CS Úřední věstník Evropské unie C 125/80

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o účasti Unie na Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří (PRIMA), realizovaném společně několika členskými státy

[COM(2016) 662 final – 2016/0325 (COD)]

(2017/C 125/12)

Zpravodaj: Emilio FATOVIC

Konzultace Komise, 18. 10. 2016, Rada, 9. 11. 2016, Parlament, 27. 10. 2016 Právní základ článek 188 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná specializovaná sekce REX Přijato na plenárním zasedání 26. 1. 2017 Plenární zasedání č. 522 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 164/3/1

1. Závěry a doporučení

1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) v souladu s řadou svých předchozích stanovisek vítá účast v programu PRIMA, který umožní vyvinout společná inovativní řešení v oblasti zásobování vodou a potravinových systémů ve středomořském regionu, aby byly bezpečnější, účelnější, účinnější a udržitelnější jak z hlediska životního prostředí, tak z hlediska nákladů.

1.2 EHSV se domnívá, že účast v programu PRIMA by měla přidanou hodnotu pro celou EU, protože by umožnila integrovaně řešit některé hlavní příčiny nestability ve Středomoří, které způsobují hromadnou migraci. Na druhé straně by se program PRIMA mohl v nadcházejících letech díky smlouvám o partnerství a díky nahrazení dvoustranného přístupu přístupem vícestranným a společným stát významným modelem.

1.3 Výbor se domnívá, že nevyhnutelnými podmínkami pro úspěch programu PRIMA jsou skutečně holistický přístup na více úrovních a napříč odvětvími a konkrétní a měřitelné cíle v oblasti udržitelnosti, odolnosti, kvality života a práce, lidských práv a demokracie.

1.4 EHSV souhlasí s návrhem, aby základem účasti v programu PRIMA byl článek 185 SFEU s cílem zaručit maximální možnou integraci na úrovni vědy, řízení a financí a zapojit členské státy a třetí země poprvé na stejné úrovni. To vše je součástí širší makroregionální strategie pro Středomoří, která zohlední všechny další politiky (EPS), iniciativy a partnerství (Unie pro Středomoří), jež se v tomto regionu již provádějí, bude funkční a pomůže účinněji řešit spolu s třetími zeměmi společné problémy na základě logiky společného rozvoje a spolurozhodování.

1.5 EHSV souhlasí se zásadou, aby finanční příspěvky do programu PRIMA ze strany EU byly alespoň rovny příspěvkům jednotlivých států a aby v případě neposkytnutí nebo opoždění příspěvku ze strany zúčastněných států mohla Komise úměrně snížit finanční příspěvek EU.

1.6 Výbor podporuje vytvoření struktury PRIMA-IS jakožto výkonné struktury pro správu a řízení programu PRIMA. EHSV doufá, že tento orgán bude spravován otevřeným způsobem a stanoví inkluzivní mechanismy přístupu zejména pro přistoupení nových třetích zemí nebo členských států. Kromě toho by Výbor chtěl, aby se do PRIMA-IS zapojily všechny potenciálně zainteresované subjekty (regiony, místní orgány, vysoké školy a organizovaná občanská společnost), s cílem posílit její správu a přispět ke stanovení a zároveň ke společnému sledování hospodářských a společenských dopadů programu.

1.7 EHSV v souladu se zásadou soudržnosti s dalšími politikami EU doporučuje propojit program PRIMA s balíčkem opatření týkajících se oběhového hospodářství a s veškerými iniciativami, které s ním souvisejí (např. využívání půd a hnojiv).

1.8 Výbor opětovně upozorňuje na naléhavou nutnost rámcové směrnice o půdách, která by zohlednila rozdíly mezi různými zeměmi EU, aby bylo možné zaměřit program PRIMA co nejvíce na inovace a výzkum.

