Pozměněný návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství /* KOM/2006/0213 konecném znení - CNS 2005/0090 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 18.5.2006 KOM(2006) 213 v konečném znění 2005/0090 (CNS) Pozměněný návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI Nová verze finančního nařízení byla jednomyslně přijata Radou v červnu 2002 po úspěšně uzavřeném dohodovacím řízení s Evropským parlamentem. K jejímu vypracování podstatnou měrou přispěl i Účetní dvůr. V prosinci 2002 přijala Komise po rozsáhlých konzultacích s ostatními orgány prováděcí pravidla nové verze finančního nařízení. Obě nařízení, která se dotýkají všech orgánů, vstoupila v platnost dnem 1. ledna 2003. Podle svého článku 184 se finanční nařízení přezkoumává každé tři roky nebo tehdy, vyvstane-li potřeba jeho přezkoumání. V souladu s tímto požadavkem přijala Komise dne 3. května 2003 návrh na přezkoumání finančního nařízení. Podle ustanovení článku 279 Smlouvy o založení Evropského společenství musí být návrh Komise předložen ke konzultaci Evropskému parlamentu a Účetnímu dvoru. Ostatní orgány byly rovněž informovány. Výsledky interinstitucionálních konzultací jsou: a) Hospodářský a sociální výbor („HSV“), jehož stanovisko není podle článku 279 Smlouvy o ES nutné, předložil široce příznivé stanovisko v říjnu 2005. b) Účetní dvůr předložil široce příznivé stanovisko v prosinci 2005, ale vyslovil názor, že je rozsah přezkumu příliš široký, a vyjádřil určité obavy ohledně určitých oblastí. c) Evropský parlament přijal své pozměňovací návrhy na plenárním zasedání dne 15. března 2006. Parlament předložil 134 pozměňovacích návrhů, které představují nejvýznamnější příspěvek k návrhu Komise. d) Rada ukončila první čtení návrhu Komise v březnu 2006. Komise rovněž provedla rozsáhlé konzultace se zástupci občanské společnosti, zejména s nevládními organizacemi, o obtížích, které spatřují v provádění finančního nařízení. (slyšení v Hospodářském a sociálním výboru a Evropském parlamentu i schůzky s útvary Komise). Komise se nyní chápe iniciativy a předkládá pozměněný návrh na změnu finančního nařízení, do nějž v širokém rozsahu zapracovala stanoviska ostatních orgánů a přihlédla k obavám, jež vyslovili zástupci občanské společnosti. Tento pozměněný návrh by měl napomoci k vytvoření interinstitucionálního konsensu přijetím nejvýznamnějších požadavků tohoto orgánu a zmenšením oblastí neshod, zejména mezi Radou a Parlamentem. Připomíná se, že v souladu s článkem 184 finančního nařízení musí před tím, než Rada přijme změnu finančního nařízení, na případnou žádost Evropského parlamentu proběhnout dohodovací řízení (ve smyslu společného prohlášení ze dne 4. března 1975) mezi Radou a Parlamentem za aktivní podpory Komise. Cílem je dosáhnout dohody o pozměněném návrhu finančního nařízení v průběhu první poloviny roku 2006. To by Komisi poskytlo možnost připravit ve druhé polovině roku prováděcí pravidla spojená se změnou finančního nařízení tak, aby obě nařízení mohla nabýt platnosti dnem 1. ledna 2007. 2. Pozměněný návrh Komise na změnu finančního nařízení Komise navrhuje změny svého původního návrhu ke zohlednění stanoviska ostatních orgánů a poznámek z prvního čtení v Radě. Tyto změny nemění základní strukturu původního návrhu Komise a jeho klíčové prvky. Zachovávají “ acquis ” finanční reformy a přispívají k dosažení větší rovnováhy mezi ochranou finančních zájmů a proporcionalitou nákladů na správní výdaje i postupů, které uživatelům umožňují jejich snadnou aplikaci. V souladu s „pravidly pro předkládání pozměněných a revidovaných návrhů“ [1] , byly změny oproti prvnímu návrhu Komise (KOM (2005)181 v konečném znění) vyznačeny s použitím přeškrtnutého písma pro vypuštěný text a tučného a podtrženého písma pro nový nebo pozměněný text. 3. Vysvětlení hlavních změn 3.1. Rozpočtové zásady a) Navrhovaná změna článku 8, která stanovila, že by vlastní zdroje vyplacené formou zálohy měly být považovány za příjmy realizované v následujícím rozpočtovém roce, byla vypuštěna, neboť Rada se k této změně vyjádřila záporně. b) Možnost předem schvalovat výdaje je zachována jako mimořádné opatření pro pomoc v oblasti krizového managementu a humanitární pomoci, ale je stanoveno, že rozpočtový orgán musí být o takovém přidělení finančních prostředků následně informován (pozměňovací návrh č. 30 Evropského parlamentu). c) V článcích 11 a 18 byly vzájemné odkazy aktualizovány k zajištění vnitřní konzistence textu. d) V článku 19 je požadavek schválení rozpočtovým orgánem v souladu s názorem, který na tento článek vyslovila Rada, omezen na dary, z nichž vyplývá finanční odvod přesahující 10 % hodnoty poskytnutého daru. Práva rozpočtového orgánu jsou tím zachována a zároveň je v souladu s požadavkem Parlamentu dodržena zásada proporcionality. e) V záležitosti převodů položek orgány Společenství s výjimkou Komise požadoval Parlament zachování statu quo (pozměňovací návrhy č. 34 až 38). Článek 22 byl příslušným způsobem změněn. Určitá ustanovení o převodech prováděných jinými orgány byla v zájmu právní jistoty a větší přehlednosti textů přemístěna z prováděcích pravidel do finančního nařízení. f) U převodů prováděných Komisí je třeba umožnit určitou pružnost u převodů týkajících se výdajů na zaměstnance za poslední tři měsíce rozpočtového roku. Komise by tudíž měla mít možnost autonomně rozhodovat o těchto převodech do výše 10 % položek a informovat o tom rozpočtový orgán v následujícím měsíci (čl. 23 odst. 1 druhý pododstavec). Tento návrh představuje částečné zohlednění pozměňovacích návrhů č. 39, 41 a 42 Evropského parlamentu. Zároveň by však z důvodů efektivity (k zamezení zdržení) mělo být Komisi dovoleno autonomně rozhodovat, po přijetí právního základu, o čistě mechanických převodech položek, které byly při přijímání rozpočtu pro nedostatek právního základu umístěny v rezervním fondu (čl. 23 odst. 1 písm. d); Komise by však měla o těchto převodech následně informovat rozpočtový orgán (pozměňovací návrh č. 40 Evropského parlamentu). V odstavci 4 jsou aktualizovány vzájemné odkazy. g) Navrhuje se redakční oprava článku 26 k zohlednění terminologických změn provedených v části II finančního nařízení. h) V souladu s pozměňovacím návrhem č. 50 Evropského parlamentu se rozšiřuje působnost článku 28 (finanční výkazy) tak, že platí i pro legislativní návrhy předkládané členskými státy podle Smlouvy o Evropské unii, jakož i pro zásadní změny legislativního návrhu, které mají dopad na rozpočet. i) V souladu s pozměňovacími návrhy č. 45 až 48 Evropského parlamentu se zásada zakotvená v čl. 5 odst. 3 Smlouvy o založení Evropských společenství přiměřeně uplatní i v nové kapitole 7a finančního nařízení. j) V souladu s doporučením č. 52 Evropského parlamentu týkajícím se zprávy o udělení absolutoria za rok 2004 je třeba zvýšit průhlednost daného postupu poskytnutím informací o příjemcích finančních příspěvků Společenství nezávisle na způsobu plnění rozpočtu. k) V souladu se stanoviskem Účetního dvora č. 2/2004[2], s podporou Evropského parlamentu[3] a Rady[4] k účinnému a efektivnímu integrovanému rámci vnitřní kontroly a se závazkem Komise pojatým do jejího akčního plánu[5] byla do kapitoly 9 hlavy II začleněna nová rozpočtová zásada. Tato nová zásada má zlepšit provádění rozpočtu, účinnost a efektivitu operací, spolehlivost finančních zpráv, ochranu finančních zájmů Společenství a řízení rizik v souvislosti s legalitou a řádností příslušných operací tak, aby bylo zajištěno dosažení přijatelné úrovně rizika. Pojmosloví použité v článcích 60, 66 a 86 se odpovídajícím způsobem mění. l) Ohledně pozměňovacího návrhu č. 51 Evropského parlamentu k následným opatřením k rozpočtovým poznámkám vyjadřuje Komise svou ochotu poskytnout Parlamentu veškeré informace, které si Parlament podle článku 182 vyžádá. 3.2. Sestavování a členění rozpočtu a) V souladu s novou rozpočtovou zásadou účinné a efektivní vnitřní kontroly by měly být údaje o přijatelném riziku chyb zahrnuty do přehledu činnosti (článek 33). b) V souladu se stanoviskem Účetního dvora je souhrnný výkaz časového rozpisu plateb začleněn do seznamu pracovních podkladů připojených k předběžnému návrhu rozpočtu (článek 33). c) Změny článků 26, 45 a 46 odpovídají návrhu nového mechanismu dotování záručního fondu pro vnější vztahy[6]. Jejich provedení bude záviset na stanovisku zákonodárce k navrhovanému mechanismu. 3.3. Plnění rozpočtu – metody správy (články 48-57) a) V souladu s požadavkem Rady a k zajištění právní jistoty se v několika bodech mění článek 49; tyto změny odrážejí zvláštnosti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a mají zajistit rychlejší financování akcí, jimiž EU reaguje na krizové situace. Jelikož základní právní akt přijatý Radou tvoří základ provádění výdajů rozpočtu, je vhodné odkázat na základní právní akty podle Smlouvy o ES i v rámci hlav V a VI Smlouvy o EU v článku 49, a nikoli jako doposud v prováděcích pravidlech. Kromě toho se doplňuje ustanovení, které přiměřeným způsobem odráží různé druhy přípravných opatření SZBP. b) V souladu s pozměňovacím návrhem č. 59 Evropského parlamentu se v článku 50 upřesňuje, že orgány provádějí jednotlivé oddíly rozpočtu v rámci schválených položek. c) Pro zvýšení jasnosti byl dosavadní článek 53 přeorganizován a rozdělen na několik článků: obecný článek a čtyři další články, které odpovídají různým metodám plnění rozpočtu. Provedené změny odrážejí pozměňovací návrhy č. 60 a 61 Evropského parlamentu. V souladu s pozměňovacím návrhem č. 62 Evropského parlamentu a na žádost několika delegací předloženou Radě, je v decentralizované správě povoleno využívání určitých subjektů včetně vnitrostátních veřejnoprávních subjektů. d) Ve smyslu nové interinstitucionální dohody (bod 44) jsou členské státy (v zájmu posílení integrované vnitřní kontroly finančních prostředků Společenství, jež jsou předmětem sdíleného řízení) povinny předložit Komisi výroční souhrn provedených auditů a vydaných prohlášení, které je sestavován na příslušné vnitrostátní úrovni.. e) V zájmu rozšíření možností přenášet určité úkoly na orgány Společenství se čl. 54 odst. 2 písm. b) doplňuje tak, aby v něm byla výslovně uvedena Evropská investiční banka i Evropský investiční fond, čímž bude těmto subjektům umožněno plnit specifické úkoly, které si vyžádají vysokou míru specializace a odborných poznatků, zejména v souvislosti s řízením nástroje uvedeného v čl. 108 odst. 2 písm. c). 3.4. Účastníci finančních operací (články 58-68) a) Ustanovení čl. 60 odst. 7 upřesňující obsah výroční zprávy o činnosti bylo pozměněno v souladu s pozměňovacím návrhem č. 66 Evropského parlamentu. b) V souladu s pozměňovacím návrhem č. 68 Evropského parlamentu se stanoví, že je účetní zmocněn při ověřování účetních závěrek provést veškeré kontroly účtů, jež považuje za vhodné, a v případě potřeby vyjádřit své pochybnosti ohledně těchto účtů. c) Navrhuje se drobná redakční oprava článku 63, jež je v souladu s původní reakcí Rady v této záležitosti. d) Na žádost Parlamentu (pozměňovací návrh č. 69) je vyjasněna finanční odpovědnost schvalujících úředníků v případech hrubé nedbalosti; schvalující úředník ručí pouze do výše svého ročního platu. K zajištění jednotného přístupu a stejného zacházení se tytéž podmínky a omezení týkají všech účastníků finančních operací i veškerých dalších osob, které se podílejí na plnění rozpočtu. e) V souladu se stanovisky vyjádřenými v diskusích Rady se z čl. 66 odst. 2 vypouští úprava umožňující, aby se schvalující úředník obracel na komisi pro finanční nesrovnalosti, ale tato možnost bude nově zakotvena v prováděcích pravidlech. f) V souladu s pozměňovacím návrhem Evropského parlamentu č. 70 a se stanoviskem Účetního dvora byla stanovena možnost několika orgánů zřídit společné komise k šetření finančních nesrovnalostí. 3.5. Příjmové a výdajové operace (články 69-83) a) V souladu s Protokolem o postavení Dánska a Protokolem o postavení Spojeného království a Irska připojeným k Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o založení Evropského společenství byl článek 72 změněn tak, aby odpovídal zvláštnímu postavení těchto členských států ohledně hlavy IV Smlouvy o ES. b) V souladu se pozměňovacím návrhem č. 75 Evropského parlamentu se stanoví, že pro pravidelné platby správních nebo běžných výdajů lze zavést systém vrubopisů (direct debit). 