EVROPSKÁ KOMISE Ve Štrasburku dne 22.11.2022 COM(2022) 668 final 2022/0393(NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se zavádí mechanismus korekce trhu na ochranu občanů a hospodářství před nadměrně vysokými cenami



2022/0393 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se zavádí mechanismus korekce trhu na ochranu občanů a hospodářství před nadměrně vysokými cenami 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Návrh vytváří dočasný a dobře zacílený regulační nástroj k řešení problému extrémních prudkých nárůstů cen, jež jsou způsobeny nedostatky v mechanismech tvorby cen na velkoobchodních trzích s plynem, čímž se zabrání významným škodám pro hospodářství Unie. a) Krize na Ukrajině vede k bezprecedentnímu nárůstu cen a vážným hospodářským škodám Neodůvodněná vojenská agrese Ruska vůči Ukrajině a skutečnost, že Rusko zneužívá energii jako zbraň, vedly k bezprecedentní energetické krizi, která má dopad zejména na Unii. To vedlo k prudkému nárůstu cen energií, který podněcuje inflaci a ohrožuje naši bezpečnost dodávek energie. Rusko se dopouštělo záměrných narušení dodávek a manipulací s nimi, což ovlivnilo evropské ceny zemního plynu a rovnováhu tvorby cen na trzích s energií. Rozhodnutím Ruska zastavit dodávky plynovodem Nord Stream 1 a narušit dodávky do několika členských států EU, sabotáží zaměřenou na plynovody North Stream 1 a 2 a nutností nalézt v krátké době nové zdroje a trasy dodávek se tato krize dostala do nové fáze. EU je odhodlána svoji závislost na ruských fosilních palivech postupně ukončit, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 18. května 2022 nazvaném plán REPowerEU, a to snížením poptávky, urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie a nahrazením ruského plynu alternativními dodávkami od důvěryhodných partnerů prostřednictvím energetické platformy EU. Podíl ruského plynu přiváděného plynovody na celkovém dovozu plynu do EU se již snížil ze 41 % (září 2021) na 9 % (září 2022). Trhy již od začátku ruské agrese vůči Ukrajině reagovaly výrazným zvýšením cen plynu a ceny zemního plynu od té doby zaznamenaly nebývalé prudké nárůsty, které v celé druhé polovině srpna 2022 dosahovaly nejvyšších historických hodnot. Zatímco v předchozích desetiletích se ceny evropského zemního plynu pohybovaly v pásmu mezi 5 a 35 EUR/MWh, nyní dosáhly úrovní, které byly o 1 000 % vyšší než dosavadní průměrné ceny v Unii. Ceny futures kontraktů na plyn v nizozemském obchodním uzlu TTF (tříměsíční/čtvrtletní produkty), s nimiž se obchoduje na burze ICE Endex, dosáhly 350 EUR/MWh, cena plynu v TTF na denním trhu obchodovaného na burze EEX dosáhla 316 EUR/MWh, aniž by došlo k výrazným změnám v obchodovaných objemech. Ceny na měsíčním trhu výrazně převyšovaly 200 EUR/MWh a dne 26. srpna 2022 dosáhly svého vrcholu na úrovni téměř 314 EUR/MWh. Po dobu dvou po sobě následujících týdnů, od 18. srpna do 31. srpna 2022, zůstávala cena na měsíčním trhu vyšší než 225 EUR/MWh. Nejvyšších úrovní cen bylo dosaženo v jednom týdnu – v pěti po sobě jdoucích obchodních dnech – od 22. do 26. srpna 2022, kdy se ceny velmi blížily 265 EUR/MWh nebo byly vyšší. V období od 22. do 31. srpna 2022 činil rozdíl mezi spotovou cenou TTF a cenou LNG více než 57 EUR/MWh. V posledních třech dnech týdne od 22. do 26. srpna 2022 bylo rozpětí mezi spotovou cenou TTF a referenční cenou LNG vyšší než 58 EUR/MWh. Jednalo se o bezprecedentní oddělení cen TTF od cen LNG, které odrážejí ceny na světovém trhu. Poté, co ceny v srpnu 2022 dosáhly extrémních úrovní, klesly v následujících týdnech pod 220 EUR/MWh a zatím nedosáhly žádného nového vrcholu nad touto úrovní. Tento extrémní nárůst cen během téměř dvou týdnů výrazně poškodil evropské hospodářství. Plyn je široce využíván v mnoha odvětvích hospodářství EU, od malých a středních podniků až po velký průmysl, zejména v odvětvích náročných na plyn, jako je výroba keramiky, skla, hnojiv, celulózy, papíru a chemických látek. Velmi vysoké ceny zemního plynu na úrovni přibližně 350 EUR za MWh zaznamenané v srpnu mají i během velmi krátkého období významný negativní dopad na hospodářství Unie; mají vliv na šíření negativních dopadů na ceny elektřiny a zvyšují celkovou inflaci. Prudký nárůst cen je spojen s hmotnými škodami a riziky pro odběratele energie, dodavatele a pro bezpečnost dodávek na trzích s plynem a elektřinou. Zákazníci byli plně vystaveni extrémním prudkým nárůstům cen způsobeným regionálními kapacitně úzkými místy. Při maximální kapacitě by další zvyšování cen nemohlo vést k zajištění dalších dodávek plynu. Ruská agrese vůči Ukrajině nadále negativně ovlivňuje celé hospodářství Unie, což se oproti jarní prognóze Komise projeví nižším růstem a vyšší inflací. Předpokládá se, že průměrná roční inflace dosáhne v roce 2022 historicky nejvyšších hodnot, a to 7,6 % v eurozóně a 8,3 % v EU, a poté se v roce 2023 sníží na 4,0 % a 4,6 %. Prognóza Unie „Letní (průběžná) hospodářská prognóza 2022“ předpokládá, že hospodářství Unie poroste v roce 2022 pouze o 2,7 % a v roce 2023 o 1,5 %. Eurozóna by měla v roce 2022 zaznamenat růst ve výši 2,6 % a v roce 2023 zpomalit na 1,4 %; přičemž v některých zemích se očekává recese. Vzhledem k současným nízkým tokům ruského zemního plynu do Evropy, které se již snížily na 9 % celkového dovozu plynu přiváděného do EU plynovody, a vzhledem k tomu, že se tyto toky nezvýší na úroveň před válkou, zůstává situace na trzích s plynem a na finančních trzích v EU i nadále složitá. Bezprecedentní změna tras dodávek plynu a přepravních tras ve spojení s tržními nástroji a nástroji tvorby cen, které nebyly přizpůsobeny šokům v dodávkách, vystavuje evropské spotřebitele a podniky zjevnému riziku dalšího možného nárůstu cen plynu. Nepředvídatelné události, jako jsou nehody nebo sabotáž plynovodů, které narušují dodávky plynu do Evropy nebo výrazně zvyšují poptávku, mohou ohrozit bezpečnost dodávek. Napětí a nervozita na trzích vyvolané obavami z náhlého nedostatku budou pravděpodobně přetrvávat i po této zimě a v příštím roce, neboť se očekává, že přizpůsobení se šoku v dodávkách a vybudování nových dodavatelských vztahů a infrastruktury bude trvat jeden rok nebo více let. b) Změna situace v TTF a na trhu – nový význam referenčních cen Systém tvorby cen Title Transfer Facility (TTF) je „uzel“ neboli „virtuální obchodní bod“ tzv. vstupního/výstupního systému, v němž si uživatelé soustavy mohou mezi sebou vzájemně převádět plyn. Uzel je obvykle provozován provozovatelem přepravní soustavy nebo jiným subjektem určeným členským státem, který spravuje nominace pro převod vlastnického práva k plynu mezi uživateli soustavy. Se škálou produktů lze obchodovat tak, že mohou být dodány na uzly, včetně virtuálních nebo fyzických produktů (kde se vyžaduje, aby byl plyn dodáván v určitém fyzickém místě). Uzly hrají důležitou funkci ve stabilitě plynárenské soustavy, neboť umožňují převádět plyn mezi účastníky trhu, a proto jsou jádrem trhu se zemním plynem. V Evropě existují různé plynárenské uzly, z nichž hlavní jsou: nizozemský TTF (NL), německý Trading Hub Europe (THE), francouzský French Gas exchange point – North (PEG), belgický Zeebrugge (Beach) a ZTP, rakouský Virtual Trading Point (VTP), italský Punto di Scambio Virtuale (PSV), český Virtual Trading Point (VTP), španělský Virtual Balancing Point (PVB) a britský National Balancing Point (NBP). Zvláštní význam ceny TTF futures pro systém tvorby cen v EU Obchodování na uzlech může probíhat buď na mimoburzovním trhu (OTC) nebo na burzách, přičemž uzel slouží jako místo dodání pro výměnu plynu mezi portfolii. Nejlikvidnějším produktem TTF, je nizozemský „TTF Gas Futures“ pro dodání do jednoho měsíce, s nímž se obchoduje na burze „ICE Endex“, zatímco na tzv. spotovém trhu, tj. na trhu s produkty s dobou trvání jednoho dne nebo kratší, je nejlikvidnějším trhem Evropská energetická burza (dále jen „EEX“). TTF je virtuálním obchodním bodem jak pro spotové smlouvy, tak smlouvy typu futures. Produkty TTF (tj. smlouvy, u nichž je místem dodání TTF) jsou k dispozici na burzách a obvykle sahají od krátkodobých produktů (např. vnitrodenní, denní, týdenní) až po produkty s dodacím horizontem několika let. V této souvislosti lze rozlišit různé trhy: Spotové trhy (vnitrodenní a denní) jsou místem, kde provozovatelé přenosových soustav fyzicky udržují rovnováhu v síti, což je zásadní pro zajištění bezpečnosti dodávek. Jsou rovněž místem pro fyzicky dodávané transakce, kde účastníci trhu vyrovnají svá portfolia plynu v reakci na změny poptávky a nabídky, například v důsledku povětrnostních podmínek nebo přetížení. Vzhledem k rizikům pro bezpečnost dodávek a vyvážení denních trhů nejsou předmětem stávajícího návrhu.

