CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 21.9.2005 
KOM(2005) 446 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Tematická strategie o zne čišťování ovzduší 
  
{SEC(2005) 1132} 
 
{SEC(2005) 1133} 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Tematická strategie o zne čišťování ovzduší 
 
(Text s významem pro EHP) 
1. Ú VOD 
Znečištění ovzduší poškozuje lidské  zdraví i životní prost ředí. O pot řebě vytvořit 
čistější ovzduší se hovo ří již několik desítek let v rámci opat ření přijatých na úrovni 
vnitrostátní i na úrovni EU a rovn ěž v rámci aktivní ú časti v mezinárodních 
úmluvách1. Na stanovení minimálních norem kvality vn ějšího ovzduší a na řešení 
problémů kyselého dešt ě a přízemního ozonu se zam ěřila akce EU. Byly omezeny 
znečišťující emise z velkých spalovacích za řízení a mobilních zdroj ů; byla zlepšena 
jakost pohonných hmot a do odv ětví dopravy a energetiky byly za členěny požadavky 
na ochranu životního prost ředí. 
Přes tato výrazná zlepšení vážné vlivy zne čištění ovzduší p řetrvávají. V souvislosti 
s těmito skute čnostmi vyzval šestý ak ční program Spole čenství pro životní prost ředí 
(6. EAP ) k vytvo ření tematické strategie o zne čišťování ovzduší s cílem dosáhnout 
„úrovně jakosti vzduchu, která nep ředstavuje rizika pro lidské zdraví a pro životní 
prostředí, ani na n ě nemá výrazn ě negativní dopad“2. V návaznosti na své sd ělení 
týkající se programu Čisté ovzduší pro Evropu ( CAFE )3 Komise p řezkoumala, zda 
stávající právní p ředpisy dosta čují k tomu, aby cíl ů 6. EAP bylo dosaženo do roku 
2020. Tato analýza zvážila budoucí emise a vlivy na zdraví a životní prost ředí 
a využila nejlepší dostupné v ědecké a zdravotnické informace. Ukázalo se, že i po 
účinném provedení stávajících právních p ředpisů budou nadále p řetrvávat významné 
negativní vlivy. 
Tematická strategie o zne čišťování ovzduší (dále jen „ strategie“ ) proto stanoví 
dočasné cíle v oblasti zne čišťování ovzduší v Evropské unii a navrhuje vhodná 
opatření k jejich dosažení. Doporu čuje, aby byly stávající právní p ředpisy 
modernizovány, více se soust ředily na nejnebezpe čnější znečišťující látky a aby se 
environmentální zájmy více za členily do ostatních politik a program ů. 
2. P OSOUZENÍ STÁVAJÍCÍ SITUACE  
Znečištění ovzduší je jak místní, tak p řeshraniční problém zp ůsobený emisemi 
některých zne čišťujících látek, které jednotliv ě, nebo prost řednictvím chemické 
reakce vedou k negativním vliv ům na životní prost ředí a zdraví. 
                                                 
1 Nap ř. Úmluva o zne čišťování ovzduší p řecházejícím hranice stát ů (CLRTAP ). 
2 Rozhodnutí 1600/2002/ES (Ú ř. věst. L 242, 10.9.2002, s.1). 
3 KOM(2001) 245. 
 
CS 3   CS Znečišťující látky, které p ůsobí z hlediska zdraví nejv ětší obavy, jsou p řízemní ozon 
a částice („jemný prach“). Expozice m ůže vést k celé škále vliv ů na zdraví od 
menších vliv ů na dýchací ústrojí po p ředčasnou úmrtnost (viz p řílohu 2). Ozon není 
uvolňován přímo, nýbrž se vytvá ří reakcí t ěkavých organických slou čenin (VOC) 
a oxidů dusíku (NOx) za p řítomnosti slune čního světla. Částice mohou být do 
ovzduší uvol ňovány přímo (tzv. primární částice) nebo se z plyn ů jako nap ř. oxidu 
siřičitého (SO 2), oxidů dusíku (NOx) a amoniaku (NH 3) mohou v atmosfé ře vytvářet 
sekundární částice. 
Ekosystémy jsou rovn ěž poškozovány 1) depozicí kyse lých látek – oxidy dusíku, 
oxidu siřičitého a amoniaku – což vede k úbytku rostlin a živo čichů; 2) nadbytkem 
nutričního dusíku v podob ě amoniaku a oxid ů dusíku, které mohou narušit rostlinná 
společenství a prosáknout do sladkých vod, což má v obou p řípadech za následek 
ztrátu biologické rozmanitost i (tzv. „eutrofiz ace“); a 3) p řízemním ozonem, v jehož 
důsledku dojde k fyzickému poškození a omezení r ůstu zemědělských plodin, les ů 
a rostlin. Zne čištěné ovzduší zp ůsobuje škody na materiálech, jež vedou k chátrání 
budov a památek. 
Výrazný pokrok byl zaznamenám ve snižování hlavních zne čišťujících látek 
v ovzduší. Obrázek 1 ukazuje, jak se díky sou časným politikám snížily od roku 1990 
emise oxid ů dusíku, oxidu si řičitého, těkavých organických slou čenin a amoniaku. 
Tato snížení mají pozitivní vliv, a čkoli dvě třetiny sledovaných jezer a tok ů ve 
Skandinávii jsou stále ohroženy depozicí kyselých látek a zhruba 55 % všech 
ekosystém ů v EU je postiženo eutrofizací. Pokud nebude p řijato další opat ření, 
problémy životního prost ředí a zdraví budou p řetrvávat i po roce 2020, a to i p ři 
plném provád ění stávajících právních p ředpisů. Ačkoli ve srovnání s výchozí situací 
v roce 2000 se po čítá se snížením o zhruba  44 % v oblasti ekosystém ů s nadbyte čnou 
depozicí kyselý ch látek, sou časné údaje p ředpokládají, že sní žení v oblastech 
postižených eutrofizací bude jen 14 %,  protože omezení emisí amoniaku se o čekává 
pouze mírné. Projekce však v d ůsledku reformy Spole čné zemědělské politiky4 
a dalších sou časných opat ření nemohly zahrnout p řípadná snížení emisí amoniaku. 
Plocha les ů postižených nadm ěrnou úrovní ozonu se sníží o 14 %. 
Pokud jde o vlivy na zdraví, zkracuje se v sou časné době v EU v d ůsledku PM 2,5 
v ovzduší statistický p ředpoklad délky o života o 8 m ěsíců, což odpovídá ztrát ě 3,6 
milionu let života ro čně. Obrázek 2 ukazuje, že ú činným provád ěním stávajících 
právních p ředpisů dojde jen ke snížení na zhruba 5,5 m ěsíce (což odpovídá ztrát ě 2,5 
milionu let života nebo 272 000 p řípadů předčasného úmrtí). Odhaduje se, že v roce 
2020 ozon uspíší úmrtí zhruba ve 21 000 p řípadech. To má vážné d ůsledky pro 
kvalitu života. Zvlášt ě citlivé jsou d ěti, starší ob čané i ob čané s astmatem 
a kardiovaskulárními chorobami. V p řepočtu na peníze se v roce 2020 pouze škoda 
na lidském zdraví odhaduje na 189 - 609 miliard EUR za rok. Vzhledem k t ěmto 
nákladům není možné nep řijmout další opat ření. 
                                                 
4 Velice p ředběžně odhadnutý ú činek reformy SZP z roku 2003, pouze v d ůsledku očekávaných omezení 
počtu zvířat, je asi 5-6% snížení emisí amoniaku ve srovnání s údaji z roku 2000. Odhad nezvažuje 
pozitivní vliv o čekávaného omezen ého používání minerálníc h dusíkových hnojiv. 
 
CS 4   CS 3. C ÍLE „STRATEGIE “ 
Dosažením cíl ů 6. EAP, tj. „ úrovně jakosti vzduchu, která nep ředstavuje rizika pro 
lidské zdraví a pro životní prost ředí, ani na n ě nemá výrazn ě negativní dopad“ , se 
rozumí nep řekračovat v přirozeném prost ředí kritické zát ěže a úrovn ě. Pro lidské 
zdraví je situace složit ější, protože není známa bezpe čná úroveň expozice n ěkterým 
znečišťujícím látkám, jako nap ř. částicím a p řízemnímu ozonu. Existují však 
významné zdravotní d ůkazy, že m ěření uskute čněná s cílem snížení t ěchto 
znečišťujících látek budou pro obyvatelstvo EU p řínosná. 
Obrázek  1. Pozemní emise zne čišťujících látek NECD v EU 25 
0500010000150002000025000
1990 2000 2010 2020kilotunySO2
NOx
VOC
NH3
 
 
CS 5   CS Obrázek 2. Ú činky částic na úmrtnost v letech 2000 & 2020 (sou časné politiky)
Zlepšení do roku 2020:
- ztráta 1,1 milionu let života 
- 76 000 p ředčasných úmrtí
- 2,5 měsíce zkrácení statistické 
délky života
   Zbývající problémy v roce 2020:
 - ztráta 2,5 milionu let života 
- 272 000 p ředčasná úmrtí 
- 5,5 měsíce zkrácení statistické délky 
života  
V rámci posuzování vliv ů5 byly analyzovány r ůzné scéná ře plnění strategických cíl ů, 
od nepřijetí žádného opat ření po uplatn ění všech technicky možných opat ření. 
I kdyby byly uplatn ěna všechna technická opat ření bez ohledu na náklady, ke spln ění 
ambiciózních cíl ů 6. EAP by to nesta čilo. Proto musí být na úrovni ochrany zdraví 
a životního prost ředí zvolena taková poli tika, jíž je možné dosáhnout do roku 2020, 
a to s ohledem na související  výhody a náklady. Byla uskute čněna rozsáhlá analýza 
ke stanovení náklad ů a výhod r ůzných úrovní dosažitelnosti,  jejíž cílem byla snaha 
najít nejrentabiln ější úrove ň konzistentní s lisabonskou strategií Spole čenství 
a strategií udržitelného rozvoje. Analýza a r ůzné scéná ře jsou podrobn ě popsány 
v posouzení vliv ů, které je p řiloženo k tomuto sd ělení.  
Zvolená strategie stanoví zdravot ní a environmentální cíle (p říloha 3) a cíle snížení 
emisí pro hlavní zne čišťující látky. Tyto cíle budou pln ěny ve fázích. Stanovením 
cílů, kterých je t řeba dosáhnout do roku 2020, budou ob čané EU chrán ěni před 
expozicí částicím a ozonu v ovzduší a evrops ké ekosystémy budou lépe chrán ěny 
před kyselým dešt ěm, nadměrným nutri čním dusíkem a ozonem. To na základ ě 
technické proveditelnosti p ředpokládá, že do roku 2020 se koncentrace PM 2,5 sníží 
o 75 % a p řízemní ozon o 60 %. Krom ě toho se na základ ě technických možností 
sníží ohrožení p řirozeného životní prost ředí v důsledku acidifikace a eutrofizace 
o 55 %.  
K dosažení t ěchto cílů bude ve srovnání s rokem 2000 t řeba snížit emise SO 2 o 82 %, 
emise NOx o 60 %, VOC o 51 %, amoniak o 27 % a primární částice PM 2,5 o 59 %. 
Velké části těchto snížení emisí bude dosaženo opat řeními, jež jsou již p řijata 
a prováděna členskými státy. Odhaduje se, že uvedená omezení by mohla ochránit 
zhruba 1,71 milionu let života p řed expozicí částicím a omezit akutní úmrtnost 
v důsledku expozice ozonu o 2 200 p řípadů ve srovnání s rokem 2000. Rovn ěž 
                                                 
5 SEK(2005) 1133. 
 
CS 6   CS významně sníží environmentální škody na lesích, jezerech a tocích a biologické 
rozmanitosti zp ůsobené kyselým dešt ěm a ochrání evropské ekosystémy p řed 
atmosférickými vlivy nutri čního dusíku.  
Část strategie bude provedena prost řednictvím revize stávajících právních p ředpisů 
v oblasti kvality vn ějšího ovzduší a sestává ze dvou prvk ů: 
(a) zefektivnění stávajících ustanovení a slou čení pěti právních nástroj ů 
do jediné sm ěrnice; 
(b) zavedení nových norem jakosti ovzduší pro jemné částice (PM 2,5) 
v ovzduší. 
Bude zrevidována i sm ěrnice o národních emisních stropech ( NECD )6, aby se 
zajistilo snížení emisí dusíku, oxidu si řičitého, těkavých organických slou čenin, 
amoniaku a primárních částic v souladu s do časnými cíli navrženými pro rok 2020. 
Odhaduje se, že úrove ň dosažitelnosti zvolená pro tuto strategii bude mít p řínos pro 
zdraví vy číslitelný minimáln ě 42 miliardami EUR ro čně. Mezi tyto p řínosy pat ří 
méně předčasných úmrtí, mén ě nemocí, mén ě hospitalizací, v ětší pracovní výkonnost 
atd. Ačkoli jednotný zp ůsob vyčíslení škod na ekosystémech neexistuje, 
environmentální p řínosy snížení zne čištění ovzduší budou rovn ěž značné ve smyslu 
omezení rizik a omezení oblastí ekosystém ů, které mohou být poškozeny acidifikací, 
eutrofizací a ozonem. Ekosystémy  poškozené v minulosti se rovn ěž rychleji obnoví. 
Kromě toho se sníží i škody na budovách a památkách. Podobn ě budou o 0,3 
miliardy EUR nižší škody na zem ědělských plodinách.  
Dosažení t ěchto cílů by mělo stát přibližně 7,1 miliard EUR ro čně (což představuje 
zhruba 0,05% HDP EU v po čtu 25 členů v roce in 2020). Neo čekává se zm ěna čisté 
výše zam ěstnanosti Výrobní ztráty v d ůsledku špatného zdraví se sníží a nejv ětší 
výhody z řejmě získají nižší p říjmové skupiny, které jsou zpravidla vystaveny 
nejvyšším úrovních zne čištění ovzduší. 
Environmentální normy mohou urychlit obchodní r ůst a inovace. EU m ůže získat 
výhody na poli hospodá řské soutěže a využít je, pokud se zam ěří na výzkum a vývoj 
technologií šetrných ke zdroj ům a mén ě znečišťujících technologií, které budou 
ostatní zem ě budou muset časem přijmout. Rozvinuté zem ě jako USA a Japonsko již 
podobné politiky proti zne čišťování ovzduší uplat ňují (např. nové mezistátní pravidla 
čistého ovzduší, Clean Air Interstate Rule, v USA). Je rovn ěž zřejmé, že rozvojové 
země jako Čína a Korea se o zne čišťování ovzduší stále více zajímají, podnikají 
pozitivní kroky ke snižování emisí a hledaj í politiky a technickou inspiraci v Evrop ě. 
4. O PATŘENÍ A PROST ŘEDKY  
Za účelem dosažení strategických cíl ů budou zjednodušeny stávající právní p ředpisy 
o znečišťování ovzduší a p řípadně zrevidovány další právní p ředpisy. Budou p řijaty 
další iniciativy ohledn ě nových vozidel a po pe člivém posouzení vliv ů mohou být 
navržena nová opat ření pro emise z malých spalovacích za řízení, lodí a letadel. 
                                                 
6 Sm ěrnice 2001/81/ES, Ú ř. věst L 309, 27.11.2001, s. 22. 
 
CS 7   CS Součástí navrhovaných politik bud ou strukturální fondy Spole čenství, mezinárodní 
spolupráce, zdokonalené provád ění výběru vhodných nástroj ů. 
4.1. Zlepšení právních p ředpisů v oblasti životního prost ředí 
Tato strategie p ředpokládá, že stávající právní p ředpisy jsou provád ěny účinně. Za 
tímto účelem a s ohledem na „zlepšování právní úpravy“ navrhuje Komise 
zefektivnit stávající právní p ředpisy o kvalit ě ovzduší a zmenšit tak administrativní 
břemeno a umožnit členským stát ům překonat obtíže spojené s pln ěním stávajících 
pravidel. Komise bude rovn ěž pracovat na zlepšování d ůslednosti posuzo vání kvality 
ovzduší, bude rozši řovat nejlepší postupy a stav ět na konstruktivním dialogu 
s členskými státy. 
4.1.1. Zjednodušení právních p ředpisů o kvalitě ovzduší 
Legislativní návrh p řipojený k této strate gii spojuje rámcovou sm ěrnici7, první8, 
druhou9 a třetí10 dceřinou směrnici a rozhodnutí o vým ěně informací11. Nedávno 
přijatá čtvrtá dce řiná směrnice12 bude p řipojena pozd ěji prostřednictvím 
zjednodušeného „kodifika čního“ procesu. Návrh ujas ňuje a zjednodušuje, ruší 
nadbytečná ustanovení, modernizuje požadavky  na podávání zpráv a zavádí nová 
ustanovení týkající se jemných částic. 
Posílení provád ění 
V působnosti rámcové sm ěrnice a dce řiných sm ěrnic se mezní hodnoty kvality 
ovzduší budou uplat ňovat na celém území členských stát ů. Zkušenosti ukázaly, že 
existují oblasti postižené akutními a výjime čnými problémy. Jako sou část nového 
návrhu a pokud členské státy budou moci prokázat, že k provád ění právních p ředpisů 
přijaly veškerá p řiměřená opatření, budou moci podle návr hu požádat o prodloužení 
lhůty k dosažení souladu s právními p ředpisy v postižených zónách, budou-li spln ěna 
přísná kritéria a zavedeny plány, které k dosažení shody sm ěřují. 
Modernizace monitorování a zp ůsobu podávání zpráv 
Členské státy monitorují kvalitu ovzduší zhruba na 3 000 místech a pravideln ě o tom 
informují ve řejnost a Komisi. Komise ve spol upráci s Evropskou agenturou pro 
životní prost ředí navrhuje p řejít k systému elektronické ho podávání zpráv, které je 
založeno na spole čném informa čním systému používajícím rámec pro p ředkládání 
prostorových údaj ů INSPIRE13. Tento p řístup sníží byrokratickou zát ěž, omezí 
zprávy o dosažení shody, zefektivní tok informací a zlepší p řístup veřejnosti 
k informacím. 
                                                 
7 Sm ěrnice 96/62/ES, Ú ř. věst L 296, 21.11.1996, s. 55. 
8 Sm ěrnice 1999/30/ES, Ú ř. věst L 163, 29.6.1999, s. 41. 
9 Sm ěrnice 2000/69/ES, Ú ř. věst L 313, 13.12.2000, s. 12. 
10 Sm ěrnice 2002/3/ES, Ú ř. věst L 67, 9.3.2002, s. 14. 
11 Rozhodnutí 97/101/ES, Ú ř. věst. L 35, 5.2.1997, s. 14. 
12 Sm ěrnice 2004/107/ES, Ú ř. věst L 23, 26.1.2005, s. 3. 
13 KOM(2004) 516, 23.7.2004. 
 
CS 8   CS Řízení expozice obyvatel jemným částicím PM 2,5 ve vnějším ovzduší 
Je prokázáno, že jemné částice (PM 2,5) jsou nebezpe čnější než částice větší, ačkoli 
hrubá frakce ( částice o polom ěru 2,5 až 10 µm) nelze zanedbat. Proto je krom ě 
stávajících kontrol PM 10 potřeba omezit p říliš vysoká rizika expozice jemným 
částicím PM 2,5 a snížit celkovou expozici obyvate l. Je navržen strop ve výši 
25 µg/m3, který pravd ěpodobně nepřinese další zatížení, s výjimkou nejvíce 
znečištěných oblastí EU. Zvolený úrove ň stropu bere v úvahu nejistoty p řirozeně se 
vyskytující v našich sou časných vědomostech o rizicích spojených s částicemi PM 2,5. 
Je rovněž navrženo, aby členské státy uskute čnily souhrnn ější monitorování vn ějších 
úrovní PM 2,5 v městských oblastech coby první krok ke snižování pr ůměrných 
městských koncentrací na jejich území. Je navržen jednotný do časný cíl snížení o 
20 %, jehož mají členské státy dosáhnout mezi lety 2010 a 2020. P ředpokládá se, že 
tento cíl bude p řezkoumám, až bude k dispozici více informací o monitorování 
kvality ovzduší. Tento p řezkum se zam ěří zejména na otázky zavedení odlišených 
cílů pro jednotlivé členské státy v souladu s p řevažujícím klimatem zne čištění 
ovzduší na jejich území a zváží, že zda by tyto cíle m ěly být právn ě závazné. 
4.1.2. Revize sm ěrnice NECD 
V roce 2006 p řezkoumá Komise sm ěrnici o národních emisní ch stropech a navrhne 
revidované emisní stropy, kt eré budou založené na scéná ři stanoveném touto 
strategií. Návrh bude muset být podroben detailnímu posouzení vliv ů a bude 
respektovat pot řebu integrovaného p řístupu k nakládání s dusíkem (viz oddíl 4.2.3). 
Rovněž zváží zjednodušená provád ěcí ustanovení a ustanove ní o podávání zpráv 
a cíle pro primární částice. Pro spalovací za řízení větší než 50 MW th se neplánuje 
další zm ěna, jež by p řesahovala p ůsobnost sm ěrnic o velkých spalovacích 
zařízeních14 a integrované prevenci a omezování zne čištění (IPPC )15. Budou však 
přezkoumány možnosti zefektivn ění stávajících právních p ředpisů týkajících se 
průmyslových emisí. 
4.1.3. Soudržnost s ostatními politikami životního prost ředí 
Strategie je konzistentní s politikami zm ěny klimatu a pom ůže splnit závazky týkající 
se zastavení ztráty biologické rozmanitosti a podpo ří její dlouhodobou obnovu. 
Opatření nastín ěná v této strategii rovn ěž zajistí pokrok v dosahování cíl ů strategie 
Společenství týkající se rtuti16 prostřednictvím omezování emisí rtuti ze spalování, 
v dosahování cíl ů rámcové sm ěrnice o vod ě a připravované tematické strategie 
o mořském prost ředí.  
Do hodnocení politik v oblasti zne čišťování ovzduší se promítne monitorování p ůdy, 
jakosti vody a biologické rozmanitosti, prot ože všechny tyto oblasti jsou zasaženy 
acidifikací a nutri čním dusíkem. Monitorování kval ity ovzduší a podávání zpráv 
analogicky podpo ří akční plán v oblasti zd raví a životního prost ředí.  
                                                 
14 Sm ěrnice 2001/80/ES, Ú ř. věst L 309, 27.11.2001, s. 1. Bylo provedeno p řezkoumání podle čl. 4 odst. 7 
uvedené sm ěrnice. Viz http://europa.eu.int/comm/e nvironment/air/future_stationary.htm.  
15 Sm ěrnice 96/61/ES, Ú ř. věst L 257, 10.10.1996, s. 26. 
16 KOM(2005) 20. 
 
CS 9   CS 4.2. Za členění otázek kvality ovzduší do dalších politik 
Splnění cílů, které tato strategie stanoví, bude vyžadovat úsilí  a závazky ze strany 
dalších odv ětví. 
4.2.1. Energetika 
Účinnější využívání energie a lepší využívání p řírodních zdroj ů může pomoci omezit 
škodlivé emise. EU si sama stanovila orienta ční cíl vyrobit do roku 2010 12 % 
energie a 21 % elekt řiny z obnovitelných zdroj ů energie. P řijala rovn ěž minimální 
cíle pro podíl biopa liv a navrhla bezpe čnostní opat ření v oblasti jaderné energie. 
Uskutečnilo se n ěkolik opat ření na omezení poptávky po energii, v četně uvádění 
spotřeby energie na energetických štítcích, energetické náro čnosti budov, sm ěrnice 
o kombinované výrob ě energie a sm ěrnice související s ekologicky orientovanými 
konstrukčními požadavky na výrobky využívající energii. Také Zelená kniha 
o energetické ú činnosti hledá zp ůsoby, jak v této oblasti pokro čit17. 
4.2.1.1. Menší spalovací za řízení 
Tento stále významn ější zdroj emisí není na úrovni Spole čenství regulován. Komise 
přezkoumá, zda by sm ěrnice o IPPC m ěla být rozší řena i na zdroje pod 50 MW th. 
Rovněž pro domácí spalovací za řízení a palivo do nich budou vytvo řeny 
harmonizované technické normy. Do rozší řené směrnice o energetické ú činnosti18 by 
případně mohly být za členěny menší i residen ční a obchodní budovy.  
4.2.1.2. Emise VOC v čerpacích stanicích 
Vzhledem k úloze t ěkavých organických slou čenin při vzniku p řízemního ozonu 
Komise dále p řezkoumá možnost snížit emise VOC v čerpacích stanicích.  
4.2.2. Doprava 
V souladu se závazky uvedenými v Bílé knize o spole čné dopravní politice19 bude 
Komise nadále podporovat p řesun k mén ě znečišťujícím zp ůsobům dopravy, 
alternativním paliv ům, snížení p řetíženosti a internalizaci vn ějších faktor ů do 
nákladů na dopravu. Pokud jde o popl atky za infrastrukturu, p ředložila již Komise 
návrhy týkající se poplatk ů za používání silni ční infrastruktury pro t ěžká vozidla 
(Eurovignette) a brzy bude p řezkoumán spole čný rámec pro všechny druhy dopravy. 
Další možná opat ření jsou uvedena níže a po revizi Bílé knihy v roce 2005 je lze 
doplnit o další opat ření. 
4.2.2.1. Pozemní doprava 
Uskutečnila se řada iniciativ s cílem oživit a integrovat evropský železni ční systém. 
Toto úsilí podporují hlavní sm ěry pro transevropské dopravní sít ě přijaté v roce 
2004, v rámci nichž budou up řednostněny způsoby dopravy šetrné k životní 
prostředí, včetně železnic. Krom ě toho bude prost řednictvím programu „Marko 
                                                 
17 KOM(2005) 265. 
18 Sm ěrnice 2002/91/ES, Ú ř. věst L 1, 4.1.2003, s. 65. 
19 KOM(2001) 370, 12.9.2001. 
 
CS 10   CS Polo“ podporována intermodální nákladní doprava a ú činnost dopravy se zvýší 
i pomocí evropského programu družicové navigace GALILEO.  
V roce 2005 bude p řijat návrh na snížení emisí z nových osobních a nákladních 
vozidel (EURO V). Komise rovn ěž předloží návrhy na další zp řísnění postupu v ůči 
emisím z t ěžkých nákladních vozidel. V dl ouhodobém horizontu Komise také 
prozkoumá možnost zlepšit proces schval ování typu, aby emise z testovacího cyklu 
lépe odrážely skute čné jízdní podmínky.  
Komise rovn ěž zváží další opat ření, jak nap ř.: 
• praktické pokyny pro odlišené zpoplat ňování na základ ě míry zne čišťování 
ovzduší a vliv ů na environmentáln ě citlivé oblasti; 
• povinnosti a doporu čení veřejných orgán ů provádět minimální ro ční kvóty 
zadávání ve řejných zakázek na nová, ekologi čtější a energeticky úsporn ější 
vozidla; 
• zřízení spole čného rámce pro vyzna čení nízkoemisních zón; 
Starší silni ční vozidla zp ůsobují nevyvážené úrovn ě znečištění. Členské státy by 
proto při přípravě plánů na splnění cílů kvality ovzduší m ěly zvážit i zavedení 
cíleného zp ětného vybavování vozidel a systémy šrotování. 
V rámci strategie o m ěstském prost ředí zkoumá Komise, jak nejlépe pomoci 
členským stát ům a místním orgán ům vytvořit a provád ět plány udržitelné m ěstské 
dopravy, které spojují zlepšení ve řejné hromadné dopravy s řízením požadavk ů 
dopravy, aby se zajistil spravedlivý p říspěvek dopravních činností k dosahování cíl ů 
v oblasti kvality ovzduší, hluku a zm ěny klimatu. 
4.2.2.2. Letectví 
V nadcházejícím sd ělení o využívání ekonomických nástroj ů k omezování vlivu 
letadel na zm ěnu klimatu se prodiskutují opat ření s možnou sou činností mezi 
změnou klimatu a kvalitou ovzduší. 
4.2.2.3. Lodní pr ůmysl 
Znečišťující emise SO 2 a NOx z lodí do ovzduší vyvoláv ají vážné obavy, protože se 
předpokládá, že do roku 2020 p řesáhnou úrove ň emisí z pozemních zdroj ů v EU. 
Jsou regulovány p řílohou VI Úmluvy o zne čišťování mo ří Mezinárodní námo řní 
organizace (IMO) a státy, které dosud p řílohu VI neratifikovaly, to u činí co nejd říve. 
Komise vyvinula strategii EU o emisích z lodí a bylo dosaženo shody v otázce 
směrnice o obsahu síry v lodních palivech20. Je toho však t řeba udělat více a Komise 
má v úmyslu: 
• předložit Rad ě doporučení týkající se rozhodnutí, kter ým by se Komise zmocnila 
k jednání v rámci IMO s cílem posílit sou časné normy na emise do ovzduší; 
                                                 
20 KOM(2002) 595. 
 
CS 11   CS Komise má v úmyslu zvážit návrh p řísnějších norem pro NOx do konce roku 
2006, pokud do uvedeného data nep ředloží návrhy na p řísnější normy 
Mezinárodní námo řní organizace; 
• podporovat pob řežní elektrickou energii pro lodi v p řístavech (nejlépe 
z obnovitelných zdroj ů energie) prost řednictvím vytvo ření obecných pokyn ů 
a zvážením výjimek z energetické dan ě; 
• zajistit, aby se jako kritérium pro finan ční programy EU, v četně programů „Marco 
Polo“a „Mo řské dálnice“ ú činně uplatňoval nízkoemisní provoz. 
4.2.3. Zem ědělství 
Chov dobytka, odv ětví prasat a dr ůbeže a používání minerálních hnojiv se podílejí na 
naprosté v ětšině emisí amoniaku. Nedávná reforma Spole čné zemědělské politiky by 
měla přinést snížení emisí amoniaku ze zem ědělských zdroj ů, a to v d ůsledku: 1) 
odstranění vazby mezi finan ční podporou a povinností chovat konkrétní po čet zvířat; 
2) odstran ění pobídek k intenzifikaci, což bude  mít za následek omezení používání 
minerálních hnojiv; a 3) zaved ení povinného souladu se sm ěrnicemi o životním 
prostředí coby podmínky pro plné poskytnutí p římých plateb. Další zlepšení se 
očekávají v d ůsledku účinného provedení n ěkterých sm ěrnic o životním prost ředí, 
jako např. směrnice o dusi čnanech, sm ěrnice o IPPC, sm ěrnice o posuzování vlivu na 
životní prost ředí a rámcové sm ěrnice o vod ě. 
Tato zlepšení však nemusejí ke spln ění cílů strategie sta čit. Vzhledem k tomu, že 
dusík je jádrem n ěkolika problém ů životního prost ředí, bude Komise k nakládání 
s dusíkem dodržovat d ůsledný a integrovaný p řístup21. Prioritu budou mít opat ření 
a politiky snižování „nadm ěrného“ používání dusíku v zem ědělství, přičemž tato 
opatření se zárove ň budou zabývat dusi čnany ve vod ě, a omezování emisí amoniaku 
a oxidu dusného do ovzduší. Tyto politiky se zam ěří na 1) obsah dusíku v krmivech; 
2) nadměrné používání dusíku v hnojivech; a 3) podporu dalšího výzkumu 
dusíkového cyklu a jeho d ůsledků pro životní prost ředí.  
Za účelem dosažení souladu se stávajícími a novými emisními stropy pro amoniak 
po revizi sm ěrnice NECD budou členské státy muset p řipravit plány a programy, 
kterými prokáží, jak tyto nové stropy dodrží. Spln ění cílů omezení emisí m ůže 
vyžadovat vytvo ření vnitrostátních ak čních plánů, včetně povinností použitelných na 
úrovni zem ědělských podnik ů, které umožní, aby snižová ní emisí bylo rozfázováno 
na období zhruba deseti let po p řijetí revidované sm ěrnice NECD. 
Současné nařízení o rozvoji venkova a návrhy Komise pro rozv oj venkova v letech 
2007 – 2013 poskytují n ěkolik možností, jak problém emisí amoniaku ze 
zemědělských zdroj ů řešit. Pat ří mezi n ě opatření spojená s modernizací 
zemědělských podnik ů, plnění norem a agroenvironmentální opat ření. Komise 
členské státy naléhav ě žádá, aby tato opat ření plně využily. Členské státy mohou 
zejména navrhovat agroenvironmentální režimy, které p řesahují legislativní 
povinnosti a minimální požadavky na používaní hnojiv v programech rozvoje venkova. Tato opat ření by mohla rovn ěž přispět k účinnějšímu souladu s kodexem 
                                                
 
21 V souladu s prohlášením 3. mezinárodní konference o dusíku, říjen 2004, Nanjing, Čína. 
 
CS 12   CS správné zem ědělské praxe Úmluvy o dálkovém zne čišťování ovzduší p řecházejícím 
hranice stát ů (CLRTAP)22. 
4.2.4. Strukturální fondy 
Strukturální fondy spolufinancují řadu opatření v členských státech a regionech, jež 
přispívají ke zlepšování kvality ovzduší. Návrh Komi se na reformu politiky 
soudržnosti na léta 2007-201323 zahrnuje návrhy, které pomohou splnit cíle této 
strategie. Nap ř. podpora udržitelných dopravních systém ů, udržitelné a ekologi čtější 
zásobování energií a obnovení a op ětovné využití opušt ěné půdy. Ochrana životního 
prostředí je za členěna do tří navržených cíl ů: konvergence, konkurenceschopnost 
a zaměstnanost a územní spolupráce. V rá mci prvního cíle, který se zabývá 
znevýhodn ěnými regiony a zem ěmi, se kvalita ovzduší zmi ňuje v návrhu na řízení 
o Evropském fondu pro regionální rozvoj (EFRR)24. Prioritou budoucí politiky 
soudržnosti je rovn ěž zajištění plného využívání ekologicky zam ěřených inovací 
a technologií a zavedení systému řízení z hlediska životního prost ředí do malých 
a středních podnik ů. 
4.2.5. Mezinárodní rozm ěr 
Protože regionální i sv ětový příspěvek ke zne čištění ovzduší v Evrop ě roste, musí 
Společenství pracovat na dosažení meziná rodního konsenzu v otázce významu 
znečištění této polokoule. Komise bude ve spolupráci s členskými státy v rámci 
úmluvy CLRTAP a spole čně se Spojenými státy americkými řídit novou pracovní 
skupinu pro otázku zne čištění ovzduší na této pol okouli. Komise rovn ěž 
zintenzivňuje spolupráci s Čínou v oblasti zne čišťování ovzduší. EU bude rovn ěž 
nadále podporovat v ědecké a monitorovací činnosti v rámci úmluvy. 
5. D ALŠÍ KROKY  
5.1. Hodnocení, p řezkoumání a výzkum 
Tato strategie bude p řezkoumána v roce 2010 a výsledky budou zohledn ěny 
v konečném hodnocení 6. EAP. Nadále bude pokra čovat průběžné hodnocení politik 
za použití stávajících ukazatel ů a dodaných informací. Posouzení bude zdokonaleno 
z hlediska p řipravenosti k p řezkoumání. 
Analýza, na níž je strategie založena, vychází z výzkumu Spole čenství v oblasti 
znečišťování ovzduší, v četně vlivů částic na zdraví, který probíhá v p ůsobnosti 
rámcových program ů vědeckého a technického rozvoje25. Strategie rovn ěž buduje 
ekonomicko-environmentální modely a nástroje, které využívají fond ů Společenství 
pro vědecký a technický rozvoj26.  
                                                 
22 Požadovaného podle p řílohy IX Göteburského protokolu CLRTAP. 
23 KOM(2004) 492. 
24 KOM(2004) 495, článek 4. 
25 Klastr CLEAR (http://www.n ilu.no/clear/); Tematická sí ť INTEGAIRE (http://www.integaire.org/). 
26 Hodnocení zdraví z projekt ů ExternE a NewExt; makroekonomick á analýza využívající všeobecný 
model equilibrium GEM-E3. 
 
CS 13   CS V nadcházejících letech bude pot řeba provést rozsáhlejší výzkum zdroj ů emisí, 
„atmosférické chemie“ a disperze zne čišťujících látek a výzkum ú činků znečištění 
ovzduší na zdraví a životní prost ředí, včetně dlouhodobých evropských 
epidemiologických studií. Budeme muset rovn ěž zlepšit finan ční hodnocení vliv ů na 
ekosystémy a analýzu náklad ů a rentabilitu skute čně prováděných opat ření. To bude 
vyžadovat financování v ědeckého a technického rozvoje ze strany EU, práci 
Společného výzkumného st řediska Evropské komise a podporu členských stát ů.  
5.2. Konzulta ční opatření 
V průběhu programu CAFE se uskute čnilo více než sto zasedání zú častněných stran 
a dvouměsíční internetová konzultace ve řejnosti na téma této strategie. Z 11 578 
obdržených odpov ědí přišlo přes 10 000 od soukromých osob. Respondenti dali jasn ě 
najevo pot řebu lepší informovanosti ve řejnosti, přání být před znečištěným ovzduším 
ochráněni a ochotu za omezení rizik zaplatit stejn ě jako za omezení rizik pro pitnou 
vodu. 
Řídící skupina programu CAFE bude nadále p ůsobit jako hlavní fórum pro 
konzultace zú častněných stran, sou časnou strukturu konzulta čních skupin pro otázku 
znečišťování ovzduší však bude t řeba časem upravit. Krom ě toho byla v kv ětnu 2005 
zřízena pracovní skupina, jež bude nápomocna p ři technických pracích spojených 
s revizí sm ěrnice NECD. V ětší úlohu, pokud jde o problematiku provád ění, 
a zejména monitorování a podávání zpráv, v ní patrn ě bude hrát Řídící výbor pro 
otázku zne čištění ovzduší. 
6. Z ÁVĚR 
Znečištění ovzduší postupn ě zhoršuje zdraví a kvalitu života ob čanů Evropské unie 
a poškozuje životní prost ředí. Rozsah t ěchto účinků je příliš velký, aby je bylo 
možné ignorovat a ned ělat kromě provádění stávajících právních p ředpisů nic není 
rozumné řešení. Tato strategie stanoví dlouhodobou perspektivu pro čistější vzduch 
v Evropě.