EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 30.11.2022 COM(2022) 675 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Strategie EU v oblasti celosvětového zdraví























Lepší zdraví pro všechny v měnícím se světě



1.Úvod Zkušenosti z posledních let, zvláště pak pandemie COVID-19, dosud nevídaným způsobem poukázaly na to, že zdraví nemá žádné hranice: jde o celosvětové společné bohatství. Kvalita života občanů, prosperita a stabilita společností a ekonomik a udržitelný rozvoj obecně – to všechno závisí na schopnosti zabývat se otázkou zdraví z tohoto hlediska. Celosvětové zdraví je základním pilířem vnější politiky EU, kritickým odvětvím z geopolitického hlediska a ústředním prvkem otevřené strategické autonomie EU. Od roku 2010, kdy bylo přijato poslední sdělení EU s názvem „Úloha EU v oblasti celosvětového zdraví“ , procházejí výzvy v oblasti zdraví rychlým vývojem – a stejně rychle se mění geopolitické prostředí, v němž k tomu dochází. Celosvětové zdraví je více než kdy dřív zasaženo trojitou planetární krizí, tedy změnou klimatu, ztrátou biologické rozmanitosti a znečištěním, což představuje obzvláště velkou zátěž pro nejvíce zranitelné země a lidi. Současně se naskytly nové příležitosti spojené s oblastmi, jako je výzkum nebo digitalizace. Spolehlivá strategie v oblasti celosvětového zdraví (dále jen „strategie“) je nutná k zajištění nové, soudržné, účinné a zacílené celosvětové politiky. Vzhledem k tomu, že světová populace právě překročila počet 8 miliard lidí a střední délka života celosvětově roste, měli bychom za prioritu stanovit zdraví a kvalitu života pro všechny v průběhu celého života. Tato strategie představuje vnější rozměr evropské zdravotní unie, která chrání kvalitu života Evropanů a odolnost jejich systémů zdravotní péče, a klíčovou součást strategie Global Gateway, jež vytváří rovnocenná partnerství s partnerskými zeměmi na základě společné odpovědnosti a společných závazků. Vedoucí úloha EU v boji proti pandemii COVID-19 prokázala, že EU může zásadním způsobem přispět ke globálním cílům pomocí přístupu „tým Evropa“ (viz rámeček A). Hlavní myšlenkou této strategie je, že EU má v úmyslu potvrdit svou odpovědnost a posílit svou vedoucí pozici v zájmu nejvyšší dosažitelné úrovně v oblasti zdraví, přičemž vychází ze základních hodnot, jako je solidarita a rovnost, a z dodržování lidských práv. Výzvy jsou značné. V oblasti celosvětového zdraví existuje rozsáhlá nedokončená agenda, neboť pokrok například při plnění všeobecných cílů v oblasti zdraví, zakotvených v Agendě pro udržitelný rozvoj 2030 a jejích cílech, se v mnoha zemích zvrátil. Jednotlivé země dohromady dosáhly zhruba čtvrtiny toho, co je zapotřebí ke splnění cílů udržitelného rozvoje v oblasti zdraví do roku 2030. Závažné infekční choroby představují pro mnohé země velkou zátěž a vysoká dětská a mateřská úmrtnost a podvýživa zůstávají jedním ze zdrojů obav. Zároveň je nezbytné se rychle a komplexně zabývat celosvětovou zdravotní bezpečností za účelem lepší prevence a dosažení větší odolnosti vůči pandemiím. Vysoce kvalitní riziková připravenost ve zdravotnictví se projeví významnými pozitivními dopady na odolnost dalších klíčových odvětví. Rámeček A: Reakce EU na COVID-19: vedení prostřednictvím přístupu „tým Evropa“ EU sehrála rozhodující úlohu v rámci celosvětové reakce na pandemii COVID-19, kdy poskytovala solidární pomoc a účinnou podporu tak, že prostřednictvím přístupu „tým Evropa“ pomáhala provádět celosvětovou očkovací kampaň a potvrdila závazek EU k multilateralismu. Vedení: EU byla hybnou silou při přijetí Římského prohlášení skupiny G20 – mezinárodně sjednaných zásad pro opatření týkající se pandemií, pokud jde o boj, přípravu, prevenci a reakci. EU spolu s dalšími klíčovými globálními zúčastněnými stranami sehrála vůdčí úlohu při organizaci první globální dárcovské konference proti onemocnění COVID-19 a při zavádění Akcelerátoru přístupu k nástrojům proti COVID-19 (ACT-A), klíčového nástroje na podporu rozvoje a spravedlivého rozdělování testů, léčby a očkovacích látek mezi v zemích s nižším příjmem. EU společně s členskými státy EU přispěla na akcelerátor ACT-A, včetně jeho pilíře pro očkovací látky (COVAX), více než 7 miliardami EUR. Spolupráce: EU posílila spolupráci například tím, že vytvořila celosvětově průkopnické řešení v podobě digitálního certifikátu EU COVID (EUDCC): do října 2022 se k bráně EUDCC Gateway připojilo 49 zemí mimo EU, včetně sedmi afrických států, a vznikl tak největší propojený systém digitálních certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 na světě. Díky solidaritě EU mechanismus civilní ochrany Unie zahájil činnost několika zdravotnických záchranných týmů a poskytl třetím zemím lékařské vybavení a zdravotnický materiál. EU byla klíčovým zakládajícím členem nástroje COVAX a zvýšila svou snahu spolupracovat v oblasti léčebných postupů a diagnostiky prostřednictvím akcelerátoru ACT-A, mezinárodních organizací a výzkumných institucí. Zdroje: EU zkombinovala své zdroje tak, aby měly na reakci na pandemii COVID-19 co největší dopad. EU, členské státy EU a evropské finanční instituce – jakožto tým Evropa – od vypuknutí pandemie COVID-19 dosud vynaložily 53,7 miliardy EUR na podporu 140 zemí, což zahrnuje mimořádnou pomoc na pokrytí humanitárních potřeb, posílení zdravotnických, vodohospodářských a hygienických systémů a zmírnění sociálních a hospodářských důsledků pandemie. Způsob práce týmu Evropa se ukázal jako účinný a užitečný a byl zaveden i v rámci ostatních globálních priorit. EU zintenzivnila výzkum, zejména pokud jde o vývoj v oblasti očkovacích látek a medicíny, a vytvořila příznivé prostředí pro výrobu a distribuci čtyř miliard dávek očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 v EU i po celém světě a podpořila další zavádění očkovacích látek. Evropská komise a členské státy EU rovněž rychle ustavily novou evropskou rezervu zdrojů včetně zásoby lékařského vybavení pro reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví. Aby bylo možné přispět k zajištění lepší zdravotní péče pro všechny obyvatele tohoto měnícího se světa, je nutné zaujmout odlišný přístup, jehož východiskem bude to, co je třeba udělat. Za tímto účelem se strategie zaměřuje na tři hlavní priority. Pokud je řeč o základech, první dvě zásadní priority jsou tyto: investice do dobrých životních podmínek všech lidí a dosažení všeobecné zdravotní péče se silnějšími systémy zdravotní péče. Abychom dosáhli těchto dvou cílů, musíme změnit své zaměření, jelikož od roku 2010 se situace značně proměnila: -Kromě tradičních základních příčin zdravotních problémů, jako je chudoba a sociální nerovnosti, je třeba se integrovaně zaměřit i na další faktory zdravotních problémů, jako je změna klimatu, zhoršování životního prostředí, humanitární krize nebo nedostatek potravin, které dále prohlubují krizové události, jako je vojenská agrese Ruska vůči Ukrajině. Proto je nutné zmobilizovat celou řadu politik, které budou fungovat v oblasti celosvětové zdravotní agendy. -Prioritou se musejí stát nově vznikající výzvy, jako je antimikrobiální rezistence a duševní zdraví, nebo vyvíjející se výzvy, kterým čelí zdravotnické a pečovatelské systémy, včetně nerovnováhy v rámci pracovní síly a nedostatku zdrojů, a zároveň je třeba maximálně využít nové příležitosti v oblasti zdravotnictví přinášené významnými hybnými silami, jako je výzkum a digitalizace, včetně využívání umělé inteligence. Třetí hlavní prioritou je boj proti současným a budoucím zdravotním hrozbám, který rovněž vyžaduje nové zaměření. Žádá si zvýšenou rovnost v přístupu k očkovacím látkám a dalším protiopatřením; přístup „jedno zdraví“ , který řeší složité propojení mezi lidstvem, klimatem, životním prostředím a zvířaty; účinnější dozor nad nákazami po celém světě a přísnější mezinárodní pravidla a mechanismy spolupráce v oblasti zdraví. V rámci změny zaměření na to, co je třeba udělat, musí dojít ke stejně zásadnímu posunu ve způsobu, jakým to uděláme. Vzniká nové uspořádání v oblasti celosvětového zdraví a EU musí přispět k jeho formování prostřednictvím strategičtějšího a účinnějšího zapojení. EU má jedinečný potenciál ke stimulaci mezinárodní spolupráce. Je nanejvýš důležité rozšiřovat partnerství s celou řadou příslušných zúčastněných stran – prosazovat svrchovanost v oblasti zdraví za účelem větší odolnosti a otevřené strategické autonomie za podpory politických závazků a odpovědnosti partnerů. Náš vztah s mezinárodními partnery musí vycházet ze společných priorit odpovídajících této strategii. V zájmu posílení úlohy EU coby silného a účinného hráče Komise a členské státy zajistí součinnost mezi vnitrostátními strategiemi v oblasti celosvětového zdraví a strategií EU v téže oblasti a budou spolupracovat více než kdy předtím v rámci přístupu „tým Evropa“ za pomoci nových mechanismů určených k lepší koordinaci politik, opatření a finančního úsilí pro dosažení co největšího dopadu – budou promlouvat a jednat společně. Globální správa bude vyžadovat nové zaměření na udržení silného a pohotově reagujícího mnohostranného systému, jehož ústředním aktérem je Světová zdravotnická organizace (WHO), která je financovaná natolik udržitelným způsobem, aby mohla odpovědně a účinně fungovat. Je třeba dosáhnout shody prostřednictvím posílené spolupráce v rámci skupin G7 a G20 a dalších globálních, regionálních a bilaterálních partnerů. EU by měla být motorem nezbytného procesu řešení stávajících nedostatků v globálním řízení, zamezení duplicitě a zajištění soudržné činnosti. To bude vyžadovat úzkou spolupráci se soukromým sektorem, dobročinnými organizacemi, občanskou společností a dalšími zúčastněnými stranami za účelem podpory cílů této strategie.