Trhy s deriváty, zejména se smlouvami na budoucí dodávky plynu (např. měsíční nebo delší), mají zásadní význam pro to, aby plynárenské společnosti mohly při nákupu plynu na nestabilních trzích zajistit svá finanční rizika. Stabilnější dlouhodobé ceny derivátů rovněž poskytují cenové signály pro spolehlivé prostředí pro investice do infrastruktury. Zásahy do trhů s deriváty a futures by rovněž mohly mít dopad na finanční stabilitu. Agentury podávající přehledy o cenách sledují činnost denních trhů a zveřejňují indexy, včetně indexů TTF, na něž obvykle odkazují smlouvy. Měsíční referenční ceny TTF jsou ceny, na než je často odkazováno ve smlouvách. Indexy TTF, které se vztahují k ceně spotových smluv nebo smluv typu futures TTF, lze použít v cenových vzorcích obsažených v dlouhodobějších smlouvách. To souvisí především se skutečností, že TTF byl v posledních letech vnímán jako nejspolehlivější ukazatel cen plynu na úrovni EU, a to i za hranicemi regionu obsluhovaného uzlem TTF. Burzy mají obvykle tzv. clearingové instituce, které řídí rizika protistran, neboť obchody se provádějí, aniž by byla známa protistrana. TTF je nejlikvidnější uzel zkapalněného plynu v EU a je široce používanou referenční hodnotou pro evropské ceny plynu a slouží jako přední nástroj pro obchodování a řízení rizik pro obchod s plynem v Evropě. Indexy TTF byly v Evropě v posledních letech používány jako hlavní ukazatel cen zemního plynu v Evropě. Důvodem byla specifická zeměpisná poloha uzlu, který přijímá zemní plyn z několika zdrojů, včetně plynu vyráběného v těžebním poli „Groningen“, norského plynu, LNG, jakož i významného objemu plynu z Ruska. Ruští dodavatelé musí být nyní nahrazeni jinými dodavateli ze třetích zemí. Účastníci trhu v minulosti používali TTF jako referenční ukazatel ceny zemního plynu pro celou Evropu a byl považován za reprezentativní pro celý trh. Podle tržních údajů představoval uzel TTF v prvních osmi měsících roku 2022 přibližně 80 % zemního plynu obchodovaného v Evropské unii a ve Spojeném království (stejný podíl jako v roce 2021 během tohoto období). Podle tržních odhadů se podíl burzovních obchodů v TTF v prvních osmi měsících roku 2022 zvýšil na 70 %. ICE ENDEX a ECC B.V. jsou provozovateli burzy plynu pro nizozemský trh s plynem. Známky špatného fungování tvorby cen, která přispívá k nadměrnému zvyšování cen Nevyprovokovaná agrese Ruska vůči Ukrajině a zneužívání energie Ruskem jakožto zbraně mají hluboký strukturální dopad na trhy se zemním plynem v Evropě a zásadně mění původ dodávek v Evropě a způsob, jakým plyn v EU proudí. V důsledku narušení dodávek z Ruska se podíl ruského plynu přiváděného plynovody na celkovém dovozu plynu přiváděného do EU plynovody v průběhu tohoto roku snížil ze 40 % na 9 %. Infrastruktura potřebná k zajištění nezbytných toků z jiných zdrojů dosud není k dispozici. Nyní se u plynu z plynovodu, jakož i u LNG řeší několik úzkých míst infrastruktury s cílem přizpůsobit se nové realitě trhu v souladu s plánem REPowerEU. V situaci, kdy dochází k šoku v dodávkách a jsou vytvářeny nové dodavatelské trasy, se skutečnost, že se plynárenská soustava severozápadní Evropy vyznačuje významnými omezeními v oblasti infrastruktury jak z hlediska přepravy plynovodem (západ-východ), tak z hlediska kapacity pro zpětné zplynování LNG, stala problematickou pro mechanismus tvorby cen pro zbytek Evropy. Tato omezení byla částečně příčinou obecného zvýšení cen plynu od počátku krize. Úzká místa v infrastruktuře v regionu byla jedním z důvodů, kterými se vysvětluje nárůst rozdílů mezi cenou TTF futurues a cenou LNG na světovém trhu v létě. Zatímco cena TTF futures byla v minulosti vždy dobrým a spolehlivým ukazatelem cen plynu v mnoha evropských regionech, stala se v některých regionech méně relevantní a spolehlivou, a to zejména v zemích se snadnějším přístupem k LNG a jiným zdrojům plynu než v zemích bez významného přístupu k LNG, v nichž kapacitní překážky brání dodatečným dodávkám. Jasným ukazatelem chybného fungování mechanismu tvorby cen, který má dopad na celý evropský trh, je skutečnost, že od dubna 2022 se cena TTF futures odpojila od jiných regionálních uzlů v Evropě a od posouzení cen dovozu LNG provedeného profesionálními poskytovateli indexů (dále jen „agentury podávající přehledy o cenách“). Za normálních okolností, jako tomu bylo v posledním desetiletí, kdy se TTF stal nejpoužívanějším ukazatelem pro cenu zemního plynu v Evropě, bylo rozpětí mezi TTF a LNG užší a dokonce záporné. Abnormální rozpětí mezi TTF a dalšími regionálními uzly, které bylo zaznamenáno v srpnu 2022, je silným ukazatelem toho, že TTF nemusí být dobrým ukazatelem situace na trhu mimo severozápadní Evropu, což vede k vysokým cenám, které neodpovídají základním tržním veličinám pro celou EU. V nařízení [XXXX/2022] byla proto vytvořena nová, spolehlivější referenční hodnota pro LNG na úrovni Unie, kterou má ACER vypracovat do 1. března 2023 V obdobích nedostatku na trhu severozápadní Evropy jsou ostatní regionální trhy mimo severozápadní Evropu nepřiměřeně ovlivněny prostřednictvím indexace smluv na TTF. Úzká místa v infrastruktuře vedla k významným a bezprecedentním cenovým rozdílům mezi cenami TTF, vnitrostátními plynárenskými uzly a cenami LNG. Dokud nebudou v severozápadní Evropě vyřešena úzká místa v infrastruktuře, budou ovlivňovat tvorbu cen a nadále budou mít obrovský a nepřiměřený dopad na trhy se zemním plynem a hospodářství v Evropě. Jakmile toky plynu v plynovodech a terminály LNG dosáhnou maximální kapacity, což zajistí bezpečnost dodávek, jakékoli další zvýšení cen nad určité rozpětí oproti globálním cenám plynu, které je nezbytné k přilákání nákladů LNG na kontinent, nepřiláká nové dodávky plynu, ale je důsledkem úzkých míst v infrastruktuře. Tuto situaci mohou obchodníci a energetické společnosti využít ke zvýšení cen, což má negativní dopad na celou Unii. To vedlo k situacím, jako byla ta v posledních dvou týdnech srpna 2022, kdy ceny zemního plynu dosáhly rekordních úrovní nad 300 EUR/MWh a cena v kontinentálních uzlech, jako je TTF, vzrostla na 70 EUR/MWh, čímž převýšila cenu LNG (tj. cena TTF byla až o 25 % vyšší než cena LNG (jak vyplývá z průměrného spotového indexu LNG v severozápadní a jihozápadní Evropě). V těchto případech lze tvrdit, že index TTF již neposkytuje odpovídající indikátor cen v Evropě. Vzhledem k úloze TTF jakožto indikátoru pro smlouvy v celé Evropě to vedlo k tomu, že evropští zákazníci, kteří se nenacházejí ve střední a východní Evropě, museli platit vyšší cenu, ačkoli zemní plyn na světových trzích byl výrazně levnější. V této situaci nebyl extrémní nárůst cen v TTF, který byl způsobený zejména vnitřními úzkými místy v kapacitách ve střední Evropě, pro mnoho evropských zákazníků již reprezentativní a byl vnímán jako nadměrný a neodrážející rovnováhu na trhu. Rozdíl mezi TTF a jinými regionálními uzly v srpnu naznačuje, proč by TTF již nemusel být dobrým ukazatelem situace na trhu mimo severozápadní Evropu, když trhy čelí omezením v oblasti infrastruktury. V případech nedostatku na trhu v severozápadní Evropě by v důsledku indexace smluv vůči TTF byly jiné regionální trhy mimo severozápadní Evropu (s příznivějšími tržními podmínkami) nepřiměřeně ovlivněny. Očekává se, že tato situace bude pokračovat i v roce 2023. Z dlouhodobého hlediska vyřeší rozdíly v cenách plynu v regionálních uzlech značné investice do propojení plynárenských soustav a terminálů LNG. Investice do výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkové elektřiny trvale oddělí dopad cen plynu na ceny elektřiny a sníží tlak na ceny plynu v situacích nedostatku. Očekává se, že stávající problémy zmírní zejména nová infrastruktura LNG, která bude zprovozněna během tohoto roku nebo v prvních měsících roku 2023. Toto očekávané snížení rozdílu mezi uzlem TTF a dalšími uzly v EU souvisí s plánovaným zaváděním infrastruktury LNG, jako jsou plovoucí skladovací jednotky pro znovuzplynování, což by mělo snížit úzká místa v severozápadní Evropě. Z tohoto důvodu je oprávněný pouze dočasný zásah. Přinejmenším pro příští rok je však naléhavě nutná korekce dočasného dopadu úzkých míst způsobujících přetížení v určitých částech EU na základě masivní strukturální změny, která ovlivňuje historickou rovnováhu při nahrazování původních 40 % zemního plynu přicházejícího do Evropy v situaci, kdy ceny TTF nemusí odpovídat podmínkám celosvětové nabídky plynu a poptávky po něm. Tržní nástroje sloužící evropským trhům nebyly přizpůsobeny a vyvinuty k řešení současné situace na trhu, která se vyznačuje obrovským šokem v dodávkách a je způsobena tím, že Rusko zneužívá energie jakožto zbraně, což vede k tomu, že EU platí za zemní plyn vyšší cenu. Podobně ani uspořádání evropského trhu s elektřinou nebylo na takovou krizovou situaci připraveno, avšak mimořádně vysoké ceny plynu vedly k vysokým cenám elektřiny a nebývalým příjmům inframarginálních výrobců technologií. V návaznosti na nařízení Rady o intervenci v mimořádné situaci s cílem řešit vysoké ceny energie, které bylo přijato dne 6. října 2022, nyní Komise pracuje na návrhu, jehož cílem je strukturálně oddělit ceny elektřiny a který má být předložen v prvním čtvrtletí roku 2023. II. Cíle tohoto návrhu Neobvykle vysoké ceny TTF a jejich dopad na obecnou úroveň cen zemního plynu v Evropě vedly na politické úrovni k četným výzvám k naléhavému a dočasnému zásahu. Dne 5. října 2022 vyzval Evropský parlament ve svém usnesení o reakci EU na růst cen energií v Evropě k „opatřením týkajícím se fungování virtuálního obchodního uzlu TTF“, a uvedl, že „ tato opatření by mohla zahrnovat možnost zastavení obchodování na TTF, pokud by došlo k přílišným cenových fluktuacím, a regulaci pomocí cenových pásem“. Na neformálním zasedání ministrů energetiky konaném dne 12. října byla Komise vyzvána, aby navrhla opatření ke koordinaci úsilí v oblasti solidarity, zabezpečení dodávek energie, stabilizaci cenových úrovní a v oblasti podpory domácností a podniků, které čelí vysokým cenám energie. Ve svém říjnovém návrhu se Komise zaměřila na řešení nadměrných cen zemního plynu tím, že navrhla opatření Rady ke stanovení maximální dynamické ceny, za kterou se mohou za určitých podmínek uskutečňovat transakce se zemním plynem na spotových trzích TTF. Aby se zajistilo, že nedojde k žádným negativním účinkům, mělo by opatření umožnit mimoburzovní obchod se zemním plynem, nemělo by ovlivnit bezpečnost dodávek plynu v EU a toky uvnitř EU, nemělo by vést ke zvýšení spotřeby plynu a nemělo by ovlivnit stabilitu a řádné fungování trhů s energetickými deriváty.

V závěrech Evropské rady ze zasedání ve dnech 20. a 21. října 2022 se vyzývá k urychlenému předložení konkrétních rozhodnutí o některých dodatečných opatřeních, včetně „dočasného dynamického cenového pásma pro transakce se zemním plynem s cílem okamžitě omezit případy nepřiměřeného nárůstu cen“, a to po posouzení dopadu tohoto mechanismu na stávající smlouvy a při zohlednění různých skladeb zdrojů energie a vnitrostátní situace v jednotlivých členských státech. Hlavním cílem mechanismu korekce trhu navrženého v tomto nařízení je zabránit obdobím extrémně vysokých cen plynu, která mohou být částečně způsobena neefektivností mechanismů tvorby cen. Hlavní cíl nespočívá v intervenci do cen, které spravedlivě odrážejí poptávku a nabídku. Důvodem je, že cenové signály jsou důležité pro přilákání dodávek zemního plynu ze třetích zemí, které EU potřebuje, aby zachovala bezpečnost svých dodávek a hospodářskou prosperitu. III. Hlavní prvky tohoto návrhu Navrhovaný mechanismus korekce trhu vychází z článků 23 a 24 návrhu Komise k nařízení Rady o posílení solidarity prostřednictvím lepší koordinace nákupu plynu, přeshraničních výměn plynu a spolehlivých referenčních cen ze dne 18. října 2022 (dále jen „říjnový návrh“). Na základě závěrů Evropské rady ze dne 21. října 2022 a záruk uvedených v čl. 23 odst. 2 říjnového návrhu je mechanismus korekce trhu navržen tak, aby splňoval dvě základní kritéria: i) musí působit jako účinný nástroj proti případům mimořádně vysokých cen plynu a ii) může být aktivován pouze v případě, že ceny dosáhnou výjimečné úrovně (ve srovnání se světovými trhy), aby se zabránilo významným narušením trhu a přerušení smluv o dodávkách, což by mohlo způsobit závažná rizika v oblasti bezpečnosti dodávek. Nastalé události, jako je mimořádné zvýšení cen, k němuž došlo v srpnu 2022, mohou být vodítkem pro stanovení cenových hladin, při nichž by mohl být mechanismus korekce trhu aktivován. Navrhovaný mechanismus spočívá v zásadě v bezpečnostním stropu pro cenu měsíčních derivátů TTF (dále jen „cena TTF“), která hraje klíčovou úlohu jako referenční cena na evropském velkoobchodním trhu s plynem. Strop se aktivuje, pokud cena na základě TTF dosáhne předem stanovené úrovně a pokud zvýšení cen neodpovídá podobnému zvýšení na světové úrovni, což se odráží v ceně na denním trhu stanovené jako průměr odhadů ceny LNG na „denním spotovém trhu pro Středomoří (MED)“ a „denním spotovém trhu pro severozápadní Evropu (NWE)“, jež zveřejnila společnost S&P Global Inc., New York. V zájmu zajištění okamžitého účinku se navrhuje, aby hodnoty pro aktivaci mechanismu byly stanoveny předem s cílem zabránit zdlouhavým rozhodovacím postupům, které by mohly výrazně zpozdit jeho aktivaci a zamýšlený účinek tlumení cen. Jakmile jsou splněny podmínky pro jeho aktivaci, měl by se mechanismus korekce trhu spouštět automaticky. Bezpečnostní strop pro TTF futures je důkladně navržen tak, aby neovlivnil tvorbu cen na ostatních regionálních trzích s plynem. Je to důsledek toho, že cenové signály z těchto jiných trhů nejsou tolik ovlivněny současnými překážkami v oblasti zpětného zplyňování a přepravy, jež jsou typické pro nizozemský plynárenský uzel, a v důsledku toho TTF. Cílem nástroje je zmírnit velmi nadměrné ceny, ale strukturálně neměnit úroveň cen. Události v srpnu 2022 mohou sloužit jako referenční hodnota pro určení úrovně zásahu. Z dostupných údajů vyplývá, že v období od 22. do 31. srpna byl cenový rozdíl mezi měsíčními spotovými cenami TTF a cenami LNG vyšší než 57 EUR/MWh. Ceny s plněním v následujícím měsíci dosáhly úrovně přesahující 300 EUR. Mechanismus korekce trhu by měl zabránit abnormálním cenám na úrovni dosažené v srpnu loňského roku. Strop je navržen tak, aby byl aktivován pouze za výjimečných okolností a aby řešil případy skutečně nadměrných cen s potenciálně krátkým trváním, aby se tak spotřeba zemního plynu nezvyšovala. Pokud jsou ceny skutečně „nadměrné“, očekává se, že pružnost poptávky bude velmi nízká a neočekává se, že by další krátkodobé zvýšení cen, na něž se strop nevztahuje, vedlo k výraznému snížení spotřeby. V neposlední řadě není mechanismus určen ke strukturálnímu snižování cen, jež by v případě jeho přenesení na konečné spotřebitele mohlo vést k vyšší spotřebě plynu. Bezpečnostní strop se bude uplatňovat pouze na jeden produkt futures (měsíční produkty TTF). I když bude aktivován bezpečnostní strop, hospodářské subjekty budou stále schopny pořizovat spotové dodávky plynu, a to i prostřednictvím derivátů s delší splatností a mimoburzovních derivátů, které nejsou mechanismem přímo zasaženy. Z toho důvodu nelze očekávat, že aktivace mechanismu povede k „rozložení“ problémů s dodávkami zemního plynu nebo jejich bezpečností. Do mechanismu korekce trhu jsou začleněny účinné záruky, jako jsou vysoké intervenční stropy, pečlivé sledování umožňující přerušení mechanismu v případě, že má negativní dopad na bezpečnost dodávek. S ohledem na možné změny situace na trhu a aby se dalo reagovat na možné nezamýšlené negativní důsledky cenového limitu, jsou do návrhu začleněna účinná ochranná opatření, která zaručí, že mechanismus může být kdykoli pozastaven, pokud by vedl k vážnému narušení trhu nebo zjevnému riziku narušení trhu, které by ovlivnilo bezpečnost dodávek a toky uvnitř EU. Bezpečnostní strop by byl automaticky deaktivován, pokud z denního přezkumu vyplyne, že již neplatí podmínky pro jeho aktivaci. Při posuzování účinků mechanismu by měl být rovněž zohledněn soulad s cíli EU v oblasti snižování poptávky. IV. Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Dne 23. března 2022 představila Evropská komise sdělení nazvané „Bezpečnost dodávek a dostupné ceny energie: varianty okamžitých opatření a příprava na příští zimu“ (COM(2022) 138 final), v němž nastínila cíl zajistit dodávky plynu za přiměřené náklady pro příští zimu a další období. Sdělení odkazovalo na omezení nebo úpravu ceny plynu prostřednictvím regulačních prostředků jako na variantu, o níž lze uvažovat v zájmu zmírnění prudkého nárůstu cen energií. V říjnu 2022 vydala Evropská komise v souvislosti se stupňující se krizí sdělení, v němž opětovně potvrdila, že vysoké ceny energie je třeba řešit cílenými a koordinovanými opatřeními. Komise ve sdělení navrhla zavést mechanismus pro omezení cen prostřednictvím hlavní evropské burzy pro obchodování s plynem (TTF), který by byl v případě potřeby aktivován. Stávající návrh mechanismu korekce trhu, jehož cílem je zmírnit dopad výrazně vysokých cen plynu, doplňuje opatření stanovená Komisí v jejích sděleních. Tento návrh neohrožuje cíle a zásady nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 ze dne 25. října 2017 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu. Návrh zajišťuje, aby v případě stavu nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie mechanismus korekce trhu nepatřičně neomezoval tok plynu na vnitřním trhu, což by ohrozilo bezpečnost jeho dodávek v Unii.

Tento návrh je součástí souboru opatření k řešení současné energetické krize, která Rada přijala v posledních měsících. Je zejména úzce spjat s nařízením Rady (EU) 2022/1369 a je v souladu s jeho cíli. Zajišťuje zejména, aby Komise mohla pozastavit mechanismus korekce trhu, pokud negativně ovlivňuje pokrok dosažený při plnění cíle úspor plynu podle článku 3 nařízení Rady (EU) 2022/1369 nebo pokud vede k celkovému zvýšení spotřeby plynu, a to na základě údajů o spotřebě plynu a snížení poptávky obdržených od členských států podle článku 8 nařízení Rady (EU) 2022/1369. Kromě toho má pravidelné a účinné sledování situace a podávání zpráv zásadní význam pro posouzení pokroku dosaženého členskými státy při provádění dobrovolných a povinných opatření ke snížení poptávky. Za tímto účelem a kromě opatření pro sledování situace a podávání zpráv stanovených v nařízení Rady (EU) 2022/1369 musí členské státy nejpozději dva týdny po korekci trhu oznámit Komisi, jaká opatření přijaly ke snížení spotřeby plynu a elektřiny v reakci na korekci trhu, pokud Komise nepřijala rozhodnutí o pozastavení. Snížení poptávky v celé Unii je vyjádřením zásady solidarity zakotvené ve Smlouvě. Aby se zajistilo, že korekce trhu nebude znamenat ztrátu motivace ke snížení poptávky, měla by po aktivaci korekce trhu přijít Komise s návrhem na prodloužení trvání cílů týkajících se snížení poptávky stanovených v nařízení Rady (EU) 2022/1369, a to i po 31. březnu 2023. Členské státy by měly mít možnost zvolit si k dosažení snížení poptávky vhodná opatření. Při určování vhodných opatření ke snížení poptávky by členské státy měly zvážit, zda využijí opatření, jež Komise stanovila ve sdělení ze dne 20. července 2022 nazvaném „Bezpečná zima díky úsporám plynu“. Tento návrh dále doplňuje cíle spočívající v zavedení mechanismu pro řízení vnitrodenní volatility, a řeší tak krátkodobou volatilitu trhu, jak je stanoveno v článku 15 říjnového návrhu, a ukládá agentuře ACER, aby denně vypracovávala a zveřejňovala referenční hodnotu pro LNG, díky čemuž by se měla zlepšit reprezentativnost indexů, jak je stanoveno v článku 18 říjnového návrhu. Jelikož říjnový návrh poskytuje nástroj pro omezení extrémních změn v krátkém časovém období („přerušení obchodování“) a nepostačuje k řešení problémů, jak se ukázalo v srpnu 2022, tento návrh v tomto ohledu říjnový návrh doplňuje. Stávající návrh je navíc v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu, zejména se zajištěním bezpečných a cenově dostupných dodávek energie v EU tím, že poskytuje mechanismus, který zmírní dopady extrémně vysokých cen plynu na spotřebitele v EU a její členské státy, a zároveň je navržen tak, aby strukturálně nesnižoval ceny, které, pokud by byly přeneseny na konečné spotřebitele, mohou vést k vyšší spotřebě plynu. V.Soulad s ostatními politikami Unie Návrh je slučitelný s ostatními politikami Unie, zejména s pravidly pro politiku vnitřního trhu, a to i s ohledem na pravidla hospodářské soutěže a pravidla týkající se finančních trhů. Doplňuje zejména nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR), jehož cílem je snížit systémová rizika, zvýšit transparentnost na mimoburzovním trhu a zachovat finanční stabilitu, jakož i finanční nařízení (např. MiFID II), které vyžaduje, aby regulované trhy zavedly soubor mechanismů, které by omezily značnou volatilitu na finančních trzích a zabránily chybným obchodním vzorcům. Návrh nepřiměřeně nezasahuje do zásad práva hospodářské soutěže. Mechanismus korekce trhu je navržen tak, aby omezil zásahy v situacích nadměrných cen, za nichž index TTF již neposkytuje odpovídající zástupný indikátor cen, které přesně odrážejí dynamiku trhu v Evropě. IV. PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA 1. Právní základ Právním základem tohoto dočasného nástroje je čl. 122 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Opatření podle čl. 122 odst. 1 Smlouvy o fungování EU musí reagovat na stav nouze nebo na výjimečnou situaci vedoucí k vážným hospodářským obtížím členských států, zejména pokud vzniknou závažné problémy s dodávkami energie, které nelze řešit běžnými opatřeními. Kromě toho musí být opatření přijímána v duchu solidarity a musí být striktně dočasná. Tento návrh, stejně jako předchozí dočasná krizová opatření přijatá Radou v posledních měsících, řeší vážnou hospodářskou krizi, která je mimo jiné důsledkem obtíží v zásobování energií. Mechanismus korekce trhu je dočasný. 2.Solidarita V důsledku ruské agrese vůči Ukrajině dosáhly ceny plynu nepředvídaných úrovní, přičemž k jejich extrémnímu nárůstu došlo zejména v srpnu 2022. Volatilita trhů s plynem, nevídané zvyšování cen plynu a mimořádné nárůsty cen měly na jednotlivé členské státy nerovnoměrný dopad. Všechny členské státy jsou však znepokojeny nepřímými dopady nárůstů cen, jako jsou zvyšující se ceny energií a inflace. Nedostatky systému tvorby cen hrají v jednotlivých členských státech různou úlohu, neboť zvýšení cen má v některých členských státech (např. v členských státech střední Evropy) větší dopad než v jiných (např. v členských státech ležících na okraji EU nebo v členských státech s možnostmi dodávek odjinud). Aby se zabránilo roztříštěnosti opatření, která by mohla rozdělit integrovaný trh EU s plynem, je třeba v duchu solidarity přijmout společná opatření. Takový přístup je zásadní rovněž pro zajištění bezpečnosti dodávek v Unii. Společné záruky, které mohou být nezbytnější v členských státech bez alternativních možností dodávek než v členských státech, jež takové alternativy mají, navíc zajišťují koordinovaný přístup jako výraz energetické solidarity, jenž byl nedávno schválen jako základní zásada práva EU. Ačkoli se finanční rizika a přínosy pro různé členské státy velmi liší, představuje mechanismus korekce trhu solidární kompromis, v jehož rámci se všechny členské státy dohodly, že přispějí ke korekci trhu a přijmou stejná omezení tvorby cen, i když se v různých členských státech liší úroveň špatného fungování mechanismu tvorby cen a finanční dopady cen TTF na ekonomiku. Mechanismus korekce trhu by proto posílil solidaritu Unie tím, že by zabránil nadměrným cenám, které jsou pro mnoho členských států neudržitelné i z krátkodobého hlediska. Navrhované opatření pomůže zajistit, aby dodavatelské podniky ze všech členských států mohly v duchu solidarity nakupovat plyn za rozumné ceny. 3.Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

