Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států

[COM(2022) 241 final]

(2022/C 486/22)

Zpravodajka: Marija MINČEVA

Žádost o vypracování stanoviska Rada Evropské unie, 14. 6. 2022 Právní základ čl. 148 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství Přijato v sekci 6. 9. 2022 Datum přijetí na plenárním zasedání 22. 9. 2022 Plenární zasedání č. 572 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 146/0/2

1. Závěry a doporučení

1.1 EHSV se domnívá, že navrhované hlavní směry politik zaměstnanosti členských států jsou přiměřené, neboť se zabývají nejnaléhavějšími otázkami na trhu práce.

1.2 EHSV upozorňuje na současnou stále nejistější geopolitickou situaci. Očekává se, že její dopad na budoucí poptávku ovlivní investiční rozhodování podniků a jistotu zaměstnání a zpozdí zavádění investičních plánů ze strany soukromého i veřejného sektoru. Vzhledem k vysoké inflaci a zvýšeným cenám energie, které mají vážný dopad na kupní sílu, jakož i k očekávané recesi je ještě nezbytnější zajistit konkurenceschopnou základnu pro udržitelné investice. Členské státy by měly usilovat o skutečně integrovaný jednotný trh a pomáhat malým a středním podnikům růst.

1.3 V této pohnuté době je třeba přijmout kroky s cílem posílit jak úlohu sociálních partnerů, tak jejich zapojení do navrhování a provádění reforem a politik v oblasti zaměstnanosti a sociálních a hospodářských reforem a politik, mimo jiné budováním jejich kapacity. To je důležité i pro provádění evropského pilíře sociálních práv a národních plánů pro oživení a odolnost. Organizace občanské společnosti působící v oblasti zaměstnanosti a sociálních otázek, poskytovatelé vzdělávání a sociálních služeb, sociální podniky a organizace činné v sociální oblasti potřebují pro poskytování svých služeb zranitelným skupinám příznivé prostředí.

1.4 Protože se nedostatek pracovních sil opět prohlubuje, měla by být provedena účinná opatření s cílem vybídnout sociální partnery, aby se zabývali potřebami v oblasti dovedností na vnitrostátní úrovni pomocí opatření přizpůsobených jednotlivým odvětvím a místní situaci. S rychlou technologickou změnou a souběžnou transformací se „životnost“ dříve nabytých dovedností a kompetencí stále více zkracuje a pro pracovníky i podniky je celoživotní nabývání příslušných dovedností a kompetencí stále důležitější. Je třeba podpořit pracovní mobilitu v rámci EU a legální migraci pracovních sil.

1.5 EHSV se domnívá, že ke snížení chudoby pracujících jsou nezbytné kroky kombinující různá opatření a politické nástroje vyjednané sociálními partnery. Kromě důstojných mezd, včetně přiměřených minimálních mezd, mohou tyto politické nástroje zahrnovat dobře navržené a dočasné finanční pobídky doprovázené cílenými a účinnými opatřeními v oblasti dovedností a zvyšování kvalifikace. Členské státy by měly být vybízeny a podporovány, aby je prováděly koordinovaným způsobem.

1.6 Cílená podpora je obzvláště důležitá pro dlouhodobě nezaměstnané a/nebo neaktivní osoby, neboť zvyšuje jejich šanci proniknout (zpět) na trh práce a je významným faktorem udržení si pracovního místa. Protože pandemie dolehla obzvláště těžce na mladé lidi, jsou inkluzivní a progresivní politická opatření zaměřená na mládež zásadní, aby se zajistilo, že mladí lidé nebudou opomenuti.

1.7 Aby se snížila míra nečinnosti, je třeba vyvinout úsilí s cílem vrátit na trh práce ty, kteří jsou od něj vzdáleni. Při řádné regulaci prostřednictvím právních předpisů nebo kolektivního vyjednávání na vnitrostátní úrovni by mohly být různé formy práce, pružné uspořádání práce a práce na dálku významnými faktory, které lidem ze zranitelných skupin umožní nalézt si práci. Je třeba posílit veřejné služby zaměstnanosti, mimo jiné digitalizací jejich služeb a podporou spolupráce se soukromými službami zaměstnanosti a dalšími příslušnými subjekty na trhu práce.