Dalším klíčovým prvkem strategie je účinné financování. EU a její členské státy společně patří mezi největší sponzory v oblasti celosvětového zdraví – ať už jde o globální statky (financování mezinárodních organizací a iniciativ v oblasti celosvětového zdraví), rozvojovou pomoc či humanitární pomoc . Cíle této strategie budou vyžadovat silné politické odhodlání na globální úrovni, jakož i významné vyčlenění zdrojů na závazky. Finanční příspěvek EU bude uplatňovat nový přístup, který zahrnuje inovativní financování, společné investice od partnerů a sdružování s dalšími mezinárodními aktéry – a vliv EU při utváření této agendy musí odpovídat její finanční podpoře jakožto zastánce celosvětového zdraví. Úspěšnost bude přirozeně záviset na příspěvku našich partnerů, avšak EU převezme plnou odpovědnost. To zahrnuje rovněž zlepšení domácí připravenosti a schopnosti reakce v oblasti zdraví v rámci evropské zdravotní unie, neboť vývoj v oblasti zdraví v EU ovlivňuje partnery po celém světě a naopak. V EU se bude nadále rozvíjet všeobecná zdravotní péče a silný rámec EU pro zdravotní bezpečnost prostřednictvím realizace klíčových iniciativ, které probíhají nebo se připravují. Patří mezi ně Evropský plán boje proti rakovině, Farmaceutická strategie pro Evropu a plánovaný evropský prostor pro zdravotní data. Komplexnější boj proti zdravotním hrozbám bude možný prostřednictvím provádění nového nařízení o přeshraničních zdravotních hrozbách, posílených mandátů Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí a Evropské agentury pro léčivé přípravky, činnosti nového Úřadu pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví, který má zlepšit připravenost a schopnost reakce pomocí lékařských protiopatření, a prostřednictvím sítě pro přístup „jedno zdraví“ určené pro boj se všemi patogenními hrozbami pomocí integrovaného dozoru. Lepší poskytování zdravotní péče, otevřená strategická autonomie v rámci hodnotových řetězců souvisejících se zdravím a rázná opatření proti antimikrobiální rezistenci rovněž poslouží jako pevný základ pro silné postavení EU ve světě. Nadále budeme podporovat členské státy při provádění zdravotních reforem a investic v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Budeme rovněž provádět Zelenou dohodu pro Evropu a zejména Akční plán pro nulové znečištění a Strategii pro udržitelnost chemických látek k boji proti základním příčinám zdravotních problémů v EU. Veškerá tato činnost spolu s touto novou strategií bude zajišťovat plynulé pokračování činností na ochranu zdraví v EU a na celém světě. Tato strategie nabízí agendu až do roku 2030. Určuje tři politické priority, stanoví dvacet hlavních zásad pro utváření celosvětového zdraví, vytváří konkrétní směry činnosti pro převádění těchto zásad do praxe a tvoří nový rámec pro sledování za účelem posuzování účinnosti a dopadu politik a financování EU. Nastiňuje, co Komise hodlá udělat a k čemu vyzývá členské státy – každý stát výhradně v rámci jeho příslušných pravomocí a institucionálních úloh, jež stanoví Smlouvy . Za účelem objasnění připravovaných opatření uvádí příloha 1 některé klíčové projekty, které jsou základem této strategie na celosvětové, regionální i vnitrostátní úrovni. Strategie se opírá o významný přínos Evropského parlamentu, jednotlivých předsednictví Rady, stínové strategie občanské společnosti v oblasti zdraví z roku 2020 a dalších klíčových zúčastněných stran – včetně příspěvků získaných v rámci konzultace s širokou veřejností. Tuto strategii je třeba chápat s ohledem na první zprávu o stavu připravenosti v oblasti zdraví zveřejněnou souběžně s ní. 2.Priority EU v oblasti celosvětového zdraví Strategie potvrzuje závazek k plnění cílů udržitelného rozvoje a k Evropskému konsenzu o rozvoji a k činnosti zejména v oblastech, které jsou základními kameny dobrého zdraví. V zájmu zajištění úspěšnosti této činnosti strategie navrhuje nový přístup založený na klíčových prioritách. Komise proto zaměří své úsilí na tři vzájemně propojené priority, přičemž vyzývá členské státy, aby učinily totéž: 1) zajišťovat lepší zdraví a vyšší kvalitu života lidí v celém jeho průběhu; 2) posílit systémy zdravotní péče a rozšířit všeobecnou zdravotní péči a 3) předcházet zdravotním hrozbám včetně pandemií a bojovat proti nim s použitím přístupu „jedno zdraví“. 2.1 Zajišťovat lepší zdraví a vyšší kvalitu života lidí v celém jeho průběhu EU bude soustředit svou kolektivní sílu a bude spolupracovat se zeměmi na globálním dosažení ambiciózních cílů v oblasti udržitelného rozvoje souvisejících se zdravím, zejména cíle č. 3 (zajistit zdravý život a zvyšovat jeho kvalitu pro všechny v jakémkoli věku), cíle 5 (dosáhnout genderové rovnosti) a cíle č. 10 (snížit nerovnost uvnitř zemí i mezi nimi). Za tímto účelem se Komise bude řídit hlavními zásadami, přičemž vyzývá členské státy, aby jednaly stejně: Hlavní zásada č. 1. Učinit z řešení základních příčin zdravotních problémů prioritu a věnovat přitom zvláštní pozornost právům žen a dívek a zranitelným a znevýhodněným skupinám obyvatel. Úsilí o zajištění lepšího zdraví se tradičně zaměřuje na boj proti určitým nemocem – boj, který musí pokračovat. Bez řešení základních příčin zdravotních problémů, které především zvyšují náchylnost lidí k nemocem, však tyto nemoci budou nadále sužovat velké skupiny obyvatel, a to zvláště ty nejzranitelnější. Strategie tedy nově bude klást důraz na řešení hospodářských, sociálních a environmentálních příčin zdravotních problémů a nemocí – včetně chudoby a diskriminace, věku, výživy a zdravé stravy, sociální ochrany, vzdělávání, péče, vody, sanitárních zařízení a hygieny, ochrany zdraví při práci – a dalších oblastí, jako je znečištění zdravých ekosystémů nebo styk s chemikáliemi a odpadem a hrozby pro bezpečnost dodávek energie. To bude rovněž vyžadovat integrovaný přístup „zdraví ve všech politikách“ (viz část 3). V průběhu provádění této strategie bude zachován přístup založený na lidských právech, který nikoho neopomíjí. To zahrnuje i zvláštní důraz na sexuální a reprodukční zdraví a práva. Hlavní zásada č. 2. Zlepšit rovný přístup k úplné škále základních zdravotních služeb, od podpory zdraví a prevence nemocí přes dostupnou kvalitní léčbu a rehabilitaci až po paliativní péči, za účelem boje proti přenosným i nepřenosným nemocem. Pružné programy v oblasti veřejného zdraví jsou zcela zásadní pro tlumení nákaz, zvláště pak infekčních a opomíjených tropických chorob, a při řešení hlavních rizik spojených s nepřenosnými nemocemi. Narůstající problém v podobě nepřenosných nemocí a jiných zdravotních potíží je zároveň třeba řešit za pomoci zvýšené prevence, rozšířených prostředků a posíleného výzkumu. Pro rozvoj těchto dvou hlavních zásad se upřednostní tyto směry činnosti: Øzaměřit se přednostně na řešení hospodářských, sociálních a environmentálních základních příčin zdravotních problémů prostřednictvím přístupu „zdraví ve všech politikách“,

Øuplatňovat v rámci této strategie přístup založený na lidských právech, který klade zvláštní důraz na potřeby a práva žen, dětí a mladých lidí v souladu s akčním plánem pro rovnost žen a mužů III a akčním plánem pro mládež a osob se zdravotním postižením v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením, jakož i na přístup ke zdraví pro další zranitelné skupiny, jako jsou osoby LGBTIQ, starší lidé, migranti, uprchlíci a vnitřně vysídlené osoby, a to rovněž v souvislosti s přírodními nebo člověkem způsobenými pohromami a s dopady změny klimatu, Ønadále vést boj proti řadě přenosných nemocí, zejména proti AIDS, tuberkulóze, malárii, dětské obrně či onemocnění virem Ebola, a rovněž proti opomíjeným tropickým nemocem. To zahrnuje investice do partnerských zemí a prostřednictvím aliancí pro výzkum a vývoj a iniciativ v oblasti celosvětového zdraví, jako je Světový fond pro boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii , Ønapomáhat prevenci a zvládání nepřenosných nemocí, což je stále důležitější ve stárnoucím světě, kde lidé ve věku nad 65 a nad 80 let budou představovat stále větší část světové populace. Tento směr činnosti budeme podporovat prostřednictvím partnerství Světové zdravotnické organizace pro všeobecnou zdravotní péči a budeme uplatňovat víceodvětvové přístupy, které se zaměřují na hlavní rizikové faktory, jako je zneužívání návykových látek, strava, nedostatek tělesné aktivity a znečištění ovzduší. To se týká zejména rakoviny, Øpodporovat rozšířené využívání očkovacích látek proti dětským nemocem a rostoucí měrou podporovat zdraví dospělých osob, mimo jiné pokračující silnou podporou Světové aliance pro vakcíny a imunizaci , která pomáhá zvyšovat spravedlivé a udržitelné využívání očkovacích látek, Øzajistit vývoj a využívání inovativních očkovacích látek, léčebných metod a diagnostických metod pro nové, rozšířené nebo opomíjené infekční a nepřenosné nemoci, a to mimo jiné prostřednictvím financování z programu Horizont Evropa a z partnerství EU a Afriky v oblasti globálního zdraví v rámci Partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních (EDCTP3), jehož cílem je výzkum, budování kapacit a posilování právního prostředí v subsaharské Africe, Øposílit podporu všeobecného přístupu k sexuálnímu a reprodukčnímu zdraví a právům se zaměřením na ženy, dívky, mladé lidi a osoby s postižením, mimo jiné prostřednictvím návrhu iniciativy „týmu Evropa“ týkající se sexuálního a reprodukčního zdraví a práv v Africe a podpory partnerství pro dodávky Populačního fondu OSN (UNFPA). Sem spadá řešení genderově podmíněného násilí, škodlivých praktik, nesplněných potřeb v oblasti plánování rodičovství, předcházení úmrtnosti matek a nerovností mezi pohlavími. Tato činnost závisí na zajištění rovného přístupu ke kvalitním službám, produktům a informacím, mimo jiné prostřednictvím posílení systémů zdravotní péče, jež povede k všeobecné zdravotní péči a službám vstřícným k mládeži, Øpodporovat zdraví, výživu, duševní zdraví a psychosociální péči poskytovanou komunitám v průběhu krizových situací (způsobených přírodou nebo člověkem) a po jejich skončení, a to způsobem, který snižuje úmrtnost, nemocnost, postižení a výskyt nemocí souvisejících s humanitárními krizemi. 