CS Úřední věstník Evropské unie C 376/19

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucnost mladých zemědělců v Evropě (stanovisko z vlastní iniciativy)

2011/C 376/04

Zpravodaj: pan Pedro NARRO

Dne 20. ledna 2011 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Budoucnost mladých zemědělců v Evropě

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 21. června 2011.

Na 474. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 21. a 22. září 2011 (jednání dne 22. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 136 hlasy pro, 6 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Statistické údaje jasně dokazují obecný pokles počtu mladých zemědělců a postupné opouštění zemědělské činnosti. Tváří v tvář tomuto nezvratnému jevu, který je v příkrém rozporu s nutností čelit výzvám v oblasti potravin, vyjadřuje EHSV přání, aby se politika podporující mladé zemědělce stala pro evropské i státní instituce skutečnou prioritou.

1.2 EHSV uznává, že zemědělství nabízí nové možnosti, které mohou prospívat mladým na venkově. Činnosti probíhající v zemědělství jsou čím dál tím komplikovanější, techničtější a vyžadují lepší přípravu. Výhoda mladých spočívá v tom, že zemědělskou činnost mohou vnímat jako podnikatelský a moderní koncept uzpůsobený novým technologiím. Zemědělství s větším podílem mladých se může, pokud bude mít k dispozici vhodné nástroje a legislativní rámec, nejkvalifikovanějším způsobem postavit výzvě zabezpečení potravin a produkovat kvalitní potraviny za racionálního využití přírodních zdrojů.

1.3 Hlavní problémy mladých zemědělců pramení z obtížného přístupu k půdě a k úvěrům. V tomto ohledu je naléhavě nutné podporovat nové systémy přístupu k půdě a zajistit přístup k úvěrům pomocí evropského systému záruk.

1.4 EHSV navrhuje zřízení evropského střediska pro sledování této problematiky, které by analyzovalo a vyhodnocovalo problémy související se zahájením činnosti, přebíráním (zemědělských) podniků a obecně se všemi otázkami generační obměny v zemědělství.

1.5 Podpora mladých zemědělců se nemůže omezovat pouze na oblast rozvoje venkova. V aktuálním kontextu reformy SZP by se v jejím prvním pilíři měla vytvořit nová linie podpory specificky zaměřená na mladé lidi. V rámci druhého pilíře SZP je nutné, aby se z podpory na zahájení činnosti stalo povinné opatření v celé Evropské unii.

1.6 Jeden z nevyřešených úkolů Evropy spočívá v tom, že je nutné usnadnit mladým lidem přebírání zemědělských podniků. EHSV se domnívá, že k úspěchu těchto politik by nadmíru přispělo zlepšení starobních důchodů umožňující zemědělcům důstojným způsobem opustit toto povolání.

1.7 Odborná příprava a nové technologie, jež mají mladí zemědělci k dispozici, jsou základem pro rozvoj podnikatelského ducha. Teoretická a nepříliš aktualizovaná odborná příprava nestačí – mladí si zaslouží průběžné, odborné konzultace, které budou uzpůsobené skutečným potřebám jejich činnosti. EHSV navrhuje vytvořit nový program výměn mezi mladými zemědělci „Erasmus farmer“ a upravit program Leonardo. Dále vzhledem k rostoucímu věkovému průměru v tomto odvětví vyzývá k vytvoření nových linií účasti mladých v zemědělských družstvech a organizacích. Je třeba podporovat speciální odbornou přípravu a vzdělávání pro děti z venkovských oblastí, a to včetně letních táborů a různých aktivit.

1.8 Pokud jde o mladé zemědělce, má vůči nim Evropská unie velkou odpovědnost. Je však nevyhnutelné, aby členské státy v rámci výkonu svých pravomocí poskytovaly daňové úlevy, snižovaly byrokracii, investovaly do infrastruktur a veřejných služeb ve venkovských oblastech, podporovaly krátké odbytové kanály a diverzifikaci a konečně se podílely na zatraktivňování venkovského prostředí pro život a práci.