1.8 Členské státy, zejména ty, které byly ve srovnávacím přehledu sociálních ukazatelů identifikovány jako státy s nízkou výkonností, by měly být vybízeny, mimo jiné prostřednictvím důsledného využívání zdrojů EU, aby podpořily vytvoření rámce umožňujícího zaměstnavatelům zaměstnávat osoby se zdravotním postižením nebo aby podle možností aktivovaly příležitosti pro osoby samostatně výdělečně činné. Klíčový význam pro podporu a provádění projektů zaměstnanosti mají v tomto ohledu subjekty sociální ekonomiky.

1.9 Důležitá i nadále zůstávají opatření k odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů, přičemž je třeba řešit hlavní příčiny tohoto problému. Návrh směrnice o transparentnosti odměňování, který se v současné době projednává, by měl posílit uplatňování zásady stejné odměny žen a mužů za rovnocennou práci coby jedno z opatření k řešení problému rozdílů v odměňování žen a mužů, přičemž by návrh měl zůstat vnímavý vůči obavám ohledně dodatečné zátěže pro podniky, a zejména pro malé a střední podniky.

1.10 S ohledem na postupující stárnutí obyvatelstva, zvýšenou střední délku života a úbytek pracovní síly je třeba pečlivě zvážit výzvy, s nimiž se potýkají systémy sociálního zabezpečení a zdravotní péče v členských státech, aby se zachovala přiměřenost a finanční udržitelnost důchodových systémů. Je třeba přijmout opatření k zajištění větší pracovní síly prostřednictvím inkluzivnějších trhů práce, včetně aktivace skupin, které jsou v současné době z trhu práce vyloučeny nebo jsou na něm nedostatečně zastoupeny.

1.11 Jakmile nabyla účinnosti směrnice o dočasné ochraně, členské státy urychleně přizpůsobily své vnitrostátní regulační rámce tak, aby bylo možné podporovat ukrajinské uprchlíky a státní příslušníky třetích zemí žijící na Ukrajině, kteří v důsledku války uprchli do Evropy. Je zapotřebí se zabývat veškerými překážkami.

2. Obecné připomínky a souvislosti

2.1 Evropský semestr během svého cyklu v roce 2022 pokračoval v rozsáhlé koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti a dále se přizpůsoboval požadavkům provádění Nástroje pro oživení a odolnost. Zprávy o zemích zveřejněné v květnu 2022 ( 1 ) obsahují posouzení pokroku dosaženého při provádění evropského pilíře sociálních práv a jeho akčního plánu, který stanoví sociální cíle a ukazatele, jež jsou nedílnou součástí semestru a národních plánů pro oživení a odolnost. Propojení se srovnávacím přehledem sociálních ukazatelů poskytuje cílený přehled provádění akčního plánu. Doporučení pro jednotlivé země byla zjednodušena.

2.2 V roce 2021 byly hlavní směry politik zaměstnanosti členských států stanovené v příloze rozhodnutí Rady (EU) 2020/1512 zachovány beze změny. V roce 2022 Evropská komise navrhla několik změn, které odrážejí nedávné politické iniciativy a doplňují nové prvky související s ruskou invazí na Ukrajinu. EHSV vítá zaměření Komise na prostředí po pandemii COVID-19, jež má zajistit udržitelný růst.

2.3 Válka na Ukrajině prohloubila problém narušení dodávek a zvýšila nejistotu. Hospodářství EU je také nepřímo vystaveno zdravotní situaci související s onemocněním COVID-19 v jiných regionech. Hospodářský výhled v EU očekává nižší růst a vyšší inflaci, zejména pro rok 2022 ( 2 ) . Vysoká míra inflace a prudký nárůst cen energií a plynu vyvíjejí další tlak na podniky (a jejich konkurenceschopnost) a domácnosti (a jejich kupní sílu). To bude mít nevyhnutelně dopad na schopnost některých podniků vytvářet nová pracovní místa a v následujících měsících to bude výzvou pro systémy sociální ochrany, což bude vyžadovat cílené politiky na podporu přechodů na trhu práce.