3.6. Zadávání veřejných zakázek a uzavírání smluv a) Finanční nařízení by mělo, v souladu se pozměňovacími návrhy č. 14 a 80 Evropského parlamentu i jeho pozměňovacími návrhy č. 13 a 78 a poznámkou Účetního dvora, umožnit zadávání veřejných zakázek na interinstitucionálním základě. V souladu s pozměňovacím návrhem Evropského parlamentu by mělo finanční nařízení obsahovat rovněž zásadu předběžného informačního řízení, které se uskuteční před tím, než lze podepsat smlouvu uzavíranou orgány na vlastní účet. b) V souladu s reakcí Účetního dvora a s připomínkami předloženými v Radě se vypouští rozlišování mezi povinnými a alternativními důvody pro vyloučení. Podle směrnice o zadávání veřejných zakázek[7], by však mělo být stanoveno zvláštní pravidlo pro nákup zásob za mimořádně výhodných podmínek buďto od dodavatele, který s konečnou platností končí svou podnikatelskou činnost, anebo od správce konkursní podstaty či likvidátora, popřípadě cestou soudního vyrovnání nebo postupu obdobné povahy v souladu s vnitrostátním právem. Podle pozměňovacích návrhů č. 15 a 82 by měla být ve finančním nařízení stanovena rovněž maximální doba trvání právního vyloučení. c) V souladu s připomínkami ESC, návrhem Účetního dvora a pozměňovacím návrhem č. 88 Evropského parlamentu by měla Komise zřídit a provozovat ústřední databázi pro účely vyloučení hospodářských subjektů z postupu zadávání veřejných zakázek nebo udělování grantů. Měla by to být společná databáze všech orgánů, výkonných agentur a subjektů uvedených v článku 185. Členské státy, třetí země a další subjekty, které se účastní plnění rozpočtu, by měly sdělovat příslušnému schvalujícímu úředníkovi informace o nejpodstatnějších případech vyloučení podle finančního nařízení a zohledňovat informace z databáze při udělování grantů a uzavírání smluv financovaných z rozpočtu Společenství. d) Podle pozměňovacích návrhů č. 84 a 86 Evropského parlamentu by měla existovat možnost účastnit se jednak postupu zadávání veřejných zakázek na uzavření smluv o nízké hodnotě, kdy byl předložen jediný návrh, jakož i postupu zadávání veřejných zakázek na úhradu faktur, aniž by bylo požadováno předložení osvědčení vnitrostátních orgánů, jež by potvrzovala, že se uchazeč nenachází v situaci vedoucí k vyloučení. e) V kontextu zadávání veřejných zakázek by měly být záruky vyžadovány pouze v případech, kdy to lze považovat za vhodné a přiměřené ve smyslu požadavku Evropského parlamentu obsaženého v jeho pozměňovacích návrzích č. 19 a 96. 3.7. Granty a) Ve smyslu návrhu Evropského parlamentu (pozměňovací návrh č. 98) a na základě závěrů pracovní skupiny Komise zřízené za tímto účelem dochází k úpravě článku 108, aby bylo umožněno udělovat granty nejen cestou dohod, ale i z rozhodnutí Komise. Články 96, 112, 114, 120, 166 a 167 se příslušným způsobem pozmění. b) Ve smyslu návrhu Evropského parlamentu (pozměňovací návrh č. 99) jsou vytvářeny podmínky pro to, aby mohly orgány udělovat granty na informační, propagační a komunikační činnosti. c) Ve smyslu požadavku Evropského parlamentu (pozměňovací návrh č. 99) se sociální opatření ve prospěch členů orgánů, jejich zaměstnanců, bývalých členů a bývalých zaměstnanců nepovažují za granty, ale představují správní příděly. d) Dochází i k objasnění určitých momentů v souvislosti s finančními nástroji, které nejsou považovány za granty. e) Dále se vyjasňuje, že se výdaje související s trhy v oblasti rybolovu neřídí ustanoveními tohoto nařízení týkajícími se grantů. f) Na základě připomínek Účetního dvora se v článku 109 opětovně zavádí zásada posuzování neziskovosti na úrovni „příjemce“. g) Ve smyslu návrhu Účetního dvora a Parlamentu (pozměňovací návrh č. 108) je posilována úprava, jejímž cílem je zabránit několikanásobnému financování týchž nákladů. h) V souladu se žádostí Evropského parlamentu (pozměňovací návrh č. 109) se nebude povinnost postupného snižování grantů na provozní náklady vztahovat na jednorázové platby ani na paušální financování. i) Ve smyslu návrhu Evropského parlamentu (pozměňovací návrh č. 112) se od žadatelů vyžaduje osvědčení, že se nenalézají v situaci vedoucí k vyloučení, pouze v případě grantů, jejichž hodnota přesahuje určitou částku. j) Článek 118 se v souladu s požadavkem Evropského parlamentu (pozměňovací návrh č. 120) mění tak, aby se oprávnění schvalujících úředníků požadovat složení jistoty omezilo pouze na případy, kdy to lze považovat za vhodné a přiměřené. 3.8. Účetnictví a) V souladu s pozměňovacím návrhem Evropského parlamentu č. 123 je v článku 122 podrobněji upraven obsah zprávy o rozpočtovém a finančním hospodaření. b) Navrhuje se drobná redakční úprava článku 128 k upřesnění lhůty, v níž má Komise v průběhu roku předložit zprávu o rozpočtovém a finančním hospodaření. c) V souladu s pozměňovacím návrhem č. 124 Evropského parlamentu se článek 139 mění v tom smyslu, aby byla zajištěna řádná informovanost rozpočtového orgánu o jakýchkoli vnitřních předpisech přijatých orgány k úpravě finančních záležitostí. 3.9. Správní položky V souladu s pozměňovacím návrhem č. 130 Evropského parlamentu se pro postup v souvislosti se stavebními činnostmi stanoví třítýdenní lhůta (tj. týdenní lhůta pro podání oznámení o úmyslu vydat stanovisko doplňující dosavadní dvoutýdenní lhůtu pro předložení stanoviska). 3.10. Nábor odborníků pro vyhodnocování návrhů, kroků vyplývajících z těchto návrhů a pro vyhodnocování projektů Na základě připomínky Účetního dvora by měl být zvláštní postup pro výběr odborníků zřetelně odlišen od postupů zadávání veřejných zakázek. 3.11. Přechodná a závěrečná ustanovení a) V článku 181a by mělo být doplněno přechodné ustanovení řešící otázku výdajů v souvislosti s iniciativami Společenství, technickou pomocí a inovativními opatřeními stanovenými nařízením Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech, na něž je i nadále nutno provádět platby. b) Bylo by zřejmě vhodné vymezit, jakým způsobem by měla být realizována funkce auditu jednotlivých subjektů Společenství (zda prostřednictvím vnitřního, anebo naopak vnějšího auditora). c) Ve smyslu návrhu Evropského parlamentu (pozměňovací návrh č. 134) se vzhledem k obsahu článku 133 jeví odstavec 4 článku 185 jako nadbytečný a lze jej proto vypustit. Závěrem je třeba zmínit, že prováděcí opatření kontroly spojené s konceptem přijatelného rizika, který se zavádí ustanovením článku 30a, budou v průběhu přechodného období (od 1. ledna 2009) upřesněna s přihlédnutím ke zvláštním ustanovením, jež budou pojata do prováděcích pravidel finančního nařízení. 2005/0090 (CNS) Pozměněný návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 279 této smlouvy, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 183 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[8], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[9], s ohledem na stanovisko Účetního dvora[10], vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[11], dále jen „finanční nařízení“, tvoří právní základ reformy finančního řízení. Jeho podstatné prvky musí být proto zachovány a posíleny. Především je třeba zvýšit transparentnost, a to prostřednictvím ustanovení o informacích o příjemcích finančních prostředků Společenství. Navíc jsou v tomto nařízení stanoveny rozpočtové zásady, jež je nutno dodržet ve všech právních aktech a od nichž se lze odchýlit jen v nejmenší možné míře. (2) Praxe ukázala, že by měla být rozpočtová pravidla v určitých bodech změněna, aby se usnadnilo plnění rozpočtu a dosažení jeho politických cílů; i procesní pravidla a pravidla o předkládání dokumentace by měla být upravena tak, aby lépe odpovídala příslušným rizikům a nákladům v souladu se zásadou proporcionality, na niž odkazuje ustanovení čl. 5 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského společenství . (3) Všechny změny musí přispívat k dosažení cílů reforem prováděných Komisí, ke zlepšení nebo zajištění řádného finančního řízení a ke zvýšení ochrany finančních zájmů Společenství před podvody a protiprávní činností tak, aby přispívaly k vytváření přiměřených záruk zákonnosti a řádnosti finančních operací. (4) Některé změny jsou nezbytné, aby bylo možno vzít na zřetel ustanovení o provádění rozpočtu v položkách příjmů a výdajů, jež budou obsažena v základních právních aktech, které budou přijaty v období let 2007 až 2013, aby bylo možno zajistit soulad mezi těmito akty a finančním nařízením. (5) Musí být posílena zásada, že všechny ostatní právní akty týkající se plnění rozpočtu musí být v souladu s finančním nařízením. (5) Podle článku 1 protokolu o uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality, jenž tvoří přílohu Smlouvy o založení Evropského společenství a je připojen k Amsterdamské smlouvě, která mění a doplňuje Smlouvu o Evropské unii, jsou všechny orgány při vykonávání jim svěřených pravomocí povinny dodržovat zásadu proporcionality, podle níž žádné opatření Společenství nesmí jít nad rámec toho, co je nutné k dosažení cílů Smlouvy. (6) Je třeba stanovit novou rozpočtovou zásadu účinné a efektivní vnitřní kontroly plnění rozpočtu, aby bylo možno definovat hlavní zásady systému vnitřní kontroly plnění rozpočtu s cílem dosáhnout přijatelného stupně rizika při kontrole zákonnosti a správnosti transakcí, které tvoří základ tohoto plnění. (76) V jistých souvislostech se vyžaduje větší efektivnost a průhlednost při používání rozpočtových zásad, aby lépe odpovídaly operativním potřebám. (87) S přihlédnutím k zásadě jednotnosti rozpočtu by měly být zjednodušeny předpisy upravující úroky z předfinancování. Administrativní zátěž spojená s vybíráním těchto úroků není úměrná sledovanému cíli; mnohem účinnější by bylo umožnit kompenzaci - započítání úroků proti konečné platbě příjemci. (98) S přihlédnutím k zásadě ročního rozpočtu a vzhledem k provozním potřebám by mělo být dosaženo vyšší efektivnosti a průhlednosti. Přenesení položek by mělo být výjimečně povoleno v případě výdajů na přímé platby zemědělcům prováděné z nového Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF). Je třeba povolit zálohové placení výdajů na financování pomoci v krizových situacích a humanitární pomoci, aby bylo Společenství schopno přiměřeně jednat, dojde-li ke konci rozpočtového roku ke katastrofě postihující mezinárodní společenství. (109) Žádosti členských států o platby realizované na základě nových zemědělských nařízení budou podávány převážně počátkem rozpočtového roku n. Mělo by být tudíž zrušeno omezení maximální výše závazků předem uskutečněných výdajů EZZF (od 15. listopadu roku n-1) ke krytí běžných správních výdajů (financovaných z rozpočtu roku n) vztahující se k poslednímu přijatému zemědělskému rozpočtu. Text ustanovení o omezení závazků předem uskutečněných výdajů na správní výdaje by měl být změněn tak, aby odkazoval na položky schvalované rozpočtovým orgánem. (1110) Použití nerozlišených položek na veterinární opatření financovaná z EZZF zbytečně ztěžuje provádění takovýchto akcí, zejména v důsledku omezení možnosti přenášení prostředků. Mělo by být tudíž povoleno použití rozlišených položek na tyto výdaje, jelikož by to lépe odpovídalo víceletému průběhu těchto akcí. (1211) V souvislosti s uplatňováním zásady obecnosti by měly být do seznamu účelově vázaných příjmů doplněny dva případy. Za prvé (jak je to již dnes možné v oblasti některých specifických výzkumných programů) by mělo být členským státům umožněno věnovat příspěvky ad hoc na projekty v oblasti vnějších vztahů spravované Komisí, a to ve formě účelově vázaných příjmů. Za druhé by výnosy z prodeje vozidel, zařízení a přístrojů, materiálů a látek pro vědecké a technické účely, které jsou nahrazovány novými nebo vyřazovány z provozu, měly být postaveny na roveň s účelově vázanými příjmy, aby se tak podnítil zájem schvalujících úředníků dosáhnout při jejich prodeji co nejlepší ceny. (1312) V současné době si musí Komise vyžádat schválení rozpočtového orgánu před přijetím příspěvků, například darů nebo odkazů, jejichž přijetí je spojeno s finančními náklady. Zbytečným a zdlouhavým procedurám by se zabránilo omezením tohoto požadavku pouze na významné náklady, jejichž výše přesahuje 10 % hodnoty přijatého daru . (1413) V souvislosti se zásadou specifikace rozpočtu by měla být v určitých bodech zjednodušena a zprůhledněna tato pravidla převodů položek, jež se v praxi projevila jako těžkopádná nebo nejasná. Záměrem bylo, aby se článek 22 finančního nařízení vztahoval na jiné orgány než Komisi, pro niž platí zvláštní režim. Uvedené ustanovení proto musí být odpovídajícím způsobem opraveno. (14) Co se týče „postupu oznamování“, Komise a ostatní orgány předkládají své návrhy na převody rozpočtovému