PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ Průvodní dokument ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Modrá energie Opatření nezbytná pro naplnění potenciálu energie z oceánů v evropských mořích a oceánech do roku 2020 a v dalším období /* SWD/2014/012 final */





PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ Průvodní dokument ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Modrá energie Opatření nezbytná pro naplnění potenciálu energie z oceánů v evropských mořích a oceánech do roku 2020 a v dalším období 1. Úvod Energetický potenciál našich moří a oceánů značně převyšuje naše stávající energetické potřeby. V současné době probíhá vývoj řady různých technologií pro využití této energie ve všech jejích formách včetně energie z vln, přílivu a odlivu, rozdílných stupňů slanosti a teploty. Možnosti zavádění jsou v dnešní době omezené, ale odvětví má potenciál k dalšímu rozvoji a schopnost stát se hnací silou hospodářského růstu a vytváření pracovních míst nejen podél pobřeží, ale také ve vnitrozemí podél jeho dodavatelských řetězců. Protože EU stupňuje své úsilí o splnění cílů strategie Evropa 2020[1] a zamýšlí se nad svojí politikou v oblasti energie a klimatu po roce 2020, je třeba přezkoumat všechna možná řešení, jak stimulovat inovace, podporovat hospodářský růst a tvorbu nových pracovních míst a omezit naši uhlíkovou stopu. Vzhledem k dlouhodobé návratnosti investic je třeba začít jednat nyní, aby odvětví výroby energie z oceánů mohlo hrát významnou úlohu v plnění našich cílů do roku 2020 a v dalším období. Toto posouzení se zabývá i budoucností nových slibných technologií a zvažuje různé možnosti, které se nabízejí na úrovni EU k podpoře jejího rozvoje. 2. Vymezení problému Rozvoji tohoto nadějného odvětví v současnosti brání několik technologických i jiných překážek. Má-li toto odvětví plně rozvinout svůj potenciál, bude nutné tyto překážky odstranit. Snížení nákladů, finanční záležitosti a otázky ziskovosti Náklady na využívání energie z oceánů jsou v současnosti ve srovnání s konvenčními, ale i jinými obnovitelnými zdroji energie, které již dlouho využívají výhod státní podpory, vysoké. Většina stávajících technologií pro výrobu energie z oceánů se stále ještě nachází ve fázi demonstrace a pokroku v úsilí o snížení kapitálových nákladů i nadále brání přetrvávající technické problémy. Investory může odrazovat skutečnost, že se jedná o relativně nové technologie, jakož i vnímání vysoké rizikovosti. Navíc složitost technologického prostředí vede k roztříštěnosti výzkumu a vývoje, což je příčinou pomalejšího pokroku v procesu poznávání. Problémy infrastruktury Nejistota v procesu plánování distribuční soustavy, dlouhé lhůty pro připojení a příliš vysoké náklady na přenos mohou odrazovat od investic do energie z oceánů. Základním předpokladem pro rozvoj energie z oceánů je posílení sítí na moři i na pevnině, ale také v přeshraničním dosahu. Rovněž je třeba řešit možnosti přístupu k vhodným přístavním zařízením a dostupnost specializovaných plavidel. Správní a regulační otázky Za hlavní překážku rozvoje projektů výroby energie z oceánů byly označeny zdlouhavé a příliš komplikované postupy vydávání povolení a udělování souhlasu. Zavádění výroby energie z oceánů brzdí nejistota ohledně řádného uplatňování právních předpisů v oblasti životního prostředí, které mohou dále prodloužit postupy udílení souhlasu a znamenají další správní a finanční zátěž pro společnosti připravující tyto projekty. Problematika životního prostředí V současnosti máme k dispozici omezené množství údajů o vlivu energie z oceánů na životní prostředí. Výzkum je pro společnosti připravující tyto projekty často příliš nákladný, aby ho mohly provádět samostatně. K pochopení a zmírnění nepříznivých environmentální dopadů zařízení na výrobu energie z oceánů bude zapotřebí zintenzivnit výzkum a vývoj a zlepšit také výměnu informací. 