2.4 I když se politiky zaměstnanosti členských států snaží zajistit inkluzivnost a spravedlnost, měly by také odrážet hospodářský a sociální vývoj. Je třeba pečlivě posuzovat dopad politik trhu práce s cílem zajistit, aby podněcovaly udržitelné oživení, a nikoli omezenou míru zaměstnanosti, málo kvalitní pracovní místa a nižší kupní sílu jednotlivců. Je nutné věnovat více pozornosti nedostatku pracovních sil a nedostatku v oblasti dovedností, přičemž by měla následovat konkrétní politická doporučení a iniciativy v souladu s akčním plánem evropského pilíře sociálních práv.

3. Konkrétní připomínky

3.1 Hlavní směr 5: Podpora poptávky po pracovní síle

3.1.1 Hlavními hospodářskými a sociálními problémy v Evropě jsou nadále udržitelný růst, tvorba kvalitních pracovních míst a účast na zaměstnanosti (zahrnující starší a mladší lidi, ženy, osoby vzdálené trhu práce, neaktivní osoby atd.). K jejich řešení je třeba zajistit konkurenceschopnou základnu pro investice a využít potenciál zelené a digitální transformace. EHSV podporuje výzvu Evropské komise adresovanou členským státům, aby vytvořily obchodní prostředí, které bude schopno podporovat odpovědné podnikání a skutečnou samostatnou výdělečnou činnost, omezily byrokracii, usilovaly o skutečně integrovaný a řádně fungující jednotný trh a pomáhaly malým a středním podnikům růst. EHSV důrazně doporučuje, aby se hlavní směr 5 i nadále vztahoval i na mikropodniky.

3.1.2 Poptávku po pracovní síle napříč EU lze podpořit zvýšením investic, zejména produktivních, do klíčových odvětví hospodářství, řešením zatěžujícího dopadu daní na pracovní sílu tam, kde je to nezbytné, aniž by byla oslabena sociální ochrana, zajištěním příjmů pro zachování udržitelnosti systémů sociálního zabezpečení, posílením boje proti daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem a neformální ekonomice, zpřístupněním různých forem práce, které jsou upraveny právními předpisy nebo kolektivním vyjednáváním, zaměstnavatelům a zaměstnancům, za současného úsilí o zlepšení pracovních podmínek v nových formách práce, aby byly pro zaměstnance přitažlivé.

3.1.3 Očekává se, že stále nejistější geopolitická situace a její dopad na budoucí poptávku ovlivní investiční rozhodování podniků a jistotu zaměstnání a zpozdí zavádění investičních plánů ze strany soukromého i veřejného sektoru. Kvůli inflaci se snižuje míra růstu a očekává se, že se sníží reálné mzdy, načež by se příští rok měly mírně zvýšit. EHSV bere na vědomí názor Komise, že v určitých odvětvích budou v dohodách o mzdách nad otázkou zvyšování mezd pravděpodobně nadále převládat obavy ohledně jistoty zaměstnání ( 3 ) . Inflace vyvíjí tlak na zvyšování mezd a kupní sílu. Aby se zabránilo velmi nebezpečné inflační spirále a zvýšila se produktivita, je zásadní, aby sociální partneři měli prostor pro zlepšení rozsahu kolektivního vyjednávání a postupů na úrovni odvětví a podniků, kde by mohla být přijata konkrétní opatření.

3.1.4 Současně jsou zapotřebí strukturální opatření v oblasti trhu práce, aby se vytvořily příležitosti v podobě kvalitních pracovních míst. Je třeba podpořit pracovní mobilitu v rámci EU a legální migraci pracovních sil. EHSV očekává, že balíček Komise Legální migrace – Zatraktivnění EU pro kvalifikované a talentované lidi ze dne 27. dubna 2022 zajistí trhu práce EU významnou podporu.

