DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Dne 4. října 2016 Evropská unie ratifikovala Pařížskou dohodu, v jejímž rámci se zavázala přispět k udržení nárůstu globální teploty výrazně pod 2 °C a pokračovat v úsilí o to, aby nárůst teploty nepřekročil hranici 1,5 °C. V návaznosti na tento mezinárodní závazek se EU společně se svými členskými státy dohodla na stanovení ambiciózního souboru cílů za účelem snížení emisí skleníkových plynů o 80 % až 95 % do roku 2050 a o 40 % do roku 2030.

V listopadu 2018 Evropská komise předložila svou strategickou dlouhodobou vizi prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky do roku 2050 – Čistá planeta pro všechny. V návaznosti na výzvy Evropského parlamentu a Evropské rady Komise ve svém sdělení nastínila řadu opatření, mimo jiné s cílem prověřit, jak by mohla aktiva Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci podpořit průlomové technologie pro nízkouhlíkovou výrobu oceli

V souladu se svou dlouhodobou vizí zveřejnila Komise v prosinci 2019 sdělení Zelená dohoda pro Evropu. Pokud jde o opatření, která mají být přijata, Komise zařadila na přední místo v politickém programu dekarbonizaci ocelářského průmyslu a je odhodlána prozkoumat, zda bude možné využít část finančních prostředků z Evropského společenství uhlí a oceli, které jsou předmětem likvidace, na podporu procesů výroby oceli s téměř nulovými emisemi do roku 2030. Evropa bude muset v příštích desetiletích ročně vynaložit další investice ve výši 175 až 290 miliard EUR. V této souvislosti navrhuje Komise v rámci investičního plánu Zelené dohody pro Evropu revizi právního základu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel na stimulaci investic soukromého sektoru do ekologických projektů.

Výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel (RFCS) je program financování EU, jehož prostředky jsou určeny na výzkumné projekty v uhelném a ocelářském průmyslu. Výzkumný fond pro uhlí a ocel má své vlastní právní základy, které jsou mimo víceletý finanční rámec. Poté co v roce 2002 uplynula doba platnosti smlouvy o Evropském společenství uhlí a oceli (ESUO), evropské členské státy na základě Protokolu č. 37 připojeného ke smlouvám o EU zřídily nový „Výzkumný fond pro uhlí a ocel“(RFCS) jako pokračování programů výzkumu a technického rozvoje uhlí a oceli Evropského společenství uhlí a oceli. Výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel poskytuje ročně na výzkum, vývoj a inovace v odvětvích spojených s uhelným a ocelářským průmyslem zhruba 40 milionů EUR (27,2 % této částky jde uhelnému průmyslu a 72,8 % ocelářství). Sdružuje partnery z řad průmyslových podniků, malých a středních podniků, předních výzkumných středisek a univerzit z celé Evropské unie, aby rozvíjeli znalosti a podporovali inovace. Jeho činnost je financována z příjmů plynoucích z aktiv ESUO v likvidaci v souladu s čl. 1 odst. 2 Protokolu č. 37. Aby se co nejvíce omezily výkyvy financování výzkumu plynoucí z případných pohybů na finančních trzích, použijí se vyrovnávací opatření. V důsledku klesajících příjmů ze správy aktiv poklesly příjmy rozpočtu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel z čistého zisku a z vyrovnávacího mechanismu z 42 milionů EUR v roce 2017 na 12 milionů EUR v roce 2019. V roce 2017 navrhla Komise využít zrušené závazky a inkasní příkazy k navýšení rozpočtu na 40 milionů EUR do roku 2020. V dubnu 2018 přijal Evropský parlament legislativní usnesení [P8_TA (2018) 0061], které doprovází jeho souhlas s rozhodnutím Rady 2018/599, jehož cílem bylo povolit využití všech zrušených závazků a inkasních příkazů v rámci programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel od roku 2003. V tomto usnesení vyzval Evropský parlament k aktivnější správě aktiv ESUO v likvidaci, nebo dokonce k tomu, aby se některé z těchto prostředků využily k zahájení velkých projektů zaměřených na to, aby se evropská ocel stala čistou a konkurenceschopnou.

Jak bylo konstatováno, je pro úspěšné provádění výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel nezbytné roční financování ve výši nejméně 40 milionů EUR. Avšak vzhledem k současné úrokové sazbě, s ohledem na vyčerpání zdrojů, které jsou k dispozici pro vyrovnávací mechanismus, a s ohledem na vystoupení Spojeného království z EU bude obtížné z investovaných aktiv v krátkodobém až střednědobém horizontu vytvořit vhodné roční výnosy.

Nedávný přezkum Účetního dvora týkající se Evropského společenství uhlí a oceli dospěl k závěru, že financování Výzkumného fondu pro uhlí a ocel pouze na základě výnosů ze správy aktiv není v současném prostředí úrokových sazeb udržitelné. Účetní dvůr zejména konstatoval, že revize základních finančních směrů je naléhavě potřeba a mělo by z ní vyplynout, jak by se mohla produktivita vlastního kapitálu ESUO v likvidaci zvýšit, pokud by spadalo pod rámcové programy EU pro výzkum.

