4.1 Nabídka: povolenky uvedené do oběhu

10. ZÁVĚRY A VÝHLED DO BUDOUCNA

Aby se zvýšilo tempo snižování emisí, celkový počet emisních povolenek se od roku 2021 bude snižovat ročně o 2,2 % oproti 1,74 % v současnosti. Toto opatření přinese trvalé snižování množství povolenek ročně zhruba o 48 milionů ve srovnání s 38 miliony v současnosti a je v souladu se snížením emisí skleníkových plynů z odvětví zahrnutých do systému ETS o 43 % do roku 2030 oproti úrovním roku 2005.

Cílem revidované směrnice o systému EU ETS pro čtvrtou fázi je usnadnit dosažení trojího cíle: snížení emisí skleníkových plynů v odvětvích, na něž se systém EU ETS vztahuje, o 43 % do roku 2030, zachování konkurenceschopnosti průmyslu a podpora nízkouhlíkové modernizace a inovací prostřednictvím řady vzájemně propojených opatření.

Tato zpráva se vztahuje k roku 2017, zmiňuje však i iniciativy navržené nebo schválené v první polovině roku 2018. Ve srovnání se zprávou za předchozí rok obsahuje novou kapitolu o rámci systému EU ETS ve čtvrté fázi a nový dodatek o pokroku dosaženém při provádění a informace o ukazateli přebytku rezervy tržní stability (MSR) v roce 2018 a o příspěvcích členských států do rezervy tržní stability na rok 2019. V souladu se zvýšenými požadavky revidované směrnice o systému EU ETS v oblasti transparentnosti a vykazování letošní zpráva poprvé podává přehled o skutečné výši státní podpory poskytnuté členskými státy v roce 2017 na kompenzaci nepřímých uhlíkových nákladů.

Systém EU pro obchodování s emisemi (dále jen „systém EU ETS“) je od roku 2005 základním kamenem strategie EU pro snižování emisí skleníkových plynů produkovaných průmyslem a odvětvím energetiky. Výrazně přispívá k dosažení cíle EU v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2020 o 20 % ve srovnání s úrovněmi roku 1990. Ačkoli je EU na nejlepší cestě svůj cíl překonat, je k dosažení cíle snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů nejméně o 40 % – v rámci politiky EU v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 – potřeba zajistit trvalý pokrok. Správně fungující systém EU ETS představuje základní mechanismus pro splnění cíle EU do roku 2030, jelikož usnadní snížení emisí skleníkových plynů v odvětvích zahrnutých do systému EU ETS o 43 % oproti roku 2005.

S cílem zachovat dosavadní dynamiku mezinárodního procesu zavádění celosvětového systému snižování emisí v oblasti letecké dopravy a usnadnit jeho budoucí provádění v EU bylo omezení oblasti působnosti systému EU ETS v letecké dopravě pouze na lety uvnitř Evropského hospodářského prostoru prodlouženo do roku 2023. Od roku 2021 bude lineární redukční koeficient poprvé uplatněn i na odvětví letecké dopravy, což sníží emisní strop v oblasti letecké dopravy ročně o 2,2 %.

Přebytek povolenek na evropském trhu s uhlíkem v posledních třech letech trvale klesal: jeho celková výše se snížila o téměř půl miliardy povolenek, zejména v důsledku dočasného zastavení dražeb povolenek (viz obrázek 3 v oddíle 4.3). Reformovaný systém ETS bude přebytek dále řešit posílením rezervy tržní stability – mechanismu EU zavedeného v roce 2015 ke snížení nadměrné nabídky povolenek a zvýšení odolnosti systému EU ETS vůči budoucím otřesům. Od roku 2019 (kdy rezerva začne fungovat) do roku 2023 se procentní podíl přebytku povolenek, jež budou umísťovány do rezervy tržní stability, zdvojnásobí z původně dohodnutých 12 % na 24 %. Navíc od roku 2023 povolenky držené v rezervě, jež přesáhnou dražební objem z předchozího roku, přestanou platit. Spolu s druhým zveřejněním ukazatele přebytku rezervy tržní stability v květnu 2018 tyto reformy povedou k tomu, že v období od ledna do srpna 2019 bude téměř 265 milionů povolenek (16 % přebytku) umístěno do rezervy tržní stability namísto jejich vydražení. To sníží dražební objem v prvních osmi měsících roku 2019 zhruba o 40 % ve srovnání s objemem v odpovídajícím období roku 2018.

