EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 14.7.2020 COM(2020) 308 final 2020/0139(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví opatření pro řízení, zachování a kontrolu zdrojů platná v oblasti Úmluvy Meziamerické komise pro tropické tuňáky a kterým se mění nařízení Rady (EU) č. 520/2007



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Cílem tohoto návrhu je provést opatření pro kontrolu, zachování a řízení zdrojů přijatá Meziamerickou komisí pro tropické tuňáky (IATTC), jíž je Evropská unie (EU) od roku 2006 smluvní stranou, do práva EU. IATTC je regionální organizace pro řízení rybolovu odpovědná za řízení rybolovných zdrojů tuňáků a příbuzných druhů ryb ve východním Tichém oceánu (EPO) stanovené Úmluvou o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky, zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (úmluva IATTC). V oblasti úmluvy IATTC působí v průměru tři plavidla EU lovící košelkovými nevody a kolem třiceti plavidel EU provádějících odlov na dlouhou lovnou šňůru. Hlavními populacemi, na které se loďstvo EU zaměřuje, jsou tropičtí tuňáci a mečouni obecní. Všechny smluvní strany úmluvy IATTC jsou členy IATTC. IATTC přijímá v souladu s článkem IX.7 úmluvy IATTC opatření na zachování a řízení zdrojů („usnesení“) na základě konsensu. Komise vypracovává jménem EU hlavní zásady pro jednání na základě pětiletého mandátu stanoveného rozhodnutím Rady a vědeckého poradenství. V souladu s tímto mandátem jsou tyto zásady předkládány, projednávány a schvalovány v pracovní skupině Rady a dále upravovány s ohledem na změny v reálném čase na koordinačních schůzkách s členskými státy konaných na výročních zasedáních IATTC. Úmluva IATTC stanoví, že usnesení přijatá IATTC jsou závazná (článek IX.7) a že smluvní strany přijmou opatření nezbytná k zajištění provádění a dodržování úmluvy a veškerých opatření pro zachování a řízení zdrojů přijatých na jejím základě, včetně přijetí nezbytných právních a správních předpisů (článek XVIII.1). Ačkoli jsou usnesení IATTC zaměřená především na smluvní strany úmluvy IATTC, ukládají povinnosti také provozovatelům (např. veliteli plavidla). Na svých výročních zasedáních přijímá IATTC nová opatření nebo pozměňuje ta stávající. Tato opatření vstupují v platnost jako usnesení komise IATTC čtyřicet pět dní po svém přijetí a po svém oznámení výkonným tajemníkem IATTC smluvním stranám. Po výročním zasedání Komise informuje Radu o opatřeních přijatých IATTC a o předpokládaném datu jejich vstupu v platnost. Ustanovení čl. 3 odst. 5 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že EU musí přísně dodržovat mezinárodní právo, což zahrnuje i dodržování usnesení komise IATTC. Tento návrh se týká opatření přijatých IATTC od roku 2008. Usnesení IATTC mohou být každoročně změněna na výročních zasedáních IATTC. Historický přehled ukazuje, že spolu s přijetím nových usnesení komise IATTC může být na těchto zasedáních také změněna některá část stávajících usnesení. EU musí zajistit dodržování těchto opatření, jakožto mezinárodních závazků, jakmile vstoupí v platnost. Cílem tohoto návrhu je proto provést stávající usnesení komise IATTC; návrh také obsahuje mechanismus pro usnadnění provádění opatření IATTC v budoucnosti. Legislativní proces nezbytný k provedení opatření na zachování a řízení zdrojů přijatých RFMO do práva EU vyžaduje v průměru 18 měsíců od prvního vypracování návrhu Komisí k přijetí konečného aktu Radou a Evropským parlamentem. Přenesené pravomoci zajišťují, že je Unie schopna – při respektování pokynů poskytnutých spolunormotvůrcem – rychle provést opatření pro zachování zdrojů přijatá EU do práva EU, což by následně prospělo loďstvu EU, posílilo rovné podmínky a dále podpořilo dlouhodobě udržitelné řízení zdrojů. Tento návrh stanoví přenesené pravomoci svěřené Komisi v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) za účelem zajištění změn opatření, u nichž se očekává, že budou často měněna, a zajištění toho, aby rybářská plavidla Unie měla s plavidly jiných smluvních stran úmluvy IATTC rovné podmínky, jako jsou: technické specifikace lovných šňůr na žraloky, formulář prohlášení o překládce, období zákazu rybolovu, lhůty pro vykazování zařízení s uzavíracím mechanismem (dále jen „FAD“), ustanovení týkající se konstrukce a nasazení FAD, lhůty pro shromažďování údajů, oblasti a zmírňující opatření na ochranu mořských ptáků, účast vědeckých pozorovatelů, informace vztahující se k regionálnímu rejstříku plavidel, odkaz na tabulku pro poskytování údajů pro lodní deníky a záznamy o vykládce, statistický dokument pro tuňáka velkookého, lhůty pro podávání zpráv, pokyny ke snížení úmrtnosti mořských želv. O lhůtách pro podávání zpráv stanovených v tomto návrhu bylo rozhodnuto na základě lhůt stanovených usneseními IATTC. Cílem je zajistit, aby EU předložila své zprávy IATTC včas. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Ustanovení některých usnesení IATTC byla naposledy provedena pomocí hlavy IV nařízení Rady (ES) č. 520/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 973/2001. Z důvodů jasnosti, zjednodušení a právní jistoty je proto vhodnější změnit nařízení Rady (ES) č. 520/2007 zrušením jeho hlavy IV a zohlednit změny, které byly provedeny od jeho přijetí, ale které dosud nebyly upraveny právními předpisy EU. Usnesení IATTC týkající se období rybolovu pro plavidla s košelkovými nevody a omezení pro FAD jsou provedena v nařízení Rady (EU) 2019/124. Návrh je plně v souladu s částí VI (Vnější politika) nařízení (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice (SRP), která uvádí, že EU udržuje vnější vztahy v oblasti rybolovu v souladu se svými mezinárodními závazky, zakládá rybolovné činnosti EU na regionální spolupráci v oblasti rybolovu a spolupracuje s Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu s cílem zajistit soulad. Návrh doplňuje nařízení (EU) 2017/2403 o řízení vnějšího rybářského loďstva, které stanoví, že rybářská plavidla EU podléhají řadě oprávnění k rybolovu regionálních organizací pro řízení rybolovu za podmínek a pravidel konkrétních regionálních organizací pro řízení rybolovu a nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu. Tento návrh se nevztahuje na rybolovná práva EU, o kterých rozhoduje IATTC. Ustanovení čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) upravuje pravomoc Rady přijímat opatření týkající se stanovení cen, dávek, podpor a množstevních omezení a stanovení a přidělení rybolovných práv. •Soulad s ostatními politikami Unie Nevztahuje se na tento návrh. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ Tento návrh vychází z čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské Unie, který obsahuje ustanovení nezbytná pro plnění cílů společné rybářské politiky. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie (čl. 3 odst. 1 písm. d) SFEU). Zásada subsidiarity se proto neuplatní. •Proporcionalita Tento návrh zajistí, aby právo Unie odpovídalo mezinárodním závazkům přijatým IATTC a aby Unie splnila rozhodnutí přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jejichž je Unie smluvní stranou. Návrh zajišťuje provedení povinností, aniž by byla překročena úroveň potřebná k dosažení sledovaného cíle. •Volba nástroje Zvoleným nástrojem je nařízení Evropského parlamentu a Rady. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Nevztahuje se na tento návrh. •Konzultace se zúčastněnými stranami Cílem tohoto návrhu je transponovat a provést stávající opatření IATTC, která jsou pro smluvní strany závazná. Členské státy, jakož i průmysl a občanská společnost z celé EU byly konzultovány jak během období před zasedáními IATTC, na nichž byla tato usnesení přijata, tak během jednání, která se konala na výročním zasedání IATTC. Proto nebylo považováno za nezbytné uspořádat konzultace se zúčastněnými stranami týkající se tohoto nařízení. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Nevztahuje se na tento návrh. •Posouzení dopadů Nevztahuje se na tento návrh. Jedná se o provedení doporučení, které se vztahuje přímo na členské státy, do právních předpisů EU. •Účelnost právních předpisů a zjednodušování Tento návrh nesouvisí s Programem pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT). •Základní práva

