CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 31.1.2013  
COM(2013) 36 final 
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROSPKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
O STANOVENÍ EVROPSKÉHO AK ČNÍHO PLÁNU PRO OBCHOD 
(Text s významem pro EHP) 
 
 
2 
 OBSAH 
1. ÚVOD ........................................................................................................................ .. 3 
2. DOSAŽENÍ JEDNOTNÉHO OBCHODNÍHO TRHU............................................... 5 2.1 Zm ěna v obchodním odv ětví........................................................................................ 5 
2.2 Obchodní odv ětví čelí nejrůznějším výzvám............................................................... 5 
2.3 Jednotný obchodní trh, jenž je p řínosem pro všechny zú častněné strany.................... 6 
3. P ĚT KLÍČOVÝCH FAKTOR Ů PRO ZVÝŠENÍ KONKURENCESCHOPNOSTI A 
ZLEPŠENÍ UDRŽITELNOSTI OBCHODNÍCH SLUŽEB ....................................... 7 
3.1 Posílení postavení spot řebitele..................................................................................... 7 
3.1.1 Informace pro spot řebitele ........................................................................................... 8 
3.1.2 Udržiteln ější spotřebitelská rozhodnutí........................................................................ 8 
3.2 P řístup ke konkurenceschopn ějším obchodním službám............................................. 9 
3.2.1 Z řízení obchodu ........................................................................................................... 9 
3.2.2 Elektronické obchodování.......................................................................................... 10 3.3 Rozvoj vyvážen ějšího dodavatelského řetězce mezi podniky v oblasti obchodu s 
potravinovým a nepotravinovým zbožím................................................................... 11 
3.3.1 Řešení nekalých obchodních praktik ......................................................................... 12 
3.4 Rozvoj udržiteln ějšího obchodního dodavatelského řetězce ..................................... 13 
3.4.1 Udržiteln ější výroba a spot řeba.................................................................................. 13 
3.4.2 Snižování potravinového odpadu............................................................................... 14 3.5 Rozvoj inovativn ějších řešení .................................................................................... 15 
3.5.1 Ozna čování výrobk ů.................................................................................................. 16 
3.5.2 Elektronické platby .................................................................................................... 16  
3.6 Vytvá ření lepšího pracovního prost ředí..................................................................... 18 
3.6.1 Nesoulad mezi nabídkou a poptávkou u odborných dovedností................................ 18 3.6.2 Neformální ekonomika .............................................................................................. 20 3.7 Mezinárodní rozm ěr................................................................................................... 20 
4. ZÁV ĚR: STÁLÝ DIALOG S OBCHODNÍM ODV ĚTVÍM.................................... 21 
 
3 
  1. ÚVOD 
Služby maloobchodu a velkoobchodu, rovn ěž známé pod názvem distribu ční obchodní 
odvětví, představují 11 % HDP EU a podílejí se tém ěř 15 % na celkové zam ěstnanosti v EU. 
V tomto odv ětví působí více než 6 milion ů společností, tj. 29 % ze všech podnik ů v EU. 
Obchodní odv ětví se vyzna čuje velkým zastoupením malých a st ředních podnik ů, zejména 
mikropodnik ů (více než 95 %)1. Maloobchod a velkoobchod jsou vzájemn ě úzce propojeny a 
rovněž jsou provázány s dalšími odv ětvími hospodá řství, jako je zem ědělství, výroba, služby 
výpočetní techniky, energetika, logistika a doprava2. Tato odv ětví jsou čím dále tím více 
provázanější a rozdíly mezi nimi se  stále více stírají, nebo ť někteří maloobchodníci p ůsobí 
nyní rovn ěž jako velkoobchodníci či dokonce coby výrobci. 
Odvětví maloobchodu a velkoobchodu mají hr át podle strategie Evropa 2020 st ěžejní roli p ři 
podpoře růstu a tvorby pracovních míst: Pat ří ke klíčovým odv ětvím, jež mohou podpo řit 
přechod k udržitelnému hospodá řství a udržitelným vzorc ům spotřeby. Účinnost v tomto 
odvětví dopadá na hospodá řskou sout ěž, inovace, vývoj cen a konkurenceschopnost. 
Obchodníci hrají významnou roli, nebo ť spotřebitelům v EU zprost ředkovávají p řístup 
k jednotnému trhu. P řetrvávají však p řekážky, jež znesnad ňují vytvo ření účinného a 
konkurenceschopného jednotného obchodní ho trhu. Podle hodnotící zprávy o 
spotřebitelských podmínkách z kv ětna 2012 jednotný obchodní trh v EU „dosud zdaleka 
nedosahuje plné integrace“3. Rovněž se vyskytuje řada různých překážek, jež znesnad ňují 
postupy, jako je nap říklad využívání p řeshraničních zdroj ů nebo vstup samotných obchodník ů 
na trh. Překážky rozvoje jednotného trhu v odv ětví byly identifikovány ve zpráv ě Komise 
týkající se dohledu nad obchodním a distribu čním trhem4, ve zpráv ě Evropského parlamentu 
„o efektivn ějším a spravedliv ějším maloobchodním trhu“5 a na pracovních zasedáních 6 , jež 
Komise po řádala v souvislosti s p řípravou tohoto ak čního plánu. Zatímco sm ěrnice o 
službách7 a na ni navazující opat ření8 vymezují obecnou st rategii v oblasti služeb, tento ak ční 
plán se zam ěřuje konkrétn ě na odvětví maloobchodu a velkoobchodu. Stanovuje cestovní 
mapu pro dosažení jednotného obchodního trhu. 
                                                                 
1 Zdroj : Eurostat SBS (2010) 
2 Tento ak ční plán se vztahuje na veškerý distribu ční obchod (Sekce G klasifikace NACE Rev 2: NACE), 
včetně odvětví opravy a )držby motorových vozidel, velkoobchodu a maloobchodu. Název „ak ční plán 
pro maloobchod“ má proto širší oblast p ůsobnosti než „maloobchod“ v úzkém slova smyslu. 
3  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/editions/docs/7th_edition_scoreboard_en.pdf   
4 Zpráva o dohledu nad obchodním a distribu čním trhem nazvaná „Na cest ě k efektivn ějšímu a 
spravedliv ějšímu vnit řnímu obchodnímu a distribu čnímu trhu do roku 2020“, KOM(2010) 355 z dne 
5.7.2010. 
5 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2011 o efektivn ějším a spravedliv ějším 
maloobchodním trhu (2010/2109 (INI). 
6 Zasedání se konala v prvním čtvrtletí roku 2012 za ú časti hlavních zú častněných stran obchodního 
dodavatelského řetězce (shrnutí t ěchto zasedání jsou k dispozici na adrese 
http://ec.europa.eu/internal_market/retail/index_en.htm ). 
7 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnit řním 
trhu, Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36). 
8 Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru 
a Výboru region ů o provád ění směrnice o službách – Partnerství pro nový r ůst ve službách na období 
2012–2015 , COM(2012) 261 final, ze dne 8.6.2012 a pracovní dokumenty útvar ů Komise ze dne 
8.6.2012, (2012)146 final, 147 final a 148 final. 
 
4 
 Nedostatky zjišt ěné v obchodním odv ětví, jež se často týkají pr ůřezově různých politik, je 
třeba řešit pomocí soudržného plá nu, jenž posílí výkonnost tohoto odv ětví z hlediska 
hospodářských, sociálních a environmentálních aspekt ů a zajistí, aby toto odv ětví v plném 
rozsahu p řispělo k cílům strategie Evropa 2020. Jak již bylo vymezeno v souvislosti s 
konkrétními doporu čeními pro jednotlivé zem ě, jež vydala Rada v červenci roku 2012, 
v obchodním odv ětví je nutno řešit dva hlavní problémy: i) omezení týkající se usazování; a v 
obecnější rovině ii) nedostate čnou konkurenceschopnost obchodního odv ětví, zejména v 
některých členských státech, a pot řebu odstra ňování překážek a snižování omezení týkajících 
se vlastního provozování činnosti. 
Tento akční plán usiluje o to, aby výše uvedené hlavní p řekážky stojící v cest ě dosažení 
jednotného obchodního trhu řešil, a to tím, že stanoví strategi i, jež má sloužit ke zlepšení 
konkurenceschopnosti obchodního odv ětví a k posílení jeho výkonnosti, pokud jde o 
ekonomické, environmentální a soci ální aspekty. Strategických cíl ů tohoto plánu nelze 
dosáhnout pouze za pomoci opat ření, jež jsou stanovena shora, nýbrž je zapot řebí, aby se na 
jejich dosažení podílelo i samo obchodní odv ětví, a to v duchu aktivní  spolupráce a iniciativy. 
Například odpov ědnost za investice do dovedností mu sí být sdílená a obchodní odv ětví musí 
v této oblasti sehrát spole čně s vládami, jednotlivci a vzd ělávacím sektorem významnou roli. 
Evropské obchodní služby lze vnímat jako velmi rozmanité a zna čně složité. Vzhledem k 
tomu nelze nalézt na problémy, kterým je vystaveno, „jediný a pro všechny použitelný“ recept či přístup. Různorodost obchodního odv ětví v sob ě zahrnuje rozdíly, pokud jde o druh 
poskytovatel ů (malé a st řední podniky či velké spole čnosti), organizaci (seskupení 
nezávislých obchodník ů, družstva, obchodní spole čnosti atd.), velikost prodejních ploch, 
formy prodeje, řady výrobk ů, zapojené dodavatelské řetězce, umíst ění, podnikatelské 
strategie, míru vertikální integrace, vlastnické struktury a objem činností. 
Úrovně produktivity v odv ětví distribu čního obchodu je t řeba v Evrop ě zvýšit při zachování 
kvalitních pracovních míst a stávající úrovn ě zaměstnanosti. Mikropodniky a malé a st řední 
podniky p řispívají přidané hodnot ě EU poměrně velkým podílem a v d ůsledku toho musí být 
podniknuty kroky, jež dále zvýší jejich produktivitu, tak aby EU mohla t ěžit z ještě vyššího 
růstu a zvýšení po
čtu pracovních míst. N ěkterá z opat ření, jež jsou navrhována v tomto 
akčním plánu (nap ř. opatření týkající se ozna čování), napomohou spole čnostem p ři 
přerozdělování zdroj ů ve prosp ěch činností vytvá řejících reálný r ůst, čímž dojde k dalšímu 
zvýšení jejich produktivity. Toto platí zejména v p řípadě malých a st ředních podnik ů, jež 
musí často vynakládat zna čnou část svých lidských a kapitálových zdroj ů na získávání 
informací, zejména o pravidlech, jež se uplatní v jiných členských státech. N ěkterá z dalších 
opatření navrhovaných v tomto ak čním plánu (nap ř. opatření o elektronických platbách) 
podpoří prodeje na dálku prost řednictvím internetu, čímž vytvá řejí příležitost, zejména pro 
malé a st řední podniky, aby rozší řily svou spot řebitelskou základnu, a to potažmo až do 
zahraničí. Opatření rovněž přispějí k dosažení cíl ů, jež byly vymezeny ve sd ělení „Digitální 
agenda pro Evropu“9 a v „akčním plán pro elektronický obchod“10. 
                                                                 
9  Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru 
a Výboru region ů „Digitální agenda pro Evropu, KOM(2010) 245 v kone čném znění, 26.8.2010 
10  Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru 
a Výboru region ů „Soudržný rámec pro posílení d ůvěry v jednotný digitální trh elektronického obchodu 
a on-line služeb“, KOM(2011) 942 v kone čném znění, 11.1.2012 (rovn ěž označované jako ak ční plán 
pro elektronický obchod). 
 