Dne 14. března 2018 byla zveřejněna revidovaná směrnice o systému EU ETS, která reformuje systém na příštích deset let. Cílem reformy je usnadnit snížení emisí skleníkových plynů v odvětvích, na něž se systém EU ETS vztahuje, do roku 2030 o 43 % (v souladu s cíli EU v oblasti klimatu do roku 2030 a s jejími závazky podle Pařížské dohody), zachovat konkurenceschopnost průmyslu a podpořit nízkouhlíkovou modernizaci a inovace.

V roce 2017 se emise ze zařízení zahrnutých do systému EU pro obchodování s emisemi (dále jen „EU ETS“) mírně zvýšily, a to o 0,18 % oproti roku 2016. Ačkoli se tím přerušuje trend snižování od zahájení třetí fáze obchodovacího období (2013–2020) v rámci systému, lze to vysvětlit růstem reálného HDP o 2,4 %, který je vyšší než v kterémkoli roce od počátku tohoto období. Nárůst emisí byl hlavně způsoben průmyslem, zatímco emise z odvětví energetiky již čtvrtý po sobě následující rok o něco klesly (viz tabulka 7 v oddíle 4.2). Ověřené emise z letecké dopravy nadále rostly, v porovnání s rokem 2016 zaznamenaly nárůst o 4,5 % (viz tabulka 8 v oddíle 5).

Navíc bude podstatně posílena rezerva tržní stability (MSR) jakožto mechanismu pro snižování nerovnováhy na trhu s uhlíkem. V období od roku 2019 do roku 2023 bude tempo umísťování povolenek do rezervy tržní ekonomiky zdvojnásobeno na 24 % s cílem rychleji obnovit rovnováhu emisních povolenek na trhu s uhlíkem.

Aby se fungování systému EU ETS po roce 2023 dále zlepšovalo, bude počet emisních povolenek držených v rezervě tržní stability omezen na výši odpovídající dražebnímu objemu za předchozí rok. Povolenky držené v rezervě nad tento objem přestanou platit, nebude-li při prvním přezkumu rezervy tržní stability v roce 2021 rozhodnuto jinak.

Členské státy mohou povolenky z celkového dražebního objemu, jež mají k dispozici, dobrovolně zrušit v případě uzavření kapacity na výrobu elektřiny vyplývajícího z dalších vnitrostátních opatření. V případě, kdy budou elektrárny uzavřeny, aniž by se dotčený členský stát rozhodl povolenky zrušit, pravidla týkající se rezervy tržní stability tento účinek zachytí a zvýší buď vkládání povolenek do rezervy, anebo provede pozdější uvolňování povolenek z této rezervy.

Další informace o provádění revidovaných ustanovení týkajících se rezervy tržní stability jsou k dispozici v oddíle 4.3 (Zajišťování rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou).

2.2 Lépe cílená pravidla týkající se úniku uhlíku

Stávající rámec pro přidělování bezplatných povolenek bude ve čtvrté fázi do velké míry zachován s cílem zajistit předvídatelnost a transparentnost pro evropský průmysl a reagovat na obavy průmyslu, že ztratí v globalizovaném světě konkurenceschopnost. Přidělování bezplatných povolenek bude nadále předvídatelné a transparentní, založené na referenčních hodnotách stanovených s ohledem na výkonnost 10 % nejúčinnějších zařízení v EU. Byla však zavedena některá praktická zlepšení na základě zkušeností s prováděním ve stávajícím obchodovacím období.

