(5)Obecná úniková doložka je aktivní od března 2020. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 vyjádřila Komise názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo být považováno za celkové posouzení stavu hospodářství, přičemž klíčovým kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo eurozóně ve srovnání s úrovněmi před krizí (konec roku 2019).

(4)S ohledem na rychle se měnící hospodářskou a geopolitickou situaci pokračuje evropský semestr v roce 2022 v široké koordinaci hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti a vyvíjí se v souladu s prováděcími požadavky Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu na rok 2022. Provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost má zásadní význam pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru, neboť tyto plány řeší všechny nebo významnou část příslušných doporučení pro jednotlivé země vydaných v rámci cyklů evropského semestru 2019 a 2020. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(24)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a s přílohou V kritériem 2.2 nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny nebo významnou část hospodářských a sociálních výzev uvedených v doporučeních, která Rakousku adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu. Opatření v plánu přispívají zejména k řešení významné části doporučení pro danou zemi, která byla v rámci evropského semestru vydána v minulých letech. Plánované změny daňového systému pomohou snížit emise skleníkových plynů a přispějí rovněž k přesunu daňové zátěže z práce při současném zohlednění ekologických a sociálních aspektů. Účasti žen na trhu práce může napomoci lepší dostupnost kvalitních zařízení péče o malé děti. Částečně je řešen i dlouho uznávaný problém související s rozdílem ve výši důchodu žen a mužů. Zelenou transformaci podpoří investice do i) energetické účinnosti, ii) obnovitelných zdrojů energie, iii) dekarbonizace průmyslu, iv) biologické rozmanitosti a v) oběhového hospodářství doprovázené souvisejícími reformami, včetně přepracování rámce podpory obnovitelných zdrojů energie a postupného vyřazování naftových topných systémů. Plán pomůže rovněž významně zvýšit digitální kapacity podniků. Administrativní zátěž podniků se sníží prostřednictvím digitálních „jednotných přístupových“ míst.

(23)Rakouský daňový systém má stále ještě prostor pro zlepšení spravedlivosti a prorůstové orientace. Daňový systém se vyznačuje vysokou zátěží práce vyplývající z daní ze mzdy a příspěvků na sociální zabezpečení, přičemž příspěvky na sociální zabezpečení odvádějí zaměstnanci i zaměstnavatelé. To brání tvorbě pracovních míst. Vysoké mezní sazby daně současně působí jako faktor odrazující lidi od práce, zejména ve spodní části spektra rozdělení příjmů a u druhých výdělečně činných osob. Nedávno přijatá reforma ekologických a sociálních daní představuje krok správným směrem a důležitým projektem rakouského plánu pro oživení a odolnost je zavedení ceny CO2 pro odvětví mimo systém ETS. Přetrvávají však strukturální problémy. Existuje prostor pro další snižování nemzdových nákladů práce na podporu tvorby pracovních míst a nabídky pracovních sil, zejména v případě osob s nízkou mzdou. Lepší využívání daní, které více podporují růst, by mohlo pomoci vytvořit nezbytný rozpočtový prostor a zlepšit spravedlnost daňového systému.

(20)V programu stability z roku 2022 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 postupně klesne na 0,7 % HDP a do roku 2025 na 0,3 %. Proto se plánuje, že schodek veřejných financí zůstane od roku 2023 do konce programového období pod úrovní 3 % HDP. Tyto projekce předpokládají v tomto časovém horizontu pokles veřejných výdajů (z 50,4 % HDP v roce 2023 na 49,6 % v roce 2024 a 49,4 % v roce 2025). Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP do roku 2025 klesne, konkrétně v roce 2024 klesne na 74,5 % a v roce 2025 se sníží na 72,1 %. Podle analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako střední.

(19)V roce 2023 se v prognóze Komise z jara 2022 počítá s nastavením fiskální politiky ve výši 0,4 % HDP za předpokladu nezměněné politiky. Předpokládá se, že Rakousko bude granty z Nástroje pro oživení a odolnost v roce 2023 nadále využívat k financování dodatečných investic na podporu oživení. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z jiných fondů EU k hospodářské činnosti by měl zůstat ve srovnání s rokem 2022 stabilní. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 0,4 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (po odečtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 obecně neutrální povahu a bude činit 0,0 procentního bodu. To zahrnuje dopad postupného ukončování opatření zabývajících se zvýšením cen energií (0,2 % HDP) a dodatečných nákladů na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP).

