CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 30.1.2009 
SEK(2009) 90  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Zjednodušení právních p ředpisů EU týkajících názv ů a označování textilií etiketami –
 posouzení dopad ů – souhrn 
{COM(2009) 31 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 91} 
 
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Zjednodušení právních p ředpisů EU týkajících názv ů a označování textilií etiketami –
 posouzení dopad ů – souhrn 
CS 3   CS Právní předpisy EU v oblasti názv ů a označování textilií etiketami sestává ze t ří směrnic, 
které byly v posledních letech m ěněny s cílem zavést do evropských právních p ředpisů názvy 
nových vláken (p řizpůsobení technickému pokroku). Sm ěrnice 96/74/ES o názvech textilií 
vyžaduje, aby se pro ozna čování vlákenného složen í textilních výrobk ů používaly pouze 
harmonizované názvy zahrnuté do p řílohy I uvedené sm ěrnice. Sm ěrnice 96/73/ES a 
73/44/EHS specifikují metody anal ýzy, které mají být používány ke kontrole toho, zda je 
složení textilních výrobk ů v souladu s informacemi poskytnutými na etiket ě.  
Tyto směrnice týkající se textilií je t řeba upravit vždy, když je do technických p říloh dopln ěn 
nový druhový název nového vlákna. Postup za číná předložením žádosti a související 
dokumentace, vypracované hospodá řským subjektem, útvar ům Komise. Z politického a 
právního hlediska je zavedení n ázvu nového vlákna dr obnou technickou zm ěnou právního 
předpisu EU. Jelikož však mají p říslušné právní p ředpisy formu sm ěrnic, je t řeba, aby 
všechny členské státy p řijaly opat ření s cílem provést takto pozm ěněné směrnice do 
vnitrostátních právních p ředpisů. Zkušenosti ukazují, že mezi p ředložením žádosti pro nové 
vlákno a jeho p řijetím v EU z právní ho hlediska je dlouhá časová prodleva. V rámci programu 
zjednodušování právních p ředpisů, který v sou časné dob ě Evropská komise provádí, se 
navrhuje p řepracovat právní p ředpisy EU týkající se názv ů a označování textilií etiketami 
s cílem zjednodušit jejich p řizpůsobování technickému pokroku. 
Hlavním hlediskem sou časného regula čního rámce, které má význam jak pro ve řejnoprávní 
orgány, tak pro výrobní odv ětví, je doba, která uplyne mezi po čáteční žádostí o název nového 
vlákna a jeho právním p řijetím v celé EU. Zjed nodušení právních p ředpisů EU v této oblasti 
se tedy zam ěřuje na zefektivn ění postupu a na úsporu času, jehož je zapot řebí k dopln ění 
názvu nového vlákna do technických p říloh směrnic. Zkoumané možnosti se tedy nedotýkají 
ustanovení o ozna čování textilních výrobk ů etiketami s ohledem na vlákenné složení a 
institucionální proces rozhodování z ůstává rovn ěž nezměněn. 
Řešením pro dosažení cíle, jímž je zkrátit dobu, kterou vyžaduje legální uvedení nového 
textilního vlákna na trh v EU, je zm ěnit tři stávající sm ěrnice v jedno nebo t ři nařízení. 
Přednost má podoba jediného na řízení, pokud právní služba  potvrdí, že jde z právního 
hlediska o vhodné řešení. 
Nařízení zjednoduší p řizpůsobování technickému pokroku. Členské státy již nebudou muset 
provádět technické zm ěny ve form ě směrnic do vnitrostátních právních p ředpisů, z čehož 
bude plynout p římé snížení administrativního zatížen í. Umožní to dále povolovat uvád ění 
názvů nových textilních vláken na trh za dobu o 12 m ěsíců kratší oproti sou časné situaci, což 
bude mít významný p řínos pro hospodá řské subjekty. 
