(5)Plány pro oživení a odolnost by měly sledovat obecné cíle Nástroje pro oživení a odolnost zřízeného nařízením (EU) 2021/241 a nástroje EU na podporu oživení zřízeného nařízením Rady (EU) 2020/2094 s cílem podpořit oživení po krizi COVID-19. Měly by podporovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie, a to přispěním k šesti pilířům uvedeným v článku 3 nařízení (EU) 2021/241.

(21)Plán věnuje zvláštní pozornost opatřením, jejichž dopad na environmentální cíle odůvodňuje důkladnou kontrolu. Zelená složka věnuje zvláštní pozornost udržitelné mobilitě s reformou nazvanou „Pohyb bez znečišťování životního prostředí“. To znamená zejména podporu rozvoje odvětví paliv z obnovitelných zdrojů, jako je biomethan a kapalná biopaliva druhé generace, a zavedení plnících stanic pro tato alternativní paliva. Tyto investice by potenciálně mohly poškodit řadu environmentálních cílů, například zmírňování změny klimatu, předcházení a omezování znečištění ovzduší a biologickou rozmanitost. Tomu by měl zabránit požadavek, aby se biomethan nebo biopaliva vyráběly výhradně ze surovin uvedených v příloze IX směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 a aby konečná produkce byla v souladu s ustanoveními zmíněné směrnice a souvisejícími prováděcími akty a akty v přenesené pravomoci. Výrobci by měli předložit osvědčení dokládající udržitelnost jejich výroby. Litva poskytla rovněž záruky, které byly zopakovány v příslušném cíli, že vozidla podpořená v rámci plánu pro oživení a odolnost by měla používat výhradně biopaliva a paliva z biokapalin a biomasy, která jsou v souladu se směrnicí (EU) 2018/2001, a že by se kombinace biopaliv ve vnitrostátní palivové skladbě měla postupem času zvyšovat. Měl by být vytvořen systém zúčtovacích jednotek pro obnovitelná paliva, který by zaznamenával množství biomethanu a dalších paliv z obnovitelných zdrojů dodávaných do odvětví dopravy a podle kterého by provozovatelé měli získávat certifikáty odpovídající očekávanému využití obnovitelných paliv. A dále zákon o alternativních palivech stanoví nové požadavky na výrobce pohonných hmot.

(20)Plán pro oživení a odolnost zajišťuje, aby žádná reforma a investice významně nepoškozovala některý ze šesti environmentálních cílů ve smyslu článku 17 nařízení (EU) 2020/852, konkrétně se jedná o zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu, udržitelné využívání a ochranu vodních a mořských zdrojů, přechod na oběhové hospodářství, prevenci a omezování znečištění a ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů. Litva poskytla odůvodnění v souladu s technickými pokyny Komise k uplatňování zásady „významně nepoškozovat“ (2021/C 58/01). V případě potřeby jsou požadavky na posouzení z hlediska zásady „významně nepoškozovat“ zakotveny v návrhu opatření a upřesněny v milníku nebo cíli týkajícím se daného opatření. To zajišťuje, aby k vyplácení finančních prostředků pro příslušná opatření mohlo dojít až poté, co je zajištěno dodržení zásady „významně nepoškozovat“.

(15)Pro Litvu zůstává prioritou pokračující konvergence, která vyžaduje snížení regionálních rozdílů, řešení nedostatku kvalifikovaných pracovníků a nízkého objemu investic, mimo jiné v oblasti výzkumu a vývoje. Podnikatelské prostředí v Litvě by se mělo zlepšit díky reformám a investicím zaměřeným na zlepšení výběru daní, zvýšení efektivity daňového systému a digitalizaci veřejného sektoru. Plán usiluje o zlepšení kvality vzdělávání a odborné přípravy na všech úrovních a o zvýšení míry účasti na vzdělávání dospělých pro lepší řízení dovedností. Očekává se, že reformy a investice do systémů vysokoškolského vzdělávání, odborného vzdělávání a odborné přípravy pomohou těmto systémům lépe reagovat na ekologickou a digitální transformaci na trhu práce a sociální politiky. Konsolidace agentur odpovědných za podporu inovací má dle očekávání pomoci zvýšit efektivnost výzkumných a inovačních politik. Regionální rozdíly, vysoká rizika chudoby a sociální vyloučení se řeší reformami ke zlepšení přiměřenosti podpory minimálního příjmu a přerozdělovací schopnosti systému daní a dávek, zlepšení dlouhodobé péče a opatření ke zlepšení kvality a dostupnosti systému zdravotní péče. Politiky na podporu digitální a zelené transformace země, jako je další zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou, podpora výroby a skladování energie z obnovitelných zdrojů a nahrazování znečišťujících vozidel vozidly s nulovými emisemi, do určité míry přispívají k řešení značných regionálních rozdílů. Na tomto základě se očekává, že plán významně podpoří potenciál udržitelného růstu litevského hospodářství.