Plánovaná opatření této iniciativy jsou v souladu se zásadou subsidiarity. Vzhledem k integrovanosti trhů se zemním plynem a finančních trhů jsou opatření na úrovni Unie nejúčinnějším způsobem, jak v celé Unii řešit problém nárůstů cen. Účastníci trhu v EU používají TTF jako referenční hodnotu, protože se jedná o nejlikvidnější obchodní uzel v Evropě, jenž byl považován za reprezentativní pro celý trh. Fungování trhu a zejména funkce referenční hodnoty TTF jako objektivního parametru pro odběratele plynu v celé Evropě však narušily vnější faktory. Proto je nezbytný koordinovaný přístup na úrovni EU, aby bylo možné řešit výjimečné situace, při nichž TTF nemůže pro účastníky trhu v celé EU řádně fungovat jako vhodná referenční hodnota. Vzhledem k bezprecedentní povaze krize v oblasti dodávek plynu a jejím přeshraničním dopadům je třeba přijmout opatření na úrovni Unie, neboť členské státy samy nemohou dostatečně účinně řešit riziko závažných hospodářských obtíží vyplývajících z prudkého nárůstu cen energie a významných přerušení dodávek. Pouze opatření EU motivované solidaritou mezi členskými státy může zajistit, aby prudký nárůst cen energií trvale nepoškodil občany a ekonomiku. Z důvodů rozsahu a účinků opatření lze jeho cíle lépe dosáhnout na úrovni Unie, a Unie proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. 4.Proporcionalita Vzhledem k bezprecedentní geopolitické situaci a značné hrozbě pro občany a hospodářství EU je jednoznačně zapotřebí koordinované opatření. Zákaz provádět operace s deriváty TTF s plněním v následujícím měsíci nad stropem stanoveným v tomto návrhu je vhodným prostředkem k zamezení takto příliš vysokých cen v celé Evropě, a to i na jiných trzích v celé EU. Nabídkové limity se na obchodovaných trzích běžně používají k řešení problému s mechanismy tvorby cen, jež by mohly poškodit spotřebitele. Takový mechanismus existuje například na trzích EU s elektřinou (viz např. článek 10 nařízení (EU) 2019/943) a lze se s ním rovněž setkat na trzích mimo Unii, mimo jiné v USA. Například chicagská obchodní burza CME (Chicago Mercantile Exchange), na níž se obchoduje se smlouvami typu futures na základě Henry Hub indexu, má cenové limity a cenové rozpětí. Cenové limity jsou maximální cenové rozpětí povolené pro smlouvu typu futures během každého obchodního dne. Účelem tohoto mechanismu navíc není zasahovat do běžné souhry poptávky a nabídky a „omezovat“ běžné stanovování cen. Může být aktivován pouze ve velmi výjimečných situacích, kdy zvýšení cen v TTF nesouvisí s cenami na jiných burzách, což v daný okamžik zpochybňuje jejich vhodnost jako referenční ceny. Mechanismus korekce trhu bude aktivován pouze za výjimečných okolností na přísně omezenou dobu. Není pravděpodobné, že by jím byla vážně zasažena likvidita v jiných uzlech. Pro účely zajištění se na těchto trzích obchodují i smlouvy vázané na TTF, avšak cenové limity mohou účastníkům trhu naznačit, že se jedná o zajišťovací strategie, takže se do budoucna mohou proti vysokým cenám zajistit. Kontinentální trhy, které neměly přístup k LNG, zůstaly úzce spojeny s TTF, takže jakýkoli cenový strop týkající se TTF bude mít na jejich likviditu omezený dopad. Kromě toho bude nabídkový limit okamžitě deaktivován, jakmile tyto výjimečné okolnosti již nebudou přetrvávat. Navíc je mechanismus korekce trhu doprovázen komplexním souborem záruk, které umožňují jeho pozastavení v případě, že dojde k nezamýšlenému narušení trhu, které negativně ovlivní bezpečnost dodávek a toky uvnitř EU. V neposlední řadě opatření nepatřičně neovlivňuje práva účastníků trhu pokračovat v obchodních aktivitách, protože limit obchodování nebude mít vliv na práva účastníků trhu uzavírat dvoustranné nebo mimoburzovní transakce. Zásah proto nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaného cíle politiky, a je proto přiměřený. Mechanismus korekce trhu je vhodným nástrojem, jenž je nezbytný a přiměřený pro dosažení cíle zmírnění dopadu mimořádně vysokých cen plynu. 5.Volba nástroje S ohledem na rozměr energetické krize a rozsah jejích sociálních, ekonomických a finančních dopadů považuje Komise za vhodné přijmout nařízení, neboť to má obecnou působnost a je přímo a bezprostředně použitelné. Výsledkem by byl rychle použitelný, jednotný a celounijní mechanismus spolupráce. V.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ 1.Konzultace se zúčastněnými subjekty Vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné připravit návrh tak, aby jej Rada mohla přijmout včas, nebylo možné provést konzultaci se zúčastněnými stranami. Dne 7. září se však konal zvláštní seminář s členskými státy a zúčastněnými stranami o možných zásazích v mimořádné situaci na trzích se zemním plynem. Dne 7. listopadu 2022 se konal seminář, na němž se s klíčovými účastníky trhu a členskými státy vedla diskuse o mechanismu korekce trhu s cílem stanovit co nejvhodnější další postup. Výměny názorů s členskými státy proběhly rovněž během zasedání pracovní skupiny Rady, jež se konalo poté, co Komise dne 18. října 2022 předložila návrh o nových opatřeních týkajících se společného nákupu plynu, mechanismů omezování cen a transparentního využívání infrastruktury, jakož i solidarity mezi členskými státy a řízení poptávky. Díky tomu bylo možné určit příslušné záruky k minimalizaci případných rizik vyplývajících z mechanismu.

2.Základní práva Mechanismus korekce trhu je dočasný a aktivuje se pouze při splnění určitých podmínek. Tyto podmínky tedy odrážejí situaci, která škodí ekonomice Unie a její energetické bezpečnosti, a proto by měla být řešena. Mechanismus korekce trhu navíc obsahuje spolehlivé záruky, které by zabránily vzniku jakýchkoli problémů souvisejících se základními právy. Zakotvuje deaktivační mechanismus, který jej ukončí, pokud jeho fungování již není vzhledem k situaci na trhu se zemním plynem odůvodněné. A i když podmínky odůvodňující aktivaci mechanismu korekce trhu trvají, stanoví nařízení možnost pozastavit mechanismus v případě, že dojde k nezamýšlenému narušení trhu. Dojde-li k nezamýšlenému narušení trhu, je Komise povinna přijmout rozhodnutí o pozastavení. Mechanismus korekce trhu je tedy přiměřený a řádně odůvodněný v tom smyslu, že nemá větší než nezbytný dopad na základní práva, jako je svoboda podnikání, a to s ohledem na dopad, který by na ekonomiku Unie a její energetickou bezpečnost měla nečinnost. VI.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Rozpočtový dopad tohoto návrhu na rozpočet EU se týká lidských zdrojů Generálního ředitelství Evropské komise pro energetiku (GŘ pro energetiku). Tento bezprecedentní mechanismus s sebou nese úkoly – mimo jiné ve vztahu k fungování komoditních trhů a bezpečnosti dodávek –, které v současné době nejsou součástí úlohy Komise. Vzhledem k míře odpovědnosti spojené s tímto úkolem je nanejvýš důležité zajistit odpovídající doprovod ze strany útvarů Komise a posílit úlohu GŘ pro energetiku, zejména pokud jde o sledování a posuzování finančních záležitostí a trhů (6 plných pracovních úvazků). Podpora agentury ACER, která bude sledovat, aktivovat a pozastavovat mechanismus korekce trhu, bude mít zásadní význam pro jeho účinné fungování. Dopad na rozpočet EU související s tímto návrhem se tedy týká i lidských zdrojů a dalších správních výdajů agentury ACER (6 plných pracovních úvazků). VII.OSTATNÍ PRVKY Nevztahuje se na tento návrh. 2022/0393 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se zavádí mechanismus korekce trhu na ochranu občanů a hospodářství před nadměrně vysokými cenami RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 122 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky, vzhledem k těmto důvodům: (1)Nevyprovokovaná a neodůvodněná vojenská agrese Ruské federace vůči Ukrajině a bezprecedentní omezení dodávek zemního plynu z Ruské federace do členských států ohrožují bezpečnost dodávek do Unie a jejích členských států. Využívání dodávek plynu jakožto zbraně a způsob, jakým Ruská federace manipuluje s trhy úmyslným narušením toků plynu, zároveň vedly k prudkému nárůstu cen energie v Unii. Změna tras dodávek energie, v jejímž důsledku došlo k přetížení evropské plynárenské infrastruktury, potřeba nalézt alternativní zdroje dodávek plynu a systémy tvorby cen, které nejsou přizpůsobeny šoku v dodávkách, přispěla k rozkolísání a zvyšování cen. Vyšší ceny zemního plynu ohrožují hospodářství Unie přetrvávající vysokou inflací způsobenou vyššími cenami elektřiny, jež oslabuje kupní sílu spotřebitelů, jakož i zvýšením výrobních nákladů, zejména v energeticky náročných průmyslových odvětvích, a vážně ohrožují bezpečnost dodávek energie. (2)V roce 2022 byly ceny zemního plynu mimořádně kolísavé a některé referenční hodnoty v srpnu 2022 dosáhly historicky nejvyšší úrovně. Abnormální úroveň cen zemního plynu zaznamenaná v srpnu 2022 byla důsledkem řady faktorů, včetně úzkého propojení mezi nabídkou a poptávkou, které reagovalo na plnění zásobníků a snižování toků v plynovodech, obavy z dalšího narušení dodávek a manipulace s trhem ze strany Ruska a na mechanismus tvorby cen, který nebyl přizpůsoben tak extrémním změnám poptávky a nabídky a umocňoval nadměrný nárůst cen. Zatímco ceny za předchozí desetiletí se pohybovaly v rozmezí od 5 EUR/MWh do 35 EUR/MWh, evropské ceny zemního plynu dosáhly úrovně, která byla o 1 000 % vyšší než předchozí průměrné ceny v Unii. Nizozemský index TTF Gas Futures (tříměsíční/čtvrtletní produkty) obchodované na burze ICE Endex se obchodoval na úrovni mírně pod 350 EUR/MWh, plynové deriváty TTG obchodované na burze EEX na denním trhu dosáhly 316 EUR/MWh. Ceny plynu nikdy v minulosti nedosáhly takových úrovní, jaké byly zaznamenány v srpnu 2022. (3)Vzhledem k poškození plynovodu Nord Stream 1, které pravděpodobně způsobila sabotáž v září 2022, je zcela nepravděpodobné, že by se dodávky plynu z Ruska do Unie mohly v blízké budoucnosti vrátit na úroveň před válkou. Evropští spotřebitelé a podniky jsou i nadále vystaveni reálnému riziku dalších možných – pro hospodářství škodlivých – prudkých nárůstů cen plynu. Nepředvídatelné události, jako jsou nehody, sabotáž plynovodů, povětrnostní bouře, které narušují dodávky plynu do Evropy nebo dramaticky zvyšují poptávku, mohou ohrozit bezpečnost dodávek. Napětí na trhu a nervozita vyvolané obavami z náhlého nedostatku budou pravděpodobně přetrvávat i po této zimě a v příštím roce, neboť se očekává, že adaptace na otřesy v dodávkách, navázání nových dodavatelských vztahů a vybudování infrastruktury potrvá přinejmenším rok.

