Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska jménem Evropského společenství /* KOM/2009/0297 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 29.7.2009 KOM(2009) 297 v konečném znění Návrh ROZHODNUTÍ RADY o podpisu Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska jménem Evropského společenství DŮVODOVÁ ZPRÁVA Věc: Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska . 1. EU a Japonsko čelí podobným problémům v souvislosti s hospodářským růstem, konkurenceschopností průmyslu, zaměstnaností, regionální a sociální soudržností, udržitelným rozvojem a (co je možná nejdůležitější) sociálně-ekonomickým přizpůsobením v zájmu řešení stárnoucích společností a stávající finanční krize. 2. Evropské společenství a vláda Japonska (dále jen „Japonsko“) mají podobné výzkumné priority, například vědy o živé přírodě, informace a komunikace, výrobní technologie, životní prostředí, včetně změny klimatu a obnovitelných energií, a obě strany jsou rovněž členy ITER – Mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru. 3. Japonsko již je jednou z předních zemí, pokud jde o investice do výzkumu, jež v roce 2008 dosáhly výše 3,61 % HDP, přičemž více než 81,6 % pocházelo ze soukromého sektoru. Japonsko je proto velmi důležitým partnerem Evropy při spolupráci v oblasti vědy a techniky. 4. Potenciál vědecko-technické spolupráce mezi EU a Japonskem však není využíván dostatečně. 5. Vzhledem k významu vědy a techniky pro hospodářský a sociální rozvoj v Evropě a Japonsku projevily obě strany přání posílit svou spolupráci v oblastech společného zájmu a dovést ji na vyšší úroveň a na summitu EU-Japonsko v Aténách ve dnech 1. a 2. května 2003 předpokládal akční plán připojený k tiskovému prohlášení z tohoto summitu rozšíření spolupráce v oblasti vědy a techniky. 6. Dne 5. června 2003 zmocnila Rada Evropskou komisi k sjednání dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Japonskem. 7. V mezidobí se mezi oběma stranami uskutečnily dlouhé a podrobné diskuse, které vedly k připojenému znění předlohy dohody, jež byla parafována dne 19. února 2009. 8. Dohoda je založena na zásadách vzájemného prospěchu, oboustranných možností vzájemného přístupu stran k jejich programům a činnostem týkajícím se účelu dohody, zákazu diskriminace, účinné ochrany duševního vlastnictví a spravedlivého sdílení práv k duševnímu vlastnictví. 9. Tato dohoda v oblasti vědy a techniky napomůže při strukturování a zlepšení vědecko-technické spolupráce mezi ES a Japonskem, zejména prostřednictvím pravidelných zasedání smíšeného výboru, během nichž bude možno naplánovat konkrétní činnosti spolupráce (například koordinované výzvy). 10. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem, kdy si strany vzájemně diplomatickými nótami oznámí, že byly dokončeny jejich příslušné vnitřní postupy nezbytné pro její vstup v platnost. Je platná po dobu pěti let a poté bude nadále v platnosti, pokud ji jedna ze stran na konci počátečního pětiletého období či kdykoli poté nevypoví. Kterákoliv ze stran však může co pět let zhodnotit dopad dohody a činností uskutečňovaných v jejím rámci. S ohledem na výše uvedené úvahy Komise žádá Radu, aby: - jménem Evropského společenství schválila podpis Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska. Návrh ROZHODNUTÍ RADY o podpisu Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska jménem Evropského společenství RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 170 ve spojení s první větou prvního pododstavce čl. 300 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], vzhledem k těmto důvodům: (1) Komise jménem Společenství sjednala s vládou Japonska dohodu o vědecko-technické spolupráci. (2) Výsledkem jednání byla připojená dohoda parafovaná dne 19. února 2009. (3) Dohodu, kterou Komise sjednala, je nezbytné podepsat s ohledem na její možné uzavření k pozdějšímu datu, ROZHODLA TAKTO: Článek 1 . 1. Předseda Rady je oprávněn určit osobu zmocněnou k podpisu Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska jménem Evropského společenství s výhradou pozdějšího uzavření. 2. Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda/předsedkyně PŘÍLOHA DOHODA O VĚDECKO-TECHNICKÉ SPOLUPRÁCI MEZI VLÁDOU JAPONSKA A EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM Vláda Japonska a Evropské společenství (dále jen „Společenství“), přejíce si dále podporovat úzké a přátelské vztahy, které existují mezi Japonskem a Společenstvím, a uvědomujíce si rychlý rozvoj vědeckých poznatků a jejich pozitivní přispění k podpoře dvoustranné a mezinárodní spolupráce; přejíce si rozšířit rozsah vědecko-technické spolupráce v řadě oblastí společného zájmu uzavřením produktivního partnerství pro mírové účely a vzájemný prospěch; jsouce přesvědčeny, že taková spolupráce a uplatňování jejích výsledků přispěje k hospodářskému a sociálnímu rozvoji Japonska a Společenství; vedeny přáním vytvořit formální rámec pro provádění veškerých činností spolupráce, které posílí spolupráci v oblasti vědy a techniky mezi stranami; se dohodly takto: Článek 1 1. Strany podporují, rozvíjejí a usnadňují činnosti spolupráce podle této dohody v oblasti vědy a techniky pro mírové účely. 2. Činnosti spolupráce podle této dohody se uskutečňují na základě těchto zásad: a) vzájemného a spravedlivého přínosu a výhod; b) vzájemného přístupu hostujících výzkumných pracovníků k programům a projektům v oblasti výzkumu a vývoje a k zařízením; c) včasné výměny informací, které se mohou týkat činností spolupráce v rámci této dohody; d) podpory společnosti založené na znalostech v zájmu hospodářského a sociálního rozvoje Japonska a Společenství. Článek 2 1. Činnosti spolupráce podle této dohody zahrnují přímé činnosti spolupráce a nepřímé činnosti spolupráce. 2. Pro účely této dohody se: a) výrazem „strany“ rozumí vláda Japonska a Společenství; b) výrazem „přímé činnosti spolupráce“ rozumí činnosti spolupráce mezi stranami nebo jejich agenturami; c) výrazem „nepřímé činnosti spolupráce“ rozumí činnosti spolupráce mezi osobami z Japonska a Společenství vykonávané v rámci programů a projektů v oblasti výzkumu a vývoje; d) výrazem „programy a projekty v oblasti výzkumu a vývoje“ rozumí rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj prováděný Společenstvím nebo programy a projekty v oblasti výzkumu a vývoje se systémem konkurenčního financování prováděné vládou Japonska, jejími agenturami nebo veřejnými institucemi; e) výrazem „osoby“ rozumí: i) s ohledem na Japonsko všichni státní příslušníci Japonska nebo veškeré právnické osoby zřízené podle vnitrostátních právních předpisů Japonska a ii) s ohledem na Společenství všichni státní příslušníci členských států Společenství nebo veškeré právnické osoby zřízené podle vnitrostátních právních předpisů členských států Společenství nebo podle práva Společenství; f) výrazem „agentury“ rozumí: i) s ohledem na Japonsko vládní agentury Japonska a ii) s ohledem na Společenství Evropská komise; g) výrazem „veřejné instituce“ rozumí veřejné instituce, jejichž rozpočty a provozní plány jsou schvalovány příslušnými ministry japonské vlády a jejichž programy a projekty v oblasti výzkumu a vývoje se systémem konkurenčního financování jsou s jejich souhlasem zařazeny do programů a projektů pro nepřímé činnosti spolupráce; h) výraz „práva k duševnímu vlastnictví“ má význam přiřazený pojmu „duševní vlastnictví“ v článku 2 Úmluvy o založení Světové organizace duševního vlastnictví podepsané ve Stockholmu dne 14. července 1967. Článek 3 1. Formy přímých činností spolupráce mohou zahrnovat: a) zasedání různého charakteru, například zasedání odborníků, za účelem projednání a výměny informací o vědecko-technických aspektech všeobecných nebo specifických otázek a za účelem určení programů a projektů v oblasti výzkumu a vývoje, které mohou být prováděny společně k vzájemnému prospěchu; b) výměnu informací o činnostech, politikách, postupech, právních předpisech v oblasti výzkumu a vývoje; c) návštěvy a výměny vědců, technického personálu nebo jiných odborníků na všeobecné či specifické otázky; d) provádění jiných forem činností spolupráce, které může určit, navrhnout a o nichž může rozhodnout smíšený výbor pro vědecko-technickou spolupráci uvedený v článku 6 této dohody. 