Tento návrh nemá žádné důsledky z hlediska ochrany základních práv občanů. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh nemá žádné dopady na rozpočet. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Nevztahuje se na tento návrh. •Informativní dokumenty (u směrnic) Nevztahuje se na tento návrh. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Kapitola I obsahuje obecná ustanovení o předmětu, rozsahu a cíli návrhu. Rovněž vymezuje definice. Toto nařízení se vztahuje na plavidla EU, která loví v oblasti působnosti úmluvy IATTC. Kapitola II se zabývá opatřeními pro zachování a řízení zdrojů, včetně ustanovení týkajících se plavidel s košelkovými nevody, která loví tropického tuňáka, zákazu rybolovu u datových bójí, ustanovení týkajících se lovu v blízkosti FAD, jejich nasazení a konstrukce, a stanovuje pravidla pro překládku v přístavu. Kapitola III stanoví opatření určená k ochraně určitých druhů mořských živočichů přítomných v oblasti působnosti úmluvy IATTC, jako jsou žraloci dlouhoploutví, žraloci hedvábní, kladivouni a mantovití. Tato opatření zahrnují povinnosti poskytování údajů a vypouštění do vody, jakož i opatření související s ochranou mořských želv a mořských ptáků. Kapitola IV obsahuje ustanovení o pozorovatelském programu IATTC, včetně pravidel pro to, na co se pozorovatelský program vztahuje, a oznamovacích úkolů a povinností pozorovatelů. Kapitola V stanoví požadavky na plavidla, včetně těch, které souvisejí s regionálním rejstříkem plavidel IATTC, požadavky na oznamovací povinnosti a na protokol pro utěsnění sádek. Kapitola VI obsahuje informace o oznamovacích povinnostech týkajících se údajů statistického programu a požadavcích na program dokumentace pro tuňáka velkookého. Kapitola VII obsahuje závěrečná ustanovení, včetně ustanovení o důvěrnosti elektronických zpráv a sdělení, o postupu pro předkládání pozměňovacích návrhů, přenesených pravomocí a změn stávajících právních předpisů EU. 2020/0139 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví opatření pro řízení, zachování a kontrolu zdrojů platná v oblasti Úmluvy Meziamerické komise pro tropické tuňáky a kterým se mění nařízení Rady (EU) č. 520/2007

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této Smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Cílem společné rybářské politiky (SRP), který je vymezen v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013, je zajistit takové využívání živých vodních zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky. (2)Evropské společenství schválilo rozhodnutím Rady 98/392/ES Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 a Dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací, které obsahují zásady a pravidla týkající se zachování a řízení živých mořských zdrojů. V rámci širších mezinárodních závazků se Evropská unie podílí na úsilí o zachování populací ryb v mezinárodních vodách. (3)Rozhodnutím Rady 2006/539/ES schválilo Evropské společenství Úmluvu o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949. (4)IATTC má pravomoc přijímat rozhodnutí (usnesení) s cílem zajistit dlouhodobé zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů v oblasti úmluvy IATTC. Usnesení IATTC jsou pro smluvní strany závazná. V zásadě jsou tato usnesení určena smluvním stranám úmluvy IATTC, obsahují však rovněž povinnosti pro soukromé provozovatele (např. velitele plavidla). Usnesení IATTC vstupují v platnost čtyřicet pět dní po svém přijetí a v případě Unie musí být provedena do práva Unie co nejdříve. (5)Rozhodnutím Rady 2005/938/ES schválila Unie Dohodu o mezinárodním programu na ochranu delfínů („dohoda“), na jejímž základě byl vypracován mezinárodní program na ochranu delfínů (IDCP). (6)Podle článku XIV dohody má IATTC hlavní úlohu při koordinaci provádění dohody a při provádění opatření, jež budou přijata v rámci IATTC. (7)V rámci IDCP odpovídá zasedání stran za přijetí opatření, jejichž prostřednictvím se má postupně snižovat vedlejší úmrtnost delfínů při lovu tuňáků pomocí košelkových nevodů v oblasti působnosti této dohody na úroveň blížící se nule, a to díky stanovení ročních hranic. Tato opatření se stávají pro Unii závazná. (8)Doporučení IATTC pro ochranu a vynucování byla naposledy provedena nařízením Rady (ES) č. 520/2007. (9)Vzhledem k tomu, že usnesení IATTC budou na jejích výročních zasedáních pravděpodobně měněna, a aby byla rychle začleněna do práva Unie s cílem posílit rovné podmínky a dále podpořit dlouhodobě udržitelné řízení populací, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o následující aspekty: technické specifikace lovných šňůr na žraloky, období zastavení rybolovu, lhůty pro vykazování zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD), ustanovení týkající se konstrukce a nasazení FAD, lhůty pro shromažďování údajů, oblasti a zmírňující opatření na ochranu mořských ptáků, účast vědeckých pozorovatelů, informace vztahující se k regionálnímu rejstříku plavidel, odkaz na tabulku pro poskytování údajů pro lodní deníky a záznamy vykládky, statistický dokument pro tuňáka velkookého, několik lhůt pro podávání zpráv a pokyny ke snížení úmrtnosti mořských želv. (10)Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci pak Evropský parlament a Rada obdrží veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují. (11)Přenesením pravomocí stanoveným v tomto nařízení by nemělo být dotčeno provedení budoucích usnesení IATTC v právních předpisech Unie řádným legislativním postupem. (12)Ustanovení čl. 3 odst. 3, čl. 4 odst. 3 a hlava IV nařízení Rady (ES) č 520/2007 by měly být zrušeny, neboť ustanovení tohoto nařízení provádí všechna opatření IATTC. PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1

Předmět Toto nařízení stanoví opatření pro řízení, zachování a kontrolu zdrojů týkající se rybolovu v oblasti působnosti Úmluvy o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky a vztahující se k populaci tuňáků a příbuzných druhů ryb, jiným druhům ryb uloveným plavidly, která loví tuňáka a příbuzné druhy ryb nebo druhy, které patří do stejného ekosystému. Článek 2

Oblast působnosti 1.Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla Unie používaná nebo určená k použití pro účely rybolovu v oblasti vymezené v rámci úmluvy. 2.Pokud není v tomto nařízení stanoveno jinak, nejsou jeho použitím dotčena stávající nařízení v odvětví rybolovu, zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 a nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, (ES) č. 1224/2009 a (ES) č. 1185/2003. Článek 3

Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: (1)„úmluvou“ se rozumí Úmluva o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky; (2)„oblastí úmluvy“ se rozumí oblast, na kterou se úmluva vztahuje podle čl. III úmluvy; (3)„populacemi IATTC“ se rozumějí populace tuňáka a příbuzných druhů nebo dalších druhů ryb ulovených plavidly lovícími tuňáka a příbuzné druhy v oblasti podle úmluvy; (4)„rybářským plavidlem Unie“ se rozumí každé plavidlo plující pod vlajkou členského státu používané nebo určené k používání pro účely obchodního využívání rybolovných zdrojů, včetně podpůrných plavidel, plavidel na zpracování ryb a plavidel podílejících se na překládkách, jakož i dopravních plavidel vybavených pro přepravu produktů rybolovu, s výjimkou kontejnerových lodí; (5)„smluvními stranami“ se rozumí smluvní strany úmluvy; (6)„košelkovým nevodem“ se rozumí jakákoli kruhová zatahovací síť, jejíž dno je stahováno dohromady kapsovou šňůrou na dně sítě, jež prochází řadou kroužků umístěných podél základního provazu, což síti umožňuje být stažena a uzavřena; (7)„tropickými tuňáky“ se rozumí tuňák velkooký, tuňák žlutoploutvý a tuňák pruhovaný; (8)„datovými bójemi“ se rozumí plovoucí zařízení, a to buď unášená, nebo ukotvená, která jsou rozmístěna vládními nebo uznávanými vědeckými organizacemi nebo subjekty za účelem elektronického shromažďování údajů o životním prostředí, a nikoli na podporu rybolovných činností, a která byla oznámena sekretariátu IATTC; (9)„lovným zařízením s uzavíracím mechanismem“ neboli „FAD“ se rozumí ukotvené, unášené, plovoucí nebo ponořené předměty nasazené nebo sledované plavidly, včetně využití rádiových nebo satelitních bójí, za účelem shromáždění cílových druhů tuňáka pro rybolovné činnosti košelkovým nevodem; (10)„interakce“ s datovými bójemi zahrnuje (ale není na ně omezena) obklopení bóje rybolovným zařízením, přivázání nebo připojení plavidla, rybolovného zařízení nebo jakéhokoli dílu či části plavidla k datové bóji nebo přeřezání jejího kotevního lana; (11)„provozovatelem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která provozuje nebo vlastní jakýkoli podnik provozující jakékoli činnosti související s jakoukoli fází produkce, zpracování, uvádění na trh, distribuce a maloobchodního prodeje produktů rybolovu a akvakultury; (12)„výborem SAC“ se rozumí vědecký poradní výbor zřízený podle článku XI úmluvy;

(13)„překládkou“ se rozumí vyložení všech nebo některých produktů rybolovu z paluby plavidla na jiné plavidlo; (14)„regionálním rejstříkem plavidel“ se rozumí rejstřík plavidel IATTC; (15)„usnesením“ se rozumí závazná opatření přijatá komisí IATTC podle článku VII úmluvy; (16)„formulářem prohlášení o překládce IATTC“ se rozumí dokument obsažený v příloze 2 usnesení C-12-07; (17)„pozorovatelem“ se rozumí osoba oprávněná a certifikovaná členským státem nebo smluvní stranou k provádění pozorování, sledování a shromažďování informací na palubě rybářských plavidel; (18)„dlouhou lovnou šňůrou“ se rozumí lovné zařízení složené z hlavní udice, na kterou jsou připevněny vedlejší udice (návazce) vybavené četnými háčky a jejíž délka a vzdálenost mezi háčky závisí na loveném druhu; (19)„lovnými šňůrami na žraloky“ se rozumí jednotlivé šňůry připojené na šňůru plováků nebo přímo na plováky a používané k lovu žraloků, jak je znázorněno na obrázku 1 usnesení C-16-05; (20)„velkými kruhovými háčky“ se rozumí háčky s hrotem otočeným kolmo zpět ke dříku, takže tvoří obecně kruhový nebo oválný tvar, a hrot háčku není odsazen o více než 10 stupňů; (21)„dohodou“ rozumí Dohoda o mezinárodním programu na ochranu delfínů (AIDCP); (22)„zapečetěnými sádkami“ se rozumí jakýkoli prostor na palubě plavidla určený pro zmrazení, uchovávání nebo skladování ryb, k němuž byl blokován přístup, aby se zabránilo jeho použití pro tyto účely; (23)„komisí WCPFC“ se rozumí Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu zřízená v rámci Úmluvy o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu; (24) „oblastí překrývajících se kompetencí“ se rozumí oblast překrývání kompetencí mezi zeměpisnými oblastmi IATTC a WCPFS. Tato oblast je část Tichého oceánu vymezená těmito liniemi: rovnoběžkou 50° j. š. od jejího průsečíku s poledníkem 150° z. d. až k průsečíku s poledníkem 130° z. d. a rovnoběžkou 4° j. š. od jejího průsečíku s poledníkem 150° z. d. až k průsečíku s poledníkem 130° z. d. KAPITOLA II OPATŘENÍ PRO ZACHOVÁNÍ A ŘÍZENÍ Článek 4

Období zákazu rybolovu pro plavidla s košelkovými nevody lovící tropické tuňáky 1.Aby provedl zákaz rybolovu pro plavidla s košelkovými nevody, každý členský stát: a)informuje Komisi do 15. června každého roku, které z dvou období zákazu rybolovu, a to od 29. července do 8. října, nebo od 9. listopadu do 19. ledna, se vztahuje na jeho plavidla. Komise oznámí příslušné období zákazu rybolovu sekretariátu IATTC do 15. července každého roku; b)informuje o zákazu rybolovu všechny zúčastněné strany ve svém odvětví zpracování tuňáků; c)informuje Komisi do 15. června každého roku, že byly tyto kroky učiněny; d)zajistí, aby po celou dobu trvání zákazu rybolovu žádná plavidla s košelkovými nevody, která plují pod jeho vlajkou, nelovila ryby v oblasti úmluvy.