1.9 EHSV potvrzuje nutnost, aby se program s ohledem na udržitelný rozvoj věnoval tématu vody globálně, tj. zohlednil dimenzi životního prostředí a ekonomický a sociální rozměr a vzal v úvahu i celý koloběh vody, včetně umělých fází. Je třeba zvážit spravedlivější přístup k čerpání vody, který by vyvažoval požadavky a hospodářskou soutěž mezi hospodářskými a energetickými odvětvími, nezbytnost zachování sladkovodních ekosystémů a povinnost uspokojovat základní právo občanů.

1.10 EHSV se domnívá, že nejvhodnějším nástrojem pro rozdělování finančních prostředků je program Horizont 2020, a stejně tak souhlasí s možností zařadit velkou část činností stanovených programem PRIMA mezi tzv. „společenské výzvy“. EHSV zejména doporučuje upřednostňovat ty výzkumné a inovativní postupy v odvětví zemědělství a produkce potravin, které mají silný sociální dopad a jsou finančně dostupné a snadno přenositelné, ale zároveň také zhodnocují tradiční znalosti, brání „odlivu mozků“ a podporují hospodářský růst a zaměstnatelnost v souladu s cíli udržitelného rozvoje.

1.11 V případě, že jeden nebo více programů není možné financovat z vnitrostátních fondů, protože byl vyčerpán vnitrostátní finanční příděl, se EHSV vyslovuje pro to, aby byly financovány s podporou PRIMA-IS. Toto financování, jež nebude moci překročit 20 % celkového příspěvku EU do programu PRIMA, zaručí provádění vysoce kvalitních projektů.

1.12 EHSV souhlasí s účastí subjektů pocházejících ze zemí EU neúčastnících se programu PRIMA v případě, že mají dovednosti, jež nejsou k dispozici v zemích, které se programu PRIMA již účastní. Míra jejich financování pak nebude moci překročit 50 % u akcí v oblasti výzkumu a inovací a bude se pohybovat mezi 35 % a 50 % u akcí v oblasti inovací. Díky tomu bude možné provádět ambiciózní projekty podle kritérií EU a podporovat země, které mají v úmyslu se k programu PRIMA připojit a v jeho rámci investovat.

1.13 Vzhledem k velkým obtížím, na něž řada třetích zemí, které se již programu Horizont 2020 účastní, naráží ve snaze rychle a účinně splnit formální požadavky programu, Výbor doufá, že tyto požadavky budou pokud možno zjednodušeny, s aktivní podporou procesu budování kapacit.

2. Úvod

2.1 Podle OSN žije ve Středomoří 180 milionů obyvatel, kteří čelí nedostatku vodních zdrojů, což představuje 50 % lidí s nedostatkem vody na celé planetě (1). To vše má závažné dopady na výživu, zdraví, životní podmínky, životní úroveň a blahobyt.

2.2 Zpráva FAO Mediterra 2016 zdůrazňuje, že se tento fenomén v posledních letech ještě více zhoršil v důsledku politické nestability, změny klimatu a rychlého populačního růstu. K těmto faktorům se řadí ještě „trojí plýtvání“, kterým je špatné využívání přírodních zdrojů, plýtvání potravinami a pomalé mizení tradičních poznatků (2).

2.3 Problémy nedostatku vodních zdrojů a dostupné a udržitelné produkce potravin patří mezi hlavní příčiny migrační vlny, kterou byla zasažena Evropa. Nebudou-li tyto problémy řešeny v místě vzniku, bude nemožné čelit jejich krátkodobým ani dlouhodobým důsledkům.

2.4 Investice do výzkumu a inovací, které vynakládají členské státy ve Středomoří v oblasti zásobování vodou a udržitelné produkce potravin, nebyly nikdy dimenzovány na tuto výzvu a často se omezovaly na různé formy spolupráce, která je regulována dvoustrannými dohodami, a je tedy roztříštěná.

