Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2022/C 454/08)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„SLAVONSKA KOBASICA“

EU č.: PGI-HR-02441-17.10.2018

CHOP ( ) CHZO (X)

1. Název (názvy) [CHOP či CHZO]

„Slavonska kobasica“

2. Členský stát nebo třetí země

Chorvatsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Slavonska kobasica“ je fermentovaná konzervovaná klobása z mletého vepřového masa a tuku (podíl masa je nejméně 70 %) s přídavkem kuchyňské soli a koření (sladká a pálivá paprika, mletý pepř a česnek), které se plní do tenkého prasečího střeva. Proces výroby trvá nejméně 45 dní, během nichž se plněné prasečí tenké střevo (surový produkt „Slavonska kobasica“) podrobuje procesům fermentace, uzení, sušení a zrání, a to v uvedeném pořadí. Produkt „Slavonska kobasica“ se vyrábí po celý rok. Má podlouhlý válcovitý tvar. Každá klobása v páru měří nejméně 35 cm na délku a 2–3 cm v průměru; střívko má tmavě hnědou až načervenalou barvu bez jakýchkoli vad, povrchových plísní, záhybů nebo poškození; struktura je pevná a pružná, ale není gumová; dobře se krájí, snadno se žvýká a při krájení se nerozpadá; v příčném řezu je náplň hnědá až tmavě červená, s výjimkou tukové tkáně, která může mít bílou až oranžovou barvu; průřez má mozaikovitý vzhled díky rovnoměrnému rozložení a velikosti kousků masa a tukové tkáně; v příčném řezu vypadá náplň kompaktně, bez dutin a prasklin, a přímo pod střívkem není žádný výrazný tmavý okraj; zvenku voní po kouři z jasanu, habru nebo buku a uvnitř po fermentovaném mase a česneku; chuť produktu je harmonickou kombinací fermentovaného masa, soli, česneku, papriky a mletého pepře, což mu dodává lehce pikantní chuť bez hořkosti a kyselosti.

Fyzikálně-chemické vlastnosti produktu „Slavonska kobasica“ jsou:

Obsah tuku ≤ 40 %

Vodní aktivita (aw) < 0,90

Jeden pár produktu „Slavonska kobasica“ musí vážit nejméně 450 g. Produkt se může prodávat vcelku nebo balený (krájený).

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Klobása „Slavonska kobasica“ se vyrábí z mletého vepřového masa a sádla získaného z vykrmených prasat nebo z prasnic, které nejsou určeny k chovu, jsou staré nejméně 12 měsíců a mají konečnou tělesnou hmotnost nejméně 140 kg. Je povoleno používat maso a sádlo autochtonních plemen černých slavonských prasat a maso čistokrevných plemen prasat a jejich kříženců (s výjimkou hybridních prasat, plemene Piétrain a jeho kříženců). Náplň produktu „Slavonska kobasica“ se skládá nejméně ze 70 % z vepřového masa kategorie II a III (plec bez předních končetin, krkovice, bok nebo prsa). Až 30 % masa kategorie II a III může být nahrazeno masem kategorie I (kýta bez kolene, hřbetní sval). Kromě masa může až 30 % náplně produktu „Slavonska kobasica“ tvořit pevná tuková tkáň. Střívko musí být vyrobeno z očištěného a osušeného tenkého střeva prasete (L. intestinum tenue), které se před zavěšením na dřevěné tyče v polovině jednou přetočí a poté se přeloží zpět, aby vznikly dvě stejné poloviny (proces známý jako párování). Náplň produktu „Slavonska kobasica“, tj. mleté maso, se ochutí kuchyňskou solí, sladkou a pálivou paprikou, mletým pepřem a česnekem a poté se homogenizuje mícháním.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Celý proces výroby produktu „Slavonska kobasica“, který zahrnuje přípravu náplně, fermentace, uzení, sušení a zrání, musí probíhat v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

̅

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

̅

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Produkt „Slavonska kobasica“ musí být vyroben ve správní oblasti následujících žup, měst a obcí v regionu Slavonie:

1. Pouze v následujících městech a obcích Osijecko-baranjské župy: města Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek a Valpovo; obce Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Podravska Moslavina, Petrijevci, Podgorač, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci a Vuka.