2. Mladí zemědělci v Evropě

2.1 Od té doby, co EHSV vypracoval své poslední stanovisko k tématu mladých zemědělců, uběhlo již 10 let. (1) Bohužel se ukázalo, že obavy vyjádřené v tomto stanovisku byly opodstatněné. Nejen že pokračuje prudký pokles počtu mladých zemědělců, ale ti, kdo se zuby nehty v tomto sektoru udržují, mají po deseti letech před sebou spíše chmurné vyhlídky.

2.2 Na evropské úrovni je na každých 9 zemědělců starších 55 let pouze jeden mladší 35 let. V některých státech, jako jsou Portugalsko, Španělsko, Itálie, Spojené království či Bulharsko, je podíl mladých zemědělců skutečně nízký (na každých 20 zemědělců starších 55 let pouze jeden mladý zemědělec). Na druhou stranu v zemích jako Polsko, Rakousko či Německo je tomu jinak – 1 mladý zemědělec na každé 3 starší 55 let. Tyto rozdíly jsou do velké míry způsobeny tím, že některé státy mají výhodné legislativní rámce, které umožnily generační výměnu v zemědělství prostřednictvím pobídek na převod podniků.

2.3 Z analýzy zemědělských struktur vyplývá – i když v různé intenzitě – systematické snižování počtu zemědělců a mnohem vyšší míra stárnutí než v jiných hospodářských odvětvích. Od roku 2000 došlo ke snížení celkového počtu zemědělců o 9 % a ke snížení počtu mladých zemědělců o 45 %.

2.4 Ztrátu aktivních zemědělců nelze dlouhodobě nahradit zvýšením produktivity. V situaci značné nestability cen surovin získávají zvláště na významu strategické koncepce, jako jsou potravinová soběstačnost a zajišťování potravin (2), kterým se EHSV při různých příležitostech ve svých stanoviscích již věnoval. Ochrana životního prostředí a dalších veřejné statky představují globální zájmy, jež nelze dovážet. Z tohoto důvodu funkce zemědělců přesahuje úlohu pouhé hospodářské činnosti. Strategie Evropa 2020 založená na zeleném, inteligentním a udržitelném růstu by bez zemědělců byla pouhou utopií.

2.5 Strategický charakter zemědělství není zpochybňován, ale zdá se, že postupné utlumování zemědělské činnosti nebere konce, pročež je naléhavě nutné v rámci reformy SZP zahájit hlubokou reflexi o tom, jakou orientaci zvolit pro zatraktivnění zemědělství a podporu jeho ziskovosti. Tento stav je zvláště závažný v odvětví chovu dobytka. Pokud mladí lidé nenajdou příznivé prostředí pro rozvoj této profese, budou všechna specifická a dobře míněná opatření na zahájení činnosti, odbornou přípravu, převod majetku a daňová zvýhodnění apod. zbytečná.

3. Výzvy stojící před mladými zemědělci v Evropě

3.1 Unijní zemědělství prochází změnou; pro mnohé se jedná o přechod na nový zemědělský model. Právě mladí zemědělci budou muset přijmout nové výzvy a nasměrovat svou zemědělskou činnost na stanovené cíle. Absence stabilních a dlouhodobých politik vyvolala v odvětví takovou nejistotu a nestabilitu, že ovlivnila ekonomické plánování zemědělců.

3.2 Zemědělci se nalézají v paradoxní situaci – přijímají více rizik, provádějí více investic, vypořádávají se s vyššími výrobními náklady, mají lepší odbornou přípravu, a přesto za své produkty inkasují nejnižší ceny v dějinách. Diskuze o konkrétních nástrojích a politikách pro mladé zemědělce se nemůže schovávat před skutečností, že pokud se nepodaří zemědělcům garantovat minimální zisk a spravedlivé ceny za jejich produkty, dojde k omezení zemědělské činnosti v Evropě. Aby mohli zemědělci žít z výsledků své práce, EHSV doporučuje regulovat zemědělské trhy na základě transparentnosti trhů se zemědělskými produkty, jelikož organizace obchodu s potravinami umožňuje potravinovou soběstačnost díky vytvoření velkých zemědělských regionů zaměřených na výrobu a obchod. Pravidla Světové obchodní organizace nejsou uzpůsobena zemědělství, a proto je třeba uvažovat o specifických organizacích, jak doporučuje zejména MOMAGRI (Mouvement pour l’Organisation Mondiale de l’Agriculture – Hnutí za světovou organizaci zemědělství).