2. Za účelem rozvoje nepřímých činností spolupráce se může kterákoli osoba z jedné ze stran zúčastnit programů a projektů v oblasti výzkumu a vývoje prováděných druhou stranou, jejími agenturami nebo veřejnými institucemi v souladu s právními předpisy druhé strany a s výhradou příloh I a II této dohody. Článek 4 O podrobnostech a postupech každé činnosti spolupráce v rámci této dohody mohou rozhodnout strany, jejich agentury nebo veřejné instituce podílející se na této činnosti spolupráce. Článek 5 Co se týká přímých činností spolupráce podle této dohody, každá strana nebo její agentury popřípadě mohou se souhlasem druhé strany nebo jejích agentur umožnit účast výzkumných pracovníků a organizací ze všech oblastí výzkumu, včetně soukromého sektoru. Článek 6 1. Za účelem účinného provádění této dohody strany zřídí smíšený výbor pro vědecko-technickou spolupráci (dále jen „smíšený výbor“). Smíšenému výboru předsedají úředníci ministerstva zahraničí Japonska a Evropské komise. 2. Smíšený výbor má za úkol: a) zajišťovat výměnu informací a názorů v otázkách vědecko-technické politiky; b) určovat a navrhovat činnosti spolupráce podle této dohody a rozhodovat o nich; c) přezkoumávat a projednávat výsledky činností spolupráce v rámci této dohody; d) vydávat stranám doporučení a podněty s ohledem na provádění této dohody; e) pravidelně přezkoumávat vzájemný přístup k programům a projektům v oblasti výzkumu a vývoje a ujednání ohledně hostujících výzkumných pracovníků a přezkoumávat konkrétní opatření ke zlepšení tohoto přístupu a k zajištění účinnosti zásady vzájemnosti uvedené v článku 1 této dohody. 3. Smíšený výbor přijímá rozhodnutí vzájemnou dohodou. 4. Smíšený výbor zasedá ve vzájemně vyhovujících termínech, pokud možno nejméně co dva roky. 5. Zasedání smíšeného výboru hostí střídavě vláda Japonska a Společenství, není-li dohodnuto jinak. 6. Pokud jde o zasedání smíšeného výboru, cestovní náklady a náklady na ubytování účastníků hradí strany, kterých se týkají. Veškeré další náklady spojené se zasedáními smíšeného výboru hradí hostitelská strana. 7. Smíšený výbor přijme svůj jednací řád. 8. Pokud smíšený výbor nezasedá, vydává rozhodnutí prostřednictvím diplomatických kanálů. Článek 7 Provádění této dohody je podmíněno dostupností vyhrazených finančních prostředků a platnými právními předpisy stran. Článek 8 1. Vědecko-technické informace nezatížené ochranou vlastnictví, které vyplývají z přímých činností spolupráce, mohou být kteroukoliv stranou zpřístupněny veřejnosti obvyklými způsoby a v souladu s běžnými postupy zúčastněných agentur. 2. S právy k duševnímu vlastnictví a nezveřejňovanými informacemi vyplývajícími z činností spolupráce podle této dohody, zavedenými v průběhu těchto činností nebo získanými jejich prostřednictvím, se zachází v souladu s ustanoveními přílohy II této dohody. Článek 9 Každá strana v rámci svých právních předpisů vyvine veškeré úsilí, aby se s osobami, které provádějí činnosti spolupráce podle této dohody, dohodla na všech potenciálních zařízeních s cílem usnadnit volný pohyb a pobyt výzkumných pracovníků podílejících se na těchto činnostech spolupráce a usnadnit vstup materiálů, údajů a vybavení určených pro použití k těmto činnostem spolupráce na své území a výstup ze svého území. Článek 10 Ustanoveními této dohody nejsou dotčena práva a povinnosti s ohledem na stávající a budoucí dohody o spolupráci mezi stranami nebo mezi vládou Japonska a vládou kteréhokoliv členského státu Společenství. Článek 11 Všechny otázky a spory vztahující se k výkladu nebo provádění této dohody se řeší vzájemnými konzultacemi mezi stranami. Článek 12 Přílohy I a II této dohody jsou její nedílnou součástí. Článek 13 1. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem, kdy si strany vzájemně diplomatickými nótami oznámí, že byly dokončeny jejich příslušné vnitřní postupy nezbytné pro vstup této dohody v platnost. 2. Tato dohoda je platná po dobu pěti let a poté bude nadále v platnosti, pokud ji jedna ze stran na konci počátečního pětiletého období či kdykoli poté nevypoví tím, že druhé straně nejméně šest měsíců předem písemně oznámí svůj úmysl dohodu vypovědět. 