2.5 Myšlenka Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří (PRIMA) se objevila u příležitosti Evropsko-středomořské konference o vědě, technologiích a inovacích, která proběhla v roce 2012 v Barceloně. Cílem je posílit evropsko-středomořskou spolupráci v oblasti výzkumu a inovací jako součást širších cílů vnější politiky Unie s ohledem na jižní sousedství (3).

2.6 Evropská komise vypracovala podrobné posouzení dopadu (4) a návrh účasti v programu (5), který je předmětem tohoto stanoviska, v návaznosti na závěry Rady pro konkurenceschopnost ze dne 5. prosince 2014 a formální návrh předložený v prosinci téhož roku členskými státy a třetími zeměmi z oblasti Středomoří (6).

3. Shrnutí návrhu Komise

3.1 Právním základem účasti v programu PRIMA je článek 185 SFEU. Tento nástroj umožňuje EU při zavádění víceletého rámcového programu účast v programech výzkumu a vývoje prováděných několika členskými státy se souhlasem dotyčných členských států, včetně zapojení do struktur vytvořených za účelem realizace těchto programů.

3.2 Program bude trvat deset let a bude ho společně provádět 14 zemí: — 9 členských států: Česká republika, Francie, Itálie, Kypr, Lucembursko, Malta, Portugalsko, Řecko a Španělsko, — 2 třetí země přidružené k programu Horizont 2020: Izrael a Tunisko, — 3 třetí země, které nejsou přidruženy k programu Horizont 2020: Egypt, Libanon a Maroko.

3.2.1 Účast třetích zemí, které nejsou přidruženy k programu Horizont 2020, bude podmíněna mezinárodní dohodou s EU s cílem rozšířit právní režim programu PRIMA.

3.3 Cílem programu PRIMA je vytvořit společná inovativní řešení pro zásobování vodou a pro potravinové systémy, jež oblast Středomoří naléhavě potřebuje. Díky těmto řešením budou systémy přístupu k vodě a k potravinám bezpečnější, účelnější, účinnější a udržitelnější jak z hlediska životního prostředí, tak z hlediska nákladů.

3.4 Program PRIMA bude zařazen do širšího rámce akcí na vysoké úrovni a doplní další různé evropské iniciativy mimo oblast výzkumu a inovací. Mezi ně patří: — vědecká diplomacie, — přezkum evropské politiky sousedství, — cíle udržitelného rozvoje, — migrace, — Evropská diplomatická činnost v oblasti klimatu po 21. zasedání konference o změně klimatu.

3.5 Program PRIMA si v souladu se sdělením Komise o zřízení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu o migraci (7) klade za cíl řešit hlavní příčiny migrace s využitím veškerých dostupných politik EU (8) prostřednictvím smluv o partnerství.

3.6 Pokud jde o subsidiaritu, je program PRIMA strukturovaný jako společný program vycházející a složený z vnitrostátních programů prováděných a aktivit uskutečňovaných zúčastněnými členskými státy a přidruženými zeměmi za podpory a účasti EU. Mnohostranný a meziodvětvový přístup by společně s nemalými investicemi zdrojů měly umožnit dosažení střednědobých a dlouhodobých technických nebo politických cílů, kterých členské státy nebyly doposud schopny dosáhnout samy.

3.7 Z hlediska proporcionality bude účast Unie na programu PRIMA probíhat v mezích pravomoci na základě SFEU a bude pouze usnadňovat a podporovat, a to i finančně, plnění cílů programu PRIMA zúčastněnými státy. Ty budou muset spolupracovat s cílem lépe koordinovat, sladit a integrovat příslušné vnitrostátní programy nebo aktivity a v konečném důsledku vytvořit společný dlouhodobý strategický plán výzkumu.

3.8 Unie poskytne finanční podporu dorovnáním vnitrostátních investic. Příspěvek EU bude činit až 200 milionů EUR, včetně příspěvku ESVO. Příspěvek bude zpřístupněn prostřednictvím programu Horizont 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace. Tento závazek bude pokrývat sedm let práce v období 2018–2024.