3.3 Nerovnováha v potravinovém řetězci zásadním způsobem odrazuje mladé lidi od podnikání v zemědělství. Pro fungování tohoto řetězce je charakteristický právě nepoměr mezi cenami, které jsou vypláceny zemědělci, a konečnými spotřebitelskými cenami, nedostatek transparentnosti a nekalé praktiky (3).

3.4 EU se podílí na ambiciózním procesu liberalizace obchodu ve Středomoří, Mercosuru, Kanadě apod. Mladí zemědělci se ptají, jak budou moci sladit výrobu za vyšších jakostních, environmentálních a sociálních standardů s levnými dovozy výrobků velmi vzdálených unijním výrobním normám. Tento proces nahrává koncentraci výroby v konkurenceschopnějších oblastech a velmi významnou část venkovského prostoru odsuzuje k zanechání ladem (4).

3.5 Reforma SZP je další příležitostí k nastavení pomoci na potřeby mladých zemědělců a k jejímu zaměření na výrobu zemědělských komodit. Podpora mladých neznamená vytěsňování starších – jde o nalezení jednotného rámce pomoci, který by umožnil životaschopnost zemědělské činnosti.

3.6 Politika týkající se zahájení činnosti v zemědělství tradičně soustřeďovala úsilí unijního zákonodárného orgánu na problematiku mladých zemědělců. Přišel čas zvážit nová opatření, která by podpořila činnost mladých lidí prostřednictvím prvního a druhého pilíře SZP. Základem nového modelu musí být stanovení priorit při poskytování podpor.

3.7 Veřejná moc se musí rozhodným způsobem zapojit do uznání a podpory zemědělské činnosti. Vedle ohromného počtu předpisů týkajících se označování, kvality a propagace panuje obrovská míra neznalosti a rostoucí lhostejnosti ve vztahu k tomu, co znamená výroba zdravých a kvalitních potravin. (5) Evropští spotřebitelé na potraviny vydávají pouze 14 % svých rozpočtů. EHSV si cení důležité práce profesních zemědělských organizací na vnitrostátní a evropské úrovni, které pedagogickým způsobem dělají práci zemědělce a strategické roli odvětví potravin osvětu a reklamu.

3.8 Unijní heslo „od zemědělce až na stůl“ či tzv. „sledovatelnost“ se musí spotřebiteli vysvětlovat jednotným způsobem. Strategie jakosti produktů je velmi důležitá pro konkurenceschopnost podniků i pro zdraví spotřebitelů. Měla by se tudíž účinně rozšířit i na produkty dovážené do EU z třetích zemí, aby bylo možné potírat a znemožňovat nekalé obchodní praktiky.

3.9 Rozpočet je vždy základním prvkem každé strategie. EHSV přesto uznává, že mnohá nezbytná opatření přispívající k životaschopnosti zemědělství vyžadují nikoli dodatečné prostředky, ale politickou vůli pustit se do změn a vypracovat jednotnou, dlouhodobou strategii, která by zatraktivňovala venkovské prostředí. (6)