3. Analýza subsidiarity a přidané hodnoty EU Pravomoc EU v oblasti obnovitelné energie z oceánu je dána cíli Smlouvy o fungování Evropské unie, které se týkají energetiky, vnitřního trhu a životního prostředí. Ve srovnání se samostatnými iniciativami a rozpočty členských států by koordinace činností v oblasti výzkumu, ale i jiných než technických otázek na evropské úrovni urychlila rozvoj odvětví. 4. Cíle politiky Obecným cílem intervence politiky je umožnit odvětví výroby energie z oceánů, aby ve střednědobém horizontu spolu s tradičnějšími technologiemi výroby energie z obnovitelných zdrojů významně přispívalo k plnění cílů EU v oblasti zaměstnanosti, inovace, klimatu a životního prostředí. Konkrétněji je cílem odstranění výše zmíněných překážek podporou spolupráce mezi podniky, které se zabývají vývojem a realizací technologií, tvůrci politik, investory a dalšími zúčastněnými subjekty k překlenutí propasti mezi výzkumem a trhem. 5. Možnosti politiky Možnost č. 1 (současný rámec politiky) znamená pokračování současných politických iniciativ na úrovni EU, které se přímo či nepřímo týkají energie z oceánů. K posílení koordinace výzkumu mezi členskými státy přispěje síť ERA-NET, zřízená pro potřeby výroby energie z oceánů. Komise a zúčastněné subjekty budou pokračovat v hledání způsobů, jak posílit financování výroby energie z oceánů v rámci nového programu Horizont 2020. Rozvoj sítí pro výrobu energie na moři bude i nadále předmětem jednání ve stávajících iniciativách jako např. iniciativa zemí v oblasti severních moří pro vybudování námořních soustav. Budou pokračovat jednání o návrhu směrnice o územním plánování námořních prostor a o návrhu na změnu směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí, jehož smyslem je zjednodušení postupů, aby se snížila zbytečná správní zátěž. Možnost č. 2 (posílení politické a průmyslové koordinace) zahrnuje vytvoření fóra spojujícího všechny příslušné zúčastněné subjekty. Jeho cílem by bylo navrhnout životaschopné řešení výše uvedených problémů a vypracovat strategický plán, který by stanovil milníky průmyslového rozvoje v jasně daném časovém rámci a orientační plán jejich provádění. Aktivní zapojení jednotlivých členských států a Evropské komise v tomto procesu by vyslalo jasný politický signál o podpoře. Problém infrastruktury by se řešil podporou aktivního dialogu mezi průmyslem a stranami odpovědnými za plánování rozvodné soustavy. Rovněž se předpokládá, že dalších potřeby v oblasti infrastruktury (přístavní služby a dodavatelský řetězec) by bylo možné identifikovat na fóru zúčastněných subjektů. Nejistota ohledně dopadů na životní prostředí se bude řešit podporou dobrovolného sdílení údajů. Klíčový význam pro zajištění takových podmínek, které by méně vyspělým technologiím pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů umožnily zapojit se do hospodářské soutěže za rovných podmínek, má diferencovaná podpora příjmů. Důležitou součástí možnosti č. 2 je proto uznání zvláštních potřeb méně vyspělých technologií v chystaných pokynech Komise pro poskytování podpory příjmům. Možnost č. 3 (cílená strukturální opatření) vychází z možnosti č. 2. Usiluje o upevňování spolupráce mezi zúčastněnými subjekty a poskytuje jí pevný institucionální