Čtvrtek, 16. února 2012

Systémy pojištění vkladů ***I

P7_TA(2012)0049

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. února 2012 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o systémech pojištění vkladů (přepracované znění) (KOM(2010)0368 – C7-0177/2010 – 2010/0207(COD))

2013/C 249 E/32

(Řádný legislativní postup: přepracování)

Evropský parlament,

(1) Úř. věst. C 99, 31.3.2011, s. 1.

(2) Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.

Čtvrtek, 16. února 2012

P7_TC1-COD(2010)0207

Postoj Evropskeho parlamentu přijatý v prvním čtení dne 16. února 2012 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/…/EU o systémech pojištění vkladů (přepracované znění)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30 května 1994 o systémech pojištění vkladů (3) by měly být provedeny podstatné změny. Z důvodu srozumitelnosti by uvedená směrnice měla být přepracována.

(2) Aby se usnadnil přístup k činnosti úvěrových institucí a její výkon, je nezbytné odstranit rozdíly v právních předpisech členských států, které by mohly narušit trh a jež se týkají pravidel pro systémy pojištění vkladů, jimž uvedené instituce podléhají. [Pozm. návrh 1]

(2a) Za účelem předejití budoucím nárokům na systémy pojištění vkladů by měl být kladen velký důraz na preventivní opatření a dohled, při současném zajištění koordinovaného a transparentního posouzení obchodních modelů nových i stávajících subjektů na trhu, které se bude opírat o společný přístup dohodnutý mezi orgánem EBA, zřízeným na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4), a příslušnými orgány a může vést k dodatečným kontrolním požadavkům, omezení činnosti, povinným změnám obchodního modelu, či dokonce vyloučení úvěrových institucí, které nezodpovědně riskují. [Pozm. návrh 2]

(3) Tato směrnice představuje základní nástroj vytvoření vnitřního trhu v oblasti činnosti úvěrových institucí z hlediska svobody usazování i volného poskytování finančních služeb, přičemž současně posiluje stabilitu bankovní soustavy a ochranu vkladatelů. S ohledem na makroekonomické náklady úpadku úvěrových institucí a jeho negativní dopady na finanční stabilitu a důvěru vkladatelů by měly být kromě funkce čistě kompenzační ve vztahu k vkladatelům vytvořeny systémy pojištění vkladů, které zajistí dostatečnou flexibilitu k uplatnění opatření v oblasti prevence a podpory. V tomto případě hradí náklady na systémy pojištění vkladů dotčené úvěrové instituce, a tudíž musí existovat vhodné pobídky, díky nimž lze včas rozpoznat problémy v přidružených úvěrových institucích a předejít hrozícím pojistným událostem pomocí příhodných opatření, jako je například povinnost provést restrukturalizaci. Systémy pojištění vkladů mohou být činné i v oblasti prevence, a tudíž významným způsobem doplňují běžnou činnost orgánů dohledu a jejich opatření v rámci řádného uzavření úvěrových institucí. Podpůrná opatření přijatá prostřednictvím systémů pojištění vkladů by však měla podléhat určitým podmínkám a jejich využití by mělo být vždy v souladu s pravidly hospodářské soutěže. [Pozm. návrh 3]

(3a) Vhodné pobídky k efektivní činnosti systémů pojištění vkladů se použijí především za předpokladu, že jejich oblast působnosti a oblast, do níž spadají náklady na úpadek dané úvěrové instituce, se v co největší míře shodují. S cílem zohlednit rostoucí integraci na vnitřním trhu je třeba umožnit sloučení systémů pojištění vkladů jednotlivých členských států nebo vytvoření samostatných přeshraničních systémů na základě dobrovolnosti. Předpokladem pro povolení příslušnými orgány by měla být dostatečná stabilita a vyváženost mezi novými a zavedenými systémy pojištění vkladů. Je nutné se vyvarovat negativním dopadům na finanční stabilitu, jako například v případě sloučení několika úvěrových institucí s vysokým rizikem, které by v rámci vlastního systému pojištění vkladů vykazovaly jen průměrné riziko, a tudíž by byly zproštěny povinnosti odvádět příspěvky do stávajících systémů pojištění. [Pozm. návrh 4]

(4) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/14/ES ze dne 11. března 2009, kterou se mění směrnice 94/19/ES o systémech pojištění vkladů, pokud jde o výši pojištění a lhůtu k výplatě (5), požaduje, aby Komise v případě potřeby předložila návrhy na změny směrnice 94/19/ES. Tato směrnice se týká harmonizace mechanismů financování systémů pojištění vkladů, možných modelů zavedení příspěvků založených na stupni rizika, přínosů a nákladů případného zavedení společného systému pojištění vkladů pro celou Unii, dopadů rozcházející se právní úpravy vzájemného započtení a protipohledávek na efektivitu systému a harmonizace rozsahu působnosti, pokud jde o produkty a vkladatele.

(5) Směrnice 94/19/ES vycházela ze zásady minimální harmonizace. V důsledku toho nyní v Unii existují různé systémy pojištění vkladů s velmi odlišnými parametry. Budou-li na úrovni Unie stanoveny společné a všeobecně platné požadavky na systémy pojištění vkladů, mimo jiné i ve vztahu ke krytým vkladům, k výši pojištění, cílové výši, podmínkám pro využití finančních prostředků a ke způsobům výplaty, přinese to vkladatelům záruku jednotné úrovně ochrany a stejné stability všech systémů pojištění vkladů v celé Unii. Uplatňování těchto společných požadavků týkajících se systémů pojištění vkladů je zásadní i pro odstranění praktik, které narušují trh. Tato směrnice tudíž přispěje k utváření vnitřního trhu . [Pozm. návrh 5]

(6) Cílem této směrnice je poskytnout vkladatelům informace o pojištěných a nepojištěných finančních produktech a vysvětlit fungování systémů pojištění vkladů. Možnost zabránit úpadku úvěrové instituce za pomoci vhodných opatření systému pojištění vkladů by měla chránit důvěru ve finanční stabilitu a měla by být rovněž v zájmu soukromých vkladatelů, místních orgánů, které vyžadují ochranu, a především malých a středních podniků (MSP). Díky tomu lze předejít velké části negativních důsledků platební neschopnosti úvěrové instituce, jako je náhlá ztráta bankovního spojení. Dojde-li k pojistné události, měl by být vkladatel v souladu se touto směrnicí rychle vyplacen z finančních prostředků zdravých a důvěryhodných systémů pojištění. Proto by ochrana vkladů měla být v co největší možné míře harmonizována a zjednodušena. [Pozm. návrh 6]

(7) V případě uzavření úvěrové instituce, která se ocitne v platební neschopnosti, musí být vkladatelé u všech poboček nacházejících se v jiném členském státě, než ve kterém má úvěrová instituce sídlo, chráněni stejným systémem pojištění vkladů jako ostatní vkladatelé u této instituce.

(8) Tato směrnice v zásadě požaduje po každé úvěrové instituci, aby se připojila k některému systému pojištění vkladů. Členský stát povolující pobočky úvěrové instituce se sídlem ve třetí zemi by měl rozhodnout, jak uplatňovat tuto směrnici vůči uvedeným pobočkám, a měl by přitom přihlédnout k nutnosti chránit vkladatele a udržovat integritu finančního systému. Je nezbytné, aby si vkladatelé u těchto poboček byli plně vědomi úpravy pojištění vkladů, která se na ně vztahuje.

(9) Třebaže by se všechny úvěrové instituce v zásadě měly účastnit nějakého systému pojištění vkladů, je třeba uznat existenci systémů, jež chrání samu úvěrovou instituci (institucionální systémy ochrany) a především zajišťují její likviditu a platební schopnost. Tyto systémy zaručují vkladatelům ochranu nad rámec systému pojištění vkladů. Jsou-li odděleny od systémů pojištění vkladů, je třeba jejich doplňkovou ochrannou úlohu zohlednit při stanovení příspěvků jejich členů do systémů pojištění vkladů. Harmonizovaný limit pojištění by neměl mít na systémy chránící úvěrové instituce vliv, ledaže vyplácejí vkladatele. Vkladatelé by měli mít nárok vůči všem systémům, zejména pokud nelze zajistit ochranu od vzájemné záruční společnosti. Z působnosti této směrnice by tedy neměl být vyloučen žádný systém nebo režim. [Pozm. návrh 7]

(9a) Součástí systému pojištění vkladů uznaného podle této směrnice by měla být každá úvěrová instituce, čímž se zajistí vysoká úroveň ochrany spotřebitele a rovné podmínky pro všechny úvěrové instituce a zabrání se konkurenci v oblasti regulace. Systém pojištění vkladů by měl být schopen tuto ochranu kdykoli zaručit. [Pozm. návrh 8]

(9b) Základní funkcí systému ochrany vkladů je ochrana vkladatelů před dopady platební neschopnosti úvěrové instituce. Systémy pojištění vkladů by měly být schopny tuto ochranu zaručit různými způsoby. Na jednom konci spektra různých opatření systémů pojištění vkladů by tedy měly existovat systémy s čistě kompenzační funkcí („paybox“). [Pozm. návrh 9]

(9c) Systémy pojištění vkladů by však měly mít možnost jít nad rámec čistě kompenzační funkce, tím že přidruženým úvěrovým institucím uloží povinnost poskytovat podrobnější informace a na jejich základě vytvoří systémy včasného varování. Díky tomu bude možné včas přizpůsobit příspěvky vycházející z míry rizika a navrhnout preventivní opatření proti zjištěným rizikům. Hrozí-li úvěrové instituci potíže, měly by mít systémy pojištění vkladů možnost použít podpůrná opatření nebo pomocí vlastních prostředků podpořit její řádné uzavření, a tím zamezit vzniku nákladů na vyplacení náhrad vkladatelům a dalším negativním dopadům platební neschopnosti instituce. [Pozm. návrh 10]

(9d) Na druhém konci spektra činností by měly mít systémy pojištění vkladů možnost převzít podobu institucionálních systémů ochrany, jak je stanoveno v čl. 80 odst. 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (6). Chrání samotnou úvěrovou instituci, především tím, že zajišťuje její likviditu a platební schopnost. Splní-li veškerá kritéria stanovená v čl. 80 odst. 8 směrnice 2006/48/ES a v této směrnici, měly by je příslušné orgány uznat jako systémy pojištění vkladů. Těmito kritérii se především zajistí, aby tyto systémy měly vždy k dispozici dostatečné prostředky pro případ nutnosti vyplatit vkladatele, jak tomu je u ostatních systémů pojištění vkladů. [Pozm. návrh 11]

(10) Institucionální systémy ochrany jsou definovány v čl. 80 odst. 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (7) a mohou být příslušnými orgány uznány za systémy pojištění vkladů, pokud splňují všechna kritéria stanovená v uvedeném článku a v této směrnici. [Pozm. návrh 12]

(11) V době nedávné finanční krize vedlo nekoordinované zvyšování limitů pojištění v Unii v některých případech k přesunu vkládaných prostředků do bank v zemích, kde bylo pojištění vkladů vyšší. Toto nekoordinované zvyšování tak v době obtížných podmínek odčerpává likvidní prostředky z bank. V době stability mohou být rozdíly v limitech pojištění příčinou toho, že si vkladatelé zvolí nejvyšší pojištění vkladů místo nejvhodnějšího vkladového produktu, který jim nejlépe vyhovuje . Je možné, že toto nekoordinované zvyšování působí narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Je proto nezbytné pomocí všech uznaných systémů pojištění vkladů zajistit harmonizovanou úroveň ochrany vkladů pro všechny vklady na území Unie. Měla by však existovat možnost, aby určité vklady související se situací vkladatele mohly být pojištěny na vyšší částku, avšak po omezenou dobu.. [Pozm. návrh 13]

(11a) Stávající systémy pojištění vkladů během finanční krize ukázaly, že nebudou schopny nést veškeré ztráty tak, aby ochránily vkladatele. Je proto nezbytné, aby disponibilní finanční prostředky systémů pojištění vkladů dosahovaly určité cílové výše a aby bylo možné vybrat mimořádné příspěvky. Systémy pojištění vkladů by podle potřeby měly mít odpovídající ujednání o alternativních možnostech financování, které jim umožní získat krátkodobě prostředky k uspokojení pohledávek vůči nim uplatněných. [Pozm. návrh 14]

(12) Všichni vkladatelé by měli mít možnost uplatnit stejný právní nárok na systém ochrany v rámci výše pojištění stanovené touto směrnicí bez ohledu na to, zda je měnou členského státu euro, či nikoli, a bez ohledu na to, zda se banka účastní systému chránícího úvěrové instituce. Členské státy mimo eurozónu by měly mít možnost částky po měnovém přepočtu zaokrouhlovat, aniž by však ohrozily rovnocennou ochranu vkladatelů. [Pozm. návrh 15]

(13) Na jedné straně by úroveň pojištění předepsaná touto směrnicí neměla ponechat bez ochrany příliš velkou část vkladů v zájmu ochrany spotřebitele i v zájmu stability finanční soustavy a na druhé straně by měly být zohledněny náklady financování systémů. Zdá se být proto rozumným stanovit harmonizovanou minimální úroveň pojištění ve výši 100 000 EUR.

(14) Tato směrnice zachovává zásadu harmonizovaného limitu na vkladatele, a ne na vklad. Je proto vhodné přihlížet ke vkladům vkladatelů, kteří nejsou vedeni jako majitelé účtu anebo nejsou jedinými majiteli účtu. Proto by měl být být limit uplatňován vůči každému identifikovatelnému vkladateli. Zásada, že limit je uplatňován vůči každému identifikovatelnému vkladateli, by se neměla vztahovat na subjekty kolektivního investování, na které se vztahují zvláštní ochranná ustanovení, která se nevztahují na tyto vklady.

(15) Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby vklady, které vznikly v důsledku určitých transakcí, byly po stanovenou dobu v celém rozsahu kryty pojištěním vkladů. K tomu patří vklady související s koupí nebo prodejem soukromých rezidenčních nemovitostí. Tyto vklady zahrnují i ty vklady, které podléhají ochraně z určitých sociálních důvodů stanovených ve vnitrostátních právních předpisech, souvisí s životními událostmi, jako je narození dítěte, sňatek, rozvod, a zejména důchodové zabezpečení, nebo vyplývají z vyplacení pojistného plnění či odškodnění. Ve všech případech by měla být dodržena pravidla státní podpory. [Pozm. návrh 16]

(16) Je nezbytné harmonizovat způsoby financování systémů pojištění vkladů nebo samotných úvěrových institucí. Na jedné straně náklady financování takových systémů musí nést v první řadě v zásadě samotné úvěrové instituce a na druhé straně finanční kapacita těchto systémů musí být úměrná jejich závazkům. Pro všechny systémy pojištění vkladů by měla být stanovena jednotná předem určená cílová výše finančních prostředků, čímž se zajistí, aby míra stability systémů pojištění vkladů byla Aby bylo zajištěno, že vkladatelům ve všech členských státech bude poskytnuta obdobně srovnatelně vysoká úroveň ochrany a že systémy pojištění vkladů si budou vzájemně půjčovat peníze, pouze pokud příslušný systém pojištění vkladů vynaložil značné finanční úsilí, mělo by být financování systémů pojištění vkladů harmonizováno na vysoké úrovni. Nemělo by to však ohrozit stabilitu bankovní soustavy daného členského státu. [Pozm. návrh 17]

(17) Za účelem omezení ochrany vkladů na nezbytnou míru tak, aby byla zajištěna právní jasnost a průhlednost pro vkladatele a aby se předešlo přesunu investičních rizik na systémy pojištění vkladů, měly by být určité finanční produkty investiční povahy vyloučeny z oblasti působnosti, a to především produkty, jež nejsou splatné v nominální hodnotě nebo pokud jsou na držitele a nikoli na jméno . [Pozm. návrh 37]

(18) Určití vkladatelé by neměli být způsobilí k ochraně vkladů, zejména veřejné orgány nebo jiné finanční instituce. V případě úpadku banky jejich omezený počet ve srovnání s počtem všech ostatních vkladatelů minimalizuje dopad na finanční stabilitu. Veřejné orgány mají také mnohem snazší přístup k úvěrům než občané. Členské státy by však měly zajistit, aby byly kryté i vklady místních orgánů vyžadujících ochranu. Nefinanční podniky by měly být v zásadě kryty, a to bez ohledu na jejich velikost. [Pozm. návrh 18]

(19) Vkladatelé, jejichž činnosti zahrnují praní peněz ve smyslu čl. 1 odst. 2 a 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (8), by měli být vyloučeni z plateb ze systémů pojištění vkladů.

(20) Náklady úvěrových institucí na účast v systému pojištění vkladů jsou nesrovnatelné s náklady, jež by s sebou nesl hromadný výběr bankovních vkladů nejen z úvěrové instituce, která se ocitla v nesnázích, nýbrž i z finančně zdravých institucí v důsledku ztráty důvěry vkladatelů ve spolehlivost bankovní soustavy.

(21) Je nezbytné, aby disponibilní finanční prostředky systémů pojištění vkladů dosahovaly určité cílové výše a aby bylo možné vybrat mimořádné příspěvky. Systémy pojištění vkladů by podle potřeby měly mít odpovídající ujednání o alternativních možnostech financování, které jim umožní získat krátkodobě prostředky k uspokojení pohledávek vůči nim uplatněných.

(22) Systémy pojištění vkladů by měly mít k dispozici dostatečné finanční prostředky k vyplacení vkladatelů v případě platební neschopnosti úvěrové instituce . V mnoha případech je však nutno uplatnit podpůrná opatření pro zabránění insolventnosti úvěrové instituce, která jsou vhodnější pro účely pojištění vkladů než pro vyplácení vkladatelů. Dále je díky těmto opatřením možné vyhnout se dalším nákladům a negativním dopadům na finanční stabilitu a na důvěru vkladatelů. Proto je nutné, aby prostředky systémů pojištění vkladů mohly být použity také pro podpůrná opatření. Podpůrná opatření by měla být vždy podřízena povinnostem, které má instituce, jež je využívá. Mělo by však být možné je využít i v souvislosti s řádným uzavřením úvěrové instituce za předpokladu, že tento krok bude představovat nejlevnější alternativu pro systém pojištění vkladů. Náklady vzniklé systému pojištění vkladů by proto neměly překročit částku pojištěných vkladů v dotyčné úvěrové instituci. Mohly by být rovněž v míře vymezené směrnicí použity k financování opatření proti úpadkům bank. Uvedená opatření by měla být v souladu s pravidly státní podpory. Zmíněnými možnostmi, jichž mohou systémy pojištění vkladů ve svých opatřeních využít, by neměla být dotčena budoucí politika Komise týkající se zřízení vnitrostátních fondů na řešení problémů bank. [Pozm. návrh 19]

(22a) Finanční prostředky systémů pojištění vkladů je možné využít k financování následného vedení účtu pro podíl instituce na pojištěných vkladech. [Pozm. návrh 20]

(23) V tabulce 1 uvedené v bodě 14 přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (9) je některým položkám aktiv přiřazeno riziko. Tuto tabulku je třeba zohlednit za účelem zajištění, aby systémy pojištění vkladů investovaly pouze do nízkorizikových aktiv.

(24) Příspěvky do systémů pojištění vkladů by měly přihlížet ke stupni rizika, do něhož vstupují jejich členové. Tím by se umožnilo zohlednění rizikových profilů jednotlivých bank včetně jejich rozdílných obchodních modelů , mělo by se zajistit spravedlivé stanovení příspěvků a poskytnout motivaci k méně rizikovému modelu podnikání. V tomto ohledu by měl být stanoven standardní postup pro určení příspěvků do systému pojištění vkladů, jejichž výše se odvíjí od míry rizika. Tato harmonizace by byla zavedena postupně díky vyvinutí souboru klíčových ukazatelů povinných pro všechny členské státy, na základě dohodnutého společného přístupu mezi orgánem EBA a příslušnými orgány , a dalšího souboru doplňkových ukazatelů, které nejsou povinné. Povaha rizik, která dotčené úvěrové instituce podstupují, se však může lišit v závislosti na tržních podmínkách a na obchodních činnostech úvěrových institucí. Je tedy vhodné, aby bylo možné kromě standardního postupu systémů pojištění vkladů použít i vlastní postupy založené na míře rizika, za předpokladu, že splní pokyny, které vypracuje EBA po konzultaci s evropským fórem pojistitelů vkladů (European Forum of Deposit Insurers, EFDI). Tyto postupy založené na míře rizika zohledňují rizikové profily jednotlivých bank, zajišťují přesnější stanovení příspěvků, které budou lépe odpovídat vývoji trhů v členských státech, a poskytují pobídky k méně rizikovému modelu podnikání. Mají-li být zohledněny sektory s mimořádně nízkým rizikem, jež jsou upraveny vnitrostátními právními předpisy, je třeba umožnit odpovídající snížení výše příspěvků. [Pozm. návrh 21]

(24a) Je třeba poznamenat, že rentabilita byla použita v některých případech jako ukazatel snižující míru rizika pro účely prémií založených na míře rizika. Toto nebere v úvahu obchodní model vzájemných pojišťoven, který není zaměřen na maximalizaci zisku. Navíc zvyšování zisku může vést k vytvoření nevhodné motivace k přijímání rizikovějších strategií. Posuzování kvality obchodního modelu by mělo být založeno na všeobecném pohledu. [Pozm. návrh 22]

(25) Ochrana vkladů je podstatnou součástí završení vnitřního trhu a nezbytným doplňkem systému dohledu nad úvěrovými institucemi, neboť vytváří solidaritu všech institucí na daném finančním trhu pro případ, že se některá z nich ocitne v platební neschopnosti. Proto by měly být umožněny vzájemné půjčky mezi systémy pojištění vkladů v případě potřeby.

(26) Lhůta k výplatě, která počínaje 31. prosincem 2010 činí nejdéle šest týdnů, je v rozporu s potřebou udržet důvěru vkladatelů a nenaplňuje jejich potřeby. Lhůta k výplatě by proto měla být zkrácena na jeden týden pět pracovních dnů avšak nejméně na týden . [Pozm. návrh 23 a 150/rev]

(26a) V mnoha případech ještě nejsou stanoveny nezbytné postupy pro krátkou lhůtu k výplatě. Nicméně pokud se vkladatelům dostane ujištění, že lhůta k výplatě bude krátká, a poté tato lhůta není v důsledku úpadku úvěrové instituce dodržena, mohlo by to trvale narušit důvěru vkladatelů v systémy pojištění a poškodit tak stabilizační účinek a účel těchto systémů. Z toho důvodu by členské státy měly mít možnost po přechodnou dobu až do 31. prosince 2016 uplatňovat lhůtu k výplatě o 20 pracovních dnech, zjistí-li příslušné orgány, že kratší lhůta k výplatě pro ně není proveditelná. V takovém případě budou do 31. prosince 2016 vypracovány a ověřeny postupy, které je nutné uplatnit ke splnění lhůty k výplatě o 5 pracovních dnech. Má-li být vkladatelům zajištěno, že se v průběhu přechodného období do 31. prosince 2016 v případě úpadku své úvěrové instituce nedostanou do finanční tísně, měli by mít možnost nechat si do 5 pracovních dnů avšak nejméně do týdne příslušnými systémy pojištění vkladů vyplatit své způsobilé pohledávky do výše 5 000 EUR. [Pozm. návrh 24 a 150/rev]

(27) Systémy pojištění vkladů v členských státech, kde úvěrová instituce zřídila pobočky nebo kde přímo poskytuje služby, by měly informovat a vyplatit vkladatele jménem systému pojištění vkladů v členském státě, kde byla úvěrová instituce povolena. Systémy pojištění vkladů, jichž se tato situace může týkat, by měly předem uzavřít dohody, které usnadní splnění jejich úkolů.

(28) Informovanost je nezbytnou součástí ochrany vkladatelů. Současní vkladatelé by proto měli být informováni o svém pojištění a příslušném systému na výpisech z účtu a případní budoucí vkladatelé prostřednictvím standardizovaného informačního přehledu, který by měly být vyzváni podepsat. Obsah těchto informací by měl být pro všechny, i budoucí, vkladatele totožný. Neregulované užívání odkazu na výši a rozsah určitého systému pojištění vkladů v reklamě by mohlo ohrozit stabilitu bankovní soustavy nebo důvěru vkladatelů. Odkaz na systém pojištění vkladů v reklamě by proto měl být omezen na krátké věcné prohlášení. Systémy chránící úvěrové instituce by měly informovat vkladatele o jejich právním nároku na určitou výši pojištění stanovenou touto směrnicí a o jeho fungování , aniž by slibovaly neomezenou ochranu vkladů. [Pozm. návrh 25]

(29) Na zpracování osobních údajů na základě této směrnice se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (10).

(30) Je možné, že tato směrnice nevede k zodpovědnosti na straně členských států nebo jejich příslušných orgánů vůči vkladatelům, pokud zajistí zavedení nebo úřední uznání jednoho nebo více systémů, které pojišťují vklady nebo samotné úvěrové instituce a zajišťují náhradu vkladatelům nebo jejich ochranu za podmínek stanovených v této směrnici.

(31) Ve svém návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví ze dne 23. září 2009 (11) předložila Komise návrh právní úpravy pro vytvoření Evropského systému orgánů finančního dohledu a poskytla podrobnější informace o architektuře nového rámce pro dohled včetně zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví.

(32) Evropský orgán pro bankovnictví Orgán EBA by měl respektovat dohled nad systémy pojištění vkladů vykonávaný členskými státy a přitom přispívat k dosažení cíle, kterým je usnadnění přístupu k činnosti úvěrových institucí a jejího výkonu při současném zajištění účinné ochrany vkladatelů a omezení rizik pro daňové poplatníky na minimum .Za tímto účelem by měl tento orgán potvrzovat, zda jsou splněny podmínky pro vzájemné půjčky mezi systémy pojištění vkladů stanovené v této směrnici, a přísně v mezích stanovených touto směrnicí určit částky půjčované jednotlivými systémy, počáteční úrokovou sazbu a délku trvání půjčky. V této souvislosti by měl rovněž shromažďovat informace o systémech pojištění vkladů, zejména o objemu vkladů, které pojišťují, potvrzené příslušnými orgány. Měl by informovat ostatní systémy pojištění vkladů o jejich povinnosti poskytnout půjčku. [Pozm. návrh 26]

(33) Je zapotřebí zavést účinný nástroj k zavedení harmonizovaných technických norem ve finančních službách, aby byly v celé Evropě zajištěny rovné podmínky a odpovídající ochrana vkladatelů. Tyto normy by měly být připraveny s cílem standardizovat výpočet příspěvků založených na stupni rizika. [Pozm. návrh 27]

(34) V zájmu zajištění efektivního a účinného fungování systémů pojištění vkladů a vyváženého posouzení jejich situace v různých členských státech by orgán EBA měl se závazným účinkem rozhodovat jejich vzájemné spory.