3.9 Maximální příspěvek EU nemůže být vyšší než příspěvky zúčastněných států. Kromě toho bude Komise v případě chybějícího nebo sníženého příspěvku států účastnících se programu PRIMA moci finanční příspěvek EU úměrně snížit.

3.10 Komise stanoví, že pro desetiletý program je nezbytné vypracovat komplexní strategický plán výzkumu a plně ho provést prostřednictvím více nadnárodních výzev k předkládání návrhů, které by byly provedeny několika zúčastněnými státy a realizovány prostřednictvím specializované zaváděcí struktury. Příspěvek EU bude řízen především prostřednictvím primární zaváděcí struktury PRIMA, nazvané PRIMA-IS.

3.11 Komise stanoví, že roční pracovní plány PRIMA zajistí konzistentnost a koordinaci mezi všemi činnostmi programu PRIMA a budou orientovány na dosažení operačních, specifických a obecných cílů programu. Roční pracovní plán, který podléhá schválení Komise, bude zahrnovat: — nadnárodní výzvy k předkládání návrhů, které budou financovány prostřednictvím PRIMA-IS s příspěvkem EU v souladu s pravidly programu Horizont 2020, — činnosti financované pouze zúčastněnými státy, jež jsou zohledněny pro účely dorovnání příspěvkem EU. Před zařazením do ročního pracovního plánu budou tyto činnosti posouzeny komisí externích odborníků.

3.12 Výroční zpráva PRIMA-IS se bude týkat obou typů zásahu a jejím účelem bude přinášet úpravy a změny, a to, v případě potřeby, i pokud jde o finanční závazek po předchozím rozhodnutí Komise. Kromě toho bude u programu PRIMA provedeno v roce 2022 hodnocení v polovině období a v roce 2028 závěrečné hodnocení.

4. Obecné připomínky

4.1 Vzhledem k tomu, že: — EHSV vícekrát zdůraznil, že voda (9) a udržitelnost řetězce potravinářské a zemědělské výroby (10) musí představovat ústřední témata evropských politik současnosti a budoucnosti, — Výbor navíc uvedl, že stávající vodní a potravinová krize v zemích v oblasti Středomoří (11) je společně s válkami a nedodržováním základních lidských práv jednou z hlavních příčin migrační vlny, kterou je zasažena Evropa, — EHSV několikrát potvrdil význam posílení spolupráce s třetími zeměmi, především s těmi, které spadají do evropské politiky sousedství a do Unie pro Středomoří, s cílem účinněji řešit společné výzvy (12) na základě logiky společného rozvoje (13), — Výbor několikrát doporučoval rozhodné a rozhodující kroky za účelem řešení jevů, které mají svůj původ ve stávající politické, hospodářské, sociální a humanitární krizi v oblasti Středomoří (14), EHSV s potěšením přijímá program PRIMA pod podmínkou, že bude rozvíjen na základě skutečně holistického přístupu (15) na více úrovních (16) a napříč odvětvími (17), což jsou nevyhnutelné podmínky pro jeho úspěch, který zahrnuje dosažení konkrétních a měřitelných standardů udržitelnosti (18), odolnosti, kvality života a práce, lidských práv a demokracie.

4.2 Výbor souhlasí s návrhem Komise, který podporují vlády jednotlivých států, regiony, místní orgány, vysoké školy, organizovaná občanská společnost a všechny zúčastněné subjekty (19), a sice aby základem programu PRIMA byl článek 185 SFEU s cílem zaručit maximální možnou integraci na úrovni vědy, řízení a financí a zapojit členské státy a třetí země.

4.3 Výbor se domnívá, že by program PRIMA mohl představovat důležitou iniciativu či dokonce optimální model, neboť by jakožto širší makroregionální strategie pro Středomoří (20) umožnil překonat logiku dvoustranných dohod o partnerství, které až doposud společně s malou dostupností finančních prostředků bránily soudržnému řešení některých hlavních problémů, které sužují oblast Středomoří.