5 
  2. D OSAŽENÍ JEDNOTNÉHO OBCHODNÍHO TRHU  
V průběhu posledních desetiletí prošlo obchodní odv ětví v EU p řevratnými zm ěnami a v 
současnosti je vystaveno řadě problémů, jež snižují jeho schopnost pln ě přispívat k cíl ům 
strategie Evropa 2020, jež se týkají r ůstu a vytvá ření pracovních míst. 
Vzhledem k tomu je zásadní, aby byla navr žena strategie, jež by umožnila dosáhnout řádně 
fungujícího jednotného obchodního trhu, čímž by p řispěla k územní a sociální soudržnosti 
EU, a to prost řednictvím zlepšení p řístupu k udržiteln ějším obchodním službám, jež p ůsobí v 
konkuren čním prost ředí. Taková strategie by byla podstatným p říspěvkem k hospodá řskému 
růstu a umožnila by obchodník ům, aby byli pro evropské spot řebitele ješt ě větším přínosem. 
 2.1 Zm ěna v obchodním odv ětví 
V průběhu dvou uplynulých desetiletí vedla modernizace hospodá řství v EU z hlediska 
obchodu k řadě změn. Objevily se sít ě prodejen nabízející  rozmanité produktové řady. 
Vertikální integrace umožnila obchodník ům, aby t ěžili z přínosů účinnější distribuce a 
logistiky. Velcí obchodníci za čali u nákup ů využívat úspor z rozsah u a posílila se jejich 
vyjednávací pozice ve vztahu k dodavatel ům. V důsledku soust ředění nákupů se postupn ě 
zvýšil podíl zahrani čních dodávek jak v rámci EU, tak i p ři nákupech z t řetích zemí. V zájmu 
soustředění zkušeností a využívání úspor z rozsa hu vznikala nákupní konsorcia a nezávislá 
uskupení malých a st ředních obchodních podnik ů. Požadavek obchodník ů usilujících o lepší 
uspokojení poptávky spot řebitelů u nich vedl ke zvýšení ko ntroly nad dodavatelskými řetězci 
(např. prostřednictvím vlastního ozna čování výrobk ů)11. 
Veškeré tyto zm ěny pak spole čně vedly ke zvýšení po čtu prodejen, rozší ření škály formát ů 
prodeje a řad výrobk ů a k relativnímu poklesu cen u koncového spot řebitele. V d ůsledku 
zvýšení konkuren čního prost ředí a snížení marží však zanikla i řada malých nezávislých 
obchodů a malých a st ředních podnik ů, které působily jako výrobci či dodavatelé. Zvýšený 
tlak na pracovní podmínky nep řináší spot řebitelům jen výhody, ale n ěkdy v jeho d ůsledku 
dochází i k širšímu zas ažení životního prost ředí v EU. 
 2.2 Obchodní odv ětví čelí nejrůznějším výzvám 
V současnosti čelí obchodníci v závislosti na své velikosti a oblasti činnosti nejr ůznějším 
výzvám. V d ůsledku rozvoje elektroni ckého obchodu se rovn ěž dostává obchodní odv ětví pod 
stále větší tlak a je nuceno hledat nové podnikatelské modely. Set řením meziodv ětvových 
hranic (rozsah obchodních služeb se dále rozši řuje, nebo ť jsou neustálé dopl ňovány nové 
produktové řady a služby, v četně služeb finan čních, telekomunika čních a služeb cestovních 
kanceláří a služeb v oblasti rozvodnýc h sítí, atd.) se dále rozši řuje mnohostranné zam ěření 
podnikatelských model ů. Celosvětové jevy, jako jsou nap ř. důsledky finan ční krize pro 
nákupní sílu spot řebitelů, rostoucí ceny komodit, demograf ický vývoj, a zejména pak stárnutí 
obyvatelstva v EU, a snahy o udržitelnost spole čně ovlivňují stávající podnikatelské obchodní 
modely a postupy.  
Jak bylo vysv ětleno výše, mohou být v d ůsledku rozdílnosti vnitrostátních trh ů problémy, s 
nimiž se v obchodním odv ětví setkáváme, jiné u r ůzných obchodník ů a v různých členských 
státech. Dochází nap říklad k rozvoji nových technologií, jež umož ňují provád ění plateb 
pomocí tzv. smartphon ů (platby prost řednictvím mobilních telefon ů). To však vyžaduje 
zřízení infrastruktury, jež je zapot řebí pro schválení t ěchto plateb v prodejních místech. Z 
                                                                 
11 Pracovní dokument útvar ů K o m i s e  k e  z p r á v ě o dohledu nad obchodním a distribu čním trhem, 
SEC(2010) 807, s. 11. 
 
6 
 hlediska velkých obchodník ů podnikajících ve více členských státech je v tomto ohledu 
jedním ze zásadních problém ů neexistence celoevropského standardu, jenž by umožnil 
schvalování plateb prost řednictvím mobilních telefon ů. Menší obchodníci nemusí vždy 
disponovat nezbytnými dovednostmi, jež jsou pro zacházení s novými technologiemi zapotřebí. 
 2.3 Jednotný obchodní trh, jenž je p řínosem pro všechny zú častněné strany 
Vyřešení hlavních problém ů bránících v dosažení jednotného obchodního trhu m ůže být 
přínosem nejen pro všechny zú častněné strany, ale i pro životní prost ředí: 
− Spotřebitelé:
 zlepšení p řístupu ke kvalitním obchodním službám a výrobk ům, 
konkurenceschopn ější ceny, zlepšení informovanosti o kvalit ě a cenách, jakož i o 
environmentálních vlastnostech výrobk ů by spot řebitelům přineslo širší možnosti 
výběru jak v „tradi čních kamenných obchodech“, tak i u elektronických forem obchodu. 
− Podniky:  obchodník ům a jejich dodavatel ům, zejména malým a st ředním podnik ům, by 
jednotný trh p řinášel skute čné přínosy v podob ě zvýšené p ředvídatelnosti právního 
prostředí, což by jim umožnilo, aby v rámci dodavatelského řetězce poskytovali ješt ě 
větší objemy hodnot. V d ůsledku vy řešení otázky nespravedlivých podmínek v 
dodavatelském řetězci by obdobn ě nabízející či poptávající subjekty mohly využívat 
stabilnějších obchodních vztah ů a byly by podporovány v navýšení inovací a investic. 
Další rozvoj elektronického obchodu bude p řínosem pro obchodníky, nebo ť jim rozší ří 
příležitosti k nalézání nových trh ů.  
− Zaměstnanci:  obchodní odv ětví by těžilo z kvalifikovan ějšího personálu a zlepšených 
pracovních podmínek, v jejichž d ůsledku se zvyšuje spokojenost zam ěstnanců s prací. 
Zdokonalení odborného vzd ělávání zam ěstnanců by rovn ěž přispělo k poskytování 
zlepšených pracovních p říležitostí, zejména u mladých lidí a osob s nižší kvalifikací.  
Tyto různorodé otázky nelze řešit jednotliv ě. Navrhovaná politická opat ření musí usilovat o 
nalezení řádné rovnováhy mezi svobodou podniká ní a cíli z hlediska ve řejného zájmu. Aby 
bylo těchto cílů dosaženo, je v tomto sd ělení stanoven ak ční plán pro evropský obchod, jenž 
je založen na jedenácti konkr étních akcích, které vytvá řejí soudržnou a komplexní strategii 
EU12.  
Komise krom ě toho zřídí stálou Pracovní skupinu pro konkurenceschopnost obchodu , do 
níž budou zapojeny členské státy a všechny p říslušné zú častněné strany, zejména malé a 
střední podniky, p řičemž by tato skupina m ěla přispět k začleňování „obchodních hledisek“ 
do program ů politik a ší řit povědomí o obchodních otázkách a hlediscích. Tato skupina 
přispěje k rozvoji konkrétních cíl ů pro vymezené oblasti a bude sledovat pokrok, jehož bylo 
dosaženo. Rovn ěž bude vydávat doporu čení, aby zajistila, že byla v plném rozsahu provedena 
opatření uvedená v tomto ak čním plánu a rovn ěž bude v p řípadě potřeby poskytovat 
poradenství Komisi, pokud jde o nová opat ření, jež by mohla být navržena. 
                                                                 
12  Navrhovaný p řístup je v souladu se zásadami, jež byly oznámeny ve sd ělení Komise Evropskému 
parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru a Výboru region ů „Účelnost 
právních p ředpisů EU“ COM(2012) 746 final, 12.12.2012. V této souvislosti Komise provede p řezkum 
stávajících právních p ředpisů v obchodním odv ětví, jehož ú čelem bude stanovit regula ční oblasti a 
právní předpisy s nejv ětším potenciálem ke zjednoduše ní pravidel a snížení náklad ů na regulaci pro 
podniky a ob čany, aniž by byly ohroženy cíle ve řejné politiky. 
 