2.2 Posílit systémy zdravotní péče a rozšířit všeobecnou zdravotní péči Stěžejní prioritou této strategie je dosažení systémů zdravotní péče, které jsou účinné, odolné a dostupné ve všech zásadních aspektech (poskytování služeb, pracovníci ve zdravotnictví, zdravotní informační systémy, přístup k základním léčivům, financování a vedení/řízení). Rozšíření všeobecné zdravotní péče spravedlivým způsobem zajistí ochranu před finančním rizikem, přístup ke kvalitním základním službám v oblasti zdravotní péče a bezpečné, účinné, kvalitní a dostupné základní léčiva a očkovací látky. Za tímto účelem se Komise bude řídit hlavními zásadami, přičemž vyzývá členské státy, aby jednaly stejně: Hlavní zásada č. 3. Zlepšit primární zdravotní péči pomocí integrované pohotovostní kapacity a posílit základní kapacity v oblasti veřejného zdraví, aby splňovaly požadavky mezinárodních zdravotnických předpisů. Pandemie ukázala, jak je důležité mít k dispozici náležité lékařské kapacity pro prověřování výrazně zvýšeného objemu pacientů a pro péči o ně – objemu pacientů, který problematizuje běžný provoz systémů zdravotní péče nebo překračuje jejich kapacitu. Zaměření na tuto oblast v rámci naší činnosti představuje nový přístup a bude mít významnou přidanou hodnotu: je to první bariéra proti šíření pandemie a dalším zdravotním hrozbám. Podpora primární zdravotní péče rovněž pomůže zajistit zvládání nepřenosných nemocí. Pro rozvoj této hlavní zásady se upřednostní tyto směry činnosti: Øspolupracovat s partnerskými zeměmi na rozšíření přístupu k základnímu balíčku služeb zdravotní péče, který pokrývá prevenci a péči se zvláštním zaměřením na chudé a marginalizované obyvatele pomocí bilaterálních a regionálních programů. Partnerství pro všeobecnou zdravotní péči v rámci Světové zdravotnické organizace usnadňuje cílenou technickou podporu ve 119 zemích a ujímá se vedoucí úlohy při harmonizaci úsilí členských států o dosažení vnitrostátních cílů udržitelného rozvoje č. 3, Øpodpořit investice do systémů zdravotní péče prováděním cílených pobídek a zvyšováním odpovědnosti. EU by měla zvážit zlepšení systémů zdravotní péče a veřejného zdraví coby klíčového aspektu mezinárodní spolupráce s partnery, a to včetně finanční podpory, Øposílit systémy sociální ochrany prostřednictvím dvoustranných programů pro jednotlivé země, zvláště pak podporou vzniku pravidel minimální sociální ochrany, která zahrnují rovný přístup k základní zdravotní péči, Øposílit mezinárodní normy u farmaceutických zdravotnických prostředků a technologií prostřednictvím účasti Komise v mezinárodních organizacích a orgánech a prosazovat vysokou úroveň kvality, účinnosti a bezpečnostních norem a odbornou přípravu v otázkách regulace, a to s podporou Evropské agentury pro léčivé přípravky a ve spolupráci se Světovou zdravotnickou organizací. Hlavní zásada č. 4. Podporovat digitalizaci jako základní hybnou sílu. Pro rozvoj této hlavní zásady prokáže proces digitalizace v oblasti celosvětového zdraví vedoucí postavení EU, přičemž bude spravedlivým způsobem utvářet probíhající digitální transformaci:

Øřešit nedostatečné investice do digitálního zdravotnictví a péče v zemích s nízkými a středními příjmy s pomocí iniciativy „tým Evropa“ v oblasti digitálního zdravotnictví na základě zásad plánovaného evropského prostoru pro zdravotní data. Tato činnost se zaměří na transformační dopad určený k zajištění všeobecné zdravotní péče, primární zdravotní péče, připravenosti a schopnosti reakce na pandemii, lepších diagnostických metod a personalizované medicíny a kontinuity péče. Konkrétním příkladem je způsob, jakým digitální zdravotnické a pečovatelské služby mohou usnadnit přístup k odborným znalostem, a to dokonce na geograficky odlehlých místech, např. prostřednictvím mobilního zdravotnictví a telemedicíny. Bude podporován rozvoj a/nebo provádění vnitrostátních a regionálních strategií, jako jsou připravované strategie v oblasti digitálního zdravotnictví Africké unie / afrických středisek pro kontrolu nemocí, Østavět na tom, že EU je průkopníkem regulace zdravotních údajů, elektronických certifikátů, využívání cloudu ke sdílení dat, ochrany údajů a soukromí. EU bude využívat potenciál zdravotních údajů v celosvětovém měřítku v souladu se zásadami plánovaného evropského prostoru pro zdravotní data a podpoří používání nových technologií včetně umělé inteligence, aby posílila jejich potenciál ke zlepšení diagnostických metod a způsobů léčby po celém světě, Øpřispívat k utváření ekosystému digitálního zdravotnictví na globální úrovni (pravidla, normy, standardy, interoperabilita) pomocí evropských příkladů a osvědčených postupů, jako je digitální certifikát EU COVID, a k podpoře mezinárodních pravidel, která jsou v souladu s rámcem EU a přitom usnadňují individualizovanou správu a ochranu zdravotních údajů. Hlavní zásada č. 5. Posílit výzkum v oblasti celosvětového zdraví zaměřený na rozvoj technologií a protiopatření nezbytných ke zlepšení zdraví. Výzkum je rovněž klíčovým předpokladem pro lepší zdraví. Posílení výzkumné činnosti v celosvětovém měřítku může dosáhnout podstatné změny, pokud jde o pokrok v diagnostice a léčbě. Výzkumná činnost v oblasti celosvětového zdraví na základě úspěchu očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 podnítí změnu, která zajistí přínos výzkumu a inovací pro lidi na celém světě. Pro rozvoj této hlavní zásady se upřednostní tyto směry činnosti: Ørozšířit mezinárodní spolupráci v oblasti výzkumu a inovací, která zajistí, aby byly údaje z výzkumu co nejvíce přístupné, standardizované a interoperabilní, a podpoří šíření a využívání výsledků coby společného bohatství. To je v souladu se sdělením Komise nazvaným „Globální přístup k výzkumu a inovacím“ a příslušnými závěry Rady, Øposkytovat komplexní podporu pro výzkum vytvořením prostředí příznivého pro výzkum a posílením celého hodnotového řetězce od základního výzkumu až po předklinický a klinický výzkum, aby došlo k překlenutí propasti mezi vytvářením a uplatňováním poznatků a podkladů, Øpodporovat koncipování regulace, výroby, zadávání veřejných zakázek a realizace dodávek, aby měl výzkum prováděný v ekonomikách s nízkými a středními příjmy význam pro místní výrobu farmaceutických zdravotnických technologií, Øpřispívat ke vzájemnému budování kapacit prostřednictvím společných podniků, jako je Partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních v oblasti globálního zdraví, za účelem podpory stále užší spolupráce se zeměmi s nízkými a středními příjmy, Øvyužít průmyslový rozměr k posílení místní výrobní kapacity, aby se zajistila účinná spolupráce mezi veřejnými a soukromými subjekty, Øposílit podporu mezinárodních postupů, které posilují vědecký základ politických opatření, včetně vytvoření vědecko-politického panelu pro chemické látky, odpad a znečištění. Hlavní zásada č. 6. Řešit nerovnováhu v rámci pracovní síly a podporovat dovednosti. Prostřednictvím opatření zaměřených na pracovníky ve zdravotnictví se tato strategie zaměří na nezbytný rozvoj vhodných dovedností a na problém nedostatku pracovníků. To vyžaduje dlouhodobý, integrovaný přístup se zapojením sociálních partnerů, spolupráci mezi zeměmi a uznání toho, že tyto problémy jsou palčivější v ošetřovatelském a pečovatelském odvětví a že neúměrně postihují ženy: Øposílit mezinárodní spolupráci a důsledné plnění mezinárodních závazků v oblasti náboru pracovníků za účelem rozvoje spolehlivého sledování a shromažďování údajů v oblasti pracovních sil a jejich toků, Øposílit vzájemně prospěšná ujednání o mobilitě s partnerskými zeměmi v souvislosti s nedostatkem pracovních sil ve zdravotnictví, což podpoří cirkulační mobilitu a zabrání odlivu mozků, a to mimo využitím balíčku opatření týkajících se získávání kvalifikovaných a talentovaných lidí, zejména pokud jde o připravovaná partnerství s partnerskými zeměmi zaměřená na talenty, Øpodporovat partnerské země v odborné přípravě, náboru a nasazování pracovníků v oblasti zdravotní péče a zajišťování jejich profesního rozvoje prostřednictvím odpovídajícího vzdělání, jakož i programů odborné přípravy pro pomocné zaměstnance v partnerství s dalšími dárci, a přitom respektovat potřebu podpory udržení kvalifikovaných pracovníků v oblasti zdravotní péče. Iniciativa „týmu Evropa“ zaměřená na odbornou přípravu motivovanou příležitostmi pomůže analyzovat potřebu technických profilů a poskytovat požadovaná školení, Øpodporovat partnerství, která fungují prostřednictvím Paktu pro dovednosti a plánu pro odvětvovou spolupráci v oblasti dovedností, aby se zvýšilo pochopení požadavků na zvláštní dovednosti v oblasti zdraví a péče a aby se rozvíjela příslušná odborná příprava.