4.4 EHSV souhlasí se zásadou, aby finanční příspěvky do programu PRIMA ze strany EU byly alespoň rovny příspěvkům jednotlivých států a aby v případě neposkytnutí nebo opoždění příspěvku ze strany zúčastněných států mohla Komise úměrně snížit finanční příspěvek EU.

4.5 Výbor má za to, že PRIMA-IS je nezbytnou a důležitou výkonnou strukturou pro správu a řízení programu PRIMA a evropských finančních příspěvků určených tomuto programu, a proto si přeje, aby byla spravována otevřeným způsobem.

4.6 EHSV se domnívá, že nejvhodnějším nástrojem pro rozdělování finančních prostředků je program Horizont 2020, a stejně tak souhlasí s možností zařadit velkou část činností stanovených programem PRIMA mezi tzv. „společenské výzvy“ vzhledem k jejich globální a nadnárodní povaze (21).

4.6.1 Výbor konstatuje, že v současné době si řada třetích zemí, které se již programu Horizont 2020 účastní, stěžuje na velké obtíže, na něž naráží ve snaze rychle a účinně splnit formální požadavky programu. EHSV proto doufá, že tyto požadavky budou pokud možno zjednodušeny, aby byla usnadněna účast a dosáhlo se co nejlepších výsledků.

5. Konkrétní připomínky

5.1 Výbor shledává, že ne všechny státy z oblasti Středomoří jsou do tohoto procesu zapojeny. V zásadě by se do iniciativy PRIMA měl mít možnost zapojit jakýkoli jiný členský stát nebo třetí země za podmínky, že bude přispívat na její financování. EHSV však konstatuje, že se vstupem nových třetích zemí musí jednomyslně souhlasit valná hromada PRIMA-IS, v níž jsou zastoupeni představitelé vlád jednotlivých zemí (22). V závislosti na politické a společenské situaci kandidátské třetí země Výbor doporučuje EU, aby zaujala postoj více podporující začlenění, a vyhnula se tedy mechanismu jednomyslného hlasování a nahradila jej kvalifikovanou většinou, neboť by se mohl změnit na právo veta jedněch států vůči jiným. Doporučuje se rovněž uplatňovat při činnostech, které je třeba provádět při plnění programu, širokou škálu klasifikace technologií, tak aby byly pokryty všechny fáze vědeckých výstupů.

5.2 EHSV doporučuje, aby za účelem posílení dopadu byl program skutečně průřezový, tj. dotýkal se všech ostatních politik a iniciativ EU, ať těch existujících či těch plánovaných. Výbor upozorňuje zvláště na nutnost postupovat v souladu s balíčkem opatření týkajících se oběhového hospodářství (23). Tento faktor sehraje klíčovou úlohu, pokud jde o udržitelné využívání vody a o udržitelnou potravinářskou a zemědělskou produkci (např. využívání půd a hnojiv (24)).

5.2.1 Výbor má za to, že iniciativa PRIMA opětovně upozorní na naléhavou nutnost rámcové směrnice o půdách (25), která by zohlednila rozdíly mezi různými zeměmi EU a která je nezbytná pro co nejlepší vymezení a soustředění se na inovace a výzkum.

5.3 EHSV doporučuje přístup na několika úrovních, který by předpokládal aktivní účast organizované občanské společnosti. Ta by mohla sehrát klíčovou úlohu, nejen pokud jde o dosažení a šíření konkrétních cílů, ale i obecnějších cílů demokratizace a posílení ochrany lidských práv v řadě třetích zemí (26). Výbor si proto přeje přímou účast organizované občanské společnosti v podobě poradního výboru, a to i v rámci PRIMA-IS, s cílem posílit její správu a přispět ke stanovení a zároveň ke společnému sledování hospodářských a společenských dopadů programu (27).