3.1.5 EHSV vítá jak důraz kladený na oběhové hospodářství coby odvětví s potenciálem tvorby pracovních míst, tak podporu pro odvětví nebo regiony, které jsou obzvláště zasaženy zelenou transformací kvůli své odvětvové specializaci nebo regionální koncentraci určitého typu průmyslu.

3.1.6 EHSV také upozorňuje na usnesení přijaté 110. Mezinárodní konferencí práce o začlenění principu bezpečného a zdravého pracovního prostředí do základních principů a práv v práci Mezinárodní organizace práce a zdůrazňuje, že je neustále třeba investovat do kultury prevence pracovních úrazů, nemocí z povolání a rizik na pracovišti.

3.1.7 EHSV se domnívá, že cenný nástroj pro řešení chudoby pracujících představuje přiměřená minimální mzda, ať už stanovená zákonem, nebo kolektivním vyjednáváním. Sama o sobě však není dostatečným opatřením a jsou nezbytné kroky kombinující různé politické nástroje. Tyto politické nástroje mohou zahrnovat dobře navržené dočasné finanční pobídky, případně změnu přerozdělovacího účinku daňového systému atd. Finanční nástroje by měly být kombinovány s cílenými a účinnými opatřeními v oblasti dovedností a zvyšování kvalifikace, neboť pracovníci s nízkou kvalifikací čelí vyššímu riziku chudoby pracujících než pracovníci s vysokou kvalifikací (19 % oproti 4,9 %) ( 4 ) . Členské státy by měly být vybízeny a podporovány, aby je prováděly koordinovaným způsobem.

3.1.8 Měla by být respektována autonomie sociálních partnerů a jejich svoboda kolektivně vyjednávat na základě dobrovolnosti. Nejlepším nástrojem pro nastolení řádné rovnováhy v oblasti stanovování mezd, pokud jde o spravedlnost mezd a jejich schopnost reagovat na vývoj v oblasti produktivity, zlepšování pracovních podmínek a příspěvků sociálního zabezpečení, je stále kolektivní vyjednávání a rozšiřování jeho rozsahu. Pokud existuje zákonná minimální mzda, je účinné zapojení sociálních partnerů neméně důležité pro určení správných řešení k dosažení vzestupné sociálně-ekonomické konvergence přizpůsobené vnitrostátní situaci. Tam, kde je rozsah kolektivního vyjednávání nedostatečný, by měly členské státy usilovat o vytvoření příznivých podmínek pro to, aby mohli sociální partneři pracovat na jeho rozšiřování.

3.1.9 Zapojení sociálních partnerů se ukázalo být velmi cenné během krize COVID-19. V této pohnuté době je třeba přijmout kroky s cílem posílit jak úlohu sociálních partnerů, tak jejich zapojení do navrhování a provádění reforem a politik v oblasti zaměstnanosti a sociálních a hospodářských reforem a politik, mimo jiné budováním jejich kapacity. To je důležité i pro provádění evropského pilíře sociálních práv a národních plánů pro oživení a odolnost. Je také nezbytné zohlednit úlohu organizací občanské společnosti v těch oblastech politiky, kde působí.

3.2 Hlavní směr 6: Zlepšení nabídky práce a přístupu k zaměstnání, celoživotního získávání dovedností a kompetencí

3.2.1 EHSV vítá skutečnost, že název tohoto hlavního směru byl změněn tak, aby zahrnoval i koncepci celoživotního učení. S rychlou technologickou změnou a souběžnou ekologickou a digitální transformací se „životnost“ dříve nabytých dovedností a kompetencí stále více zkracuje a pro pracovníky i podniky je celoživotní nabývání příslušných dovedností a kompetencí stále důležitější. Proto je důležité posoudit společnou odpovědnost za celoživotní učení na úrovni pracoviště.