3. Vypovězením této dohody nejsou dotčeny činnosti spolupráce prováděné v rámci této dohody, které v době vypovězení této dohody nejsou plně ukončeny, ani konkrétní práva a povinnosti, které vznikly v souladu s přílohou II této dohody. 4. Každá strana může co pět let zhodnotit dopad dohody a činnosti uskutečňované v jejím rámci a strana, která tak učiní, informuje o výsledcích hodnocení druhou stranu. Každá strana vyvine veškeré úsilí, aby usnadnila hodnocení prováděné druhou stranou. 5. Tuto dohodu lze měnit po vzájemné dohodě stran prostřednictvím výměny diplomatických nót. Změny vstupují v platnost za stejných podmínek, které jsou uvedeny v odstavci 1, není-li dohodnuto jinak. Tato dohoda a přílohy I a II této dohody jsou vyhotoveny ve dvou prvopisech v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a japonském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. V případě rozdílů ve výkladu této dohody jsou rozhodující japonské a anglické znění. NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zástupci řádně zplnomocnění vládou Japonska a Evropským společenstvím k této dohodě své podpisy. V ………….. dne ………. …………… ZA VLÁDU JAPONSKA: | ZA EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ: | PŘÍLOHA I Podmínky účasti osob na programech a projektech v oblasti výzkumu a vývoje I. Pokud v rámci této dohody jedna ze stran, její agentury nebo veřejné instituce uzavřou smlouvu s osobou druhé strany týkající se programů a projektů v oblasti výzkumu a vývoje, druhá strana se vynasnaží poskytnout na žádost přiměřenou a možnou pomoc, která může být pro první stranu, její agentury nebo veřejné instituce nezbytná nebo užitečná k usnadnění bezproblémového plnění takovéto smlouvy. II. Osoby pocházející z Japonska se mohou zúčastnit rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj uskutečňovaného Společenstvím. Takováto účast osob z Japonska je v souladu s pravidly pro účast, šíření a provádění rámcového programu. III. Osoby pocházející ze Společenství se mohou zúčastnit programů a projektů v oblasti výzkumu a vývoje se systémem konkurenčního financování, které uskutečňuje vláda Japonska, její agentury nebo veřejné instituce v oblastech vědy a techniky, jež jsou podobné oblastem rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj. Takováto účast osob ze Společenství je v souladu s právními předpisy Japonska a příslušnými pravidly pro účast, šíření a provádění konkrétního programu nebo projektu. PŘÍLOHA II Práva k duševnímu vlastnictví a nezveřejňované informace I. PRÁVA K DUšEVNÍMU VLASTNICTVÍ STRAN PODÍLEJÍCÍCH SE NA PřÍMÝCH čINNOSTECH SPOLUPRÁCE 1. Na práva k duševnímu vlastnictví vyplývající z přímých činností spolupráce s výjimkou autorských práv a práv s nimi souvisejících uvedených v bodu 3 se vztahují tato pravidla: a) Práva k duševnímu vlastnictví vlastní strana nebo její agentury, jež vytváří duševní vlastnictví. Pokud bylo duševní vlastnictví vytvořeno společně, strany nebo jejich agentury uskuteční konzultace s cílem dohodnout se na vlastnictví nebo na přidělení práv k duševnímu vlastnictví s přihlédnutím k příslušnému podílu jednotlivých stran nebo jejich agentur na dané práci. b) Strana nebo její agentury, které jsou vlastníkem duševního vlastnictví, udělí druhé straně nebo jejím agenturám povolení užívat tato práva za účelem vykonávání přímé činnosti spolupráce, je-li to nezbytné k tomu, aby druhá strana nebo její agentury mohly provádět vlastní práci pro konkrétní projekt podle této dohody. V případě patentů a užitných vzorů je toto povolení uděleno bezplatně. Udělení povolení užívat práva k duševnímu vlastnictví podle tohoto pododstavce podléhá platným právním předpisům každé strany a podmínky musí být mezi stranami nebo jejich agenturami dohodnuty před zahájením projektu. 2. Strana nebo její agentury, které jsou vlastníkem práv k duševnímu vlastnictví zavedených v průběhu přímých činností spolupráce, udělí druhé straně nebo jejím agenturám povolení užívat tato práva za účelem vykonávání přímé činnosti spolupráce, je-li toto nezbytné, aby druhá strana nebo její agentury mohly provádět vlastní práci pro konkrétní projekt podle této dohody. Udělení povolení užívat práva k duševnímu vlastnictví podle tohoto pododstavce podléhá platným právním předpisům každé strany a podmínky musí být mezi stranami nebo jejich agenturami dohodnuty před zahájením projektu. 