(18)Na základě prognózy Komise z jara 2022 a informací obsažených v programu stability Rakouska z roku 2022 se předpokládá, že v roce 2022 bude orientace fiskální politiky podle doporučení Rady podpůrná ve výši –1,2 % HDP. Rakousko hodlá v souladu s doporučením Rady nadále podporovat oživení tím, že využije Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti by se měl v roce 2022 ve srovnání s rokem 2021 zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k orientaci fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a dosáhne 0,3 procentního bodu. Rakousko proto plánuje zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů, jak doporučila Rada. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a dosáhne 0,5 procentního bodu. To zahrnuje dodatečný dopad opatření k řešení hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií (0,4 % HDP), jakož i nákladů na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,3 % HDP).

(16)V roce 2022 vláda postupně zrušila většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19, takže se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření klesnou z 4,3 % HDP v roce 2021 na 1,1 % v roce 2022. Schodek veřejných financí je ovlivněn opatřeními, která byla přijata s cílem čelit hospodářským a sociálním dopadům růstu cen energií a jejichž objem se podle prognózy Komise z jara 2022 v roce 2022 odhaduje na 0,4 % HDP a v roce 2023 na 0,2 % HDP. K těmto opatřením patří především sociální transfery chudším domácnostem, snížení nepřímých daní ze spotřeby energie a dočasná úleva pro dojíždějící osoby v rámci daní z příjmu fyzických osob. Tato opatření byla oznámena jako dočasná. Pokud by však ceny energií zůstaly vysoké i v roce 2023, mohla by některá z těchto opatření pokračovat. Schodek veřejných financí je ovlivněn rovněž náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, které se podle prognózy Komise z jara 2022 odhadují na 0,3 % HDP v roce 2022 a 0,4 % v roce 2023.

(15)Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce programu stability z roku 2022, je realistický. Vláda předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2022 o 3,9 % a v roce 2023 o 2,0 %. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 předpokládá růst reálného HDP ve výši 3,9 % v roce 2022 a 1,9 % v roce 2023. Ve svém programu stability z roku 2022 vláda očekává, že se celkový schodek státního rozpočtu v roce 2022 sníží na 3,1 % HDP a v roce 2023 na 1,5 %. Pokles v roce 2022 odráží zejména silný růst hospodářské činnosti a ukončení většiny mimořádných opatření. Pokud by neexistovala jiná opatření, například opatření týkající se vyšších cen energií, schodek by se dále snížil. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2022 klesne na 80,0 % a v roce 2023 se sníží na 77,1 %. Na základě politických opatření známých ke dni uzávěrky prognózy předpokládá prognóza Komise z jara 2022 schodek veřejných financí pro rok 2022 ve výši 3,1 % HDP a pro rok 2023 ve výši 1,5 %. To je v souladu se schodkem předpokládaným v programu stability z roku 2022. Prognóza Komise z jara 2022 předpokládá podobný poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 80,0 % v roce 2022 a 77,5 % v roce 2023.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny poskytnuté dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci ve srovnání se zimní prognózou. Vzhledem k těmto skutečnostem musí fiskální reakce rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti a udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby se prostřednictvím cílených a dočasných opatření zmírnil dopad růstu cen energie a pomohly omezit inflační tlaky plynoucí ze sekundárních účinků; fiskální politika musí zůstat aktivní, aby se přizpůsobila rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být diferencována podle jednotlivých zemí v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i pokud jde o vystavení krizi a příliv vysídlených osob z Ukrajiny.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení obsahující obecné pokyny k fiskální politice pro rok 2023, jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise uvedla, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 se přechod od celkové podpůrné orientace fiskální politiky v období 2020–2022 k obecně neutrální souhrnné orientaci fiskální politiky v roce 2023 jeví jako přiměřený, přičemž je současně připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že by fiskální doporučení pro rok 2023 měla i nadále rozlišovat mezi jednotlivými členskými státy a zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise je odhodlána pečlivě sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upravit, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(25)Očekává se, že provádění plánu pro oživení a odolnost Rakouska přispěje k dosažení dalšího pokroku v oblasti zelené a digitální transformace. Na opatření podporující klimatické cíle připadá 58,7 % celkových finančních prostředků, které byly na plán přiděleny, a na opatření podporující digitální cíle pak připadá 52,8 % z těchto celkových prostředků. Plnohodnotné provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s příslušnými milníky a cíli pomůže Rakousku rychle se zotavit z dopadů krize COVID-19 a současně posílí jeho odolnost. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

(26)Dne 2. května 2022 schválila Komise rakouskou dohodu o partnerství. Dne 21. října 2021 předložilo Rakousko své programové dokumenty v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu pro spravedlivou transformaci (FST), které útvary Komise vrátily s připomínkami dne 4. ledna 2022. Rakousko dosud nepředložilo svůj program Evropského sociálního fondu plus. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 Rakousko při programování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 zohlední příslušná doporučení, která mu byla vydána. To je předpokladem pro zlepšení účinnosti a pro maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, kterou má země obdržet z fondů politiky soudržnosti, a zároveň je tak podporována koordinace, doplňkovost a soudržnost mezi těmito fondy a dalšími nástroji a fondy Unie. Úspěšné provádění Nástroje pro oživení a odolnost a programů politiky soudržnosti také závisí na odstranění překážek, které stojí v cestě investicím na podporu zelené a digitální transformace a vyváženého územního rozvoje.

(27)Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost, čelí Rakousko řadě dalších problémů souvisejících s jeho trhem práce. Rakouský systém silné sociální ochrany a rozsáhlá politická opatření omezily sociální dopad pandemie COVID-19. Rakousko dosahuje dobrých výsledků u většiny rozměrů evropského pilíře sociálních práv, některé problémy však přetrvávají. K těmto problémům patří zejména nedostatečně využitý potenciál žen, pracovníků s nízkou kvalifikací, starších pracovníků a osob přistěhovaleckého původu. To je obzvláště problematické vzhledem k nedostatku kvalifikovaných pracovních sil. Uvolnění nedostatečně využitého potenciálu těchto skupin by mohlo snížit tlak na rakouském trhu práce.

(28)Ačkoliv je míra zaměstnanosti žen značně vyšší než průměr EU, Rakousko se řadí na druhé místo v EU, pokud jde o zaměstnávání žen na částečný pracovní úvazek. V roce 2021 pracovalo na částečný úvazek 49,9 % rakouských žen, zatímco průměr EU činil 28,3 %. To ponechává značný potenciál pro posílení účasti žen na trhu práce na plný úvazek. Aktivnější účast na trhu práce ztěžuje matkám omezená nabídka cenově dostupné a kvalitní péče o děti. Pouze 21,1 % dětí mladších tří let je ve formální péči o děti, což je jedna z nejnižších měr v EU, která daleko zaostává za barcelonským cílem, podle něhož má být ve formální péči 33 % dětí mladších tří let. Vysoký podíl práce na částečný úvazek spolu s nadměrným zastoupením žen v odvětvích s nízkými platy představují hlavní faktory, které přispívají k vysokým rozdílům v odměňování žen a mužů a k poměrně vysokému rozdílu ve výši důchodů žen a mužů. Pandemie tyto nerovnosti související s pohlavím ještě umocnila, kdy značný podíl žen kombinuje pracovní povinnosti s povinnostmi v oblasti péče. K zajištění lepšího využívání potenciálu žen na trhu práce má zásadní význam větší nabídka kvalitní péče o děti, a to v důsledku vyšších norem kvality a zajištění delší otevírací doby v zařízeních péče o děti, jakož i odstranění překážek prodloužení pracovní doby (např. prostřednictvím lepších daňových pobídek).

(29)Na trh práce by bylo možné lépe začlenit řadu znevýhodněných skupin, zejména pracovníky s nízkou kvalifikací a starší pracovníky, jakož i pracovníky přistěhovaleckého původu. Téměř polovina dlouhodobě nezaměstnaných v Rakousku dokončila nejvýše nižší střední školu (Pflichtschule). Účast osob přistěhovaleckého původu na trhu práce je nadále nízká s mírou zaměstnanosti, která byla v roce 2020 o 12,7 procentního bodu nižší než u osob narozených v Rakousku. To je obzvláště problematické, neboť výsledky v oblasti vzdělávání, pracovní příležitosti a budoucí výše příjmů dětí v Rakousku se odvíjí zejména od jejich rodičů. Opatření v rakouském plánu pro oživení a odolnost na „podporu změny kvalifikace a prohlubování dovedností“ se budou těmito výzvami zabývat tím, že podpoří odbornou přípravu pracovníků s nízkou kvalifikací a dlouhodobě nezaměstnaných osob. Plánovaná opatření současně neřeší plně základní problém týkající se účasti osob přistěhovaleckého původu a pracovníků s nízkou kvalifikací. Výsledky těchto skupin v oblasti vzdělávání je mimoto třeba zlepšit již v mnohem dřívějších fázích života. I nadále jsou zapotřebí další možnosti rekvalifikace a celoživotního učení pro pracovníky všech věkových kategorií.