4. Oblasti opatření

Rozvoj venkova – zahájení činnosti

4.1 Evropská diskuze o budoucnosti mladých zemědělců a chovatelů hospodářských zvířat se tradičně soustřeďovala na analýzu politiky týkající se zahájení činnosti v zemědělství. Statistiky (i přes svůj malý počet a neúplnost) jasně ukazují, jak velmi nesourodé jsou priority a intenzita podpor mladým po celé Evropě. Zatímco v zemích, jako je Francie, se na podporu zahájení činnosti mladých zemědělců vynakládá kolem 10 % rozpočtu na rozvoj venkova, v jiných zemích jako v Holandsku, na Maltě, v Irsku, na Slovensku atd. taková podpůrná opatření z různých důvodů neexistují. Celkem se v zemích EU ve finančním období 2007–2013 na mladé zemědělce vyčlení 3 % prostředků určených na rozvoj venkova. Průměrný věk mladých zemědělců, kteří zahajují činnost, dosahuje 28 let. EHSV je toho názoru, že vzhledem ke strategické povaze zahajování zemědělské činnosti pro celou EU by bylo vhodné z tohoto opatření v rámci plánů rozvoje venkova učinit povinnost a stanovit minimální povinnou procentuální hranici podpory.

4.2 EHSV je názoru, že unijní režim pro zahájení činnosti v zemědělství musí být pružný – zejména co do lhůt –, a to s cílem stimulovat mladé lidi ke vstupu do tohoto odvětví. Složitost a enormní byrokracie systému představují brzdu. V některých případech by členské státy měly připravit různé plány zahájení činnosti o různé délce, a tím pádem s různým způsobem financování. V mnoha zemích způsobuje mladým lidem fakt, že je nutné zavázat se k zemědělské činnosti na minimálně 5 let, obtíže v rozhodování o vstupu do tohoto odvětví. Podpora na zahájení činnosti se musí strukturovat na různých úrovních – bylo by vhodné tuto podporu dělit na podporu pro mladé zemědělce, pro něž je zemědělství hlavní činností, a ty, pro něž je činností vedlejší. Stejně tak musí nový legislativní rámec EU vzít v úvahu nejenom mladé lidi, kteří vstoupí do odvětví po roce 2014, ale také ty, kteří to učinili již dříve.

Úloha mladých zemědělců v rámci prvního pilíře SZP

4.3 Probíhající reforma SZP by měla věnovat zvláštní pozornost situaci mladých zemědělců v rámci nového modelu přímé podpory. Nový přístup Komise v oblasti přímých plateb by měl hájit podporu prioritně pro mladé zemědělce. Tato podpora by mohla být vyjádřena dodatečným procentním podílem podpor určitým prioritním zemědělcům, mezi nimiž by byli mladí zemědělci. Další z možností by mohla spočívat ve vytvoření specifické platby pro mladé zemědělce. Tato platba by nevycházela z plochy zemědělské půdy, ale modulovala by se podle kritérií, jako jsou zaměstnanost, druh zemědělského podniku či realizované investice. EHSV podporuje probíhající úvahy o koncept aktivního zemědělce coby příjemce podpory a poukazuje na nutnost formulovat koncept aktivního družstva.

Úloha mladých zemědělců v rámci druhého pilíře SZP

4.4 Podobně jako první pilíř musí druhý pilíř SZP zásadním způsobem poskytovat mladým zemědělcům podporu a motivaci při výkonu jejich činnosti.

4.4.1 Opatření v rámci druhého pilíře SZP mohou a musí vytvářet předpoklady umožňující mladým zemědělcům jejich využití, aby byli zohledněni všichni žadatelé v případě, že budou chybět rozpočtové prostředky.

4.4.2 V rámci druhého pilíře se pro mladé zemědělce musejí vytvořit potřebné podpůrné struktury – mimo jiné např. poradenské a asistenční služby zemědělským podnikům zaměřeným na živočišnou výrobu. Vzhledem k tomu, že živočišná výroba vyžaduje každodenní péči a pozornost chovatelů, měly by členské státy přijmout příslušná politická opatření a vytvořit organizace zajišťující zemědělci v případě pracovní neschopnosti či dovolené zástup. Existence asistenční služby pro zemědělské podniky je zásadním faktorem při rozhodování mladých zemědělců, zda zachovat rodinný podnik či nikoli. V současnosti nejsou mladí lidé připraveni převzít řízení zemědělského podniku s vědomím, že budou muset po zbytek života pracovat 365 dní v roce bez dovolené. Vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech dosud neexistuje asistenční služba tohoto typu, by se v rámci druhého pilíře SZP měla zavést závazná opatření umožňující zemědělcům zabývajícím se živočišnou výrobou využít takové služby v době nemoci (včetně mateřské dovolené před porodem i po něm), jakož i ve dnech volna a/nebo během řádné dovolené.