(4)Nizozemský obchodní uzel Title Transfer Facility (dále jen „TTF“) se obecně považuje za „standardní“ zástupný ukazatel cen pro evropský trh s plynem. Důvodem je jeho typicky vysoká likvidita, jež je způsobena několika faktory, včetně zeměpisné polohy, které TTF v předválečném prostředí umožnily přijímat zemní plyn z několika zdrojů, včetně významných objemů z Ruska. Proto se jako takový široce používá jako referenční cena ve vzorcích pro stanovení cen ve smlouvách o dodávkách plynu, jakož i jako cenová základna při zajišťovacích/derivátových operacích v celé Unii, a to i v centrech, která nejsou s TTF přímo spojena. Podle tržních údajů představoval TTF v prvních osmi měsících roku 2022 obchodní uzel pro přibližně 80 % zemního plynu obchodovaného v Evropské unii a ve Spojeném království. (5)Rušivé změny přítomné na trzích s energií v EU od února 2022 však ovlivnily fungování a účinnost tradičních mechanismů tvorby cen na velkoobchodním trhu s plynem, zejména pokud jde o referenční hodnotu TTF. V minulosti byl TTF dobrým ukazatelem cen plynu v jiných regionech Evropy, avšak od dubna 2022 se od cen v jiných obchodních uzlech a místech v Evropě, jakož i od cenových hodnocení, která u dovozu LNG provádějí agentury podávající přehledy o cenách, oddělil. Je tomu tak z velké části proto, že plynárenská soustava severozápadní Evropy vykazuje zvláštní omezení v oblasti infrastruktury, a to jak z hlediska plynovodní přepravy (západ–východ), tak z hlediska kapacity pro znovuzplynování LNG. Tato omezení byla částečně odpovědná za celkové zvýšení cen plynu od počátku krize v Evropě poté, co Rusko začalo energii zneužívat jako zbraň. Abnormální rozpětí mezi TTF a jinými regionálními obchodními uzly v srpnu 2022 naznačuje, že za současných specifických tržních podmínek nemusí být TTF dobrým ukazatelem situace na trhu mimo severozápadní Evropu, kde trhy čelí omezením v oblasti infrastruktury. Během období nedostatku na trhu severozápadní Evropy mohou na jiných regionálních trzích mimo severozápadní Evropu panovat příznivější tržní podmínky, a proto na ně má indexová vázanost smluv na TTF nepatřičný vliv. I když tedy TTF stále plní svůj úkol, totiž vyvažovat nabídku a poptávku v severozápadní Evropě, je třeba přijmout opatření k omezení dopadu jakýchkoli abnormálních případů cenových špiček TTF na jiné regionální trhy v EU. (6)K řešení problémů souvisejících se stávajícími mechanismy tvorby cen jsou k dispozici různá opatření. Jednou z možností, kterou evropské společnosti, jež byly postiženy nedávným narušením trhu a nedostatky systému tvorby cen, mají, je znovu projednat stávající smlouvy vázané na TTF. Vzhledem k tomu, že referenční ceny spojené se smlouvami typu futures v TTF nemají stejnou váhu jako dříve a nemusí být nutně reprezentativní, pokud jde o situaci na trhu se zemním plynem mimo severozápadní Evropu, mohou se někteří odběratelé snažit vyřešit současné problémy s tvorbou cen a referenční hodnotou TTF novým jednáním se svými smluvními partnery, a to buď na základě výslovných smluvních podmínek, nebo v souladu s obecnými zásadami smluvního práva. (7)Ve stejném duchu mohou dovážející společnosti nebo členské státy jednající jejich jménem spolupracovat s mezinárodními partnery s cílem jednat o změně stávající smlouvy o dodávkách nebo sjednat novou smlouvu o dodávkách s vhodnějšími cenovými vzorci přizpůsobenými současné nestabilní situaci. Koordinované nákupy prostřednictvím nástroje IT vytvořeného podle nařízení (EU) [XXXX/2022] mohou poskytnout příležitosti ke snížení ceny dovozu energie, a tedy snížit potřebu tržních zásahů. (8)Regulace finančního trhu navíc již zahrnuje určité záruky k omezení případů extrémní volatility, například tím, že vyžaduje, aby obchodní systémy zřídily tzv. krátkodobé „přerušení obchodování“, které za tímto účelem omezují extrémní nárůst cen v určitých hodinách. Mechanismus řízení vnitrodenní volatility zavedený články 15 až 17 nařízení Rady (EU) [XXXX/2022] přispívá k omezení extrémní volatility cen na trzích s energetickými deriváty v rámci jednoho dne. Tyto mechanismy však fungují pouze krátkodobě a jejich účelem není zabránit tomu, aby tržní ceny dosáhly určité nadměrné úrovně. (9)Dalším důležitým prvkem k řešení problému extrémních cenových špiček je snížení poptávky. Snížení poptávky po plynu a elektřině může mít tlumící účinek na tržní ceny, a může tak přispět ke zmírnění problémů s mimořádně vysokými cenami plynu. Toto nařízení by proto mělo v souladu se závěry Evropské rady ze dne 21. října 2022 stanovit účinný mechanismus, který zajistí, aby byl potenciál snížení poptávky využíván v co největší míře a aby aktivace mechanismu nevedla ke zvýšenému využívání plynu. (10)Přestože je tedy k řešení některých prvků, které vedou k problémům s tvorbou cen na trzích se zemním plynem, možné využít stávající opatření, tato opatření nezaručují okamžitou a dostatečně jistou nápravu současných problémů. (11)Je proto nezbytné zavést dočasný mechanismus nápravy trhu pro transakce se zemním plynem na trhu s měsíčními deriváty TTF jako nástroj s okamžitým účinkem proti případům nadměrně vysokých cen plynu. (12)Závěry Evropské rady ze dne 21. října 2022 pověřily Komisi, aby navrhla právní předpisy týkající se mechanismu korekce trhu, který by měl vycházet z článků 23 a 24 návrhu nařízení Rady o posílení solidarity prostřednictvím lepší koordinace nákupu plynu, přeshraničních výměn plynu a spolehlivých referenčních cen ze dne 18. října 2022 (dále jen „říjnový návrh“). (13)Při navrhování mechanismu korekce trhu by měla být na jedné straně zohledněna základní kritéria a záruky stanovené v závěrech Evropské rady ze dne 21. října 2022 a v článcích 23 a 24 říjnového návrhu. Na druhé straně by měla být použita k zajištění toho, aby případná aktivace mechanismu korekce trhu byla ukončena, pokud již pominuly podmínky pro jeho aktivaci nebo dojde-li k nezamýšlenému narušení trhu. (14)Mechanismus korekce trhu by měl být navržen tak, aby splňoval dvě základní kritéria, totiž aby fungoval jako účinný nástroj proti případům mimořádně vysokých cen plynu a aby byl aktivován pouze tehdy, dosáhnou-li ceny ve srovnání se světovými trhy výjimečné úrovně, aby se zabránilo významnému narušení trhu a narušení smluv o dodávkách, které by mohlo vést k závažným rizikům v oblasti bezpečnosti dodávek. (15)Zásah prostřednictvím mechanismu korekce trhu by měl být omezen na řešení nejdůležitějších nedostatků při tvorbě cen. Zúčtovací cena měsíčních derivátů TTF je zdaleka nejpoužívanější referenční hodnotou ve smlouvách o dodávkách plynu v celé EU. Jiné referenční hodnoty nečelí stejným problémům, které jsou důsledkem zejména kapacitně úzkých míst ve střední Evropě. Měsíční referenční ceny TTF využívají nejen mnozí obchodníci pro své deriváty, ale často i plynárenské dodavatelské podniky ve svých smlouvách o dodávkách. Je proto vhodné intervenci omezit na měsíční zúčtovací cenu TTF. (16)Zavedení mechanismu korekce trhu by mělo trhu vyslat jasný signál, že EU nebude akceptovat nadměrně vysoké ceny vyplývající z nedokonalé tvorby cen. Rovněž by měla účastníkům trhu poskytnout jistotu, pokud jde o spolehlivé limity pro obchodování s plynem, a může přinést významné hospodářské úspory jak podnikům, tak domácnostem, které nebudou bez pomoci vystaveny nadměrně vysokým špičkám cen energií. (17)Mechanismus by měl zavést bezpečnostní strop ceny měsíčních derivátů TTF. Strop by měl být aktivován, pokud cena TTF dosáhne předem stanovené úrovně a pokud zvýšení cen neodpovídá podobnému zvýšení na regionální nebo světové úrovni. Bezpečnostní strop by měl zajistit, aby po aktivaci mechanismu nebyly akceptovány pokyny k obchodování s cenami vyššími než 275 EUR, přičemž strop by měl zůstat po určitou dobu stabilní, aby byla zajištěna minimální předvídatelnost intervence. Cílem je vyhnout se nevýhodám proměnlivých denních stropů, které by byly méně transparentní a pro účastníky trhu obtížněji předvídatelné, což by omezilo jejich schopnost přizpůsobit svá očekávání do budoucna. Předem stanovený bezpečnostní strop umožňuje účastníkům trhu odpovídajícím způsobem upravit svá očekávání ohledně budoucího vývoje cen. Mechanismus korekce trhu by však měl obsahovat dynamické prvky. Dynamický vývoj na trhu by měl být zohledněn prostřednictvím pravidelných přezkumů a možnosti nabídkový limit kdykoli deaktivovat. Aktivace by měla rovněž zohlednit rozpětí mezi evropským spotovým indexem plynu TTF a referenční cenou stanovenou na základě odhadů průměrné ceny LNG navázaných na evropské obchodní uzly, která se může v průběhu času měnit. (18)Aby se zabránilo riziku, že nabídkový limit pro cenu měsíčních derivátů TFF povede k protiprávnímu tajnému jednání mezi dodavateli nebo obchodníky se zemním plynem, měly by finanční regulační orgány, ACER a orgány pro hospodářskou soutěž během aktivace mechanismu nápravy trhu zejména pečlivě sledovat trhy s deriváty na zemní plyn a energii. (19)Mechanismus korekce trhu by měl být dočasný a měl by být aktivován pouze s cílem omezit případy mimořádně vysokých cen zemního plynu, které přitom nesouvisejí s cenami na jiných burzách se zemním plynem. Za tímto účelem by použití mechanismu nápravy trhu mělo být podmíněno splněním dvou kumulativních podmínek. (20)Mechanismus tržní korekce by měl být aktivován pouze v případě, že zúčtovací ceny derivátů TTF s plněním v následujícím měsíci dosáhnou předem stanovené výjimečně vysoké úrovně. Zkušenosti nabyté z nastalých událostí, jako bylo mimořádné zvýšení cen, k němuž došlo v srpnu 2022, by proto měly být vodítkem pro stanovení cenových hladin, při nichž by mohl být mechanismus korekce trhu aktivován. Z dostupných údajů vyplývá, že v srpnu 2022 byl cenový rozdíl mezi měsíčními spotovými cenami TTF a cenami LNG vyšší než 57 EUR/MWh. Ceny s plněním v následujícím měsíci dosáhly úrovně přesahující 300 EUR. Mechanismus korekce trhu by měl zabránit abnormálním cenám na úrovni dosažené v srpnu loňského roku. (21)Mechanismus korekce trhu by navíc měl být aktivován pouze v případě, že ceny TTF dosáhnou úrovně, která je ve srovnání s cenami LNG výrazně a abnormálně vysoká. Pokud by ceny na světových trzích rostly stejným tempem a na stejné úrovni jako ceny TTF, aktivace mechanismu korekce trhu by mohla bránit nákupu dodávek na světových trzích, což přináší potenciální riziko v oblasti bezpečnosti dodávek. Mechanismus korekce trhu by proto měl být aktivován pouze v situacích, kdy ceny TTF výrazně a po delší dobu přesahují ceny na světových trzích. Stejně tak, pokud by se ceny na světových trzích po aktivaci mechanismu zvýšily a rozdíl oproti cenám TTF by se snížil nebo vymizel, měl by být mechanismus automaticky deaktivován, aby se zabránilo jakémukoli riziku pro bezpečnost dodávek. (22)LNG je vhodným ukazatelem vývoje cen plynu na celosvětové úrovni. Na rozdíl od plynu z plynovodu se LNG obchoduje na celosvětovém trhu. Ceny zkapalněného zemního plynu, jako jsou ceny na středomořských nebo severozápadních burzách, jsou přímo ovlivněny vývojem celosvětového trhu s LNG a světové tržní cenové hladině se obvykle blíží více než referenční hodnoty související převážně s plynovody. Ceny zkapalněného zemního plynu na středomořských nebo severozápadních burzách jsou vhodným ukazatelem toho, zda extrémní cenové špičky vychází ze základních změn poptávky nebo nabídky nebo z nesprávného fungování mechanismu tvorby cen v Unii. Tyto ceny LNG rovněž lépe odrážejí podmínky nabídky a poptávky v Evropě než podobné referenční ceny v zahraničí, například v Asii nebo USA (viz např. „Joint Japan Korea Marker“ nebo „Henry Hub Gas Price Assessment“, obě zveřejňované S&P Global Inc., New York). To znamená, že lépe odrážejí nadměrnou cenu TTF ve srovnání s LNG dodávaným do evropského systému. Díky zohlednění evropských cen LNG nedochází k nepřesnému vlivu specifických místních aspektů nabídky a poptávky na cenách v jiných světových regionech (např. ve Spojených státech a Asii). Při monitorování před možnou aktivací mechanismu a po něm by však měl být zohledněn vývoj na jiných relevantních organizovaných trzích mimo Unii. Konkrétní spouštěcí hodnoty pro srovnání cen TTF a zkapalněného zemního plynu je třeba zvolit na základě analýzy historických cen a měly by zohledňovat rozpětí během prudkého nárůstu cen v srpnu 2022. (23)Spouštěcí mechanismus korekce trhu by měl zajistit, aby tento mechanismus napravil nedostatky trhu a významně nezasahoval do poptávky a nabídky a do běžného stanovování cen. Nebude-li strop stanoven na dostatečně vysoké úrovni, mohl by bránit účastníkům trhu v účinném zajištění svých rizik, neboť by mohlo být poškozeno vytváření spolehlivých cen produktů s termínem dodání v budoucnosti a fungování trhů s deriváty. Pokud by byl mechanismus aktivován s cílem uměle snížit ceny namísto nápravy selhání trhu, měl by závažný negativní dopad na účastníky trhu, včetně energetických podniků, kteří by se mohli potýkat s obtížemi při plnění výzev k dodatkové úhradě marže a s omezeními likvidity, což by mohlo vést k selhání. Některým účastníkům trhu (zejména těm menším) by nemuselo být umožněno zajistit své pozice, což by dále zhoršilo volatilitu na spotových trzích a mohlo by vést k vyššímu prudkému nárůstu cen. Vzhledem k významným objemům obchodování by takový vývoj představoval zjevné riziko pro hospodářství, kterému by koncepce opatření měla zabránit.