(30)Rostoucí nedostatek kvalifikovaných pracovních sil (Fachkräftemangel) se stává stále větším problémem pro podniky, které jsou závislé na vysoce kvalifikovaných pracovnících, jako jsou odborníci na informační technologie (IT). Důvody nedostatku kvalifikovaných pracovních sil jsou rozličné a pandemie je ještě zmnožila. Ke zmírnění tohoto nedostatku by mohlo přispět rozšíření příležitostí pro vysoce kvalifikované talenty ze zahraničí s ohledem na pozice, které nelze obsadit pracovníky z Rakouska či EU. Zavedené postupy v současnosti znamenají značnou administrativní zátěž pro podniky, které chtějí přijmout pracovníky ze zemí mimo EU, což ztěžuje přilákání potřebných zahraničních talentů. To brání růstu produktivity, zejména v odvětví služeb, a především v odvětví IT. Nedávná reforma rakouského „zrychleného“ režimu pro kvalifikované pracovní síly ze třetích zemí (Rot-Weiß-Rot-Karte) se neukázala jako účinná při řešení celkového problému. Mohla by být proto přijata další opatření, aby mohly podniky snáze přijímat kvalifikované pracovní síly ze zahraničí. To zahrnuje urychlení postupů a jejich větší zaměření na individuální potřeby podniků.

(31)Plán REPowerEU, který reaguje na mandát hlav států a předsedů vlád EU ve Versailleském prohlášení, má v co nejkratší době postupně odstranit závislost Evropské unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. Za tímto účelem jsou ve spolupráci s členskými státy identifikovány nejvhodnější projekty, investice a reformy na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. Cílem těchto opatření je snížit celkovou závislost na fosilních palivech a při dovozu fosilních paliv se odklonit od Ruska.

(32)Geopolitický vývoj, k němuž došlo v důsledku ruské invaze na Ukrajinu, ukázal rizika s ohledem na bezpečnost dodávek energie v Rakousku. Rakousko je velmi závislé na dovozu zemního plynu z Ruska, V roce 2020 dovezlo Rakousko z Ruska přibližně 80 % svého celkového dovozu plynu ve srovnání s průměrem EU ve výši 44 %. Na zemní plyn připadá rovněž významný podíl poptávky po energii v Rakousku (22,7 %, což je mírně pod průměrem EU, který činí 24,4 %), a to většinou u průmyslové spotřeby a vytápění. Rakousko je však méně závislé na Rusku, pokud jde o ropu (10 % jeho ropy pochází z Ruska, což je výrazně méně než průměr EU ve výši 26 %). Klíčem ke snížení závislosti na ruském plynu bude diverzifikace dodávek energie a zvýšení flexibility a kapacity zpětného toku pro již tak rozsáhlé propojení s ostatními členskými státy. Doporučuje se však, aby nové investice do infrastruktury a sítí související s plynem pokud možno obstály i v budoucnu, a usnadnily tak jejich dlouhodobou udržitelnost prostřednictvím budoucího nového využití udržitelných paliv. Snížení závislosti na ruském plynu zahrnuje rovněž investice do výroby plynů z obnovitelných zdrojů (jako je obnovitelný vodík a udržitelný biomethan), což umožní nahradit zemní plyn, zejména v odvětvích a regionech, které jsou nejvíce ohroženy narušením dodávek. Nedostatečně využité jsou další obnovitelné zdroje energie, jako je geotermální energie, a bylo by možné je blíže přezkoumat.