7 
  3. P ĚT KLÍ ČOVÝCH FAKTOR Ů PRO ZVÝŠENÍ 
KONKURENCESCHOPNOSTI A ZLEPŠENÍ UDRŽITELNOSTI OBCHODNÍCH SLUŽEB 
Komise ur čila těchto pět klíčových priorit
: 
1) Posílení postavení spot řebitele  – mimo jiné prost řednictvím zvýšení 
transparentnosti a spolehlivosti inform ací a zlepšení možností pro jejich p římé 
porovnání ve vztahu k cen ě a kvalitě výrobků. 
2) Zlepšený p řístup k udržiteln ějším a konkurenceschopn ějším obchodním 
službám – jak „kamenné obchody“, tak i elektronický obchod by mohly t ěžit z 
přínosů v důsledku zlepšení p řístupu na trh, zejména prost řednictvím jasn ějších 
a transparentn ějších pravidel týkající ch se usazování podnik ů. 
3) Spravedliv ější a udržiteln ější obchodní vztahy v rámci obchodního 
dodavatelského řetězce – zúčastněné strany by t ěžily z rámce, jež by ú činně 
řešil problematiku nekalých obchodních praktik. 
4) Rozšíření inovativních řešení  – přínosem pro zú častněné strany by bylo 
rychlejší zavád ění výsledk ů výzkumu na trh. 
5) Zlepšení pracovního prost ředí – přínosem pro zam ěstnance i zam ěstnavatele 
bude vytvo ření lepších pracovních podmínek a odstran ění nerovnováhy mezi 
aktuální nabídkou dovedností a poptávkou po ur čitých odborných 
dovednostech, jež jsou požadovány. 
 3.1 Posílení postavení spot řebitele 
Evropský program pro spot řebitele13 zdůrazňuje, že pro zlepšení postavení spot řebitelů na 
jednotném trhu je zapot řebí robustního souboru zásad a nástroj ů. Takový rámec zajiš ťuje 
náležité prosazování práv spot řebitelů, jakož i možnost využít ú činných prost ředků k 
uplatnění jejich nárok ů, spolehlivé a smysluplné informace a zlepšení vzd ělávání spot řebitelů. 
Spotřebitelé se mohou v d ůsledku zlepšení svého postavení rozhodovat p ři nákupech 
kvalifikovan ěji. Vyhledávají informace, jež následn ě plně využívají. Znají svá práva a 
příslušně je využívají. Spot řebitelé s širší znalostí, kte ří jsou do dané problematiky více 
zapojeni, nejen že mohou „vyhledat pro n ě nejvýhodn ější možnosti nákupu“, ale ve vztahu ke 
spotřebě se více zajímají o její udržitelnost a etické aspekty. Preference a výb ěr spotřebitelů 
jsou klíčovými faktory, podle nichž se řídí rozvoj obchodního odv ětví. Obchodníci mají 
vhodné postavení k tomu, aby spot řebitelům pro jejich rozhodová ní o nákupu poskytovali 
přínosné informace: prost řednictvím každodenního kontaktu se svými zákazníky a vlivu, jenž 
mají na jiné zú častněné strany, jež jsou zapojené do dodavatelského řetězce, mohou 
obchodníci poskytovat spot řebitelům informace o výrobcích, kt eré se týkají jejich vyšší 
kvalitou, výroby v souladu s etickými principy nebo lepší funk čnosti z hlediska jejich 
environmentálních či sociálních dopad ů. 
Zlepšení transparentnosti v ůči spotřebitelům umož ňuje obchodnímu odv ětví vytvo řit 
skutečných jednotný obchodní trh. Bude-li spot řebitelům zjednodušen p řístup ke spolehlivým, 
odpovídajícím a smysluplným informacím o rozli čných nabídkách v celé EU, budou moci 
                                                                 
13 Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Hospodá řskému a sociálnímu výboru a Výboru 
regionů, „Evropský program pro spot řebitele – zvýšení d ůvěry a podpora r ůstu“, COM(2012) 225 final, 
22.5.2012. 
 
8 
 plně využívat výhod jednotného trhu. Zjednodušení srovnávání nabídek by spot řebitelům 
napomohlo p ři výběru výrobk ů či služeb, jež nejlépe odpovídají jejich pot řebám, čímž by byla 
podpořena zdravá hospodá řská soutěž. Společně s jinými opat řeními, jež mohou řešit 
přetrvávající p řípady rozt říštěnosti trhu v EU, by toto m ělo přispět k sblížení cen v rámci EU. 
Opatření v zájmu zvýšení transparentnosti a spolehlivosti informací podávaných 
spotřebitelům by byla p řínosná, zejména byla-li by provád ěna na úrovni EU, nebo ť čistě 
vnitrostátní opat ření, byť řádně koncipovaná, by nedokázala nabídnout veškeré výhody, jež 
by poskytoval opravdu jednotný trh. 
 3.1.1 Informace pro spot řebitele 
Podle výzkumu, jenž je k dispozici, vyhledává v ětšina obyvatel v Evrop ě, kteří využívají 
internet, p řed uskute čněním vlastního nákupu, a ť již prost řednictvím internetu či jinak, 
informace, aby mohli porovnat cenu či kvalitu zboží. Vzhledem k nadm ěrnému objemu 
informací p ři této činnosti často využívají zprost ředkovatel ů, jako jsou nap říklad internetové 
porovnávací nástroje, jež jim umožní nalézt nejvýhodn ější dostupné nabídky. I když tento 
druh internetových stránek m ůže spotřebitelům pomoci p ři porovnávání nabídek, je z praxe 
zjevné, že i takovéto informace od zprost ředkovatel ů vykazují zna čné nedostatky14. Aby byly 
pro spotřebitele užite čné, měly by srovnávací ná stroje odpovídat pot řebám spot řebitelů a měly 
by být transparentní, spolehlivé, komplexní a lehce dostupné. Je d ůležité, aby byly na 
srovnávacích internetových stránkách zahrnuty i p řeshraniční nabídky, nebo ť tak budou moci 
spotřebitelé pln ě využívat výhod jednotného trhu. 
Lepší informovanost spot řebitelů neobnáší pouze zvýšení znalostí spot řebitelů, které 
podporuje jejich schopnost prosazovat sv á práva, avšak i zvyšování pov ědomí na stran ě 
podniků o jejich povinnostech vyplývajících z právních p ředpisů z oblasti spot řebitelského 
práva, jež se uplat ňují v rámci celého jednotného trhu.  
Jak bylo uvedeno v Evropském programu pro spot řebitele a v ak čním plánu pro elektronický 
obchod, bude Komise spolupracovat se zprost ředkovateli a obchodníky v zájmu rozvoje 
nejvhodnějších kodex ů správné praxe, zásad pro osv ědčené postupy a/nebo jiných nástroj ů 
umožňujících srovnávání cen. 
Vedle toho bude v rámci digitálního progr amu kodex EU pro práva on-line shrnovat 
přehledně a ucelen práva, jež spot řebitelům vyplývají z právních p ředpisů EU v oblasti 
digitálního prost ředí . Tento kodex je významným nástrojem pro navození d ůvěry a 
důvěryhodnosti mezi spot řebiteli a p řispívá k rozší ření využívání služeb on-line15. 
 3.1.2 Udržiteln ější spotřebitelská rozhodnutí 
Pokud jde o vliv podnik ů a výrobk ů na životní prost ředí, je v sou časnosti k dispozici široká 
škála měřících a komunika čních prost ředků a formát ů v rámci nejr ůznějších soukromých či 
veřejných iniciativ, p řičemž se liší jejich úrovn ě ambicí a k posuzování se používají rozli čné 
metodiky. To vede k situaci, v níž existují nejr ůznější označení, tvrzení a režimy vykazování. 
Zavedením harmonizovaných unijních metodik se pro spot řebitele zvýší transparentnost. P ři 
rozvoji těchto metodik Komise zajistí, aby byly v ůči podnikům uplatňovány rovné výchozí 
podmínky a aby byly náklady, zejména pro malé a st řední podniky, co nejmenší. 
                                                                 
14 „Studie spot řebitelského trhu o fungování elektronického obchodu a metodách internetového 
marketinku a prodeje v oblasti maloobchodní ho prodeje zboží“, Civic Consulting, 2011: 
http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/market_studies/e_commerce_study_en.htm   
15  https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights 
 