3. Na autorská práva stran nebo jejich agentur a práva s nimi související se vztahují tato pravidla: a) Pokud strana nebo její agentury zveřejní vědecko-technické údaje, informace či výsledky vyplývající z přímých činností spolupráce v časopisech, článcích, zprávách, knihách, videozáznamech a digitálních paměťových zařízeních, usiluje tato strana všemožně o to, aby druhá strana získala ve všech zemích, v nichž existuje ochrana autorských práv, právo na nevýlučnou neodvolatelnou bezplatnou licenci na překlad, rozmnožování, zpracování, přenos a veřejné šíření takových děl. b) Ve všech veřejně šířených kopiích děl chráněných autorskými právy podle ustanovení písmene a) musí být uvedeno(a) jméno(a) autora(ů) díla, pokud autor (autoři) výslovně uvedení svého jména neodmítl(i). Kopie musí být opatřeny rovněž jasně viditelným oznámením o společné podpoře smluvních stran. II. NEZVEřEJňOVANÉ INFORMACE PřI PřÍMÝCH čINNOSTECH SPOLUPRÁCE Na nezveřejňované informace stran nebo jejich agentur se vztahují tato pravidla: 1. Při sdělování informací potřebných pro výkon přímých činností spolupráce druhé straně nebo jejím agenturám určí každá strana informace, které si nepřeje zveřejnit. 2. Strana nebo její agentury, které přijímají nezveřejňované informace, mohou tyto informace na vlastní odpovědnost sdělit svým agenturám či osobám jimi zaměstnávaným, je-li to nezbytné k tomu, aby tyto agentury nebo osoby mohly provádět vlastní práci pro konkrétní projekt podle této dohody. 3. S předchozím písemným souhlasem strany nebo jejích agentur, které poskytují nezveřejňované informace, může druhá strana nebo její agentury tyto nezveřejňované informace šířit ve větší míře, než dovoluje bod 2. Strany nebo jejich agentury vzájemně spolupracují při vypracování postupů pro vyžádání a získání předchozího písemného souhlasu nezbytného pro takovéto další rozšiřování a každá strana udělí tento souhlas v míře, kterou povolují její právní předpisy. 4. Informace ze seminářů, zasedání a informace získané při působení přidělených pracovníků či používání zařízení v rámci této dohody jsou považovány za důvěrné, pokud byl příjemce těchto nezveřejňovaných informací nebo jiných důvěrných či výsadních informací upozorněn na důvěrnou povahu sdělených informací v okamžiku tohoto sdělení podle bodu 1, a je s nimi nakládáno v souladu s body 2 a 3. 5. Zjistí-li jedna ze stran, že nebude nebo pravděpodobně nebude schopna dodržet omezení a podmínky šíření informací podle bodů 2, 3 a 4, uvědomí o tom neprodleně druhou stranu. Strany poté společně projednají a stanoví příslušná opatření. III. PRÁVA K DUšEVNÍMU VLASTNICTVÍ OSOB PODÍLEJÍCÍCH SE NA NEPřÍMÝCH čINNOSTECH SPOLUPRÁCE Každá strana zajistí, aby práva k duševnímu vlastnictví osob druhé strany účastnících se programů a projektů v oblasti výzkumu a vývoje prováděných první stranou, jejími agenturami nebo veřejnými institucemi a související práva a povinnosti vyplývající z této účasti byla v souladu s příslušnými mezinárodními úmluvami, které jsou závazné pro vládu Japonska a Společenství nebo všechny jeho členské státy, včetně Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví, přílohy 1C Dohody o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše, jakož i Pařížského aktu ze dne 24. července 1971 Bernské úmluvy o ochraně literárních a uměleckých děl a Stockholmského aktu ze dne 14. července 1967 Pařížské úmluvy o ochraně průmyslového vlastnictví. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Japonska. 2. RÁMEC ABM / ABB Politická strategie a koordinace zejména generálních ředitelství RTD, JRC, ENTR, INFSO a TREN. 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů: Náklady spojené s prováděním dohody (workshopy, semináře, zasedání, videokonference) budou účtovány administrativním rozpočtovým liniím pro specifické programy sedmého rámcového programu Evropského společenství (XX.01.05.03). 