EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.6.2011 
SEK(2011) 812 v kone čném znění 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Malty na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému programu st ability Malty na období 2011–2014 
{SEK(2011) 726 v kone čném znění} 
 
 
CS 2   CS Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Malty na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému programu st ability Malty na období 2011–2014 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 
a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik
1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Evropská rada vyjád řila dne 26. b řezna 2010 souhlas s návrhem Evropské komise 
týkajícím se zahájení nové strategie pro zam ěstnanost a r ůst, Evropa 2020, která je 
založena na intenzivn ější koordinaci hospodá řských politik, jež se zam ěří na klíčové 
oblasti, v nichž je t řeba přijmout opat ření na posílení evropského potenciálu pro 
udržitelný r ůst a konkurenceschopnost. 
(2) Rada přijala dne 13. července 2010 doporu čení o hlavních sm ěrech hospodá řských 
politik členských stát ů a Unie (2010 až 2014) a dne 21. října 2010 p řijala rozhodnutí 
o hlavních zásadách politiky zam ěstnanosti členských stát ů3, které tvo ří dohromady 
„integrované hlavní sm ěry“. Členské státy byly vyzvány, ab y tyto integrované hlavní 
směry zohlednily ve své vnitrostátní hospodá řské politice a politice zam ěstnanosti. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú ř. věst. , , s. . 
3 Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. kv ětna 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011. 
 
CS 3   CS (3) Komise dne 12. ledna 2011 p řijala první ro ční analýzu r ůstu představující za čátek 
nového cyklu správy ekonomických záležitost í v EU a prvního evropského semestru 
integrované ex-ante  koordinace politiky, která je zakot vena ve strategii Evropa 2020.  
(4) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 potvrdila priority  pro fiskální konsolidaci 
a strukturální reformu (v souladu se záv ěry Rady ze dne 15. února a ze dne 7. b řezna 
2011 a v návaznosti na ro ční analýzu r ůstu vypracovanou Komisí). Zd ůraznila, že je 
třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpo čtům a fiskální udržitelnosti, 
na snižování nezam ěstnanosti prost řednictvím reforem trhu práce a na vyvíjení dalšího 
úsilí o posílení r ůstu. Členské státy požádala, aby tyto priority promítly do konkrétních 
opatření, jež mají být zahrnuta do jejich program ů stability či konvergen čních 
programů a národních program ů reforem. 
(5) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 rovn ěž vyzvala členské státy ú častnící se Paktu 
euro plus k v časnému p ředložení svých závazk ů za účelem zahrnutí t ěchto závazk ů do 
jejich program ů stability či konvergen čních program ů a jejich národních program ů 
reforem. 
(6) Dne 28. dubna 2011 Malta p ředložila sv ůj národní program reforem na rok 2011 a dne 
29. dubna 2011 p ředložila sv ůj aktualizovaný program stability na období 2011–2014. 
Oba programy jsou posuzovány sou časně, aby se zohlednily jejich vzájemné vazby.  
(7) V důsledku hospodá řské krize prudce poklesl vývoz a investice a reálný HDP se 
v roce 2009 snížil o 3,4 %. Zam ěstnanost, kterou vláda pos ílila mimo jiné formou 
státní podpory, se snížila pouze mírn ě. Díky podstatnému zvýšení vývoz ů a investic 
podniků, k němuž došlo v roce 2010, Malta v témže roce zaznamenala výrazné oživení 
hospodářské aktivity a nezam ěstnanost se snížila. Vzhledem k vysokému ve řejnému 
dluhu (61,5 % HDP v roce 2008) vláda nep řijala rozsáhlá stimula ční fiskální opat ření 
a celkový schodek ve řejných financí v roce 2009 (3,7 % HDP) z ůstal nižší než 
schodek eurozóny jako celku. Vládní schodek ve řejných financí a míra zadlužení 
zůstaly v roce 2010 v zásad ě stabilní. 
(8) Na základ ě posouzení aktualizovaného pr ogramu stability podle na řízení Rady (ES) 
č. 1466/97 Rada zastává stanovisko, že makroekonomický scéná ř, na němž jsou 
založeny rozpo čtové prognózy je mírn ě optimistický, zejména v pozd ějších letech 
programového období. V programu stability se plánuje, že se celkový schodek veřejných financí, který odpovídal 3,6 % HDP v roce 2010, do roku 2011 sníží pod 
referenční hodnotu stanovenou ve Smlouv ě. Dále se plánuje, že postupný pokrok 
k dosažení st řednědobého cíle, kterým je vyrovnaná strukturální pozice, má být 
podpořen závazkem, jež spo čívá v zajišt ění udržitelné konsolid ace založené zejména 
na výdajové stran ě rozpočtu. V programu stability se nicmén ě do konce programového 
období neplánuje dosáhnout st řednědobého cíle. P ředpokládá se, že míra zadlužení se 
sníží ze své maximální úrovn ě v roce 2010, tedy z 68 % HDP na 63,7 % v roce 2014, a 
to vzhledem k pozitivnímu a stále siln ějšímu primárnímu saldu. Snaha o pr ůměrnou 
roční strukturální korek ci v období 2012–2014, kterou vypo četla Komise, je celkov ě v 
souladu s Paktem o stabilit ě a růstu. Avšak rozpo čtové výsledky by mohly být horší, 
než se očekávalo, v d ůsledku možného p řekračování výdaj ů a nedostatku informací o 
opatřeních podporujících konsolida ční úsilí po roce 2011. 
(9) Pokračování ve fiskální konsolidaci za ú čelem dosažení st řednědobého cíle je pro 
Maltu klí čovou výzvou. Zatímco rozpo čet na rok 2011 zavedl opat ření pro nápravu 
 
CS 4   CS nadměrného schodku v roce 2011, v p řípadě odchylek by byla nutná další opat ření. 
Důvěryhodnost st řednědobé strategie konsolidace, která není dosud podložena 
konkrétními opat řeními, by byla posílena pevn ějším víceletým rozpo čtovým rámcem. 
Klíčovým nedostatkem je nezávazná povaha víceletých cíl ů, která zna čí relativn ě 
krátký horizont pro fiskální  plánování. V programu stabil ity je uvedeno, že se uvažuje 
o zavedení pravidla výdaj ů. 
(10) Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpo čet, včetně důchodů, je na Malt ě 
výrazně vyšší, než je pr ůměr EU. Navíc ú čast starších pracovník ů na trhu práce je 
velmi nízká v d ůsledku věkové hranice pro odchod do d ůchodu, která je stále pom ěrně 
nízká, v d ůsledku častého využívání program ů předčasného odchodu do d ůchodu 
a velmi nízké ú časti starších žen. D ůchodová reforma z roku 2006 vede ke zvyšování 
věku odchodu do d ůchodu (a čkoli se jedná o velmi postupné zvyšování) a řeší 
přiměřenost budoucích d ůchodů, zejména št ědřejšími indexa čními opat řeními 
a zavedením minimálního d ůchodu zaru čeného státem. Národní program reforem 
podává informace o probíhajících konzultacích  o návrzích týkajících se další 
důchodové reformy p ředložené pracovní skupinou pro d ůchody, včetně explicitní 
vazby mezi v ěkem pro odchod do d ůchodu a nad ějí dožití a zavedení povinného 
druhého a dobrovolného t řetího pilí ře. Národní program reforem však nep ředkládá 
komplexní strategii aktivní ho stárnutí, která by dopl ňovala probíhající a plánované 
legislativní zm ěny. Relativn ě vysoký výskyt nenahlášené práce p ředstavuje riziko pro 
udržitelnost ve řejných financí z dlouhodobého hlediska. V národním programu 
reforem vláda uvádí n ěkterá opat ření k řešení tohoto problému, c hybí však návrhy na 
revizi systému daní a dávek takovým zp ůsobem, aby se vyplatilo pracovat. Posílení 
účasti žen na trhu práce je pro Maltu da lší velkou výzvou vzhledem k tomu, že její 
míra zam ěstnanosti žen je nejnižší v EU. V národním programu reforem vláda 
předložila velký po čet iniciativ zam ěřených na pracovnice. Je jich provedení a dopad 
by měly být hodnoceny v roce 2012. 
(11) Malta zaznamenává v posledních letech intenzivní pr ůmyslovou restrukturalizaci, 
v jejímž rámci se tradi ční výrobní odv ětví s vysokým podílem lidské práce nahrazují 
novými činnostmi s vysokou p řidanou hodnotou. To vede k nesouladu mezi poptávkou 
po kvalifikované pracovní síle a nabídkou té to pracovní síly na trhu práce, p řičemž se 
v zájmu další diverzifikace hospodá řské základny Malty poukazuje na pot řebu 
poskytnout kvalifikovanou pracovní  sílu nutnou pro nová odv ětví, a to zejména 
prostřednictvím vyššího vzd ělávání.  
(12) Malta má nejvyšší pom ěr žáků v EU, kte ří předčasně ukončují školní docházku. 
V roce 2009 se jednalo o 36,8 % oproti pr ůměru EU, tj. 14,4 %. Malta také 
zaznamenala nízký podíl osob ve v ěku 30 až 34 let s vysokoškolským nebo obdobným 
vzděláním (21,1 % v porovnání s pr ůměrem EU, tj. s 32,3 % v roce 2009). Cílem 
Malty je snížení p ředčasného ukon čení školní docházky na 29 % a zvýšení podílu 
vysokoškolského nebo obdobného vzd ělání osob od 30 až 34 let na 33 % do roku 
2020. Malta zavedla v roce 2011 opat ření, která m ěla žáky, již pravd ěpodobně 
předčasně ukončí školní docházku, nasm ěrovat na zajímavou profesní dráhu 
prostřednictvím odborného vzd ělávání nebo druhé šance, pokud jde o p říležitosti ke 
vzdělávání.  
(13) Malta je jedním z mála členských stát ů EU, který zavedl mechanismus pro 
všeobecnou indexaci mezd. R ůst mezd souvisí s povinným mechanismem pro úpravu 
životních náklad ů, který vede k r ůstu mezd podle p ředchozího vývoje inflace, a čkoli je 
 
CS 5   CS v poměru vyšší v dolním pásmu mzdového sp ektra. Spolu s minimální mzdou m ůže 
tato úprava dále omezit konkurenceschopnost odv ětví s vysokým podílem lidské 
práce. Tento problém je obzvlášt ě relevantní vzhledem k nedávnému zvýšení cen 
energie, jež by mohlo vést k mzdovým a cenovým spirálám. 
(14) Malta je tém ěř zcela závislá na dovozu ropy k energetickému využití, čímž se její 
hospodářství stává zranitelným, pokud jde o zm ěny ceny ropy. Tato skute čnost může 
spolu s nedostate čností energetického systému Malty zp ůsobit obtíže pro podnikání 
a konkurenceschopnost malých a st ředních podnik ů. Využití potenciálu na výrobu 
energie z obnovitelných zdroj ů by mohlo p řinést dvojí užitek tím, že by zlepšilo 
konkurenceschopnost a vedlo k dosažení cíl ů v oblasti energetiky a klimatu. Informace 
poskytnuté v národním programu reforem o opat řeních v oblasti energetiky jsou však 
omezené, což komplikuje posouzení jejich proveditelnosti a efektivnosti náklad ů.  
(15) Malta předložila řadu závazk ů v rámci Paktu euro plus4. Závazky se týkají dvou 
oblastí paktu: konkurenceschopnosti a udržitelnosti ve řejných financí. Pokud jde 
o fiskální aspekt, závazky zahrnují posílení odpov ědnosti a transparentnosti 
rozpočtového rámce, p řičemž pozornost je v ěnována také zavedení mechanism ů pro 
zvýšení disciplíny p ři plnění rozpočtu. Co se týká řešení otázky produktivity, existují 
opatření ke zlepšení po dnikatelského prost ředí a podmínek fina ncování pro podniky, 
jakož i zvýšení hospodá řské sout ěže v odv ětví služeb, zejména v odv ětví 
telekomunikací. Závazky Paktu eu ro plus se netýkají zam ěstnanosti a finan ční 
stability, a čkoli jsou uvedeny v národním programu reforem. Orgány se zam ěřují na 
zvyšování produktivity, ale neuznávají skute čnost, že sou časný mechanismus pro 
indexaci mezd ovliv ňuje konkurenceschopnost Malty. V doporu čeních byly závazky 
Paktu euro plus vyhodnoceny a zohledn ěny. 
(16) Komise posoudila program stab ility a národní program refo rem, jakož i závazky Paktu 
euro plus týkající se Malty5. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou 
fiskální a sociáln ě-ekonomickou politiku na Malt ě, ale také jejich soulad s pravidly a 
pokyny EU, vzhledem k pot řebě posílit celkovou správu ekonomických záležitostí 
Evropské unie promítnutím p řínosu na úrovni EU do budoucích vnitrostátních 
rozhodnutí. V této souvislosti se Komise  domnívá, že zatímco je k dosažení 
střednědobého cíle nutný cílený pokrok, dochází  k výraznému ohrožení strategie 
konsolidace, protože tato konsolidace není podpo řena konkrétními opat řeními a stejn ě 
jako v minulosti by mohlo dojít k p řekročení výdaj ů. Nezávazná povaha 
střednědobého rozpo čtového rámce navíc pravd ěpodobně neposílí fiskální disciplínu. 
Relativně vysoké dlouhodobé náklady související se stárnutím obyvatelstva, zejména 
výdaje na d ůchody, ohrožují dlouhodobou udržitelnost ve řejných financí Malty. 
Národní program reforem uznává hla vní strukturální výzvy, kterým hospodá řství 
Malty čelí, ačkoliv by se v ěnování dodate čné pozornosti n ěkterým otázkám, jako je 
zejména lepší využití pracovního potenciálu ekonomiky,  reforma mechanismu pro 
stanovování mezd – za ú čelem zajišt ění lepšího slad ění vývoje mezd a produktivity – 
a diverzifikace energie, jevilo jako oprávn ěné.  
(17) Aktualizovaný program stability Malty na rok 2011 Rada prostudovala s ohledem na 
toto posouzení, jakož i s p řihlédnutím k doporu čení Rady ze dne 16. února 2010 podle 
                                                 
4 Více podrobností o závazcích u činěných v rámci Paktu euro plus lze nalézt dokumentu SEK(2011) 726. 
5 SEK(2011) 726. 
 
CS 6   CS čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. Stanovisko Rady6 se odráží zejména v jejím 
doporučení, které je níže uvedeno v bodech 1 a 2. Národní program reforem Malty 
prostudovala Rada s p řihlédnutím k záv ěrům Evropské rady ze dne 25. b řezna 2011,  
DOPORU ČUJE, aby v období 2011–2012 Malta p řijala opatření v souladu s t ěmito body:  
(1) zajistit nápravu nadm ěrného schodku v roce 2011 a být p řipravena k p řijetí 
dodatečných opat ření v zájmu zamezení p řípadných odchylek a dále p řijmout 
konkrétní opat ření na podporu cílového schodku za rok 2012. V zájmu posílení 
důvěryhodnosti st řednědobé strategie konsolidace vymezit požadovaná rozsáhlá 
opatření, pevn ě stanovit fiskální cíle v závazném víceletém fiskálním rámci 
založeném na pravidlech a zlepšit kontrolu pln ění rozpočtu; 
(2) přijmout opat ření k zajišt ění udržitelnosti d ůchodového systému urychlením 
postupného zvyšování v ěkové hranice pro odchod do d ůchodu a vytvo řením vazby 
mezi touto v ěkovou hranicí a nad ějí dožití. Vyšší zákonný v ěk pro odchod do 
důchodu doplnit komplexní strategií aktiv ního stárnutí, odradit od využívání 
programů předčasného odchodu do d ůchodu a podpo řit soukromé d ůchodové 
spoření;  
(3) výsledky v oblasti vzd ělávání více zam ěřit na potřeby trhu práce, zejména p řijetím 
opatření ke zlepšení p řístupu k vysokoškolskému vzd ělávání a posílením ú činnosti 
systému odborného vzd ělávání. Podniknout kroky k omezení p ředčasného 
ukončování školní docházky, a to zjišt ěním důvodů tohoto jevu, provedením jeho 
analýzy a stanovením jeho rozsahu do roku 2012 a zavedením mechanismu pravidelné kontroly a podávání zpráv o mí ře úspěchu přijatých opat ření; 
(4) v konzultaci se sociálními partnery a v s ouladu s vnitrostátní pr axí provést reformu 
mechanismu pro automatickou indexaci mezd s cílem zajistit, aby r ůst mezd lépe 
odrážel vývoj v oblasti produktivity práce a konkurenceschopnosti;  
(5) posílit snahy o snížení závislost i Malty na dovozu ropy prost řednictvím investic do 
obnovitelných energií a prost řednictvím plného využití dostupných finan čních zdroj ů 
EU na modernizaci infrastrukt ury a na podporu energetické ú činnosti.  
V Bruselu dne 
 Za Radu 
 p ředseda 
                                                
 
6 Na základ ě čl. 5 odst. 3 na řízení Rady (ES) č. 1466/97.