rámec podpory. Kromě opatření uvedených v možnosti č. 2 by byla založena evropská průmyslová iniciativa na podporu investic a provádění strategického plánu. Byla by zřízena specializovaná platforma pro plánování rozvodné soustavy k prosazování zájmů odvětví výroby energie z obnovitelných zdrojů na volném moři v oblasti plánování rozvodné soustavy. Pokud se jedná o další překážky bránící rozvoji infrastruktury, bude v odvětví určen subjekt, jehož úkolem bude stanovit a posoudit konkrétní potřeby odvětví s ohledem na dodavatelský řetězec a prozkoumat možné synergie s ostatními odvětvími, zejména s odvětvím výroby větrné energie na moři, s cílem snížit náklady a využívat synergie. Tato možnost předpokládá vypracování pokynů na podporu provádění článku 13 směrnice o obnovitelných zdrojích energie, podle níž musí členské státy zajistit, aby vnitrostátní předpisy pro schvalování a vydávání povolení pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů byly „přiměřené a nezbytné“. Vzhledem k možnému rozvoji výroby energie z oceánů se tato varianta zabývá možností vypracování odvětvových pokynů pro územní plánování námořních prostor a pokynů na pomoc při provádění směrnic o ptácích a přírodních stanovištích. 6. Posouzení dopadů Hospodářské dopady V možnosti č. 1 se předpokládá, že energie z oceánů se na budoucí skladbě zdrojů energie v EU bude podílet pouze okrajově. Pokles průměrných výrobních nákladů na elektřinu (LCOE) bude zřejmě relativně pomalý. Hospodářské přínosy z hlediska růstu odvětví samého a stimulace hospodářské činnosti v rámci dodavatelského řetězce by proto měly být úměrně malé. Kromě toho bez dodatečné podpory může EU ztratit svou konkurenční výhodu ve prospěch třetích zemí, což může ohrozit růst a zaměstnanost, kterých již bylo v odvětví dosaženo. Zvýšená spolupráce zúčastněných subjektů, podporovaná v možnosti č. 2, by mohla zvýšit účinky veřejných a soukromých investic v odvětví a přinést snížení nákladů. Uplatnění na trhu by proto mohlo být vyšší než u možnosti č. 1, ale jeho rozsah je nejistý, neboť řada nástrojů je dobrovolné povahy. Uznání využívání energie z oceánů jako strategické energetické technologie a zřízení evropské průmyslové iniciativy, jak se navrhuje v možnosti č. 3, by mohlo usnadnit přístup společností, které se zabývají realizací projektů, k financování a výrazně stimulovat inovace. Další úspory by mohly přinést navrhované pokyny díky ušetřeným nákladům na transakce. Na druhou stranu, možnosti č. 2 a 3 by mohly být spojeny s úměrně vyššími náklady na elektrickou energii, a mohly by znamenat určitou správní zátěž. Dopady na životní prostředí Využívání energie z oceánů může vést ke snížení emisí skleníkových plynů. Jestliže každá instalovaná jednotka nahradí rovnocennou jednotku konvenční výroby, lze předpokládat, že přínos pro zmírnění dopadů změny klimatu bude nižší než v případě možnosti č. 1 a relativně vyšší než u možností č. 2 a 3. Zařízení pro výrobu energie z oceánů mají celou řadu dopadů v oblasti životního prostředí na místní úrovni, a to jak pozitivních, tak negativních. Budeme-li postupovat obezřetně, možnost č. 1, podle níž zařízení pro výrobu energie z oceánů zaberou relativně malou plochou, bude mít podle odhadů malý negativní dopad v místě, kde se tato zařízení nacházejí, a možnosti č. 2 a 3 představují přiměřeně vyšší nepříznivý místní dopad. To by však mohlo být vyváženo skutečností, že s rostoucí instalovanou kapacitou by nabyté zkušeností mohly vést k vytvoření účinných nástrojů a postupů řízení environmentálních dopadů. Sociální dopady Komerční využití