(14)Lze mít za to, že doporučení týkající se okamžité reakce fiskální politiky na pandemii nespadají do oblasti působnosti litevského plánu, a to bez ohledu na skutečnost, že Litva obecně přiměřeně a dostatečně reagovala na bezprostřední potřebu podpořit hospodářství v letech 2020 a 2021 fiskálními prostředky v souladu s ustanoveními obecné únikové doložky. Lze mít rovněž za to, že doporučení týkající se energetických propojení a podpory likvidity v soukromém sektoru nespadají do oblasti působnosti plánu, neboť za prvé projekty týkající se energetických propojení směřují k dosažení cíle a za druhé litevská vláda v reakci na krizi COVID-19 zavedla odklady daní, přidělila finanční prostředky na přímé platby a zavázala se poskytnout dodatečné úvěrové záruky na podporu likvidity podniků.

(9)Předpokládá se, že plán přispěje ke zlepšení makroekonomické výkonnosti zmírněním hospodářského a sociálního dopadu krize COVID-19, přičemž současně posílí hospodářskou, sociální a územní soudržnost, podpoří tudíž třetí pilíř uvedený v článku 3 nařízení (EU) 2021/241, který se týká inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. To zahrnuje zvýšení investic a podporu dlouhodobých inovací, zlepšení studijních výsledků a rozšíření aktivních politik na trhu práce. Plán se zaměřuje na vzdělávání a inovace, zejména na zlepšení rámce pro vzdělávání a odbornou přípravu, přispěje proto ke čtvrtému a šestému pilíři zmíněnému v článku 3 uvedeného nařízení. Očekává se, že zlepšení vzdělávání v Litvě přímo přispěje k hospodářské a sociální odolnosti, a to snížením rozdílů ve vzdělávání způsobených socioekonomickým zázemím žáků. Tento plán má zajistit, aby měli lidé dovednosti potřebné pro budoucí pracovní místa, a to díky zdokonaleným systémům odborného vzdělávání a přípravy, rozšíření systému poradenství pro volbu povolání a restrukturalizovanému systému vzdělávání dospělých. Očekává se, že opatření na podporu vysokoškolského vzdělávání a inovací zvýší produktivitu a konkurenceschopnost Litvy.

(24)Co se týče energie z obnovitelných zdrojů, plán podle očekávání přispěje k vytvoření dodatečné kapacity pro výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů ve výši nejméně 301,9 MW. V rámci této nové kapacity by nejméně 271,8 MW mělo připadat na solární elektrárny, včetně solární elektrárny o výkonu 4 MW v Utenském kraji, a nejméně 30,1 MW na pevninské větrné elektrárny. Mimoto by měla být vybudována individuální zařízení pro skladování elektrické energie s kapacitou nejméně 15,2 MWh a jiné zařízení pro skladování elektrické energie s kapacitou minimálně 200 MW.

(25)V důsledku provedení opatření uvedených v plánu, a zejména investic zaměřených na rychlejší renovaci budov, se očekává, že do roku 2026 bude dosaženo úspor primární energie ve výši 215 GWh, což by se mohlo promítnout do snížení emisí skleníkových plynů o 21 500 t ekvivalentu CO2. Toho bude dosaženo navíc k úsporám energie a emisí skleníkových plynů, jež se očekávají v důsledku nahrazení znečišťujících vozidel vozidly s nulovými a nízkými emisemi spolu se zavedením potřebné infrastruktury pro výrobu alternativních paliv a dobíjecích/plnicích stanic. V roce 2023 by měl být mimoto přijat akční plán pro oběhové hospodářství k zajištění přechodu Litvy na oběhové hospodářství do roku 2035. Opatření v plánu pro oživení a odolnost podle očekávání přispějí k dosažení cílů Litvy v oblasti klimatu a energetiky stanovených do roku 2030 a 2050.

Příspěvek k digitální transformaci

(26)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. f) a oddílem 2.6 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 plán pro oživení a odolnost obsahuje opatření, která velkou měrou (hodnocení A) účinně přispívají k digitální transformaci nebo k řešení výzev, které z ní vyplývají. Na opatření podporující digitální cíle připadá částka, která představuje 31,5 % celkových finančních prostředků přidělených na plán, jak bylo vypočteno podle metodiky uvedené v příloze VII nařízení (EU) 2021/241.

(27)Plán se zabývá všemi aspekty digitální transformace Litvy: konektivitou, digitalizací veřejného a soukromého sektoru a digitálními dovednostmi. Plán zahrnuje opatření pro další zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou, též ve venkovských a odlehlých oblastech. Významné reformy a investice mají navíc digitalizovat veřejný sektor. To by mělo hrát zásadní roli při digitalizaci ekonomiky, zlepšování podnikatelského prostředí a snižování administrativních nákladů. Plán obsahuje opatření na podporu digitálních dovedností dětí, zaměstnanců, úředníků a starších občanů. Naplánována jsou rovněž opatření k řešení nedostatku zaměstnanců v oblasti IT na trhu práce. Plán dále představuje investice na podporu využívání pokročilých digitálních technologií v soukromém sektoru, zejména co se týká spolupráce mezi vědeckými a podnikatelskými subjekty v oblasti inovativních technologií a digitalizace kulturního odvětví.

(28)V souvislosti s pandemií se významnou výzvou a prioritou činnosti stala digitalizace systému zdravotní péče a vzdělávacího systému. Plán obsahuje opatření na podporu digitálních řešení souvisejících s elektronickým zdravotnictvím a online vzděláváním. Plán mimoto zahrnuje důležitá opatření pro integraci digitálních řešení do organizace služby zaměstnanosti, daní a cel a ekologizace ekonomiky.

Trvalý účinek

(29)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. g) a oddílem 2.7 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 se očekává, že plán pro oživení a odolnost bude mít na Litvu do značné míry (hodnocení A) trvalý účinek.

(30)V důsledku provedení plánovaných reforem lze očekávat trvalé strukturální změny. Zejména se očekává, že plánované reformy, které mají podpořit zelenou a digitální transformaci, jakož i reformy systémů vzdělávání, odborného vzdělávání a přípravy budou mít trvalý účinek na litevské hospodářství, a to díky posílení dovedností lidí pro trh práce, podpoře vývozní kapacity, produktivity a celkově udržitelného dlouhodobého růstu. Plánované reformy vysokoškolského vzdělávání mají navíc zlepšit kvalitu a efektivnost vysokoškolských programů. Očekává se, že zefektivnění státní inovační politiky bude mít značný trvalý dopad na inovace. Efektivnost systému zdravotní péče mají dle předpokladů zvýšit plánované reformy zdravotnictví, jako je konsolidace sítě nemocnic, reorganizace ambulantních služeb, zřízení platformy kompetencí zdravotnických pracovníků a rozvoj systému digitálního zdravotnictví. Reformy za účelem modernizace veřejného sektoru, a to jak z hlediska řízení veřejných služeb, tak z hlediska rozpočtového plánování, včetně přezkumu výdajů, mají podle očekávání vést k dlouhodobému zlepšení efektivity veřejného sektoru. Očekává se, že reformy k posílení dodržování daňových předpisů a zlepšení účinnosti daňového systému a přerozdělovací schopnosti systému daní a dávek zmírní chudobu a sociální vyloučení a pomohou zlepšit fiskální udržitelnost a hospodářskou efektivitu.

(31)Lze očekávat, že uskutečnění plánovaných investic povede k dlouhodobým strukturálním změnám. Předpokládá se, že ekologické investice napomohou přechodu Litvy na oběhové hospodářství, podpoří inovativní a inteligentní mobilitu a sníží závislost Litvy na neobnovitelné energii a zdrojích. Investice na podporu digitalizace veřejného sektoru, podniků a akademické obce mají dle očekávání vést k větší efektivitě v těchto odvětvích. Navíc se očekává, že zvýšení financování a dosahu aktivních politik na trhu práce budou mít trvalý účinek na fungování trhu práce, jakož i na snižování chudoby a příjmovou rovnost. Trvalý dopad plánu lze rovněž posílit synergiemi mezi plánem a dalšími programy, včetně programů financovaných z fondů politiky soudržnosti, zejména prostřednictvím věcného řešení hluboce zakořeněných územních problémů a podporou vyváženého rozvoje.