V červnu 2019 poradní skupiny pro uhlí a ocel (CAG a SAG) naléhavě požadovaly revizi právních základů s cílem zajistit pokračování programu a zároveň přizpůsobit cíle stávajícím odvětvovým potřebám. Současně schválily postupné využívání podílu aktiv ve výši přibližně jedné třetiny (odpovídající přibližně 50–70 milionům EUR ročně na období 2021–2027) k financování výzkumných projektů v uhelném a ocelářském průmyslu, a to v součinnosti s mechanismem pro spravedlivou transformaci, iniciativou pro uhelné regiony procházející transformací, programem Horizont Evropa a Fondem pro inovace. Dne 25. června 2019 společná skupina ad hoc CAG-SAG schválila otevření aktiv ESUO.

Výzkum a inovace umožňují v energeticky náročných odvětvích vývoj a využití demonstračních zařízení v přiměřeném rozsahu s cílem otestovat všechny technické a hospodářské údaje, aby bylo možné pokračovat v průmyslovém nebo komerčním využití předmětné technologie při minimálním riziku. Sdělení Zelená dohoda pro Evropu z roku 2019 navrhuje, že Komise podpoří přelomové technologie pro čistou ocel, které do roku 2030 umožní výrobu oceli s nulovými emisemi uhlíku a prozkoumá, zda bude možné využít část finančních prostředků z Evropského společenství uhlí a oceli, které jsou předmětem likvidace. Výzkumný fond pro uhlí a ocel bude zejména rozvíjet výrobu čisté oceli jako potenciální hybný moment, který do roku 2050 prosadí klimatickou neutralitu v dalších energeticky náročných odvětvích, jako je výroba chemikálií a cementu.

Revize právních základů Výzkumného fondu pro uhlí a ocel proto získala na relevantnosti, naléhavosti a ambicích.

S ohledem na výše uvedené skutečnosti předkládá tento návrh změny stávajícího rozhodnutí. Jeho cílem je umožnit prodej části aktiv ESUO v likvidaci v období 2021–2027 s cílem poskytnout Výzkumnému fondu pro uhlí a ocel příděl rozpočtových prostředků ve výši 111 milionů EUR ročně. Tento roční příděl prostředků bude i nadále podporovat kooperativní výzkum v odvětvích spojených s uhelným a ocelářským průmyslem v rámci výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, jakož i přelomové technologie, které umožní do roku 2030 výrobu oceli s téměř nulovými emisemi a výzkumné projekty pro uhelný průmysl, které budou řídit spravedlivou transformaci dříve provozovaných uhelných dolů nebo uzavíraných uhelných dolů a související infrastruktury v souladu s mechanismem pro spravedlivou transformaci a v souladu s čl. 4 odst. 2. Konkrétně u odvětví spojených s ocelářským průmyslem bude Komise usilovat o podporu výzkumných projektů prostřednictvím specializovaného spoluprogramovaného partnerství zaměřeného na čistou ocel, a to v součinnosti s dalšími programy Evropské unie, zejména s rámcovým programem pro výzkum a inovace.

Evropské partnerství veřejného a soukromého sektoru je považováno za cenný nástroj na podporu rozvoje a provádění výzkumných činností, které mají strategický význam pro to, aby mohla Unie řešit globální výzvy a zachovat si svoji konkurenceschopnost.

Navrhované změny, které v případě potřeby umožní využít aktiva fondu na roční příděl prostředků ve výši 40 milionů EUR a financování rozsáhlých výzkumných a inovačních projektů.

Navrhuje se změnit rozhodnutí 2003/76/ES tak, aby byl do roku 2027 do Výzkumného fondu pro uhlí a ocel poskytnut roční příděl prostředků, který se bude používat takto: 40 milionů EUR ročně bude použito k financování kooperativního výzkumu v uhelném a ocelářském průmyslu, zatímco zbývajících 71 milionů EUR bude určeno k financování přelomových technologií, které umožní výrobu oceli s téměř nulovými emisemi uhlíku a výzkumných projektů pro řízení spravedlivé transformace dříve provozovaných uhelných dolů nebo uzavíraných uhelných dolů a související infrastruktury v souladu s mechanismem pro spravedlivou transformaci. Tyto příděly prostředků a související platby by měly být vytvořeny z čistého příjmu z investic a případně z výnosů z prodeje aktiv.

Tento příděl prostředků by měl být výslovně zakotven v rozhodnutí s cílem umožnit předvídatelný tok zdrojů v dostatečném rozsahu, aby bylo možné pokračovat v požadované podpoře kooperativního výzkumu v uhelném a ocelárenském průmyslu.

K dnešnímu dni byla aktiva ESUO v likvidaci spravována tak, že výnosy z investovaných aktiv byly prostředkem financování výzkumných projektů. To se odráží ve formulaci v oddílu 1 („použití prostředků“) přílohy rozhodnutí Rady 2003/77/ES a v 3. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí, který stanoví, že „celý kapitál majetku Výzkumného fondu pro uhlí a ocel by měl být zachován v nezměněné podobě“.