(15)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce programu stability z roku 2022 vycházejí, je realistický. Vláda předpokládá růst reálného HDP o 2,7 % v roce 2022 a o 3,8 % v roce 2023. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 předpokládá nižší růst reálného HDP ve výši 2,3 % v roce 2022 a 3,5 % v roce 2023, zejména v důsledku slabší vnější poptávky očekávané v prognóze Komise, a tedy negativního příspěvku čistého vývozu ve srovnání s utlumeným vývozem v programu stability z roku 2022. Ve svém programu stability z roku 2022 vláda očekává, že Kypr dosáhne v roce 2022 vyrovnaného stavu rozpočtu a v roce 2023 rozpočtového přebytku ve výši 0,4 % HDP. Zlepšení v roce 2022 odráží především zrušení většiny mimořádných opatření. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2022 klesne na 93,9 % a do roku 2023 se sníží na 88,2 %. Na základě politických opatření známých k datu uzávěrky prognózy předpokládá prognóza Komise z jara 2022 schodek veřejných financí v roce 2022 ve výši 0,3 % HDP a v roce 2023 ve výši 0,2 %. To je méně než salda předpokládaná v programu stability z roku 2022, zejména kvůli konzervativnějším projekcím daňových příjmů v prognóze Komise. Prognóza Komise z jara 2022 očekává obecně obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to v roce 2022 ve výši 93,9 % a v roce 2023 ve výši 88,8 %.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro provádění fiskální politiky v roce 2023 a jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 by se přechod od celkové podpůrné orientace fiskální politiky v období 2020–2022 k obecně neutrální souhrnné orientaci fiskální politiky v roce 2023 jevil jako přiměřený, avšak současně je připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 pro jednotlivé členské státy by měla být i nadále diferencována a měla by zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala, že bude pozorně sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upraví, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého hospodářského vývoje v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní růst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce odůvodňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(24)Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost, čelí Kypr další výzvě, která se týká správy státem vlastněných subjektů. Systém správy vykazuje mezery, pokud jde o mezinárodní standardy (např. doporučení Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se správy a řízení státem vlastněných subjektů a soubor nástrojů Světové banky pro správu a řízení státem vlastněných subjektů), což zatěžuje produktivitu a podnikatelské prostředí Kypru. Vyšší efektivnost a účinnost státem vlastněných subjektů by zajistily zejména posílená transparentnost a vyšší odpovědnost za finanční výsledky a veřejné cíle. Stejně tak by přispělo i zavedení osvědčených postupů, například transparentní a na zásluhách založený postup jmenování do řídicích orgánů státem vlastněných subjektů a přesun funkce vlastnictví státem vlastněných subjektů z politicky zaměřených odvětvových ministerstev na specializovaný ústřední subjekt. Otevření komerčně životaschopných trhů, na nichž mají státem vlastněné subjekty v současnosti dominantní postavení (např. s obnovitelnými zdroji energie), by zvýšilo efektivnost těchto trhů, zrychlilo by zelenou a digitální transformaci a pomohlo by diverzifikovat hospodářství. Opatření týkající se státem vlastněných subjektů by zvýšila účinnost správy na Kypru a spravedlivost a transparentnost trhu pro místní a zahraniční podniky. To je v souladu cíli dlouhodobé strategie pro Kypr a příslušným akčním plánem (v rámci oblasti iniciativy „Modernizovat státem vlastněné podniky a vytvořit náležité pobídky pro inovace a efektivnost“). Politiky zaměřené na zlepšení správy a řízení státem vlastněných subjektů mohou umožňovat snížení veřejného dluhu, neboť lepší správa a řízení státem vlastněných subjektů by zvýšily efektivnost veřejného sektoru. Mohou také pomoci zlepšit podnikatelské prostředí a zvýšit potenciální růst.

(25)Plán REPowerEU, který reaguje na mandát hlav států a předsedů vlád EU ve Versailleském prohlášení, má v co nejkratší době postupně odstranit závislost Evropské unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. Za tímto účelem jsou ve spolupráci s členskými státy identifikovány nejvhodnější projekty, investice a reformy na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. Cílem těchto opatření je snížit celkovou závislost na fosilních palivech a při dovozu fosilních paliv se odklonit od Ruska.