2.V případě, že rybářské plavidlo Unie není schopno vyplout na moře mimo příslušné období zákazu rybolovu uvedené v odst. 1 písm. a) z důvodu události způsobené vyšší mocí, která spočívá ve vyřazení rybářského plavidla v průběhu rybolovných činností mechanickou nebo konstrukční závadou, požárem nebo výbuchem po dobu nejméně 75 po sobě jdoucích dní, může členský stát zaslat Komisi žádost o výjimku z období zastavení rybolovu spolu s důkazy nezbytnými k prokázání, že plavidlo nevyplulo na moře z důvodů vyšší moci. Žádost musí být zaslána Komisi nejpozději do dvou týdnů po ukončení příčiny vyšší moci. Komise žádost posoudí a případně ji předá sekretariátu IATTC ke zvážení komisí IATTC nejpozději do jednoho měsíce po ukončení příčiny vyšší moci. 3.Pokud Komise informuje členský stát o schválení žádosti uvedené v odstavci 2 IATTC: a)nedodrželo-li plavidlo období zákazu rybolovu ve stejném roce, kdy došlo k příčině vyšší moci, plavidlo dodržuje zkrácené období zákazu rybolovu po dobu 40 po sobě jdoucích dnů v jednom ze dvou období zákazu rybolovu téhož roku namísto úplného zákazu rybolovu stanoveného v odst. 1 písm. a) a Komise neprodleně oznámí sekretariátu IATTC zvolené období zákazu rybolovu, nebo b)dodrželo-li plavidlo již období zákazu rybolovu ve stejném roce, během něhož došlo k příčině vyšší moci, plavidlo dodržuje zkrácené období zákazu rybolovu po dobu 40 po sobě jdoucích dnů v následujícím roce v jednom ze dvou období zákazu rybolovu pro daný rok, což má být oznámeno Komisi nejpozději do 15. července. 4.Každé plavidlo, které má prospěch z výjimky uvedené v odstavci 3, poveze na palubě pověřeného pozorovatele. 5.Kromě zastavení rybolovu podle odstavce 1, musí být rybolov tropických tuňáků v oblasti 96º až 110º z. d. a mezi 4° s. š. a 3° j. š. zastaven od 9. října do 8. listopadu každého roku. Článek 5 Zákaz rybolovu u datových bójí 1.Velitelé rybářských plavidel Unie musí zajistit, aby jejich plavidla neinteragovala s datovými bójemi v oblasti úmluvy. 2.V oblasti úmluvy je zakázáno používat lovná zařízení do jedné námořní míle od ukotvené datové bóje. 3.Je zakázáno vyzvednout datovou bóji na palubu, pokud to členský stát, smluvní strana nebo vlastník zodpovědný za danou bóji výslovně nepovolí nebo o to nepožádá. 4.Pokud se lovné zařízení do datové bóje zaplete, musí být zapletené lovné zařízení odstraněno s co nejmenším poškozením datové bóje. 5.Vědecké výzkumné programy formálně oznámené IATTC mohou provozovat rybářská plavidla Unie do jedné námořní míle od datové bóje za předpokladu, že plavidlo neinteraguje s datovou bójí ani nepoužívá lovné zařízení, jak je stanoveno v odstavcích 1 a 2. Článek 6

Zařízení s uzavíracím mechanismem 1.Zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) smí být aktivována výhradně na palubě plavidel Unie s košelkovými nevody. 2.Zařízení FAD se považuje za aktivní, pokud je spuštěno na moře, začne předávat informace o své poloze a je sledováno plavidlem, jeho vlastníkem nebo provozovatelem. 3.Rybářská plavidla Unie oznámí denní informace o všech aktivních zařízeních FAD Komisi v intervalech, předložené se zpožděním nejméně 60 dní, ale s časovým odstupem ne více než 90 dnů mezi dvěma zprávami. Komise okamžitě předá tyto informace sekretariátu IATTC. 4.Provozovatelé plavidel Unie shromažďují informace o jakékoli interakci s FAD a hlásí je členským státům. Pro každou interakci musí zaznamenávat tyto informace: a)poloha zařízení FAD; b)datum a hodina nasazení zařízení FAD;

c)IATTC identifikace zařízení FAD (tj. označení zařízení FAD nebo identifikace majáku; druh bóje nebo jakékoli informace umožňující identifikaci majitele); d)typ zařízení FAD (např. ukotvené zařízení FAD, unášené přírodní zařízení FAD, unášené umělé zařízení FAD); e)konstrukční vlastnosti zařízení FAD (rozměry a materiál části plovoucí na hladině a závěsné konstrukce pod hladinou); f)druh činnosti (sada, nasazení, vytažení, odstranění, ztráta, práce na elektronickém vybavení, atd.); g)je-li činností sada, výsledky sady z hlediska úlovku a vedlejšího úlovku a h)vlastnosti jakékoli připojené bóje nebo zařízení pro určování polohy (navigační systém, zda je vybaveno sonarem atd.). 5.Shromážděné údaje za předchozí kalendářní rok předkládají členské státy Komisi nejpozději 75 dnů před každým řádným zasedáním výboru SAC. Komise tyto informace předá nejpozději 60 dní před zasedáním výboru SAC. 6.6. Identifikace, konstrukce a nasazení zařízení FAD plavidly Unie musí být v souladu s přílohami I a II usnesení C-19-01. Článek 7 Překládky v přístavu Všechny překládky populací IATTC v oblasti úmluvy se uskuteční v přístavu. KAPITOLA III OCHRANA MOŘSKÝCH DRUHŮ ODDÍL 1 PŘÍČNOÚSTÍ Článek 8 Žraloci dlouhoploutví 1.Je zakázáno uchovávat na palubě, překládat, vykládat, skladovat, prodávat nebo nabízet k prodeji jakékoli části nebo celé upravené tělo žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus). 2.Žraloci dlouhoploutví, kteří byli vytaženi na palubu, musí být v nejvyšší možné míře neprodleně bez újmy vráceni zpět do moře. 3.Členské státy zaznamenávají, mimo jiné prostřednictvím programů pozorovatelů, počet výmětů a vypuštěných jedinců žraloků dlouhoploutvých s uvedením stavu (mrtvý nebo živý), včetně těch vypuštěných podle odstavce 2.

Článek 9 Mantovití 1.Je zakázáno uchovávat na palubě, překládat, vykládat, skladovat, prodávat nebo nabízet k prodeji jakékoli části nebo celé upravené tělo mantovitých (což zahrnuje manty rodů Manta a Mobula) ulovených v oblasti úmluvy. 2.Jsou-li mantovití v rámci provozu plavidla s košelkovými nevody neúmyslně uloveni a zmrazeni, předá se celý mantovitý odpovědným orgánům v místě vykládky. Mantovití předaní tímto způsobem nesmí být prodáni ani vyměněni, ale mohou být darováni za účelem domácí lidské spotřeby. 3.Mantovití, kteří jsou uloveni neúmyslně, musí být v co největší míře neprodleně bez újmy vráceni zpět do moře, jakmile jsou zpozorováni v síti, na háku nebo na palubě. Vypuštění se provede způsobem, který povede k co nejmenší újmě chycených mantovitých, aniž by byla ohrožena bezpečnost jakýchkoli osob, podle pokynů uvedených v příloze 1 usnesení IATTC C-15-04. 4.Členské státy zaznamenávají, mimo jiné prostřednictvím programů pozorovatelů, počet výmětů a vypuštěných jedinců mantovitých s uvedením stavu (mrtvý nebo živý), včetně těch předaných podle odstavce 2. Článek 10 Žraloci hedvábní 1.Je zakázáno uchovávat na palubě, překládat, vykládat, skladovat, prodávat nebo nabízet k prodeji jakékoli části nebo celé upravené tělo žraloků hedvábných (Carcharhinus falciformis) ulovených plavidly s košelkovými nevody v oblasti úmluvy. 2.Jsou-li však žraloci hedvábní v rámci provozu plavidla s košelkovými nevody neúmyslně uloveni a zmrazeni a v místě vykládky jsou přítomny vládní orgány, musí jim být předán celý žralok hedvábný. Nejsou-li k dispozici vládní orgány, předaný celý žralok hedvábný nesmí být prodán ani vyměněn, ale může být darován za účelem domácí lidské spotřeby. Žraloci hedvábní předaní tímto způsobem musí být oznámeni sekretariátu IATTC. 3.Plavidla lovící pomocí dlouhých lovných šňůr, která uloví žraloky hedvábné náhodně, omezí vedlejší úlovky žraloků hedvábných do maximální výše 20 % hmotnostních celkového úlovku na rybářský výjezd. 4.Rybářská plavidla Unie nesmějí lovit v oblastech rozmnožování žraloka hedvábného určených IATTC. Článek 11 Žraloci obrovští 1.Rybářská plavidla Unie nenasadí košelkový nevod na hejno tuňáků přidružené k živému žraloku obrovskému (Rhincodon typus), jestliže je tento živočich spatřen před zahájením nasazení. 2.V případě, že žralok obrovský není záměrně obklíčen v síti košelkového nevodu, kapitán plavidla: a) zajistí, aby byly podniknuty všechny přiměřené kroky k zajištění jeho bezpečného vypuštění, a b) ohlásí incident členskému státu, včetně počtu dotčených jedinců, podrobností o tom, jak a proč k obklíčení došlo, kde k němu došlo, podniknutých kroků k zajištění bezpečného vypuštění a posouzení životních projevů živočicha (živočichů) při vypuštění (včetně toho, zda někteří byli vypuštěni živí, ale následně zemřeli). 3.Žraloci obrovští nesmí být vytaženi ze sítě košelkového nevodu. Článek 12