orgánu, který v případě, kdy hodlá vznést námitky, může použít běžný postup. V takových případech teoreticky platí pro rozhodnutí rozpočtového orgánu o převodech obecné lhůty. Z ustanovení však nevyplývá, kdy počíná běh těchto lhůt, a proto je jeho text nutno v tomto smyslu doplnit. (15) Jakožto opatření směřující ke zjednodušení jejich správy rozpočtu by jiným orgánům než Komisi mělo být umožněno provádět přesuny rozpočtových prostředků mezi jednotlivými články téže kapitoly bez předchozího oznámení rozpočtovému orgánu. (1516) Za účelem zvýšení efektivnosti by mělo být Komisi umožněno nezávisle rozhodovat o převodech z rezervy v případech, kdy pro daný postup neexistuje v době sestavení rozpočtu žádný základní právní akt ve smyslu článku 49 finančního nařízení, ale takový předpis má být přijat v průběhu roku. V těchto případech by však Komise měla informovat rozpočtový orgán v měsíci následujícím poté, co přijala své rozhodnutí. (1617) Pravidla pro převody správních položek Komisí by měla být přizpůsobena nové struktuře sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting - ABB). Proto by v případě Komise měla být pro poslední tři měsíce rozpočtového roku zavedena výjimka z „oznamovacího postupu“. V těchto případech by měla mít Komise právo rozhodovat o přesunu rozpočtových prostředků souvisejících s výdaji na zaměstnance autonomně, a to v rámci limitu 10 % položek daného roku. Komise je povinna o přesunu informovat rozpočtový orgán ve lhůtě jednoho měsíce od přijetí příslušného rozhodnutí. omezeného na převody mezi články kapitoly správních výdajů každé hlavy, které tvoří více než 10 % položky na příslušný rok. O převodech mezi články různých hlav, z nichž se financují výdaje stejné povahy, by však měla Komise rozhodovat nezávisle. (1718) Články 26, 45 a 46 finančního nařízení by měly být změněny z důvodu zrušení rezervy na půjčky a záruky za půjčky Společenství poskytnuté třetím zemím a přijetí nového mechanismu financování Záručního fondu pro vnější vztahy. (1819) Pokud jde o postup sestavování a předkládání rozpočtu, ukázalo se, že je požadavek stanovený v článku 29 (zveřejnění rozpočtu do dvou měsíců od jeho schválení) nerealistický: tříměsíční lhůta by byla přiměřenější. Při právní úpravě jednoho z klíčových prvků sestavování rozpočtu podle činností měl by být pojem „přehled činnosti“ vložen do článku 33 finančního nařízení. V článku 46 týkajícím se Co se týče obsahu rozpočtu, měly by být souhrnné výkazy časového rozpisu plateb včleněny do pracovních dokumentů připojených k předběžnému návrhu rozpočtu, jejichž výčet je podán v článku 33 finančního nařízení , nikoliv do rozpočtu jako takového, neboť nejsou důležité pro rozpočtový proces a v daném kontextu představují zbytečnou zátěž. (19) V zájmu lepšího zohlednění specifických prvků společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) je zřejmě nutné provést určité změny v oblasti plnění rozpočtu. Z důvodů právní jasnosti by měly být příslušné druhy základních právních aktů podle Smlouvy o ES a hlavy V a VI Smlouvy o EU uvedeny v článku 49 finančního nařízení, a nikoli v prováděcích předpisech. Mělo by být rovněž vloženo zvláštní ustanovení umožňující řádně zohlednit přípravná opatření, jež lze přijímat v oblasti SZBP. (2020) Pokud jde o metody řízení, měl by být v zájmu srozumitelnosti právní úpravy přeorganizován článek 53 finančního nařízení. Je rovněž třeba zrušit v čl. 53 odst. 3 finančního nařízení omezení sdíleného řízení Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu i strukturálních fondů, protože napříště budou podle této zásady spravovány i další programy. Kromě toho je zapotřebí vyjasnit požadavky kladené na společnou správu. Ustanovení čl. 54 odst. 2 písm. b) se doplňuje tak, aby v něm byly Evropská investiční banka a Evropský investiční fond výslovně uvedeny jako subjekty Společenství, kterým může Komise svěřovat určité úkoly. Měly by být zjednodušena kritéria stanovená v článku 54 finančního nařízení pro použití vnitrostátních veřejnoprávních subjektů, aby se usnadnilo jejich užití; rozsah působnosti těchto ustanovení by měl být rozšířen na mezinárodní veřejné subjekty. V článku 54 je rovněž nutno vyjasnit výjimečný případ zvláštních poradců nebo vedoucích misí, která Rada pověří správou určitých akcí v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky. (2121) Povinnosti členských států v podmínkách sdíleného řízení by měly být podrobněji upraveny, přičemž je nutno vzít v úvahu probíhající diskusi orgánů o postupu udělování absolutoria a o vhodných kontrolních systémech, jež je nutno zavést, jakož i vzájemnou odpovědnost Komise a členských států. S ohledem na potřebu společné úpravy kontrol by měly být posíleny kontroly prováděné Komisí v podmínkách decentralizovaného nebo nepřímo centralizovaného řízení, popřípadě řízení sdíleného. Za tímto účelem a ve smyslu nové interinstitucionální dohody (bod 44) předkládají členské státy Komisi v souvislosti s finančními prostředky, které jsou předmětem sdíleného řízení, souhrnný výroční přehled dostupných auditů a prohlášení. (2222) Zákaz přenosu úkolů plnění rozpočtu na soukromoprávní subjekty obsažený v článku 57 finančního nařízení by měl být změněn, neboť se prokázalo, že tento zákaz je zbytečně přísný. Například by mělo být možné, aby Komise použila služeb určité cestovní kanceláře nebo společnosti provádějící technické zajištění konferencí k vyplácení úhrady nákladů účastníkům konferencí, bude-li zajištěno, že uvedený postup nebude ponechán na volné úvaze této soukromé společnosti. (23) Měly by být vyjasněny podmínky a omezení finanční odpovědnosti všech účastníků finančních operací a jakýchkoli jiných osob, které se účastní plnění rozpočtu. Především by mělo dojít k omezení této odpovědnosti v případech hrubé nedbalosti úhrnnou částkou dvanácti měsíčních platů. (24) Mělo by být umožněno, aby několik orgánů ustavilo společné Komise k řešení otázek finančních nesrovnalostí. (23) Pověřený schvalující úředník by měl mít právo oznámit určitou záležitost komisi pro zjišťování finančních nesrovnalostí, dospěje-li k názoru, že došlo k finančním nesrovnalostem. (2524) Je nutno vyjasnit odpovědnost účetního za ověřování účetních závěrek sestavených na základě finančních informací, jež mu předloží schvalující úředníci. Za tímto účelem by měl být účetní zmocněn k provádění kontroly informací, jež získal schvalující úředník jmenovaný delegačním postupem, a měl by mít právo v případě potřeby vznést výhrady. (2625) U interního auditora je nutno vyjasnit vztah mezi interním auditorem Komise a subjekty, které byly zřízeny Společenstvími. Subjekty musí jmenovat vlastního interního auditora podřízeného řídícímu výboru, zatímco interní auditor Komise je podřízen kolegiu pro procesní postupy a systémy Komise. Interní auditor Komise by měl mít pouze povinnost osvědčovat, že funkce vnitřního auditu prováděcích subjektů odpovídá mezinárodním normám pro audit, a za tímto účelem by měl být schopen provádět audity jakosti. (2726)Předpisy upravující vymáhání pohledávek by měly být vyjasněny a zpřísněny tak, aby odpovídaly nejnovější judikatuře a umožňovaly lépe hájit finanční zájmy Společenství. K posílení mechanismu vymáhání pohledávek by mělo být v článku 72 finančního nařízení stanoveno, že se na pohledávky Společenství vztahuje rovněž použití nástrojů přijatých na základě ustanovení Smlouvy o ES o soudní spolupráci v občanskoprávních záležitostech s přeshraničním prvkem, což by znamenalo, že by bylo vykonatelné rozhodnutí příslušného vnitrostátního soudu uznáváno cestou zjednodušeného postupu i v jiných státech. Ve vztazích s členskými státy, které mají zvláštní postavení na základě hlavy IV Smlouvy o ES se v situaci, kdy se tyto státy nepodílejí na provádění určitého opatření, uplatní příslušné dohody mezi Evropským společenstvím a těmito členskými státy. (28) Za účelem zvýšení účinnosti vymáhání pohledávek by měl být vloženo ustanovení, podle něhož by mělo být vymáhání pohledávek Společenství členskými státy prováděno stejným způsobem jako vymáhání jejich vlastních daňových pohledávek na vlastním výsostném území. (2927) Je nutno zavést promlčecí lhůtu, po jejímž marném uplynutí skončí uplatnitelnost nároků. Pro Společenství neplatí na rozdíl od vnitrostátních právních řádů mnohých z jeho členských států žádné promlčecí lhůty znemožňující po uplynutí určité doby uplatnění finančních pohledávek. Společenství není omezeno promlčecí lhůtou ani při vymáhání svých pohledávek vůči třetím osobám. Zavedení této promlčecí doby by mělo být v souladu se zásadou zdravého finančního řízení. (3028) Co se týče pravidel smluv o zadávání veřejných zakázek, mělo by finanční nařízení zohlednit význam rámcových smluv při správě zadávání veřejných zakázek, podpořit využívání interinstitucionálních postupů pro zadávání veřejných zakázek a umožnit, aby určitý orgán a zadávající subjekt z členského státu mohly postupy zadávání veřejných zakázek provádět společně. (31) V předpisech pro zadávání veřejných zakázek je nutno provést určité technické změny, jež zajistí plný soulad terminologie finančního nařízení se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby[12]. Možnost členských států prohlásit proces zadávaní veřejné zakázky za tajný vyplývající z této směrnice určit zvláštní postupy v případě smluv označených za tajné, mají-li být plněny za zvláštních bezpečnostních opatření, anebo pokud si to vyžádá ochrana členského státu by měla být v ustanovení 91 finančního nařízení poskytnuta přiměřeně též orgánům Společenství. (29) Ustanovení finančního nařízení o vyloučení uchazečů zavádějí pro orgány Společenství přísnější režim, než úprava obsažená ve směrnici 2004/18/ES. Finanční nařízení nečiní rozdíl mezi závažnými důvody pro vyloučení a ostatními důvody. Směrnice 2004/18/ES však mezi různými důvody rozlišuje a měla by tudíž platit i pro orgány Společenství. Úprava obsažená v článcích 93 a 94 finančního nařízení by měla stanovit povinné vyloučení v nejzávažnějších případech a zároveň umožnit zadavateli na základě posouzení rizik rozšířit vyloučení i na jiné případy. Stejný rozdíl by měl být činěn v článku 114 finančního nařízení týkajícím se grantů. Pravidla ukládání sankcí stanovená v článku 96 by měla být odpovídajícím způsobem upravena. (32) V souladu se směrnicí 2004/18/ES je třeba v článcích 93 a 96 finančního nařízení vyjasnit pravidla vyloučení z postupu zadávání veřejných zakázek. Mělo by se jasně rozlišovat povinné vyloučení a vyloučení na základě správní sankce. Ve finančním nařízení by navíc měla být v zájmu právní jistoty a uplatnění proporcionality přesně stanovena maximální doba vyloučení. Ve smyslu ustanovení směrnice o zadávání veřejných zakázek by však mělo být vytvořeno zvláštní pravidlo pro nákup zásob za mimořádně výhodných podmínek buďto od dodavatele, který s konečnou platností končí svou podnikatelskou činnost, nebo od správce konkursní podstaty či likvidátora nebo prostřednictvím soudního vyrovnání, popřípadě postupu obdobné povahy zakotveného ve vnitrostátním právu. (3430) V článku 93 finančního nařízení by měla být rovněž stanovena povinnost zájemců nebo uchazečů v průběhu postupu zadávání veřejných zakázek na výzvu sdělit, kdo je vlastníkem právnické osoby předkládající nabídku nebo vykonává řízení, ovládá ji nebo zastupuje, nebo osvědčit že se jejich subdodavatelé nenacházejí v některé ze situací uvedených v článku 93 finančního nařízení. S přihlédnutím k zásadě proporcionality by se od předkladatelů nemělo požadovat osvědčení, že se nenacházejí v žádné ze situací, které mají za následek vyloučení, pokud se účastní postupu zadávání veřejné zakázky vedoucího k uzavření smlouvy o velmi nízké hodnotě. (3531) Podle článku 95 finančního nařízení jsou všechny orgány povinny vést databáze zájemců nebo uchazečů, u nichž existuje některý důvod vyloučení podle článku 93 nebo 94 a k těmto databázím si navzájem umožnit přístup. V zájmu zvýšení efektivity a ochrany finančních zájmů Společenství by měla existovat společná databáze orgánů, výkonných agentur a subjektů uvedených v článku 185. Navíc by měly členské státy, třetí země a další subjekty, které se podílejí na plnění rozpočtu, oznamovat příslušnému schvalujícímu úředníkovi informace spojené s určitými situacemi vyloučení podle finančního nařízení a při udělování grantů a uzavírání smluv financovaných z rozpočtu Společenství zohledňovat informace obsažené v databázi. Bylo by to hospodárnější umožnit menším orgánům, které zadávají jen malé množství veřejných