9 
 Akce:  
1) Komise prost řednictvím dialogu se zú častněnými stranami vypracuje zásady pro 
osvědčené postupy a/nebo kodexy správné praxe, jež spot řebitelům usnadní p řístup 
k transparentním a spolehlivým informacím, čímž budou moci snadn ěji porovnat 
ceny, kvalitu zboží a služeb a jejich environmentální udržitelnost.  
2) Komise navrhne evropské metodiky pro m ěření celkového vlivu výrobk ů a podnik ů 
na životní prost ředí a pro poskytování informací o tomto vlivu.  
 3.2 P řístup ke konkurenceschopn ějším obchodním službám 
Přístup k obchodním službám se v posledních letech podstatn ě zlepšil jak z hlediska jejich 
umístění, tak i jejich dostupnosti. Rozvoj elek tronického obchodu se stal nedílnou sou částí 
modelů podnikání obchodník ů, čímž se rozší řily řady výrobk ů/služeb, jež jsou k dispozici, a 
usnadnilo se i jejich cenové porovnání. Stále však zbývá vy řešit řadu otázek, aby bylo možno 
plně podpořit rozvoj obchodních služeb. 
Nezbytnost odstran ění stávajících p řekážek bránících v usazování podnik ů a v obecné rovin ě i 
nutnost posílit hospodá řskou sout ěž v obchodním odv ětví byly uvád ěny mezi hlavními 
konkrétními doporu čeními pro jednotlivé zem ě v rámci evropského semestru pro rok 2012, 
jehož cílem bylo zajistit v Evropské unii vyšší r ůst a více pracovních míst. Zavedení opat ření 
na podporu hospodá řské soutěže, zejména opat ření spojených s elektronickým obchodem, by 
posílilo jednotný trh, zejména z hlediska malých a st ředních podnik ů. Kromě toho by se podle 
některých aktuálních odhad ů16mohl dopad sm ěrnice o službách projevit v r ůstu HDP EU, a to 
až o 2,6 %, byla-li by tato sm ěrnice plně provedena. Vzhledem k tomu, že maloobchodní a 
velkoobchodní odv ětví představují čtvrtinu přidané hodnoty ze všech odv ětví, na která se 
vztahuje sm ěrnice o službách, m ěl by být dopad odstran ění zbývajících p řekážek v t ěchto 
odvětvích značný. 
3.2.1 Z řízení obchodu  
Hospodářskou sout ěž mezi obchodníky lze zvýšit usnadn ěním vstupu na trh. Výb ěr vhodného místa 
pro rozvoj obchodu a v časné zahájení činnosti jsou klí čem podnikatelského úsp ěchu. Realizace 
nezávisí pouze na dostupnosti vhodné nemovitosti,  ale i na pravidlech upravujících obchodní činnost 
či územní plánování a postupech, jež nep řiměřeně nenarušují hospodá řskou sout ěž. 
Odpovědnost za zajišt ění vyváženého a udržitelného územního rozvoje leží v první řadě na členských 
státech. Jejich opat ření mohou vést k omezením, pokud jde o umíst ění nebo škálu výrobk ů/služeb, 
které mohou obchodníci nabízet. Taková omezení ma jí zásadní dopad na: i) územní skladbu (tj. 
dopravu a dopravní infrastrukturu); ii) vymezení otevírací a provozní doby obchod ů, které mohou 
podniky využívat; iii) obchodní formáty; a iv) výb ěr spotřebitelů. Jak bylo stanoveno Soudním dvorem 
Evropské unie, mohou být om ezení svobody usazování od ůvodněna naléhavými d ůvody obecného 
zájmu, mezi n ěž náleží mimo jiné ochrana životního prost ředí, územní plánování a ochrana 
spotřebitelů, jsou-li vhodné a p řiměřené17. 
Vzhledem k tomu je nezbytné zajistit jak dodržování zásady svobod y usazování a zabrán ění narušení 
hospodářské soutěže, tak i dalších p říslušných cíl ů a zájmů zakotvených v obecných politikách EU. 
Proto je nezbytné postupovat vyvážen ě, aby bylo možné zohlednit mimo jiné plány programu 
                                                                 
16  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/ecp456_en.htm    
17 Rozsudek Soudního dvora C-400/08, Komise v. Špan ělsko, ze dne 24. b řezna 2011. 
 
10 
 udržitelného rozvoje, územní soudr žnosti a vysoké kvality života v m ěstských a venkovských 
oblastech, jakož i maximální omezení dopad ů z hlediska životního prost ředí18. 
Směrnice o službách, jež se na tuto oblast rovn ěž vztahuje, obsahuje také řadu jednozna čných 
povinností stanovených členským stát ům. Jednou z t ěchto povinností je i odstran ění požadavk ů, které 
jsou směrnicí zakázány, jako je nap říklad ekonomická prov ěrka, která by podmi ňovala udělení 
povolení k poskytování služby či výkonu ur čité činnosti předložením d ůkazu o existenci hospodá řské 
potřeby nebo poptávky na trhu, hodnocení potenciálních nebo sou časných hospodá řských vliv ů dané 
činnosti nebo hodnocení vhodnosti dané činnosti ve vztahu k cíl ům hospodá řského plánování 
stanoveným p říslušným orgánem. Ve svém sd ělení o provád ění směrnice o službách19 Komise 
vyhlásila nulovou toleranci za ú čelem odstran ění zbývajících p řípadů porušení jednozna čných 
povinností, jako je nap říklad odstran ění ekonomických prov ěrek, jež se stále v n ěkterých členských 
státech používají, p řestože jsou sm ěrnicí o službách zakázány. P řístup založený na nulové toleranci se 
však nevztahuje na požadavky v rámci plánování, jež slouží k napln ění naléhavých d ůvodů obecného 
zájmu20. 
Proto by s ohledem na n ěkteré důležité cíle EU, jakými je nap říklad územní soudržnost a ochrana 
životní prost ředí, měly být vymezeny a rozši řovány osv ědčené postupy, jež se týkají plánování rozvoje 
obchodu, jejichž prost řednictvím lze zabezpe čit úspěšné sladění požadavk ů na konkurenceschopné 
obchodní odv ětví s požadavky na vyvážený a udržitelných rozvoj m ěst, obcí a venkova v rámci EU. 
 3.2.2 Elektronické obchodování 
Značné rozšíření elektronického obchodu vedlo k siln ější hospodá řské soutěži mezi tradi čními 
obchodníky a distribu čními sítěmi využívajícími internet a vytvá ří nové p říležitosti se 
značným potenciálem pro r ůst. Elektronický obchod však v sou časnosti představuje pouze 5 
% všech obchodních prodej ů v EU21
 a jen 10 % ob čanů EU využilo nákupu po internetu v 
jiném členském stát oproti 39 % ob čanů, kteří využívají této možnosti v rámci svého 
členského státu22. Tyto údaje prokazují rozsáhlé  a nevyužité možnosti hospodá řství 
založeného na digitálních technologiích. P řizpůsobení se t ěmto novým okolnostem pomocí 
rozvoje strategií, jež by využívaly celou škálu r ůzných prodejních kanál ů, by bylo základem 
pro to, aby mohly malé a st řední podniky využít možností pro r ůst spojených s prodejem po 
internetu. Malé a st řední podniky, jež zna čnou měrou využívají internetových technologií, 
totiž vykazují oproti ostatním dvojnásobný r ůst a vývoz. Rovn ěž vytvářejí dvojnásobný po čet 
pracovních míst23. Například 97 % obchodník ů na stránkách eBay, v četně 94 % z 10 % 
obchodník ů nejmenší velikosti, prodává zboží do zahrani čí24. Tím se ukazuje, že i s velmi 
malou investicí mohou malé a st řední podniky využívat obchodová ní online, aby oslovily 
zahraniční trhy a rozvinuly potenciáln ě významnou p řeshraniční činnost. Komise bude v této 
                                                                 
18 K posouzení vhodnosti environmentálních opat ření bude používána řada nástroj ů, včetně směrnice 
2001/42/ES o posuzování vliv ů některých plán ů a program ů na životní prost ředí. Krom ě toho v případě 
konkrétních projekt ů, jimiž je nap říklad výstavba obchodních center a parkoviš ť, musí být provedeno 
přezkoumání podle čl. 4 odst. 2 sm ěrnice 2011/92/EU o posuzování vliv ů některých ve řejných a 
soukromých zám ěrů na životní prost ředí, přičemž z výsledku tohoto p řezkumu vychází rozhodnutí o 
tom, zda bude zapot řebí provést postup posuzování vliv ů na životní prost ředí v plném rozsahu.  
19 COM(2012) 261 final. 
20 Pracovní dokument útvar ů Komise ke sd ělení o provád ění směrnice o službách, SWD(2012)148 final, 
8.6.2012. 
21 Zdroj: Eurostat, využití informa čních a komunika čních technologií a elektr onického obchodu podniky, 
2011. 
22 Zdroj: Eurostat, využití informa čních a komunika čních technologií domácnostmi a jednotlivci, 2011. 
23 Internet Matters, the net's sweeping impact on grow th, jobs, and prosperity (Význam internetu, dopad 
internetové sít ě na růst, zaměstnanost a prosperitu) ,McKinsey Global institute, kv ěten 2011. 
24 Zdroj : Studie o EBay, „Enabling traders to ente r and grow on the global stage“ (Jak lze obchodník ům 
poskytnout možnost pro založení obchodu a r ůst v globální é ře), červen 2012. 
 
11 
 rychle se m ěnící situaci bedliv ě sledovat p říslušný vývoj jak na internetových, tak i na 
klasických obchodních trzí ch, bude posuzovat p říslušné úlohy v rámci moderního 
obchodování a p řipravovat svá opat ření tak, aby na tento dynamický vývoj pozitivn ě 
reagovala. 
V této souvislosti je d ůležité, aby se u nových legislativních návrh ů ověřovalo, že nebudou 
mít negativní dopad na klasický ani na el ektronický obchod, a to zejména ve vztahu k 
přeshraničnímu prodeji. Vzhledem k tomu je zapot řebí, aby se podrobn ě uvážily veškeré 
připravované legislativní návrhy. Komi se bude v rámci svého aktivního p řístupu hodnotit v 
přípravné fázi tyto otázk y u všech nových návrh ů. 
Akce:  
3) Členské státy musí odstranit veškeré zbývající p řípady, v nichž dochází k porušení 
jednoznačných povinností stanovených sm ěrnicí o službách, týkající se p řístupu k 
obchodním činnostem a jejich výkonu, v četně odstranění prověrek ekonomické 
potřebnosti ve smyslu čl. 14 odst. 5 sm ěrnice o službách. Komise bude p říslušně v 
řízení pro nespln ění povinnosti uplat ňovat politiku nulové tolerance. 
4) Komise: 
a) zahájí ov ěřování výkonnosti v obchodním odv ětví, aby zjistila, jak jsou ze 
strany příslušných orgán ů ve skute čnosti uplat ňována pravidla, jimiž je 
upraveno plánování rozvoje obchodní činnosti a územní plánování, pokud by 
si chtěl případný poskytovatel služeb z řídit obchod s prodejní plochou 
malého, st ředního či velkého rozsahu. 
b) výměnou osvědčených postup ů vyjasní otázky týkající se řádné rovnováhy 
mezi svobodou usazování, územní m/obchodním plánováním a ochranou 
životního prost ředí a sociálních aspekt ů. 
 3.3 Rozvoj vyvážen ějšího dodavatelského řetězce mezi podniky v oblasti 
obchodu s potravinovým a nepotravinovým zbožím 
Za nekalé obchodní praktiky se považují  takové praktiky a podmínky, jež se hrub ě odchyluji 
od řádného obchodního jednání a jež jsou v ro zporu se zásadou dobré víry a poctivého 
obchodního styku v rámci vztah ů mezi podniky. Obchodním dodavatelským řetězcem mezi 
podniky v oblasti obchodu s potravinovým a ne potravinovým zbožím se rozumí řetězec 
transakcí mezi podniky či mezi podniky a ve řejnými orgány, který ústí v dodání zboží, jež je 
určeno široké ve řejnosti pro osobní či domácí spot řebu či využívání. Tvo ří jej řada aktér ů 
(výrobci, zpracovatelé, distributo ři). Řádně fungující obchodní dodavatelský řetězec v oblasti 
potravinového a nepotravinového zboží je nezb ytný k dosažení maximálního ekonomického 
potenciálu t ěchto pododv ětví. Nekalé obchodní praktiky jsou nej častěji využívány siln ější 
stranou vůči straně slabší za situace nerovného postavení t ěchto subjekt ů. 
Spravedlivost v podnikatelských vztazích zajiš ťuje řádné fungování obchodního 
dodavatelského řetězce v oblasti potravinového a nepotra vinového zboží. Uvádí se, že 
nepříznivý dopad nekalých obchodních praktik m ůže mít vliv na investi ční a inova ční 
schopnosti spole čností, zejména malých a st ředních podnik ů. Příkladem nekalých obchodních 
praktik m ůže být nap říklad postup, který umož ňuje obchodník ům přenesení části obchodních 
rizik zpět na dodavatele. Toho m ůže být využito v p řípadě nízkých objem ů prodeje, 
prodejních slev, likvidace zásob po ukon čení sezóny, atd. Dalším p říkladem nekalých 
obchodních praktik by mohla být situace, kdy ur čití nadnárodní dodavatelé využívají 
 