5.4 V případě, že jeden nebo více programů není možné financovat z vnitrostátních fondů prostřednictvím vnitrostátních agentur zabývajících se financováním, protože byl vyčerpán vnitrostátní finanční příděl, navrhuje Výbor, aby byly tyto projekty financovány s podporou PRIMA-IS. Toto financování EU nebude moci překročit 20 % celkového příspěvku EU, a pokud nebudou dodatečné finanční prostředky dostatečné, bude vybrán následující projekt v pořadí. Toto opatření bude klíčové pro udržení vysoké kvality realizovaných projektů.

5.5 EHSV souhlasí s možností, aby subjekty pocházející ze zemí EU neúčastnících se programu PRIMA mohly být způsobilé pro financování v případě, že mají dovednosti, jež nejsou k dispozici v zemích, které se programu PRIMA již účastní. Míra jejich financování by pak měla být omezena na 50 % způsobilých nákladů u akcí v oblasti výzkumu a inovací a pohybovat se mezi 35 % a 50 % způsobilých nákladů u akcí v oblasti inovací. Udrží se tak vysoká úroveň projektů prováděných podle kritérií EU a současně se podpoří země, které mají v úmyslu se k programu PRIMA připojit a financovat jej.

5.6 EHSV potvrzuje nutnost věnovat se s ohledem na udržitelný rozvoj tématu vody globálně, tj. zohlednit dimenzi životního prostředí a ekonomický a sociální rozměr a vzít v úvahu celý koloběh vody, včetně umělých fází, které jsou možné díky novým technologiím. Je třeba zvážit spravedlivější přístup k čerpání vody, který by odpovídal požadavkům a hospodářské soutěži mezi hospodářskými a energetickými odvětvími, nezbytnosti zachování sladkovodních ekosystémů a požadavku uspokojovat základní právo občanů (28).

5.7 EHSV připomíná, že jeden z velkých problémů oblasti Středomoří, zejména na africké straně, je dán vymizením tradičních udržitelných technologií zemědělské výroby, k němuž se připojuje odliv mozků (zejména mladých lidí). Výbor doporučuje navrhnout v rámci studií a výzkumů s vysokou přidanou hodnotou v rámci programu Horizont 2020 postupy se silným sociálním dopadem, pro něž by byla typická finanční dostupnost a které by byly snadno přenositelné, aby tak bylo možno zhodnotit tyto znalosti a usnadnit hospodářský růst a obyvatelnost.

V Bruselu dne 26. ledna 2017. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Georges DASSIS

(1) UNEP/MAP-Plan Bleu, State of the Environment and Development in the Mediterranean, Atény, 2009. V oblasti Středomoří se nachází sotva 3 % vodních zdrojů celé planety. Podle OSN potřebuje každý člověk k důstojnému životu nejméně 1 700 m3 vody ročně. V oblasti Středomoří, kde žije 460 milionů obyvatel, je nejméně 180 milionů obyvatel považováno za „water poor“ čili za trpící nedostatkem vody, neboť mají méně než 1 000 m3 vody na osobu a rok, a z nich nejméně 80 milionů nemá ani 500 m3, což představuje mimořádnou chudobu, pokud jde o vodní zdroje.

(2) CIHEAM/FAO, Mediterra 2016. Zero Waste in the Mediterranean. Natural Resources, Food and Knowledge, Paříž, Presses de Sciences Po, 2016.

(3) COM(2016) 385 final – sdělení Komise o zřízení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu o migraci.

(4) SWD(2016) 332 final.

(5) COM(2016) 662 final.

(6) Tento návrh byl předložen 19 zeměmi.

(7) Viz poznámka pod čarou 3.

(8) Vzdělávání, výzkum, změna klimatu, energetika, životní prostředí, zemědělství.

(9) Stanovisko EHSV Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 147; Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 33.

(10) Stanovisko EHSV (Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 64).

(11) Stanovisko EHSV (Úř. věst. C 347, 18.12.2010, s. 41).

(12) Stanovisko EHSV (Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 91).

(13) Usnesení EHSV Příspěvek EHSV k pracovnímu programu Evropské komise na rok 2017, 2016, odstavec 9.4: „Vyhodnocení evropské politiky sousedství by mělo mít prioritu. Vztahy se zeměmi jižního a východního Středomoří by se neměly zaměřovat na defenzivní přístup založený na hlediscích bezpečnosti nebo uprchlické krizi, ale spíše by se měly stát skutečnou společnou rozvojovou politikou mezi rovnými partnery.“

(14) Stanovisko EHSV k Akčnímu plán EU proti pašování migrantů: „EHSV vítá nejnovější návrh Komise ‚zabývat se vnějším rozměrem uprchlické krize‘ (…). Tento aktuální návrh zjevně uznává, že řešení základních příčin migrace je širší záležitostí přesahující vnitřní věci a bezpečnost, která je spojena s dalšími oblastmi politik, jako je obchod, rozvoj, zahraniční politika či integrace. To je v souladu se zásadou politické soudržnosti mezinárodní rozvojové spolupráce EU.“ (Úř. věst. C 71, 24.2.2016, s. 75, odstavec 1.7).

(15) Stanovisko EHSV k tématu Vývoj makroregionální strategie ve Středomoří (Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 1, odstavec 1.4).

(16) Stanovisko EHSV k tématu Vývoj makroregionální strategie ve Středomoří: „EHSV soudí, že přes mimořádně citlivou a prozatím neurčitou situaci převládající ve středomořském regionu se nyní spojují všechny podmínky pro zahájení dialogu na několika úrovních mezi Komisí, členskými státy, zeměmi podílejícími se na evropsko-středomořské spolupráci, místními a regionálními orgány a občanskou společností, jenž by směřoval k vyvinutí makroregionální strategie ve Středomoří složené ze dvou částí, která by vyhovovala stávajícím potřebám tohoto regionu při posilování jeho mezinárodní konkurenceschopnosti.“ (Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 1, odstavec 1.1).

(17) Stanovisko EHSV Podpora obnovitelných zdrojů energie a evropská politika sousedství: případ evropsko-středomořského regionu (Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 1, odstavce 1.3, 1.10 a 1.11). Stanovisko EHSV Vnější rozměr energetické politiky EU (Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 28, odstavce 1.1, 1.2.3 a 1.3). Stanovisko EHSV Udržitelné využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři (Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 56).

(18) Stanovisko EHSV Cíle na období po roce 2015 v evropsko-středomořském regionu (Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 44).

(19) PRIMA Impact Assessment – Stakeholder Event, Malta, 17. dubna 2016.

(20) Stanovisko EHSV Na cestě ke strategii pro rozvoj soudržnosti ve Středomoří (Úř. věst. C 170, 5.6.2014, s. 1).

(21) Stanovisko EHSV Společné technologické iniciativy a partnerství veřejného a soukromého sektoru – Horizont 2020 (Úř. věst. C 34, 2.2.2017, s. 24).

(22) COM(2016) 662 final, čl. 12 odst. 2.

(23) Stanovisko EHSV Balíček opatření týkajících se oběhového hospodářství (Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 98).

(24) Stanovisko EHSV Oběhové hospodářství – hnojiva (Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 80).

(25) Stanovisko EHSV Strategie pro ochranu půdy (Úř. věst. C 168, 20.7.2007, s. 29); stanovisko EHSV Oběhové hospodářství – hnojiva (Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 80, odstavce 1.4 a 3.6).

(26) Stanovisko EHSV Občanské společnosti v evropsko-středomořském regionu (Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 32).

(27) Stanovisko EHSV Správa a řízení makroregionálních strategií (Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 64).

(28) Stanovisko EHSV Začlenění vodohospodářské politiky do ostatních evropských politik (Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 43, odstavec 1.13).