(24)Proto, aby jednala v plném souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 a s cíli snížení poptávky stanovenými v uvedeném nařízení, měla by mít Komise možnost pozastavit aktivaci mechanismu, pokud negativně ovlivňuje pokrok dosažený při provádění cíle úspor plynu podle článku 3 nařízení Rady (EU) 2022/1369 nebo pokud vede k celkovému zvýšení spotřeby plynu, a to na základě údajů o spotřebě plynu a snížení poptávky obdržených od členských států podle článku 8 nařízení Rady (EU) 2022/1369. Potenciální tlumící účinek mechanismu korekce trhu na ceny zemního plynu, by neměl vést k umělému podněcování spotřeby zemního plynu v EU, v míře, která by poškozovala nezbytné úsilí o snížení poptávky po zemním plynu v souladu s cíli snížení poptávky podle článků 3 a 5 nařízení Rady (EU) 2022/1369 a článků 3 a 4 nařízení 2022/1854. Komise by měla zajistit, aby aktivace mechanismu nezpomalila pokrok, kterého členské státy dosahují při plnění svých cílů v oblasti úspor energie. (25)Aby mohla Komise zasáhnout v případě, kdy by se spotřeba plynu a elektřiny v reakci na korekci trhu neočekávaně zvýšila, měly by členské státy kromě stávajících oznamovacích povinností týkajících se provádění snižování poptávky oznámit Komisi konkrétní opatření, která přijaly ke snížení spotřeby plynu a elektřiny v reakci na korekci trhu, a to s ohledem na 15% snížení poptávky po plynu, jak je stanoveno v článcích 3 a 5 nařízení Rady (EU) 2022/1369, a na cíle snížení poptávky podle článků 3 a 4 nařízení Rady (EU) 2022/1854. Aby se zajistilo, že korekce trhu neomezí motivaci ke snížení poptávky, měla by Komise zvážit návrh úpravy nařízení Rady (EU) 2022/1369, která bude reagovat na novou situaci. (26)V závislosti na úrovni zásahu může mechanismus korekce trhu zahrnovat finanční a smluvní rizika a rizika v oblasti bezpečnosti dodávek. Úroveň rizika závisí na četnosti, s níž je mechanismus aktivován, a může tedy narušit běžné fungování trhu. Čím nižší je prahová hodnota pro zásah, tím častěji bude mechanismus aktivován, a tím je pravděpodobnější, že se riziko naplní. Podmínky pro aktivaci mechanismu by proto měly být stanoveny na úrovni spojené s abnormálními a mimořádně vysokými úrovněmi měsíční ceny TTF a zároveň zajistit, aby se jednalo o účinný nástroj proti cenovým špičkám, které neodrážejí vývoj na mezinárodním trhu. Nižší prahová hodnota by mohla vyvolat aktivaci stropu v situacích, kdy je zvýšení cen dočasné, a proto nevyvolává obavy ve stejné míře jako nárůst cen pozorovaný v srpnu 2022. Na konci prosince 2021 a na začátku března 2022 byly měsíční ceny TTF velmi vysoké pouze několik dní a téměř okamžitě klesly na výchozí úroveň, aniž by tento výkyv hmatatelně negativním způsobem dopadl na trhy a spotřebitele. (27)Je důležité mechanismus navrhnout tak, aby neměnil základní smluvní rovnováhu smluv o dodávkách plynu, ale aby řešil případy neobvyklého tržního chování. Pokud jsou spouštěcí mechanismy stanoveny na úrovni, kde napravují stávající problémy s tvorbou cen a jejich účelem není zasahovat do rovnováhy poptávky a nabídky, lze riziko, že mechanismus nebo jeho aktivace pozmění smluvní rovnováhu stávajících smluv, minimalizovat. (28)Aby byl zajištěn okamžitý účinek mechanismu korekce trhu, měl by být nabídkový limit aktivován okamžitě a automaticky, aniž by bylo zapotřebí dalšího rozhodnutí Agentury Evropské unie pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER) nebo Komise. Aby se zajistilo včasné odhalení možných problémů vyplývajících z aktivace, měla by Komise pověřit ECB a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA), aby vydaly zprávu o možných negativních dopadech mechanismu na finanční trhy. (29)ACER by měla neustále sledovat, zda jsou splněny podmínky pro fungování mechanismu korekce trhu. ACER má k provádění tohoto sledování nejlepší předpoklady, neboť má přehled o trzích s plynem v celé Unii a nezbytné odborné znalosti o fungování trhů s plynem a je již pověřena sledováním obchodování s velkoobchodními energetickými produkty podle práva EU. ACER by proto měla sledovat vývoj vypořádací ceny derivátu TTF s plněním v následujícím měsíci a evropského spotového indexu plynu TTF a porovnat index s referenční cenou stanovenou na základě průměru odhadů cen LNG spojených s evropskými obchodními uzly s cílem ověřit, zda jsou podmínky zakládající aktivaci nebo deaktivaci mechanismu korekce trhu splněny. Jakmile je mechanismus aktivován, měla by ACER denně podávat Komisi zprávu o tom, zda jsou podmínky, které k aktivaci vedly, i nadále splněny. (30)Aktivace mechanismu korekce trhu může přinést nežádoucí a nepředvídatelné účinky na hospodářství, včetně ohrožení bezpečnosti dodávek a finanční stability. Aby se zajištila rychlá reakce v případě, že dojde k nezamýšlenému narušení trhu, měly by být zavedeny účinné záruky, které zajistí, že mechanismus bude možné kdykoli pozastavit. Jetliže výsledky sledování prováděného ACER odhalí konkrétní náznaky, že bezprostředně hrozí korekce trhu, měla by mít Komise možnost požádat ECB, ESMA, ACER a případně ENTSOG a Koordinační skupinu pro otázky plynu o jejich stanovisko k dopadu možné korekce trhu na bezpečnost dodávek, toky uvnitř EU a finanční stabilitu, aby mohla v případě potřeby aktivaci mechanismu korekce trhu agenturou ACER rychle pozastavit. (31)Kromě každodenního přezkumu toho, zda jsou požadavky na nabídkový limit stále plněny, by měly být zavedeny další záruky, aby se zabránilo neúmyslnému narušení trhu. (32)Nabídkový limit by neměl mít vliv na mimoburzovní transakce, neboť jejich zahrnutí by vyvolalo vážné problémy ve sledování a mohlo by vést k problémům s bezpečností dodávek. (33)Mechanismus korekce trhu by měl být automaticky deaktivován, pokud jeho fungování již není vzhledem k situaci na trhu se zemním plynem odůvodněné. S výjimkou případů, kdy dojde k narušení trhu, by měl být mechanismus deaktivován až po určité době, aby se zabránilo časté aktivaci a deaktivaci. Pokud ACER při sledování vývoje podmínek spouštějících mechanismus zjistí, že evropský spotový index plynu TTF již není po dostatečně stabilní dobu vyšší než referenční cena, měl by být mechanismus automaticky deaktivován. K deaktivaci mechanismu by nemělo být nutné žádné posouzení ze strany ACER nebo Komise, mělo by k ní dojít automaticky, jakmile jsou splněny příslušné podmínky. (34)Je velmi důležité, aby součástí mechanismu korekce trhu byl účinný nástroj, který umožní okamžitě a kdykoli pozastavit uplatňování bezpečnostního stropu, pokud by vedl k vážnému narušení trhu, jež by ovlivnilo bezpečnost dodávek a toky uvnitř EU. (35)Jelikož při zvažování možného pozastavení bezpečnostního stropu je důležité důkladně posoudit všechny záruky, na něž je třeba vzít ohled, měl by být bezpečnostní strop pozastaven rozhodnutím Komise. Při přijímání rozhodnutí, které by mělo být přijato bez zbytečného odkladu, by Komise měla zejména posoudit, zda pokračující uplatňování nabídkového limitu neohrožuje bezpečnost dodávek v Unii, zda je doprovázeno dostatečným úsilím o snížení poptávky, zda nebrání tržním tokům plynu uvnitř Unie, negativně neovlivňuje trhy s energetickými deriváty, zohledňuje tržní ceny plynu na různých organizovaných trzích v celé Unii nebo zda nemůže negativně ovlivnit stávající smlouvy na dodávky plynu. (36)Mechanismus korekce trhu by neměl ohrozit bezpečnost dodávek plynu v Unii omezením cenových signálů, které jsou nezbytné pro přilákání nezbytných dodávek plynu a pro toky plynu uvnitř EU. Dodavatelé plynu ve skutečnosti mohou potenciálně zadržet dodávky, je-li mechanismus korekce trhu aktivován, aby maximalizovali zisky prodejem těsně po deaktivaci stropů. V situaci, kdy Komise vyhlásila stav nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie podle článku 12 nařízení (EU) 2017/1938 a kdy je třeba dodatečně zavést netržní opatření, zejména aby byly zabezpečeny dodávky plynu chráněným zákazníkům, by mechanismus korekce trhu neměl nepřiměřeně omezovat tok plynu na vnitřním trhu a ohrožovat tím bezpečnost dodávek plynu v Unii, a měl by být proto pozastaven. (37)Mechanismus korekce trhu by ve svém konečném důsledku neměl snížit úlohu, kterou na vnitřním trhu EU s plynem plní cenové signály, ani bránit tržním tokům plynu uvnitř EU, neboť je nezbytné, aby zemní plyn i nadále proudil tam, kde je ho nejvíce zapotřebí. (38)Mechanismy korekce trhu by neměly nepřiměřeně ohrozit nepřetržité řádné fungování trhů s energetickými deriváty. Tyto trhy hrají důležitou úlohu v zajišťování možnosti účastníků trhu zajistit své pozice za účelem řízení rizik, zejména pokud jde o kolísání cen. Kromě toho mohou cenové zásahy prostřednictvím mechanismu korekce trhu vést ke značným finančním ztrátám účastníků trhů s deriváty. Vzhledem k velikosti trhu s plynem v EU mohou tyto ztráty ovlivnit nejen specializované trhy s deriváty, ale mohou mít výrazný lavinový efekt i na jiných finančních trzích. Proto pokud mechanismus korekce trhu ohrozí řádné fungování trhu s deriváty, měla by jej Komise okamžitě pozastavit. V tomto ohledu je důležité, aby Komise zohlednila dostupné odborné znalosti příslušných institucí EU. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy je nezávislý orgán, který přispívá k zajištění stability finančního systému EU, zejména podporou stabilních a řádně fungujících finančních trhů, jako jsou trhy s deriváty. Komise by proto měla zohledňovat zprávy orgánu ESMA o těchto aspektech. Dále by Komise měla zohledňovat veškerá doporučení Evropské centrální banky (ECB) týkající se stability finančního systému v souladu s čl. 127 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a článkem 25 protokolu IV ke Smlouvě o fungování EU. Vzhledem k volatilitě finančních trhů a potenciálně velkému dopadu tržních zásahů na nich je důležité zajistit, aby Komise mohla mechanismus korekce trhu rychle pozastavit. Zpráva orgánu ESMA a stanovisko ECB na žádost Komise by proto měly být vydány nejpozději do 48 hodin nebo v naléhavých případech téhož dne. (39)Mechanismus korekce trhu by měl být navržen tak, aby řešil pouze výjimečné zvýšení cen plynu způsobené nedostatky v mechanismu tvorby cen, a jako takový by neměl mít dopad na platnost stávajících smluv na dodávky plynu. Avšak v situacích, kdy Komise zjistí, že aktivace mechanismu korekce trhu má negativní dopad na stávající smlouvy na dodávky plynu, měla by mechanismus pozastavit. (40)Koncepce a možnosti pozastavení mechanismu by měly zohledňovat skutečnost, že obchodníci se zemním plynem mohou přesunout obchodování se zemním plynem do regionů mimo Unii, čímž se účinnost mechanismu korekce trhu sníží. Tak by tomu bylo například v případě, že by obchodníci začali provozovat mimoburzovní obchodování se zemním plynem, které je méně transparentní, méně podléhá regulační kontrole a nese větší riziko neplnění povinností zúčastněných stran. Bylo by tomu tak i v případě, že by obchodníci, jejichž zajištění může být mechanismem korekce trhu omezeno, vyhledali zajištění v jiných jurisdikcích, což by znamenalo, že protistrana provádějící clearing by musela vyvážit podkladovou hotovost derivátových pozic tak, aby odrážela zastropovanou vypořádací cenu, což by aktivovalo výzvy k dodatkové úhradě. (41)ACER, Evropská centrální banka, orgán ESMA, Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSOG) a Koordinační skupina pro otázky plynu zřízená nařízením (EU) 2017/1938 by měly být Komisi při sledování mechanismu korekce trhu nápomocny. (42)V návaznosti na korekci trhu nebo rozhodnutí o pozastavení nebo s ohledem na vývoj trhu a bezpečnosti dodávek může být vhodné provést přezkum podmínek pro aktivaci mechanismu korekce trhu stanovených v čl. 3 odst. 2 písm. a) a b). V takové situaci proto může Rada na návrh Komise přijmout vhodné změny tohoto nařízení. (43)Mechanismus korekce trhu je nezbytný a přiměřený pro dosažení cíle korekce nadměrně vysokých cen plynu v TTF. Všechny členské státy jsou znepokojeny nepřímými dopady nárůstu cen, jako jsou zvyšující se ceny energií a inflace. Nedostatky systému tvorby cen hrají v různých členských státech různou úlohu, neboť zvýšení cen má v některých členských státech (např. v členských státech střední Evropy) větší dopad než v jiných (např. v členských státech ležících na okraji EU nebo v členských státech s možnostmi dodávek odjinud). Aby se zabránilo roztříštěnosti opatření, která by mohla rozdělit integrovaný trh Unie s plynem, je třeba v duchu solidarity přijmout společná opatření. Rovněž pro zajištění bezpečnosti dodávek v Unii je takový přístup zásadní. Společné záruky, které mohou být nezbytnější v členských státech bez alternativních možností dodávek než v členských státech, jež takové alternativy mají, navíc zajišťují koordinovaný přístup jako výraz energetické solidarity. Ačkoli se finanční rizika a přínosy pro různé členské státy velmi liší, představuje mechanismus korekce trhu solidárnní kompromis, v jehož rámci se všechny členské státy dohodly, že přispějí ke korekci trhu a přijmou stejná omezení tvorby cen, i když se v různých členských státech liší úroveň špatného fungování mechanismu tvorby cen a finanční dopady cen TTF na ekonomiku. Mechanismus korekce trhu by proto posílil solidaritu Unie tím, že by zabránil nadměrným cenám, které jsou pro mnoho členských států neudržitelné i z krátkodobého hlediska. Navrhované opatření pomůže zajistit, aby dodavatelské podniky ze všech členských států mohly v duchu solidarity nakupovat plyn za rozumné ceny.

