DŮVODOVÁ ZPRÁVA

(1) Cílem Úmluvy o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře (Barcelonská úmluva) je předcházet, snižovat, potírat a v největší možné míře odstranit znečišťování oblasti Středozemního moře a chránit a zlepšovat mořské prostředí v této oblasti, a přispívat tak k jejímu udržitelnému rozvoji. Jedná se o mezivládní smlouvu přijatou jako regionální mořský program pod záštitou Programu OSN pro životní prostředí. Evropská unie je od roku 1977 smluvní stranou Barcelonské úmluvy[1] a v roce 1999 uzavřela Protokol o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří a jeho přílohy (dále jen protokol)[2].

(2) Zasedání smluvních stran je rozhodovacím orgánem Úmluvy, k jehož pravomocem patří podle potřeby přijímat, přezkoumávat a měnit přílohy Úmluvy nebo jejích protokolů na základě změn navržených smluvními stranami. Byla učiněna řada návrhů na změnu příloh II a III protokolu. Tyto návrhy byly předloženy k hodnocení na zasedání národních kontaktních míst konaném v Marseille (Francie) ve dnech 17. až 20. května 2011, aby mohly být přijaty na sedmnáctém zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů, které se bude konat v Paříži (Francie) ve dnech 8. až 10. února 2012.

(3) Podle článku 17 Úmluvy a čl. 14 odst. 1 protokolu nabude změna příloh protokolu účinnosti pro všechny smluvní strany protokolu po uplynutí lhůty určené dotčenými smluvními stranami při schválení změny s výjimkou těch smluvních stran, které se prostřednictvím oznámení depozitáři rozhodly na tuto změnu nepřistoupit. Proto je nezbytné, aby Rada na základě čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) přijala rozhodnutí pro účely vypracování postojů, které mají být jménem Unie zaujaty na sedmnáctém zasedání smluvních stran. Sekretariát úmluvy na zasedání kontaktních míst konaném v roce 2011 v Marseille (Francie) předložil návrh na přeřazení deseti druhů žraloků z přílohy III do přílohy II. Z těchto deseti druhů by dva druhy (Galeorinus galeus a Isurus oxirhincus) měly zůstat v příloze III, protože ICCAT přezkoumá stav jejich populací na svém příštím výročním zasedání. Kromě toho by dva zbývající rejnokovité druhy (Leucoraja circularis a L. melitensis) měly být také vedeny v příloze III, ale zasloužily by si zvláštní pozornost. Měla by být přijata opatření, aby bylo shromážděno více údajů o rejnokovitých za účelem získání přesných vědeckých doporučení vzhledem k revizi jejich možného přeřazení do přílohy II v pozdějším období.

(4) Návrhy na změny by nevyžadovaly žádnou změnu práva Unie. Nejsou v rozporu se směrnicí o ptácích[3], se směrnicí o stanovištích[4] ani se společnou rybářskou politikou (SRP)[5]. Unie by tyto návrhy měla podpořit na základě následujících úvah: 1) návrhy jsou vědecky podložené; 2) z důvodu jednotnosti svých vnitřních a vnějších opatření a 3) EU se zavázala k mezinárodní spolupráci na ochranu biologické rozmanitosti v souladu s článkem 5 Úmluvy Spojených národů o biologické rozmanitosti, dohodami uzavřenými během poslední konference stran Úmluvy o biologické rozmanitosti v roce 2010 v Nagoyi, a s cílem dohodnutým na světové vrcholné schůzce o udržitelném rozvoji, jímž je „výrazné snížení současné míry ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010“.

Vzhledem k výše uvedenému by Unie na sedmnáctém zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy měla podpořit přijetí změny příloh.

2012/0021 (NLE)

Návrh

ROZHODNUTÍ RADY

o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na sedmnáctém zasedání smluvních stran, pokud jde o návrhy na změnu příloh II a III Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise[6],

vzhledem k těmto důvodům:

(1) EU je smluvní stranou Úmluvy o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře[7] (dále jen „Barcelonská úmluva“) a stranou Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří a jeho příloh[8] (dále jen „protokol“).

(2) Zasedání smluvních stran je rozhodovacím orgánem Úmluvy a jemu svěřené pravomoci mu mimo jiné umožňují podle potřeby měnit přílohy Úmluvy a jejích protokolů. Podle článku 17 Barcelonské úmluvy a čl. 14 odst. 1 protokolu nabude změna příloh protokolu účinnosti pro všechny smluvní strany protokolu po uplynutí lhůty určené příslušnými smluvními stranami při schválení změny s výjimkou těch smluvních stran, které písemně oznámily depozitáři, že nejsou schopny tuto změnu schválit.

(3) Sekretariát úmluvy předložil pro sedmnácté zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů, které se uskuteční v Paříži (Francie) od 8. do 10. února 2012, návrhy na poskytnutí větší ochrany několika dalším druhům změnou příloh II a III protokolu.

(4) Návrhy na změny by nevyžadovaly žádnou změnu práva Unie.

(5) EU by měla některé z těchto návrhů podpořit, neboť jsou vědecky podložené, jsou v souladu s právními předpisy Unie a se závazkem Unie podílet se na mezinárodní spolupráci na ochraně biologické rozmanitosti a jsou v souladu s článkem 5 Úmluvy Spojených národů o biologické rozmanitosti[9] a s cílem dohodnutým v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti v roce 2010 významně snížit současnou míru ztráty biologické rozmanitosti do roku 2020,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Na sedmnáctém zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů zaujme Evropská komise při hlasování o návrzích na poskytnutí ochrany několika druhům jejich přeřazením z přílohy III do přílohy II protokolu toto stanovisko Evropské unie.

Evropská komise podpoří zahrnutí těchto druhů do přílohy II protokolu a jejich vyškrtnutí z přílohy III:

a) Lamma nasus (Bonnaterre, 1788);

b) Rhinobatos cemiculus (Saint-Hilaire, 1817);

c) Rhinobatos rhinobatos (Linnaeus, 1758);

d) Sphyrna lewini (Griffith & Smith, 1834);

e) Sphyrna mokarran (Rüppell, 1837);

f) Sphyrna zygaena (Linnaeus, 1758).

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne […].

V Bruselu dne

Za Radu

předseda/předsedkyně [...]

[1] Rozhodnutí Rady 77/585/EHS ze dne 25. července 1977, kterým se uzavírá Úmluva o ochraně Středozemního moře před znečišťováním a Protokol o zamezení znečišťování Středozemního moře odpady shazovanými z plavidel a letadel, Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1.

[2] Rozhodnutí Rady 1999/800/ES ze dne 22. října 1999 o uzavření Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří a o přijetí příloh uvedeného protokolu (Barcelonská úmluva), Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 1.

[3] Směrnice Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků, Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7–25.

[4] Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin, Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.

[5] Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky, Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

[6] Úř. věst. C […], […], s. […].

[7] Rozhodnutí Rady 77/585/EHS ze dne 25. července 1977, kterým se uzavírá Úmluva o ochraně Středozemního moře před znečišťováním a Protokol o zamezení znečišťování Středozemního moře odpady shazovanými z plavidel a letadel, Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1.

[8] Rozhodnutí Rady 1999/800/ES ze dne 22. října 1999 o uzavření Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří a o přijetí příloh uvedeného protokolu (Barcelonská úmluva), Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 1.

[9] Rozhodnutí Rady 93/626/EHS ze dne 25. října 1993 o uzavření Úmluvy o biologické rozmanitosti, Úř. věst. L 309, 13.12.1993, s. 1.