Možnost nelegislativního řešení pro názvy textilií byla rovn ěž zkoumána. Úplné vypušt ění 
názvů a označování textilií etiketami z právních p ředpisů není možné. Informování 
spotřebitelů v této oblasti je d ůležité z hlediska jistoty spojené s vlastnostmi ur čitých vláken 
a také ze zdravotních d ůvodů, neboť někteří spotřebitelé trpí alergiemi na n ěkterá vlákna. 
Právní předpisy Evropské unii v této oblasti navíc vznikly s cílem harmonizovat vnitrostátní 
právní předpisy a zabránit technickým p řekážkám volnému pohybu textilních výrobk ů na trhu 
ve Společenství. Pro hospodá řské subjekty bude navíc výhodné vytvá řet nová vlákna a uvád ět 
je ve všeobecnou známost. 
Možnost samoregulace byla rovn ěž posouzena. Zkušenosti nabyté v souvislosti s žádostmi 
o názvy nových vláken však ukazují, že navrhované názvy jsou n ěkdy blíže obchodním 
názvům než názv ům vláken, jež by souvisely s vlas tnostmi daného vlákna. Navrhovaná 
CS 4   CS definice vlákna není vždy v souladu s vlastnostmi vlákna, v d ůsledku čehož se ke spot řebiteli 
dostávají chybné informace. Navrhované zkušební metody jsou tém ěř vždy neúplné a nejsou 
vhodné k tomu, aby orgány pro dozor nad trhem na jejich základ ě posuzovaly shodu. 
Členské státy neup řednostňují žádnou z uvedených dvou možností. Žádná z potenciálních 
možností proto již nebyla dále zkoumána. 
Bylo rovn ěž posuzováno, zda by navrhované zjednodušení právních p ředpisů mohlo mít 
nepříznivý vliv na životní prost ředí a zam ěstnanost. Pokud jde o životní prost ředí, nezdá se, 
že by právní zjednodušení p ředstavovalo zm ěnu současné situace. Nejsou d ůkazy o existenci 
obtíží v oblasti životního prost ředí, které by byly spojeny s rytmem procesu, jímž jsou nová 
textilní vlákna uvád ěna na trh. Naopak lze argumentovat tím, že podn ěcování výroby vláken, 
která mohou nahradit p řírodní vlákna, jako je bavlna, s jejímž výrobním procesem jsou ur čité 
problémy v oblasti životního prost ředí spojeny, m ůže být pro životní prost ředí přínosem. 
V šetření ohledn ě potenciálního nep říznivého vlivu plynoucího z každoro čního uvád ění 
dalších nových textilních vláken na trh s proto již dále nepokra čovalo.  
Podobně je tomu v oblasti zam ěstnanosti. Pokud m ůže mít časnější uvádění nových textilních 
vláken na trh n ějaký vliv, pak pouze vliv p říznivý. Inovace spojená s novými textilními 
vlákny je konkuren ční výhodnou evropského textilního a od ěvního průmyslu. Spolu s dalšími 
hledisky p řispívá k tomu, že toto výrobní odv ětví prochází již po dese tiletí procesem zásadní 
modernizace a restr ukturalizace a že z ůstává na čelní pozici v oblastec h, jako jsou technické a 
průmyslové textilie a módní pr ůmysl. Vývoj v tomto odv ětví směřuje k vytvá ření menšího 
počtu velkých a modern ějších spole čností, jež mají sice mén ě zaměstnanců, ale ti jsou lépe 
placeni. Ztráty pracovních míst v evropském textilním a od ěvním odv ětví jsou spjaty 
především se zm ěnami v kombinaci výrobních faktor ů na mezinárodní úrovni. Ve srovnání 
s jinými sv ětovými regiony p ředstavuje v Evrop ě spojení technologií, know-how a náklad ů na 
pracovní sílu konkuren ční výhodu pro výrobu výrobk ů vyznačujících se vysokou p řidanou 
hodnotou, kvalitou a stupn ěm inovace, p řičemž spole čnosti často opoušt ějí masovou výrobu. 
