímé zpracování 
Rozvoj služeb s p řidanou hodnotou 
Vyšší přínosy plynoucí ze zadávání ve řejných 
zakázek na platební služby, jelikož nabídky 
bude možno lépe porovnat a m ěla by být 
odstraněna neúčinnost zp ůsobená formáty 
vnitrostátních plateb. Snaha 
o přechod – 
nové nebo 
zdokonalené 
platební 
systémy 
a procesy 
Vzdělávání 
zaměstnanců ++ 
Spotřebitelé Nižší bankovní poplatky / širší škála služeb 
díky větší hospodá řské soutěži 
Inovativn ější, uživatelsky vst řícnější, 
bezpečnější a pohodln ější platební prost ředky Změna zvyků 
– IBAN 
(a případně 
BIC) ++ 
Banky / 
poskytovatelé 
platebních služeb Úspory z rozsahu / provozní úspory 
Nové obchodní p říležitosti v d ůsledku 
menších p řekážek hospodá řské soutěže Investice do 
platební 
platformy 
SEPA 
Dopad na 
příjmy 
zavedených 
subjektů kvůli 
větší 
hospodá řské 
soutěži + 
Celkový dopad v porovnání se základním scéná řem 
Na základ ě tohoto srovnání se doporu čuje zabývat se možností spo čívající ve stanovení 
konečného data.  
6.4. Dílčí technické možnosti zavedení kone čného data p řechodu na systém SEPA 
Aby bylo kone čné datum ú činné, musí být jednozna čně vymezeno na technické úrovni. Pokud 
jde o zavedení kone čného data, existuje řada dílčích možností v šesti p říslušných oblastech. 
Tyto dílčí možnosti byly porovnány se souborem kritérií p římo vyplývajících z cíl ů politiky. 
Referenční základ pro p řijetí celoevropských úhrad a inkas.  Doporučovanou možností je 
stanovit kone čné datum na základ ě obecných základních požadavk ů, jež musí celoevropské 
úhrady a inkasa spl ňovat. Základní požadavky budou zahrnovat rovn ěž stávající mezinárodní 
a neproprietární normy. Byly posouzeny a zamítnuty další dv ě alternativy, zejména p řístup 
založený na stávajících schématech a pravidlech vypracovaných EPC a p řístup omezený na 
stávající technické normy. 
Oblast transakcí.  Doporučuje se použít p řístup, podle n ěhož základní požadavky platí v celé 
oblasti platebních tr ansakcí. Odhadovaná částka provozních úspor na stran ě poptávky ve výši 
CS 9   CS 84 miliard EUR závisí zcela na integraci trhu plateb, která p řesahuje mezibankovní prostor. 
Možnost omezit základní požada vky na mezibankovní prostor byla proto posouzena a z výše 
uvedených d ůvodů zamítnuta. 
Přeshraniční zřizování bankovních ú čtů. Doporučuje se odstranit p řípadné diskrimina ční 
zacházení s nerezidenty a cizími státními p říslušníky, pokud jde o z řizování platebních ú čtů. 
Tím by se zajistilo, že by bylo možno pln ě využít výhod systému SEPA, pokud jde o v ětší 
hospodářskou sout ěž (91 miliard EUR). Bylo posouzeno zachování stávající praxe a z výše 
uvedených d ůvodů bylo zamítnuto. 
Specifikace produkt ů. Doporučuje se stanovit kone čné datum rovn ěž pro nadstandardní 
produkty, tj. úhrady a inkasa p ředstavující platby o nízkém objemu a nabízející zvláštní 
funkce. Aby však bylo možno provést pot řebné úpravy v celoevropských schématech, bude 
poskytnuto p řechodné období v délce 3 až 5 let. By ly posouzeny a zamítnuty další dv ě 
alternativy, a to komplexní p řístup, který se vztahuje na nadstandardní produkty stejn ě jako na 
produkty standardní, a trvalé vylou čení nadstandardních produkt ů ze základních požadavk ů. 
Okruh členských stát ů. Doporučuje se zabývat se díl čí možností zahrnující spole čné konečné 
datum pro eurozónu a pozd ější společné konečné datum pro oblast mimo eurozónu, jelikož 
podíl objemu plateb v eurech mimo eurozónu p ředstavuje podle odhadu pouze 2 % všech 
plateb v eurech. Byly posouzeny a zamítnuty další dv ě alternativy, zejména individuální 
konečná data pro jednotlivé členské státy a jedno spole čné konečné datum pro členské státy 
eurozóny i členské státy mimo eurozónu. 
Lhůta. Doporučuje se zabývat se díl čí možností zahrnující r ůzná kone čná data: nejpozd ěji 
jeden rok po vstupu na řízení v platnost v p řípadě úhrad a dva roky v p řípadě inkas. Byla 
posouzena a zamítnuta díl čí možnost zahrnující spole čné konečné datum pro úhrady a inkasa. 
Jasnost ohledn ě dlouhodobého obchodního modelu pro celoevropská inkasa.  Doporučuje se 
zakázat, aby poskytovatelé plate bních služeb mezi sebou uplat ňovali vícestranné 
mezibankovní poplatky (a opat ření se stejným ú čelem a účinkem) obecn ě na každou inkasní 
transakci, a umožnit uplat ňování vícestranných mezibankovních poplatk ů pouze za ur čitých 
podmínek na inkasní transakce, které nelze řádně uskutečnit nebo které poskytovatel 
platebních služeb reklamuje. V zájmu zajišt ění rovných podmínek by jednostranné a 
vícestranné mezibankovní popl atky za tyto transakce m ěly být rovn ěž povoleny pouze 
v případě, že vycházejí z náklad ů a jsou zam ěřeny na účinné přidělení náklad ů subjektu, který 
tyto transakce vyvolal. Možnost pokra čovat ve stávající praxi nebo ukládat pozitivní či 
omezené vícestranné mezibankovní poplatky za k aždou inkasní transakci byla po posouzení 
zamítnuta, jelikož ne řeší aktuáln ě vnímanou nejasnost, která zpomaluje p řechod na systém 
SEPA.  
7. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Doporučuje se, aby t ři roky po vstupu na řízení v platnost bylo provedeno hodnocení s cílem 
posoudit, nakolik je toto na řízení účelné a účinné, pokud jde o dosažení cíl ů uvedených 
v posouzení dopad ů, a rozhodnout, zda jsou zapot řebí nová opat ření nebo zm ěny.