energie z oceánů by mělo přinést vysoce kvalitní pracovní místa, zejména v rámci možnosti č. 3, kde je míra zavedení nejvyšší. Většina pracovních míst bude pravděpodobně vznikat v členských státech a regionech, kde se energie z oceánů bude využívat, i když výroba a další hospodářské příležitosti by se mohly rozvíjet i v jiných zemích zapojených do dodavatelského řetězce. S rozvojem odvětví poroste poptávka po vysoce kvalifikovaných pracovních silách. V případě možnosti č. 2, a zejména možnosti č. 3 může tento růst poptávky po kvalifikovaných technických profesích vyostřit hospodářskou soutěž, především pokud jde o větrnou energii na moři a možná i ropu a zemní plyn. S rostoucí zaváděním by mohly nastat i problémy v otázce přijatelnosti pro veřejnost. Rozšiřování výroby energie z oceánů v rámci možností č. 2 a 3 by mohlo úměrně zvýšit hrozbu střetu s ostatními uživateli námořního prostoru. Tento dopad by však mohl být zmírněn, budou-li do procesu včas zapojeny všechny zúčastněné subjekty. 7. Srovnání možností Efektivnost Možnost č. 1 k tomuto cíli nevede, protože by jen málo urychlila komerční využití energie z oceánu. Možnost č. 2 může posílit spolupráci a zamezit zdvojování úsilí, avšak výsledky budou záviset na ochotě zainteresovaných subjektů ke spolupráci, a jsou tudíž nejisté. Zatímco od možnosti č. 3 nelze očekávat, že plně vyřeší zjištěné problémy, nejpravděpodobněji povede k jejich zmírnění a nabídne podnikům reálné stimuly. Účinnost Možnost č. 1 toto kritérium nesplňuje, protože by znamenala vzdát se podstatné části, ne-li všech hospodářských výhod, které by rozvoj odvětví výroby mohl přinést. Zřízení fóra podle možnosti č. 2 vyžaduje určité úsilí, ale pravděpodobně přinese zlepšení. Jeho dopad by však velmi závisel na ochotě zainteresovaných subjektů k účasti na projektu. Vytvoření evropské průmyslové iniciativy pro energii z oceánů (možnost č. 3) by vyžadovalo větší zapojení dotčených zúčastněných stran. V porovnání s náklady je možnost č. 3 považována za nejúčinnější, s výjimkou vytvoření zvláštního orgánu k prosazování zájmů odvětví výroby energie z oceánů v plánování rozvodné soustavy, protože by došlo k překrývání s existujícími iniciativami. Soulad Všechny varianty politiky jsou v souladu s dlouhodobými cíli politiky EU, včetně těch, které se týkají klimatu, energetiky, životního prostředí a hospodářského růstu. Proveditelnost Zatímco některá opatření bude možné provést v krátkodobém horizontu, některá opatření podle možnosti č. 3 jsou reálná pouze z dlouhodobé perspektivy. Aby odvětví mohlo zřídit průmyslovou iniciativu, musí mít zavedený strategický plán výzkumu. Pokyny k doplnění směrnic týkajících se životního prostředí vyžadují dostupnost údajů o dopadech na životní prostředí. Odvětvové pokyny k doplnění směrnice o územním plánování námořních prostor bude možné vypracovat až poté, kdy bude směrnice provedena a budou známy její dopady. Spíše než se rozhodovat mezi možnostmi č. 2 a č. 3 by proto možná bylo vhodnější přijmout opatření podle možnosti č. 2 jako první krok, jenž by se stal základem pro opatření v rámci možnosti č. 3, což pomůže odvětví v dalším rozvoji. Srovnávací analýzu tří posuzovaných možnosti lze shrnout takto: Možnost č. 1 (stávající politický rámec) V současnosti již probíhají některé iniciativy, které souvisejí s rozvojem odvětví; ty se však nezabývají některými specifickými potřebami odvětví. Nebudou-li přijata zvláštní opatření na podporu energie z oceánů, společnosti zabývající se vývojem a realizací technologií se ocitnou pod silným konkurenčním tlakem vyspělejších