(33)V roce 2020 činil podíl obnovitelných zdrojů na konečné spotřebě energie v Rakousku 37 %, což je více než 34% cíl stanovený pro týž rok. Reforma podpory obnovitelných zdrojů z roku 2021 obsažená v plánu pro oživení a odolnost vytvořila potřebný rámec pro zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů na spotřebě elektrické energie. Reforma umožní do roku 2030 roční kapacitu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů ve výši 27 TWh, a přispěje tak k dosažení 100 % cíle do roku 2030 (ze současných 81 % v roce 2020). Investicím do zdrojů obnovitelné energie však brání zdlouhavé postupy v oblasti územního plánování a povolovací řízení, což je problém, který je částečně způsoben rovněž složitou dělbou pravomocí mezi spolkové a regionální úrovně vlády, a problémy s personálním zajištěním ve veřejné správě. Pro přizpůsobení se plánovanému rozšíření výroby energie z obnovitelných zdrojů by Rakousko mohlo uvážit významné navýšení investic do síťové infrastruktury (jako je skladování, distribuce a přenos), a zajistit včasné zavedení této infrastruktury. Závislost na fosilních palivech omezí vyšší úroveň ambicí v oblasti energetické účinnosti v sektoru budov a v průmyslu. Rakouská dlouhodobá strategie v oblasti renovace stanoví jednoznačné milníky do roku 2050 a usiluje o dosažení 80% dekarbonizace fondu budov. Jeho plán pro oživení a odolnost urychlí postupné vyřazování kotlů na fosilní paliva v sektoru budov a jejich nahrazení technologií vytápění z obnovitelných zdrojů nebo dálkovým vytápěním. Cíle Rakouska v oblasti energetické účinnosti stanovené do roku 2030 jsou však málo ambiciózní a země by mohla urychlit investice do rozsáhlých renovací budov, nahrazení fosilních paliv vytápěním z obnovitelných zdrojů a lepšího řízení spotřeby energie prostřednictvím digitalizace veřejných služeb (jako jsou inteligentní měřiče a termostaty). Další úsilí o dekarbonizaci průmyslových procesů, včetně prostřednictvím plynů z obnovitelných zdrojů, by zároveň pomohlo snížit poptávku po plynu a chránit podniky před kolísáním cen. Bude zapotřebí další zvýšení ambicí při snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování podílu obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti, aby byly v souladu s cíli iniciativy „Fit for 55“.

(34)Zatímco urychlení přechodu na klimatickou neutralitu a odklon od fosilních paliv v některých odvětvích povede k významným restrukturalizačním nákladům v několika odvětvích, Rakousko může využít mechanismus pro spravedlivou transformaci v kontextu soudržnosti ke zmírnění socioekonomického dopadu transformace v nejvíce postižených regionech. Rakousko může mimoto využít Evropský sociální fond plus ke zlepšení pracovních příležitostí a posílení sociální soudržnosti.

(35)Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2022 a její stanovisko je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 1.

(36)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny přijaly opatření k provedení doporučení týkajícího se hospodářské politiky eurozóny, a to i prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost. V případě Rakouska je toto reflektováno zejména v níže uvedených doporučeních č. 1, č. 2 a č. 3,

DOPORUČUJE Rakousku v letech 2022 a 2023:

1.V roce 2023 zajistit, aby růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrální orientací politiky, a to s přihlédnutím k pokračující dočasné a cílené podpoře domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy zvýšením cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, mimo jiné využitím Nástroje pro oživení a odolnost, plánu REPowerEU a dalších fondů EU. V období po roce 2023 provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic. Zajistit přiměřenost a fiskální udržitelnost systému dlouhodobé péče. Zjednodušit a racionalizovat fiskální vztahy a povinnosti napříč úrovněmi správy a sladit povinnosti při získávání a vydávání finančních prostředků. Zlepšit daňovou skladbu na podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění.

2.Pokračovat v provádění jeho plánu pro oživení a odolnost v souladu s milníky a cíli uvedenými v prováděcím rozhodnutí Rady ze dne 13. července 2021. Rychle dokončit jednání s Komisí o programových dokumentech v rámci politiky soudržnosti na období 2021–2027, aby mohlo započít jejich provádění.

3.Posílit účast žen na trhu práce, včetně zvýšení kvality služeb péče o děti, a zlepšit situaci znevýhodněných skupin na trhu práce.

4.Snížit celkovou závislost na fosilních palivech a diverzifikovat dovoz fosilních paliv, a to rychlejším zaváděním energie z obnovitelných zdrojů a potřebné infrastruktury, zejména zjednodušením plánování a dalším zefektivněním povolovacích řízení a zvýšením energetické účinnosti, především v průmyslu a v sektoru budov, a diverzifikací dodávek energie, jakož i větší flexibilitou a kapacitou zpětného toku u propojovacích vedení.

V Bruselu dne