Již v roce 2018 navrhlo Švýcarsko podobnou změnu s cílem umožnit regulaci a kontrolu populace vlků, aniž by bylo nutné udělovat výjimky podle článku 9 úmluvy. Hlavním argumentem na podporu návrhu bylo, že počet vlků v Evropě se od vstupu úmluvy v platnost podstatně zvýšil, a přísná úroveň ochrany je proto zbytečná. Na 38. zasedání stálého výboru předseda poukázal na skutečnost, že značný počet stran není připraven zaujmout k této záležitosti postoj, a rozhodl, že návrh nebude předložen k hlasování. Švýcarsko oznámilo, že si přeje vrátit se k návrhu, jakmile budou k dispozici příslušné zprávy jak podle Bernské úmluvy (zpráva podle usnesení č. 8 (2012) o stavu druhů a stanovišť z hlediska ochrany), tak od EU (podávání zpráv podle článku 17 směrnice o stanovištích).

Švýcarsko navrhlo změnu příloh úmluvy. Návrh počítá se snížením úrovně ochrany vlka obecného (Canis lupus) jeho přesunutím z přílohy II (přísně chráněné druhy živočichů) do přílohy III (chráněné druhy živočichů – regulace je možná). Zařazení živočišných druhů do přílohy II nebo III je založeno na vědeckých údajích dostupných v době jednání o úmluvě a na seznamech savců, ptáků, obojživelníků a plazů ohrožených v Evropě, vypracovaných Evropským výborem pro ochranu přírody a přírodních zdrojů při Radě Evropy. V rámci úmluvy nebyla přijata žádná kritéria pro další zařazení nebo vyjmutí druhů uvedených v přílohách.

Stálý výbor je rozhodovacím orgánem úmluvy s pravomocí posuzovat stav druhů z hlediska ochrany a následně přezkoumat jejich zařazení do příloh úmluvy. Jeho funkce jsou uvedeny v článcích 13–15 úmluvy. Schází se alespoň jednou za dva roky a kdykoli o to požádá většina smluvních stran. Obvykle se schází každý rok.

V současném návrhu předkládá Švýcarsko stejné argumenty jako v návrhu z roku 2018. Vychází z pozitivního vývoje tohoto druhu v celé Evropě a údajné potřeby harmonizovat status ochrany podle úmluvy, a to vzhledem ke stávajícím výhradám některých smluvních stran ohledně přísného statusu ochrany vlka obecného. Pokud by byl návrh přijat, vedl by k nejnižšímu statusu ochrany populací vlka obecného v celé Evropě bez ohledu na jejich odlišný stav z hlediska ochrany a trendy na území smluvních stran a v biogeografických oblastech.

Od roku 2018 jsou k dispozici aktualizované informace o stavu druhu z hlediska ochrany.

Nejnovější posouzení podle kritérií Červeného seznamu IUCN pochází z roku 2018. Z devíti převážně přeshraničních vlčích populací v Evropské unii a sousedních zemích jsou pouze tři „méně ohrožené“, zatímco šest jich je „zranitelných“ nebo „téměř ohrožených“. Západoalpská a středolpská populace, která se vyskytuje ve Švýcarsku, a skandinávská populace, která se vyskytuje v Norsku, jsou podle hodnocení Červeného seznamu IUCN „zranitelné“.

Kromě toho posouzení stavu vlka obecného na úrovni EU na základě zpráv předložených členskými státy v roce 2020 ukazuje, že tento druh je stále v nepříznivém-nevyhovujícím stavu z hlediska ochrany v šesti ze sedmi biogeografických oblastí EU. Ačkoli se populace a trendy na území výskytu obecně zlepšují, což ukazuje, že druh rekolonizuje části svého historického území výskytu, ve většině členských států a biogeografických oblastí dosud nebylo dosaženo příznivého stavu z hlediska ochrany. Tento druh je i nadále vystaven značným hrozbám a tlakům, včetně vysoké míry úmrtnosti způsobené člověkem (konkrétně v důsledku pytláctví).

V roce 2021 byly rovněž k dispozici výsledky zpráv podle usnesení č. 8 (2012) Bernské úmluvy. Podávání zpráv o stavu z hlediska ochrany za období 2013–2019 bylo ve fázi testování a ne všechny smluvní strany zprávy předložily. Své zprávy zaslaly Švýcarsko a Norsko, což jsou země, na jejichž území se nacházejí populace vlků, které se pohybují přes hranice i do členských států EU. Ve Švýcarsku je vlk obecný v nepříznivém-nevyhovujícím stavu z hlediska ochrany v kontinentální biogeografické oblasti, což je jedna ze dvou biogeografických oblastí země. Norsko oznámilo neznámý stav druhu z hlediska ochrany v obou svých biogeografických oblastech.