Odborná příprava – nové technologie

4.5 Jednou ze základních složek úspěchu zemědělské činnosti je odborná příprava budoucích zemědělců. Zatímco však v některých státech existuje vhodná odborná příprava, v jiných jsou propastné rozdíly mezi odbornou přípravou, kterou nabízejí orgány veřejné správy, a skutečnými potřebami zemědělců. Při odborné přípravě mladých zemědělců je nutné vzít do úvahy zemědělské organizace. Jde o to poskytnout mladým lidem kvalitní odbornou přípravu, zprostředkovanou vysoce kvalifikovanými vyučujícími a založenou na aktuálních osnovách odvozených od potřeb mladých zemědělců. Někdy se kurzy odborné přípravy mění na byrokratickou formalitu k získání podpor a nejsou dostatečně podporovány. Nedostatek motivace, který z toho plyne, je problémem – tím spíše, když existují nezbytné podmínky pro to, aby se z odborné přípravy stal v rukou mladých zemědělců velmi užitečný nástroj. Odborná příprava má nepostradatelný praktický účel – dánskému modelu se podařilo úspěšně spojit teoretickou i praktickou výuku v zemědělských podnicích. K získání „zelené karty“ jsou zapotřebí 3 roky a 8 měsíců.

4.6 EU by měla podporovat evropské programy odborné přípravy zaměřené na zemědělce či zemědělské podniky, jež si na nejméně jeden rok přiberou mladé lidi s odbornou přípravou ukončenou za poslední dva roky. Příjemce podpory by se musel zavázat, že vypracuje plán odborné přípravy pro tohoto mladého zemědělce, který by jednou mohl podnik převzít a který by během této odborné přípravy zároveň do podniku mohl přinést své vědomosti a novou, více inovační mentalitu. Jednalo by se ve stručnosti o podporu a pokrytí potřeb, které se mezi mladými a staršími lidmi často doplňují. Zároveň by bylo vhodné, aby se v rámci určitých unijních programů, jako je Leonardo, 7. rámcový program pro výzkum či program Mládež v pohybu apod., zřídily specifické položky týkající se mladých zemědělců. Podle EHSV by se měl program Erasmus, který je zacílený na studenty a mladé podnikatele, upravit tak, aby se jej mohli zúčastnit mladí zemědělci, a doplnit si tak vzdělání v jiných zemědělských a chovatelských podnicích v rámci EU.

4.7 Ekologické zemědělství představuje pro lidi vstupující do tohoto odvětví zajímavou alternativu, nikoli však jedinou. Integrovanou produkci a udržitelné zemědělství by také bylo třeba podporovat na evropské úrovni. Odborná příprava se musí zaměřit na nové výrobní systémy, které zvýší výnosy a zlepší udržitelné využívání přírodních zdrojů. Mladým zemědělcům by nové příležitosti do Evropy mohla přinést také biotechnologie. (7)

V jednotě je síla

4.8 Aktivní zapojení mladých v zemědělských organizacích a družstvech je nezbytné k tomu, aby se jim dodalo nových nápadů, inovací a většího podnikatelského ducha. Vzhledem k tomu, že poptávka se soustřeďuje v rukou hrstky mocných distribučních řetězců, je naléhavě nutné poskytnout družstvům nový impuls k tomu, aby zlepšila komercializaci. EHSV tedy navrhuje zřízení ústředních prodejních subjektů řízených zemědělci, aby byla nastolena rovnováha sil vůči rozsáhlým ústředním nákupním subjektům velkých distribučních řetězců. Z tohoto hlediska by se měla podporovat přítomnost mladých v orgánech vedení družstev, jakož i jejich účast na rozhodování s využitím jejich odborné přípravy a podnikatelské vize. Nejvýznamnější zemědělské družstvo ve Francii, Terrena, disponuje různými výbory, v nichž se mladí učí o zemědělství a je jim poskytována odborná příprava na komplexní svět zemědělského družstevnictví.