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Počáteční doba trvání v délce pěti let a jestliže nebude dohoda některou ze stran na konci tohoto počátečního pětiletého období vypovězena, bude pokračovat dokud nebude kdykoli poté vypovězena, jak je stanoveno v článku 13 dohody. 3.3. Rozpočtové charakteristiky ( v případě potřeby doplňte řádky ): Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | XX.01.05.03 | Pov./Nepov. | Rozl.[2]/ Nerozl.[3] | NE | ANO | ANO | [1A] | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | oddíl č. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 5 a násl. | Celkem | Provozní výdaje[4] | Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | Položky plateb (PP) | b | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[5] | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | Položky plateb | b+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[6] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e | Celkové orientační finanční náklady zásahu PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | Spoluúčast Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem | …………………… | f | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 4.1.2. Soulad s finančním plánem X Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[7] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů X Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: Pozn.: Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze. v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo) Před akcí [Rok n-1] | Situace po akci | Celkový objem lidských zdrojů | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE Podrobné souvislosti návrhu jsou vyžadovány v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat následující doplňující informace: 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Toto rozhodnutí umožní oběma stranám posílit svou spolupráci v oblastech společného vědecko-technického zájmu a dovést ji na vyšší úroveň. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Dohoda je založena na zásadách vzájemného prospěchu, oboustranných možností vzájemného přístupu stran k jejich programům a činnostem týkajícím se účelu dohody, zákazu diskriminace, účinné ochrany duševního vlastnictví a spravedlivého sdílení práv k duševnímu vlastnictví. Návrh je rovněž v souladu s administrativními výdaji hrazenými Společenstvím, do kterých spadají služební cesty odborníků a úředníků EU, workshopy, semináře a zasedání organizovaná v Evropském společenství a v Japonsku. Činnosti spolupráce v oblasti vědy a techniky podle této dohody doplňují a podporují ostatní činnosti Společenství týkající se Japonska. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM T oto rozhodnutí Japonsku i Evropskému společenství umožní požívat vzájemné výhody vyplývající z vědecko-technického pokroku dosaženého v rámci jejich specifických výzkumných programů. Rozhodnutí umožní výměnu konkrétních poznatků a přesun know-how ve prospěch vědecké obce, průmyslu a občanů, přičemž se plně přihlíží k předpisům o ochraně práv k duševnímu vlastnictví. 5.4. Způsob provádění (orientační) Uveďte způsob[9] realizace akce. ٱ Centralizované řízení ٱX přímo ze strany Komise ٱ nepřímo na základě pověření pro: ٱ výkonné agentury ٱ subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ٱ vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ٱ Sdílené nebo decentralizované řízení ٱ spolu s členskými státy ٱ spolu se třetími zeměmi ٱ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Útvary Komise budou pravidelně monitorovat veškeré činnosti prováděné v rámci dohody o spolupráci, které budou rovněž podrobeny pravidelnému hodnocení ze strany Společenství. Monitorování bude zahrnovat: a) Ukazatele výkonnosti – počet služebních cest a zasedání; počet různých oblastí činností spolupráce. b) Shromažďování informací – na základě informací získaných ze specifických programů rámcového programu a informací, které Japonsko poskytne smíšenému výboru, jak stanoví dohoda. 6.2. Hodnocení Komise před uplynutím počátečního pětiletého období provádění dohody vyhodnotí činnosti, na něž se vztahuje tato dohoda o spolupráci. 