(34a) Ve svém usnesení ze dne 7. července 2010 obsahujícím doporučení Komisi o řízení přeshraničních krizí v bankovním sektoru zdůrazňuje Evropský parlament potřebu vytvoření evropského mechanismu pro řešení krizí v bankovním sektoru. Vytvořením tohoto mechanismu pro řešení bankovních krizí by neměla být dotčena ochrana vkladatelů prostřednictvím systému pojištění vkladů. [Pozm. návrh 28]

(35) V souvislosti s čl. 5 odst. 5 by Komise by měla mít pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, aby mohla výši pojištění, kterou tato směrnice stanoví pro souhrn vkladů jednoho vkladatele, přizpůsobit inflaci v Evropské unii, a to na základě změn v indexu spotřebitelských cen. Je především důležité, aby Komise během přípravného týdne provedla vhodné konzultace, a to i na expertní úrovni. Komise by při přípravě a navrhování aktů v přenesené pravomoci měla zajistit, aby Evropskému parlamentu a Radě byly současně, včas a vhodným způsobem předány příslušné dokumenty . [Pozm. návrh 29]

(35a) Komise by dále měla mít pravomoc přijmout regulační technické normy pro definice a metody, jež tato směrnice stanoví pro standardní postup výpočtu výše příspěvků, které úvěrové instituce na základě míry rizika odvádí do systémů pojištění vkladů, v souladu s postupem stanoveným v článcích 10–14 nařízení (EU) č. 1093/2010. Orgán EBA by měl tyto regulační technické normy vytvořit a do 31. prosince 2012 je předložit Komisi ke schválení. [Pozm. návrh 30]

(36) V souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii, lze cílů opatření, které má být přijato, konkrétně harmonizace pravidel týkajících se fungování systémů pojištění vkladů, dosáhnout pouze na úrovni Unie. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

(37) Povinnost provést tuto směrnici ve vnitrostátním právu by se měla omezit na ustanovení, která v porovnání s předchozími směrnicemi představují podstatnou změnu. Povinnost provést ve vnitrostátním právu nezměněná ustanovení vyplývá z předchozích směrnic.

(38) Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic uvedených v příloze IV ve vnitrostátním právu,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1. Tato směrnice stanoví pravidla týkající se fungování evropského systému vnitrostátních systémů pojištění vkladů s cílem zajistit společnou bezpečnostní síť, která poskytne na území Evropské unie vkladatelům vysokou úroveň ochrany . [Pozm. návrh 31]

2. Tato směrnice se vztahuje na všechny systémy pojištění vkladů uznané podle čl. 3 odst. 1 a na jejich přidružené úvěrové instituce. K systémům pojištění vkladů mohou patřit systémy ochrany vzniklé ze zákona nebo na smluvním základě a na institucionální systémy ochrany uznané za systémy pojištění vkladů ve smyslu čl. 80 odst. 8 směrnice 2006/48/ES . [Pozm. návrh 32]

3. Institucionální systémy ochrany definované v čl. 80 odst. 8 směrnice 2006/48/ES mohou být příslušnými orgány uznány za systémy pojištění vkladů, pokud splňují všechna kritéria stanovená v uvedeném článku a v této směrnici. [Pozm. návrh 33]

4. Institucionální Pro účel této směrnice systémy ochrany, které nebyly uznány podle odstavce 3 a nepojišťují vklady, nepodléhají této směrnici s výjimkou čl. 3 odst. 1, podléhají pouze čl. 14 odst. 5 druhému pododstavci , druhého pododstavce a čl. 14 odst. 6a a odstavci 9 přílohy III posledního pododstavce této směrnice. [Pozm. návrh 34]

4a. Pokud bude zřízen evropský fond pro řešení finančních krizí, bude muset Komise za pomoci orgánu EBA zajistit, aby byla zachována vysoká úroveň ochrany vkladatelů. [Pozm. návrh 35]

Článek 2

Definice

1. Pro účely této směrnice se:

a) „vkladem“ rozumí: i) jakýkoli kreditní zůstatek vzniklý z prostředků zbylých na účtu nebo z dočasných situací vyplývajících z obvyklých bankovních operací, včetně termínových vkladů, spořitelních vkladů a registrovaných vkladů , který musí úvěrová instituce vyplatit na základě příslušných zákonných a smluvních podmínek, nebo ii) jakýkoli dluh doložený potvrzením vystaveným danou úvěrovou institucí. [Pozm. návrh 36] Za vklady se považují i podíly v „building societies“ ve Spojeném království a Irsku s výjimkou podílů kapitálové povahy, na které se vztahuje článek 2. Nástroj se nepovažuje za vklad za žádné z těchto okolností: — jeho existenci lze prokázat pouze jiným potvrzením než výpisem z účtu; pokud je na držitele a nikoli na jméno; [Pozm. návrh 37] — pokud jeho jistina není splatná v nominální hodnotě; — pokud jeho jistina je splatná v nominální hodnotě pouze za podmínek určité záruky nebo dohody poskytnuté úvěrovou institucí nebo třetí stranou;

b) „způsobilými vklady“ rozumí vklady, jež nejsou vyloučeny z ochrany podle článku 4;

c) „pojištěnými vklady“ rozumí část způsobilého vkladu, jež nepřevyšuje limit pojištění uvedený v článku 5;

ca) „vkladatelem“ rozumí majitel, v případě společného účtu každý z majitelů vkladu; [Pozm. návrh 38]

d) „společným účtem“ rozumí účet otevřený na jméno dvou nebo více osob nebo účet, k němuž mají dvě nebo více osob práva, jež lze uplatňovat proti podpisu jedné nebo více z těchto osob;

e) „nedisponibilním vkladem“ rozumí vklad, který je splatný a vymahatelný, ale nebyl vyplacen úvěrovou institucí podle příslušných zákonných a smluvních podmínek v případech, kdy i) příslušné orgány zjistí, že podle jejich názoru se aktuálních informací, jež mají k dispozici v daný moment , příslušná úvěrová instituce nezdá být není schopna z důvodů přímo souvisejících s její finanční situací vyplatit vklad a v současnosti nemá vyhlídky, že tak bude moci učinit. [Pozm. návrh 39] Příslušné orgány toto rozhodnutí učiní co nejdříve a v každém případě do pěti pracovních dnů poté, co se poprvé dozvědí, že úvěrová instituce nevyplatila vklady, jež jsou splatné a vymahatelné, nebo ii) pkud nebylo tot rozhodnutí učiněno pdle bodu i), soudní orgán vynese z důvodů přímo souvisejících s finanční situací úvěrové instituce rozhodnutí, jehož důsledkem je pozastavení možnosti vkladatele uplatňovat vůči této instituci pohledávky;

f) „úvěrovou institucí“ rozumí podnik ve smyslu čl. 4 bodu 1) směrnice 2006/48/ES;

(f-a) „opatřeními v oblasti prevence a podpory“ rozumí opatření, jimiž systémy pojištění vkladů zabrání úpadku bank přidružených úvěrových institucí, včetně: i) přezkumu ekonomické situace a míry rizika přidružených úvěrových institucí, popř. základních plánů zřizované instituce a rovněž práva na informace týkající se podstatných změn ve vlastnictví a řízení; ii) povinnosti přidružených úvěrových institucí poskytnout informace o ekonomické situaci, míře rizika a rovněž o jejich vývoji a zamýšlených změnách obchodního modelu; iii) zavedení povinnosti omezit objem pojištěných vkladů nebo zcela či částečně omezit určité obchodní činnosti, jsou-li auditem nebo jiným způsobem získány informace, které svědčí o hrozícím nebo bezprostředním nebezpečí, že bude třeba systému pojištění vkladů využít; iv) výběru příspěvků, jejichž výše se odvíjí od míry rizika dané instituce; v) dohody ohledně výměny informací s příslušnými orgány, a to včetně důvěrných informací; vi) poskytování záruk, půjček a všech typů pomoci s likviditou a kapitálem, včetně splnění pohledávek třetích osob. [Pozm. návrh 149/rev]

(fa) „opatřeními souvisejícími s řádným uzavřením úvěrové instituce“ rozumí opatření, která zabrání využití systému pojištění vkladů. Tato opatření mohou mimo jiné zahrnovat: i) poskytnutí pomoci úvěrové instituci, která se dostala do potíží; ii) převod vkladů a souvisejících aktiv, včetně obchodních subjektů, na tzv. bridge bank; iii) nucené sloučení s jinými úvěrovými institucemi; iv) řádné uzavření za účasti systému na ochranu vkladů. [Pozm. návrh 40]

g) „pobočkou“ se rozumí provozovna ve smyslu čl. 4 odst. 3 směrnice 2006/48/ES;

h) „cílovou výší“ rozumí 1,5 % způsobilých pojištěných vkladů, za jejichž krytí systém pojištění vkladů odpovídá; [Pozm. návrh 41]

i) „disponibilními finančními prostředky“ rozumí hotovost, vklady a nízkoriziková aktiva se zbývající dobou splatnosti nejvýše 24 měsíců, jež lze proměnit na likvidní prostředky ve lhůtě nepřesahující lhůtu stanovenou v čl. 7 odst. 1 a až do výše 10 % aktiv zatížených zástavním právem; [Pozm. návrh 42]

ia) „aktivy zatíženými zástavním právem“ rozumí platební závazky, které jsou náležitě podloženy vysoce kvalitním kolaterálem a na které se vztahují tyto podmínky: i) kolaterál je tvořen nízkorizikovými aktivy nezatíženými právy žádné třetí strany, je volně k dispozici a výlučně k použití systémem pojištění vkladů, který má neodvolatelné právo požadovat úhradu těchto plateb na vyžádání; ii) úvěrová instituce má nárok na výnos z aktiv, která tato úvěrová instituce zatížila zástavním právem jako kolaterál; iii) kolaterál podléhá pravidelnému určení hodnoty na základě tržní analýzy a úvěrové instituce zajistí, aby tržní ocenění kolaterálu bylo přinejmenším stejné jako závazek dané úvěrové instituce vůči systému; a dále iv) „srážky ocenění“ se uplatňují na ocenění podkladových aktiv a systém pojištění vkladů požaduje, aby byla dlouhodobě zachována tržní cena podkladových aktiv po provedení srážek; [Pozm. návrh 43]

j) „nízkorizikovými aktivy“ rozumí položky aktiv spadající do jedné z kategorií vymezených v první a druhé kategorii v tabulce 1 uvedené v bodě 14 přílohy I směrnice 2006/49/ES s výjimkou ostatních kvalifikujících položek definovaných v bodě 15 uvedené přílohy;

k) „domovským členským státem“ rozumí členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 7 směrnice 2006/48/ES;

l) „hostitelským členským státem“ rozumí členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 8 směrnice 2006/48/ES;

m) „příslušnými orgány“ rozumí příslušné orgány ve smyslu čl. 4 bodu 4) směrnice 2006/48/ES;

2. Pokud tato směrnice odkazuje na nařízení (EU) č. 1093/2010, subjekty spravující systémy pojištění vkladů se považují pro účely tohoto nařízení za příslušné orgány podle čl. 4 bodu 2) nařízení (EU) č. 1093/2010.

Článek 3

Členství a dohled

1. Každý členský stát zajistí, aby byl na jeho území zaveden a úředně uznán jeden nebo více systémů pojištění vkladů.

To nebrání zřízení přeshraničních systémů pojištění vkladů členskými státy nebo fúzím systémů z různých členských států. V tomto případě náleží schválení příslušným orgánům za účasti orgánu EBA. [Pozm. návrh 44]

Při posuzování, zda by systémy pojištění vkladů měly být oficiálně uznány, dbá příslušný orgán především dbá na dostatečnou stabilitu systémů pojištění vkladů a na vyváženost jejich složení. [Pozm. návrh 45]

Žádná úvěrová nepřijímá vklady, pokud není členem takového systému.

2. Pokud některá úvěrová instituce neplní povinnosti, které má jako člen systému pojištění vkladů, musí to být okamžitě ohlášeno příslušným orgánům, které jí vydaly povolení a které ve spolupráci se systémem pojištění vkladů přijmou bezodkladně veškerá vhodná opatření, včetně uložení sankcí, aby zajistily, že úvěrová instituce své povinnosti splní. [Pozm. návrh 46]

3. Pokud tato opatření nedokáží zajistit plnění povinností úvěrovou institucí, může systém v případech, kdy vnitrostátní právní předpisy dovolují vyloučení člena, oznámit s výslovným souhlasem příslušných orgánů ve lhůtě ne kratší než 1 měsíc svůj záměr vyloučit úvěrovou instituci z členství v systému. Vklady uložené před uplynutím výpovědní lhůty jsou nadále plně kryty systémem pojištění vkladů. Pokud do uplynutí výpovědní lhůty úvěrová instituce nesplní své povinnosti, systém pojištění vkladů přikročí k jejímu vyloučení.

4. Vklady držené ke dni, kdy je odňato povolení vydané úvěrové instituci na základě článku 6 směrnice 2006/48/ES, jsou nadále chráněny systémem pojištění vkladů.