12 
 územního omezení prodeje k tomu, aby obchodník ům zabránili v p řeshraničním pořizování 
totožného zboží z centrálního místa, odkud by byl o možné toto zboží distribuovat do dalších 
členských stát ů. Taková omezení št ěpí trh a mohou vést ke zna čně rozdílným 
velkoobchodním cenám mezi jednotlivými zem ěmi. Byly-li by tyto otázky vhodn ě vyřešeny, 
cenové rozdíly by se  snížily a obchodník ům by to napomohlo zprost ředkovat užitky 
jednotného trhu ve prosp ěch spotřebitelů. 
K řešení nekalých obchodních prak tik se na národní úrovni p řistupuje velmi rozdíln ě. V 
případě řešení nekalých obchodních praktik (a ť již prost řednictvím normativní regulace či 
samoregulace) nacházíme obvykle zna čné rozdíly mezi jednotlivými členskými státy. Ve 
členských státech, jež nedis ponují zvláštním rámcem, který by upravoval problematiku 
nekalých obchodních praktik, se obvykle vychází z p řesvědčení, že právní p ředpisy v oblasti 
hospodářské soutěže tuto problematiku upravují na dostate čné úrovni, nebo se projevuje 
určité zdráhání, pokud jde o zásah do svobod smluvních stran, zejména tam, kde nebyla 
porušena pravidla hospodá řské soutěže. 
Fórum na vysoké úrovni pro lepší fungování potravinového řetězce v potraviná řském odv ětví 
poskytlo prostor pro slad ění úsilí zainteresovaných aktér ů s cílem pokro čit v řešení tohoto 
problému prost řednictvím samoregulace. Odborná platforma pro smluvní postupy mezi 
podniky vypracovala soubor zásad, je nž se týká korektních postup ů ve vertikálních vztazích 
potraviná řského dodavatelského řetězce, a který podepsalo jedenáct podnik ů zastupujících 
různá zájmová spektra v rámci evropského potraviná řského dodavatelského řetězce,25 a 
usiluje o vypracování systém u pro jeho prosazování. P řes společné úsilí nezískal navrhovaný 
rámec podporu p ředstavitel ů celého dodavatelského řetězce a nebyly v n ěm vymezeny ú činné 
opravné prost ředky v p řípadě jeho nedodržení. V sou časnosti je hledán v rámci tohoto 
přístupu zam ěřeného na konkrétní odv ětví kompromis a Komise bude i nadále sledovat 
konkrétní vývoj v potraviná řském dodavatelském řetězci. 
Aby bylo možné zajistit nalezení ú činných řešení mělo by se k otázce nekalých obchodních 
praktik v dodavatelském řetězci přistupovat ší řeji. Vzhledem k vývoji v obchodním odv ětví a 
zejména u tzv. smíšených formát ů se mohou nekalé obchodní praktiky vyskytnout i v jiných 
odvětvích obchodního dodavatelského řetězce v oblasti potravi nového a nepotravinového 
zboží. 
 3.3.1 Řešení nekalých obchodních praktik 
V rámci tohoto ak čního plánu Komise soub ěžně přijímá zelenou knihu o nekalých 
obchodních praktikách obchodního dodavatelského řetězce v oblasti po travinového a 
nepotravinového zboží. Zelenou knihou budou zahájeny konzultace o tomto tématu, p řičemž 
jejich výsledky se o čekávají koncem jara roku 2013. Na základ ě výsledků zváží Komise 
příslušné další kroky v roce 2013. 
Akce:  
5) Komise p řijme zelenou knihu, v níž budou podrobn ě popsány prvky nekalých 
obchodních praktik obchodního dodavatelského řetězce v oblasti potravinového a 
nepotravinového zboží a z ahájí konzultace, jejichž výsledky budou k dispozici 
koncem jara 2013. Výsledky konzultací budou použity pro posouzení dopad ů 
jednotlivých možností, jež budou vymezeny pro řešení této problematiky na úrovni 
                                                                 
25 AIM, CEJA, CELCAA, CLITRAVI, Copa-C ogeca, ERRT, EuroCo mmerce, EuroCoop, 
FoodDrinkEurope, UEAPME a UGAL. 
 
13 
 EU. 
 3.4 Rozvoj udržiteln ějšího obchodního dodavatelského řetězce  
Optimalizace vlivu odv ětví maloobchodu a velkoobchodu v EU na životní prost ředí (tj. 
snížení objemu potravinového odpadu, odstran ění zbytných obal ů a podpora udržitelných 
zdrojů) by mohla zvýšit životní úrove ň a kvalitu života v EU a zárove ň přinést úspory z 
hlediska zdroj ů a podpo řit inovativní malé a st řední podniky, které podporují činnosti, jež 
jsou šetrné k životnímu prost ředí. 
 3.4.1 Udržiteln ější výroba a spot řeba 
Obchodníci mají rozhodující postavení p ři podpoře udržiteln ější vzorců spotřeby, a to nejen 
prostřednictvím svého každodenního kontaktu s miliony spot řebitelů v Evropě, ale i v rámci 
svého jednání a svých vztah ů s dodavateli. Výsledky výzkumu26 ukazují, že je zásadní, aby se 
obchodníci snažili nabízet výrobkové řady, jež jsou udržiteln ější a šetrn ější z hlediska 
životního prost ředí, a tím dosáhli tzv. „zelen ějších“ dodavatelských řetězců27. Někteří 
obchodníci již takové stra tegie rozvíjejí a úsp ěšně využívají v rámci své každodenní obchodní 
činnosti. 
Obchodníci mají významnou roli ve vztahu nasm ěrování spot řebitelů k jejich udržiteln ějšímu 
rozhodování a p ři odstraňování nejasností vyvolaných řadou rozli čných „zelených“ ozna čení 
a tvrzení, nebo ť mohou podporovat jasn ější a srovnateln ější informace, pokud jde o vliv 
výrobků na životní prost ředí28 a šíření povědomí o ekozna čce EU. 
Další klíčovou otázkou je problematika úspor  energie. Možnosti potraviná řských obchodník ů, 
jak zlepšit svou energetickou ú činnost, jsou obzvlášt ě velké. Nejd ůležitější opatření by se 
vztahovala na zakrytí vitrín a op ětovné využití odpadního tepla chladících za řízení k vytáp ění 
objektů, jakož i k využívání p řírodních zp ůsobů chlazení29. 
 3.4.2 Snižování potravinového odpadu 
Rozvoj pov ědomí spot řebitelů o otázce potravinového odpadu a pomoc spot řebitelům s jeho 
snižování jsou nezbytné pro dosažení udržitelných vzorc ů rozhodování na stran ě spotřebitelů. 
Takový odpad vzniká zejména v d ůsledku: i) nedostatk ů v rámci dodavatelského řetězce; ii) 
                                                                 
26 Nap ř. odvětvový referen ční dokument EU EMAS o osv ědčených postupech řízení z hlediska životního 
prostředí v obchodním odv ětví. 
27 JRC/IPTS Pilot Reference Document on Best Envi ronmental Management Practice in the Retail Trade 
Sector (2011) (Pilotní referen ční document o osv ědčených postupech řízení z hlediska životního 
prostředí v obchodním odv ětví), 
http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf  a JRC/IPTS (Styles et 
al), Environmental Improvement of Product Supp ly Chains: A Review of European Retailer' 
Performance, Resources, Conservation and Recycling 65 (Zlepšení dodavatelského řetězce výrobk ů, 
Přehled výkonnosti obchodník ů v EU, zdroje, ochrana a recyklace) (2012), s. 57-78 a Environmental 
Improvement of Product Supply Chains: Proposed Best Practice Techniques, Quantitative Indicators 
and Benchmarks of Excellence for Retailers (Zlepšení dodavatelského řetězce výrobk ů: navrhované 
osvědčené postupy, kvantitativní ukazatele a sm ěrné hodnoty špi čkové výkonnosti pro obchodníky), 
Journal of Environmental Management 110 (2012), s. 135-150. 
28  Jak bylo uvedeno v Aktu o jednotném trhu, Komise p řijme v roce 2013 sd ělení o jednotném trhu 
zelených výrobk ů, včetně harmonizace kritérií a metodik, pokud jde o vliv ur čitých kategorií výrobk ů 
na životní prost ředí. 
29 Pilotní referen ční dokument JRC/IPTS o osv ědčených postupech řízení z hlediska životního prost ředí v 
obchodním odv ětví týkajících se popisu zp ůsobů, jejichž prost řednictvím lze využít zna čných možností 
energetických úspor v obchodním odv ětví. 
 