6.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Strany dohody nejméně co dva roky vypracují hodnocení týkající se provádění dohody na zasedáních smíšeného výboru pro vědecko-technickou spolupráci uvedeného v článku 6 dohody. Komise může prostřednictvím studie o dopadech zadané nezávislým odborníkům vyhodnotit opatření, na něž se vztahuje tato dohoda o spolupráci, před uplynutím pětiletého období provádění dohody. 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Vyžaduje-li provádění rámcového programu účast externích dodavatelů či poskytnutí finančních příspěvků třetím stranám, provede Komise dle potřeby finanční audity, zejména má-li důvod pochybovat o realistické povaze prováděné činnosti nebo činnosti uvedené ve zprávách o činnosti. Finanční audity Společenství budou prováděny buď zaměstnanci Společenství, nebo účetními odborníky schválenými v souladu s právními předpisy strany, u které má audit proběhnout. Účetní odborníky vybere Společenství podle vlastního uvážení, přičemž se vyhne rizikům možného střetu zájmů, na který může strana podléhající auditu poukázat. Komise dále zajistí, aby při provádění výzkumných činností byly finanční zájmy Evropských společenství chráněny prostřednictvím účinných kontrol a v případě nesrovnalostí prostřednictvím odrazujících a přiměřených opatření a sankcí. Aby bylo možné tohoto cíle dosáhnout, budou do všech smluv používaných při provádění rámcového programu začleněna ustanovení o kontrolách, opatřeních a sankcích s odkazem na nařízení č. 2988/95, 2185/96 a 1073/99. Ve smlouvách budou muset být uvedeny zejména následující body: – zavedení konkrétních smluvních ustanovení na ochranu finančních zájmů ES při provádění kontrol v souvislosti s vykonávanou činností; – účast administrativních kontrolorů v oblasti boje proti podvodům v souladu s nařízeními č. 2185/96 a 1073/99; – uplatňování administrativních sankcí ve všech případech nesrovnalostí při provádění smluv způsobených úmyslně či z nedbalosti v souladu s rámcovým nařízením č. 2988/95, včetně režimu černé listiny; – vymahatelnost případných inkasních příkazů v případě nesrovnalostí a podvodů v souladu s článkem 256 Smlouvy o ES. Příslušní zaměstnanci GŘ pro výzkum budou mimoto jako běžné opatření provádět kontrolní program s ohledem na vědecká a rozpočtová hlediska. Místní kontroly provádí Evropský účetní dvůr. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[11] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Zaměstnanci financovaní[12] podle čl. XX 01 02 | Ostatní zaměstnanci[13] financovaní podle čl. XX 01 04/05 | CELKEM | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Řízení dohody vyžaduje služební cesty a účast na zasedáních ze strany odborníků a úředníků EU a Japonska. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) (V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu) X Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n , avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | – interní (intra muros) | – externí (extra muros) | Technická a administrativní pomoc celkem | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci (122 000 EUR ročně na úředníky) 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[15] | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 – Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky [1] Úř. věst. C , , s. . [2] Rozlišené položky, dále jen „RP”. [3] Nerozlišené položky, dále jen „NP“. [4] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [5] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [6] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [7] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [8] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce. [9] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu. [10] Jak je popsáno v bodě 5.3. [11] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [12] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [13] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [14] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [15] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.