Další evropské politiky

4.9 EU musí využívat fondy různých unijních politik zaprvé k vytvoření atraktivního rámce pro život na venkově a zadruhé k umožnění konsolidace hospodářských činností, které – podobně jako zemědělství – tvoří socioekonomickou páteřní síť ve venkovských oblastech. Tímto způsobem musí unijní projekty v oblasti životního prostředí, výzkumu či podnikání vytvářet konkrétní linie pomoci mladým lidem obecně a mladým zemědělcům zejména. Některým pozitivním zkušenostem EU v této oblasti bude nutné znovu věnovat pozornost – za všechny např. výměnný projekt PEJA, který mladým zemědělcům z celé Evropy umožňoval strávit určitou cennou část odborné přípravy v jiných zemědělských podnicích v EU, a vzdělávací program Tellus (výsledek spolupráce mezi CEJA a Evropskou komisí), jehož cílem bylo seznámit žáky s prací zemědělce.

Generační výměna v zemědělství musí být zřetelným cílem EU. V tomto ohledu by zřízení evropského střediska pro sledování této problematiky, které by analyzovalo situaci mladých zemědělců a jejich potřeby, mohlo být dobrým základem pro podporu nových legislativních iniciativ. Nejde o to vytvářet nové byrokratické orgány, ale jasné a konkrétní nástroje, které by umožnily analýzu, poskytování informací a vhodných statistik souvisejících s generační výměnou v evropském zemědělství.

Vnitrostátní iniciativy

4.10 Evropské politiky týkající se mladých zemědělců je třeba doplnit o konkrétní iniciativy, jejichž provádění spadá do vnitrostátní oblasti. Hlavní obavy mladých zemědělců se týkají sukcese, přístupu k majetku či daňových otázek. Je nutné podpořit účinná opatření, která by byla pobídkou k zahájení činnosti v zemědělství. Je však možné obecně konstatovat, že v různých zemích EU panuje složitá byrokracie, na které závisí úspěch mnoha z těchto opatření.

4.11 Členské státy by své úsilí měly zaměřit na vytvoření mechanismů, které by usnadnily přístup mladých zemědělců k půdě a zároveň zaručovaly bezpečnost rozsáhlých investic. Ty jsou nezbytné a zároveň představují jednu z největších překážek při zahájení zemědělské činnosti. Některé vnitrostátní iniciativy nabízejí konkrétní cestu – ve Francii dostala společnost SAFER za úkol omezit scelování pozemků a usnadnit přístup mladých zemědělců k půdě.

V Bruselu dne 22. září 2011. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Nová ekonomika, znalostní společnost a rozvoj venkova. Vyhlídky mladých zemědělců, Úř. věst. C 36, 8.2.2002, s. 29–35.

(2) Zabezpečení dodávek v zemědělství a potravinářství v EU, Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 20–23.

(3) Lepší fungování potravinového řetězce v Evropě, Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 145–149.

(4) Obchod a zajišťování potravin, Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 1–9.

(5) Model Společenství v oblasti zemědělství – jakost produkce a informování spotřebitelů jako součást konkurenceschopnosti, Úř. věst. C 18, 19.1.2011, s. 5–10.

(6) Budoucnost SZP do roku 2020: Řešení problémů v oblasti potravin a přírodních zdrojů a územní problematiky, Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 63–70.

(7) Evropská unie a řešení globální výzvy v otázce výživy, Úř. věst. C 100, 30.4.2009, s. 44–52.