14 
 nedostatk ů v rámci řízení zásob; iii) obchodních strategií;  a iv) tržních zvyklostí (odmítnutí 
výrobku pro otázky spojené s jeho balením, aniž by byla dot čena kvalita či bezpečnost 
výrobku). Aby reagovala na tuto naléhavou otáz ku, posuzuje Komise možnosti, jak nejlépe 
snížit odpad v rámci dodavatelského potraviná řského řetězce v zájmu dosažení úrovn ě, jež je 
vymezena plánem ú činného využívání zdroj ů na rok 2020, a bylo dosaženo 50% snížení 
poživatelného potravinového odpadu. 
Zprostředkovatelská role obchodník ů je pro snižování pot ravinového odpadu zásadní. 
Maloobchodní fórum pro udržitelnost30 je platformou široké škál y zainteresovaných stran, jež 
bylo zřízeno za ú čelem vým ěny osvědčených postup ů týkajících se udržitelnosti v obchodním 
odvětví EU a s cílem vymezit p říležitosti a p řekážky, jež mohou podporovat dosažení 
udržitelné spot řeby a výroby či v něm naopak bránit. Bylo z řízeno v návaznosti na ak ční plán 
pro udržitelnou spot řebu a výrobu a udržitelnou pr ůmyslovou politiku31 a v současnosti se již 
zabývá řešením st ěžejních otázek z hlediska životního prost ředí prost řednictvím 
dobrovolných opat ření, a to v četně řešení problematiky potravinového odpadu32. 
 
Akce:  
6) V rámci stávajících platforem EU bude Komise podporovat obchodníky v 
provádění opatření, jejichž ú čelem je snížení potravinového odpadu, aniž by byla 
ohrožena bezpe čnost potravin (osv ěta, komunikace, podpora distribuce ve 
prospěch potravinových bank, atd.) prost řednictvím dohody obchodník ů o odpadu; 
a bude se v ěnovat rozvoji dlouhodobé politiky o potravinovém odpadu, v četně 
sdělení o udržitelných potravinách, které má být p řijato v roce 2013.  
7) Prostřednictvím dialogu se zú častněnými aktéry Komise vymezí osv ědčené 
postupy, aby se zvýšila šetrnost dodavatelských řetězců z hlediska jejich vlivu na 
životní prost ředí, udržitelnost a minimalizovala se spot řeba energie obchodních 
prodejen. Komise vybídne v rámci stáv ajících fór obchodníky, aby tyto osv ědčené 
postupy uplat ňovali.  
 3.5 Rozvoj inovativn ějších řešení 
Inovace je pro zajiš ťování hospodá řského růstu jedním z nejzásadn ějších faktor ů. Obchodníci 
jsou významnými str ůjci inovací. Bezprost ředně reagují na spot řebitelské trendy, jež rovn ěž 
pomáhají utvá řet a dodavatel ům o nich zprost ředkovávají informace. P ůsobí jako „ši řitelé 
inovací“, nebo ť urychlen ě přebírají a využívají nových technologií v rámci dodavatelského 
řetězce. Obchodníci p řebírají nové tec hnologii už v po čátečních fázích, čímž přinášejí inovace 
a přidanou hodnotu k užitku celého obchodního řetězce. V oblasti logistiky nap říklad tzv. 
chytré sklady umož ňují oproti postup ům využívajícím manuální práci snadné a rychlé 
přemisťování velkých objem ů, čímž jsou ú činnější, zmenšují riziko pracovních úraz ů a 
zvyšují produktivitu práce. N ěkteří obchodníci rovn ěž zřídili speciální provozy, jež umož ňují 
                                                                 
30 http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/index_en.htm   
31 Sd ělení komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru a 
Výboru region ů o akčním plánu pro udržitelnou spot řebu a výrobu a udržitelnou pr ůmyslovou politiku 
(KOM (2008) 397 v kone čném znění, 16.7.2008) 
32  Dohoda obchodník ů o odpadu (http://ec.europa.eu/environm ent/industry/retail/event_2012/pdf/retail-
agreement-on-w aste.pdf) byla podepsána v říjnu 2012 na výro čním zasedání obchodního fóra 19 
obchodními spole čnostmi a sdruženími a zavazuje uskute čnit do poloviny roku 2014 minimáln ě dvě 
akce pro zvýšení pov ědomí o snižování odpadu. 
 
15 
 vyzvednutí a doru čení zboží objednaného on-line, čímž přispívají k udržiteln ějšímu 
dodavatelskému řetězci. 
Řada obchodník ů v EU se však dostate čně rychle nep řizpůsobila tomu, aby mohli v plné mí ře 
těžit z možností nových technologií. P říčinou může být specifický charakter obchodních 
služeb (tj. lehce napodobitelné, vždy orientované podle zákazníka, často bez zam ěření na 
technologie a služby ). V mezinárodním m ěřítku však lze u v ětšiny aktér ů v USA shledat 
značné investice do inovace obchodu. 
Vzhledem k tomu by m ěly být zavedeny vhodné mechanismy, jejichž prost řednictvím by 
došlo ke zvýšení rozsahu zapojení obchodník ů do stěžejní iniciativy Unie inovací, jež 
poskytuje komplexní strategii pro inovace od výzkumu po obchod33. Inovativní technologická 
řešení by m ěla být využita v zájmu p řekonání rozt říštěnosti trhů v důsledku odlišných 
regulatorních režim ů jednotlivých členských stát ů a ke snížení tlaku, jež p řinášejí 
zatěžkávajících a nákladná obligatorní pravidla. Rychlejší vnášení výsledk ů výzkumu a 
nových nápad ů na trh prost řednictvím lepšího zapojení se obchodník ů do tohoto procesu by 
rovněž přispělo k zvýšení úrovní produktivity v obchodním odv ětví. 
Dosažení rovných výchozích podmínek pro aktéry v oblasti inovací by mohlo podpo řit ještě 
větší integraci jednotného trhu a osv ědčené postupy pocházející od inovátorských malých a 
středních podnik ů. Většina malých a st ředních podnik ů má značnou kapacitu, pokud jde o 
inovace, aniž by záleželo na tom, zda se jedná o mladé spole čnosti zabývající se špi čkovými 
technologiemi či o tradiční řemeslné podniky, nebo zda p ůsobí zejména na místních trzích či 
mají zákazníky z celého sv ěta. Pouze za rok 2008 uvedla více než čtvrtina (27 %) malých a 
středních podnik ů zabývajících se v EU inova čními činnostmi nové nebo zlepšené výrobky34. 
V obchodním odv ětví hrají malé a st řední podniky velmi významnou roli p ři zajišťování 
dostupnosti (z hlediska prostoru, času a rozsahu) výrobk ů a služeb pro spot řebitele. Vzhledem 
k tomu, že v p řípadě obchodu se jedná o odv ětví zaměřující se na zákazníky, umož ňuje 
důkladná znalost trhu malým a st ředním podnik ům rychle vymezit oblasti, v nichž nové 
technologie mohou napomoci naplnit spot řebitelskou poptávku. Krom ě toho jsou vzhledem 
ke své organiza ční pružnosti malé a st řední podniky schopny snadno vyvíjet nové výrobky 
nebo služby či měnit stávající, aby co nejlépe uspokojily požadavky spot řebitelů. 
 3.5.1 Ozna čování výrobk ů  
Různé obligatorní požadavky na ozna čování mohou bránit provozovatel ům při hledání co 
nejvýhodn ějších cenových nabídek v tom, aby mohli vybírat své zdroje z celé EU. Stávající 
režim úpravy ozna čování potravin35 harmonizuje obligatorní info rmace o potravinách. Tento 
režim však umož ňuje v určitých konkrétních p řípadech i zavedení dodate čných obligatorních 
požadavk ů pro ozna čování na vnitrostátní úrovni. Prot o i když jsou pravidla používaná 
v členských státech obdobná, vyžaduje se v ur čitých případech p ři uvádění výrobk ů na trh 
v určitém členském stát ě, aby bylo provedeno posouzení souladu s p říslušnými vnitrostátními 
ustanoveními. To vede ke složité právní úprav ě, jež může bránit v p řeshraničním opatřování 
zboží, což zt ěžuje využívání p řínosů úspor z rozsahu. 
                                                                 
33 Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru 
a Výboru region ů „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 „Unie inovací “, KOM(2010) 546 
v konečném znění, 6.10.2010. 
34 Zpráva o konkurenceschopnosti Unie inovací (2011): http://ec.europa.eu/research/innovation-
union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011   
35 Sm ěrnice 2000/13/ES sbližuje obecná ustanovení týkající se ozna čování potravin a má být ode dne 13. 
prosince 2014 nahrazena na řízením (EU) č. 1169/2011. 
 
16 
 Zvýšená transparentnost v této oblasti by byla p řínosná pro všechny zú častněné strany. 
V zájmu zp řístupnění informací o pravidlech pro ozna čování pro všechny bude zahájena 
studie proveditelnosti, jež se zam ěří na pilotní databázi, v níž by byly soust ředěny unijní a 
vnitrostátní požadavky na ozna čování v odv ětví potravin. Mohou být posouzena inovativní 
technologická řešení (nap ř. použití čteček čárových kód ů v obchodech, jež by poskytovaly 
požadované informace namísto obvyklých štítk ů), která by mohla nabízet úsporná řešení 
zacílená na spot řebitele). 
 3.5.2 Elektronické platby 
Podle studie nedávno zve řejněné Evropskou centrální bankou36 jsou z hlediska spole čnosti 
náklady na poskytování plateb ních obchodních služeb zna čné. V průměru dosahují objemu až 
1 % HDP, což je p řibližně 130 miliard EUR za rok 2009. P řibližně polovinu z t ěchto náklad ů 
vzniklých spole čnosti nesou banky a platební infras truktura, zatímco 46 % vzniká 
obchodník ům. V nákladech pro spole čnost nejsou zahrnuty poplatky hrazené jiným 
subjektům na trhu v rámci řetězce služeb platebních transa kcí. Byly-li by tyto poplatky 
zahrnuty, byly by celkové nákl ady spojené s platbami pro obchodníky vyšší než pro banky a 
infrastrukturu. Platby tudíž p ředstavují pro obchodníky v EU zna čnou část náklad ů na provoz 
podniku. 
Elektronické platby nabízejí na tomto poli zna čné příležitosti. Trh obchodních plateb je 
dynamický a v d ůsledku vzniku elektronického obchodu prochází zásadním vývojem. I když 
banky a systémy plateb pomocí platební ka rty stále v oblasti obchodních plateb p řevažují, 
objevují se nové zp ůsoby plateb, jako jsou nap ř. nekaretní internet ové platby a platby 
prostřednictvím mobilních telefon ů, jež jsou podporovány nar ůstajícím rozši řováním 
smartphon ů, které vykazují zna čné možnosti dalšího r ůstu37. 
Zelená kniha Komise o platbách provád ěných kartou, p řes internet a pomocí mobilního 
telefonu38 se snaží o podporu jednotného evropského trhu v t ěchto oblastech, jež by p řinášel 
výhody spot řebitelům i obchodník ům. Mezi p řínosy v důsledku hlubší integrace náleží:  
− Zesílení hospodá řské soutěže mezi poskytovateli plat eb a stejné podmínky pro 
podnikání pro zavedené i nové aktéry. 
− Zvýšení možností výb ěru a transparentnosti u platebních služeb pro spot řebitele a 
obchodníky. 
− Zvýšení rozsahu inovací u plate bních služeb, posílení bezpe čnosti, jež podpor uje rozvoj 
elektronického obchodování. 
V zelené knize a návazn ých konzultací se zú častněnými aktéry byla vymezena řada možných 
překážek, jež brání v integraci trhu plateb provád ěných kartou, p řes internet a pomocí 
mobilního telefonu. v četně: 
− Omezení ve vstupu na trhu u nových poskytovatel ů karetních či nekaretních platebních 
služeb; (nap ř. přístup k informacím o platebních ú čtech ze strany t řetích stran, které jsou 
                                                                 
36 „Náklady na obchodní platební nástroje pro spole čnost a jednotlivce: Evrops ký pohled“, Occasional 
Paper Series, ECB, č.. 137, Frankfurt, zá ří 2012. 
37 Zpráva pracovní skupiny pro in ovace v obchodních platbách — Ba nka pro mezinárodní platby, kv ěten 
2012. 
38 Zelená kniha „Na cest ě k integrovanému evropskému trhu plateb provád ěných kartou, p řes internet 
a pomocí mobilního telefonu“, KOM(2011) 941, v kone čném znění, 11.1.2011. 
 
17 
 poskytovateli, nebo p řístup k zú čtovacím a vypo řádacím systém ům ze strany nových 
poskytovatel ů platebních služeb). 
− Vysoká r ůznorodost (mezi členskými státy) a možná i nep řiměřené úrovn ě u 
vícestranných mezibankovních poplatk ů za platby kartou. Tyto poplatky p ředstavují 
hlavní podíl z poplatk ů, jež jsou ú čtovány obchodník ům ze strany po řizovatelů za přijetí 
karetních plateb. 
− Překážky, jež brání obchodník ům využívat možnost p řeshraničního či centralizovaného 
obstarání karetních plateb. 
− Mezery ve standardizaci a interooperabilit ě při poskytování plateb provád ěných kartou, 
přes internet a pomocí mob ilního telefonu, v jejichž d ůsledku nejsou obchodníci 
pobízení k investicím do pot řebné infrastruktury, jakou jsou nap ř. platební terminály; 
Některá z opat ření, jež řeší tyto otázky, by mohl a být zavedena prost řednictvím revize 
směrnice o platebních službách39 a zavedením režimu posíleného řízení u obchodních plateb 
v EU. Komise ve svém sd ělení o Aktu o jednotném trhu II rovn ěž oznámila legislativní návrh 
týkající se vícestra nných mezibankovních poplatk ů40. 
 
Akce:  
8) Komise zahájí v roce 2013 iniciativu týka jící se obchodních inovací, jejímž 
prostřednictvím Komise za pomoci odborník ů na vysoké úrovni posoudí možnosti, 
jak by obchodní odv ětví mohlo p řispět k inovativní výrobk ům, službám a 
technologiím a jak by z nich mohlo t ěžit. Na tomto základ ě Komise navrhne 
konkrétní opat ření zaměřená na podporu konkurenceschopnosti obchodu, jako 
jsou například rychlejší zavád ění výsledk ů výzkumu na trh, sjednocení podmínek 
pro elektronický a klasický obchod, nové zp ůsoby poskytování informací o výrobku 
pro spotřebitele, rozvoj regulatorní úpravy a norem, jež jsou p říznivější z hlediska 
inovací, atd.  
9) Komise posoudí proveditelnost z řízení tématicky zam ěřené databáze, která by 
obsahovala veškerá unijní a vnitrostát ní pravidla týkající se ozna čování a 
umožňovala by jednoduché vymezení požadavk ů na označování pro ur čitý výrobek.
10) Komise p řijme opat ření v zájmu zajišt ění hlubší integrace trhu plateb provád ěných 
kartou, přes internet a pomocí mob ilního telefonu, a to prost řednictvím: 
a) revize směrnice o platebních službách; 
b)  režimu posíleného řízení u obchodních platebních služeb; a  
c) legislativního návrhu o vícestranný ch mezibankovních poplatcích za 
platební karty.  
                                                                 
39 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách 
na vnitřním trhu, kterou se m ění směrnice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje 
směrnice 97/5/ES (Ú ř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1). 
40 Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru 
a Výboru region ů „Akt o jednotném trhu II – Spole čně pro nový r ůst“, COM(2012) 573 final, 
3.10.2012. 
 
18 
  3.6 Vytvá ření lepšího pracovního prost ředí 
Hladké fungování trhu zam ěstnanosti je velmi d ůležitým hlediskem, které umož ňuje 
obchodnímu odv ětví, aby poskytovalo pracovní p říležitosti mladým , nekvalifikovaným 
a/nebo sezónním pracovník ům (32  % ze všech osob zam ěstnaných v obchod ě je 
nekvalifikovanou pracovní silou, či pracovní silou s nízkou kva lifikací oproti 27 % celkové 
pracovní síly). Obchodní služby fungují často jako vstupní bod pro osoby, jež vstupují nebo 
opětovně vstupují na trh práce (15  % všech pracovník ů v obchodním odv ětví je mladších 25 
let oproti pr ůměru ve výši 9  %; 30  % zaměstnanců v obchodním odv ětví pracuje na částečný 
pracovní úvazek oproti pr ůměru ve výši 20 %)41. 
Vzhledem ke zna čnému podílu pracovní síly zam ěstnané v obchodním odv ětví by mělo toto 
odvětví plně těžit z vyšší mobility zam ěstnanců, aby bylo možné využít pracovní sílu tam, kde 
je nejpotřebnější. To je zásadní pro maximalizaci p říspěvku tohoto odv ětví pro růst EU. 
Navrhovaná opat ření napomohou vzhledem k vysokému podílu samostatn ě výdělečně 
činných osob v tomto odv ětví k lepšímu využití dostupných dovedností, zejména u malých a 
středních podnik ů. 
 3.6.1 Nesoulad mezi nabídkou a poptávkou u odborných dovedností 
Stávající nesoulad mezi odbornou dovedností pracovní síly a pot řebami obchodního odv ětví 
představuje zna čný problém z hlediska optimálního fungování tohoto odv ětví. Aby byl tento 
nedostatek vy řešen, je t řeba, aby stávající a budoucí pr acovní síla di sponovala vhodnou 
skladbou dovedností, což bude vyžadovat p řesnou předběžnou analýzu o pot řebách 
odborných dovedností. Vymezení pot řeb příslušných odborných dove dností a nesoulad ů je 
zejména d ůležité při zvyšování zam ěstnatelnosti mladých lidí vstupujících na trh práce, 
dlouhodob ě nezaměstnaných osob, pracovník ů pokročilejšího v ěku, imigrant ů a zdravotn ě 
postižených osob. Krom ě toho probíhající inovace, v d ůsledku nichž dochází ke zvyšování 
úrovně automatizace v obchodním odv ětví, budou vyžadovat, aby si zam ěstnanci často 
doplňovali soubory svých dovedností, což jim umožní p řizpůsobit se zm ěnám v zam ěstnání a 
pracovních úkolech.  
K dosažení výše uvedených cíl ů nepostačí pouze ve řejné investice. Odpov ědnost za investice 
do dovedností musí být sdílená a obchodní odv ětví musí v této oblasti sehrát spole čně s 
vládami, jednotlivci a vzd ělávacím sektorem významn ější roli. I za sou časné situace, kdy se 
soustředíme na dohled nad rozpo čtovými výdaji, by nem ělo být správnou možností snížení 
investic do oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy. Naopak, zna čné a inteligentní investice do 
rozvoje dovedností nejen že zajistí nejlepší „výnos“ vložených prost ředků, ale rovn ěž přispějí 
k využití p řínosů plynoucích z lidského potenciálu. Jak bylo zd ůrazněno ve sd ělení 
„Přehodnocení vzd ělávání“42 v zájmu zajišt ění vhodných a odpovídajících dovedností 
pracovní síly je t řeba vystup ňovat úsilí o modernizaci vzd ělávacích systém ů a systém ů 
odborné p řípravy. Podniky obchodního odv ětví by m ěly hrát d ůležitou roli p ři utváření 
nových u čebních program ů, rozvoji program ů odborné a u čňovské přípravy a úzce 
spolupracovat se vzd ělávacími systémy na vymezen í oblastí, na než je t řeba se zam ěřit, jako 
např. zvýšení dovedností u zam ěstnanců, které se týkají životního prost ředí či dosahování 
                                                                 
41 Strukturální char akteristiky distribu čního obchodu a jejich dopad na ceny v eurozón ě, ECB, Occasional 
Paper, č. 128, září 2011. 
42  Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru a 
Výboru region ů „Přehodnocení vzd ělávání:  Investice do dovedností pro dosažení lepších 
socioekonomických výsledk ů (COM (2012) 669 final, 20.11.2012). 
 