(44)Vzhledem k nestabilní a nepředvídatelné situaci na trhu se zemním plynem je s nastupující zimní sezónou důležité zajistit, aby mechanismus korekce trhu mohl být uplatněn co nejdříve, budou-li podmínky zakládající jeho aktivaci splněny. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I – PŘEDMĚT A DEFINICE Článek 1 Předmět a oblast působnosti Toto nařízení zavádí dočasný mechanismus korekce trhu za účelem ochrany před nadměrně vysokými cenami plynu, které nesouvisejí s cenami na jiných burzách v Unii. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1)„derivátem TTF s plněním v následujícím měsíci“ komoditní derivát ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 30 nařízení (EU) č. 600/2014 obchodovaný v obchodním systému, jehož podkladovým nástrojem je transakce ve virtuálním obchodním uzlu Title Transfer Facility (TTF) provozovaném společností Gasunie Transport Services B.V, přičemž jeho datum skončení platnosti je nejbližší z derivátů s jednoměsíční splatností obchodovaných v daném obchodním systému; 2)„referenční cenou“ cena na denním trhu stanovená jako průměr odhadů ceny LNG na „denním spotovém trhu pro Středomoří (MED)“, „denním spotovém trhu pro severozápadní Evropu (NWE)“, zveřejněných společností S&P Global Inc., New York, a denního odhadu ceny vypracovaného agenturou ACER podle článků 18 až 22 nařízení Rady (EU) [XXXX/2022]; 3)„obchodním systémem“ kterýkoli z těchto systémů: a)„regulovaný trh“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 21 směrnice 2014/65/EU; b)„mnohostranný obchodní systém“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU; c)„organizovaný obchodní systém“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 23 směrnice 2014/65/EU. KAPITOLA II – MECHANISMUS KOREKCE TRHU Článek 3 Mechanismus korekce trhu

1.Od 1. ledna 2023 lze za účelem omezení výskytu nadměrných cen zemního plynu, které nesouvisejí s cenami na jiných burzách plynu, aktivovat mechanismus korekce trhu pro vypořádací cenu derivátu TTF s plněním v následujícím měsíci. 2.Mechanismus korekce trhu se aktivuje, pokud jsou splněny následující podmínky (dále jen „korekce trhu“): a)vypořádací cena derivátu TTF s plněním v následujícím měsíci je po dva týdny vyšší než 275 EUR a b)evropský spotový index plynu TTF zveřejněný Evropskou energetickou burzou je o 58 EUR vyšší než referenční cena během posledních 10 obchodních dnů před koncem období uvedeného v písmenu a). 3.V případě, že podle výsledků sledování prováděného ACER na základě čl. 4 odst. 1 existují konkrétní náznaky, že bezprostředně hrozí korekce trhu podle čl. 3 odst. 2 písm. b), požádá Komise Evropskou centrální banku (ECB), Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) a případně Evropskou síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSOG) a Koordinační skupinu pro otázky plynu zřízenou na základě nařízení (EU) 2017/1938 o stanovisko k dopadu možné korekce trhu na bezpečnost dodávek, toky uvnitř EU a finanční stabilitu, aby Komise mohla v případě potřeby aktivaci mechanismu korekce trhu agenturou ACER rychle pozastavit. Stanovisko zohlední také vývoj cen na jiných relevantních organizovaných trzích, zejména v Asii nebo v USA, podle „Joint Japan Korea Marker“ nebo „Henry Hub Gas Price Assessment“, které zveřejňuje společnost S&P Global Inc. v New Yorku. 4.Pokud ACER na základě informací, které obdržela podle nařízení (EU) č. 1227/2011, prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1348/2014, článků 18 až 22 nařízení Rady (EU) [XXXX/2022] nebo na základě jiných veřejně dostupných tržních informací, zjistí, že došlo ke korekci trhu, neprodleně zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie oznámení o tom, že došlo ke korekci trhu (dále jen „oznámení o korekci trhu“), a informuje o ní Komisi, ESMA a ECB. 5.Ode dne následujícího po zveřejnění oznámení o korekci trhu nesmějí být přijímány pokyny k nákupu derivátů TTF s plněním v následujícím měsíci za ceny vyšší než 275 EUR (dále jen „nabídkový limit“). 6.Členské státy oznámí Komisi, jaká opatření přijaly, aby předešly nárůstu spotřeby plynu a elektřiny v reakci na korekci trhu a snížily poptávku po plynu a elektřině s ohledem na 15% snížení poptávky po plynu stanovené v článcích 3 a 5 nařízení Rady (EU) 2022/1369 a na cíle snížení poptávky v článcích 3 a 4 nařízení Rady (EU) 2022/1854. Oznámení se provede nejpozději dva týdny po korekci trhu, pokud Komise mezitím nepřijala rozhodnutí o pozastavení podle čl. 5 odst. 2. 7.Poté, co posoudí účinek nabídkového limitu na spotřebu plynu a elektřiny a pokrok v plnění cílů snížení poptávky stanovených v článcích 3 a 5 nařízení Rady (EU) 2022/1369 a v článcích 3 a 4 nařízení Rady (EU) 2022/1854, může Komise rovněž navrhnout přizpůsobení nařízení Rady (EU) 2022/1369 nové situaci. 8.V případě, že dojde ke korekci trhu, Komise bez zbytečného odkladu požádá ECB o zprávu o riziku nezamýšlených narušení stability a řádného fungování trhů s energetickými deriváty. Článek 4 Sledování a deaktivace mechanismu korekce trhu 1.ACER neustále sleduje, zda je splněna podmínka uvedená v čl. 3 odst. 2 písm. b), a to na základě informací, které obdrží podle nařízení (EU) č. 1227/2011, prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1348/2014 a článků 18 až 22 nařízení Rady (EU) [XXXX/2022], a na základě tržních informací. ACER sdělí výsledky svého sledování Komisi na konci každého pracovního dne nejpozději do 18:00 SEČ. 2.Jestliže podmínka uvedená v čl. 3 odst. 2 písm. b) není splněna po dobu deseti po sobě jdoucích obchodních dnů před koncem měsíce následujícího po korekci trhu nebo později (dále jen „deaktivace“), ACER neprodleně zveřejní oznámení v Úředním věstníku Evropské unie a oznámí Komisi a orgánu ESMA, že podmínka uvedená v čl. 3 odst. 2 písm. b) již není splněna (dále jen „oznámení o deaktivaci“). Dnem následujícím po zveřejnění oznámení o deaktivaci přestane platit nabídkový limit uvedený v čl. 3 odst. 4. Článek 5 Pozastavení mechanismu korekce trhu 1.ESMA, ECB, ACER, Koordinační skupina pro otázky plynu a ENTSOG neustále sledují účinky nabídkového limitu na trhy a bezpečnost dodávek. 2.Na základě tohoto sledování Komise mechanismus korekce trhu rozhodnutím pozastaví, kdykoli dojde k nezamýšlenému narušení trhu negativně ovlivňujícímu bezpečnost dodávek, toky uvnitř EU nebo finanční stabilitu nebo k zjevnému riziku takového narušení (dále jen „rozhodnutí o pozastavení“). Při svém posuzování Komise zejména zohlední, zda pokračující aktivace mechanismu korekce trhu a)ohrožuje bezpečnost dodávek plynu v Unii, přičemž se má za to, že to platí zejména v případě, kdy Komise vyhlásila stav nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie podle článku 12 nařízení (EU) 2017/1938, nebo může vést k jakékoli distribuci plynu na příděl; b)nastala v době, kdy na úrovni EU nejsou plněny cíle povinného snížení poptávky podle článku 5 nařízení Rady (EU) 2022/1369, negativně ovlivňuje dosažený pokrok v plnění cíle úspor plynu podle článku 3 nařízení Rady (EU) 2022/1369 nebo vede k celkovému zvýšení spotřeby plynu, a to na základě údajů o spotřebě plynu a snížení poptávky obdržených od členských států podle článku 8 nařízení Rady (EU) 2022/1369;

c)podle údajů ze sledování prováděného ACER brání tržním tokům plynu uvnitř EU; d)podle zprávy orgánu ESMA o dopadu aktivace korekčního opatření a stanoviska ECB, které si Komise za tímto účelem vyžádala, ovlivňuje stabilitu a řádné fungování trhů s energetickými deriváty; e)zohledňuje ceny na trhu se zemním plynem na různých organizovaných trzích v celé Unii a na dalších relevantních organizovaných trzích, například v Asii nebo v USA, uvedené v „Joint Japan Korea Marker“ nebo „Henry Hub Gas Price Assessment“, které zveřejňuje společnost S&P Global Inc. v New Yorku; f)ovlivňuje platnost stávajících smluv na dodávky plynu, včetně dlouhodobých smluv na dodávky plynu. 3.Rozhodnutí o pozastavení bude přijato bez zbytečného odkladu a zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Dnem následujícím po zveřejnění rozhodnutí o pozastavení a na dobu v něm uvedenou přestane platit nabídkový limit stanovený v čl. 3 odst. 4. 4.ACER, ECB, ESMA, Koordinační skupina pro otázky plynu a ENTSOG pomáhají Komisi při plnění úkolů podle článků 3, 4 a 5. Zpráva orgánu ESMA a stanovisko ECB podle odst. 2 písm. d) jsou na žádost Komise vydány nejpozději do 48 hodin nebo v naléhavých případech téhož dne. 5.Mechanismus korekce trhu se použije pouze po dobu platnosti tohoto nařízení. 6.V návaznosti na korekci trhu nebo rozhodnutí o pozastavení nebo s ohledem na vývoj trhu a bezpečnosti dodávek může Rada na návrh Komise rozhodnout o přezkumu podmínek pro aktivaci mechanismu korekce trhu stanovených v čl. 3 odst. 2 písm. a) a b). Před předložením takového návrhu by Komise měla konzultovat ECB, ESMA, ACER, Koordinační skupinu pro otázky plynu, ENTSOG a další příslušné zúčastněné strany. KAPITOLA III – ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 6 Vstup v platnost a přezkum Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se po dobu jednoho roku od svého vstupu v platnost. Nejpozději do dne 1. listopadu 2023 provede Komise přezkum tohoto nařízení s ohledem na obecnou situaci v oblasti dodávek plynu do Unie a předloží Radě zprávu o hlavních zjištěních tohoto přezkumu. Komise může na základě této zprávy navrhnout prodloužení platnosti tohoto nařízení. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami. Ve Štrasburku dne Za Radu předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu

1.2.Příslušné oblasti politik 1.3.Návrh/podnět se týká: 1.4.Cíle 1.4.1.Obecné cíle 1.4.2.Specifické cíle 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady 1.4.4.Ukazatele výkonnosti 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států. 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti 1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji 1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků 1.6.Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu 1.7.Předpokládaný způsob řízení 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2.Systémy řízení a kontroly 2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie 2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění

2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce) 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2.Odhadovaný finanční dopad návrhu na prostředky 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na operační prostředky 3.2.2.Odhadovaný výstup financovaný z operačních prostředků 3.2.3.Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky 3.2.4.Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5.Příspěvky třetích stran 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Návrh nařízení Rady, kterým se zavádí mechanismus korekce trhu na ochranu občanů a hospodářství před nadměrně vysokými cenami 1.2.Příslušné oblasti politik Oblast politiky: Energetika Činnost: Zavedení mechanismu korekce trhu 1.3.Návrh/podnět se týká: x nové akce ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci

◻ prodloužení stávající akce ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci 1.4.Cíle 1.4.1.Obecné cíle Mechanismus korekce trhu Virtuální obchodní uzel Title Transfer Facility (TTF) je virtuálním místem stanovování cen v Nizozemsku, které vzhledem ke své vysoké likviditě často slouží jako referenční cena pro evropský trh s plynem, což má dopad na smlouvy a zajišťovací operace v celé EU. TTF je však především fyzický plynovodní index pro vtláčení plynu do nizozemské sítě, který slouží především jako uzel pro severozápadní Evropu. V současné době obchoduje TTF za cenu vyšší, než je jmenovitá hodnota pro většinu obchodních uzlů EU, což z velké části odráží nedostatek dodávek z Ruska a nedostatky v infrastruktuře regionu. Skutečnost, že TTF se používá jako referenční cena a základ pro zajištění smluv o dodávkách plynu v různých uzlech EU, svědčí o jeho významu pro stanovení ceny zemního plynu v EU. Jako krajní opatření je cílem tohoto návrhu opatření v mimořádné situaci řešit situace nadměrných cen zemního plynu tím, že stanoví maximální dynamickou cenu, za kterou se mohou za určitých podmínek provádět transakce se zemním plynem na měsíčních trzích TTF. Tento limit bude aktivován, dojde-li ke konkrétním událostem na trhu, a bude vyžadovat trvalé sledování, a to nejen jednou měsíčně, aby se zjistilo, zda by měl být mechanismus korekce zachován, nýbrž zapotřebí bude i systematičtější sledování, aby se zajistilo, že nedojde k nepřiměřenému dopadu na různé aspekty, od bezpečnosti dodávek až po nezamýšlená narušení trhu, která by měla negativní dopad na bezpečnost dodávek a toky uvnitř EU – v takovém případě musí být mechanismus korekce okamžitě pozastaven. 1.4.2.Specifický cíl Zavést mechanismus korekce trhu, aby se zabránilo nadměrným úrovním měsíčních TTF, které neodrážejí ceny LNG. 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Návrh přispěje k optimálnímu fungování trhu s nejlikvidnějšími deriváty v EU a zabrání předražování úzkých míst v infrastruktuře severozápadní Evropy a jeho nepřiměřenému dopadu na ceny plynu v celé EU. 1.4.4.Ukazatele výkonnosti Upřesněte ukazatele pro sledování pokroku a dosažených výsledků. Vytvoření týmu odborníků odpovědných za sledování vývoje na trhu, který povede k aktivaci mechanismu korekce trhu. 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu S ohledem na rozměr energetické krize a rozsah jejích sociálních, ekonomických a finančních dopadů považuje Komise za vhodné přijmout nařízení, neboť to má obecnou působnost a je přímo a bezprostředně použitelné. Výsledkem by byl rychle použitelný, jednotný a celounijní mechanismus spolupráce. 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.