2.3 Předcházet zdravotním hrozbám včetně pandemií a bojovat proti nim pomocí přístupu „jedno zdraví“ Boj proti zdravotním hrozbám se stal nejvyšší prioritou. Svět pravděpodobně vstupuje do pandemického věku, což je způsobeno propojeností dnešních společností a naší interakcí s klimatem, životním prostředím a živočichy. Zdravotní hrozby mohou být různého původu – může jít o znečištění životního prostředí nebo o chemické, biologické, radiologické či jaderné hrozby, což vyžaduje komplexní přístup zohledňující všechna rizika. V červenci 2022 Komise vytvořila seznam tří hlavních přeshraničních zdravotních hrozeb (např. patogeny s vysokým pandemickým potenciálem, chemické, biologické, radiologické a jaderné hrozby a hrozby vyplývající z antimikrobiální rezistence), na které je třeba se připravit, a podle tohoto seznamu by se měla řídit vnitřní i vnější činnost. EU z pandemie vyvodila první ponaučení, když přijala nové nařízení o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a zlepšila připravenost a schopnost reakce v oblasti lékařských protiopatření, a to zejména vytvořením Úřadu pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví (HERA). Pokud jde o tato protiopatření, zpráva o stavu připravenosti v oblasti zdraví vydaná souběžně s touto strategií nastiňuje důkladná opatření, jež byla přijata mimo jiné na globální úrovni. Je třeba nadále vyvíjet úsilí, protože – jak zdůraznil nezávislý panel pro připravenost a reakci na pandemie – ještě zbývá spousta práce, než bude svět na tento úkol jako celek připraven. Proto tato strategie bude nadále řešit probíhající pandemii COVID-19 a její důsledky a na základě zkušeností z uplynulých tří let vytvoří komplexní přístup, který zajistí celosvětovou zdravotní bezpečnost. S cílem vést toto celosvětové úsilí se bude Komise řídit hlavními zásadami, přičemž vyzývá členské státy, aby jednaly stejně: Hlavní zásada č. 7. Posílit kapacity pro prevenci, připravenost a reakci a pro včasné odhalování zdravotních hrozeb na celosvětové úrovni. Pandemie COVID-19 prokázala, jaký význam pro záchranu životů má velká připravenost a schopnost reakce a odpovídající financování. Poukázala rovněž na to, že vynaložením miliard bylo možné ušetřit biliony. Bude nezbytné poskytnout Světové zdravotnické organizaci udržitelné financování a hledat inovativní způsoby pro zaplnění mezer, jako je pandemický fond, který coby hlavní přispěvatelé společně založily Komise a některé členské státy EU. EU by se měla nadále zaměřovat na zlepšení opatření v oblasti biologické bezpečnosti a ochrany v příslušných institucích a na zvyšování informovanosti a na odbornou přípravu pracovníků. Pro rozvoj těchto hlavních zásad budou upřednostněny tyto směry činnosti: Øučinit ze zdravotní bezpečnosti prioritu v rámci agendy v oblasti celosvětového zdraví, mimo jiné navržením a prováděním iniciativy „týmu Evropa“ ve spolupráci s Afrikou v oblasti zdravotní bezpečnosti za použití přístupu „jedno zdraví“, aby byly posíleny systémy a kapacity pro udržitelnou a na znalosti rizik založenou prevenci, připravenost a reakci, pokud jde o infekční a neinfekční hrozby, včetně hrozeb vyplývajících ze znečištění životního prostředí a antimikrobiální rezistence (viz také níže v rámci zásady 11), Øpodporovat regionální a státní snahy o posílení farmaceutických systémů a kapacity pro výrobu očkovacích látek a dalších léčivých přípravků a technologií ke zvýšení kvality, bezpečnosti, rovného přístupu a svrchovanosti v oblasti zdraví. Za tímto účelem podpořit probíhající iniciativu „týmu Evropa“ zaměřenou na výrobu očkovacích látek, léčivých přípravků a zdravotnických technologií a přístup k nim v Africe a partnerství mezi EU a Latinskou Amerikou a Karibikem v oblasti výroby a zdravotnictví. EU bude investovat do posílení zdravotnických komoditních trhů a do podpory komplexního zadávání veřejných zakázek a řízení dodavatelských řetězců, včetně transparentnosti a sledování, a využije přitom mimo jiné sítě na podporu podnikání, které pomáhají navazovat kontakty a usnadňují výměny na trhu a dialog mezi průmyslovými subjekty, Ødiverzifikovat a vytvářet unijní kapacitu dodavatelských řetězců pro kritická zařízení a protiopatření, diagnostiku a léčebné postupy pomocí opatření zaměřených na zamezení nedostatků v zásobování a zajištění poskytovatelů na celém světě. Tím se zdokonalí strategická odolnost EU a zásadně se zvýší celosvětová nabídka protiopatření, a tudíž partneři získají snazší přístup k tomuto zboží a otevře se cesta spolupráci, Øvytvořit kapacity pro včasné odhalování nebezpečných odpadů a materiálů a pro řádné a udržitelné nakládání s těmito odpady a materiály, jež navážou na činnosti v rámci mechanismu civilní ochrany Unie a budou posilovat legislativní rámec související s opatřeními v oblasti biologické bezpečnosti a ochrany ve všech příslušných institucích. Je třeba, aby zvyšování informovanosti a odborná příprava pracovníků získaly podporu od středisek excelence EU pro zmírňování chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik a jejich činností v 63 partnerských zemích, Øpodporovat rozvoj komplexního systému poskytování humanitární pomoci při propuknutí nákazy, který zahrnuje i oblasti mimo EU a vychází z mechanismu civilní ochrany Unie a z evropské kapacity pro reakci na humanitární krize, Ønadále podporovat provádění rezoluce Rady bezpečnosti č. 2286 o ochraně civilního obyvatelstva v ozbrojených konfliktech prosazováním dodržování mezinárodního humanitárního práva a podporou odpovědnosti za útoky na zdravotnické pracovníky a infrastrukturu a kontinuity zdravotní péče a přístupu v ozbrojených konfliktech, Ørozšiřovat a posilovat evropská a celosvětová partnerství v oblasti výzkumu, včetně sítí klinických hodnocení, které mohou být zaměřené na řešení problému nových a nově se objevujících patogenů, aby se zajistila včasná dostupnost účinných lékařských protiopatření. Hlavní zásada č. 8. Usilovat o stálý globální mechanismus, který podporuje rozvoj a spravedlivou dostupnost očkovacích látek a protiopatření pro země s nízkými a středními příjmy. Jedním z klíčových ponaučení z pandemie COVID-19 je fakt, že rovný přístup k lékařským protiopatřením je jádrem připravenosti a reakce na pandemie. To si žádá trvalé řešení založené na Akcelerátoru přístupu k nástrojům proti COVID-19 (ACT-A), Rámci pro připravenost na pandemii chřipky a dalších relevantních zkušenostech. Aby byla rychle k dispozici účinná lékařská protiopatření, je třeba za pomoci účinného dozoru včas určit patogeny a účinné platformy pro výzkum musejí být připraveny předložit nezbytné důkazy pro rychlý rozvoj a zavádění za podpory prostředí příznivého pro výzkum s platformami pro klinické hodnocení, které lze obratem zaměřit na nové choroby, a účinného právního prostředí pro provádění klinických hodnocení.

Hlavní zásada č. 9. Vyjednat účinnou právně závaznou protipandemickou dohodu s přístupem „jedno zdraví“ a posíleným Mezinárodními zdravotnickými předpisy. Dohoda zaplní mezery v mezinárodním souboru pravidel pro připravenost a reakci na pandemie, přičemž bude po jednotlivých zemích požadovat co nejrychlejší nahlašování a prošetřování pandemických hrozeb, ke kterému zmocní Světovou zdravotnickou organizaci. Protipandemická dohoda by měla zahrnovat konkrétní ustanovení týkající se antimikrobiální rezistence. Hlavní zásada č. 10. Vytvořit mohutnou celosvětovou síť spolupráce pro dozor za účelem lepšího odhalování a řešení patogenů. Tato strategie podporuje tvorbu nové spolehlivé sítě, která bude zkoumat a odhalovat patogeny v hlavních ohniscích, a přitom bude nejen určovat hrozby, ale také navrhovat, jaké kroky je třeba učinit. Tato činnost, kterou budou podporovat delegace EU v terénu, doplní iniciativu skupiny G7, jež spojuje stávající sítě. Bude zahrnovat digitalizaci a integraci systémů dozoru v rámci spektra lidí, zvířat a životního prostředí, což posílí laboratorní kapacity a schopnosti sekvenování genomu, jakož i školení pracovníků. Hlavní zásada č. 11. Uplatňovat komplexní přístup „jedno zdraví“ a zesílit boj proti antimikrobiální rezistenci. V posledních letech jsou stále naléhavější dvě zásadní výzvy. První se týká složitosti a následků vzájemného působení zvířat, životního prostředí a lidí a vyžaduje uplatnění víceodvětvového, integrovaného a mezioborového přístupu „jedno zdraví“. Tato výzva zahrnuje zvýšené riziko vypuknutí závažných pandemií zejména v důsledku změn ve využívání půdy, zhoršování stavu životního prostředí, složitých systémů výroby potravin a intenzivnějšího obchodu a cestování, ale také – v ekonomikách s nízkými a středními příjmy – zátěž v podobě opomíjených chorob souvisejících se znečištěním nebo opomíjených endemických onemocnění, z nichž většina se může přenášet prostřednictvím zvířat, vzduchem, vodou či vektory. Druhou výzvou je tichá pandemie antimikrobiální rezistence, kterou Světová zdravotnická organizace označila za jednu z deseti současných celosvětových zdravotních hrozeb. Antimikrobiální rezistence rovněž představuje přitěžující okolnost během pandemie. Antimikrobiální látky navíc znečišťují životní prostředí a mají dopad na biologickou rozmanitost. Země, instituce a globální zúčastněné subjekty musejí společně a komplexně řešit tyto výzvy jako prioritu. Pro rozvoj této hlavní zásady se upřednostní tyto směry činnosti: Øposílit spolupráci s čtyřčlennou skupinou, která zahrnuje Světovou zdravotnickou organizaci, Organizaci OSN pro výživu a zemědělství, Světovou organizaci pro zdraví zvířat a Program OSN pro životní prostředí, za účelem provádění společného akčního plánu založeného na přístupu „jedno zdraví“, Øusilovat o „hlubokou prevenci“ – rozpoznávat a řešit hrozby dříve, než se patogeny přenesou ze zvířete na člověka, nikoli po vypuknutí nákazy mezi lidmi, a posílit kapacitu pro prevenci zdravotních hrozeb souvisejících se znečištěním, ØKomise bude zkoumat stávající mezinárodní úmluvy, které mají vliv na počáteční průběh potenciální pandemie, aby zjistila, zda by jejich ustanovení či prováděcí plány mohly být posíleny za účelem podpory přístupu „jedno zdraví“, Øusilování o začlenění konkrétních ustanovení týkajících se antimikrobiální rezistence do protipandemické dohody, Øpodpora vývoje a dostupnosti inovativních lékařských protiopatření určených k řešení antimikrobiální rezistence, jež zahrnují antimikrobiální látky, očkovací látky a diagnostiku. 3.Nová vnitřní správa v oblasti řešení výzev pro celosvětové zdraví Dosažení cílů této strategie vyžaduje užší spolupráci mezi Komisí, členskými státy a partnery. Důvodem je, že celosvětové zdraví stále více utvářejí četné politiky (například politiky v oblasti klimatu, životního prostředí, energie, výživy, potravinového zabezpečení, sociální ochrany, demografie, vzdělávání, výzkumu, humanitární pomoci, financí, obchodu, průmyslová politika nebo zahraniční a bezpečnostní politika), které buď ovlivňují zdraví, nebo usnadňují řešení zdravotních výzev, spolu s aktivním zapojení různých agentur a subjektů na unijní a vnitrostátní úrovni a rozmanitých finančních institucí. To vyžaduje posílenou spolupráci, která napomůže dosažení priorit této strategie a provádění skutečné správy založené na přístupu „zdraví ve všech politikách“, což je novinka této strategie. Hlavní zásada č. 12. Účinně propojit všechny politiky a opatření, jež mají dopad na celosvětové zdraví, v rámci Komise, agentur EU a finančních institucí EU. Komise plně začlení problematiku celosvětového zdraví do všech oblastí politiky EU, které mají na celosvětové zdraví vliv, a to posílením vnitřní koordinace, která mapuje úlohy a povinnosti, politiky a nástroje a způsob, jakým pomohou naplnit priority této strategie. To zahrnuje směry činnosti v těchto klíčových oblastech politiky:

Øusilovat o dosažení globální klimatické neutrality do roku 2050, aby se zvýšila schopnost přizpůsobit se a posílit odolnost, čímž se sníží zranitelnost vůči změně klimatu v souladu s Pařížskou dohodou, Øprosazovat ambiciózní opatření na celosvětové úrovni určená k řešení ztráty biologické rozmanitosti, obchodování s planě rostoucími rostlinami a volně žijícími živočichy, znečištění ovzduší, vody a půdy a expozice toxickým látkám. Podpořit přístup „jedno zdraví“ v budoucím celosvětovém rámci pro biologickou rozmanitost, který má být schválen na konferenci OSN o biologické rozmanitosti (COP15), a v rámci opatření na celosvětové úrovni určených k řešení obchodování s planě rostoucími rostlinami a volně žijícími živočichy, aby se snížilo riziko zoonóz. Podporovat biologickou rozmanitost půdy, mezinárodní usilování o omezení znečištění ovzduší a zmírňování celosvětových emisí, prosazování klíčových mezinárodních nástrojů a globálního mechanismu pro nakládání s chemickými látkami a odpadem po roce 2020, sjednání nového, právně závazného nástroje k ukončení znečišťování plasty a rovněž ambiciózní výsledky v oblasti vody a zdraví na nadcházející konferenci OSN o vodě v roce 2023, Øprosazovat účinné zdravotní a bezpečnostní normy po celém světě prostřednictvím další spolupráce s Mezinárodní organizací práce (MOP) na podpoře začlenění práva na bezpečné a zdravé pracovní podmínky do rámce MOP pro základní zásady a práva při práci, Øposílit humanitární pomoc a podporu regionům a populacím, které jsou nejvíce zasažené nedostatkem potravin a velkým výskytem podvýživy, sledovat ceny potravin a zpřístupnit zásoby chudým zemím, jak uvádí sdělení Komise z března 2022 o zajištění potravinového zabezpečení a posílení odolnosti potravinových systémů a sdělení o hnojivech. Přijmout systémový přístup urychlením přechodu na udržitelný potravinový systém, který bude přínosný ze zdravotního, environmentálního a sociálního hlediska, Øposílit investice do vzdělávání za účelem krátkodobé i dlouhodobé podpory zdraví v souladu se závazky přijatými na summitu o transformaci vzdělávacího systému, a zároveň klást důraz na péči o děti předškolního věku, na zdravotní výchovu, na sexuální a reprodukční zdraví a práva a na školní stravu prostřednictvím programů s partnerskými zeměmi, Øposílit humanitární pomoc a operace civilní ochrany týkající se celosvětového zdraví v mimořádných situacích a krizových podmínkách tím, že se zvýší provozní, analytické, monitorovací a komunikační kapacity Střediska pro koordinaci odezvy na mimořádné události a evropské kapacity pro reakci na humanitární krize a že bude v krizových oblastech nasazeno více odborníků na veřejné zdraví. Podporovat budování kapacit v oblasti zvládání katastrof pomocí organizací, jako je koordinační středisko sdružení ASEAN pro humanitární pomoc. Posílit dostupnost kapacit pro odezvu v oblasti zdraví v rámci mechanismu civilní ochrany Unie; rozvinout nové lékařské kapacity a kapacity týkající se chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik v rámci Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany a systému rescEU a posílit spolupráci se Světovou zdravotnickou organizací v oblasti reakce na mimořádné události a nadále podporovat její práci na přípravě norem a na klasifikačních postupech pro zdravotnické záchranné týmy, které by bylo možné globálně zavést, Øzajistit, aby veřejné a soukromé zúčastněné strany jednaly ve prospěch celosvětového zdraví v rámci různých opatření souvisejících s financováním prostřednictvím i) podpory činnosti domácích a zahraničních podniků zaměřené na ochranu zdraví tím, že dopady na zdraví budou začleněny do směrnice EU o vykazování nefinančních informací; ii) spolupráce s mezinárodními finančními institucemi a ratingovými agenturami, aby zakotvily stejná zdravotní kritéria do svých rozhodnutí, a iii) spolupráce s Mezinárodním měnovým fondem (MMF), aby zahrnul investice do zdraví do svého pravidelného posouzení makroekonomické stability jednotlivých zemí – podpora investic do veřejného zdraví, Øzajistit, že mezinárodní obchodní politika bude fungovat ve prospěch celosvětového zdraví, aby se nepřerušily mezinárodní farmaceutické dodavatelské řetězce, aby partneři mohli využívat léčivé přípravky, zdravotnické prostředky a služby – a tím posílit odolnost systémů zdravotní péče prostřednictvím iniciativy Světové obchodní organizace pro obchod a zdraví a sdílet zkušenosti s partnery Světové obchodní organizace v oblasti usnadnění obchodu. To zahrnuje každoroční rekapitulaci poznatků získaných z pandemie spolu s partnery Světové obchodní organizace a sledování provádění ministerského rozhodnutí o Dohodě Světové obchodní organizace o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS), která umožňuje udělování povolení k výrobě a vývozu očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 rychlým a jednoduchým způsobem bez souhlasu majitele patentu. Budeme konstruktivně diskutovat o tom, zda rozšířit tento mechanismus tak, aby zahrnoval i léčebné postupy a diagnostiku týkající se onemocnění COVID-19, a podporovat navýšení výrobní kapacity očkovacích látek a dalších produktů v rozvojových zemích, Øprostřednictvím podpory vysokého představitele utvářet společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a prosazovat úplné provádění této politiky začleněním zdraví do politických dialogů s partnery, aby se usnadnila mezinárodní spolupráce. Vnější činnost může sloužit jako nástroj, který podporuje celosvětové zdraví takovými prostředky, jako je mapování vnějších bezpečnostních hrozeb. Celosvětové zdraví by mělo být sloučeno s dalšími faktory, které ovlivňují zdraví, jako je životní prostředí, migrace, demografie nebo potravinové zabezpečení. Budoucí směry činnosti by měly zahrnovat: i) podporu tvorby mechanismů dozoru nad pandemií v zemích mimo EU; ii) oběh sdílených informací o plánech partnerských zemí s cílem prosazovat zahraniční politiku a obchodní cíle prostřednictvím zdravotnictví; iii) zajištění spolupráce s podobně smýšlejícími partnery v Ženevě, New Yorku a po celém světě a iv) prevenci zahraniční manipulace s informacemi a vměšování, jež mohou celosvětové zdraví destabilizovat, a reakci na ně. V tomto ohledu se jako velmi užitečný nástroj osvědčila efektivní komunikace o opatřeních EU v oblasti zdraví, Øzajistit účinnou úlohu delegací EU při provádění této strategie. V průběhu pandemie COVID-19 se delegace EU ukázaly být účinným zdrojem, jelikož shromažďovaly informace týkající se zdraví po celém světě, informovaly o prioritách EU a propagovaly je a zároveň zvyšovaly politické povědomí. Je třeba posílit úlohu delegací EU, aby zajišťovaly zvláštní odbornost v oblastech souvisejících se zdravím, které mají geostrategický význam. Bude prozkoumána možnost posílení zvláštních odborných znalostí týkajících se zdraví v delegacích, mimo jiné vysíláním odborníků. Hlavní zásada č. 13. Lépe propojit a koordinovat politiky a opatření EU a jejích členských států, aby vystupovaly jednotně a podnikaly účinné kroky po celém světě. Vedoucí postavení EU sehrálo klíčovou úlohu v celosvětovém boji proti pandemii COVID-19 díky přístupu „tým Evropa“, přičemž EU a její členské státy jednaly v rámci svých příslušných pravomocí. Posílení tohoto vedoucího postavení je nezbytné ke zvýšení dopadu přínosu EU k celosvětovému zdraví a k vytvoření nového uspořádání v oblasti celosvětového zdraví založeného na našich základních hodnotách. Panuje obecná shoda mezi členskými státy EU a zúčastněnými stranami na tom, že za tímto účelem je nutné pomocí praktických způsobů posílit koordinaci, která se nejen bude řídit podle zvláštních pravomocí, ale také bude usnadňovat rozhodování, které bude probíhat prostřednictvím zavedených zákonných postupů. Na základě nápadů členských států EU tato strategie navrhuje stanovit praktické způsoby, které zlepší koordinaci v roce 2023, pomocí následujících směrů činnosti: Øzajistit součinnost mezi vnitrostátními a unijními strategiemi v oblasti celosvětového zdraví, Øusnadnit sdílení operativních a jiných informací mezi EU a členskými státy na mnoha kontaktních místech, která se zabývají celosvětovým zdravím (Brusel, hlavní města členských států, Ženeva a New York), pomocí zvýšených kapacit v oblasti zdraví a/nebo odborných znalostí v posledních dvou uvedených městech. Základem bude probíhající iniciativa českého předsednictví Rady zaměřená na řešení této potřeby, Øshromažďovat názory členských států, mimo jiné prováděním pravidelných průzkumů zaměřených na konkrétní témata, aby se usnadnilo utváření stanovisek, Øprovádět trvalé mapování klíčových opatření a vynakládání finančních prostředků EU a jejích členských států s cílem lépe pochopit, jaká opatření se provádějí, a umožnit sladění prostředků s prioritami této strategie, a přitom v případě potřeby zvážit pomoc společných ministerských jednání v oblastech zdraví, financí, zahraničních věcí a rozvoje, Øposílit včasnou koordinaci s členskými státy, zejména na fórech, kterých se přímo neúčastní všechny členské státy (např. skupina G7, skupina G20 a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD)), Øposílit koordinaci EU a navazování spojenectví, jež zajistí náležitou přítomnost a rozhodovací úlohu EU v mezinárodních organizacích, Øposílit vnější komunikaci, která zohledňuje tuto strategii, aby úsilí EU a jejích členských států získalo patřičné uznání, přičemž přístup „tým Evropa“ je ochrannou známkou pro účinnou činnost EU v oblasti zdraví, a to v souladu se strategií Global Gateway.