Bezpečné vypuštění žraloků plavidly s košelkovými nevody 1.Plavidla Unie v co největší míře neprodleně vypustí ulovené žraloky (ať už živé, nebo mrtvé), kteří nejsou uchování bez úhony, jakmile jsou zpozorování v síti nebo na palubě, aniž by byla ohrožena bezpečnost jakýchkoli osob. 2.Je-li žralok živý, když je uloven plavidly s košelkovými nevody, a není uchován, vypustí se pomocí následujících postupů nebo stejně účinných prostředků: a)žraloci jsou vypouštěni ze sítě přímo jejich vypuštěním z vytahovací sítě do oceánu. Žraloci, kteří nemohou být vypuštěni, aniž by byla ohrožena bezpečnost osob, se před vyložením na palubu co nejdříve vrátí do vody, a to buď s využitím rampy z paluby připojené na otvor na boku plavidla, nebo přes únikové poklopy. Nejsou-li rampy ani poklopy k dispozici, jsou žraloci spouštěni ve smyčce nebo nákladní síti pomocí jeřábu nebo podobného zařízení, je-li k dispozici; b)použití vratiráhen, háků nebo podobných nástrojů pro manipulaci se žraloky je zakázáno. Žraloci se nesmí zvedat za hlavu, ocas, žaberní štěrbiny nebo dýchací otvor nebo pomocí vázacího drátu proti tělu nebo protaženého skrz tělo a do těl žraloků se nesmí prorážet žádné otvory (např. k protažení kabelu pro zvedání žraloka). Článek 13 Zákaz používání lovných šňůr na žraloky plavidly lovícími pomocí dlouhých lovných šňůr Rybářská plavidla Unie lovící pomocí dlouhých lovných šňůr nesmí používat lovné šňůry na žraloky. Článek 14 Sběr údajů o populacích žraloků 1.Velitelé rybářských plavidel Unie musí shromažďovat údaje o úlovcích žraloků hedvábných a kladivounů a předkládat je členským státům, které je posílají a předkládají Komisi do 31. března každého roku. Komise předá tyto informace sekretariátu IATTC. 2.Pozorovatelé na plavidlech Unie musí zaznamenat počet a stav (mrtvý/živý) žraloků hedvábných a kladivounů ulovených a vypuštěných zpět do moře. ODDÍL 2 JINÉ DRUHY Článek 15 Mořští ptáci 1.Plavidla lovící pomocí dlouhých lovných šňůr, která používají hydraulické, mechanické nebo elektrické systémy a loví ryby druhů, na něž se vztahuje tato oblast úmluvy, severně 23° s. š. a jižně od 30° j. š., a v oblasti ohraničené pobřežím 2° s. d., západně od 2° s. š. – 95° z. d., jižně do 15° j. š. – 95° z. d., východně od 15° j. š. – 85° z. d. a jižně od 30° j. š. použijí alespoň dvě ze zmírňujících opatření obsažených v tabulce v příloze tohoto nařízení, včetně alespoň jednoho ze sloupce A. Plavidla nesmějí použít stejné opatření ze sloupce A a sloupce B. 2.Bez ohledu na odstavec 1 se kladení nástrahy ze strany plavidla se zástěnami proti ptákům a zatížené vedlejší udice (návazce) použijí pouze v oblasti severně od 23° s. š., dokud výzkum neprokáže užitečnost tohoto opatření ve vodách jižně od 30° j. š. Použití kladení nástrahy ze strany plavidla se zástěnami proti ptákům a zatížené vedlejší udice (návazce) ze sloupce A se počítá jako dvě zmírňující opatření. 3.Je-li z obou sloupců A i B vybrána šňůra na plašení ptáků rovná se to současnému použití dvou (tj. spárovaných) šňůr na plašení ptáků. Článek 16

Mořské želvy 1.Plavidla Unie v co největší míře neprodleně vypustí všechny mořské želvy, a to způsobem, který způsobuje co nejmenší škody, aniž by byla ohrožena bezpečnost jakýchkoli osob, a aby alespoň jeden člen jejich posádky absolvoval výcvik v postupech pro manipulaci s mořskými želvami a jejich vypouštění s cílem zlepšit přežití po vypuštění. 2.Členské státy se budou i nadále účastnit výzkumu a podporovat jej s cílem určit postupy k dalšímu snížení vedlejších úlovků mořských želv do všech typů lovných zařízení používaných v EPO. 3.Velitel plavidla s košelkovými nevody: a)zabrání v nejvyšší možné míře obklíčení mořských želv a má na palubě a použije, když je to vhodné, bezpečné manipulační nástroje pro vypouštění mořských želv a přijme veškerá přiměřená opatření v případě, že je mořská želva zahlédnuta v síti košelkového nevodu, aby zajistil její bezpečné vypuštění; b)přijme opatření nezbytná pro sledování FAD z hlediska uvěznění mořských želv a zajistí vypuštění všech mořských želv uvězněných v FAD; c)zaznamenává všechny pozorované interakce týkající se mořských želv během rybolovné činnosti košelkovým nevodem a hlásí takové informace vnitrostátním orgánům. 4.Velitelé plavidel lovících pomocí dlouhých lovných šňůr: a)mají na palubě potřebné vybavení (např. nástroje na vyjmutí háčku a odříznutí lovné šňůry a kesery) pro rychlé vypuštění náhodně ulovených mořských želv do vody, a dojde-li k interakcím s mořskými želvami, použijí je; b)pokud většina háků loví v hloubce mělčí než 100 metrů, použijí jedno ze dvou uvedených zmírňujících opatření: velké kruhové háčky nebo použití pouze kostnatých ryb jako návnady; c)hlášení veškerých interakcí vnitrostátním orgánům. 5.Členské státy podpoří výzkum a vývoj pozměněných konstrukcí zařízení FAD s cílem omezit uvěznění mořských želv a také přijmou opatření, která podpoří využívání konstrukcí, u kterých bylo zjištěno, že jsou úspěšné v takovém omezení. Článek 17 Ochrana delfínů Pouze rybářským plavidlům Unie, která provádějí rybolovné činnosti za podmínek stanovených v dohodě a kterým byla přidělena hranice úmrtnosti delfínů (DML), je povoleno při lovu tuňáka žlutoploutvého v oblasti úmluvy používat košelkové nevody ke kruhovým zátahům na hejna nebo skupiny delfínů. KAPITOLA IV VĚDEČTÍ POZOROVATELÉ Článek 18 Vědečtí pozorovatelé na plavidlech lovících pomocí dlouhých lovných šňůr