Tento návrh by měl pomoci s udržením futures TTF na určité úrovni tím, že bude řešit a minimalizovat prudké nárůsty cen (např. prudké nárůsty cen v srpnu 2022) a zároveň zachovat atraktivitu EU pro náklady LNG. 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Mechanismus korekce trhu by představoval bezprecedentní zásah do evropského liberalizovaného a integrovaného trhu s plynem a/nebo finančních trhů s komoditami. Vzhledem k neznámým dopadům jsou jeho součástí přísné podmínky, automatické bezpečnostní záruky, jakož i přísné požadavky na sledování. 1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji Nejsou zapotřebí operační prostředky. 1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků V této fázi se neuvažuje o nutnosti odlišného přístupu. Pro tyto nové úkoly jsou v Komisi (GŘ ENER) zapotřebí další lidské zdroje s vysokou úrovní odborných znalostí. V rámci stávajícího víceletého finančního rámce však musí Komise fungovat v kontextu stabilního počtu zaměstnanců, a proto bude třeba co nejvíce využít možností vnitřního přeobsazení v rámci daného GŘ a útvarů Komise. Samostatný legislativní finanční výkaz počítá s dalšími zaměstnanci pro Agenturu Evropské unie pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER). 1.6.Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu X◻ Časově omezená doba trvání –X◻ s platností od roku 2023 po dobu trvání energetické krize –◻ finanční dopad od RRRR do RRRR u prostředků na závazky a od RRRR do RRRR u prostředků na platby. ◻ Časově neomezená doba trvání –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, –poté plné fungování. 1.7.Předpokládaný způsob řízení X◻ Přímé řízení Komisí –X◻ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie, –◻ prostřednictvím výkonných agentur. ◻ Sdílené řízení s členskými státy

◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi, –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte), –◻ EIB a Evropský investiční fond, –◻ subjekty uvedené v článcích 70 a 71 finančního nařízení, –◻ veřejnoprávní subjekty, –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém jim byly poskytnuty dostatečné finanční záruky, –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství veřejného a soukromého sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky, –◻ osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky Sledování provedou útvary Komise za podpory Agentury Evropské unie pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER). 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Úkoly, které přímo provádí GŘ ENER, se řídí ročním cyklem plánování a sledování vykonávaném Komisí, včetně podávání zpráv o výsledcích prostřednictvím výroční zprávy o činnosti GŘ ENER a ACER. Fungování mechanismu bude navíc sledováno v souladu s článkem 4 návrhu. Návrh rovněž v článku 5c stanoví zvláštní požadavky na podávání zpráv. 2.2.Systémy řízení a kontroly 2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie

Komise s podporou Agentury Evropské unie pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER) provede aktivaci a monitorování mechanismu pro sledování trhu, což vzhledem k míře odpovědnosti spojené s těmito úkoly nelze přenést na jiný subjekt. 2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění Pokud jde o provádění úkolů souvisejících s aktivací a sledováním mechanismu, zjištěná rizika souvisejí s nedostatečným počtem lidských zdrojů a úrovní odborných znalostí potřebných k plnění těchto klíčových úkolů v Komisi. S náborem potřebných odborníků v Komisi pomůže seznam úspěšných uchazečů z výběrového řízení EPSO/AD/401/22 na pozice odborníků v oboru energetiky. 2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce) GŘ ENER ve své výroční zprávě o činnosti informuje každoročně o nákladech na kontrolu svých činností. Rizikový profil a náklady na kontroly jsou u zadávání veřejných zakázek v souladu s příslušnými požadavky. Úkoly svěřené v souvislosti se zřízením mechanismu GŘ ENER nepovedou k dodatečným kontrolám ani ke změně poměru nákladů na kontroly. 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům. V roce 2020 přijalo GŘ ENER revidovanou strategii pro boj proti podvodům. Vychází ze strategie Komise proti podvodům a ze zvláštního interního posouzení rizik, jehož cílem bylo identifikovat oblasti nejvíce náchylné k podvodům, již zavedené kontroly a opatření nezbytná ke zlepšení schopnosti GŘ ENER zajistit prevenci, odhalení a nápravu podvodů. Smluvní ustanovení platná pro zadávání veřejných zakázek zajišťují, aby útvary Komise, včetně úřadu OLAF, mohly provádět audity a kontroly na místě, a to na základě standardních ustanovení doporučených úřadem OLAF. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky ·Stávající rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh výdaje Příspěvek Číslo

RP/NRP zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení 01 02 20 04 02 RP NE NE NE NE ·Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek Číslo

RP/NRP zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení [XX.YY.YY.YY] ANO/NE ANO/NE ANO/NE ANO/NE 3.2.Odhadovaný finanční dopad návrhu na prostředky 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na operační prostředky

–X Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. –◻ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce 1 Jednotný trh, inovace a digitální agenda GŘ: ENER Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) CELKEM • Operační prostředky Rozpočtová položka 02 20 04 02 Závazky (1a) Platby (2a) Rozpočtová položka Závazky (1b) Platby (2b) Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy Rozpočtová položka (3) Prostředky na GŘ ENER

CELKEM Závazky =1a+1b +3 Platby =2a+2b +3





• Operační prostředky CELKEM Závazky (4) Platby (5) • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM (6) Prostředky z OKRUHU 1

víceletého finančního rámce

CELKEM Závazky =4+ 6 Platby =5+ 6 Pokud je návrhem/podnětem dotčen více než jeden operační okruh, zopakuje se výše uvedený oddíl: •Operační prostředky CELKEM (všechny operační okruhy) Závazky (4) Platby (5) Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy (všechny operační okruhy) CELKEM (6) Prostředky z OKRUHŮ 1 až 6

víceletého finančního rámce

CELKEM

(referenční částka) Závazky =4+ 6 Platby =5+ 6







Okruh víceletého finančního rámce 7 Správní výdaje Tento oddíl se vyplní pomocí „rozpočtových údajů správní povahy“, jež se nejprve uvedou v příloze legislativního finančního výkazu (příloha V interních pravidel), která se pro účely konzultace mezi útvary vloží do aplikace DECIDE. v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N 2023 Rok

N+1 2024 Rok

N+2 2025 Rok

N+3 2026 Rok N+4 2027 CELKEM GŘ: ENER •Lidské zdroje 0,942 0,942 0,942 0,942 0,942 4,710000 • Ostatní správní výdaje GŘ ENER CELKEM Prostředky 0,942 0,942 0,942 0,942 0,942 4,710000 Prostředky z OKRUHU 7

víceletého finančního rámce

CELKEM (Závazky celkem = platby celkem) 0,942 0,942 0,942 0,942 0,942 4,710000 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) CELKEM Prostředky z OKRUHŮ 1 až 7

víceletého finančního rámce

CELKEM Závazky 0,942 0,942 0,942 0,942 0,942 4,710000 Platby 0,942 0,942 0,942 0,942 0,942 4,710000

3.2.2.Odhadovaný výstup financovaný z operačních prostředků Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ⇩ Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) CELKEM VÝSTUPY Druh Průměrné náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet Náklady celkem SPECIFICKÝ CÍL č. 1 … – Výstup – Výstup – Výstup Mezisoučet za specifický cíl č. 1 SPECIFICKÝ CÍL č. 2 … – Výstup Mezisoučet za specifický cíl č. 2 CELKEM 3.2.3.Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. –X Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N 2023 Rok

N+1 2024 Rok

N+2 2025 Rok

N+3 2026 Rok N+4 2027 CELKEM OKRUH 7

víceletého finančního rámce Lidské zdroje 0,942 0,942 0,942 0,942 0,942 4,710000 Ostatní správní výdaje Mezisoučet za OKRUH 7

víceletého finančního rámce 0,942 0,942 0,942 0,942 0,942 4,710000 Mimo OKRUH 7

víceletého finančního rámce Lidské zdroje 0 0 0 0 0 Ostatní výdaje správní povahy 0 0 0 0 0 Mezisoučet mimo OKRUH 7

víceletého finančního rámce 0 0 0 0 0 CELKEM 0,942 0,942 0,942 0,942 0,942 4,710000 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. 3.2.3.1.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. –X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky

Rok

N 2023 Rok

N+1 2024 Rok N+2 2025 Rok N+3 2026 Rok N+4 2027 •Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) 20 01 02 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) 6 6 6 6 6 20 01 02 03 (při delegacích) 01 01 01 01 (v nepřímém výzkumu) 01 01 01 11 (v přímém výzkumu) Jiné rozpočtové položky (upřesněte) •Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) 20 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) 20 02 03 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) XX 01 xx yy zz – v ústředí – při delegacích 01 01 01 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) 01 01 01 12 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) Jiné rozpočtové položky (upřesněte) CELKEM 6 6 6 6 6 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci Tento bezprecedentní mechanismus s sebou nese úkol pečlivého sledování – mimo jiné ve vztahu k fungování komoditních trhů a bezpečnosti dodávek –, který v současné době není součástí činnosti Komise. Vzhledem k míře odpovědnosti spojené s tímto úkolem – a vzhledem k mimořádně negativním dopadům, které mohou vyplynout z toho, že tento úkol nebude řádně proveden – je pro pověst Komise nanejvýš důležité, aby nebyla podstoupena žádná rizika, která by mohla ohrozit plnění tohoto úkolu. Na tyto úkoly GŘ ENER přijme šest ekonomických analytiků se zkušenostmi v oblasti energetiky a bude čerpat ze seznamu úspěšných uchazečů z výběrového řízení EPSO/AD/401/22 na pozice odborníků v oboru energetiky. Externí zaměstnanci Nevztahuje se na tento návrh. 3.2.4.Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem Návrh/podnět: –X může být v plném rozsahu financován přerozdělením prostředků v rámci příslušného okruhu víceletého finančního rámce (VFR). Upřesněte, jaká úprava se požaduje, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky. V případě zásadní úpravy přiložte excelovou tabulku. –◻ vyžaduje použití nepřiděleného rozpětí v rámci příslušného okruhu VFR a/nebo použití zvláštních nástrojů definovaných v nařízení o VFR. Upřesněte, co se požaduje, příslušné okruhy a rozpočtové položky, odpovídající částky a navrhované nástroje, které mají být použity. –◻ vyžaduje revizi VFR. Upřesněte, co se požaduje, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky. 3.2.5.Příspěvky třetích stran Návrh/podnět: –◻ nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. –◻ počítá se spolufinancováním od třetích stran podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Celkem Upřesněte spolufinancující subjekt Spolufinancované prostředky CELKEM



3.3.Odhadovaný dopad na příjmy –X Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. –◻ Návrh/podnět má tento finanční dopad: –◻ na vlastní zdroje –◻ na jiné příjmy –uveďte, zda je příjem účelově vázán na výdajové položky ◻ v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Příjmová rozpočtová položka: Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce Dopad návrhu/podnětu Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Článek …………. U účelově vázaných příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky. Jiné poznámky (např. způsob/vzorec výpočtu dopadu na příjmy nebo jiné údaje).



LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ „AGENTURY“ RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu 1.2.Příslušné oblasti politik 1.3.Návrh/podnět se týká: 1.4.Cíle 1.4.1.Obecné cíle

1.4.2.Specifické cíle 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady 1.4.4.Ukazatele výkonnosti 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států. 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti 1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji 1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro př