ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 o indexu nákladů práce (INP) /* COM/2013/069 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 o indexu nákladů práce (INP) 1. Úvod Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 ze dne 27. února 2003 o indexu nákladů práce[1] (dále jen „nařízení o INP“) stanoví společný rámec pro sestavování a předávání srovnatelných indexů nákladů práce v Evropské unii. Komise (Eurostat) vydává čtvrtletní tiskové zprávy o indexu hodinových nákladů práce[2]. Úplný soubor hodnot, rozčleněný podle ekonomických činností a složek nákladů práce, je k dispozici na internetu. Kromě hodnot indexu jsou zveřejňována také mezičtvrtletní a meziroční tempa růstu. V červenci 2003 přijala Komise nařízení (ES) č. 1216/2003[3], které podrobněji stanoví postupy předávání indexu, postupy očištění od zvláštních (sezónních) vlivů a obsah vnitrostátních zpráv o kvalitě. V březnu 2007 pak Komise přijala nařízení (ES) č. 224/2007[4]. Tímto nařízením se mění nařízení (ES) č. 1216/2003 a rozšiřuje se rozsah indexu nákladů práce o ekonomické činnosti vymezené v sekcích L, M, N a O klasifikace NACE Rev. 1. Toto rozšíření znamená, že byly zahrnuty i netržní služby, které tvoří hlavní podíl těchto sekcí a které mohou mít jinou dynamiku než tržní služby. V srpnu 2007 přijala Komise nařízení (ES) č. 973/2007[5]. Tímto nařízením se mění několik nařízení o specifických statistických oblastech, včetně indexu nákladů práce, za účelem provedení statistické klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2. Článek 13 nařízení (ES) č. 450/2003 stanoví, že Komise musí každé dva roky předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Ta má zejména posoudit kvalitu údajů indexu nákladů práce. Stávající zpráva se týká údajů indexu nákladů práce předávaných od referenčního třetího čtvrtletí 2010 do druhého čtvrtletí 2012. V příloze I nařízení (ES) č. 1216/2003 je kvalita indexu nákladů práce definována těmito parametry: relevance, přesnost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a jasnost, srovnatelnost, soudržnost a úplnost. Úroveň přesnosti, dostupnosti a jasnosti je postačující, stejně jako v minulém vykazovaném období. Tato zpráva se proto zaměří na zlepšení týkající se relevance a pokrytí a na problematiku soudržnosti údajů s údaji z národních účtů a srovnatelnosti s ohledem na údaje očištěné od vlivu počtu pracovních dní. Zvláštní pozornost je věnována problematice dochvilnosti při předávání údajů a důsledkům, které má opožděné předávání údajů na kvalitu zveřejněných evropských souhrnných ukazatelů. 2. Obecný pokrok od minulé zprávy Hlavní změny zavedené v roce 2009, které se týkaly zavedení nové klasifikace NACE Rev. 2 a zahrnutí netržních služeb, byly popsány ve zprávě z roku 2010[6]. V období od zveřejnění minulé zprávy bylo dosaženo pokroku v mnoha konkrétních oblastech. Obecně platí, že dostupnost a kvalita indexu nákladů práce (dále jen „INP“) se nadále zlepšovala. Bylo dosaženo pokroku v dostupnosti údajů očištěných od sezónních vlivů, a to do té míry, že v blízké budoucnosti se INP očištěný od sezónních vlivů může stát hlavním referenčním ukazatelem v tiskových zprávách Eurostatu, jak tomu je již u všech ostatních makroekonomických statistik týkajících se doby kratší než jeden rok. Vnitrostátní zprávy o kvalitě byly stále častěji poskytovány včas a téměř všechny členské státy nyní zasílají metadata čtvrtletně, poskytují vysvětlení změn v údajích a užitečné související informace. Kolísání indexu se snížilo, zejména díky zlepšení řad údajů o odpracovaných hodinách, které se i nadále důkladně sledují. Jednou z oblastí, kterým byla v průběhu posledních dvou let věnována zvýšená pozornost, je soudržnost indexu nákladů práce s ostatními statistikami nákladů práce se zvláštním zaměřením na údaje z čtvrtletních národních účtů. Soudržnost byla analyzována jak z teoretického, tak z praktického hlediska a výsledky byly projednány s členskými státy. Komise (Eurostat) rovněž zlepšila dostupnost aktuálních údajů týkajících se výše hodinových nákladů práce za použití odhadů, které se významným způsobem opírají o index nákladů práce. Reakce uživatelů na tuto změnu byly velmi pozitivní. Členské státy se na těchto činnostech podílely a sdílely své zkušenosti. Přes všechen pozitivní vývoj je zde stále řada problémů, které vyžadují, aby některé členské státy za účelem dokončení procesu harmonizace vyvinuly další úsilí. Tyto problémy jsou pojednány níže. Členské státy zavedly a spravují infrastrukturu potřebnou pro vytváření INP, Komise (Eurostat) udržuje a spravuje svůj produkční systém, který nyní umožňuje včasné přijímání, ověřování, zpracovávání, uchovávání a šíření hodnot indexu nákladů práce. Tyto postupy, které se staly plně funkčními v roce 2005, jsou průběžně přezkoumávány a aktualizovány. 3. Hodnocení kvality a dopadu na evropské souhrnné ukazatele 3.1 Relevance Změny v nákladech práce za odpracovanou hodinu jsou důležitým ukazatelem pro analýzu střednědobého a dlouhodobého ekonomického vývoje. Komise a Evropská centrální banka se opírají o index nákladů práce za odpracovanou hodinu, který zachycuje krátkodobý vývoj nákladů práce, při posuzování možného inflačního tlaku v souvislosti s vývojem na trhu práce. Tento index je třeba neodkladně vypočítat za každý členský stát, za celou EU a za eurozónu. Index nákladů práce je rovněž důležitý pro sociální partnery při vyjednávání o mzdách a pro samotnou Komisi při sledování krátkodobého vývoje nákladů práce. Index nákladů práce je jedním z hlavních evropských hospodářských ukazatelů[7]. Kromě poptávky po informacích o čtvrtletních procentních změnách nákladů práce měřené indexem nákladů práce je stále větší zájem o informace o nákladech práce v absolutním vyjádření (EUR za hodinu). Předběžné odhady (pro rok 2011) hodinových nákladů práce v eurech a v národních měnách zveřejnil Eurostat poprvé v dubnu 2012. Tyto odhady se opírají o referenční údaje z šetření nákladů práce z roku 2008, které byly extrapolovány pro rok 2011 s použitím hodnot INP neočištěných od sezónních vlivů. Tyto odhady vycházejí vstříc silné poptávce uživatelů po včasných a úplných informacích o výši hodinových nákladů práce. V souvislosti s tímto použitím hodnot INP obdržela Komise kladné reakce uživatelů, z nichž někteří projevili zájem o rozčlenění podle sekcí NACE a podle složek nákladů práce. Aby mohl vyhovět těmto požadavkům, zavádí nyní Eurostat standardní produkční postupy s cílem plně využít veškeré informace zahrnuté v INP. Členské státy se účastní a budou se účastnit každého rozhodnutí o podrobnostech zveřejňování těchto ukazatelů. 3.2 Včasnost předávání a revize údajů Dochvilnost předávání údajů členskými státy se od minulé zprávy zveřejněné v roce 2011 nezlepšila. Některé členské státy z různých důvodů nedodaly INP za některá čtvrtletí včas (do 70 dnů po referenčním čtvrtletí). Dochvilnost je velmi důležitá, neboť v případě nedodržení termínu předkládání údajů se pro souhrnné ukazatele Evropské unie a eurozóny musí použít odhady. To může později vést ke zbytečně rozsáhlým revizím. Obrázek 1 ukazuje dostupnost údajů (jako podíl dostupných údajů na celkové výši nákladů práce v EU v eurech) pro každé čtvrtletí v době vydání tiskové zprávy. Obr. 1: Hodnoty INP dostupné v době zveřejnění zprávy vyjádřené jako procentuální podíl z celkové výše nákladů práce v EU v eurech Některé členské státy (Lucembursko, Malta, Německo, Polsko a Spojené království) zaslaly opožděně své údaje mezi referenčními čtvrtletími 2010 (3. čtvrtletí) a 2012 (4. čtvrtletí) jednou. V době zpracovávání této zprávy neměl žádný z uvedených států strukturální problémy s včasným sestavováním a předáváním hodnot INP. Belgie a Irsko nepředaly včas své údaje během příslušného období dvakrát, Řecko čtyřikrát. Zatímco problémy, které bránily tomu, aby Irsko a Belgie předaly své údaje včas, byly vyřešeny, nezdá se, že by Řecko mělo nějaké strukturální problémy, které by neumožňovaly hodnoty INP sestavit a předat včas. Pokud jde o revize, je třeba mít na paměti, že INP sestává z různých proměnných (náklady práce, odpracované hodiny), které mohou být získávány z různých zdrojů. To znamená, že k revizím může dojít kdykoli a mohou ovlivnit údaje za poslední čtvrtletí, několik čtvrtletí nebo i za celý rok. Kdykoliv se revize týká údajů za základní rok, je nutné revidovat celou řadu. Od prvního čtvrtletí 2011 již třikrát přesáhly revize základního ukazatele pro EU-27 (meziročního tempa růstu) 0,3 procentního bodu. Ve všech třech případech byla revize nutná kvůli neúplnosti údajů, které byly k dispozici v době zveřejnění tiskové zprávy. Dalším problémem je možné nadhodnocení dříve předávaných údajů ve srovnání s údaji předávanými později (viz obr. 2). Tento problém Eurostat detailně analyzuje s využitím dlouhodobých řad. Obr. 2: Revize souhrnného ukazatele za sekce B až N NACE Rev. 2 pro EU-27 mezi referenčním čtvrtletím a 2. čtvrtletím 2012 v procentních bodech 3.3 Srovnatelnost – očištění od vlivu počtu pracovních dní Článek 1 nařízení Komise (ES) č. 1216/2003 uvádí, že hodnoty INP musí být poskytovány neočištěné, očištěné od vlivu počtu pracovních dní a očištěné od sezónních vlivů a vlivu počtu pracovních dní. Z tohoto pravidla existují výjimky, vzhledem k tomu, že některé členské státy mají výjimky týkající se poskytování neočištěných údajů a některé členské státy mohou poskytnout za sekce O až S NACE Rev. 2 pouze řady, které jsou příliš krátké na očištění od sezónních vlivů. Nařízení neuvádí výslovně, zda očištění od vlivu počtu pracovních dní / sezónních vlivů má být provedeno přímým nebo nepřímým způsobem. Při použití nepřímého způsobu je očištění provedeno pouze u základních řad, ze kterých se pak sestavují vyšší souhrnné úrovně. Při přímém způsobu je každá jednotlivá řada, včetně vyšších souhrnných úrovní, očištěna samostatně. Oba způsoby mají své výhody a nevýhody a oba jsou ve shodě s příručkou Evropského statistického systému o očišťování od sezónních vlivů. Členské státy používají při očišťování INP prvý nebo druhý způsob. Oba způsoby obvykle vykazují podobné výsledky a v důsledku volby jednoho nebo druhého nevznikají žádné problémy. Pokud je však obtížné zvolit správný model pro očištění vzhledem ke kolísání základních údajů, mohou se vyskytnout problémy, obvykle při použití přímého způsobu. Může se například stát, že očištěný index celkových nákladů je buď vyšší nebo nižší než očištěný index všech jeho dílčích prvků. Proto Eurostat u údajů předaných členskými státy systematicky zkontroloval soudržnost celkového indexu a jeho dílčích složek podle sekcí NACE. V jediném případě byly rozdíly tak velké, že Eurostat údaje očištěné od vlivu počtu pracovních dní pro dané období nepublikoval. Místo toho bylo nutné publikované meziroční tempo růstu vypočítat na základě údajů neočištěných od sezónních vlivů. Nesrovnalosti se v tomto případě objevily proto, že očištění od vlivu počtu pracovních dnů bylo použito na řadu, která ve skutečnosti nebyla jejich počtem nijak významně ovlivněna. Aby se podobným případům v budoucnosti předešlo, upozornil Eurostat dotčené členské státy, že očištění má být provedeno, pouze pokud vliv počtu pracovních dnů je statisticky významný. 3.4 Soudržnost s údaji z národních účtů Ve výroční zprávě o kvalitě mají členské státy porovnat tempo růstu INP s tempem růstu hodinových náhrad zaměstnancům podle národních účtů (definice ESA95). Nelze očekávat, že bude dosaženo naprosté soudržnosti. I když se používají téměř identické definice pracovních nákladů, liší se statistické postupy a zdroje. Kromě toho v obou oblastech je sběr údajů o odpracovaných hodinách obzvláště obtížný. Navzdory uvedeným rozdílům může být míra soudržnosti (nebo jejího nedostatku) mezi oběma soubory údajů použita k identifikaci potenciálních problémů v každém z nich. Čtvrtletní údaje o náhradách zaměstnancům nebo čtvrtletní údaje o odpracovaných hodinách nesestavují v národních účtech všechny členské státy. Přehled soudržnosti proto není možné vytvořit pro Řecko, Maltu, Lucembursko, Portugalsko a Spojené království. Lotyšské údaje k dispozici jsou, ale nemohou být použity pro účely tohoto zkoumání z důvodu přerušení řady týkající se náhrad zaměstnancům v roce 2011. Pro účely této zprávy o kvalitě, porovnal Eurostat souhrnné ukazatele sekce B až N NACE Rev. 2 neočištěné od sezónních vlivů. Údaje z Estonska, Irska, Španělska, Maďarska, Polska, Rumunska a Slovinska vykazují velké nesrovnalosti a odlišná znaménka temp růstu INP a růstu náhrad zaměstnancům za hodinu práce odvozených z národních účtů. Kromě toho vykazují údaje za Bulharsko, Českou republiku a Švédsko relativně značné nesrovnalosti v tempech růstu INP a náhradách zaměstnancům za hodinu práce. Eurostat podrobně analyzoval soudržnost INP s údaji národních účtů a šetření nákladů práce a bude tak činit i nadále. Výsledky analýzy jsou projednávány s členskými státy s cílem identifikovat a řešit příčiny nedostatků, zejména s ohledem na počet odpracovaných hodin, aby se tak zlepšila soudržnost mezi různými statistickými oblastmi. 3.5 Úplnost Švédsko a Finsko již také poskytují údaje očištěné od sezónních vlivů. Nyní, když jsou k dispozici údaje očištěné od sezónních vlivů ze všech členských států, je možné zveřejňovat mezičtvrtletní tempo růstu, a to nejen v on-line databázi Eurostatu, ale i ve čtvrtletních tiskových zprávách. Tomuto kroku bude nicméně předcházet pečlivá analýza kvality údajů a potřeb uživatelů. V září 2012 zveřejnil Eurostat poprvé souhrnné ukazatele za EU a eurozónu včetně ukazatelů za sekce O až S NACE Rev. 2. Tyto sekce NACE zahrnují veřejnou správu a obranu, povinné sociální zabezpečení, vzdělávání, zdravotní a sociální péči, kulturní, zábavní a rekreační činnosti a ostatní činnosti v oblasti služeb. Hodnoty souhrnných ukazatelů za sekce O až S NACE Rev. 2 jsou za EU a za eurozónu k dispozici od roku 2008. Představují zhruba 30 % souhrnných ukazatelů za sekce B až S NACE Rev. 2 za země EU‑27 a doplňují dosud dostupné údaje o důležité informace. Uživatelé mají obzvláště zájem o informace o vývoji pracovních nákladů ve veřejném sektoru, na které se z větší části vztahuje sekce O klasifikace NACE Rev. 2 (veřejná správa a obrana). Čtvrtletní tiskové zprávy byly nyní upraveny tak, že uvádějí souhrnné ukazatele za sekce B až S NACE Rev. 2 jako základní, přičemž i nadále uvádějí úplné informace o dříve používaných souhrnných ukazatelích za sekce B až N NACE Rev. 2. Kromě toho jsou souhrnné ukazatele za sekce O až S NACE Rev. 2 zveřejňovány v tiskové zprávě. 4. Závěry Od předložení předchozí zprávy z roku 2010 se kvalita INP dále zlepšovala, zejména se zlepšila relevance a úplnost. Navíc k úplné použitelnosti INP přispěla plná dostupnost celkových ukazatelů, včetně ukazatelů za sekce O až S NACE Rev. 2. Zveřejňování ročních odhadů výše nákladů práce za základě INP představuje pro uživatele významnou novou přidanou hodnotu. Dochvilnost poskytování údajů členskými státy ještě stále není plně uspokojivá, ačkoli žádná země kromě Řecka se neopožďovala systematicky. Členské státy musí i nadále směrovat zdroje do opatření, která zajistí dochvilnost předávání údajů. V uplynulých letech Komise (Eurostat) pravidelně vyzývala členské státy, aby své úsilí zvýšily. Komise bude na základě poskytovaných údajů a dalších vnitrostátních dokumentů i nadále pravidelně sledovat přetrvávající problémy týkající se nedodržování požadavků a kvality. Pokud k plánovaným potřebným zlepšením nedojde, budou kontaktovány příslušné vnitrostátní orgány a Komise podnikne kroky nezbytné pro to, aby jejich dodržování bylo prosazeno. [1] Úř. věst. L 69, 13.3.2003, s. 1. [2] Čtvrtletní tiskové zprávy jsou vydávány ve dnech stanovených v kalendáři zveřejňování; obojí lze najít na internetových stránkách Eurostatu (http://ec.europa.eu/eurostat). [3] Nařízení Komise (ES) č. 1216/2003 ze dne 7. července 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 o indexu nákladů práce (Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 37). [4] Nařízení Komise (ES) č. 224/2007 ze dne 1. března 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1216/2003, pokud jde o ekonomické činnosti zahrnuté do indexu nákladů práce (Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s. 23). [5] Nařízení Komise (ES) č. 973/2007 ze dne 20. srpna 2007 o změně některých nařízení ES o specifických statistických oblastech, kterými se provádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 (Úř. věst. L 216, 21.8.2007, s. 10). [6] KOM(2011) 102. [7] KOM (2002) 661, sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o statistice eurozóny.