zakázek, aby tuto povinnost plnily zřízením a vedením sdílené databáze; uvedené zásadě by i v takovém případě bylo učiněno zadost . (32) Postupná řada rámcových výzkumných programů usnadnila práci Komise stanovením mnoha konkrétních zjednodušených pravidel pro uzavírání smluv s vnějšími znalci přibíranými za účelem poskytnutí hodnocení nebo technické pomoci. Články 91 a 97 by měly obsahovat obdobná ustanovení týkající se všech ostatních programů, u nichž existuje potřeba takovéhoto postupu. (36) Aby bylo možno vzít v potaz zájmy neúspěšných uchazečů, je vhodné stanovit, že tito neúspěšní uchazeči musí být zásadně informováni o tom, jak došlo k uzavření smlouvy, která byla předmětem veřejné soutěže uskutečněné orgány na jejich vlastní účet a na niž se vztahuje směrnice 2004/18/ES, a zároveň zakotvit, že tuto smlouvu lze podepsat až po uplynutí přiměřené lhůty, během níž bude její podepsání pozastaveno. (3733) Povinnost orgánů pozastavit v souladu s článkem 103 finančního nařízení proces zadávání zakázek nebo provádění smlouvy v případě podvodu nebo nesrovnalostí musí být vyjasněna tak, aby byla tato povinnost pochopena a mohla být plněna. (3834) Dále je nutno zjednodušit předpisy upravující granty. Požadavky na kontroly a záruky by měly být úměrnější příslušným finančním rizikům. Několik zásadních změn je nutno provést především ve finančním nařízení, aby bylo možno následně vytvořit odpovídající podrobná ustanovení prováděcích pravidel. V článku 108 finančního nařízení je třeba stanovit rozsah působnosti grantů, zejména co se týče financování souvisejícího s půjčkami a nebo akciovými podíly a opatřeními sociální politiky ve vztahu k členům orgánů nebo jejich zaměstnancům a ohledně výdajů, které souvisí s trhy v oblasti rybolovu. Dále je nutno doplnit zásadu proporcionality. Mělo by být jasně uznáno, že orgány smějí využívat granty pro účely komunikačních činností. Navíc by mělo být za účelem zlepšení správy grantů a zjednodušení příslušných postupů umožněno udělování grantů buďto na základě rozhodnutí daného orgánu, nebo cestou písemných dohod s příjemci. (39) V zájmu srozumitelnosti a průhlednosti je zapotřebí navíc povolit použití plateb paušálních částek nebo financování na základě paušálních sazeb jakožto alternativy tradičnější metody poměrného uhrazení skutečně vynaložených nákladů. (4035) Doporučuje se, aby byly výjimky z pravidla neziskovosti stanoveného v prováděcích pravidlech uvedeny i ve finančním nařízení. Kromě toho musí být v článku 109 finančního nařízení výslovně uvedeno, že účelem udělování grantů na určité akce je posílení finanční schopnosti nebo vytvoření příjmu. (4136) Pravidlo, podle něhož mají být granty udělovány na základě výzvy k podávání návrhů, se v praxi osvědčilo. Zkušenost však ukázala, že v určitých situacích neumožňuje povaha akce při výběru příjemců žádnou volbu a článek 110 finančního nařízení by měl výslovně uznat skutečnost, že k takovýmto mimořádným případům dochází. (4237) Pravidlo, že na tutéž akci by měl být témuž příjemci udělen pouze jeden grant, by mělo být změněno, neboť některé základní právní akty umožňují kombinaci finančních prostředků poskytovaných Společenstvím, a v budoucnu by se mohl počet takovýchto případů zvýšit s cílem zajistit efektivnost výdajů. Tuto možnost je však třeba využít k tomu, aby bylo v článku 111 finančního nařízení jasně formulováno a posíleno pravidlo, že tytéž náklady nelze v žádném případě financovat z rozpočtu Společenství dvakrát. (4338) V případech, kdy jsou granty poskytovány na provozní náklady, se pravidlo, že musí být příslušná dohoda podepsána nejpozději čtyři měsíce po začátku rozpočtového roku příjemce, ukázalo být zbytečně nepružným a v článku 112 finančního nařízení by mohla být bez problémů stanovena lhůta 6 měsíců. (44) V případě grantů na provozní náklady, které mají podobu jednorázových plateb nebo paušálního financování, by mělo být pro zjednodušení zrušeno pravidlo požadující postupné snižování grantů. (39) V zájmu srozumitelnosti a průhlednosti je zapotřebí použití paušálních plateb v novém článku 113a finančního nařízení povolit spolu s tradičnější metodou poměrného uhrazení skutečně vynaložených nákladů. (4540) V článku 114 finančního nařízení by měla být vypuštěna některá omezení způsobilosti příjemců, aby bylo možno udělovat granty fyzickým osobám a určitým útvarům, které nemají právní subjektivitu. V souladu se zásadou proporcionality může schvalující úředník v případě grantů o velmi nízké hodnotě upustit od požadavku, aby žadatelé předložili osvědčení, že se nenacházejí v žádné ze situací, jež vedou k vyloučení podle článků 93, 94 nebo 96 finančního nařízení. (4641) Třebaže granty budou i nadále udělovány na základě kritérií výběru a kritérií pro udělení zakázky, není v praxi nutné, aby byla tato kritéria hodnocena touž komisí a příslušný požadavek by měl tudíž být z článku 116 finančního nařízení vypuštěn. (4742) V normách o zadávání zakázek použitelných na příjemce grantů je formulace současného pravidla v článku 120 finančního nařízení nejasná a musí být zjednodušena. Navíc musí být výslovně upraveny případy, kdy si provedení opatření vyžádá udělení finanční podpory třetím stranám. (4843) U účetních pravidel a účtů by mělo být v článku 121 finančního nařízení umožněno účetnímu Komise určit v souladu s mezinárodními standardy, které další subjekty, kromě příjemců subvencí Společenství, musí předkládat účetní závěrky konsolidované účetním Komise. (4944) Vzhledem ke vzniku EZZF, který od roku 2007 nahradí Ezgzf, je zapotřebí upravit pojmy ve znění názvu první hlavy druhé části, v článku 26 a v článcích 148 až 151 finančního nařízení. Článek 151 je nutno upřesnit v tom smyslu, že lze uzavřít předběžné závazky po uplynutí obecné dvouměsíční lhůty od obdržení výkazu výdajů členských států v případech, kdy se očekává rozhodnutí o převodu položek. Vyjasnění ohledně převodů je zapotřebí i v článku 153. (5045) Stejně jako v nadpisu hlavy II druhé části je nutno uzpůsobit terminologii v čl. 155 odst. 1 a 3 finančního nařízení, aby odkazovala pouze na strukturální fondy, fond soudržnosti, rybářské fondy a fond rozvoje venkova. Odkazy na předvstupní strukturální opatření (ISPA) a zemědělská opatření (SAPARD) by měly být odstraněny, jelikož tato opatření spadají pod decentralizovanou správu třetími zeměmi podle článku 164 a budou i nadále prováděna z větší části stejně jako doposud. Co se týče obnovení zrušených položek by bylo podle nových základních právních aktů upravujících strukturální opatření v období let 2007 až 2013, jež počítají s případem vyšší moci, vhodné zachovat tuto úpravu pouze pro případ „zjevného omylu“ přičitatelného Komisi. (5146) V článku 160 finančního nařízení je nutno doplnit ustanovení o účelově vázaných příjmech získaných v důsledku likvidace Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) a o uvolnění příslušných položek. (5247) Je nutné umožnit, aby byly položky zrušené v důsledku celkového nebo částečného neprovedení projektů, na něž byly určeny, nově použity. To by však mělo být možné pouze za dodržení přísných podmínek, a to pouze v oblasti výzkumu, neboť výzkumné projekty představují vyšší riziko, než projekty v rámci jiných politik. (5348) V oblasti vnějších vztahů je třeba upřesnit, že postup pro udělování grantů, jejž jsou třetí země povinny uplatňovat v případě decentralizovaného řízení, musí být upraven ve finančních dohodách uzavřených s těmito zeměmi. To by představovalo kodifikaci současné praxe. Je třeba výslovně stanovit, že se v případě decentralizované správy v rámci víceletých programů podle nařízení Rady (ES) č. ……. (IPA a ENPI) nepoužije pravidlo „n+3“, podle nějž musí být jednotlivé smlouvy a dohody o provádění daných dohod o financování uzavřeny nejpozději do tří let od uzavření dohody o financování. V těchto případech se uplatní pravidlo o zrušení vázanosti prostředků z rozpočtu „n+4“. (5449) Co se týče evropských úřadů, mělo by být orgánům umožněno propůjčit pravomoci schvalujícího úředníka ředitelům interinstitucionálních evropských úřadů za účelem správy položek zapsaných do jejich částí rozpočtu, aby se tak usnadnilo jejich řízení. Zatímco obsah článků 171, 173 a 176 finančního nařízení by měl zůstat nezměněn, měly by být poněkud přepracovány s cílem vyjasnit další přenesení propůjčených pravomocí na ředitele těchto úřadů. (55) Pro účely stavebních postupů by měla být stanovena týdenní lhůta pro podání oznámení o úmyslu obou složek rozpočtového orgánu vydat stanovisko. (56) Po sobě následující rámcové výzkumné programy usnadnily práci Komise stanovením zjednodušených pravidel výběru externích odborníků pro účely hodnocení návrhů nebo žádostí o grant a pro účely poskytnutí technické pomoci při následných krocích a hodnocení projektů financovaných touto cestou. Tento postup by měl být umožněn i v rámci všech ostatních programů. (57) Měla by být zavedena přechodná opatření, jež by řešila otázku výdajů v souvislosti s iniciativami Společenství, technickou pomocí a inovačními opatřeními stanovenými nařízením Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech [13] u nichž je dosud zapotřebí provádět platby, jakož i uplatňování ustanovení o ústřední databázi pro účely vyloučení z účasti na postupech zadávání veřejných zakázek a udělování grantů. (5850) Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se mění takto: 1. V článku 1 se první odstavec nahrazuje tímto: „Toto nařízení stanoví pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropských společenství, dále jen „rozpočtu“, a pro předkládání a audit účtů“. (2) Článek 2 se nahrazuje tímto: „Článek 2 Každé ustanovení, které se týká provádění příjmů a výdajů rozpočtu obsažené v jiném právním aktu, musí být v souladu zejména s rozpočtovými zásadami uvedenými v hlavě II. 2. Článek 3 se nahrazuje tímto: „Článek 3 Rozpočet musí být sestavován a plněn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, obecnosti, specifikace, řádného finančního řízení, průhlednosti a účinné a efektivní vnitřní kontroly, které jsou stanoveny v tomto nařízení. 3. V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. S výhradou článků 5a, 18 a 74 jsou úrokové výnosy z prostředků, které jsou ve vlastnictví Společenství, zapsány do rozpočtu jako různé příjmy.“ 4. V kapitole 1 hlavy II první části se doplňuje článek 5a, který zní: „Článek 5a 1. Úroky z částek předfinancování jsou přiděleny příslušnému programu nebo akci a odečtou se od dlužné částky, jež má být vyplacena příjemci. Nařízení stanovící pravidla pro provádění tohoto nařízení, dále jen „prováděcí pravidla“, stanoví, ve kterých výjimečných případech uloží příslušný schvalující úředník každoročně formou inkasního příkazu zaplacení takovýchto úroků. Tyto úroky plynou do rozpočtu jako různé příjmy. 2. Společenstvím nepřísluší úroky v těchto případech: a) předfinancování, pokud se podle prováděcích pravidel nejedná o významné částky; b) předfinancování v rámci veřejných zakázek ve smyslu článku 88; c) předfinancování vyplácené členským státům; d) předfinancování vyplácené v rámci předvstupní pomoci; e) zálohy vyplácené členům orgánů a zaměstnancům podle služebního řádu úředníků a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských Společenství, (dále jen „služební řád“); f) předfinancování vyplácené v rámci společného řízení ve smyslu čl. 53 odst. 1 písm. c).“ (6) V čl. 8 odst. 1 se vkládá nová věta, která zní: „Částky vyplacené předem se považují za příjmy následujícího rozpočtového roku.“ 5. V článku 11 se výraz „článku 157“ nahrazuje výrazem „článku 157 a článku 160a“. 6. V článku 12 se doplňuje nový odstavec, který zní: „V řádně odůvodněných výjimečných případech však mohou být položky určené k financování pomoci v krizových situacích a humanitární pomoci přidělovány, počínaje 15. prosincem každého roku, na vrub položek schválených na příští rozpočtový rok. Tyto závazky nesmí překročit čtvrtinu položek uvedených v odpovídající rozpočtové položce v posledním schváleném rozpočtu.“ Rozpočtový orgán je třeba následně informovat o těchto závazcích“. 7. V článku 16 se druhý odstavec nahrazuje tímto: „Pro účely peněžního toku uvedené v článku 61 je však účetní, v případě zálohových účtů správce zálohových účtů, a pro potřeby zahraniční služby Komise příslušný schvalující úředník, oprávněn provádět operace v národních měnách, za podmínek uvedených v prováděcích pravidlech.“ 8. V ustanovení čl. 18 odst. 1 se mění takto: a) návětí se nahrazuje tímto: „Aniž by bylo dotčeno ustanovení čl. 160 odst. 1a a čl. 161 odst. 2, použijí se pro financování zvláštních výdajů tyto účelově vázané příjmy.“ b) Vkládá se nový bod aa), který zní: „aa) finanční příspěvky členských států a dalších dárcovských zemí, v obou těchto případech včetně finančních příspěvků od jejich veřejných nebo polostátních agentur nebo od mezinárodních organizací na určité programy vnější pomoci nebo programy financované Společenstvím a spravované Komisí podle příslušného základního právního aktu;“ c) vkládá se nový bod ea), který zní: „ea) výnosy z prodeje vozidel, zařízení a přístrojů, jakož i materiálů a látek pro vědecké a technické účely, které jsou nahrazovány novými nebo vyřazovány z provozu;“ 9. V čl. 19 odst. 2 se první věta nahrazuje tímto: „Přijetí příspěvků, které je spojeno s e značnými finančními náklady převyšujícími 10 % hodnoty poskytnutého příspěvku , je vázáno na předchozí schválení Evropským parlamentem a Radou, které se usnesou do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti Komise.“ 10. Článek 22 se nahrazuje tímto: „Článek 22 1. Kterýkoli orgán kromě Komise smí provádět převody ve vlastním oddílu rozpočtu: a) mezi jednotlivými hlavami do celkové výše 10 % částek na rozpočtový rok linie, z níž se převod provádí; b) mezi jednotlivými kapitolami a z jednoho článku do druhého bez omezení. 2. Každý orgán uvědomí tři týdny předem rozpočtový orgán a Komisi o svém úmyslu provést převody uvedené v odstavci 1. Uplatní-li jedna z obou složek rozpočtového orgánu v této lhůtě závažné důvody, použije se postup uvedený v článku 24. Rozpočtový orgán rozhodne o těchto převodech ve lhůtách stanovených v článku 24, jejichž běh počíná dnem, kdy byl orgánem informován o zamýšleném převodu.“ 3. Kterýkoli orgán s výjimkou Komise smí navrhnout rozpočtovému orgánu ve vlastním oddílu rozpočtu převody mezi jednotlivými hlavami převyšující 10 % položek na daný rozpočtový rok z položky, z níž se převod provádí. Příslušný rozpočtový orgán o tom uvědomí Komisi; Tyto převody se řídí postupem stanoveným v článku 24. 4. Každý orgán s výjimkou Komise smí ve vlastním oddílu rozpočtu provádět převody v rámci každého kapitoly článku bez předchozího vyrozumění rozpočtového orgánu.“ 11. Článek 23 se mění takto: a) odstavec 1 se mění takto: i) písmeno b) se nahrazuje tímto: „b) u osobních a správních nákladů lze provádět převod položek mezi jednotlivými hlavami pouze mezi články, z nichž jsou financovány výdaje stejné povahy až do maximální celkové výše 10 % položek na rok uvedený v linii, z níž se přesun provádí.“; ii) doplňuje se písmeno d), které zní: „d) převod položek z hlavy „předběžné položky“ dle článku 43 v případech, kdy v době, v níž je rozpočet sestavován, neexistuje základní právní akt upravující příslušné úkony, ale bude přijat v průběhu rozpočtového roku.“ iii) druhý pododstavec se nahrazuje tímto :Komise uvědomí rozpočtový orgán o svém úmyslu provést převody uvedené v odst. 1 písm. b) a c) prvního pododstavce tři týdny předem. Uplatní-li jedna z obou složek rozpočtového orgánu v této třítýdenní lhůtě závažné důvody, použije se postup uvedený v článku 24. (iv) vkládá se tento třetí a čtvrtý pododstavec:Během posledních tří měsíců rozpočtového roku však může Komise autonomně přesunout rozpočtové prostředky, které souvisí s výdaji na zaměstnance, z jedné hlavy do druhé až do celkové výše 10 % položek na rozpočtový rok. Komise o těchto přesunech informuje rozpočtový orgán v měsíci následujícím po měsíci, v němž bylo přijato příslušné rozhodnutí.“Komise o přesunech uvedených v písmenu d) prvního pododstavce informuje rozpočtový orgán v měsíci následujícím po měsíci, v němž bylo přijato příslušné rozhodnutí.“ b) vkládá se odstavec 1a, který zní: „1a. Komise oznámí rozpočtovému orgánu tři týdny předem: a) převody mezi články v rámci kapitoly odpovídající správním položkám téže hlavy, které převyšují 10 % položky roku uvedeného v článku, z něhož se daný převod uskutečňuje; b) převody uvedené v odst. 1 písm. c) Uplatní-li jedna z obou složek rozpočtového orgánu v této třítýdenní lhůtě závažné důvody, použije se postup uvedený v článku 24. Rozpočtový orgán rozhodne o těchto převodech ve lhůtách stanovených v článku 24, jejichž běh počíná dnem, kdy byl Komisí informován o zamýšleném převodu.“ b) v odstavci 2 se slova „odst. 1 písm. c)“ nahradí slovy „odstavcem 1 a 1a“. 12. Článek 26 odst. 2 se mění takto : a) odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Na převody v rámci hlav rozpočtu týkajících se Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu, strukturálních fondů, fondu soudržnosti, fondu týkajícího se rybolovu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a výzkumu se vztahují zvláštní ustanovení uvedená v hlavách I, II a III druhé části. b) V odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto: O převodech umožňujících použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech rozhodne rozpočtový orgán na návrh Komise. Pro každý převod musí být podán zvláštní návrh.“ 13. Článek 28 se mění takto: a) odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Ke každému návrhu, který legislativnímu orgánu předloží Komise nebo členský stát v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o Evropské unii a který může mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, je nutno připojit finanční výkaz a hodnocení požadované ustanovením čl. 27 odst. 4 tohoto nařízení.Každý podstatný pozměňovací návrh předložený legislativnímu útvaru, který by mohl mít vliv na rozpočet, včetně změny počtu pracovních míst, musí být doložen finančním výkazem vypracovaným orgánem, který tuto změnu navrhuje“. b) odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. V zájmu předcházení riziku podvodů a nesrovnalostí se ve finančních výkazech uvedených v odstavci 1 zaznamenají veškeré informace o stávajících a plánovaných opatřeních zajišťujících předcházení podvodům a ochranu proti nim.” 14. Za článek 28 se vkládá nová kapitola 7a, která zní: „KAPITOLA 7a Zásada proporcionality“ Článek 28a Položky rozpočtu se provádějí v souladu se zásadou proporcionality zakotvenou v čl. 5 odst. 3 Smlouvy o ES. Postupy uplatňované při provádění programů a činností se stanoví na základě jejich cílů a bere se v nich ohled na příslušné částky a rizika. 15. V článku 29 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Rozpočet a opravné rozpočty schválené s konečnou platností se z podnětu předsedy Evropského parlamentu zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie . Rozpočet se zveřejní do tří měsíců ode dne prohlášení o jeho schválení s konečnou platností. Konsolidované roční účetní závěrky a zprávy o rozpočtovém a finančním řízení sestavené jednotlivými orgány se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie .“ 16. V článku 30 se doplňuje nový odstavec 3, který zní: „3. Informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu se zajistí co nejvhodnějším způsobem a s ohledem na specifické prvky jednotlivých způsobů řízení podle článku 53.“ 17. Za článek 30 se vkládá nová kapitola 9, která zní: „KAPITOLA 9 Zásada účinné a efektivní vnitřní kontroly Článek 30a 1. Rozpočet je plněn s uplatněním účinné a efektivní vnitřní kontroly, která odpovídá potřebám jednotlivých způsobů řízení, a s uplatněním zásady proporcionality. 2. Pro účely provádění rozpočtu se termínem „vnitřní kontrola“ rozumí postup uplatňovaný na všech úrovních kontrolního řetězce, jehož smyslem je zajištění přiměřených záruk, že bylo dosaženo těchto cílů: a) účinnost a efektivnost operací; b) spolehlivost účetních výkazů; c) ochrana aktiv a informací; d) předcházení podvodům a nesrovnalostem, popřípadě jejich odhalování; e) odpovídající řízení rizik souvisejících se zákonností a řádností podkladových transakcí. 3. Nebezpečí nesrovnalostí nebo nezákonnosti podkladových operací, které je nutně spojeno s prováděním základního právního aktu, bude zamezováno vhodnou úrovní kontroly, jež zajistí dosažení přijatelné úrovně rizika při zohlednění víceletého charakteru programů i povahy příslušných plateb. 18. V Článek 33 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto mění takto : a) písmeno d) se nahrazuje tímto: „d) výkazy o činnosti, které obsahují informace: - o dosažení všech cílů dříve stanovených pro různé činnosti a nové cíle měřené pomocí ukazatelů. - o řízení přípustného rizika v rámci zákonnosti a správnosti podkladových transakcí v minulých letech, jakož i o dalších opatřeních, která je zapotřebí přijmout v daném kontextu. Výsledky hodnocení jsou přezkoumány a použity k prokázání výhod, které může navrhovaná změna rozpočtu přinést.“ b) doplňuje se nové písmeno e), které zní: „e) souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových letech ke splnění rozpočtových závazků z minulých rozpočtových let;“ 19. V článku 40 se písmeno a) nahrazuje tímto: „a) celkového výkazu příjmů a výdajů;“ 20. V druhém pododstavci čl. 43 odst. 1 a) V odstavci 1 se se výraz „článku 24“ se nahradí výrazem „článcích 23 a 24“. b) V odstavci 2 se výraz „článku 24“ nahradí výrazem „článků 23 a 24“. 21. Ve druhém odstavci článku 44 se výraz „článcích 22, 23 a 25“ nahradí výrazem „článcích 23 a 25“. 22. Článek 45 se nahrazuje tímto: „Článek 45 1. Oddíl Komise v rozpočtu obsahuje rezervu na pomoc třetím zemím při mimořádných událostech. 2. Tato rezerva uvedená v odstavci 1 musí být vytvořena před koncem rozpočtového roku převodem podle postupu stanoveného v článcích 24 a 26.“ 23. Čl. 46 odst. 1 se mění takto: a) bod 1) se mění takto: i) návětí se nahrazuje tímto: „v celkovém výkazu příjmů a výdajů;“ ii) písmeno f) se zrušuje; iii) písmeno g) se nahrazuje tímto: „g) příslušné poznámky ke každé části podle čl. 41 odst. 1“; b) bod 2 se nahrazuje tímto: „(2) v oddílu každého orgánu se příjmy a výdaje vykazují ve stejném členění jako v bodě 1“; c) V bodu 3 se písmeno c) nahrazuje tímto: „c) pokud jde o vědecké a technické zaměstnance, může být jejich rozdělení založeno na skupinách stupňů v souladu s podmínkami stanovenými v každém rozpočtu; plán pracovních míst musí stanovit počet vysoce kvalifikovaných technických a vědeckých pracovníků, kterým jsou poskytovány zvláštní výhody upravené ve služebním řádu;“ d) bod 5 se nahrazuje tímto: „(5) rozpočet obsahuje v oddíle příjmů a výdajů rozpočtové linie nezbytné pro fungování Záručního fondu pro vnější vztahy.“ 24. Ve druhém pododstavci čl. 47 odst. 1 se slova „stupňů A1, A2 a A3“ nahrazují slovy „platových stupňů AD 16, AD 15 a AD 14“. 25. Článek 49 se nahrazuje tímto: „Článek 49 „1. Položky zapsané v rozpočtu pro jakoukoli činnost Společenství nebo Evropské unie mohou být použity pouze tehdy, pokud byl přijat základní právní akt. Základní právní akt je právní akt, který tvoří právní základ pro činnost a pro provádění příslušných výdajů zanesených do rozpočtu. 2. Při uplatňování Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu je základním právním aktem právní akt přijatý zákonodárným orgánem a může mít podobu nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 249 Smlouvy o ES nebo rozhodnutí sui generis [14] . 3. Při uplatňování hlavy V Smlouvy o EU (o společné zahraniční a bezpečnostní politice – SZBP) může mít základní právní akt jednu z podob stanovených v čl. 13 odst. 2 a 3, článku 14, čl. 18 odst. 5, čl. 23 odst. 1 a 2 a článku 24 Smlouvy o EU. 4. Při uplatňování hlavy VI Smlouvy o EU (o policejní s soudní spolupráci v trestních věcech) může mít základní právní akt jednu z forem uvedených v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o ES. 5. Doporučení a stanoviska, stejně jako rezoluce, závěry, prohlášení a jiné akty, které nemají právní účinky, nejsou základními právními akty ve smyslu tohoto článku. 6. Následující položky mohou být použity bez základního právního aktu, pokud akce, která má být financována, spadá do působnosti Společenství nebo Unie: a) položky pro pilotní projekty experimentální povahy určené k hodnocení proveditelnosti a užitku akce. související položky závazků mohou být zahrnuty do rozpočtu pouze po dobu dvou po sobě následujících rozpočtových let; b) položky na přípravné akce v oblastech uplatňování Smlouvy o ES, Smlouvy o Euratomu a hlavy VI Smlouvy o EU určené k přípravě návrhů s cílem přijetí budoucích akcí. Přípravné akce musí sledovat vnitřně provázaný přístup a mohou mít různé formy. Související položky závazků mohou být zahrnuty do rozpočtu pouze po dobu tří po sobě následujících rozpočtových let. Legislativní proces musí skončit před koncem třetího rozpočtového roku. V průběhu legislativního procesu musí položky závazků odpovídat zvláštním znakům přípravných akcí, pokud jde o plánované činnosti, sledované cíle a příjemce. V důsledku toho nemůže objem prostředků odpovídat prostředkům předpokládaným pro financování konečné akce.Při předkládání předběžného návrhu rozpočtu podává Komise rozpočtovému orgánu zprávu o akcích uvedených v písmenech a) a b), která obsahuje hodnocení dosažených výsledků a předpokládaná následná opatření; c) položky pro přípravná opatření v oblasti hlavy V Smlouvy o EU (o SZBP). Tato opatření se omezí na krátké časové období a budou určena na vytvoření podmínek pro opatření Evropské unie ke splnění cílů SZBP a přijetí potřebných právních nástrojů.Pro účely operací EU v rámci krizového řízení jsou přípravná opatření určena mimo jiné k posouzení operačních požadavků, k vytvoření podmínek pro urychlené primární nasazení zdrojů nebo k tomu, aby byly na místě vytvořeny podmínky pro zahájení operací.Generální tajemník Rady / Vysoký představitel pro SZBP poskytující pomoc předsednictví co nejdříve uvědomí Komisi o tom, že Rada zamýšlí rozhodnout o přípravném opatření a o odhadovaných zdrojích, kterých je zapotřebí pro tento účel. Komise přijme v souladu s ustanoveními tohoto nařízení veškerá potřebná opatření, aby zajistila rychlé uvolnění potřebných finančních prostředků; d) položky pro jednorázové akce nebo akce s neurčitou dobou trvání prováděné Komisí na základě jiných institucionálních oprávnění, než je její právo legislativní iniciativy podle písmene b), které jí byly svěřeny Smlouvou o ES a Smlouvou o Euratomu, a na základě zvláštních pravomocí, které jí byly bezprostředně svěřeny těmito Smlouvami a které jsou uvedeny v seznamu v prováděcích pravidlech; e) položky určené na provoz, které byly každému orgánu poskytnuty na základě jejich správní samostatnosti.“ 26. V článku 50 se doplňuje druhý odstavec, který zní: „Každý orgán vykonává tyto pravomoci v souladu s tímto nařízením a v rámci limitů schválených položek.“ 27. Článek 52 se nahrazuje tímto: „Článek 52 1. Všichni účastníci finančních operací a jiné osoby, podílející se na plnění rozpočtu, správě, auditu nebo vnitřní kontrole, se musí zdržet jakékoliv činnosti, jež by uvedla jejich zájmy do střetu se zájmy Společenství. Pokud takový případ nastane, musí příslušný účastník od takových činností upustit a předložit věc příslušnému orgánu. 2. Ke střetu zájmů dojde, pokud je z rodinných nebo citových důvodů, důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z ekonomických nebo jiných důvodů, které spočívají ve společných zájmech s příjemcem, poškozen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.“ 28. Článek 53 se nahrazuje tímto: se nahrazuje tímto: „Článek 53 Komise plní rozpočet některým z těchto způsobů: a) na centralizovaném základě; b) sdíleným nebo decentralizovaným řízením; c) společným řízením s mezinárodními organizacemi.“ 29. Vkládají se nové články 350 až 350d, které znějí: „Článek 53a Plní-li Komise rozpočet na centralizovaném základě, jsou úkoly plnění prováděny buď přímo jejími útvary, nebo nepřímo podle článků 54 až 57. a) Odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto: Článek 53b 1. Plní-li Komise rozpočet sdíleným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu pověřeny členské státy. Tato metoda se uplatní zejména u činností uvedených v hlavách I a II druhé části. 2. Aniž by byla dotčena zvláštní ustanovení příslušných odvětvových předpisů, a aby bylo možno sdíleným řízením zajistit, že budou prostředky použity v souladu s příslušnými předpisy, přijmou členské státy veškerá potřebná legislativní, řídící nebo správní opatření, jichž je zapotřebí pro ochranu finančních zájmů Společenství , aby: a) se přesvědčily, že akce financované z rozpočtu byly skutečně provedeny a zajistily, že budou prováděny řádně; b) zabránily nesrovnalostem, špatnému řízení a podvodům a v případě jejich výskytu přijaly potřebná opatření; c) umožnily zpětně vydobýt neoprávněně vyplacené nebo nesprávně použité prostředky nebo prostředky ušlé v důsledku nesrovnalosti nebo omylů; d) zajistit, aby se při řádném dodržování požadavků na zachování důvěrnosti a bezpečnosti zajistilo odpovídající každoroční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků z rozpočtu. S tímto cílem členské státy provádějí pravidelné kontroly a zavedou podle zásad stanovených v článku 30a účinný a efektivní systém vnitřní kontroly. Přijmou veškerá nutná a vhodná právní soudní opatření pro účely písmene b) a písmene c). 3. Členské státy předloží Komisi výroční souhrnný přehled příslušných auditů a prohlášení sestavený na dané vnitrostátní úrovni. 4. Aby se zajistilo, že budou finanční prostředky využívány v souladu s platnými právními předpisy, uplatní Komise takové účetní postupy nebo mechanismy finanční opravy, jež jí umožní převzít konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu. Článek 53c 41. Plní-li Komise rozpočet decentralizovaným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu pověřeny třetí země v souladu s ustanoveními článku 56 a hlavy IV druhé části, aniž by bylo dotčeno delegování úkolů na subjekty podle čl. 54 odst. 2. 2. Aby se zajistilo, že budou finanční prostředky využívány v souladu s platnými právními předpisy, uplatní Komise takové účetní postupy nebo mechanismy finanční opravy, jež jí umožní převzít konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu. 3. Třetí země, na něž byly přeneseny úkoly plnění rozpočtu, jsou povinny zajistit, aby bylo při řádném dodržování požadavků na zachovávání důvěrnosti a bezpečnosti provedeno každoroční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků z rozpočtu. b) zrušuje se odstavec 6; c) odstavec 7 se nahrazuje tímto: Článek 53d 71. Plní-li Komise rozpočet společným řízením, jsou v následujících případech některé úkoly plnění podle prováděcích pravidel svěřeny mezinárodním organizacím: a) jsou-li Komise a mezinárodní organizace vázány dlouhodobou rámcovou dohodou upravující správní a finanční základy jejich spolupráce; b) vypracuje-li Komise a mezinárodní organizace společný projekt nebo program; c) u akcí financovaných větším počtem dárců a v případech, kdy jsou finanční prostředky od několika dárců sdíleny, ale nejsou vyčleněny na specifické položky nebo druhy výdajů. Tyto organizace používají v oblasti účetnictví, auditu, vnitřní kontroly a zadávání zakázek normy, které poskytují záruky rovnocenné s mezinárodně uznávanými normami. 2. Každá dohoda o poskytnutí finančních prostředků uzavřená s mezinárodní organizací musí obsahovat přesná ustanovení o úkolech plnění rozpočtu svěřených této mezinárodní organizaci.“ 3. Mezinárodní organizace, na něž byly přeneseny úkoly plnění rozpočtu zajistí, aby bylo při řádném dodržení požadavků na zachování důvěrnosti a bezpečnosti provedeno odpovídající následné zveřejnění příjemců finančních prostředků z rozpočtu. 30. Článek 54 se mění takto: a) V odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Delegování úkolů plnění rozpočtu musí být v souladu s požadavky řádného finančního řízení a účinné a efektivní vnitřní kontroly a zajišťovat dodržování zásady nediskriminace a viditelnosti akce Společenství. Svěřené úkoly plnění nesmějí vést ke střetu zájmů.“ b) odstavec 2 se mění takto: i) v první větě se výraz „čl. 53 odst. 2“ nahrazuje výrazem „články 53a a 53c“. ii) písmeno b) se nahrazuje tímto: „b) subjektům zřízeným Společenstvími uvedeným v článku 185 a dalšími specializovanými subjekty Společenství, jimiž jsou například Evropská investiční banka a Evropský investiční fond, za podmínky, že je to slučitelné s úkoly jednotlivých subjektů vymezenými v základním právním aktu.“ iii) písmeno c) se nahrazuje tímto: „c) vnitrostátním nebo mezinárodním veřejným subjektům nebo subjektům soukromého práva pověřeným veřejnou službou, které poskytují dostatečné finanční záruky a dodržují podmínky uvedené v prováděcích pravidlech.“ (iv) doplňuje se písmeno d), které zní: „d) osoby pověřené prováděním určitých opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označené v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49.“ c) v odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Tyto právnické nebo fyzické osoby či jiné subjekty přijmou příslušná opatření, aby předešly nesrovnalostem a podvodům, případně podniknou soudní právní kroky za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků.“ 31. Články 55 a 56 se nahrazují takto: „Článek 55 1. Výkonné agentury jsou právnické osoby podle práva Společenství vytvořené rozhodnutím Komise, které mohou být pověřeny provést jménem Komise a na její odpovědnost, zcela nebo částečně, program nebo projekt Společenství v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003. 2. Provádění odpovídajících pracovních položek je delegováno na ředitele agentury.“ _________________ (*) Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1.“ Článek 56 1. Plní-li Komise rozpočet nepřímým řízením na centralizovaném základě, vyžádá si nejprve důkaz existence, adekvátnosti a řádného fungování postupů v zařízeních, které pověří tímto plněním v souladu s pravidly řádného finančního řízení, a to: a) průhledných postupů při zadávání zakázek a udělování grantů, které jsou nediskriminující a vylučují jakýkoli střet zájmů a které jsou v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení; b) účinného a efektivního systému vnitřní kontroly řízení operací, který zahrnuje účinné oddělení povinností schvalujícího úředníka a účetního nebo odpovídajících funkcí; c) ustanovení o účetnictví pro tyto operace a postupy pro předkládání účtů, které umožní zajistit správné využití prostředků Společenství a zachytit skutečný rozsah tohoto využití v účtech Společenství ;systému účetnictví, který umožní ověření správného použití finančních prostředků Společenství a zachycení tohoto použití v účtech Společenství; d) nezávislého externího auditu; e) přístupu veřejnosti k informacím na úrovni stanovené nařízeními Komise; f) adekvátního každoročního následného zveřejnění příjemců finančních prostředků rozpočtu při řádném dodržení požadavků na zachování důvěrnosti a bezpečnosti. Komise může s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným normám uznat, že systémy kontroly, vedení účetnictví a zadávání zakázek vnitrostátních subjektů uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. c) jsou rovnocenné s jejími pravidly. 2. V případě decentralizovaného řízení se použijí v plném rozsahu nebo částečně kriteria stanovená v odstavci 1, s výjimkou kritéria podle písmene e), v závislosti na stupni decentralizace dohodnutém Komisí a třetí zúčastněnou zemí. Aniž by byl dotčen odst. 1 písm. a) a článek 169a, může se Komise v případě sdílení finančních prostředků a za podmínek stanovených v základním právním aktu rozhodnout, že použije postupy pro zadávání zakázek nebo udělování grantů přijímací partnerské země nebo postupy dohodnuté mezi dárci, poté co v jednotlivých konkrétních případech získala důkazy, že tyto postupy odpovídají zásadám průhlednosti, stejného zacházení a nediskriminace, zabraňují jakémukoli střetu zájmů a zajišťují přiměřenou ochranu finančních zájmů Společenství . Dotčená třetí země zaváže, že splní tyto povinnosti: a) vyhoví ve smyslu prvního pododstavce tohoto odstavce kriteriím stanoveným v odstavci 1; b) zajistí, aby byl audit podle odst. 1 písm. d) proveden vnitrostátní institucí pro nezávislé vnitřní audity; c) budou provádět pravidelné kontroly, aby se zajistilo řádné plnění opatření financovaných z rozpočtu; d) přijmou náležitá opatření, aby předešly nesrovnalostem a podvodům a v případě nutnosti podniknou soudní právní kroky za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených prostředků. 3. Komise zajišťuje dohled, hodnocení a vnitřní kontrolu plnění svěřených úkolů. Při svých kontrolách bere v úvahu rovnocennost kontrolních systémů s vlastními kontrolními systémy. 32. V článku 57 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Komise nesmí svěřit provádění opatření, která se týkají prostředků z rozpočtu, včetně plateb a vybírání, vnějším soukromoprávním subjektům jiným než subjektům pověřeným veřejnou službou podle čl. 54 odst. 2 písm. c) nebo s výjimkou zvláštních případů plateb, jejichž podmínky a výše byly určeny Komisí, příjemcům určeným Komisí, za podmínky, že výplata nepodléhá volné úvaze pověřených subjektů.“ 33. Článek 59 se mění takto: a) vkládá se odstavec 1a, který zní: „1a. Pro účely této hlavy označuje pojem „zaměstnanci“ osoby, na něž se vztahuje služební řád.“ b) odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Pravomoci schvalujícího úředníka mohou být delegovány nebo dále delegovány pouze na zaměstnance.“ 34. V článku 60 se první věta odstavec 7 nahrazuje tímto: „7. „Pověřený schvalující úředník předkládá svému orgánu každoročně zprávu o plnění svých povinností, jejíž součástí jsou informace o finančních a správních záležitostech a jakékoli výhrady ohledně těchto záležitostí; k této zprávě je přiloženo prohlášení o věrohodnosti stvrzující, že tyto informace odpovídají skutečnosti.“Zpráva zprostředkuje výsledky operací odkazem na stanovené cíle, rizika spojená s těmito operacemi, využití prostředků, které měla k dispozici, účinnost a efektivitu systému vnitřní kontroly. Interní auditor vezme na vědomí výroční zprávu o činnosti i ostatní zjištěné informace. Nejpozději do 15. června každého roku zašle Komise rozpočtovému orgánu shrnutí výročních zpráv o činnosti za předchozí rok. Tyto zprávy obsahují podrobný popis opatření přijatých k omezení rizika nesrovnalostí nebo nezákonnosti chyb při provádění operací, které jsou předmětem zprávy a zhodnocení účinnosti těchto opatření. 35. Článek 61 se mění takto: a) v odst. 1 písm. e) se doplňuje nová věta, která zní:„účetní Komise bude zmocněn ověřovat dodržování kritérií potvrzování údajů;“ b) vkládají se odstavce 2a, 2b a 2c, které znějí: „2a. Než závěrky schválí orgán, budou nejprve schváleny účetním, který osvědčí, že poskytují přiměřeně věrný a poctivý obraz o finanční situaci orgánu.Za tímto účelem se účetní ujistí, že účetní závěrky byly vypracovány v souladu s účetními pravidly, metodami a systémy účtování, jež byly pro vedení účtů jeho orgánu vytvořeny na jeho odpovědnost podle tohoto nařízení a že do účetnictví byly zahrnuty veškeré příjmy a výdaje.Delegovaní schvalující úředníci poskytnou veškeré informace, které účetní potřebuje ke splnění svých povinností.Schvalující úředníci nesou i nadále plnou odpovědnost za řádné využívání finančních prostředků, které spravují, jakož i za zákonnost a správnost výdajů uskutečněných v rámci jejich pravomoci. 2b. Účetní má právo provést kontrolu obdržených informací i právo provést jakoukoli jinou kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetních závěrek.V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vyloží povahu a rozsah těchto výhrad. 2c. Účetní ostatních orgánů a agentur schválí své roční účetní závěrky a zašlou je účetnímu Komise.“Účetní vypracovává účetní závěrky na základě informací poskytnutých podle odstavce 2. K účetní závěrce vypracované podle čl. 129 odst. 2 a 3 musí být připojeno osvědčení vystavené účetním potvrzující, že byla vypracována v souladu s hlavou VII a zásadami, pravidly a metodami účetnictví uvedenými v příloze k této finančním výkazům.“ b) odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Pokud není v tomto nařízení stanoveno jinak, je účetní jako jediný oprávněn spravovat hotovostní a obdobné prostředky. Odpovídá za jejich úschovu.“ 36. V článku 62 se první odstavec nahrazuje tímto: „Účetní může při plnění svých povinností delegovat některé úkoly na podřízené zaměstnance.“ 37. Článek 63 se nahrazuje tímto: „Článek 63 1. Pro jiné příjmy než vlastní zdroje a pro platby drobných částek definovaných v prováděcích pravidlech mohou být zřízeny zálohové účty. K financování pomoci v krizových situacích a humanitární pomoci ve smyslu článku 110 však mohou být zálohové účty použity k výplatě částek , které převyšují částky definované v předchozím pododstavci v neomezené výši. 2. Zálohové účty jsou dány k dispozici účetnímu daného orgánu a jejich vedení je svěřeno správcům zálohových účtů jmenovaným účetním orgánu.“ 38. V článku 65 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Ustanovení této kapitoly se nedotýkají trestní odpovědnosti, kterou mají zaměstnanci uvedení v článku 64 za podmínek stanovených platným vnitrostátním právem a platnými ustanoveními o ochraně finančních zájmů Evropských společenství a o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států.“ 39. Článek 66 se mění takto: a) v odstavec 1 se první věta nahrazuje tímto: „1. Schvalující osoba nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem. b) vkládají se odstavce 1a až 1d, které znějí: „1a. Povinnost zaplatit náhradu se uplatní zejména v těchto případech: - Schvalující úředník buďto úmyslně nebo z hrubé nedbalosti, již mu lze přičíst, nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem, který uvádí, že zaměstnanec, na nějž se vztahují příslušná ustanovení, musí zcela nebo zčásti nahradit škodu, kterou způsobil Společenství z důvodů závažného pochybení při výkonu nebo v souvislosti s výkonem jeho funkce, zejména pokud stanoví nárok na úhradu pohledávky, vydá inkasní příkazy, přidělí výdaj nebo podepíše platební příkaz v rozporu s tímto finančním nařízením a prováděcími pravidly k němu; - (b) schvalující úředník buďto úmyslně nebo z hrubé nedbalosti, již mu lze přičíst, neučiní úkon zjišťující částku pohledávky nebo pokud nevydá nebo zdrží vydání inkasního příkazu nebo pokud nevydá nebo zdrží vydání platebního příkazu a může tak způsobit soukromoprávní odpovědnost orgánu vůči třetím osobám. 1b. Při posuzování výskytu a závažnosti porušení povinností je nutno vzít zřetel na všechny okolnosti, zejména zdroje, jež byly dány k dispozici schvalujícímu úředníkovi, aby mohl plnit své povinnosti. 1c. V souladu se zásadou proporcionality se rozsah odpovědnosti schvalujícího úředníka zhodnotí zejména na základě závažnosti porušení povinností. Jedná-li schvalující úředník úmyslně, odpovídá za utrpěnou ztrátu v plném rozsahu. Jestliže se schvalující úředník dopustí vážné nedbalosti, bude jeho odpovědnost omezena maximální částkou dvanácti měsíčních platů. 1d. Podmínky a omezení odpovědnosti ohledně výplaty kompenzace podle odstavců 1 až 1c se použije přiměřeně pro zaměstnance podle čl. 59 odst. 4 věty druhé.“ b) vkládá se odstavec 2a, který zní: „2a. Dospěje-li pověřený schvalující úředník k přesvědčení, že došlo k finanční nesrovnalosti, může věc předložit komisi podle odstavce 4.“ c) odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. V případě dalšího pověření, v rámci své působnosti, zůstává pověřená schvalující osoba odpovědná za účinnost a efektivitu zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly a za výběr dále pověřené schvalující osoby. d) v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto: „4. Každý orgán zřídí specializovanou komisi, která se bude zabývat finančními nesrovnalostmi nebo se bude podílet na práci společné komise zřízené několika orgány. Tyto komise budou pracovat nezávisle a autoritativně zjišťovat, zda došlo k nesrovnalostem a zda a jaké důsledky z toho budou vyvozeny.“ 40. V článku 67 se doplňuje nový odstavec, který zní: „Podmínky a omezení odpovědnosti ohledně platby kompenzace stanovené v čl. 66, odst. 1b a 1 c se přiměřeně použijí pro zaměstnance podle čl. 62.“ 41. V článku 68 se doplňuje nový odstavec, který zní: „Podmínky a omezení odpovědnosti ohledně platby kompenzace stanovené v čl. 66, odst. 1b a 1c se přiměřeně použijí pro správce zálohových účtů.“ 42. V čl. 72 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Orgán může rovněž získat v řádném soudním řízení vykonatelné rozhodnutí příslušného soudního orgánu. Za tímto účelem jsou jeho nároky postaveny na roveň nárokům uplatněným v občanskoprávním řízení ve smyslu opatření provedených na podkladě článku 65 Smlouvy o založení ES případně dohod mezi Evropským společenstvím a členskými státy, které mají zvláštní postavení ohledně hlavy IV Smlouvy o ES.“ 43. V čl. 73 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Příslušný schvalující úředník může kromě toho v souladu s podmínkami stanovenými v prováděcích pravidlech zrušit nebo upravit zjištěnou pohledávku.“ 44. Vkládají se nové články 73a a 73b, které znějí: „Článek 73a K ochraně finančních zájmů Společenství mají nároky Společenství v členských státech stejný právní status jako daňové nároky veřejnoprávních subjektů v členských státech. Článek 73b Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení a užití rozhodnutí Rady ohledně systému vlastních zdrojů Společenství, promlčují se nároky Společenství vůči třetím stranám a nároky třetích stran vůči Společenství uplynutím pětileté promlčecí lhůty. Počátek běhu promlčecí lhůty a podmínky pro její přerušení stanoví prováděcí pravidla.“ 45. V čl. 75 odst. 2 se slova „čl. 49 odst. 2“ nahrazují slovy „čl. 49 odst. 6 2 písm. e) “. 46. V čl. 77 odst. 3 se třetí pododstavec nahrazuje tímto: „Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, z nějž nebyla provedena platba ve smyslu článku 81 ve lhůtě tří let od podpisu právního závazku, se zruší.“ 47. V článku 80 se doplňuje nový odstavec, který zní: „Jestliže se periodické platby provádějí v souvislosti s poskytnutými službami včetně pronájmu nebo dodávek zboží, může schvalující úředník na základě jím provedené analýzy rizika nařídit užití systému přímého debetu.“ 48. V čl. 86 odst. 1 se písm. b) se nahrazuje tímto: „b) pro posuzování účinnosti a efektivity systémů vnitřní kontroly a auditu použitelné na všechny operace plnění rozpočtu. 49. V článku 87 se druhý odstavec nahrazuje tímto: „Pokud je interní auditor zaměstnancem, je jeho odpovědnost stanovena služebním řádem a blíže upřesněna v prováděcích pravidlech.“ 50. Článek 88 se nahrazuje tímto mění takto: a) v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto: „Článek 88 1. Veřejné zakázky jsou zakázky na dodávky za úplatu uzavřené mezi jedním nebo několika ekonomickými subjekty na straně jedné a jedním nebo několika zadavateli na straně druhé ve smyslu článků 104 a 167 na základě písemně uzavřených smluv za účelem získání dodávky movitého nebo nemovitého majetku, provedení prací nebo poskytnutí služeb za cenu zaplacenou zcela nebo zčásti z rozpočtu.Předmětem těchto zakázek mohou být: a) koupě nebo nájem budovy; b) dodávky; c) stavební práce; d) služby. 2. Rámcová smlouva je smlouva uzavřená mezi jedním nebo více zadavateli a jedním nebo více hospodářskými subjekty za účelem stanovení podstatných podmínek, které upravují řadu zakázek, jež mají být zadány během určitého období, zejména pokud jde o ceny, popřípadě i plánované množství. Budou se řídit ustanoveními této hlavy o postupu zadávání zakázek včetně zveřejňování výběrových řízení. b) odstavec 2 se nahrazuje tímto: 3. Aniž jsou dotčeny články 93 až 96, neřídí se granty ustanoveními této hlavy.“ 51. V čl. 89 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Zadavatelé nesmějí rámcové smlouvy zneužívat nebo je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.“ 52. V čl. 90 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Oznámení o zakázkách se zveřejňují předem s výjimkou případů podle čl. 91 odst. 2 tohoto nařízení, jak je stanoveno v prováděcích pravidlech, a zakázek na služby podle přílohy IIB směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES.“ _______________ (**) Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114.“ 53. Článek 91 se mění takto: a) odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Postupy zadávání zakázek mají jednu z následujících forem: a) otevřené řízení; b) omezené řízení; c) soutěž; d) vyjednávací řízení; e) soutěžní dialog. Je-li pravděpodobné, že o veřejnoprávní smlouvu nebo rámcovou smlouvu budou mít zájem dva či více orgánů, výkonných agentur nebo subjektů uvedených v článku 185, zadavatelé zakázek, jichž se to týká, se budou snažit, bude-li to vhodné, provést postup zadání veřejné zakázky na interinstitucionálním základě.“ Je-li k provedení společného opatření určitého orgánu a konkrétního zadavatele z členského státu potřebná veřejnoprávní smlouva nebo rámcová smlouva, mohou tento orgán a tento zadavatel provést zadání zakázky společně, za podmínek upřesněných v prováděcích předpisech.“ b) v odstavci 2 se zrušuje druhý pododstavec; c) doplňuje se odstavec 4, který zní: „4. Prováděcí pravidla stanoví postup zadávání zakázek podle odstavce 1 použitá pro zakázky na služby podle přílohy II B směrnice 2004/18/ES a podle smluv , které byly označeny za tajné a jejichž provádění musí provázet zvláštní bezpečnostní opatření nebo pokud si to vyžádá ochrana podstatných zájmů Společenství nebo Unie .“ prováděcí pravidla kromě toho upraví zadávání zakázek vnějším znalcům přibíraným za účelem poskytnutí hodnocení nebo technické pomoci.“ 54. Článek 92 se nahrazuje tímto: „Článek 92 V dokladech souvisejících s vypsáním veřejné soutěže je nutno uvést jasný a přesný popis předmětu smlouvy a specifikovat kriteria pro vyloučení a zadání, které se dotýkají dané smlouvy.“ 55. Článek 93 se mění takto : a článek 94 se nahrazuje takto: „Článek 93 1. Ze zadávání veřejných zakázek jsou zájemci a uchazeči podle odstavce 5 vyloučeni, jestliže: a) byli pravomocně odsouzeni za podvod, korupci, účast na zločinném spolčení, praní špinavých peněz nebo za jinou nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Společenství; b) je-li jim v současné době uložena správní sankce podle článku 96. 2. Kromě toho zadavatel s výhradou odstavce 5 a na základě analýzy rizik může rozhodnout o vyloučení ze zadávání veřejných zakázek těch zájemců a uchazečů, kteří se nacházejí v kterékoliv z následujících situací: a) byl na ně prohlášen konkurs, jsou v likvidaci, jejich podnikání podléhá soudní správě, jsou ve vyrovnacím řízení, přerušili podnikatelskou činnost, zastavili podnikatelskou činnost, probíhá proti nim v těchto věcech řízení nebo se nacházejí na základě vnitrostátních právních a správních předpisů v obdobné situaci; b) byli pravomocně odsouzeni pro trestný čin související s jejich podnikáním; c) dopustili se závažného profesního pochybení, které bylo zadavatelem prokazatelně zjištěno; d) nesplnili své povinnosti týkající se placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní a poplatků podle právních předpisů státu, v němž mají sídlo nebo podle právních předpisů státu zadavatele nebo státu, ve kterém má být plněna smlouva; 3. Důvody vyloučení musí být předem stanoveny a sděleny zájemcům nebo uchazečům. a) Odstavec 1 se mění takto: i) písmeno f) se nahrazuje tímto: „f) je-li jim v současné době uložena správní sankce podle čl. 96 odst. 1.“ ii) doplňuje nový pododstavec, který zní: „Ustanovení písmen a) až d) se nemusí použít v případě zvláště výhodných nákupů, buď u dodavatele, který s konečnou platností ukončuje své obchodní aktivity, nebo u správců nebo likvidátorů konkursní podstaty, v rámci soudního vyrovnání nebo obdobného postupu dle vnitrostátních právních předpisů.“ b) odstavec 2 se nahrazuje tímto: „42. Zájemci nebo uchazeči musí osvědčit, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v odstavci 1. Zadavatel však může upustit od požadavku takového osvědčení v případu smluv o velmi nízké hodnotě, které jsou vymezeny v prováděcích přepisech. a že se případně nenalézají v žádné ze situací uvedených v odstavci 2.Za účelem správného uplatňování odstavce 1 musí zájemce nebo uchazeč na žádost zadavatele vždy:a) je-li zájemce nebo uchazeč právnickou osobou, poskytnout informaci o vlastnických poměrech právnické osoby nebo o jejím vedení, o tom, kdo ji ovládá, nebo právu jednat za tuto právnickou osobu nebo ji zastupovat, b) pokud se předpokládá využití subdodavatelů, osvědčit, že se ani subdodavatel nenalézá v některé ze situací, jejichž výčet je podán odstavci 1.“ c) doplňuje se odstavec 3, který zní: 5„3. Prováděcí pravidla stanoví nejzazší lhůtu, v níž mohou mít situace uvedené v odstavci 1 písm. a) a v odstavci 2 za následek vyloučení zájemců nebo uchazečů z udělování veřejných zakázek. Tato nejzazší lhůta nesmí být delší než deset let.“ 56. Články 94, 95 a 96 se nahrazují tímto: „Článek 94 Zakázky nelze udělit zájemcům a uchazečům, kteří při zadávání veřejné zakázky: a) jsou ve střetu zájmů; b) předložili nesprávné prohlášení při poskytování informací požadovaných zadavatelem jako podmínky pro účast na veřejné zakázce nebo tyto informace nepředložili; c) naplní jedno z kritérií uvedených v čl. 93 odst. 1 pro vyloučení z účasti na této veřejné zakázce; d) dopustí se podstatných chyb nebo nesrovnalostí či podvodu. Článek 95 1. Za účelem zajištění ochrany finančních zájmů Společenství Komise v souladu s předpisy Společenství o zpracovávání osobních údajů zřídí a provozuje ústřední databázi. Tato databáze obsahuje podrobné údaje o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v článcích 93, 94, č. 96 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. a). Tato databáze je společná pro všechny orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v článku 185. 2. Orgány členských států a třetích zemí s výjimkou těch, jež jsou uvedeny v odstavci 1, které se podílejí na provádění rozpočtu v souladu s články 53 a 54 předají příslušnému schvalujícímu úředníkovi informace o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 93 odst. 1 písm. a), b), c) a e), jestliže jednání daného ekonomického subjektu poškodilo finanční zájmy Společenství. Jsou plně odpovědni za pravdivost a zákonnost předané informace. Schvalující úředník tuto informaci ověří a požádá účetního, aby ji vložil do databáze. Orgánům a subjektům zmíněným v první odrážce tohoto odstavce je umožněn přístup k informacím obsaženým v databázi a tyto orgány a subjekty dané informace podle potřeby a na svou odpovědnost zohlední při zadávání zakázek spojených s plněním rozpočtu. 3. Kromě přístupu, který souvisí s plněním rozpočtu, může Komise povolit přístup k informacím obsaženým v databázi i na základě požadavku orgánů členských států, třetích zemí nebo mezinárodních organizací z důvodu důležitého veřejného zájmu. 4. V prováděcích pravidlech se stanoví transparentní a vzájemně provázaná kriteria k zajištění proporcionálního uplatňování kriterií pro vyloučení. Komise stanoví standardní postupy a technické normy pro provoz této databáze. „Z důvodů hospodárnosti však může jeden či více orgánů souhlasit za stejných podmínek se zřízením společné databáze." Článek 96 1. Zadavatel může uložit správní nebo peněžité tresty těmto osobám: a) zájemcům nebo uchazečům, na které se vztahuje některý z důvodů vyloučení uvedených v čl. 94 písm. b) a d); b) smluvním partnerům nebo příjemcům, u nichž bylo prokazatelně zjištěno závažné porušení povinností vyplývajících ze smluv vyplývajících ze smluv nebo dohod o grantech krytých z prostředků rozpočtu. Ve všech případech však musí zadavatel nejprve umožnit dotčené osobě, aby předložila své připomínky. 2. Sankce uvedené v odstavci 1 jsou úměrné významu smlouvy a závažnosti porušení povinnost a mohou spočívat: a) ve vyloučení příslušného zájemce nebo uchazeče z veřejných zakázek a grantů financovaných z rozpočtu na dobu nejvýše deseti let; b) v zaplacení peněžité sankce nepřevyšující hodnotu dotyčné zakázky zájemcem nebo uchazečem v případě uvedeném v pododstavci 1 písm. a) nebo smluvní stranou či příjemcem v případě uvedeném v pododstavci 1 písm. b), pokud jsou tyto případy zvlášť závažné. 57. V článku 97 se odstavec 1 2 nahrazuje tímto: „1. Smlouvy jsou uzavírány na základě kriterií pro udělování vztahujících se k obsahu nabídek poté, co byla v souladu s kritérii výběru obsaženými v dokumentech souvisejících s výzvou k předkládání návrhů zkontrolována způsobilost ekonomických subjektů, které nejsou vyloučeny podle článků 93 a 94 a podle čl. 96 odst. 2 písm. a).“ „2. Smlouvy mohou být uzavřeny automatickým výběrem nabídky, která je ekonomicky nejvýhodnější nebo, v případě zadávání nabídek vnějším znalcům přibíraným za účelem poskytnutí hodnocení nebo technické pomoci, na základě schopností uchazečů.“ 58. Článek 98 se mění takto: a) odstav ce 1 a 2 se nahrazují tímto: „1. Ustanovení pro předkládání nabídek nebo přihlášek žádostí o účast musí zajistit skutečnou soutěž a to, že obsah nabídek zůstane utajen až do jejich souběžného otevření.“ 2. Je-li to považováno za vhodné a přiměřené, může zadavatel od uchazečů za podmínek uvedených v prováděcích pravidlech požadovat, aby předem složili jistotu jako záruku, že nabídka nebude stažena.“ b) odstavec 4 se nahrazuje tímto: „4. Všechny přihlášky žádosti o účast nebo nabídky, u kterých otevírací komise prohlásí, že splňují stanovené podmínky, budou na základě kritérií výběru a kritérií pro udělení zakázky, která jsou stanovena v dokumentech o vypsání veřejné soutěže, vyhodnoceny s cílem navrhnout zadavateli uchazeče, s nímž má být uzavřena smlouva nebo před zahájením elektronické dražby.“ 59. Články 102 a 103 se nahrazují tímto: „Článek 102 1. Zadavatel může v případě, že to považuje za vhodné a přiměřené, od dodavatelů požadovat, aby předem složili záruku, aby: a) zajistil řádné splnění zakázky; b) omezil finanční rizika spojená s platbami předběžného financování.“ 2. Zadavatel může od dodavatelů požadovat, aby předem složili jistotu v případech blíže stanovených v prováděcích pravidlech.“ Článek 103 Pokud je zadávací řízení zatíženo znehodnoceno podstatným chybami nebo nesrovnalostmi či podvodem, zastaví orgány provádění dotyčné zakázky a mohou učinit jakékoliv potřebné opatření včetně zrušení příslušného zadávacího řízení. Pokud se po udělení zakázky ukáže, že bylo zadávací řízení zatíženo znehodnoceno podstatnými chybami , nebo nesrovnalostmi či podvodem, nebo že k témuž dochází při plnění smlouvy, orgány se na základě své volné úvahy a v závislosti na fázi, do níž postup dospěl, buďto zdrží uzavření smlouvy, a nebo případě nutnosti provádění smlouvy zastaví . Jestliže jsou chyby, nesrovnalosti či podvod přičitatelné smluvní straně, mohou kromě toho orgány odmítnout uskutečnit platby nebo mohou vybrat zpět již zaplacené částky nebo odstoupit od smlouvy uzavřené s tímto dodavatelem s ohledem na závažnost chyb, nesrovnalostí nebo podvodu.“ 60. V článku 104 se vkládá nová věta, která zní: „Pravomoci potřebné k vykonávání funkce zadavatele v souladu s článkem 59 delegují.“ 61. Článek 105 se nahrazuje tímto: „Článek 105 1. Podle ustanovení hlavy IV druhé části tohoto nařízení stanoví směrnice 2004/18/ES prahové hodnoty, které určí: a) způsoby zveřejnění uvedené v článku 90; b) výběr jednoho z postupů uvedených v čl. 91 odst. 1; c) odpovídající lhůty.“ 2. S výhradou výjimek a podmínek blíže uvedených v prováděcích předpisech může zadavatel v případě smluv, na něž se vztahuje směrnice 2004/18/ES, podepsat smlouvu nebo rámcovou smlouvu s úspěšným uchazečem až po uplynutí lhůty, po niž bylo její podepsání pozastaveno.“ 62. V hlavě VI části první se nadpis kapitoly 1 nahrazuje tímto: „KAPITOLA 9 „Rozsah a forma grantů“ 63. Článek 108 se mění takto: a) V odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Granty se udělují buďto z rozhodnutí Komise, které je oznámeno úspěšnému žadateli, anebo na základě písemné dohody, jenž je s ním uzavřena.“ b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Granty ve smyslu této hlavy nejsou: a) výdaje na členy a zaměstnance orgánů, včetně opatření sociální politiky na podporu sdružení bývalých nebo současných členů nebo zaměstnanců a příspěvků na evropské školy; b) půjčky, nástroje Společenství k řízení rizik nebo finanční příspěvky Společenstvím na tyto nástroje záruky za půjčky , veřejné zakázky podle článku 88, makrofinanční pomoc a rozpočtová podpora; c) podílové investice podle zásady soukromohospodářského investora, kvazi podílové financování i podíly nebo podíly na kapitálu mezinárodních finančních institucí, například Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) nebo specializovaných subjektů Společenství, například Evropského investičního fondu (EIF); d) členské příspěvky placené Společenstvími organizacím, jejichž jsou členy; e) výdaje uskutečněné v rámci sdíleného, decentralizovaného nebo společného řízení ve smyslu článků 53 až 53d tohoto nařízení; f) platby subjektům, pověřeným subjektům Komise podle článků 54 a 55 tohoto nařízení a jiným subjektům Společenství podle článku 185 tohoto nařízení na něž byly v souladu s čl. 54 odst. 2 přeneseny úkoly plnění rozpočtu, a platby provedené v souvislosti se zřizovacími základními právními akty subjektům zřízeným zákonodárným orgánem ; g) výdaje související s trhy v oblasti rybolovu uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky[15] ; h) platby cestovních výloh a denních diet osobám, které byly orgány pozvány nebo pověřeny určitými úkoly, popřípadě jakýchkoliv jiných náhrad , které byly těmto osobám vyplaceny .“ c ) doplňují se nové odstavce 3 a 4 , které znějí: „3. Naroveň grantům jsou postaveny a ustanoveními této hlavy se přiměřeně řídí: a) přínosy dané úrokovým zvýhodněním určitých půjček; b) kapitálové investice nebo účasti s výjimkou těch, jež jsou uvedeny v odst. 2 písm. c). 4. Všechny orgány mohou poskytovat granty na komunikační činnosti, není-li z opodstatněných důvodů vhodné využít postupy zadávání veřejných zakázek.“ 64. Vkládá se článek 108a, který zní: „Článek 108a 1. Granty mohou být uděleny v kterékoliv z následujících forem: a) formou proplacení předem určeného podílu skutečně vynaložených způsobi