4.Nová mnohostranná správa vznikajícího uspořádání v oblasti celosvětového zdraví Od vydání sdělení v roce 2010 vzniká nové uspořádání v oblasti celosvětového zdraví: neustále se vyvíjející systém s velkým množstvím nových zúčastněných stran a iniciativ, které přetvářejí vztahy v oblasti celosvětového zdraví na složitém geopolitickém pozadí. Pandemie COVID-19 představuje zatěžkávací zkoušku toho, co je podstatné, co se musí změnit a co schází k dosažení účinné správy v oblasti celosvětového zdraví. Komise se bude řídit hlavními zásadami, přičemž vyzývá členské státy, aby jednaly stejně: Hlavní zásada č. 14. Podporovat silnější, účinnou a odpovědnou Světovou zdravotnickou organizaci. Všech 27 členských států EU je členy Světové zdravotnické organizace, a přestože EU formálně jejím členem není, Světová zdravotnická organizace se vždy těšila neochvějné podpoře ze strany EU, a to i v dobách, kdy byla její role ohrožená. Pandemie COVID-19 prokázala, že Světová zdravotnická organizace představuje nepostradatelný základní kámen mnohostranného systému zdravotní péče, ale zároveň odhalila některé její nedostatky. Cílem této strategie by mělo být zajištění dalšího posílení vedoucí úlohy, účinnosti, efektivity a odpovědnosti Světové zdravotnické organizace a sladění priorit EU a Světové zdravotnické organizace. Je třeba se zaměřit na tyto směry činnosti: Øusilovat o formální status EU jako pozorovatele s plným právem účasti jako o první krok k plnému členství ve Světové zdravotnické organizaci, Øpřispět k zajištění větší udržitelnosti financování Světové zdravotnické organizace v souladu s rozhodnutími 75. zasedání Světového zdravotnického shromáždění do období 2030–2031, Øurychlit reformu Světové zdravotnické organizace zaměřenou na posílení její správy, účinnosti, odpovědnosti a prosazování pravidel v souladu s její povahou založenou na iniciativě jednotlivých členů, Øposílit zaměření Světové zdravotnické organizace na její normativní úlohu v oblastech celosvětového významu, přičemž východiskem bude posílení mezinárodních zdravotnických předpisů a budoucí protipandemická dohoda do roku 2024, a prozkoumat další oblasti, jako je správa zdravotních údajů a pracovníci ve zdravotnictví, Øzlepšit spolupráci se Světovou zdravotnickou organizací na centrální a regionální evropské úrovni za pomoci výše zmíněných mechanismů mapování, aby se zajistilo větší sladění priorit EU a Světové zdravotnické organizace. Podle těchto společných cílů se bude řídit značný dobrovolný příspěvek EU určený pro Světovou zdravotnickou organizaci. V letech 2020 a 2021 byly dobrovolné příspěvky Komise celkově čtvrté největší, zatímco EU a její členské státy tvořily více než 20 % rozpočtu Světové zdravotnické organizace, a byly tak největším přispěvatelem. Hlavní zásada č. 15. Řídit nové celosvětové uspořádání v oblasti zdraví odstraněním nedostatků a zajištěním soudržné činnosti. Jak se znovu ukázalo během pandemie COVID-19, správa v oblasti celosvětového zdraví (soubor institucí, subjektů, pravidel a složek financování v této oblasti) potřebuje posílení, aby zajistila i) dostupnost nezbytných mechanismů pro řešení výzev v oblasti zdraví a ii) dostatečně sladěnou pluralitu orgánů činných v oblasti celosvětového zdraví s cílem zamezit duplicitě a roztříštěnosti, které znesnadňují účinné a účelné reakce na výzvy v oblasti zdraví. Systém OSN, skupina G7, skupina G20 a OECD poskytují v krátkodobém horizontu významný podnět k celosvětové činnosti. Dobrým příkladem je pakt skupiny G7 o připravenosti na pandemie – jelikož neexistuje globální síť pro dozor nad patogeny, pakt usiluje o propojení stávajících dílčích sítí. Dalším výborným příkladem je pandemický fond vzniklý v rámci skupiny G20, který řeší okamžitý nedostatek finančních prostředků na globální, regionální a vnitrostátní úrovni. Z dlouhodobějšího hlediska vyžaduje spolehlivá správa celosvětového zdraví odstranění stávajících nedostatků a zajištění soudržnosti. Kromě snahy o dosažení protipandemické dohody (viz oddíl 2.3) bude kladen důraz na tyto směry činnosti: Øusilovat o trvalou spolupráci a součinnost mezi postupy v oblasti zdraví a financí, a to s využitím dlouhodobého ujednání mezi zdravotními a finančními politikami za účelem efektivního řešení hrozeb pro celosvětové zdraví a globální ekonomiku na základě činnosti společné pracovní skupiny G20 pro zdraví a finance. Toto ujednání by posuzovalo hospodářský dopad hrozeb a zranitelných míst v oblasti celosvětového zdraví tím, že by určovalo, které vlády se potřebují lépe připravit na potenciální krizi. Rovněž by mobilizovalo nezbytné finanční prostředky poté, co Světová zdravotnická organizace vyhlásí pandemické ohrožení, aby jednotlivé země mohly lépe zvládnout výsledný hospodářský a sociální dopad, Øposílit soulad a koordinaci mezi iniciativami v oblasti celosvětového zdraví s cílem zajistit maximální účinnost a prověřit trvalá řešení, která mohou zkombinovat nebo rozšířit fungování několika stávajících zdravotních fondů a nadále poskytovat významné finanční prostředky na jejich klíčovou činnost, Øzajistit, aby výzvy v oblasti celosvětového zdraví zůstaly na předním místě globální agendy, a strukturálně zapojit vedoucí představitele, aby poskytli impuls pro činnost v oblasti celosvětového zdraví, jejímž ústředním aktérem je Světová zdravotnická organizace, a přijali individuální a kolektivní odpovědnost. Za tím účelem podpořit strukturu, která v případě potřeby v rámci probíhajících mnohostranných diskusí zahrne hlavy států a vlády. Hlavní zásada č. 16. Zajistit silnější úlohu EU v mezinárodních organizacích a orgánech. EU a její členské státy v rámci přístupu „tým Evropa“ významně finančně přispívají ke všem klíčovým mezinárodním institucím a iniciativám v oblasti celosvětového zdraví. Proto je klíčové zajistit, aby se tyto finanční příspěvky promítly do odpovídajících rozhodovacích pravomocí, což napomůže dosažení cílů této strategie.

Je třeba se zaměřit na tyto směry činnosti: Øve všech institucích a orgánech zajistit takovou míru účasti a rozhodovací roli, jež odpovídá příspěvkům EU a členských států, aby se rozšířil náš vliv, Øsledovat finanční příspěvky EU určené mezinárodním organizacím, agenturám a iniciativám a způsob, jakým podporují priority EU, Øvytvořit plán pro další posílení vlivu EU v přiměřeném časovém horizontu, kdykoli vliv EU na instituce a subjekty neodpovídá příspěvkům EU, s cílem zajistit soulad. 5.Rozšířit strategická partnerství Unie v oblasti zdraví a dát novou podobu její spolupráci s různými zúčastněnými stranami Obecné výzvy v oblasti celosvětového zdraví na celém světě vyžadují rozšíření našich partnerství, aby se využil jedinečný potenciál EU zaujmout pozici tahouna mezinárodní spolupráce. Komise se bude řídit hlavními zásadami, přičemž vyzývá členské státy, aby jednaly stejně: Hlavní zásada č. 17. Rozšiřovat partnerství založená na rovných podmínkách, společné odpovědnosti, společném zájmu a strategických prioritách. Cílem strategie Global Gateway je prohloubit smysluplná a vzájemně prospěšná partnerství s celou řadou tradičních i netradičních partnerů a zúčastněných stran. Zdraví je v tomto směru klíčovým pilířem. EU bude nadále navazovat partnerství, aby podpořila zlepšování zdraví na celém světě, se zvláštním zřetelem na země, které mají slabší systémy zdravotní péče. Vztahy EU s partnery se musí zakládat na vlastní odpovědnosti, přičemž EU a naši partneři přijímají odpovědnost, která je klíčová pro dosažení svrchovanosti v oblasti zdraví. Dvoustranná partnerství EU budou založena na probíhající spolupráci s celou řadou partnerů a protějšků, včetně vnitrostátních zdravotnických orgánů, institucí veřejného zdravotnictví a jiných příslušných subjektů. V duchu smysluplného partnerství EU vybídne partnerské země, aby přijaly a splnily ambiciózní závazky týkající se předcházení zdravotním hrozbám, zlepšování zdraví a investic do zdravotnických služeb pro veškeré obyvatelstvo, přičemž v dlouhodobém výhledu zvýší domácí závazek týkající se zdrojů pro zdravotnictví. Do toho spadá například pokrok v Africe směrem ke splnění cíle stanoveného v prohlášení Africké unie z Abuji z roku 2001, podle kterého je třeba vyčlenit „alespoň 15 % ročního rozpočtu na zlepšení zdravotnického odvětví a zároveň zohlednit potřebný fiskální prostor“. EU rozšiřuje partnerství v oblasti zdraví na regionální úrovni. Regionalismus je v oblasti celosvětového zdraví důležitý a regionální zúčastněné strany zastávají čím dál významnější úlohu. Bude nezbytné prohloubit partnerství v oblasti zdraví na regionální úrovni, mimo jiné v Africe, Latinské Americe a Karibiku a v asijsko-tichomořském regionu, jakož i podpořit spolupráci mezi jižními zeměmi. Summit EU a Africké unie v únoru 2022 posílil partnerství v oblasti zdraví mezi EU a Afrikou, které je východiskem pro pět iniciativ „týmu Evropa“ za účasti afrických partnerů. EU se rovněž zavázala k vytvoření společného podniku pro partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních v oblasti globálního zdraví mezi EU a Afrikou založeného na Partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních, které sdružuje 15 členů z EU, 21 členů z Afriky a další veřejné a soukromé průmyslové či dobročinné subjekty nebo země mimo EU či mimo Afriku. V Latinské Americe a Karibiku vzniká regionální iniciativa „týmu Evropa“, která se zaměřuje na 1) zapojení soukromého sektoru, 2) zdokonalení regionálních dodavatelských řetězců, obchodní integrace a obchodního prostředí, 3) posílení právního rámce, 4) konsolidaci poptávky a souborné zadávání veřejných zakázek, 5) vědeckou spolupráci, 6) připravenost na pandemii a zdravotní bezpečnost a 7) jiné oblasti související se zdravím (zdravotní data, digitální a nově vznikající technologie, nepřenosné nemoci, systémy zdravotní péče atd.). Toto partnerství bude podporovat probíhající regionální snahy, zejména plán pro soběstačnost v oblasti zdravotnictví schválený Společenstvím latinskoamerických a karibských států v září 2021, který vymezuje opatření za účelem posílení kapacity pro výrobu očkovacích látek a léčivých přípravků v regionu. Klíčovým partnerem bude Panamerická zdravotnická organizace (PAHO/WHO). V souladu se strategií v oblasti spolupráce v indicko-tichomořském regionu bude EU nadále spolupracovat s partnery z indicko-tichomořského regionu na posílení jejich kapacit, svrchovanosti v oblasti zdraví a připravenosti na pandemii, zejména pokud jde o nejméně rozvinuté země v regionu. EU posílí společný výzkum zaměřený na přenosné nemoci v rámci výzkumného programu Horizont Evropa. EU posílí v souladu se svou Farmaceutickou strategií mnohostrannou spolupráci, která zajistí bezpečné a rozmanité dodavatelské řetězce ve farmaceutickém a zdravotnickém průmyslu v zájmu usnadnění přístupu ke kvalitním léčivým přípravkům a zdravotnickým produktům. EU prověří možnosti další spolupráce mezi EU a Sdružením národů jihovýchodní Asie (ASEAN) zakotvené v přístupu „jedno zdraví“, která podpoří užší propojení mezi regionálními zdravotnickými kapacitami, jako je nové Středisko ASEAN pro mimořádné situace v oblasti veřejného zdraví a nově se objevující nákazy. EU bude nadále klást přednostní důraz na odolnost v oblasti zdraví v sousedních zemích. EU aktivně pomáhá svým partnerům na západním Balkáně a v sousedních zemích zvyšovat standardy zdravotní péče a snižovat pravděpodobnost budoucího uzavírání hranic z důvodu mimořádných situací v oblasti zdraví. EU podporuje kandidátské země a potenciální kandidátské země, včetně Ukrajiny, Moldávie a Gruzie, ve sladění jejich právních předpisů v oblasti zdraví se zdravotním právem EU a ve schopnosti tyto předpisy provádět. To zahrnuje mobilizaci agentur EU (Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí a Evropská agentura pro léčivé přípravky) za účelem podpory této činnosti, a to zejména prostřednictvím provádění acquis EU v oblasti přeshraničních zdravotních hrozeb v souladu s normami EU, vzdělávací program v oblasti terénní epidemiologie pro posílení vnitrostátních kapacit pracovníků ve veřejném zdravotnictví v sousedních zemích a v zemích západního Balkánu, prosazování přístupů „jedno zdraví“ v oblasti antimikrobiální rezistence, posílení systémů dozoru a mikrobiologických kapacit v oblasti veřejného zdraví a regionální spolupráci v oblasti epidemiologického zpravodajství, posuzování rizik, připravenosti a schopnosti reakce a mimořádných situací v oblasti veřejného zdraví. Partnerské země ze západního Balkánu a Ukrajina byly vyzvány, aby se připojily k Výboru pro zdravotní bezpečnost jako pozorovatelé, a země západního Balkánu podepsaly dohodu EU o společném zadávacím řízení na lékařská protiopatření. Spojené státy (USA) jsou klíčovým partnerem v oblasti celosvětového zdraví, jak ukazuje „Agenda USA a EU pro překonání celosvětové pandemie: očkování po celém světě, okamžitá záchrana životů a opětovné vybudování lepší zdravotní bezpečnosti“, správní ujednání s Ministerstvem zdravotnictví a sociální péče Spojených států amerických týkající se ohrožení veřejného zdraví, transatlantická pracovní skupina pro antimikrobiální rezistenci, společná pracovní skupina EU a USA zaměřená na řešení výzev spojených s výrobou a dodavatelskými řetězci očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 a spolupráce s Agenturou USA pro mezinárodní rozvoj. Je třeba rozšířit partnerství mezi EU a USA tak, aby zahrnovalo komplexnější soubor zdravotních problémů, pomocí pracovní skupiny EU a USA pro spolupráci v oblasti zdraví, která bude pokrývat zdravotní bezpečnost, politiku pro boj proti rakovině a správu v oblasti celosvětového zdraví. Úzká spolupráce s podobně smýšlejícími partnerskými a dárcovskými zeměmi, jako jsou Kanada, Japonsko a Spojené království, zaměřená mimo jiné na otázky, jako je například posílení systému zdravotní péče, rovnost a všeobecná zdravotní péče, bude nadále napomáhat vytváření mnohostranných přístupů k řešení globálních výzev. Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí spolupracuje s dalšími středisky pro tlumení nákaz v zemích mimo EU, mezi něž patří americká Střediska pro kontrolu a prevenci nemocí. Pro rozvoj této hlavní zásady se upřednostní tyto směry činnosti:

Øzaměřit se ve všech regionech na partnerské země, které to nejvíce potřebují a ve kterých lze dosáhnout výsledků v praxi, a zároveň brát v potaz konkrétní výzvy, jako jsou konfliktní situace, a podporovat spolupráci v případech, kdy vlády přebírají zodpovědnost a usnadňují účinnost podpory, Øvěnovat ještě ve větší míře přednostní pozornost zdraví v sousedních zemích a v rámci podpory kandidátských a potenciálních kandidátských zemí a stát za Ukrajinou a Moldavskem, jejichž systémy zdravotní péče jsou pod ohromným tlakem z důvodu agresivní války Ruska vůči Ukrajině, a poskytovat komplexní podporu poválečnému úsilí o rekonstrukci, v rámci které proběhne modernizace a opětovné vybudování systémů zdravotní péče v těchto zemích, Øvyužít silné stránky EU prostřednictvím jedinečných regionálních orgánů (jako je Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) a Evropská agentura pro léčivé přípravky(EMA)), které mohou spolupracovat s dalšími regionálními iniciativami na celém světě tím, že budou sdílet údaje, vědecké poznatky a znalosti EU, a mohou těžit z odborných znalostí z oblastí mimo EU. Tímto způsobem by se posílila spolupráce s orgány, jako jsou africká Střediska pro kontrolu a prevenci nemocí, Africká agentura pro léčivé přípravky a podobné subjekty v sousedních zemích, a s programy v Latinské Americe a v indicko-tichomořském regionu (například program jihovýchodní Asie pro připravenost a reakci na pandemii, který podporuje země sdružení ASEAN v posilování vnitrostátní kapacity pro kontrolu onemocnění COVID-19). Hlavní zásada č. 18. Posílit spolupráci s klíčovými zúčastněnými stranami v oblasti celosvětového zdraví. Některé globální organizace občanské společnosti, dobročinné organizace, iniciativy v oblasti celosvětového zdraví (např. Světový fond, Světová aliance pro vakcíny a imunizaci, Koalice pro inovace v oblasti připravenosti na epidemie a další), jiné orgány OSN (včetně UNFPA, UNICEF, UNAIDS), mezinárodní rozvojové banky a soukromé zúčastněné strany mají větší objem finančních prostředků, než mnohé dárcovské země zajišťují vlastními silami. Spolupráce s těmito zúčastněnými stranami je klíčová pro zajištění koordinace a doplňkovosti úsilí. Spolupráce se všemi druhy organizací občanské společnosti (včetně mládežnických organizací), sdruženími pacientů, sociálními partnery, parlamenty a komunitami obecně je základním předpokladem, který umožňuje EU vyjadřovat podporu solidarity a demokracie a zaměřovat se na otevřenou a transparentní správu a lidská práva. Stejně důležitá je spolupráce s komunitami a lokalizace, která může podporovat efektivitu činnosti. V neposlední řadě je úloha soukromého sektoru zásadní zejména ve farmaceutickém a biotechnologickém odvětví, v odvětví zdravotnických technologií a pro digitální řešení, kde má zlepšovat soběstačnost. Pro rozvoj této hlavní zásady se upřednostní tyto směry činnosti: Ønadále budovat silná partnerství se zúčastněnými stranami v oblasti celosvětového zdraví, jež budou i) prosazovat společné priority; ii) pomáhat s dosahováním cílů veřejného sektoru; iii) zajišťovat odpovědnost a iv) bránit roztříštěnosti, která může oslabit účinnost opatření v oblasti celosvětového zdraví. EU bude podporovat snahu těchto organizací o lepší koordinaci jejich činnosti, zamezení duplicitě a maximalizaci jejich účinku v praxi. EU bude nadále hájit intenzivní spolupráci a stanovení sdílených cílů, například v rámci globálního akčního plánu pro zdravý život a zvyšování jeho kvality pro všechny, Øpokračovat v podpoře posilování občanské společnosti jako partnera této strategie a úlohy a hlasu lidí při zajišťování jejich vlastního zdraví, mimo jiné vedením vlád a poskytovatelů zdravotní péče k odpovědnosti. EU rozšíří tuto podporu, aby se vztahovala na zapojení do komunit a spolupráci napříč zdravotnickými postupy. Komunity jsou klíčem a lokalizace může podpořit účinnost opatření, Øzajistit řádné zohlednění soukromého sektoru a zdravotnických odvětví a zapojení jejich různých forem, včetně výroby komodit, poskytování služeb a podpory. 6.Financování Pandemie COVID-19 způsobila, že rizika spojená s nedostatečným financováním systémů zdravotní péče jsou zjevnější než kdy dřív. V důsledku toho dochází k nebývalému uvolňování finančních prostředků do oblasti celosvětového zdraví a zvyšuje se informovanost o důležitosti preventivních opatření pro boj se znečištěním a ochranu přírody. Toto vynakládání finančních prostředků je nutné udržet a zajistit, aby přispívalo k lepšímu zdraví a vyšší kvalitě života lidí, ke kvalitnějšímu zdravotnictví a k celosvětovému boji proti zdravotním hrozbám. Komise se bude řídit hlavními zásadami, přičemž vyzývá členské státy, aby jednaly stejně: Hlavní zásada č. 19. Posílit financování EU v oblasti celosvětového zdraví s co největším dopadem. EU a její členské státy by měly investovat do celosvětového zdraví předvídatelným a udržitelným způsobem, který odpovídá potřebám a cílům. Je však důležité, že výsledky se budou odvíjet nejen od toho, v jakém množství poskytujeme finance, ale stále častěji od toho, jakým způsobem je poskytujeme, a tudíž je zapotřebí důkladněji sledovat dopad celkových finančních příspěvků EU. Kromě toho je nutné využívat i další zdroje financování včetně spoluúčasti partnerů a rovněž využívat nové finanční nástroje, aby se naplnily velké ambice, které tato strategie stanoví. Pro rozvoj této hlavní zásady se upřednostní tyto směry činnosti: ØKlást důraz na celosvětové zdraví v rámci všech příslušných programů pro financování rozpočtu, včetně programu „EU pro zdraví“, programu Horizont Evropa, Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) – Globální Evropa, Nástroje předvstupní pomoci a nástroje pro technickou pomoc a výměnu informací. Rozpočtová podpora bude v příslušných případech i nadále klíčovou metodou pro řízení vnitrostátních politik a reforem a pro zajištění silného politického dialogu s partnerskými zeměmi, ØNaplňovat svůj závazek týkající se financování v oblasti celosvětového zdraví ve víceletém finančním rámci. EU se zavázala, že vyčlení alespoň 20 % své oficiální rozvojové pomoci na lidský rozvoj a sociální začleňování v rámci nástroje NDICI – Globální Evropa. V rámci nástroje NDICI – Globální Evropa v období 2021–2027 EU přidělila již více než 4,4 miliardy EUR v grantech na celosvětové zdraví na vnitrostátní, regionální a celosvětové úrovni, což by se mělo řádně rozvíjet v souladu s touto strategií, ØHledat nové způsoby financování pomocí účinného přístupu „tým Evropa“, v rámci kterého lze zdroje EU a členských států sdružovat, aby dosáhly maximálního účinku. EU se zasadí o to, aby členské státy EU navýšily financování v oblasti celosvětového zdraví v souladu s prioritami této strategie, ØPodporovat využívání inovačních finančních nástrojů a opírat se o Evropský fond pro udržitelný rozvoj plus (EFSD+), který usnadňuje přístup ke kombinovanému financování a rozpočtovým zárukám. Konkrétní složka lidského rozvoje v rámci otevřené struktury fondu EFSD+ nabízí příležitosti ke stimulaci dalších investic do zdravotnictví. Komise hodlá spolu s Evropskou investiční bankou a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj vytvořit rámec pro financování v oblasti celosvětového zdraví, který bude sladěný s našimi prioritami a s prioritami našich partnerských zemí a s příslušnými mandáty obou bank. V příslušných případech podpořit účast soukromých investorů v souladu s prioritami EU,

Øvěnovat prvořadou pozornost iniciativám pro společné investice s místními partnery a sdružené financování s dalšími mezinárodními zúčastněnými stranami. EU musí utvářet budoucnost různých fondů a iniciativ tím, že bude ústředním prvkem jejich správy, a uplatňováním vlivu na jejich priority, finanční toky a činnost. EU bude napomáhat uvolňování domácích zdrojů v partnerských zemích a jejich účinnosti, neboť se jedná o nejudržitelnější zdroj veřejných financí, Øzasadit se o zvýšené dostupné financování jednotlivých zemí prostřednictvím úvěru od mezinárodní rozvojové banky a o zvýšené udržitelné financování, například prostřednictvím zvláštních práv čerpání souvisejících s úvěry, jež budou přispívat do fondu MMF pro snížení chudoby a růst a do fondu MMF pro odolnost a udržitelnost, ØEU bude spolu se svými členskými státy prosazovat nové metody financování, včetně přeměny dluhů nebo odkupu půjček, s cílem přeměnit dluh na investice do reforem systému zdravotní péče a do nových programů na záchranu životů. Tyto transakce by bylo možné usnadnit pomocí zvýhodněných půjček a záruk v rámci partnerství s rozvojovými finančními institucemi, které pomohou zpřístupnit státní peníze a stimulovat reformy systému zdravotní péče. Zvyšování objemu příjmů z ekologických daní má potenciál snížit dluhové financování a uvolnit zdroje na veřejné zdravotnické služby. Je třeba pobídnout jednotlivé země, aby pokud možno zajistily, že znečišťovatelé ponesou náklady způsobené jejich znečištěním, Ødiverzifikovat financování zdravotnictví z domácích zdrojů, podporovat reformy financování zdravotnictví a reformy systému zdravotní péče v jednotlivých zemích i v rámci iniciativ v oblasti celosvětového zdraví a posílit řízení veřejných výdajů. Øsledovat výdaje na zdraví, které využívají země s nízkými a středními příjmy, zejména oficiální rozvojovou pomoc, tendence v oblasti financování z domácích zdrojů a financování od ostatních dárců. 7. Další postup: odpovědnost prostřednictvím sledování a hodnocení Dosahování priorit této strategie bude vyžadovat začleňující a komplexní proces. Závisí na udržitelné činnosti prováděné pomocí přístupu „tým Evropa“ a na intenzivní interakci s partnery z celého světa. Provádění této strategie významně posílí účinná partnerství s členskými státy, partnerskými zeměmi, občanskou společností včetně mládežnických organizací, se světovými a regionálními zúčastněnými stranami, mezinárodními finančními institucemi, akademickou obcí a soukromým sektorem. Hlavní zásada č. 20. Hodnotit pokrok a zajistit odpovědnost činnosti EU v oblasti celosvětového zdraví prostřednictvím trvalého sledování a posuzování. Pro rozvoj této hlavní zásady se upřednostní tyto směry činnosti: ØProvádění této strategie bude sledováno s pomocí parametrů a klíčových ukazatelů, které vzniknou v roce 2023 díky projektu „EU pro zdraví“, aby se zahájilo monitorování činnosti vykonávané od roku 2020. Parametry a ukazatele budou přímo souviset s činností a výsledky zdravotní péče, jež odpovídají prioritám EU, a zpřístupní se veřejnosti. Cílem je posoudit dopad naší činnosti a financování a vědět si rady s provedením potřebných úprav, aby byl dosažen cíl stanovený touto strategií a vyhovělo se prioritám EU na obecnější úrovni. ØKomise provede přezkum provádění této strategie v polovině období a rovněž jeho závěrečné hodnocení v roce 2030. ØKomise bude Evropský parlament, Radu a občanskou společnost podrobně informovat o financování a průběhu provádění tím, že bude pořádat pravidelné výměny na vysoké úrovni a zpravidla každé dva roky zveřejní zprávu. EU zejména uspořádá strukturovaný dialog se zúčastněnými stranami v rámci každoročního fóra zaměřeného na politiky v oblasti celosvětového zdraví, kde se bude diskutovat o provádění a učiní se nezbytné úpravy. 8. Závěr Ambiciózní strategie v oblasti celosvětového zdraví je stěžejní pro svět, ve kterém nemoci nemají žádné hranice a kde má zdraví zásadní význam pro ochranu kvality života lidí, zaručení stability společností a zajištění udržitelného rozvoje ve složité geopolitické situaci. Tato strategie, založená na rovnosti, solidaritě a lidských právech, poháněná duchem partnerství a stimulovaná odhodláním posílit globální správu, vymezuje tři politické priority, uvádí 20 hlavních zásad a stanoví konkrétní směry činnosti, které mají přispívat k lepší zdravotní péči pro všechny v tomto měnícím se světě. S výhledem do roku 2030 bude tato strategie usilovat o změnu trendu a o získání ztracené stability, co se týče cílů v oblasti všeobecného zdraví stanovených v rámci cílů udržitelného rozvoje pro rok 2030, a to zaměřením našeho vlivu na zásadní otázky (posílení systémů zdravotní péče, všeobecná zdravotní péče, primární zdravotní péče, veřejné zdraví, zdravotní faktory), odstraněním nerovnováhy v rámci pracovní síly a zvláštním zaměřením na ženy, dívky a zranitelné osoby. Digitalizace a výzkum budou představovat klíčovou hybnou sílu, která bude utvářet probíhající digitální transformaci a inovační potenciál spravedlivým způsobem. Zásadního posunu v oblasti zdravotní bezpečnosti lze dosáhnout pomocí stálého mechanismu, který posiluje rovnost ve vývoji a dostupnosti nástrojů, jako jsou očkovací látky, sítě pro globální dozor, která plně začleňuje zásady „jednoho zdraví“, a stabilních mezinárodních pravidel, včetně posílených opatření k boji proti antimikrobiální rezistenci. EU bude nadále prokazovat své vedoucí postavení v oblasti celosvětového zdraví a usilovat o formování rodícího se nového uspořádání v oblasti celosvětového zdraví, jehož ústředním aktérem bude účinnější a odpovědnější Světová zdravotnická organizace, ve které má EU formální status pozorovatele. Odstranění stávajících nedostatků v oblasti globální správy pomocí stálého propojení mezi celosvětovým zdravím a úsilím o financování, neustálé pozornosti ze strany nejvyššího politického vedení a účinného financování bude představovat novou cestu vpřed. Využití podnětu zúčastněných stran v oblasti celosvětového zdraví a soukromých iniciativ k prosazování společných cílů – boj proti duplicitě a zajištění soudržnosti činnosti v mnohostranném systému zdravotní péče umožní dosáhnout podstatné změny, aby se zajistila lepší zdravotní bezpečnost v celosvětovém měřítku.