(26)Úplný potenciál obnovitelných zdrojů energie na Kypru by bylo možné dále uvolnit a urychlit, zejména dalším zefektivněním povolovacích postupů a dalšími investicemi do solárních zařízení. Kypr v současné době nepoužívá plyn, ropa však tvoří 85,6 % skladby zdrojů energie. Vzhledem k velkým výkyvům v cenách energií na světových trzích je z hlediska udržitelnosti kyperského hospodářství zásadní snížit jeho vysokou závislost na ropě. Dodávky ropy plně závisejí na dovozu, přestože pouhé 1 %, které představují dovozy ropy z Ruska, znamená hodnotu hluboko pod průměrem EU, který činí 23 %. Aby Kypr diverzifikoval dodávky energie a snížil závislost na dovozu, bylo by pro něj přínosné urychlit výstavbu infrastruktury pro dovoz zemního plynu kompatibilní s vodíkem a dalších propojení elektrické sítě usnadňujících rozšíření obnovitelných zdrojů energie. Doporučuje se, aby byly nové investice do infrastruktury a do sítí souvisejících s plynem pokud možno schopny obstát i v budoucnosti, aby se usnadnila jejich dlouhodobá udržitelnost prostřednictvím budoucího nového využití pro udržitelná paliva. Kromě toho by bylo možné rozšířit a urychlit politiky týkající se energetické účinnosti, a to i v oblasti dopravy, aby se omezil nárůst spotřeby energie, který značně převyšuje průměr EU. Předpokládá se, že opatření v oblasti energetické účinnosti přispějí i k řešení energetické chudoby, kterou trpí velká část obyvatelstva (20,9 %), dle potřeby i s využitím fondů soudržnosti. Aby Kypr splnil cíle iniciativy „Fit for 55“, bude muset dále zvyšovat své ambice v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování podílu energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti.

(27)Vzhledem k tomu, že urychlený přechod na klimatickou neutralitu a odklon od fosilních paliv si v řadě odvětví vyžádá značné náklady na restrukturalizaci, může Kypr v rámci politiky soudržnosti využívat mechanismus pro spravedlivou transformaci, aby zmírnil socioekonomický dopad přechodu v nejpostiženějších regionech. Kypr může navíc zlepšovat pracovní příležitosti a posilovat sociální soudržnost s pomocí Evropského sociálního fondu plus.

(28)Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2022, přičemž její stanovisko je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 1.

(29)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny přijaly opatření k provedení doporučení týkajícího se hospodářské politiky eurozóny, a to i prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost. V případě Kypru je toto reflektováno zejména v níže uvedených doporučeních č. 1 a 2.

(30)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2022 a program stability z roku 2022. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1, 2, 3 a 4. Doporučení č. 1 a 2 rovněž přispívají k provádění doporučení pro eurozónu, zejména prvního a čtvrtého doporučení pro eurozónu. Fiskální politiky uvedené v doporučení č. 1 pomohou mimo jiné řešit nerovnováhu související s vysokým veřejným dluhem. Politiky uvedené v doporučení č. 2 pomáhají mimo jiné řešit nerovnováhu spojenou s vysokým soukromým zadlužením tím, že omezují nadměrné výpůjčky soukromého sektoru. Řeší rovněž nerovnováhu spojenou s vysokým veřejným dluhem a schodkem běžného účtu, a to diverzifikací hospodářství, jakož i nerovnováhu spojenou s vysokým objemem úvěrů se selháním. Politiky uvedené v doporučení č. 3 pomohou mimo jiné řešit nerovnováhu související s vysokým veřejným dluhem, a to zvýšením efektivnosti sektoru vládních institucí a dlouhodobého růstu, a nerovnováhu související se soukromým a vnějším dluhem, a to zvýšením dlouhodobého růstu. Politiky uvedené v doporučení č. 4 pomohou mimo jiné řešit zranitelná místa související s vysokým vnějším zadlužením v dlouhodobějším výhledu.

DOPORUČUJE Kypru v letech 2022 a 2023:

1.V roce 2023 zajistit, aby růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů odpovídal celkově neutrální orientaci politiky, s přihlédnutím k pokračující dočasné a cílené podpoře domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Být připraven na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, mimo jiné využitím Nástroje pro oživení a odolnost, plánu REPowerEU a dalších fondů EU. V období po roce 2023 provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic.

2.Pokračovat v provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s milníky a cíli uvedenými v prováděcím rozhodnutí Rady ze dne 28. července 2021. Rychle dokončit jednání s Komisí o programových dokumentech v rámci politiky soudržnosti na období 2021–2027, aby mohlo započít jejich provádění.

3.Přijmout opatření ke zlepšení správy státem vlastněných subjektů v souladu s mezinárodními standardy.

4.Snížit celkovou závislost na fosilních palivech a dále diverzifikovat dodávky energie urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, zejména dalším zjednodušením povolovacích postupů a rozšířením fotovoltaiky. Rozvinout propojení energetické sítě se sousedními zeměmi a současně rozšířit a urychlit opatření týkající se účinného energetické účinnosti, a to i v odvětví dopravy.

V Bruselu dne