3.2.2 EHSV vítá navrhovaný přístup poskytující komplexní podpůrná opatření, která usnadňují zvládání změn na trhu práce. Příležitosti pro prohlubování dovedností a změnu kvalifikace ( 5 ) jsou zásadní, mají-li být jednotlivci schopni držet krok se změnami na trhu práce, a musí být zaručeny a dostupné během celého profesního života (zásada č. 1 evropského pilíře sociálních práv). Závažným problémem nicméně zůstává nedostatek motivace účastnit se odborné přípravy, a je proto třeba hledat řešení. Při posuzování potřeb v oblasti dovedností mají důležitou roli sociální partneři. Při financování odborné přípravy spojené s prací hrají významnou úlohu fondy odborné příprav a členské státy by měly podporovat vnitrostátní osvědčené postupy a navzájem je sdílet ( 6 )

3.2.3 Cílená podpora je obzvláště důležitá pro dlouhodobě nezaměstnané a/nebo neaktivní osoby, neboť zvyšuje jejich šanci proniknout (zpět) na trh práce a je významným faktorem udržení si pracovního místa. Členské státy by měly být vybízeny k tomu, aby zkrátily 18měsíční období nezaměstnanosti, jež je stanoveno jako podmínka přístupu ke zvláštním opatřením určeným dlouhodobě nezaměstnaným osobám. Je naléhavě nutné přijmout cílená opatření za účelem přilákání mladých lidí, kteří již za sebou mají určitou profesní dráhu.

3.2.4 Opět se prohlubuje nedostatek pracovních sil, a to poté, co během krize COVID-19 došlo k jeho poklesu ( 7 ) . Velmi závažným problémem pro zaměstnavatele v celé EU jsou chybějící účinné prognózy v oblasti dovedností. Investice do vzdělávání a rozvoje dovedností dospělých úzce spojených s potřebami trhu práce se tak mohou stát klíčovým faktorem hospodářského oživení a budování sociální Evropy.

3.2.5 To platí rovněž pro uprchlíky utíkající před válkou na Ukrajině, Kromě jazykové odborné přípravy je třeba přijmout opatření ke zjednodušení postupu uznávání již získaných kvalifikací, jež jsou nezbytné pro začlenění na trhu práce. EHSV v souladu s tím vítá pokyny Komise týkající se přístupu na trh práce, odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých pro osoby prchající před válečnou agresí Ruska vůči Ukrajině ( 8 )

3.2.6 Investice nezbytné za účelem provedení iniciativy REPowerEU budou úzce spojeny s potřebou kvalifikované pracovní síly. Pokud jde o individuální vzdělávací účty ( 9 ) , EHSV připomíná své stanovisko, že rozhodnutí, zda přijmout individuální vzdělávací účty jako jeden z mechanismů pro poskytnutí a financování odborné přípravy, musí zůstat plně v kompetenci členských států. Individuální vzdělávací účty musí v každém případě podporovat přístup k uznaným a ověřeným kurzům odborné přípravy. Velmi důležitá je úloha sociálních partnerů při navrhování a/nebo řízení příslušných prostředků na odbornou přípravu.

3.2.7 EHSV souhlasí s tím, že je třeba vyvinout úsilí ke zvýšení celkové úrovně kvalifikace ve všech členských státech. To je obzvláště významné na počátku procesu učení, ale také během celého profesního života lidí. Jak se správně podotýká ve společné zprávě o zaměstnanosti pro rok 2022 ( 10 ) , pozitivní trend snižování podílu osob předčasně ukončujících školní docházku se zpomalil a tento podíl klesl mezi lety 2015 a 2020 pouze o 1,1 procentního bodu. Obzvláště důležité je posílit v členských státech systémy odborného vzdělávání a přípravy založené na práci a relevantnost terciárního vzdělávání pro trh práce, stejně jako zvýšit v rámci odborného vzdělávání a přípravy a terciárního vzdělávání počet absolventů, a zejména absolventek oborů přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky.