5. Všechny systémy pojištění vkladů uvedené v článku 1 podléhají průběžnému dohledu příslušných orgánů ohledně dodržování této směrnice v souladu s existujícími pravidly Evropského systému finančního dohledu . [Pozm. návrh 47]

U přeshraničních systémů pojištění vkladů zodpovídá za dohled orgán EBA společně s kolegiem složeným ze zástupců příslušných orgánů států, v nichž přidružené úvěrové instituce sídlí. [Pozm. návrh 48]

6. Členské státy zajistí, aby alternativní postupy, které systémy pojištění vkladů přijaly na základě čl. 11 odst. 3a, odpovídaly ustanovením uvedeného článku a pokynům orgánu EBA v souladu s čl. 11 odst. 5, aby jejich systémy pojištění vkladů pravidelně prováděly testy a aby tyto systémy byly neprodleně informovány v případě, že příslušné orgány zjistí v některé úvěrové instituci problémy, jež by mohly vést k aktivaci systému pojištění vkladů. Orgán EBA koordinuje kroky členských států. [Pozm. návrh 49]

Tyto testy se provádějí nejméně jedenkrát za tři roky nebo častěji , vyžádají-li si to okolnosti. První test bude proveden do 31. prosince 2013. [Pozm. návrh 50]

Orgán EBA předá Evropské radě pro systémová rizika zřízené na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (12) z vlastního podnětu nebo na její žádost informace týkající se systémů pojištění vkladů, které jsou nezbytné pro analýzu systémového rizika. [Pozm. návrh 51]

Evropský orgán pro bankovnictví Orgán EBA bude v této souvislosti pravidelně nejméně každých pět let provádět srovnávací hodnocení podle článku 15 [nařízení o Evropském orgánu pro bankovnictví] 30 nařízení (EU) č . 1093/2010. Taková srovnávací hodnocení se budou mimo jiné týkat postupů řízení společností podle odstavce 7a. Při výměně informací s Evropským orgánem pro bankovnictví EBA jsou systémy pojištění vkladů vázány profesním tajemstvím podle článku 56 uvedeného 70 nařízení č . 1093/2010 (EU).

Orgán EBA má navíc pravomoc každoročně prověřovat odolnost systémů pojištění vkladů proti zátěži s využitím rozmanitých scénářů předem daných problematických okamžiků a na základě aktualizovaných údajů, aby zjistil, zda je vhodné pozměnit platný model výpočtu a cílovou výši. Tyto testy odolnosti proti zátěži vycházejí z následujících scénářů: [Pozm. návrh 52].

7. Členské státy zajistí, aby systémy pojištění vkladů kdykoli na vlastní žádost obdržely od svých členů všechny informace nezbytné k přípravě vyplacení náhrad vkladatelům, včetně označení podle čl. 4 odst. 2. Informace nezbytné k provádění zátěžových testů jsou systémům pojištění vkladů předkládány průběžně. Informace jsou anonymizované. Získané informace je možné používat pouze k provádění zátěžových testů k analýze dosavadního vývoje odolnosti systémů pojištění vkladů nebo k přípravě vyplacení náhrad a je zapotřebí uchovávat nejdéle po dobu nezbytnou k těmto účelům je v utajení . [Pozm. návrh 53]

7a. Členské státy zajistí, aby jejich systémy zavedly řádné postupy řízení společností. Zejména:

a) ve správní radě systémů pojištění vkladů musí být alespoň jeden člen bez výkonných pravomocí a postupy jmenování do této rady musí být otevřené a transparentní;

b) systémy pojištění vkladů vydávají o své činnosti vydávat výroční zprávu. [Pozm. návrh 54]

Článek 4

Způsobilost vkladů

1. Ze systémů pojištění vkladů se vylučují jakékoli náhrady

a) vkladů jiných úvěrových institucí uskutečněných jejich vlastním jménem a na vlastní účet, s výhradou čl. 6 odst. 3,

b) veškerých nástrojů, na které se vztahuje definice „ kapitálu“ ve smyslu článku 57 směrnice 2006/48/ES,

c) vkladů vzniklých z operací, v souvislosti s nimiž byl vynesen odsuzující rozsudek za trestný čin praní peněz ve smyslu čl. 1 písm. C) odst . 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 91/308/EHS 2005/60/ES, [Pozm. návrh 55]

ca) vkladů, ohledně nichž uzavřeli vkladatel a úvěrová instituce smlouvu stanovující, že budou použity k úhradě zvláštních závazků vkladatele vůči úvěrové instituci nebo jiné straně za předpokladu, že vkladatel může vloženou částku na základě zákona nebo smluvního ujednání kompenzovat nebo že tato částka bude vůči těmto závazkům kompenzována automaticky v případech, kdy by se vklad jinak stal nedisponibilním; [Pozm. návrh 56]

d) vkladů finančních institucí ve smyslu čl. 4 bodu 5) směrnice 2006/48/ES,

e) vkladů investičních podniků ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (13),

f) vkladů, jejichž držitel nebyl nikdy nebyl identifikován v souladu s čl. 8 odst. 1 směrnice 2005/60/ES , když se stanou nedisponibilními v okamžiku aktivace, v průběhu vyplacení pojištění vkladů nebo po něm; [Pozm. návrh 57]

g) vkladů pojišťoven,

h) vkladů subjektů kolektivního investování,

i) vkladů penzijních fondů vyjma těch, které se týkají systémů osobního důchodového pojištění nebo zaměstnaneckého důchodového pojištění zaměstnavatele, který není velkou společností; [Pozm. návrh 58]

j) vkladů státu a ústředních, regionálních a místních veřejných orgánů; [Pozm. návrh 59]

k) dluhových cenných papírů vydaných úvěrovou institucí a závazků vzniklých z vlastních akceptací a směnek.

2. Členské státy zajistí, aby úvěrové instituce označovaly vklady uvedené v odstavci 1 tak, aby byla umožněna jejich okamžitá identifikace.

2a. Členské státy však zajistí, aby u vkladů místních orgánů existoval nárok na jejich vyplacení systémem pojištění vkladů, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:

a) zpravidla nezaměstnávají profesionálního pokladníka nebo

b) ztráta vkladů by vážně poškodila další poskytování služeb místní samosprávy. [Pozm. návrh 60]

Článek 5

Limit pojištění

1. Členské státy zajistí, aby souhrn vkladů každého vkladatele byl pojištěn do výše 100 000 EUR pro případ, že se tyto vklady stanou nedisponibilními.

1a. Členské státy dále zajistí, aby byly v plném rozsahu chráněny tyto vklady:

a) vklady, které plynou z transakcí s nemovitostmi pro soukromé rezidenční účely, po dobu až 12 měsíců po připsání částky nebo od okamžiku, kdy se takové vklady staly legálně převoditelnými;

b) vklady, které plní účely vymezené vnitrostátními právními předpisy a které jsou spojeny s určitými životními událostmi, jako je svatba, rozvod, odchod do důchodu, výpověď, invalidita nebo úmrtí vkladatele, po dobu až 12 měsíců po připsání částky;

c) vklady, které plní účely vymezené vnitrostátními právními předpisy a vyplývají z vyplacení pojistného nebo kompenzace za újmu utrpěnou v důsledku trestného činu nebo chybného odsouzení, po dobu až 12 měsíců po připsání částky nebo od okamžiku, kdy se takové vklady staly legálně převoditelnými. [Pozm. návrh 61]

2. Členské státy zajistí, aby se systémy měli vkladatelé právní nárok na výši pojištění vkladů neodchýlily od limitu pojištění stanoveného stanovenou v odstavci 1. Členské státy však mohou rozhodnout, že jsou pojištěny následující vklady, pokud se na náklady na související výplaty nevztahují články 9, 10 a 11: [Pozm. návrh 62]

a) vklady plynoucí z transakcí s nemovitostmi pro soukromé rezidenční účely po dobu až 12 měsíců po připsání částky; [Pozm. návrh 63]

b) vklady, jež plní sociální funkci vymezenou vnitrostátním právem a jsou spojeny s určitými životními událostmi, jako je svatba, rozvod, invalidita nebo úmrtí vkladatele. Pojištění trvá nejvýše 12 měsíců po příslušné události. [Pozm. návrh 64]

3. Odstavec 2 Odstavec 1 nebrání členským státům v zachování nebo zavedení systémů pojištění produktů týkajících se hmotného zajištění na stáří a důchodů, pokud tyto systémy nepojišťují pouze vklady, nýbrž nabízejí komplexní pojištění pro všechny produkty a situace, které jsou v této souvislosti relevantní. [Pozm. návrh 65]

3a. U vkladů úvěrových institucí či poboček zahraničích úvěrových institucí v členských státech, které byly provedeny před 31. prosincem 2010, a u vkladů vkladatelů s trvalým bydlištěm v členském státě, v němž před 1. lednem 2008 existoval zákonem upravený systém pojištění vkladů, který uplatňoval pevný limit pojištění ve výši 100 000 až 300 000 EUR, mohou dané státy rozhodnout, že dosavadní pevný limit pojištění bude odchylně od odstavce 1 nadále platný. V takovém případě je třeba u úvěrových institucí odpovídajícím způsobem upravit cílovou výši a příspěvky, jejichž výše vyplývá z míry rizika. [Pozm. návrh 66]

4. Výplata vkladů se provádí v měně členského státu , v níž byl účet veden, Pokud se částky vyjádřené v eurech uvedené v odstavci 1 přepočítávají na jinou měnu, odpovídají částky, které jsou vkladatelům skutečně vyplaceny, částkám stanoveným v této směrnici. nebo v eurech . V případě vkladů v jiné měně mají vkladatelé právo rozhodnout, zda částky mají být vyplaceny v jedné z těchto měn:

a) v měně, v níž byl veden účet, a to v konkrétní lhůtě, která byla sjednána s příslušnými orgány a jež je delší než lhůta stanovená v čl. 7 odst. 1, nebo

b) v měně členského státu, v níž byl veden účet

Podle prvního pododstavce písm. b), se v takovém případě použije směnný kurz pro odpovídající druh měny, v níž byl uložen vklad do data, ke kterému příslušné orgány učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu i) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu ii). [Pozm. návrh 67]

5. Členské státy, které přepočítávají částky vyjádřené v eurech na svou národní měnu, použijí poprvé při přepočtu směnný kurz platný ke dni … (14).

Členské státy mohou částky po přepočtu zaokrouhlit, pokud zaokrouhlení nepřevyšuje 2 500 EUR.

Aniž je dotčen druhý pododstavec, provedou členské státy každých pět let úpravu limitů pojištění přepočtených na jinou měnu na částku uvedenou v odstavci 1. Členské státy mohou po předchozí konzultaci s Komisí provést úpravu limitů pojištění dříve, dojde-li k nepředvídaným událostem, například kolísání měny.

6. Komise za podpory orgánu EBA přezkoumá částku uvedenou v odstavci 1 pravidelně nejméně jednou za pět let. Pokud to uzná za vhodné, předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh směrnice, jež upraví částku uvedenou v odstavci 1 zejména se zřetelem k vývoji v bankovnictví a k hospodářské a měnové situaci v Unii. První pravidelný přezkum neproběhne do 31. prosince 2015, ledaže si nepředvídané události vyžádají přezkum dříve. [Pozm. návrh 68]

7. Komise může upravit by měla mít alespoň jednou za pět let pravomoc přijímat v souladu s článkem 16 akty v přenesené pravomoci týkající se pravidelného přezkumu uvedeného v odstavci 6 částky uvedené v odstavci 1, které bude provádět, a to podle inflace v Evropské unii na základě změn v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen zveřejňovaném Komisí, k nimž došlo od poslední úpravy .

Toto opatření, jež má za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, se přijímá podle článku 16. [Pozm. návrh 69]

Článek 6

Stanovení splatné částky

1. Limit uvedený v čl. 5 odst. 1 se vztahuje na souhrn vkladů u téže úvěrové instituce bez ohledu na počet těchto vkladů, jejich měnu a místo uložení v Unii.

2. Při výpočtu limitu stanoveného v čl. 5 odst. 1 se přihlédne k podílu každého vkladatele na společném účtu.

Není-li stanoveno jinak, jsou podíly jednotlivých vkladatelů na tomto účtu stejné.

Členské státy mohou stanovit, že vklady na účtu, k němuž mají právo dvě nebo více osob jako společníci společnosti, členové sdružení nebo jiného obdobného seskupení bez právní subjektivity, mohou být pro účely výpočtu limitu stanoveného v čl. 5 odst. 1 sečteny a lze s nimi nakládat, jako by byly uloženy jediným vkladatelem.

3. Pokud vkladatel nemůže nakládat s částkami uloženými na účtu bez omezení, vztahuje se pojištění na osobu, která s nimi může bez omezení nakládat, za předpokladu, že je nebo může být zjištěna ke dni, kdy příslušné orgány učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu i) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu ii). Může-li více osob nakládat s vklady bez omezení, přihlédne se k podílu každé z nich podle právních předpisů upravujících správu daných částek při výpočtu limitu stanoveného v čl. 5 odst. 1.

4. Rozhodným dnem pro výpočet splatné částky je datum, ke kterému příslušné orgány učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu i) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu ii). K závazkům vkladatele vůči úvěrové instituci se při výpočtu splatné částky nepřihlíží, nejedná-li se o závazky vkladatele splatné k danému dni . [Pozm. návrh 70]

5. Členské státy zajistí, aby systémy pojištění vkladů mohly kdykoli požádat úvěrové instituce o informaci o souhrnné výši vkladů každého vkladatele.

6. Naběhlé úroky z vkladů, které ke dni, ke kterému příslušné orgány učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu i) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu ii), nebyly dosud připsány, jsou systémem pojištění vkladů nahrazovány. Limit uvedený v čl. 5 odst. 1 nesmí být překročen.

Pokud se úroky odvíjejí od hodnoty jiného finančního nástroje, a není tudíž možné určit jejich výši, aniž by bylo ohroženo dodržení lhůty pro výplatu stanovené v čl. 7 odst. 1, je náhrada těchto úroků omezena na úrokovou sazbu při prodlení určenou podle vnitrostátního práva.

7. Členské státy mohou rozhodnout, že určité druhy vkladů, které plní sociální funkci vymezenou vnitrostátním právem a za něž se zaručila třetí strana v souladu s pravidly státní podpory, se nezahrnují do souhrnu vkladů téhož vkladatele u téže úvěrové instituce ve smyslu odstavce 1. V těchto případech je záruka poskytnutá třetí stranou omezena limitem pojištění podle čl. 5 odst. 1.

7a. Členské státy mohou rozhodnout, že pro účely vyplacení podle čl. 7 odst. 1 nebudou vklady vkladatele u téže úvěrové instituce sečteny, je-li v právních předpisech členského státu dovoleno, aby úvěrové instituce vystupovaly pod různými obchodními názvy. Sečteny budou vklady u téže úvěrové instituce vystupující pod týmž obchodním názvem a na tyto vklady se vztahuje výše pojištění podle čl. 5 odst. 1. Naroste-li tímto součtem výše krytých vkladů jednoho vkladatele u jedné instituce více, než je stanoveno v článku 5, budou rovněž odpovídajícím způsobem navýšeny příspěvky do systému pojištění vkladů vypočtené podle článků 9 a 11.

Rozhodne-li se členský stát nepovolit zvláštní ochranu vkladů v rámci úvěrové instituce působící pod různými obchodními názvy, pak držitel licence a části úvěrové instituce vystupující pod různými obchodními názvy nejsou pojištěny zvlášť. Sčítání vkladů v rámci úvěrové instituce působící pod různými obchodními názvy se neprovádí mimo rozsah jedné země.

Úvěrové instituce z členských států, které uplatňují toto ustanovení, nemohou limity pojištění nabízet ve svých pobočkách provozovaných v členských státech, které úvěrovým institucím neumožňují působit pod různými obchodními názvy. [Pozm. návrh 71]

Článek 7

Výplata

1. Systémy pojištění vkladů musí být schopny vyplatit nedisponibilní vklady do 7 dnů pěti pracovních dnů, avšak nejméně do týdne ode dne, kdy příslušné orgány učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu i) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu ii).

Členské státy mohou rozhodnout, že na vklady uvedené v čl. 6 odst. 3 se vztahuje delší lhůta pro výplatu. Tato lhůta však nepřekročí tři měsíce ode dne, ke kterému příslušné orgány učiní zjištění podle čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu i) nebo kdy soudní orgán rozhodne ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. e) bodu ii).

Členské státy mohou rozhodnout, že do 31. prosince 2016 bude platit lhůta k výplatě v délce dvaceti pracovních dnů, pokud příslušné orgány dohledu po pečlivém přezkoumání situace zjistí, že systémy pojištění vkladů zatím nejsou schopny zaručit lhůtu k výplatě v délce pěti pracovních dnů, avšak nejméně jednoho týdne.

Vkladatel, který nemůže bez omezení nakládat s částkami uloženými na účtech podle čl. 6 odst. 3, obdrží výplatu ve lhůtě uvedené v prvním pododstavci. Tato výplata bude zohledněna při vyplacení osob, které mohou nakládat s částkami bez omezení.

1a. Uplatňují-li členské státy do 31. prosince 2016 lhůtu k výplatě dvacet pracovních dnů podle odstavce 1 třetího pododstavce, vyplatí systémy pojištění vkladů vkladatelům na požádání jednorázově do pěti pracovních dnů, avšak nejméně do týdne, jejich způsobilé pohledávky do výše 5 000 EUR. [Pozm. návrh 150/rev]

1b. Výlata uvedená v odstavci 1 může být odložena v těchto případech:

a) není jisté, zda má osoba zákonný nárok na obdržení výplaty nebo zda je vklad předmětem právního sporu;

b) na vklad se vztahují ekonomické sankce stanovené vnitrostátními vládami nebo mezinárodními orgány;

c) za posledních 24 měsíců neproběhla žádná operace spojená s příslušným vkladem (účet není využíván);

d) splatná částka je považována za součást dočasně zvýšeného salda dle čl. 5 odst. 1a.;

e) splatnou částku má v souladu s čl. 12 odst. 2 vyplatit systém pojištění vkladů hostitelského členského státu. [Pozm. návrh 75]

2. Vkladatelé obdrží výplatu, aniž by museli podávat žádost u systému pojištění vkladů. Za tímto účelem poskytne úvěrová instituce systému neprodleně na jeho žádost nezbytné informace o vkladech a vkladatelích.

3. Veškerá korespondence mezi systémem pojištění vkladů a vkladatelem je vyhotovena v úředním jazyce Unie, který úvěrová instituce, v níž se nachází pojištěný vklad, používá pro komunikaci s vkladatelem, případně v úředním jazyce nebo úředních jazycích členského státu, ve kterém se nachází pojištěný vklad. Pokud banka přímo působí v jiném členském státě, aniž by zřídila pobočku, poskytují se informace v jazyce, který si vkladatel zvolil při otevření účtu. [Pozm. návrh 76]

4. Bez ohledu na lhůtu stanovenou v odstavci 1 může systém pojištění vkladů dočasně odložit veškeré výplaty týkající se vkladatele do vynesení rozsudku soudem v těch případech, kdy jsou vkladatel nebo jiná osoba, kteří mají právo na částky uložené na účtu nebo na nich mají zájem, obviněni z trestného činu spojeného s praním peněz, jak je vymezuje čl. 1 odst. 2 směrnice 2005/60/ES. [Pozm. návrh 77]

4a. Výplata se neprovádí v případě, že v souvislosti s vkladem neproběhla za posledních 24 měsíců žádná operace a že hodnota vkladu je nižší než administrativní náklady, které by v souvislosti s provedením výplaty vznikly. [Pozm. návrh 78]

Článek 8

Pohledávky za systémem pojištění vkladů

1. Členské státy zajistí, aby práva vkladatelů na náhradu mohla být předmětem žaloby vkladatele proti systému pojištění vkladů. [Pozm. návrh 79]

2. Aniž tím jsou dotčena jiná práva, která mohou mít podle vnitrostátních právních předpisů, a s výhradou odstavce 3, mají systémy provádějící platby z pojištění v rámci jednoho státu právo vstoupit do práv vkladatelů v likvidačním řízení až do výše svých plateb.

Práva, na něž se vztahuje právo vstoupit do práv uvedené v tomto odstavci, mají přednost ihned po právech vkladatelů podle odstavce 1 a před všemi ostatními právy vůči likvidovanému subjektu. [Pozm. návrh 80]

3. Jestliže systémy pojištění vkladů postupem podle článku 10 poskytnou půjčku jinému systému, mají poměrně k zapůjčené částce právo vstoupit do práv vkladatelů v likvidačním řízení až do výše svých plateb.

Toto právo nelze uplatnit před termínem splatnosti půjčky podle čl. 10 odst. 2 písm. b). Pokud likvidační řízení skončí před tímto termínem, právo vstoupit do práv se rozšiřuje na výnos z likvidace vyplacený systému přijímajícímu půjčku.

Práva, na něž se vztahuje právo vstoupit do práv uvedené v tomto odstavci, mají přednost ihned za právy vkladatelů podle odstavce 1 a před všemi ostatními právy vůči likvidovanému subjektu.

4. Členské státy mohou omezit dobu, v níž vkladatelé, jejichž vklady nebyly systémem vyplaceny nebo uznány ve lhůtě stanovené v čl. 7 odst. 1, mohou nárokovat výplatu vkladů. Tato časová lhůta se určí podle dne, k němuž mají být v likvidačním řízení podle vnitrostátního práva zapsána práva, do nichž vstoupil systém pojištění vkladů podle odstavce 2.

Při určení uvedené časové lhůty přihlédnou členské státy k času, který systém pojištění vkladů potřebuje ke shromáždění příslušných pohledávek před zápisem práv.

Článek 9

Financování systémů pojištění vkladů

1. Členské státy zajistí, aby systémy pojištění vkladů měly odpovídající systémy ke zjištění svých možných závazků. Výše disponibilních finančních prostředků systémů pojištění vkladů je úměrná těmto závazkům.

Systémy pojištění vkladů získávají disponibilní finanční prostředky z pravidelných příspěvků svých členů ke 30. červnu a 30. prosinci každého roku alespoň jednou ročně . To nebrání doplňkovému financování z jiných zdrojů. Nepožadují se se jednorázové vstupní poplatky. [Pozm. návrh 81]

Disponibilní finanční prostředky dosahují přinejmenším cílové výše. Pokud finanční kapacity klesnou pod cílovou výši, zahájí se opět výběr příspěvků, dokud nebude znovu dosaženo aspoň cílové výše. Pravidelné příspěvky náležitě zohledňují hospodářský cyklus a činí alespoň 0,1 % krytých vkladů. Povinnost platit příspěvky platí jedině v případě, že je částka finančních prostředků uložených v systému pojištění vkladů nižší než cílová výše. Dosahují-li disponibilní finanční prostředky, poté, co poprvé dosáhly cílové výše a v důsledku jejich využívání , méně než dvě třetiny cílové výše, činí pravidelný příspěvek nejméně 0,25 % způsobilých krytých vkladů. [Pozm. návrh 82]

2. Souhrnná výše Disponibilní finanční prostředky systémů pojištění vkladů investic systému ve vztahu k jedinému subjektu nepřevyšuje je třeba investovat s nízkým rizikem a dostatečně diverzifikovaně a nevztahuje-li se na tyto vklady nebo investice nulová riziková váha podle přílohy VI, části I směrnice 2006/48/ES, nepřesáhnou tyto prostředky 5 % disponibilních finančních prostředků systému. V tomto ohledu se společnosti, jež jsou součástí téže skupiny pro účely konsolidace účetních závěrek, jak je definována ve směrnici 83/349/EHS (15) nebo v souladu s uznávanými mezinárodními účetními pravidly, považují za jediný subjekt. [Pozm. návrh 83]

3. Pokud disponibilní finanční prostředky systému pojištění vkladů nepostačují k vyplacení vkladatelů v případě, že se vklady stanou nedisponibilními, uhradí členové systému mimořádné příspěvky nepřevyšující 0,5 % jejich způsobilých krytých vkladů v kalendářním roce. Tato platba se provede jeden den před lhůtou uvedenou v čl. 7 odst. 1. [Pozm. návrh 84]

4. Souhrnná výše příspěvků uvedených v odstavci 1 a 2 3 nesmí překročit 1 % způsobilých krytých vkladů v kalendářním roce. [Pozm. návrh 85]

Příslušné orgány mohou úvěrovou instituci zcela nebo částečně dočasně zprostit povinnosti uvedené v odstavci 2, pokud by celková výše plateb uvedených v odstavci 1 a 2 ohrozila vypořádání pohledávek jiných věřitelů za touto úvěrovou institucí. Zproštění povinnosti lze udělit nejvýše na dobu 6 měsíců, avšak může být na žádost úvěrové instituce obnoveno. Příslušná částka bude převedena v pozdější době, když platba již neohrozí vypořádání pohledávek jiných věřitelů. Finanční prostředky podle odstavců 1, 2 a 3 tohoto článku jsou v první řadě použity na ochranu a vyplacení vkladatelů podle této směrnice. Až třetina disponibilních finančních prostředků může být použita na opatření v oblasti prevence a podpory, jak je uvedeno v této směrnici. V takovém případě systém pojištění vkladů do jednoho měsíce předloží příslušnému orgánu zprávu, v níž doloží, že hranice jedné třetiny disponibilních zdrojů byla dodržena. [Pozm. návrh 86]

5. Finanční prostředky podle odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku jsou v první řadě použity na vyplacení vkladatelů podle této směrnice.

Mohou však být použity také k financování převodu vkladů do jiné úvěrové instituce, pokud náklady vzniklé systému pojištění vkladů nepřekročí částku pojištěných vkladů v dotyčné úvěrové instituci. Systém pojištění vkladů v tomto případě do jednoho měsíce po převodu vkladů předloží Evropskému orgánu pro bankovnictví zprávu dokládající, že výše uvedený limit nebyl překročen. [Pozm. návrh 87]

Členské státy mohou systémům pojištění vkladů povolit použít finanční prostředky k zabránění úpadku banky, aniž by byly omezeny na financování převodu vkladů do jiné úvěrové instituce, jsou-li splněny tyto podmínky: [Pozm. návrh 88]

a) finanční prostředky systému po tomto opatření převyšují 1 % způsobilých vkladů; [Pozm. návrh 89]

b) systém pojištění vkladů do jednoho měsíce po rozhodnutí o provedení tohoto opatření předloží Evropskému orgánu pro bankovnictví zprávu dokládající, že výše uvedený limit nebyl překročen. [Pozm. návrh 90]

V jednotlivých případech mohou příslušné orgány na základě odůvodněné žádosti dotyčného systému pojištění vkladů povolit, aby byl procentní podíl uvedený v písmenu a) stanoven v intervalu od 0,75 do 1 %. [Pozm. návrh 91]

5a. Systémy pojištění vkladů mohou při využití stávajících finančních prostředků na opatření v oblasti prevence a podpory přesáhnout hranici stanovenou v odstavci 5, jsou-li splněny následující podmínky:

a) systém pojištění vkladů má k dispozici vhodné systémy sledování a klasifikace rizik a odpovídající možnost ovlivňovat přidružené úvěrové instituce;

b) systém pojištění vkladů má k dispozici nezbytné postupy a struktury pro výběr, uplatnění a sledování opatření v oblasti prevence a podpory;

c) poskytnutí opatření v oblasti prevence a podpory je ze strany systému pojištění vkladů vázáno na určité podmínky, které musí úvěrová instituce, jíž jsou opatření určena, splnit a k nimž patří alespoň možnost systému pojištění vkladů sledovat bedlivěji rizika a uplatňovat posílenější práva na přezkum;

d) je-li nutné vyplatit vkladatelům náhrady a činí-li finanční prostředky systému pojištění vkladů méně než dvě třetiny cílové částky, poskytnou přidružené úvěrové instituce systému pojištění vkladů neprodleně prostředky na opatření v oblasti prevence a podpory, a to v podobě mimořádného příspěvku;

e) způsobilost přidružených úvěrových institucí uhradit mimořádné příspěvky v souladu s písmenem d) je zajištěna na základě posouzení příslušného orgánu dohledu. [Pozm. návrh 92]

5b. Úvěrové instituce mohou finanční prostředky použít i na opatření, která souvisí s řádným uzavřením úvěrových institucí za předpokladu, že náklady vzniklé systému pojištění vkladů nepřevyšují výši krytých vkladů v dotčené úvěrové instituci. Systém pojištění vkladů v tomto případě do jednoho měsíce po převodu vkladů předloží orgánu EBA zprávu dokládající, že výše uvedený limit nebyl překročen. [Pozm. návrh 93]

6. Členské státy zajistí, aby systémy pojištění vkladů měly odpovídající ujednání o alternativních možnostech financování, které jim umožní získat krátkodobě prostředky k uspokojení pohledávek vůči nim uplatněných.

7. Členské státy měsíčně čtvrtletně informují orgán EBA o výši způsobilých vkladů a pojištěných vkladů na jejich území a o výši disponibilních finančních prostředků jejich systémů pojištění vkladů. Tyto informace jsou potvrzeny příslušnými orgány a spolu s potvrzením předloženy orgánu EBA do deseti dnů po skončení každého měsíce jednoho měsíce. [Pozm. návrh 94]

Členské státy zajistí, aby informace uvedené v prvním pododstavci byly zveřejněny na internetových stránkách systémů pojištění vkladů a na stránkách orgánu EBA nejméně jedenkrát za rok. [Pozm. návrh 95]

7a. Systémy pojištění vkladů splňují specifická pravidla pro řízení společností a zřídí zvláštní výbor sestavený z předních zástupců systému, jeho členů a příslušných orgánů, jež vypracovávají a schvalují transparentní pokyny pro investování dostupných finančních prostředků. Tyto pokyny budou zohledňovat takové faktory, jako je odpovídající trvání, kvalita, diverzifikace a souvztažnost investic. [Pozm. návrh 96]

Článek 10

Vzájemné půjčky mezi systémy pojištění vkladů

1. Systém má možnost obdržet půjčku od ostatních systémů Systémy pojištění vkladů uvedených v čl. 1 odst. 2 nemají povinnost si navzájem poskytovat půjčky . Systémy pojištění vkladů mají však možnost poskytnout dobrovolně na území Unie půjčky jiným systémům , pokud jsou splněny všechny následující podmínky: [Pozm. návrh 97]

a) systém přijímající půjčku není schopen splnit své závazky podle čl. 8 odst. 1 z důvodu předchozích plateb ve smyslu čl. 9 odst. 5 prvního a druhého pododstavce; [Pozm. návrh 87]

b) situace uvedená v písmenu a) je důsledkem nedostatku disponibilních finančních prostředků uvedených v článku 9;

c) systém přijímající půjčku využil mimořádných příspěvků podle čl. 9 odst. 3;

d) systém přijímající půjčku se právně zaváže, že vypůjčené prostředky budou použity k úhradě pohledávek podle čl. 8 odst. 1;

e) systém přijímající půjčku v daném okamžiku není vázán povinností splatit půjčku jinému systému pojištění vkladů podle tohoto článku;

f) systém přijímající půjčku uvede částku informuje příslušné orgány o výši požadovaných prostředků; [Pozm. návrh 98]

g) celková výše půjčky nepřekročí 0,5 % způsobilých krytých vkladů systému přijímajícího půjčku; [Pozm. návrh 99]

h) systém přijímající půjčku neprodleně informuje orgán EBA a sdělí příčiny, proč jsou splněny podmínky uvedené v tomto pododstavci, a částku požadovaných prostředků.

Částka podle prvního pododstavce písm. f) se stanoví takto:

[částka pojištěných vkladů, která má být vyplacena podle čl. 8 odst. 1] – [disponibilní finanční prostředky + nejvyšší částka mimořádných příspěvků podle čl. 9 odst. 3] [Pozm. návrh 100]

Ostatní systémy pojištění vkladů vystupují jako systémy poskytující půjčku. Za tímto účelem členské státy, v nichž je zřízen více než jeden systém, určí jeden systém za systém poskytující půjčku za tento členský stát a informují o tom Evropský orgán pro bankovnictví. Členské státy mohou rozhodnout, zda a jakým způsobem obdrží systém poskytující půjčku náhradu od jiných systémů pojištění vkladů zřízených v témže členském státě. [Pozm. návrh 101]

Systémy pojištění vkladů, od nichž je vyžadováno splacení půjčky jiným systémům pojištění vkladů podle tohoto článku, neposkytují půjčky jiným systémům pojištění vkladů.

2. Na půjčku se vztahují tyto podmínky:

a) každý systém půjčí částku úměrnou částce způsobilých vkladů v každém systému, přičemž se nepřihlíží k systému přijímajícím půjčku a k systémům pojištění vkladů uvedeným v písmenu a). Částky jsou vypočítány podle nejnovějších, měsíčně oznamovaných potvrzených informací uvedených v čl. 9 odst. 7; [Pozm. návrh 102]

b) systém přijímající půjčku splatí půjčku nejpozději po pěti letech, včetcě cestou ročních splátek, přičemž úroky jsou splatné až v době splacení;

c) úroková sazba se rovná úroková sazba je stanovena tak, aby se přinejmenším rovnala sazbě mezní zápůjční facility Evropské centrální banky během doby půjčky. [Pozm. návrh 103]

ca) instituce přijímající půjčku informuje orgán EBA o původním úroku i o trvání půjčky. [Pozm. návrh 104]

3. Orgán EBA potvrdí, že požadavky podle odstavce odstavců 1 a 2 byly splněny. stanoví částky, které má zapůjčit každý systém, vypočtené podle odst. 2 písm. a) a počáteční úrokovou sazbu podle odst. 2 písm. c), jakož i dobu trvání půjčky. [Pozm. návrh 105]

Orgán EBA zašle své potvrzení spolu s informacemi uvedenými v odst. 1 písm. h) systémům pojištění vkladů poskytujícím půjčku. Tyto systémy obdrží potvrzení a informace do dvou pracovních dnů. Systémy pojištění vkladů poskytující půjčku bez zbytečného odkladu, avšak nejpozději ve lhůtě dalších 2 pracovních dnů po přijetí potvrzení a informací provedou výplatu půjčky systému přijímajícímu půjčku. [Pozm. návrh 106]

5. Členské státy zajistí, aby příspěvky vybírané systémem přijímajícím půjčku byly dostatečné k co nejrychlejšímu splacení vypůjčené částky a opětovnému dosažení cílové úrovně.

Článek 11

Výpočet příspěvků do systémů pojištění vkladů

1. Příspěvky do systémů pojištění vkladů uvedené v článku 9 jsou stanoveny pro každého člena na základě stupně přiměřeně ke stupni rizika, jež podstupuje. Úvěrové instituce platí nejméně 75 %, avšak nejvýše 200 250 % částky, kterou by musela přispět banka s průměrným rizikem. Členské státy mohou rozhodnout, že členové systémů ochrany uvedených v čl. 1 odst. 3 a 4 platí systémům pojištění vkladů nižší příspěvky, avšak nejméně 37,5 % částky, kterou by musela přispět banka s průměrným rizikem.

Členské státy mohou umožnit nižší příspěvky pro úvěry s nízkým rizikem, na něž se vztahují zvláštní právní předpisy. [Pozm. návrh 107]

1a. Členské státy mohou umožnit, aby se na všechny úvěrové instituce, které jsou přidruženy k témuž ústřednímu subjektu podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2006/48/ES, vztahovala riziková váha, která se určí pro ústřední subjekt a jeho přidružené instituce na konsolidovaném základě. Členské státy mohou rozhodnout, že úvěrové instituce budou platit minimální příspěvek, bez ohledu na výši jejich pojištěných vkladů. [Pozm. návrh 112]

2. V příloze I a II je popsán standardní postup pro určení stupně podstupovaného rizika a výpočet příspěvků, vycházejí z prvků uvedených v příloze I a II které členové odvádějí do systému pojištění vkladů . [Pozm. návrh 108]

3. Odstavec 2 se nevztahuje na systémy pojištění vkladů uvedené v čl. 1 odst. 2. [Pozm. návrh 109]

3a. Odchylně od standardního postupu podle odstavců 1 a 2 mohou systémy pojištění vkladů jako alternativní metody použít vlastní postupy pro určení stupně rizika, které členové podstupují, a pro výpočet příspěvků, které členské instituce odvádí do systému pojištění vkladů. Výpočet příspěvků je úměrný obchodnímu riziku dané instituce a odpovídajícím způsobem zohledňuje rizikové profily různých modelů podnikání. Tyto alternativní postupy mohou také odvozovat základ příspěvku od strany aktiv v rozvaze a jako ukazatele rizik použít přinejmenším kapitálovou přiměřenost, kvalitu aktiv a likviditu.

Alternativní postupy jsou v souladu s pokyny orgánu EBA podle čl. 11 odst. 5 a schvalují je jednotlivé příslušné orgány a orgán EBA. Orgán EBA provádí přezkum dodržování pokynů, dojde-li k jakékoli změně systému, a také pravidelně nejméně jednou za pět let. [Pozm. návrh 110]

4. Na Komisi se přenášejí pravomoci za účelem upřesnění prvků Orgán EBA připraví návrh regulačních technických norem s cílem zajistit důslednou harmonizaci definic a metod v příloze II části A zavedení standardního postupu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku . Návrh těchto regulačních norem se přijímá v souladu s článkem 7 až 7d [nařízení o Evropském orgánu pro bankovnictví]., v případě potřeby může navrhnout úpravu těchto definic a tohoto postupu s cílem zajistit plnou srovnatelnost a vyhnout se zkreslujícím prvkům.

Orgán EBA předloží do 31 . prosince 2012 svůj návrh regulačních technických norem k předložení ke schválení Komisi.

Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010. [Pozm. návrh 111]

4a. Orgán EBA ve svých analýzách rizik a při přípravě návrhů regulačních norem zohledňuje mechanismy kontroly řízení, které používají úvěrové instituce. Zajistí šíření příkladů osvědčených postupů prostřednictvím Evropského systému finančního dohledu. [Pozm. návrh 113]

5. Do 31. prosince 2012 vydá orgán EBA pokyny k používání přílohy II části B a k postupům, které si v závislosti na míře rizika vypracovaly podle odstavce 3a systémy pojištění vkladů v souladu s [článkem 8 článkem 16 nařízení o Evropském orgánu pro bankovnictví] (EU) č . 1093/2010. [Pozm. návrh 114]

Článek 12

Spolupráce v rámci Unie

1. Systémy pojištění vkladů chrání také vkladatele u poboček zřízených úvěrovými institucemi v jiných členských státech.

2. Vkladatelé u poboček zřízených úvěrovými institucemi v jiných členských státech nebo v členských státech, kde působí úvěrová instituce povolená v jiném členském státě, jsou jménem systému domovského členského státu vyplaceni systémem hostitelského členského státu. Domovský Systém domovského hostitelskému členského státu poskytne potřebné prostředky, aby umožnil systému vyplacení nahradí hostitelského členského státu splnit závazky systému domovského členského státu vůči vkladatelům dle ustanovení prvního odstavce . [Pozm. návrh 115]

Systém hostitelského členského státu rovněž jménem systému domovského členského státu informuje dotčené vkladatele a je oprávněn jménem systému domovského členského státu od těchto vkladatelů přijímat korespondenci.

3. Pokud úvěrová instituce ukončí členství v jednom systému a vstoupí do členství v jiném systému, jsou tomuto druhému systému nahrazeny proplaceny nebo poměrným dílem převedeny příspěvky uhrazené během 6 měsíců předcházejících uhrazené během 6 měsíců předcházejících ukončení členství, nejedná-li se o pravidelné příspěvky podle čl . 9 odst. 1 pododstavce 3 čtvrté věty nebo o mimořádné příspěvky podle čl. 9 odst. 3. To se nevztahuje na případy, kdy je úvěrová instituce vyloučena ze systému podle čl. 3 odst. 3. [Pozm. návrh 116]

4. Členské státy zajistí, aby si systémy pojištění vkladů domovského členského státu se systémy hostitelského členského státu vyměňovaly informace podle čl. 3 odst. 7. Použijí se omezení stanovená v uvedeném článku.

Úvěrové instituce, které chtějí dobrovolně přejít z jednoho systému pojištění vkladů do druhého, oznámí v souladu s ustanoveními této směrnice tento záměr nejméně 6 měsíců předem. Během této doby úvěrová instituce přispívá do původního systému pojištění vkladů, a to v případě financování ex-ante i ex-post. [Pozm. návrh 117]

5. V zájmu usnadnění účinné spolupráce mezi systémy pojištění vkladů, především pokud jde o tento článek a článek 10, mají systémy pojištění vkladů, případně příslušné orgány, uzavřeny písemné dohody o spolupráci. Tyto dohody zohledňují požadavky stanovené směrnicí 95/46/ES.

Systémy pojištění vkladů informují orgán EBA o existenci a obsahu těchto dohod. Orgán EBA může k těmto dohodám vydávat stanovisko podle čl. 6 odst. 2 písm. f) a článku 19 nařízení (EU) č. 1093/2010. Pokud příslušné orgány nebo systémy pojištění vkladů nemohou dosáhnout dohody nebo pokud vznikne spor o výklad dohody, řeší vzájemné neshody orgán EBA podle článku 11 nařízení (EU) č. 1093/2010.

Neexistencí uvedených dohod nejsou dotčeny pohledávky vkladatelů podle čl. 8 odst. 2 nebo úvěrových institucí podle odstavce 3 tohoto článku.

Článek 13

Pobočky úvěrových institucí zřízené ve třetích zemích

1. Členské státy ověří, zda pobočky zřízené úvěrovou institucí, která má sídlo mimo Unii (úvěrové instituce třetí země), mají ochranu rovnocennou té, kterou stanoví tato směrnice.

Pokud tomu tak není, mohou členské státy stanovit, s výhradou čl. 38 odst. 1 směrnice 2006/48/ES, že pobočky zřízené úvěrovou institucí třetí země, se musí připojit k některému systému pojištění vkladů, který působí na jejich území.

1a. S cílem zajistit důslednou harmonizaci provádění ustanovení článku 1 připraví orgán EBA návrh regulačních technických norem pro zavedení obecných kritérií pro posouzení rovnocennosti.

Do […] předloží orgán EBA Komisi návrh těchto regulačních technických norem.

Komisi je v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010 svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci. [Pozm. návrh 118]

2. Úvěrová instituce třetí země která není členem systému působícího v členském státě, poskytuje vkladatelům a případným vkladatelům u poboček jí zřízených veškeré relevantní informace o pojištění chránícím jejich vklady.

3. Informace uvedené v odstavci 2 musí být poskytovány v úředním jazyce nebo jazycích členského státu, ve kterém je pobočka zřízena, způsobem stanoveným vnitrostátními právními předpisy v jasné a srozumitelné formě, přičemž v případě, že vkladatel o to požádá a pobočka bude schopná této žádosti vyhovět, i v jiných jazycích . [Pozm. návrh 151/rev]

Článek 14

Informace pro vkladatele

1. Členské státy zajistí, aby úvěrové instituce poskytly současným i případným vkladatelům informace potřebné k určení systému pojištění vkladů, jehož jsou instituce a její pobočky členy uvnitř Unie. Není-li vklad pojištěn systémem pojištění vkladů v souladu s článkem čl. 4 odst. 1 písm. a) až g) a písm. i) až k) a s čl. 4 odst. 2 , uvědomí o tom úvěrová instituce vkladatele, načež je vkladatelům nabídnuta možnost vybrat si své vklady bez jakéhokoli penále a s nárokem na veškeré vzniklé úroky a benefity . [Pozm. návrh 119]

2. Informace pro případné vkladatele musí být poskytnuty, a případným vkladatelem podepsány, před uzavřením smlouvy o vkladu a. Pro tyto účely se použije se vzor uvedený v příloze III.

3. Informace pro současné vkladatele jsou poskytnuty na výpisech z účtu. Tyto informace obsahují potvrzení, že vklady jsou způsobilé. Dále je uveden odkaz na informační přehled uvedený v příloze III a údaj o tom, kde ho lze získat. Informační přehled uvedený v příloze III se alespoň jednou ročně přikládá také k výpisům z účtu vkladatelů. V tomto informačním přehledu je rovněž uvedena internetová adresa internetových stránek příslušného systému pojištění vkladů.

Internetové stránky musí obsahovat potřebné informace pro vkladatele, zejména o ustanoveních této směrnice o postupu a podmínkách pojištění vkladů. [Pozm. návrh 120]

4. Informace uvedené v odstavci 1 se poskytují způsobem stanoveným vnitrostátními právními předpisy v úředním jazyce nebo jazycích členského státu, v němž je pobočka zřízena, přičemž v případě, že vkladatel o to požádá a pobočka bude schopná této žádosti vyhovět, i v jiných jazycích . [Pozm. návrh 121]

5. Členské státy omezí použití informací uvedených v odstavci 1 odstavcích 1, 2 a 3 k reklamním účelům na věcný odkaz na systém, který pojišťuje produkt, jehož se reklama týká.[Pozm. návrh 122]

Úvěrové instituce ,jež jsou členem systému uvedeného v čl. 1 odst. 3 a čl. 1 odst. 4, informují vkladatele odpovídajícím a snadno srozumitelným způsobem o fungování systému pojištění vkladů . Přitom je však třeba informovat i o maximální úrovni krytí a o dalších zdrojích informací týkajících se systému pojištění vkladů. Tyto informace nezmiňují neomezené pojištění vkladů. [Pozm. návrh 123]

6. V případě fúze úvěrových institucí jsou jejich vkladatelé o fúzi informováni nejméně jeden měsíc před její právní účinností. Vkladatelé jsou informováni o tom, že po té, co fúze nabude účinnosti, jsou všechny jejich vklady u každé z fúzujících bank sečteny, aby byla stanovena výše jejich pojištění systémem pojištění vkladů. Vkladatelé získají od oznámení o fúzi tříměsíční lhůtu na to, aby mohli své vklady přesahující výši pojištění podle čl. 5 odst. 1 převést do jiné banky či banky s jiným obchodním názvem bez jakéhokoli penále a s nárokem na veškeré vzniklé úroky a benefity. Pokud bude během této tříměsíční lhůty částka uvedená v čl. 5 odst. 1 překročena, rozšíří se výše pojištění vynásobením částky stanovené v čl. 5 odst. 1 počtem úvěrových institucí, které se sloučily. [Pozm. návrh 124]

6a. V případě, že úvěrová instituce vystoupí ze systému pojištění vkladů nebo je z něj vyloučena, podá o tom do jednoho měsíce vkladatelům zprávu. [Pozm. návrh 125]

7. Jestliže vkladatel používá internetové bankovnictví, jsou informace, jež mají být podle této směrnice zveřejněny, sděleny elektronickými vhodnými prostředky takovým způsobem, aby upoutaly pozornost vkladatele, a pokud si to vkladatel přeje, jsou mu dodány v tištěné podobě . [Pozm. návrh 126]

7a. Členské státy musí zajistit zavedení vhodných postupů, které umožní systémům pojištění vkladů sdílet informace a účinně komunikovat s dalšími systémy pojištění vkladů, s jejich přidruženými úvěrovými institucemi a s příslušnými orgány, a to jak v rámci jejich jurisdikce, tak případně i s dalšími agenturami v jiných státech. [Pozm. návrh 127]

Článek 15

Seznam povolených úvěrových institucí

V seznamu povolených úvěrových institucí, který vypracovává podle článku 14 směrnice 2006/48/ES, uvede Komise transparentním způsobem postavení každé úvěrové instituce s ohledem na tuto směrnici. [Pozm. návrh 128]

Článek 16

Výkon přenesené pravomoci

1. Komisi se uděluje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za podmínek stanovených v tomto článku.

1a. Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 5 odst. 7 se Komisi svěřují na dobu neurčitou od … (16).

1b. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesenou pravomoc uvedenou v čl. 5 odst. 7 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo pozdějším datem uvedeným v tomto rozhodnutí. Nedotýká ze platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise bezodkladně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

3. Pravomoc přijímat akty Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 7 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 17 a 18 o tom, že námitky nevysloví . Na žádost Evropského parlamentu nebo Rady bude tato lhůta prodloužena o tři měsíce. [Pozm. návrh 129]

Článek 17

Zrušení přenesení pravomoci

1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesenou pravomoc uvedenou v článku 16 kdykoli zrušit.

2. Orgán, který zahájil interní postup rozhodování, zda zrušit přenesení pravomoci, se před přijetím konečného rozhodnutí snaží informovat v přiměřené lhůtě druhý orgán a Komisi o přenesených pravomocích, jež by mohly být zrušeny, včetně důvodů takového zrušení.

3. Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí vyjmenovaných v daném rozhodnutí. Nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Neovlivní platnost již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. [Pozm. návrh 130]

Článek 18

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1. Evropský parlament a Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Tato lhůta se z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady prodlouží o jeden měsíc.

2. Pokud po uplynutí této lhůty Evropský parlament ani Rada proti aktu v přenesené pravomoci námitky nevyslovily, bude akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupí v platnost dnem stanoveným v tomto věstníku.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada Komisi informovaly o svém záměru námitky nevyslovit.

3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost v případě, že proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán vyslovující námitky proti aktu v přenesené pravomoci vysvětlí důvody takového jednání. [Pozm. návrh 131]

Článek 19

Přechodná ustanovení

1. Příspěvky do systémů pojištění vkladů uvedené v článku 9 jsou rozloženy co nejrovnoměrněji, dokud není dosaženo cílové výše uvedené v čl. 9 odst. 1 třetím pododstavci. [Pozm. návrh 132]

1a. Není-li systém pojištění vkladů schopen v okamžiku, kdy tato směrnice vstoupí v platnost, určit kryté vklady svých příslušných úvěrových institucí, odvozuje se cílová výše v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. h) od způsobilých vkladů systému. Počínaje dnem 1. ledna 2015 slouží kryté vklady jako vyměřovací základ cílové výše pro všechny systémy pojištění vkladů. [Pozm. návrh 133]

2. Vkladatele držící dluhové cenné papíry vystavené touž úvěrovou institucí a závazky vzniklé z vlastních akceptací nebo směnek, vklady, pokud jsou na držitele a nikoli na jméno , jejichž existenci je možné prokázat pouze jiným potvrzením než výpisem z účtu, vklady, jejichž jistina není splatná v nominální hodnotě nebo jejichž jistina je splatná v nominální hodnotě pouze při určité záruce nebo dohodě poskytnuté úvěrovou institucí nebo třetí stranou, je nutno informovat, že jejich vklady dále nebudou pojištěny systémem pojištění vkladů.

3. Pokud by po provedení této směrnice nebo směrnice 2009/14/ES přestaly být určité vklady zcela nebo částečně pojištěny systémem pojištění vkladů, mohou členské státy povolit, aby vklady, které byly složeny před 30. červnem 2010, byly pojištěny do 31. prosince 2014. Členské státy zajistí, aby po 31. prosinci 2014 žádný systém neposkytoval vyšší nebo obsáhlejší pojištění, než jaké je stanoveno touto směrnicí, bez ohledu na to, kdy byly vklady složeny.

4. Do 31. prosince 2015 2. ledna 2014 , předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, a případně i legislativní návrh, s cílem určit, zda by stávající který stanoví způsoby, jak mohou systémy pojištění vkladů měly být nahrazeny jediným systémem pro celou Unii. působící v Evropské unii za koordinace orgánu EBA spolupracovat prostřednictvím evropského systému, aby předcházely rizikům vznikajícím z přeshraničních činností a chránily před těmito riziky vklady . [Pozm. návrh 134]

5. Do 31. prosince 2015 Komise ve spolupráci s orgánem EBA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku v provádění této směrnice. V této zprávě by měla mělo být zejména zvážena možnost určení cílové výše na základě pojištěných vkladů, aniž by se snížila ochrana vkladatelů uvedeno následující:

— cílová výše na základě pojištěných vkladů, s posouzením vhodnosti stanoveného procentního podílu nebo s posouzením jiných možností regulace; v této souvislosti bude cílová výše zohledňovat nesplnění závazků z vkladů, k nimž došlo v předchozích deseti letech v rámci systémů ochrany vzniklých ze zákona nebo na smluvním základě a institucionálních systémů ochrany ve smyslu čl. 80 odst. 8 směrnice 2006/48/ES;

— kumulovaný účinek regulačních povinností úvěrových institucí, jako jsou kapitálové požadavky;

— provázanost právních předpisů upravujících systémy pojištění vkladů a budoucích předpisů ohledně zvládání krizí;

— dopad na různorodost bankovních modelů s ohledem na potřebu jejího zachování;

— přiměřenost stávajícího limitu pojištění pro vkladatele.

Zpráva rovněž posoudí, zda záležitosti uvedené v prvním pododstavci byly provedeny tak, aby byla ochrana vkladatelů. [Pozm. návrh 135]

Článek 20

Provedení

1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s článkem 1, čl. 2 odst. 1 písm. a), c), d), f), h) až m), čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 3, čl. 3 odst. 5 až 7, čl. 4 odst. 1 písm. d) až k), čl. 5 odst. 2 až 5, čl. 6 odst. 4 až 7, čl. 7 odst. 1 až 3, čl. 8 odst. 2 až 4, články 9 až 11, článkem 12, čl. 13 odst. 1 až 2, čl. 14 odst. 1 až 3, čl. 14 odst. 5 až 7, článkem 19 a přílohou I až III s touto směrnicí do 31. prosince 2012. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí. [Pozm. návrh 136]

Odchylně od prvního pododstavce členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 9 odst. 1 třetím pododstavcem, čl. 9 odst. 3 a článkem 10 do 31. prosince 2020. [Pozm. návrh 137]

Odchylně od prvního pododstavce členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 7 odst. 1 a čl. 9 odst. 5 do 31. prosince 2013. Procentní podíl způsobilých vkladů uvedený v čl. 9 odst. 5 písm. a) se však nepoužije před 1. lednem 2014. Do 31. prosince 2017 se použije procentní podíl 0,5 %. Po tomto datu do 31. prosince 2020 se použije procentní podíl 0,75 %. [Pozm. návrh 138]

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na směrnice zrušené touto směrnicí se považují za odkazy na tuto směrnici. Způsob odkazu a znění prohlášení si stanoví členské státy.

2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 21

Zrušení

Směrnice 94/19/ES a její následné změny se zrušují s účinkem ode dne 31. prosince 2012, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic ve vnitrostátním právu a použitelnost směrnic uvedených v příloze IV.

Odkazy na zrušené směrnice se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.

Článek 22

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Čl. 2 odst. 1 písm. b), e), g), čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a c), čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 1, 2 a 3, čl. 7 odst. 4, čl. 8 odst. 1, čl. 12 odst. 1, čl. 13 odst. 3, čl. 14 odst. 4 a články 15 až 18 se použijí ode dne 1. ledna 2013.

Článek 23

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V … dne … Za Evropský parlament předseda Za Radu předseda nebo předsedkyně

(1) Úř. věst. C 99, 31.3.2011, s. 1.

(2) Postoj Evropského parlamentu ze dne 16. února 2012.

(3) Úř. věst. L 135, 31.5.1994, s. 5.

(4) Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12.

(5) Úř. věst. L 68, 13.3.2009, s. 3.

(6) Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

(7) Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

(8) Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.

(9) Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201.

(10) Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

(11) Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví, KOM(2009)0501.

(12) Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

(13) Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.

(14) Datum vstupu této směrnice v platnost.

(15) Sedmá Směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o konsolidovaných účetních závěrkách (Úř. věst. L 193, 18.7.1983, s. 1).

(16) Datum vstupu této směrnice v platnost.

Čtvrtek, 16. února 2012

PŘÍLOHA I Určení výše příspěvků založených na stupni rizika placených do systémů pojištění vkladů 1. Použijí se tyto vzorce: a) výše příspěvků člena založených na stupni rizika b) podíl člena na riziku c) rizikově vážená výše příspěvku člena kde: C i výše příspěvku i-tého člena systému pojištění vkladů TC celková výše příspěvků, které má systém vybrat RS i podíl i-tého člena na riziku RA i rizikově vážená výše příspěvku i-tého člena RA k rizikově vážené výše příspěvků každého z celkového počtu n členů CB základ pro výpočet příspěvků (tj. kryté vklady počínaje nejpozději dnem 1. ledna 2015, popřípadě způsobilé vklady, nelze-li kryté vklady u některých členských institucí systému pojištěných vkladů vypočítat ) [Pozm. návrh 139] βi rizikový koeficient přiřazený i-tému členovi podle přílohy II 2. Použijí se tyto vzorce: a) celkové bodové hodnocení člena b) dílčí bodové hodnocení člena podle klíčových ukazatelů c) dílčí bodové hodnocení člena podle doplňkových ukazatelů kde: ρi celkové bodové hodnocení i-tého člena ρi COR dílčí bodové hodnocení i-tého člena podle klíčových ukazatelů ρi SUP dílčí bodové hodnocení i-tého člena podle doplňkových ukazatelů ρi x proměnná vyjadřující stupeň rizika i-tého člena u jednotlivých klíčových nebo doplňkových ukazatelů uvedených v příloze II x symbol příslušného klíčového nebo doplňkového ukazatele

Čtvrtek, 16. února 2012

PŘÍLOHA II Ukazatele, body a váhy pro výpočet příspěvků založených na stupni rizika ČÁST A Klíčové ukazatele 1. Pro výpočet příspěvků založených na stupni rizika se použijí tyto klíčové ukazatele: Kategorie rizika Ukazatel Poměr Kapitálová přiměřenost Položky kapitálu podle čl. 57 písm. a) až ca) směrnice 2006/48/ES a rizikově vážená aktiva podle článku 76 směrnice 2006/48/ES Kapitál Rizikově vážená aktiva Kvalita aktiv Nesplácené úvěry Nesplácené úvěry Hrubé úvěry Rentabilita Rizikově vážená návratnost aktiv [Pozm. návrh 140] Čistý výsledek Průměrná celková aktiva Likvidita Stanoví členské státy s výhradou čl. 11 odst. 4 2. Pro vyjádření rizikového profilu u klíčových ukazatelů se použije toto bodové hodnocení: Stupeň rizika Kapitálová přiměřenost Kvalita aktiv Rentabilita Likvidita Velmi nízké riziko 1 1 1 1 Nízké riziko 2 2 2 2 Střední riziko 3 3 3 3 Vysoké riziko 4 4 4 4 Velmi vysoké riziko 5 5 5 5 3. Na základě skutečných hodnot ukazatelů v dané kategorii rizika je členovi přiřazeno toto bodové hodnocení: Položka Symbol (x) ρ x = 1 ρ x = 2 ρ x = 3 ρ x = 4 ρ x = 5 Kapitálová přiměřenost CA x > 12,3 % 12,3 % ≥ x > 9,6 % 9,6 % ≥ x > 8,2 % 8,2 % ≥ x > 7 % x ≤ 7 % Kvalita aktiv AQ x ≤ 1 % 1 % < x ≤ 2,1 % 2,1 % < x ≤ 3,7 % 3,7 % < x ≤ 6 % x > 6 % Rentabilita P x > 1,2 % 1,2 % ≥ x > 0,9 % 0,9 % ≥ x > 0,7 % 0,7 % ≥ x > 0,5 % x ≤ 0,5 % Likvidita L Členské státy mohou stanovit prahové hodnoty pro každou proměnnou ρ x s výhradou čl. 11 odst. 4 4. Na základě celkového bodového hodnocení jsou členovi přiřazeny rizikové váhy (koeficient): Celkové bodové hodnocení (ρ) 1 < ρ ≤ 1,5 1,5 < ρ ≤ 2,5 2,5 < ρ ≤ 3,5 3,5 < ρ ≤ 4,5 4,5 < ρ ≤ 5 Rizikový koeficient (β) 75 % 100 % 125 % 150 % 200 % ČÁST B Doplňkové ukazatele 1. Pro výpočet příspěvků založených na stupni rizika je stanoví členské státy doplňkové ukazatele. Za tímto účelem rovněž možné použít některé nebo všechny následující ukazatele: [Pozm. návrh 141] Kategorie rizika Ukazatel/poměr Definice Kapitálová přiměřenost Celkový kapitál Celkový kapitál Rizikově vážená aktiva Přebytečný kapitál (1) Přebytečný kapitál nebo Přebytečný kapitál Celková aktiva Rizikově vážená aktiva Kvalita aktiv Opravné položky k úvěrům Opravné položky k úvěrům nebo Opravné položky k úvěrům Čistý úrokový výnos Provozní výsledek Rizikově vážená aktiva Rizikově vážená aktiva Celková aktiva Rentabilita Poměr nákladů k výnosům Provozní náklady Provozní výnosy Čistá marže Čistá marže Celkový kapitál Likvidita Stanoví členské státy s výhradou čl. 11 odst. 5 2. Pro vyjádření rizikového profilu u doplňkových ukazatelů se použije toto bodové hodnocení: Stupeň rizika Kapitálová přiměřenost Kvalita aktiv Rentabilita Likvidita Velmi nízké riziko 1 1 1 1 Nízké riziko 2 2 2 2 Střední riziko 3 3 3 3 Vysoké riziko 4 4 4 4 Velmi vysoké riziko 5 5 5 5 3. Na základě celkového bodového hodnocení jsou členovi přiřazeny rizikové váhy (koeficient): Celkové bodové hodnocení (ρ) 1 < ρ ≤ 1,5 1,5 < ρ ≤ 2,5 2,5 < ρ ≤ 3,5 3,5 < ρ ≤ 4,5 4,5 < ρ ≤ 5 Rizikový koeficient (β) 75 % 100 % 125 % 150 % 200 % (1) Přebytečný kapitál = kapitál – kapitál ve smyslu čl. 57 písm. a) až h) směrnice 2006/48/ES.

Čtvrtek, 16. února 2012

PŘÍLOHA III Vzor informačního přehledu pro vkladatele Pokud vaše úvěrová instituce nevyplatila váš splatný a vymahatelný vklad z důvodů přímo spojených s její finanční situací, vyplatí vás jakožto vkladatele systém pojištění vkladů. Produkt [vložte název produktu] společnosti [vložte jméno úvěrové instituce, která vede účet] je všeobecně pojištěn u příslušného systému pojištění vkladů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2012/…/EU o systémech pojištění vkladů (1). [Pozm. návrh 142] Výplata z pojištění činí nejvýše 100 000 EUR na banku. Je určena na základě součtu všech vašich vkladů u téže banky. Pokud má vkladatel máte například na spořícím depozitním účtu 90 000 EUR a na běžném účtu 20 000 40 000 EUR, bude mu vám vyplaceno pouze 100 000 EUR. [Pozm. návrh 143] [Pouze je-li relevantní:] Tento postup se uplatní i v případě, že banka působí úvěrová instituce ve vztahu ke svým klientům vystupuje pod různými obchodními názvy. Společnost [vložte jméno úvěrové instituce, která vede účet] provozuje činnost též pod jménem [vložte jména všech ostatních poboček téže úvěrové instituce]. To znamená, že všechny vklady každý vklad u jedné nebo více těchto poboček jsou je v součtu pojištěny pojištěn do výše 100 000 EUR. [Pozm. návrh 144] V případě společných účtů se limit 100 000 EUR vztahuje na každého vkladatele. [Pouze je-li relevantní:] Vklady na účtu, k němuž mají právo dvě nebo více osob jako společníci společnosti, členové sdružení nebo jiného obdobného seskupení bez právní subjektivity, jsou však pro účely výpočtu limitu 100 000 EUR sečteny a nakládá se s nimi, jako by byly uloženy jediným vkladatelem. Systémy pojištění vkladů chrání obecně všechny retailové vkladatele a podniky [je-li to v daném členském státě relevantní: a zranitelné místní orgány] . Výjimky u určitých vkladů jsou uvedeny na internetových stránkách příslušného systému pojištění vkladů [uveďte internetové stránky příslušného systému pojištění vkladů] . Zda jsou určité produkty pojištěny, či nikoliv, vás také na Vaši žádost informuje Vaše banka. Pokud jsou vklady pojištěny, banka úvěrová instituce tuto skutečnost též potvrdí uvede na vašem výpisu z účtu. [Pozm. návrh 145] Příslušným systémem pojištění vkladů je [vložte jméno a adresu, telefon, e-mail a internetovou adresu]. Vyplatí vaše vklady (do výše 100 000 EUR) nejpozději do šesti týdnů; po 31. prosinci 2013 do jednoho týdne pěti [pouze je-li relevantní: dvaceti] pracovních dnů . [je-li relevantní: Na žádost vám členská instituce systému pojištění vkladů vyplatí kladný zůstatek ve výší maximálně 5 000 EUR do pěti pracovních dnů. Od roku 2017 budou vaše vklady (až do výše 100 000 EUR) vyplaceny do pěti pracovních dnů.] [Pozm. návrh 146] Pokud v ve výše uvedené lhůtě výplatu neobdržíte, měli byste systém pojištění vkladů kontaktovat, neboť po určité době by mohla uplynout promlčecí lhůta pro uplatnění pohledávky uplyne po [uveďte příslušné časové období platné v daném členském státě a přesný odkaz na vnitrostátní právní předpis a příslušný článek, jímž se tato ustanovení řídí] . Další informace je možné získat na [vložte adresu internetových stránek příslušného systému pojištění vkladů]. [Pozm. návrh 147] [Pouze je-li relevantní:] Váš vklad je pojištěn v rámci Vaše úvěrová instituce je součástí institucionálního systému ochrany. který [je/není uznán] za systém pojištění vkladů. Všechny banky instituce , které jsou členy tohoto systému, se vzájemně podporují, aby předešly případnému úpadku případné platební neschopnosti . Pokud by však přesto k úpadku banky k platební neschopnosti došlo, vaše vklady budou vyplaceny do výše 100 000 EUR v rámci výše uvedených systémů pojištění vkladů uznaných vnitrostátním právními předpisy . [Pozm. návrh 148] (1) Číslo a odkaz na zveřejnění této směrnice.

Čtvrtek, 16. února 2012

PŘÍLOHA IV ČÁST A Zrušené směrnice a jejich následné změny (uvedené v článku 21) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30. května 1994 o systémech pojiště