technologií na výrobu elektrické energie z obnovitelných i tradičních zdrojů, které již v minulosti těžily z výhod příznivé politiky a velkého objemu soukromých a veřejných investic. Možnost č. 2 (posílení koordinace politiky a odvětví) Podpora odvětví vytvářením sítí zúčastněných subjektů, dobrovolné výměny informací a jeho větší integrací do stávajících mechanismů financování by mohlo do určité míry zmírnit překážky, a tudíž přinést zlepšení. Nicméně rozsah pozitivních dopadů je nejistý vzhledem k dobrovolnému charakteru iniciativ. Možnost č. 3 (cílená strukturální opatření) Vedle nástrojů v rámci možnosti č. 2 zahrnuje možnost č. 3 účinné nástroje ke zlepšení profilu průmyslu, posílení spolupráce výzkumu a vývoje a zúčastněných subjektů a zmírnění některých správních překážek, s nimiž se společnosti připravující tyto projekty potýkají. Měly by vyslat silný politický signál, ale některá opatření budou možná proveditelná pouze v dlouhodobém horizontu. Tabulka č. 1: Porovnání možností podle očekávaných výsledků || Možnost č. 1 (zachování nezměněného stavu) || Možnost č. 2 || Možnost č. 3 Hospodářské dopady Průměrné náklady (LCOE) na elektrickou energii || + || ++ || +++ Konsolidace výzkumu a vývoje || 0/+ || ++ || +++ Náklady spotřebitelů || - || -- || --- Konkurenceschopnost || - || + || ++ Vývoj soustavy || + || ++ || ++ Rozvoj dodavatelských řetězců a přístavů || 0 || + || ++ Synergie s ostatními odvětvími || 0 || + || + Správní náklady* || - || ++/- || ++/- Environmentální dopady Zmírňování klimatických změn || + || ++ || +++ Jiné ekologické dopady** || - || -- || --- Zmírnění nejistoty ohledně environmentálního dopadu || 0 || ++ || +++ Ulehčení provádění právních předpisů || 0 || 0 || + Sociální dopady Tvorba pracovních míst || + || ++ || +++ Tvorba pracovních míst v oblastech s vysokou nezaměstnaností || + || ++ || +++ Vzdělávání a odborná příprava || NA || NA || NA Zjišťování dovedností || 0 || ++ || ++ Zdraví a bezpečnost || NA || NA || NA Přijetí veřejností*** || 0 || +/- || +/- Vysvětlivky: + pozitivní dopad, ++ výrazně pozitivní dopad, - negativní dopad, -- výrazně negativní dopad, 0 žádný dopad, NA – nepoužije se / velmi obtížné posoudit. * Zatímco opatření navrhovaná v možnostech č. 2 a 3 by snížila správní náklady, existují také náklady související se správní činností nezbytnou k provedení těchto opatření. ** Povaha a rozsah jiných ekologických dopadů jsou do značné míry vázány na technologie, je však rozumné předpokládat, že s šířením energie z oceánů by se riziko nepříznivých ekologických dopadů zvýšilo. *** Závisí na míře zapojení zúčastněných subjektů. 8. Sledování a hodnocení Navrhuje se, aby Komise sledovala a hodnotila pokrok odvětví výroby energie z oceánů na základě ukazatelů uvedených v tabulce č. 2. Údaje se budou získávat prostřednictvím průzkumů rozesílaných příslušným zúčastněným subjektům včetně podniků a společností, které se zabývají vývojem technologií a projektů a jejich realizací, investorů a vybraných výzkumných institucí. První komplexní hodnocení se uskuteční nejpozději do roku 2020. Tabulka č. 2: Hlavní ukazatele pro posouzení rozvoje výroby energie z oceánů Ukazatel || Relevantnost Instalovaná kapacita || Komerční využití technologie Rozsah investic do odvětví || Vnímaná spolehlivost, účinnost a nákladová efektivnost technologií Počet spolupracujících podniků || Spolupráce odvětví a součinnost Délka lhůt (celková doba potřebná k získání stavebního povolení a souhlasu k připojení k soustavě) || Účinnost plánování a postupy pro vydávání povolení [1] KOM(2010) 2020, 3.3.2010.