Ve čtvrté fázi se přidělování bezplatných povolenek zaměří na odvětví s nejvyšším rizikem přemístění výroby mimo EU. Úroveň vystavení jednotlivých odvětví riziku úniku uhlíku bude posuzována na základě ukazatele odrážejícího intenzitu obchodu a emisí. Vysoce exponovaná odvětví budou zařazena na seznam odvětví ohrožených rizikem úniku uhlíku a obdrží bezplatné povolenky odpovídající 100 % příslušné referenční hodnoty. U méně exponovaných odvětví bude podíl bezplatných povolenek až do roku 2026 činit 30 % a poté, do roku 2030, bude jejich přidělování postupně ukončeno. Komise nyní připravuje seznam odvětví ohrožených rizikem úniku uhlíku na příští obchodovací období (viz dodatek 6 přílohy), který bude v platnosti po celou čtvrtou fázi.

S cílem snížit neočekávané zisky a zohlednit pokrok v oblasti technologie a inovací v období od roku 2008 bude ve čtvrté fázi na základě reálných údajů dvakrát aktualizováno 54 referenčních hodnot, jež určují úroveň přidělování bezplatných povolenek každému zařízení. Pro každou referenční hodnotu bude stanovena roční míra snížení. Bude se pohybovat mezi minimální roční mírou 0,2 % pro odvětví s nižším využíváním inovací a maximální roční mírou 1,6 % pro odvětví s vyšším využíváním inovací. Zatímco minimální míra zajistí přispění odvětví, jež mají pomalejší cesty ke snížení emisí, maximální míra poskytne podnět k tomu, aby inovativní odvětví snižovala emise rychleji. Příprava aktu v přenesené pravomoci týkajícího se revize pravidel přidělování bezplatných povolenek v období 2021–2030 již probíhá a očekává se, že činnost zaměřená na aktualizaci referenčních hodnot pro přidělování bezplatných povolenek v období 2021–2025 bude zahájena koncem roku 2019 (viz dodatek 6 k příloze).

Každoročně bude kromě toho možné upravovat přidělování povolenek jednotlivým zařízením v reakci na výrazný nárůst nebo pokles výroby. Minimální hodnota pro úpravy je stanovena ve výši 15 % a bude posuzována na základě klouzavého průměru za dva roky. Aby se předešlo manipulacím a zneužívání systému úpravy přidělování povolenek, může Komise přijmout prováděcí akty za účelem stanovení dalších opatření týkajících se těchto úprav. Očekává se, že příprava takového prováděcího aktu bude zahájena koncem roku 2018 (viz dodatek 6 k příloze).

Aby nemusel být v příštím obchodovacím období uplatněn meziodvětvový opravný koeficient (CSCF), bylo zavedeno důležité nové ochranné opatření v podobě „rezervy pro přidělování bezplatných povolenek“. V případech, kdy by bylo nutné použit opravný koeficient, bude použita tato rezerva, a to snížením podílu povolenek, jež mají být draženy ve čtvrté fázi, až o 3 % celkového množství povolenek, což zvýší množství, které je k dispozici pro přidělení bezplatných povolenek. V případě, že povolenky ponechané stranou jako rezerva pro přidělování bezplatných povolenek nebudou využity, budou dány k dispozici pro navýšení nově zřízeného inovačního fondu a modernizačního fondu (viz oddíl 2.3).

Možnost členských států poskytovat státní podporu odvětvím ohroženým rizikem úniku uhlíku v důsledku významných nepřímých uhlíkových nákladů (tj. nákladů vyplývajících ze zvýšených cen elektřiny) bude ve čtvrté fázi zachována (viz oddíl 4.1.2.1.2). Budou ji dále doprovázet ustanovení o zvýšení transparentnosti a zlepšení vykazování. Členské státy by měly usilovat o to, aby na tento účel nepoužívaly více než 25 % výnosů z dražeb, a pokud tuto částku překročí, důvody, proč tak učinily, budou muset v zájmu transparentnosti uvést ve zprávě. Budou také muset pravidelně zveřejňovat částku vyplacenou příjemcům kompenzací, podle odvětví i celkově. Vzhledem k těmto novým ustanovením Komise zahájila revizi pokynů týkajících se státní podpory v rámci systému EU ETS pro příští obchodovací období (viz dodatek 6 k příloze).

2.3 Financování nízkouhlíkových inovací a modernizace odvětví energetiky

Vyrovnat se ve čtvrté fázi s náročnými inovačními a investičními úkoly spojenými s přechodem na nízkouhlíkové hospodářství pomůže průmyslovým odvětvím a odvětví energetiky několik mechanismů pro financování nízkouhlíkových technologií. Součástí těchto mechanismů jsou dva nové fondy:

·Inovační fond bude na základě hospodářské soutěže podporovat demonstraci inovativních technologií a průlomových inovací v odvětvích, na něž se systém EU ES vztahuje, včetně inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie, zachycování a využívání CO2 a skladování energie. Zdroje, které na to budou k dispozici, budou odpovídat tržní hodnotě nejméně 450 milionů povolenek v době jejich vydražení. Budou doplněny nevyužitým rozpočtem z programu NER300 a až 50 miliony povolenek, jež mohou být dány fondu k dispozici, pokud nebudou potřeba pro účely rezervy pro přidělování bezplatných povolenek, jak bylo vysvětleno výše. Podporu z inovačního fondu budou moci obdržet projekty ve všech členských státech, a to i projekty malého rozsahu. Přípravy na zřízení inovačního fondu byly zahájeny veřejnou konzultací na počátku roku 2018 (viz dodatek 6 k příloze).

·Modernizační fond bude podporovat investice do modernizace odvětví energetiky a širších energetických systémů, do zvyšování energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů a investice zaměřené na usnadnění spravedlivé transformace v regionech závislých na uhlíku v deseti členských státech s nejnižšími příjmy. Pro podporu nebudou způsobilá zařízení na výrobu elektřiny využívající tuhá fosilní paliva. Fond bude financován z povolenek odpovídajících 2 % jejich celkového množství ve čtvrté fázi, které by měly být draženy v souladu s pravidly a podmínkami pro dražby konající se na společné dražební platformě. V závislosti na míře, o niž bude podíl povolenek, které mají být draženy, snížen pro účely rezervy pro přidělování bezplatných povolenek, může být množství povolenek dostupných v rámci fondu zvýšeno až o 0,5 % celkového množství povolenek. Práce související se zřízením modernizačního fondu byly zahájeny přípravnými workshopy v přijímajících členských státech počínaje od září 2018 (viz dodatek 6 k příloze).

Kromě těchto dvou nových fondů bude i nadále k dispozici dobrovolné přechodné přidělování bezplatných povolenek podle článku 10c směrnice o systému EU ETS k modernizaci odvětví energetiky v týchž členských státech s nižšími příjmy, které jsou způsobilé čerpat prostředky z modernizačního fondu. Podstatně byla posílena transparentnost postupů přidělování prostředků. Projekty s hodnotou vyšší než 12,5 milionu EUR budou vybírány prostřednictvím veřejné soutěže, zatímco investice nižší než tato hodnota se budou muset vybírat na základě jasných a transparentních kritérií, přičemž výsledky výběrového řízení budou podléhat veřejné konzultaci (pokud takové projekty nebudou rovněž vybrány prostřednictvím veřejné soutěže). Revidovaná směrnice o systému EU ETS stanoví, že nepřidělené povolenky podle článku 10c ze třetího obchodovacího období (2013–2020) mohou být v období 2021–2030 přiděleny na investice vybrané prostřednictvím takové veřejné soutěže, pokud se dotčený členský stát nerozhodne, že tak v celém rozsahu nebo zčásti neučiní, a informuje o tom Komisi nejpozději do 30. září 2019. Podle nových ustanovení navíc způsobilé členské státy mohou použít všechny povolenky přidělené jim podle článku 10c nebo jejich část na podporu investic v rámci modernizačního fondu za předpokladu, že oznámí příslušná množství Komisi nejpozději do 30. září 2019.

3. INFRASTRUKTURA SYSTÉMU EU ETS

3.1 Zahrnuté činnosti, zařízení a provozovatelé letadel