V této situaci nová textilní vlákna p řispívají k utvá ření nové podoby textilního od ěvního 
průmyslu, a i p řes omezení svého podílu na evropskému hospodá řství přináší toto výrobní 
odvětví 3,5% p řidané hodnoty pr ůmyslové výroby1. Nepříznivý vliv na zam ěstnanost 
plynoucí z navrhovaného zj ednodušení právních p ředpisů nebyl zjišt ěn, a proto již nebyl dále 
zkoumán.  
Vedle nařízení byly zkoumány další možnosti, jak zkrátit čas mezi p ředložením žádosti pro 
nové vlákno a jeho právním p řijetí v EU. 
Zkušenosti z posledních let ukazují, že žá dosti a související dokumentace jsou tém ěř vždy 
neúplné, a to zejména pokud jde o zkušební me tody. Bylo proto rozhodnuto prozkoumat, zda 
by konkrétn ější pokyny o tom, jak p řipravit dokumentaci k žádosti, m ěly pro hospodá řské 
subjekty, spot řebitele i orgány ve řejné správy významný p řínos. 
Navíc byla také posouzena možnost p řezkoumat žádosti a související dokumentaci p řed 
předložením útvar ům Komise v jedné z existujících specializovaných laborato ří. 
Pozornost byla nakonec v ěnována myšlence podrobit normaliza čnímu procesu obsah 
technických sm ěrnic týkajících se zkušebních metod. Technické metody lze p řeměnit 
v evropské normy. Tato možnost by právní p ředpisy Evropské unie dá le zjednodušila. Bylo 
                                                 
1 Eurostat 
CS 5   CS proto vhodné prozkoumat, zda by tato operace neohrozila hlavní cíl, kterým je zkrátit čas pro 
legální uvád ění nových vláken na trh v EU. 
Z hlediska uvedených cíl ů byly posouzeny tyto politické možnosti a jejich varianty: 
1) Řešení 1: Beze změn politiky – toto řešení bude analyzováno jako „základní“ scéná ř 
a každá z možností bude srovnávána se sou časným postupem; 
2) Řešení 2: P řijetí nového na řízení (nových na řízení)  – znamená to nahradit t ři 
směrnice týkající se názv ů a označování textilií etiketami jediným na řízením (nebo 
několika nařízeními), p řičemž existují tyto varianty: 
a) Řešení 2.1: P řijmout nové na řízení (nová na řízení) bez jakýchkoli dalších 
ustanovení; 
b) Řešení 2.2: P řijmout nové na řízení (nová na řízení) obsahující p řílohu 
specifikující obsah žádosti a související dokumentace; 
c) Řešení 2.3: P řijmout nové na řízení (nová na řízení) obsahu jící ustanovení 
týkající se sestavení seznam ů laboratoří uznaných členskými státy; 
d) Řešení 2.4: P řijmout nové na řízení (nová na řízení) s p řílohou specifikující 
obsah dokumentace žádosti i ustanovení týkající se sestavení seznamu laboratoří uznaných členskými státy (možnosti 2.2 a 2.3). 
3) Řešení 3: P řijmout kombinovaný regula ční/neregula ční přístup (normalizace)  – 
Znamená to, že by nové na řízení obsahovalo ustanovení, která jsou v sou časné době 
součástí směrnice 96/74/ES (v pozm ěněném znění), a metody kvantifikace by byly 
převedeny do oblasti normalizace. 
a) Řešení 3.1 P řijmout nové na řízení (nová na řízení) / normaliza ční proces bez 
jakýchkoli dalších ustanovení; 
b) Řešení 3.2: P řijmout nové na řízení (nová na řízení) / normaliza ční proces, avšak 
s přidáním přílohy specifikující obsah dokumentace žádosti; 
c) Řešení 3.3: P řijmout nové na řízení (nová na řízení) / normaliza ční procesy 
obsahující ustanovení týkající se sestavení seznamu laborato ří uznaných 
členskými státy; 
d) Řešení 3.4: P řijmout nové na řízení (nová na řízení) / normaliza ční procesy 
obsahující p řílohu specifikující obsah žádosti a s ouvisející dokumentace 
i ustanovení pro sestavení seznamu laborato ří uznaných členskými státy 
(možnosti 2.2 a 3.3). 
Navrhované politické možnosti řešení by mohly p řinést výraznou úsporu času, který vyžaduje 
získání názvu nového vlákna po p ředložení žádosti, z čehož by plynul ekonomický prosp ěch 
a snížení náklad ů. Analýzou bylo dále zjišt ěno, že významná úspora času má potenciál 
podněcovat inovaci. 
Výrobní odv ětví i členské státy mají za to, že  urychlení procesu zavád ění názvů nových 
vláken povede ke zvýšení po čtu vláken uvád ěných na trh. Podle výrobního odv ětví dosahuje 
CS 6   CS roční čistý zisk z jednoho nového vlákna mezi 100 000 až 2 miliony EUR, a to v závislosti na 
několika faktorech. Pokud by byly každý rok zav edeny další jeden nebo dva další názvy 
nových vláken, zisk výrobního odv ětví by výrazn ě vzrostl. Zisk spojený s novými a 
inovačními vlákny pro navazující výrobce, kte ří by je používali, nebyl zkoumán. Stojí však za 
zmínku, že nové vlákno nazvan é elastan, které se vyzna čuje zvláštními elastickými vlastnosti, 
umožnilo významné zm ěny ve výrob ě oděvů a přineslo konkuren ční výhody a zna čné zisky. 
Zkrácení času mezi investicí do nového vlákna  a schopností uvést jej na trh pod novým 
názvem se jeví jako zvlášt ě významné pro malé a st řední podniky. Podle informací, které 
výrobní odv ětví poskytlo, m ůže podnikání malých a st ředních podnik ů zcela záviset na dob ě, 
kterou vyžaduje uvedení ur čitého vlákna na trh. 
Analýza a srovnání politických řešení vedlo k t ěmto závěrům: 
• největší přínos pro výrobní odv ětví plyne ze zkrácení času mezi podáním žádosti 
o název nového vlákna a možností uvést vlákno na trh pod novým názvem. 
Znamená to úsporu z hlediska správních náklad ů a časnější uskute čnění příjmů 
z prodeje daného vlákna. Možnosti 2.4 a 3.4 (P řípad A) mají potenciál p řinést 
největší úsporu náklad ů a obecný prosp ěch. Potenciální úspora času plynoucí 
z těchto možností se pohybuje mezi 18 a 33 m ěsíci, což je až o 6 m ěsíců více než 
u ostatních řešení,  
• pro orgány členských stát ů plynou nejv ětší přínosy z náhrady sm ěrnic nařízeními, 
jelikož již nebude nutné provád ět změny do vnitrostátních právních p ředpisů. 
Díky tomu by mohlo být dosaženo zna čných úspor pro členské státy. Tento druh 
úspory náklad ů plyne ze všech variant řešení 2 a 3,  
• pro výrobní odv ětví i orgány ve řejné správy existuje potenciální p řínos spojený 
s poskytnutím pokyn ů ohledně obsahu žádosti a souv isející dokumentace 
(možnosti 2.2 a 3.2) a s vytvo řením seznamu uznávaných vnitrostátních laborato ří 
v rámci možnosti 2.3 a 3.3. Pokud by díky t ěmto řešením byly žádosti a 
související dokumentace p ři předložení více v souladu s požadavky útvar ů 
Komise, bylo by dosaženo významné úspory času, a to v délce 18 až 27 m ěsíců 
jak pro výrobní odv ětví, tak pro orgány ve řejné správy, a  
• všechny možnosti řešení zachovávají prosp ěch pro spot řebitele spo čívající v 
jistotě, že pojmenovaná vlákna odpovídají stanoveným charakteristikám. Další 
výhody mohou pro spot řebitele plynout také z toho, že se nová vlákna budou na 
trh dostávat d říve.