3.2.8 Pandemie dolehla obzvláště těžce na mladé lidi: ti jsou jednou ze skupin nejvíce zasažených hospodářskou a sociální krizí, kterou pandemie vyvolala. Krize COVID-19 vymazala pokrok dosažený v oblasti pracovních míst pro mladé lidi během deseti let. Za účelem náležité přípravy na měnící se svět práce (globalizace, klimatická krize, demografické změny a technologický pokrok) musí vlády a instituce zvážit dopad každého z těchto megatrendů. Inkluzivní a progresivní politická opatření zaměřená na mládež jsou zásadní, aby se zajistilo, že mladí lidé nebudou opomenuti ( 11 )

3.2.9 Problémem v EU zůstávají rozdíly v odměňování žen a mužů. Protože se tento problém zásadně liší zemi od země, je třeba se zabývat jeho základními příčinami. Jde například o segregaci na trhu práce a ve školách, genderové stereotypy, nedostatek dostupných infrastruktur v oblasti péče o děti a dalších typů péče a nerovné rozdělení povinností v domácnosti a v oblasti péče. Tam, kde existuje mzdová diskriminace (mimo jiné na základě věku), je třeba ji odstranit. Návrh směrnice o transparentnosti odměňování, který vypracovala Evropská komise a jenž se v současné době projednává, by měl členským státům pomoci posílit uplatňování zásady stejné odměny žen a mužů za rovnocennou práci coby jedno z opatření k řešení problému rozdílů v odměňování žen a mužů, přičemž by návrh měl zůstat vnímavý vůči obavám ohledně dodatečné zátěže pro podniky, a zejména pro malé a střední podniky.

3.3 Hlavní směr 7: Zlepšení fungování trhů práce a účinnosti sociálního dialogu

3.3.1 Ke zlepšení fungování trhů práce je třeba revidovat úlohu a odpovědnost různých subjektů (veřejné služby zaměstnanosti a sociální služby). Je třeba zvážit potenciál vytváření partnerství mezi sociálními službami (s cílem oslovit osoby vzdálené trhu práce a připravit je na programy odborné přípravy), veřejnými službami zaměstnanosti (individuálně přizpůsobené aktivní politiky na trhu práce s retenční složkou, vedením a poradenskými službami) a soukromými službami zaměstnanosti (společná a/nebo doplňková opatření, tj. sdílení databáze volných pracovních míst). Je třeba posoudit účinnost politických opatření a v případě nezbytnosti je přehodnotit nebo přepracovat. Měla by být posílena kapacita veřejných služeb zaměstnanosti, mimo jiné prostřednictvím digitalizace jejich služeb. Je nutné rovněž podpořit spolupráci se soukromými službami zaměstnanosti a dalšími příslušnými subjekty na trhu práce.

3.3.2 Klíčovou úlohu zde hrají sociální partneři, zejména v kontextu místních trhů práce a odvětví procházejících transformací, kde mohou napomoci hladkému přechodu mezi odvětvími, pracovními místy a/nebo profesemi. Důležitou roli hrají také organizace občanské společnosti, jež disponují specifickými odbornými znalostmi týkajícími se různých forem zaměstnanosti (zejména pro zranitelné skupiny) a sociální oblasti a zároveň jsou poskytovateli vzdělávacích a sociálních služeb obecného zájmu.

3.3.3 Míra neaktivity je napříč EU stále poměrně vysoká ( 12 ) . Nyní je třeba vrátit na trh práce ty, kteří jsou od něj vzdáleni. Při řádné regulaci prostřednictvím právních předpisů nebo kolektivního vyjednávání na vnitrostátní úrovni za účelem zaručení spravedlivých pracovních podmínek by mohly být různé formy práce, pružné uspořádání práce a práce na dálku významnými faktory, které umožní lidem – zejména lidem ze zranitelných skupin – nalézt si práci. Sociální infrastruktura a služby, jako je péče o děti nebo dlouhodobá péče, umožňují lidem s pečovatelskými povinnostmi zvážit vstup na trh práce.