Evropská unie plně uznává problémy v rámci soužití lidí a vlků, které jsou dány nárůstem počtu vlků a rozsahem jejich výskytu. Tyto problémy vyžadují obezřetnost a průběžné sledování situace. Na základě výsledků tohoto sledování může být nutné zvážit další opatření, včetně posouzení stávajícího rámce pro ochranu vlků. Evropská unie situaci posoudí s ohledem na výsledek nadcházejícího zasedání stálého výboru. Vzhledem k nejnovějším údajům uvedeným výše však v této fázi není návrh Švýcarska, aby se snížil status ochrany vlka v celé Evropě, z vědeckého hlediska ani z hlediska ochrany přírody opodstatněný. Návrh rovněž není v souladu se současným statusem právní ochrany druhů podle přílohy IV směrnice o stanovištích. Hlavního cíle Bernské úmluvy i směrnice o stanovištích, kterým je zajistit obnovu a zachování druhů v příznivém stavu z hlediska ochrany, nebylo dosaženo. Status přísné právní ochrany se jeví jako nezbytný pro podporu úsilí o odstranění závažných hrozeb pro daný druh. Stávající právní rámec umožňuje probíhající obnovu tohoto druhu a poskytuje smluvním stranám nezbytné nástroje k řešení konkrétních problémů, včetně možnosti udělit výjimky podle článku 9 úmluvy (a článku 16 směrnice o stanovištích) v souladu s požadovanými podmínkami.

Švýcarský návrh by harmonizoval ochranu vlka obecného podle Bernské úmluvy tím, že by všude uplatňoval status nejnižší ochrany. S ohledem na nejnovější posouzení stavu z hlediska ochrany je vhodné posílit mezinárodní spolupráci mezi smluvními stranami sdílejícími přeshraniční populace vlků, což by mohlo vést ke zrušení stávajících výhrad a k lepší koordinaci úsilí o zachování a regulaci. Je třeba poznamenat, že Švýcarsko a Norsko nevznesly žádnou výhradu, a proto neexistuje nesoulad mezi statusem právní ochrany vlka obecného v těchto zemích a v členských státech, s nimiž populace vlků sdílejí.

Na základě nejnovějších vědeckých údajů, které jsou v současné době k dispozici a které jsou uvedeny výše, a v souladu se stávajícím právním rámcem EU by proto měla Evropská unie vyjádřit nesouhlas s návrhem Švýcarska na přesunutí vlka obecného (Canis lupus) z přílohy II („Přísně chráněné druhy živočichů“) do přílohy III („Chráněné druhy živočichů“) úmluvy. Nicméně vývoj populace vlků a problémy v soužití s lidmi bude i nadále sledovat.

3.2.Změny jednacího řádu stálého výboru

V letech 2020 a 2021 se stálý výbor úmluvy v důsledku pandemie COVID-19 sešel prostřednictvím online platformy. Zkušenosti byly pozitivní, nicméně se ukázalo, že stávající pravidla, nástroje a rozhodovací procesy úmluvy je třeba přizpůsobit novým pracovním metodám a potřebám. Sekretariát ve spolupráci s předsednictvem Bernské úmluvy navrhl několik změn jednacího řádu stálého výboru (dokument TPVS/Inf(2022)29) zřízeného v souladu s čl. 13 odst. 6 úmluvy.

Kromě menších redakčních změn navržených v zájmu větší přesnosti a jednotnosti znění se navrhované změny týkají:

·Bod 1 – Zasedání: zavedení možnosti virtuálních zasedání na dálku a organizace hlasování elektronickými prostředky.

·Bod 2 – Svolání zasedání: zkrácení lhůty pro svolání zasedání stálého výboru na šest týdnů (ze dvou měsíců).

·Bod 6 – Dokumentace: vyjasnění používání informačních technologií při sestavování a zasílání dokumentů pro zasedání smluvním stranám, a to i pro potřeby písemného postupu nebo zjednodušeného písemného postupu.

·Bod 7 – Usnášeníschopnost: vyjasnění toho, co představuje usnášeníschopnost (více než polovina smluvních stran).

·Bod 8 – Hlasování: vyjasnění způsobů hlasování a hlasování písemným postupem.

·Bod 11 – Předseda: vyjasnění postupu hlasování a většiny pro volbu členů předsednictva v případě, že je vyžadováno třetí kolo hlasování.

·Bod 19 – Předsednictvo: zahrnutí požadavku usnášeníschopnosti pro jednání předsednictva a začlenění ustanovení 19 písm. c) objasňujícího specifické funkce předsednictva.

·Dodatek 1 – Pravidla pro hodnocení na místě: zahrnutí požadavku, aby se smluvní strana a stěžovatel dohodli na odborníkovi jmenovaném pro danou misi a na jejím mandátu, jakož i požadavku, aby hostitelská země nesla náklady na místní přepravu, tlumočení a překlad dokumentů.