2. Celá Vukovarsko-sremská župa.

3. Celá Brodsko-posávská župa.

4. Celá Viroviticko-podrávská župa.

5. Celá Požežsko-slavonská župa.

Oblast Slavonie se nachází v severovýchodním Chorvatsku a je ohraničena třemi řekami: Drávou na severu (hranice s Maďarskem), Sávou na jihu (hranice s Bosnou a Hercegovinou) a Dunajem na východě (hranice se Srbskem).

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Spojení mezi produktem „Slavonska kobasica“ a zeměpisnou oblastí je založeno na dlouholeté dobré pověsti, které se produkt těší.

Slavonie je hlavní zemědělskou oblastí Chorvatska. Kromě úrodné zemědělské půdy se v ní vyskytuje hojné množství lesů (dubové lesy) a pastvin, což dlouhodobě podporuje rozvoj zemědělské a živočišné výroby, zejména chovu prasat. Rozvoj chovu prasat ve Slavonii začal po osvobození regionu od nadvlády Osmanů a zpočátku se zaměřoval na výrobu slaniny a sádla. Později, v době rakousko-uherské monarchie, začalo plánované osídlování oblasti Němci, Maďary a Čechy, kteří svými zkušenostmi přispěli k rozvoji řeznického řemesla ve Slavonii a jejichž know-how a zkušenosti s výrobou uzenin a sušeného masa byly předávány na slavonských hospodářstvích.

Produkt „Slavonska kobasica“ získal svou pověst díky tradiční receptuře, která se používá dodnes a hraje klíčovou roli při vytváření jeho specifických organoleptických vlastností. Tradiční receptura produktu „Slavonska kobasica“, tj. jeho složení, sestává z mletého vepřového masa (min. 70 %), pevné tukové tkáně a přírodního koření, které se obvykle používá ve slavonské gastronomii (kuchyňská sůl, česnek, pepř, pálivá a sladká paprika). K úspěšné fermentaci a sušení produktu „Slavonska kobasica“ přispívá i jeho uzení, které je rovněž součástí tradičního způsobu výroby. Kouř, který vzniká neúplným spalováním (doutnáním) pilin nebo hoblin z tvrdého dřeva jasanu, habru nebo buku a jehož teplota by neměla přesáhnout 25 oC, pomáhá produktu „Slavonska kobasica“ získat charakteristickou vůni kouře, fermentovaného masa a česneku. K chuti produktu „Slavonska kobasica“ přispívá také sladká, ale zejména pálivá paprika, která se přidává v různém množství podle požadavků spotřebitele.

O pověsti produktu „Slavonska kobasica“ svědčí jeho tradiční používání jako cenného daru nebo při klíčových církevních slavnostech, jako je žehnání vinic v den svátku svatého Vincence, kdy se tato klobása zavěšovala na trsy vinné révy na znamení plodnosti. Tento zvyk, který má pro Slavonii velký význam, žije dodnes a informují o něm různá média, včetně následujícího úryvku z internetových stránek Požeški vodič: „Zasněžená zimní noc, praskání ohně a zvuky tambury […] istrijská šunka, ryby, sýr a slavonská klobása, koláčky, koblížky […] a domácí víno, které povzbudí duši – to je dnešní oslava svátku svatého Vincence ve Veliké!“ (Požeški vodič (2019), Vinkovo u Velikoj); nebo následující článek z internetových stránek Viroviticko-podravské župy: „Poté vinici požehnal orahovický farář […], zatímco hospodář […] pokropil vinnou révu a slavonské klobásy vínem […], aby byl rok úrodný a plodný. Po obřadu se rozezněly hlasy slavonských zpěváků, zatímco se hosté shromáždili u ohně pod horou Papuk a popíjeli vynikající víno z Orahovice.“ (Viroviticko-podravská župa (2020), Neka vinogradarska godina bude rodna i plodna [Ať je vinařský rok úrodný a plodný]).

S rozvojem venkovského cestovního ruchu, zejména v posledních desetiletích, se produkt „Slavonska kobasica“ stal nepostradatelnou součástí slavonské kulinářské nabídky, která se objevuje na jídelních lístcích téměř všech restaurací, a roste zájem o jeho komerční výrobu. O pověsti produktu „Slavonska kobasica“ a jeho významu pro Slavonii svědčí skutečnost, že od roku 2014 nabízí Fakulta potravinářské technologie v Osijeku v rámci svého programu celoživotního vzdělávání školení pro výrobce klobásy „Slavonska kobasica“ na rodinných hospodářstvích.

O její dobré pověsti svědčí i to, že její výrobci jsou zváni k účasti na různých veletrzích. Na největší celostátní soutěži výrobců klobás, která se tradičně koná na Istrii v rámci mezinárodního veletrhu „S klobasicom u EU“ (S klobásou do EU), se výrobci produktu „Slavonska kobasica“ utkali s konkurencí více než 70 výrobců různých druhů klobás a získali tituly a stříbrné a zlaté medaile, o čemž informovala různá média, včetně Radia Slavonija a zpravodajských internetových stránek města Županja. V článku nazvaném „Naše rodinná hospodářství na 6. mezinárodním veletrhu ‚S klobásou do EU‘ na Istrii“ Radio Slavonija uvádí, že jeden z výrobců z Brodsko-posavské župy získal zlatou medaili za produkt „Slavonska kobasica“ (Radio Slavonija, 6. 3. 2018). V článku s názvem „Úspěch na veletrhu ‚S klobásou do EU‘ – Klobásy z Posavské župy získaly zlatou medaili“, Županjac – zpravodajské internetové stránky města Županja – se uvádí, že „výrobci z Posavské župy smetli konkurenci“, přičemž dva výrobci získali zlatou a dva stříbrnou medaili za produkt „Slavonska kobasica“(Županjac, 7. 3. 2018). Televizní pořad „Boje Zemlje“ informuje, že „majitel rodinného hospodářství Zvonko Arić získal titul šampiona za slavonskou klobásu“ (9. 4. 2019), zatímco internetové stránky „Agroklub“ přinášejí nadpisy s textem „Slavonci vítězí na veletrhu ‚S klobásou do EU‘“ (8. 3. 2018). K dobré pověsti produktu „Slavonska kobasica“ přispěly také tradiční akce a soutěže výrobců, včetně festivalů klobás „Kobasicijada“ ve městě Donji Miholjac a „Donjogradska kobasijada“ v Osijeku, kde se klobása „Slavonska kobasica“ propaguje, ochutnává a hodnotí. Tyto festivaly navštěvují tisíce návštěvníků a podávají o nich zprávy četné sdělovací prostředky.

Dalším důkazem dobré pověsti produktu „Slavonska kobasica“ je skutečnost, že jeho výrobní postup, kvalita a dodržování hygienických a bezpečnostních předpisů byly předmětem mnoha studií, jejichž výsledky byly zveřejněny v renomovaných vědeckých časopisech.

V univerzitní učebnici Tehnologija kulena i drugih fermentiranih kobasica [Postup výroby salámu kulen a jiných fermentovaných uzenin], která je povinnou četbou na fakultách potravinářské technologie, je celá kapitola věnována postupu výroby produktu „Slavonska kobasica“ (D. Kovačević 2014, Fakulta potravinářské technologie, Osijek).

O pověsti produktu „Slavonska kobasica“ svědčí i průzkum provedený v období od prosince 2016 do dubna 2017, z jehož výsledků vyplývá, že spotřebitelé považují tuto klobásu za jeden ze tří nejdůležitějších kulinářských nebo tradičních masných výrobků oblasti Slavonie a Baranje (> 80 %). Více než 70 % respondentů by také upřednostnilo klobásu „Slavonska kobasica“ před jinými masnými výrobky z jiných oblastí, a to především kvůli její specifické pikantní chuti, která ji odlišuje od ostatních uzenin (53,59 %), dlouhé tradici výroby (57,57 %) a také kvůli tomu, že se vyrábí v oblasti Slavonie a Baranje (71,78 %) (Izvješće o provedbi anketnog ispitivanja tržišta potrebnog za izradu specifikacije proizvoda „SLAVONSKA KOBASICA“ [Zpráva o průzkumu trhu provedeném za účelem vypracování specifikace produktu „Slavonska kobasica“]).

Odkaz na zveřejnění specifikace

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA SLAVONSKA KOBASICA.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.