3.3.4 Práce se sociálními partnery je klíčová pro podporu spravedlivých, transparentních a předvídatelných pracovních podmínek, které vyvažují práva a povinnosti. EHSV sdílí názor, že je třeba zamezit pracovněprávním vztahům vedoucím k neformálním a nejistým pracovním podmínkám, mimo jiné v případě práce prostřednictvím platforem, což je téma, k němuž se vztahuje projednávaný návrh směrnice. EHSV poukazuje na to, že veškerá opatření upravující nové formy práce, včetně práce prostřednictvím platforem, by měla na příslušné evropské a vnitrostátní úrovni upravovat pružné uspořádání práce a zároveň poskytnout nezbytné záruky pro dostatečnou ochranu pracovníků. Měla by být respektována úloha sociálních partnerů.

3.4 Hlavní směr 8: Prosazování rovných příležitostí pro všechny, podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě

3.4.1 Prosazování rovných příležitostí pro všechny a inkluzivních trhů práce je obzvláště důležité nyní, kdy Evropa prochází několika krizemi, a má zajistit splnění cíle 78 % zaměstnaných osob, který stanoví akční plán pro provádění evropského pilíře sociálních práv, i pro řešení nedostatku pracovních sil. To platí pro všechny, kteří jsou na trhu práce nedostatečně zastoupeni, ale také s ohledem na masivní příliv lidí, kteří uprchli před válkou na Ukrajině. Jakmile nabyla účinnosti směrnice o dočasné ochraně, členské státy urychleně přizpůsobily své vnitrostátní regulační rámce tak, aby bylo možné podporovat ukrajinské uprchlíky a státní příslušníky třetích zemí žijící na Ukrajině, kteří v důsledku války uprchli do Evropy. Je zapotřebí se zabývat veškerými překážkami.

3.4.2 Je nutný individuálně přizpůsobený přístup k různým zranitelným skupinám (tj. starším pracovníkům, (mladým) lidem se zdravotním postižením, lidem s pečovatelskými povinnostmi, dlouhodobě nezaměstnaným a lidem, jejichž profesní minulost má slabá místa, lidem, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, migrantům atd.). Je třeba také zohlednit rozdíly v zaměstnanosti mezi venkovskými a městskými oblastmi. Finanční prostředky EU by měly být využity jako nástroj, jenž by členské státy, zejména ty, které byly ve srovnávacím přehledu sociálních ukazatelů identifikovány jako státy s nízkou výkonností, vybízel k poskytování pobídek pro zaměstnavatele, aby zaměstnávali osoby se zdravotním postižením, nebo k podpoře samostatné výdělečné činnosti. Nejlepším nástrojem pro snížení chudoby a uznání lidské důstojnosti je důstojná práce.

3.4.3 Dočasné dávky a opatření na podporu příjmu by měly být poskytovány po nezbytnou dobu, tak, aby nezaměstnaným nebo osobám s nízkým příjmem pomáhaly při získávání nových a lepších pracovních příležitostí. Dávky při zaměstnání ( 13 ) , spolu se strukturálními opatřeními, která mají usnadnit začlenění zranitelných skupin, mohou usnadnit jejich vstup na trh práce, měly by však být přechodným, nouzovým a doplňkovým opatřením, neboť by měla být podněcována a podporována přiměřená mzdová politika umožňující důstojnou životní úroveň.

3.4.4 Důležité jsou podniky sociální ekonomiky, zejména jako první pracovní místa pro nejzranitelnější osoby a k poskytování služeb na regionální úrovni. EHSV vítá akční plán Komise pro sociální ekonomiku a naléhavě vyzývá Komisi, aby vypracovala projekty hodnocení nejlepších projektů na vnitrostátní úrovni.

3.4.5 Obzvláště vítán je důraz kladený na děti. Dětskou chudobu je třeba řešit pomocí komplexních a jednotných opatření, přičemž je třeba podpořit opatření k provedení záruky pro děti. Výbor zcela souhlasí s tím, že klíčem ke snížení dětské chudoby a zajištění rovných příležitostí je dostupnost cenově dosažitelných, přístupných a kvalitních služeb, jako je předškolní vzdělávání a péče, mimoškolní péče, vzdělávání, odborná příprava, bydlení a zdravotní a dlouhodobá péče. Obecněji je třeba posílit účinný přístup ke kvalitním sociálním službám spojeným s potřebami jednotlivce. Výrazně na to upozornila krize COVID-19 a ani po skončení pandemie nesmí být toto téma opomíjeno.

3.4.6 Současně zelená transformace vedoucí k transformaci energetiky, a zejména nedávný prudký nárůst cen energií ještě více ztěžují život zranitelným skupinám ( 14 ) . Navzdory politickým závazkům ještě zbývá učinit mnohé k vyřešení energetické chudoby a k zajištění toho, aby byla přijímaná opatření cílená a účinná.

3.4.7 Z kombinace stárnoucí populace, zvýšené střední délky života a úbytku pracovní síly vyplývá, že poroste počet ekonomicky závislých starších osob, pokud se nám nepodaří pracovní síly navýšit pomocí inkluzivnějších trhů práce. Součástí tohoto úsilí musí být též aktivace skupin, které jsou v současné době z trhu práce vyloučeny nebo jsou na něm nedostatečně zastoupeny. Musíme jednat a řešit výzvy, s nimiž se potýkají systémy sociálního zabezpečení a zdravotní péče v členských státech. Ve všech členských státech je rozhodující politikou přiměřenost a finanční udržitelnost důchodových systémů pro všechny. EHSV vítá komplexní přístup navrhovaný Komisí ohledně rovných příležitostí pro muže a ženy, pokud jde o nabývání důchodových práv a nezbytnost strategií aktivního stárnutí s cílem usnadnit účast starších osob na trhu práce a snížit rozdíl ve výši důchodů žen a mužů. EHSV zdůrazňuje, že je důležité zabránit fragmentaci pracovních období během aktivního života lidí, aby se prostřednictvím příspěvků podpořily systémy sociálního zabezpečení a zajistilo se, že lidé budou mít po odchodu do penze nárok na dostatečný důchodový příjem.

V Bruselu dne 22. září 2022. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) Evropský semestr 2022: zprávy o jednotlivých zemích.

(2) Evropská hospodářská prognóza: jaro 2022.

(3) Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience (Jarní hospodářská prognóza 2022: Ruská invaze testuje hospodářskou odolnost EU).

(4) Společná zpráva o zaměstnanosti pro rok 2022.

(5) Viz také studijní zpráva Střediska pro sledování trhu práce (SSTP) The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees (Práce zítřka: zajištění celoživotního vzdělávání a odborné přípravy zaměstnanců).

(6) Stanovisko EHSV Balíček opatření týkajících se učení a zaměstnatelnosti, Úř. věst. C 323, 26.8.2022, s. 62.

(7) Společná zpráva o zaměstnanosti pro rok 2022.

(8) C(2022) 4050 final.

(9) Doporučení Rady o individuálních vzdělávacích účtech.

(10) Přijata Radou dne 14. března 2022.

(11) EHSV v současné době připravuje informační zprávu Rovné zacházení s mladými lidmi na trhu práce.

(12) Nejvyšší míru neaktivity nalezneme v Itálii (více než 37 % v roce 2021). Míru neaktivity přesahující 30 % nalezneme také v Chorvatsku, Rumunsku, Řecku a Belgii. Více údajů o ekonomicky neaktivním obyvatelstvu v Evropě lze nalézt zde.

(13) OECD definuje dávky při zaměstnání jako prací podmíněné trvalé daňové kredity, daňové úlevy nebo rovnocenné systémy dávek podmíněné prací, které mají dvojí účel, a to zmírnění chudoby pracujících a zvýšení pobídek k práci pro pracovníky s nízkými příjmy.

(14) Viz také stanovisko EHSV Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Sociální fond pro klimatická opatřen (Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 158)).