19 
 zlepšení vztah ů s dodavateli. Rozší ření partnerství mezi školami a podniky, v četně systémů 
duální odborné p řípravy v rámci u čňovského školství, jež podporuj e Evropská aliance pro 
učňovskou přípravu43, a zavádění rozmanitých forem stáží a stipendií m ůže být užite čné pro 
obě strany: Podniky obchodního odv ětví tak mohou zajistit, že mají k dispozici řádně odborně 
připravenou pracovní sílu, jež disponuje vhodnými  dovednostmi, zatímco školy mohou získat 
více žáků, bude-li jejich u čební plán nabízet dosažení kvalifikace, jež má na trhu práce vyšší 
hodnotu. Krom ě toho byly v poslední dob ě na úrovni EU rozvinuty a ov ěřovány specifické 
nástroje, které mají sloužit k podpo ře silnějších a strukturovan ějších partnerství mezi 
poskytovateli dovedností a podniky. Jedním z ni ch jsou i aliance pr o dovednosti v odv ětví44 , 
jež jsou navrhovány v rámci nového programu Erasmus pro všechny45, a které by mohly být 
velmi dob ře uzpůsobeny tak, aby byly vhodné pro konkrétní pot řeby obchodního odv ětví. 
Projekty obnovy je možné uvést jako dobrý p říklad toho, jak mohou obchodníci 
spolupracovat s místními orgány p ři řešení problému dlouhodobé nezam ěstnanosti. 
Nesoulad v nabízených a poptávaných dovednostech je u r ůzných odv ětví velmi odlišný, 
stejně tak jsou velké rozdíly i v rámci EU či pokud jde o jeho trvání. V zájmu snížení tohoto 
nedostatku odborných dovedností, jemuž čelí podniky a uchaze či o zaměstnání, by se m ěli 
všichni zú častnění aktéři, včetně podniků a sociálních partner ů v obchodním odv ětví, podílet 
na vymezení kvalitativních a kvantitativních pot řeb dovedností v rámci tohoto odv ětví 
z krátkodobého, st řednědobého a dlouhodobého hlediska.  
Zahájení činnosti Evropské rady pro kvalifikace pro jednotlivá odv ětví v roce 2012, jež se 
vztahuje i na oblast maloobc hodu a velkoobchodu, by podle o čekávání m ělo společně 
s vnitrostátními radami pro dovednosti v tomto odv ětví sehrát zásadní roli p ři získávání 
poznatků o oborových dovednostech. Poskytnutím výsledk ů své činnosti pro nedávno z řízený 
„přehled dovednosti EU“ 46 přispěje práce t ěchto rad pro dovednosti k odhalování mezer a 
nesouladu mezi poptávkou a nabídkou po odborných dovednostech a jejich p ředcházení tím, 
že bude zú častněným stranám poskytovat informace o vývoji pot řeb pracovních sil a 
zaměstnanosti. Lepší p ředvídaní umožní podnik ům i jednotlivc ům v členských státech, aby 
vycházeli p ři svém rozhodování či investicích z d ůkladněji podložených informací. 
 3.6.2 Neformální ekonomika 
Nevykázaná práce je v obchodním odv ětví významným problémem. Osoby ú častnící se 
neformální ekonomiky47 nemohou využívat výhody zdravotní pé če a sociálního zabezpe čení. 
To přináší značná sociální rizika a nízké p říjmy a nízkou úrove ň sociální ochrany pro takto 
pracující osoby. Neformální ekonomika krom ě toho vede ke ztrátám na p říjmové stran ě 
státního rozpo čtu, neboť dochází ke snižování da ňových odvod ů a příspěvků na sociální 
zabezpečení. Důsledkem je vyšší da ňová zátěž u řádně registrovaných pracovník ů a negativní 
dopad na konkurenceschopnost členských stát ů. 
                                                                 
43  Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru 
a Výboru region ů „Zapojení mladých lidí do zam ěstnání,“ COM(2012) 727 final, 5.12.2012. 
44  http://ec.europa.eu/education/news/20120425_en.htm 
45  Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru a 
Výboru region ů „Erasmus pro všechny:  Program EU pro vzd ělávání, odbornou p řípravu, mládež a 
sport“, KOM(2011) 787 v kone čném znění, 23.11.2011. 
46  http://euskillspanorama.ec.europa.eu/ 
47 Činnost a p říjem úpln ě či částečně unikající státní právní úprav ě či zdanění. 
 
20 
 Komise zapojí veškeré zú častněné strany do dialogu, aby posoudila dopad neformální 
ekonomiky na pracovní podmínky a sta novila, jaká bude navržená forma p řístupu EU 
k jejímu potírání48. 
Útvary Komise budou navzájem spolupracovat, aby zajistily, že p ři provádění jakéhokoli 
opatření na boj proti neformál ní ekonomice budou zohledn ěny příslušné aspekty obchodního 
odvětví.  
Akce:  
11) Komise posílí spolupráci se sociálními partnery, aby vytvo řila podmínky, které 
umožní sladit dovednosti s pot řebami trhu práce v obchodním odv ětví, zejména 
vymezením a p ředvídáním pot řeb jednotlivých dovedností prost řednictvím rad pro 
odvětvové dovednosti v EU a zlepšením program ů odborné p řípravy a rekvalifikace 
na straně obchodník ů. 
 3.7 Mezinárodní rozm ěr 
Překážky v mezinárodním obchodu u obchodního odv ětví (bránící v us azování a jiných 
způsobech poskytování služeb, jako jsou nap říklad omezení týkající se franšíz a 
elektronického obc hodu) závažným zp ůsobem omezují r ůst a vytvá ření pracovních míst. 
V současnosti se osud až 36 milion ů pracovních míst v EU p římo či nepřímo odvíjí od 
mezinárodního obchodu. Hodnocení trh ů v třetích zemích otevírá pro evropské aktéry, a 
zejména malé a st řední podniky, významné p říležitosti, jež jim umož ňují využití r ůstu na 
těchto trzích. P řístup obchodu na trhy t řetích zemí má zna čný potenciál z hlediska zvyšování 
růstu hospodá řství EU. Dodáváním výrobk ů vyráběných v EU do t řetích zemí mohou evropští 
obchodníci sehrát významnou roli p ři podpoře vývozu, což vytvá ří základ pro p řístup malých 
a středních podnik ů na trhy mimo EU. Proto je navr hováno, aby byla za úzkého dialogu s 
obchodním odv ětví vypracována strategie EU, jež by usilovala o otevírání mezinárodního 
obchodu a řešila stávající p řekážky, a to zejména prost řednictvím: 
− důkladnějšího shromaž ďování informací o obchodních p řekážkách v rámci 
mezinárodního obchodu se t řetími zem ěmi, jež by umožnilo p říslušným útvar ům komise 
aby sledovaly provád ění stávajících dohod o volném obchodu a p řipravovaly budoucí 
příslušná jednání; a 
− zlepšení poradenského centra pro malé a st řední podniky49, jakož i poradenského centra 
pro vývoz a databáze týkající s p řístupu na trh, s cílem rozší řit jejich p říslušné zam ěření 
i o služby.  
                                                                 
48 Pracovní program Komise pro rok 2013 konkrétn ě uvádí zřízení „Evropské platformy pro boj proti 
nehlášené práci“. Cílem je pokrýt všechny klí čové oblasti, kde se nehlášená práce vyskytuje, a podpo řit 
účinnější boj proti nehlášené práci lepší spoluprací, vým ěnou osvědčených postup ů a stanovením 
společných zásad. Toto opat ření bylo oznámeno ve sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, 
Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru a Výboru region ů „Na cest ě k hospodá řské obnov ě 
vedoucí k intenzivnímu r ůstu pracovních míst“, COM(2012) 173 final, 18.4.2012, rovn ěž označovaném 
jako „balí ček zaměstnanosti“. 
 
49 Speciální nástroj provozovaný Komisí, jež slouží obchodník ům k řešení jejich problém ů a poskytuje 
odpovědi na jejich dotazy, a to prost řednictvím d ůraznějšího zam ěření se na male a st řední podniky. 
 
21 
  4. Z ÁVĚR: STÁLÝ DIALOG S  OBCHODNÍM ODV ĚTVÍM  
Vzhledem k možnostem pro r ůst a zaměstnanost, jimiž mohou obchodní služby p řispívat k 
celému hospodá řství EU, je zapot řebí komplexní a celkové  strategie, jež by řešila nedostatky, 
které v sou časnosti brání rozvoji t ěchto služeb v plném rozsahu. 
K naplnění tohoto cíle p řispěje poskytnutí možnosti p řístupu ke konkurenceschopn ějším a 
udržitelným obchodním službám, posílení postavení spot řebitelů, aby se mohli rozhodovat s 
důkladnější znalostí v ěci ve vztahu k výrobk ům, jež hodlají po řídit, rozvoj vyvážen ějšího 
obchodního dodavatelského řetězce, podpora inovativních řešení, rychlejší zavád ění 
výsledků výzkumu na trh a vytvá ření lepšího pracovního prost ředí v obchodu. 
Jedenáct konkrétních akcí50 stanovených tímto ak čním plánem by m ělo být v zájmu dosažení 
jednotného obchodního trhu provedeno do konce roku 2014. Je však zapot řebí, aby byl tento 
akční plán provád ěn souběžně s dalšími podn ěty, zejména pak s t ěmi, jež se týkají úplného 
provedení sm ěrnice o službách, ak čního plánu pro elektronic ký obchod a probíhajících 
iniciativ v oblasti plateb. 
Komise bude sledovat p říslušný vývoj a v roce 2015 podá zprávu o pokroku o provád ění 
tohoto ak čního plánu. Pracovní skupina pro konkur enceschopnost obchod u, jež bude provád ět 
toto sledování, p ři něm bude vycházet z probíhajících diskuzí v rámci orgán ů EU, rozhovory 
se členskými státy, p ředstaviteli obchodního odv ětví a jinými p říslušnými zú častněnými 
stranami. 
                                                                 
50 Všechna navrhovaná opat ření, která by Komise m ěla podle tohoto dokumentu p řijmout, jsou v souladu 
a slučitelná jak se stávajícím víceletým finan čním rámcem (2007–2013), tak i s novým víceletým 
finančním rámcem na období 2014–2020.