Sledování a provádění

(32)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. h) a oddílem 2.8 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 jsou opatření navrhovaná v plánu pro oživení a odolnost přiměřená (hodnocení A) k zajištění účinného sledování a provádění plánu pro oživení a odolnost, včetně navržených harmonogramů, milníků, cílů a souvisejících ukazatelů.

(33)Ministerstvo financí by mělo být řídicím orgánem, který koordinuje provádění a sledování plánu, a mělo by být hlavním kontaktním místem pro Komisi. Centrální agentura pro řízení projektů by měla být správním orgánem plánu, který posuzuje a vybírá projekty a zajišťuje jejich soulad s projektovými smlouvami, vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Unie. Odvětvová ministerstva a orgány, které jsou pod jejich kontrolou, by měly odpovídat především za provádění a podávání zpráv o milnících a cílech. Ukazatele pro monitorování jsou relevantní, přijatelné a spolehlivé. Náležitě odrážejí celkovou úroveň ambicí plánu a jsou věrohodné. Rozložení milníků a cílů v čase je poněkud nerovnoměrné s odkladem do roku 2026. Milníky a cíle jsou rovněž relevantní pro již dokončená opatření, která jsou způsobilá podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. Uspokojivé plnění těchto milníků a cílů v průběhu času je nezbytné pro odůvodnění žádosti o platbu.

(34)Členské státy by měly zajistit, aby o finanční podpoře v rámci nástroje bylo informováno a aby byla uznána v souladu s článkem 34 nařízení (EU) 2021/241. Členské státy mohou v rámci nástroje pro technickou podporu požádat o technickou podporu za účelem pomoci při provádění jejich plánu.

Výpočet nákladů

(35)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. i) a oddílem 2.9 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 je odůvodnění výše odhadovaných celkových nákladů plánu pro oživení a odolnost uvedené v plánu do určité míry (hodnocení B) přiměřené a věrohodné, je v souladu se zásadou nákladové efektivnosti a je úměrné očekávanému účinku na hospodářství a společnost členského státu.

(36)Litva poskytla individuální odhady nákladů pro všechny investice obsažené v plánu pro oživení a odolnost. Rozpis nákladů je obecně podrobný a náležitě odůvodněný. Odhady se zakládají na porovnání s minulými investicemi podobného charakteru. Ačkoliv Litva nepředložila nezávislé potvrzení navrhovaných odhadů nákladů, z posouzení odhadů dokladů a souvisejících podpůrných dokladů vyplývá, že většina nákladů je řádně odůvodněná a přiměřená. Částky navrhované pro financování se považovaly za vhodné a mělo se za to, že zajišťují věrohodnost odhadů nákladů ve střední míře. Ačkoliv je většina částek v dolní nebo střední části rozpětí v porovnání s náklady na podobné reformy či investice, u omezeného souboru opatření se výpočet nákladů považuje za věrohodný v nízké míře. Odhadované celkové náklady plánu pro oživení a odolnost jsou v souladu se zásadou nákladové efektivnosti a jsou úměrné očekávanému účinku na ekonomiku a společnost členského státu.

Ochrana finančních zájmů

(37)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. j) a oddílem 2.10 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 jsou opatření navržená v plánu pro oživení a odolnost a dodatečná opatření obsažená v tomto rozhodnutí přiměřená (hodnocení A) pro prevenci, odhalování a nápravu korupce, podvodů a střetu zájmů při využívání finančních prostředků poskytnutých na základě tohoto nařízení a očekává se, že opatření účinně zabrání dvojímu financování na základě uvedeného nařízení a z jiných programů Unie. Tím není dotčeno uplatňování jiných nástrojů na podporu a prosazování souladu s právem EU, včetně prevence, odhalování a nápravy korupce, podvodů a střetů zájmů a ochrany finančních prostředků Unie v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2020/2092.

(38)Systém vnitřní kontroly popsaný v litevském plánu pro oživení a odolnost je založen na stávajících postupech a strukturách a jasně vymezuje aktéry (orgány/subjekty) a jejich úlohy a odpovědnost v souvislosti s prováděním úkolů vnitřní kontroly. Systém se opírá o model používaný pro strukturální fondy v období 2021–2027 a měl by zahrnovat soubor funkcí a postupů, které mají v rámci své působnosti provádět řídicí orgán, správní orgán a auditní orgán, což zajistí dodržování ustanovení a zásad platných předpisů. Těmto orgánům by měl být umožněn úplný přístup k příslušným informacím. Ačkoli je naplánována dodatečná odborná a správní kapacita nově zřízeného auditního orgánu, dosud je třeba ji vybudovat.