1.Členské státy zajistí, aby alespoň 5 % intenzity rybolovu provedené jejich plavidly o celkové délce větší než 20 metrů mělo na palubě vědeckého pozorovatele. 2.Vědečtí pozorovatelé zaznamenávají úlovky cílových druhů ryb, složení druhů a veškeré další dostupné biologické informace, jakož i jakékoli interakce s necílovými druhy, jako jsou mořské želvy, mořští ptáci a žraloci. 3.Vědečtí pozorovatelé na palubě plavidel Unie musí předložit orgánům členských států zprávu o těchto pozorováních nejpozději do 15 dnů po ukončení každého rybářského výjezdu. Tuto zprávu zašlou Komisi v souladu s čl. 25 odst. 5 tohoto nařízení. Článek 19 Bezpečnost vědeckých pozorovatelů na moři 1.Ustanoveními tohoto článku nejsou dotčeny povinnosti pozorovatelů a odpovědnost velitele rybářského plavidla stanovené v příloze II dohody. 2.Velitel rybářského plavidla: a)přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistil, že pozorovatelé jsou schopni vykonávat své povinnosti kompetentně a bezpečným způsobem; b)usiluje o to, aby pozorovatelé při svých pozorovatelských misích střídali různá plavidla; c)zajistí, aby plavidlo, na kterém je pozorovatel umístěn, poskytlo během nasazení pozorovatele vhodné jídlo a ubytování, a to pokud možno na stejné úrovni jako pro důstojníky; d)zajistí, aby pozorovatelům byla poskytnuta veškerá potřebná spolupráce, aby mohli bezpečně plnit své povinnosti, včetně poskytování přístupu k uchovávanému úlovku a k úlovku, který je určený k výmětu, jak je požadováno. 3.Členské státy přijmou opatření k zajištění bezpečnosti pozorovatelů a členů posádky v souladu s usnesením IATTC C-11-08 o zlepšení bezpečnosti pozorovatelů na moři, jakož i s příslušnými unijními a mezinárodními pracovními normami. 4.Členské státy zajistí, aby pozorovatelé splňovali kritéria kvalifikace stanovená v příloze II této dohody. 5.V případě, že pozorovatel zemře, je nezvěstný nebo se předpokládá, že spadl přes palubu, velitel rybářského plavidla zajistí, aby rybářské plavidlo: a)okamžitě ukončilo veškeré rybolovné činnosti; b)neprodleně zahájilo pátrací a záchranné činnosti v případě, že je pozorovatel nezvěstný nebo se předpokládá, že spadl přes palubu, a pátralo nejméně 72 hodin, pokud mu není členským státem vlajky vydán pokyn, aby pokračovalo v pátrání; c)neprodleně informovalo členský stát vlajky a zástupce pozorovatelského programu; d)neprodleně upozornilo ostatní plavidla v blízkosti, a to za použití všech dostupných prostředků komunikace; e)plně spolupracovalo v jakékoli pátrací a záchranné činnosti a po ukončení takové pátrací a záchranné činnosti, vedlo plavidlo do nejbližšího přístavu k dalšímu vyšetřování, jak bylo dohodnuto členským státem vlajky a zástupcem pozorovatelského programu; f)poskytne zástupci pozorovatelského programu a orgánům členského státu vlajky zprávu o incidentu a

g)plně spolupracuje v jakémkoli úředním vyšetřování incidentu a uchovává veškeré případné důkazy a osobní věci a prostory zemřelého nebo nezvěstného pozorovatele. 6.V případě, že pozorovatel zemře, velitel rybářského plavidla zajistí, aby tělo bylo v nejvyšší možné míře dobře zachováno pro účely pitvy a vyšetřování. 7.V případě, že pozorovatel trpí vážnou nemocí nebo úrazem, který ohrožuje jeho život nebo dlouhodobé zdraví či bezpečnost, velitel rybářského plavidla zajistí, aby rybářské plavidlo: a)okamžitě ukončilo rybolovné činnosti; b)neprodleně informovalo členský stát vlajky a zástupce pozorovatelského programu; c)přijalo veškerá přiměřená opatření k péči o pozorovatele a poskytnutí jakéhokoli lékařského ošetření, které je k dispozici a možné na palubě plavidla, případně vyhledalo vnější lékařskou poradenskou službu; d)pokud dostane pokyny od zástupce pozorovatelského programu, nevydal-li již pokyny členský stát, usnadňuje vylodění a přepravu pozorovatele do zdravotnického zařízení vybaveného tak, aby byla zajištěna požadovaná péče podle pokynů členského státu nebo zástupce pozorovatelského programu, jakmile to bude možné, a e)plně spolupracuje na veškerých oficiálních vyšetřováních příčiny nemoci nebo úrazu. 8.Aniž by byly dotčeny povinnosti, které má velitel plavidla, zajistí členský stát pro účely odstavců 5 až 7, aby příslušné centrum pro koordinaci záchranných akcí na moři, zástupce pozorovatelského programu a sekretariát IATTC byli neprodleně informováni a byla jim poskytnuta zpráva o přijatých opatřeních. 9.V případě, že existuje důvodné podezření, že byl pozorovatel napaden, zastrašován, ohrožován nebo obtěžován tak, že jsou ohroženy jeho zdraví nebo bezpečnost, a pozorovatel nebo zástupce pozorovatelského programu žádá členský stát vlajky o přemístění pozorovatele z rybářského plavidla, velitel rybářského plavidla: a)okamžitě přijme opatření k zachování bezpečnosti pozorovatele a zmírnění a řešení situace na palubě; b)neprodleně informuje členský stát vlajky a zástupce pozorovatelského programu o situaci, včetně stavu a umístění pozorovatele; c)usnadní bezpečné vylodění pozorovatele, a to způsobem a na místě, na kterém se dohodl členský stát vlajky a zástupce pozorovatelského programu, které umožňuje přístup k jakémukoli potřebnému lékařskému ošetření, a d)spolupracuje plně v jakýchkoli oficiálních vyšetřováních incidentu. 10.V případě, že existuje důvodné podezření, že byl pozorovatel napaden, zastrašován, ohrožován nebo obtěžován tak, že jsou ohroženy jeho zdraví nebo bezpečnost, ale ani pozorovatel, ani zástupce pozorovatelského programu nežádá, aby byl pozorovatel přesunut z rybářského plavidla, velitel tohoto rybářského plavidla: a)okamžitě přijme opatření k zachování bezpečnosti pozorovatele a k co nejrychlejšímu zmírnění a řešení situace na palubě; b)neprodleně informuje o situaci členský stát vlajky a zástupce pozorovatelského programu a c)plně spolupracuje ve všech oficiálních vyšetřováních incidentu. 11.V případech, kdy po vylodění pozorovatele z rybářského plavidla určí zástupce pozorovatelského programu, například v průběhu závěrečné porady pozorovatele, možný incident týkající se napadení nebo obtěžování pozorovatele, když byl na palubě rybářského plavidla, zástupce pozorovatelského programu uvědomí písemně členský stát vlajky a sekretariát IATTC. 12.Po obdržení oznámení podle odstavce 10, členský stát vlajky:

a)vyšetří událost na základě informací poskytnutých zástupcem pozorovatelského programu, vypracuje na tomto základě zprávu o incidentu a přijme veškerá vhodná opatření v reakci na výsledky vyšetřování; b)plně spolupracuje při vyšetřování vedeném zástupcem pozorovatelského programu, včetně poskytnutí zprávy o incidentu ze svého šetření zástupci pozorovatelského programu a příslušným orgánům, a c)informuje zástupce pozorovatelského programu a IATTC o výsledcích svého šetření a veškerých přijatých opatřeních. 13.Národní zástupci pozorovatelských programů: a)neprodleně informují členský stát vlajky v případě, že pozorovatel při výkonu pozorování zemře, je nezvěstný nebo se předpokládá, že spadl přes palubu; b)plně spolupracují při jakékoli pátrací a záchranné činnosti; c)plně spolupracují v jakýchkoli oficiálních vyšetřováních jakéhokoli incidentu týkajícího se pozorovatele; d)usnadní vylodění a nahrazení pozorovatele v situaci týkající se vážného onemocnění nebo zranění pozorovatele, jakmile to bude možné; e)usnadní vylodění pozorovatele v jakékoliv situaci týkající se útoku, zastrašování, hrozeb nebo obtěžování dotyčného pozorovatele do takové míry, že si pozorovatel přeje plavidlo opustit, jakmile je to možné, a f)poskytnou členskému státu vlajky na vyžádání kopii zprávy pozorovatele o údajných incidentech, které zahrnují napadení nebo obtěžování pozorovatele. 14.Příslušní zástupci pozorovatelských programů a členské státy spolupracují vzájemně ve svých vyšetřováních, včetně poskytování svých zpráv o incidentech pro každý incident uvedený v odstavcích 5 až 11, s cílem podle potřeby usnadnit veškerá vyšetřování. KAPITOLA V POŽADAVKY NA PLAVIDLA Článek 20 Regionální rejstřík plavidel 1.Členské státy poskytnou Komisi o každém plavidle, které spadá do jejich jurisdikce a které má být zahrnuto do regionálního rejstříku plavidel, tyto informace: a)název rybářského plavidla Unie, registrační číslo, dřívější názvy (pokud jsou známy) a rejstříkový přístav;

b)fotografii plavidla ukazující jeho registrační číslo; c)předchozí vlajku (pokud je známa a byla-li nějaká); d)případnou mezinárodní volací rádiovou značku; e)jméno a adresu vlastníka nebo vlastníků; f)datum a místo stavby; g)délku, šířku a boční výšku; h)typ a kapacitu mrazícího zařízení v metrech krychlových; i)počet a kapacitu prostor pro skladování ryb v metrech krychlových a v případě plavidel s košelkovými nevody pokud možno členění kapacity podle prostor pro skladování ryb; j)jméno a adresu provozovatele či provozovatelů, popřípadě správce nebo správců, jsou-li nějací; k)typ plavidla; l)typ metody nebo metod rybolovu; m)hrubou prostornost; n)výkon hlavního motoru či hlavních motorů; o)hlavní cílové druhy; p)číslo Mezinárodní námořní organizace (IMO). 2.Každý členský stát neprodleně uvědomí Komisi o všech změnách informací týkajících se prvků uvedených v odstavci 1. Komise tyto informace bezodkladně předá sekretariátu IATTC. 3.Každý členský stát okamžitě oznámí Komisi rovněž: a)doplňující záznamy do rejstříku; b)výmazy z rejstříku v následujících případech: i) majitel nebo provozovatel rybářského plavidla se dobrovolně zřekne povolení k rybolovu nebo nezažádá o obnovení;

ii) odebrání povolení k rybolovu vydaného plavidlu; iii) skutečnost, že plavidlo není nadále oprávněno plout pod svou vlajkou; iv) dojde k demontáži plavidla, jeho vyřazení z provozu či ztrátě a v) jakýkoli jiný důvod, neuvedené výše jsou použitelné. 4.Členské státy informují Komisi nejpozději do 30. května každého roku o plavidlech Unie v regionálním rejstříku plavidel plujících pod jejich vlajkou, která aktivně lovila v oblasti úmluvy druhy, na něž vztahuje úmluva, v období od 1. ledna do 31. prosince předchozího roku. Komise tyto informace bezodkladně předá sekretariátu IATTC. 5.Komise požádá členské státy, aby poskytly úplné údaje o svých plavidlech v souladu s odstavcem 1, pokud členský stát neposkytne veškeré požadované informace. Článek 21 Zapečetěné sádky 1.Sádka, která je zapečetěna, musí být fyzicky uzavřena způsobem znemožňujícím nedovolenou manipulaci, a to tak, že není spojena s žádným jiným prostorem na lodi a že je jejímu použití pro jakékoli jiné skladování zabráněno. 2.Členské státy přijmou nezbytná opatření ke kontrole a ověření sádek, které jsou poprvé zapečetěny. 3.Každé plavidlo s jednou nebo několika zapečetěnými sádkami ke snížení objemu sádek zaznamenaného v regionálním rejstříku plavidel, musí mít na palubě pozorovatele z AIDPC. 4.Zapečetěnou sádku musí být možné otevřít jen v případě nouze. Pokud se zapečetěná sádka otevře na moři, musí být pozorovatel přítomen, když je sádka otevřena, i když je opět zapečetěna. 5.Veškerá chladicí zařízení v zapečetěné sádce musí být vyřazena z provozu. 6.Velitel plavidla informuje pozorovatele o veškerých zapečetěných sádkách na palubě. Pozorovatel ohlásí sekretariátu IATTC všechny případy, kdy se zapečetěné sádky používají ke skladování ryb. KAPITOLA VI ÚDAJE A STATISTICKÝ PROGRAM Článek 22

Poskytování údajů 1.Členské státy zajistí, aby veškeré relevantní informace o úlovku pro všechna jejich plavidla, která loví druhy pod pravomocí úmluvy, byly každoročně poskytnuty Komisi. 2.Členské státy poskytnou, pokud je to možné, údaje podle druhů a lovných zařízení pomocí deníků plavidel a záznamů vykládání, a jinak v souhrnné formě, jako v tabulce uvedené v usnesení IATTC C-03-05, s údaji úrovně 3 o úlovcích a intenzitě jako minimálním požadavkem, a pokud je to možné, s údaji úrovně 2 a 1 o úlovcích a intenzitě a délce a četnosti. 3.Souhrnná tabulka údajů pro každý rok uvedená v odstavci 2 bude poskytnuta Komisi do 31. května následujícího roku. Komise předá tyto informace sekretariátu IATTC do 30. června.

Článek 23

Statistický dokument o úlovcích tuňáka velkookého 1.Všechny tuňáky velkooké dovezené na území Evropské unie musí provázet statistický dokument o úlovcích tuňáka velkookého nebo případně potvrzení IATTC o zpětném vývozu tuňáka velkookého, které vystaví IATTC. Na tuňáky velkooké ulovené plavidly lovícími košelkovými nevody a návnadovými čluny a určené především k dalšímu zpracování konzervárnami tuňáků se požadavek na statistický dokument nevztahuje. 2.Statistický dokument o úlovcích tuňáka velkookého IATTC musí být ověřen orgány členského státu plavidla, které výlov tuňáka provedlo. Potvrzení IATTC o zpětném vývozu tuňáka velkookého musí být ověřeno orgány členského státu, který tuňáka zpětně vyvezl. 3.Členské státy, které dováží tuňáka velkookého, oznámí Komisi údaje o obchodu shromážděné jejich orgány každoročně do 1. dubna za období od 1. července do 31. prosince předchozího roku a do 1. října za období od 1. ledna do 30. června daného roku. Komise tyto informace bezodkladně předá sekretariátu IATTC. 4.Členské státy, které vyvážejí tuňáka velkookého, přezkoumají údaje o obchodu po obdržení údajů o dovozu uvedených v odstavci 3 výše a ohlásí výsledky Komisi. Komise tyto informace bezodkladně předá sekretariátu IATTC. 5.Členské státy ověří statistické dokumenty zahrnující překládku v přístavu prováděnou plavidly lovícími pomocí dlouhých lovných šňůr plujícími pod jejich vlajkou, zda byla překládka provedena v souladu s tímto nařízením, a to na základě informací získaných prostřednictvím pozorovatelského programu IATTC. 6.Členské státy, které ověří statistický dokument zahrnující překládky prováděné plavidly lovícími pomocí dlouhých lovných šňůr plujícími pod jejich vlajkou, se ujistí, že informace jsou v souladu s úlovky hlášenými jednotlivými plavidly lovícími pomocí dlouhých lovných šňůr. 7.Všichni tuňáci a příbuzné druhy a žraloci vyložení nebo dovezení na území Unie, ať už nezpracovaní, nebo poté, co byli zpracováni na palubě, a kteří jsou přeloženi, musí být doprovázeni formulářem prohlášení o překládce IATTC do okamžiku, kdy se uskuteční první prodej. KAPITOLA VII ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 24 Oblast překrývajících se kompetencí 1.Rybářská plavidla Unie uvedená výlučně v rejstříku IATTC použijí při rybolovu v oblasti překryvu kompetencí opatření pro zachování a řízení zdrojů IATTC. 2.V případě plavidel uvedených v rejstřících plavidel WCPFC i IATTC oznámí členské státy vlajky Komisi před lovem v oblasti překryvu, podle kterých z těchto dvou opatření pro zachování a řízení zdrojů přijatých těmito organizacemi budou jejich plavidla provozována, když loví v oblasti překryvu. Doba platnosti oznámení je nejméně tři roky. Článek 25

Podávání zpráv 1.Členské státy předloží Komisi do 15. června každého roku národní zprávu o svém programu dodržování předpisů a opatřeních přijatých na základě opatření IATTC za předcházející rok, včetně všech kontrol, které uložily svým loďstvům, a všech opatření pro sledování, kontrolu a dodržování pravidel, která zavedly s cílem zajistit dodržování těchto kontrolních opatření. 2.Členské státy ohlásí každoročně do 15. dubna za předcházející rok údaje o úlovcích, odlovy podle typu zařízení, vykládku žraloků a obchod s nimi podle jednotlivých druhů, údaje týkající se žraloků dlouhoploutvých podle čl. 8 odst. 3, mantovitých podle čl. 9 odst. 4 a žraloků hedvábných podle článku 10. Komise předá tyto informace sekretariátu IATTC do 1. května. 3.Členské státy podají každoročně do 15. června zprávu za předchozí rok o provádění článku 15 a interakcích s mořskými ptáky v průběhu rybolovných činností řízených v rámci úmluvy, včetně vedlejších úlovků mořských ptáků, podrobností o druhu mořských ptáků a všech relevantních informací dostupných od pozorovatelů a z jiných monitorovacích programů. Komise předá tyto informace sekretariátu IATTC do 30. června. 4.Členské státy podají každoročně do 15. června zprávu za předchozí rok o provádění článku 16 a pokynů FAO ke snížení úmrtnosti mořských želv při rybolovných činnostech (2009) pro želvy, včetně údajů o interakci s želvami během rybolovných činností řízených v rámci úmluvy. Komise předá tyto informace sekretariátu IATTC do 30. června. 5.Členské státy předloží zprávu vědeckého pozorovatele pro plavidla lovící pomocí dlouhých lovných šňůr uvedenou v čl. 18 odst. 3 za předchozí rok nejpozději do 15. března. Komise předá tyto informace sekretariátu IATTC do 30. března.

Článek 26 Domnělá nedodržení povinností nahlášená komisí IATTC 1.Obdrží-li Komise od sekretariátu IATTC informaci svědčící o údajném nedodržení úmluvy nebo usnesení komise IATTC členským státem nebo rybářskými plavidly Unie, neprodleně tuto informaci předá dotčenému členskému státu. 2.Členský stát zahájí vyšetřování ve vztahu k obvinění z nedodržování a poskytne Komisi nálezy tohoto šetření a jakákoliv opatření provedená pro odstranění obav z nedodržování nejméně 75 dnů před výročním zasedáním výboru pro přezkum provádění opatření („výbor pro kontrolu plnění závazků“). 3.Komise tyto informace předá sekretariátu IATTC nejpozději 60 dnů před zasedáním výboru pro kontrolu plnění závazků. Článek 27

Důvěrnost Kromě povinností uvedených v článcích 112 a 113 nařízení (ES) č. 1224/2009 zajistí členské státy, velitelé rybářských plavidel a pozorovatelé, aby byla při zpracovávání elektronických hlášení a zpráv zaslaných sekretariátu IATTC a od něj obdržených podle čl. 10 odst. 2, čl. 19 odst. 5 a 8 a čl. 21 odst. 6 tohoto nařízení dodržena pravidla důvěrnosti. Článek 28

Zmocnění ke změnám 1.Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými se toto nařízení mění, v souladu s článkem 29, s cílem přizpůsobit je opatřením přijatým komisí IATTC, jež jsou pro Unii a její členské státy závazná a týkají se: a)formuláře prohlášení o překládce uvedeného v čl. 3 odst. 17; b)odkazu na zobrazení lovných šňůr na žraloky v čl. 3 odst. 19; c)období zákazu rybolovu podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a čl. 4 odst. 5; d)lhůt pro vykazování zařízení FAD stanovených v čl. 6 odst. 3; e)informací, které mají být shromažďovány při rybolovu pomocí zařízení FAD uvedených v čl. 6 odst. 4; f)ustanovení týkajících se konstrukce a nasazení zařízení FAD stanovených v čl. 6 odst. 6; g)lhůty pro shromažďování údajů podle čl. 14 odst. 1; h)oblastí a zmírňující opatření na ochranu mořských ptáků podle čl. 15 odst. 1 a 2; i)účasti vědeckých pozorovatelů podle čl. 18 odst. 1; j)informací vztahujících se k regionálnímu rejstříku plavidel uvedených v čl. 20 odst. 1; k)odkazu na tabulku pro poskytování údajů pro deníky a záznamy vykládky uvedenou v čl. 22 odst. 2;

l)odkazu na statistický dokument o úlovcích tuňáka velkookého podle čl. 23 odst. 1; m)lhůt pro podávání zpráv stanovených v článku 25; n)odkazu na pokyny ke snížení úmrtnosti mořských želv v čl. 25 odst. 4; o)přílohy tohoto nařízení. 2.Změny podle odstavce 1 se přísně omezují na provádění změn nebo nových usnesení IATTC do práva Unie. Článek 29

Výkon přenesené pravomoci 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena v souladu s podmínkami stanovenými v tomto článku. 2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 28 je svěřena Komisi na dobu pěti let [ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost]. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. 3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 28 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci vede Komise konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. 5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 6.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 28 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevznesou. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 30

Změny nařízení Rady (ES) č. 520/2007 Ustanovení čl. 3 odst. 3, čl. 4 odst. 3 a hlava IV nařízení Rady (ES) č. 520/2007 se zrušují. Článek 31 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu