V souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie (čl. 77 odst. 1 písm. c)) má Evropská unie rozvíjet politiku s cílem zajistit „postupné zavedení integrovaného systému řízení vnějších hranic“. Složky, zásady a hlavní zúčastněné strany evropské integrované správy hranic byly poprvé stanoveny v roce 2016 v nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a dále rozpracovány v jeho novelizaci z roku 2019 , která rovněž stanoví politický cyklus evropské integrované správy hranic jako strategický rámec řízení pro účinné provádění evropské integrované správy hranic. Strategickým cílem politického cyklu evropské integrované správy hranic je určit, jak by měla Evropská pohraniční a pobřežní stráž řešit výzvy v oblasti správy hranic a navracení soudržně, integrovaně a systematicky.

Výsledkem tohoto konzultačního procesu by mělo být sdělení Komise, kterým se stanoví víceletá strategická politika pro evropskou integrovanou správu hranic, jež do konce roku 2022 stanoví politické řízení evropské integrované správy hranic na období pěti let. Tento cyklus bude dále prováděn prostřednictvím technické a operativní strategie, kterou přijme správní rada agentury Frontex, a prostřednictvím vnitrostátních strategií členských států.

Kromě toho se bude snažit shromáždit názory orgánů na to, jak stanovit integrovaný, jednotný a nepřetržitý postup pro poskytování strategických pokynů všem příslušným Evropským pohraničním a pobřežním strážím a dalším evropským a vnitrostátním aktérům, aby bylo zajištěno soudržné provádění evropské integrované správy hranic. Tím se zajistí, že budou náležitě zohledněny nově vznikající výzvy a bude možné přizpůsobit priority měnícím se potřebám. I tento mechanismus řízení by se měl stát součástí cyklu víceleté strategické politiky.

Jak bylo oznámeno v Schengenské strategii, provádění evropské integrované správy hranic se bude řídit cyklem víceleté strategické politiky (politický cyklus evropské integrované správy hranic), který bude připraven v souladu s článkem 8 nařízení (EU) 2019/1896 (nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži). Cyklus víceleté strategické politiky určí, jak by měla Evropská pohraniční a pobřežní stráž v příštích pěti letech efektivně fungovat jako struktura a provádět evropskou integrovanou správu hranic. Na operativní úrovni by tento cyklus měl poskytnout společný rámec, který by řídil každodenní práci více než 120 000 příslušníků Evropské pohraniční a pobřežní stráže z vnitrostátních orgánů a agentury Frontex.

K dosažení tohoto cíle musí Evropská unie a její členské státy spolupracovat, zejména v rámci Evropské pohraniční a pobřežní stráže, na dosažení plně účinné evropské integrované správy hranic, která bude sdružovat všechny příslušné subjekty na evropské i vnitrostátní úrovni. V této souvislosti by měla být do schengenského cyklu plně začleněna i evropská integrovaná správa hranic.

V souladu s čl. 8 odst. 5 nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži je agentura Frontex pověřena vypracováním technické a operativní strategie pro evropskou integrovanou správu hranic, a to na základě rozhodnutí správní rady a návrhu výkonného ředitele agentury Frontex. Tato strategie má být připravena v úzké spolupráci s členskými státy a Komisí. Strategie musí být v souladu s článkem 3 nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a agentura musí v odůvodněných případech zohlednit specifickou situaci členských států, zejména jejich zeměpisnou polohu. Měla by vycházet ze sdělení Komise o víceleté strategické politice v oblasti evropské integrované správy hranic, ale také zohlednit příslušné požadavky stávajících platných schengenských právních předpisů.

Nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži vytváří komplexní strukturu Evropské pohraniční a pobřežní stráže, která sdružuje agenturu Frontex a přibližně 50 až 60 orgánů členských států příslušných pro správu hranic (včetně pobřežní stráže, pokud plní úkoly ostrahy hranic) a navracení. Nařízení rovněž pověřuje Evropskou pohraniční a pobřežní stráž, aby zajistila účinné provádění evropské integrované správy hranic v duchu sdílené odpovědnosti. Využití plného potenciálu Evropské pohraniční a pobřežní stráže by vedlo ke skutečné a nezbytné změně v praxi. Za tímto účelem by EU a členské státy měly společně využít této nové architektury a posílit řídící struktury Evropské pohraniční a pobřežní stráže a zároveň zvýšit její nové operativní kapacity prostřednictvím lepší a rychlejší koordinace na úrovni EU.

·Zřídit vnitrostátní centralizovanou řídicí strukturu pro evropskou integrovanou správu hranic, která by koordinovala všechny příslušné orgány zapojené do správy hranic a navracení a zohledňovala dopady dalších politik EU prováděných na vnějších hranicích členských států příslušnými vnitrostátními orgány v rámci jejich příslušných mandátů, například celními a hygienickými kontrolní orgány.

g)pro usnadnění legálního překračování hranic, a to i ve prospěch cestovního ruchu a obchodu, musí orgány ochrany hranic co nejlépe využívat technologie pro neinvazivní identifikaci (např. otisky prstů, rozpoznávání obličeje), přičemž musí v tomto ohledu plně respektovat základní práva, zejména práva na ochranu osobních údajů. Přístup k těmto informacím bude muset být zajištěn prostřednictvím přenosných zařízení, která umožní provádět nezbytné kontroly databází a bezpečnostní kontroly;

f)pachatelé kybernetické kriminality budou neustále prokazovat svou flexibilitu a odolnost, ale budou také využívat stávající modi operandi zaměřené na známá zranitelná místa a nové oběti. Budou se snažit těžit z masivního přesunu původně offline aktivit do online prostředí, jak se to stalo v případě pandemie COVID-19;

Zavedení evropské integrované správy hranic by mělo poskytnout nezbytné nástroje pro reakci na všechny možné vznikající hrozby na vnějších hranicích a jejich zvládání. Na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni musí existovat neustálá připravenost zvládat jakýkoli masový příliv nelegálních migrantů, kteří protiprávně překračují vnější hranice. Za tímto účelem by součástí tohoto integrovaného přístupu měly být komplexní, prověřené a neustále aktualizované plány pro mimořádné situace, včetně využití kapacit a nástrojů EU a jednotlivých států, např. pohraničních jednotek rychlé reakce, podpůrných týmů pro řízení migrace, jednotek pro návratové zásahy, a plné využití přístupu založeného na hotspotech. Plány pro mimořádné situace by měly usnadnit účinné praktické provádění opatření v jakékoli situaci vyžadující zásah rychlé reakce na vnějších hranicích a v případě potřeby i při provádění zásahů na podporu navracení.

Stejně tak ruská invaze na Ukrajinu, v jejímž důsledku uprchlo do EU již více než 5,9 milionu lidí, ukázala, jaké výzvy pro evropskou integrovanou správu hranic existují. Výrazná eskalace vojenské agrese ze strany ruských sil by mohla vyvolat další rozsáhlé přesuny lidí z Ukrajiny. Z tohoto hlediska poskytuje agentura Frontex podporu dotčeným členským státům a dotčeným třetím zemím. Připravuje se také na nasazení nových příslušníků, aby zajistila dostatečnou kapacitu pro provádění hraničních kontrol v souladu s požadavky práva Unie u všech osob překračujících hranice Ukrajiny a EU.

Jak je stanoveno v nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži, vnitrostátní orgány pro správu hranic v členských státech nadále nesou primární odpovědnost za správu svých úseků vnějších hranic. Stejná zásada by měla platit i pro provádění návratové politiky EU. Evropská integrovaná správa hranic je nástrojem, v jehož rámci některé odpovědnosti existují na vnitrostátní úrovni, přičemž odpovědnosti agentury jsou ve srovnání s odpovědnostmi vnitrostátních orgánů omezené. Tyto oblasti podléhající vnitrostátním politikám se týkají například opatření v rámci schengenského prostoru (např. policejních kontrol, řízení migrace a znovuzavedení hraničních kontrol na vnitřních hranicích) a boje proti organizované přeshraniční trestné činnosti na vnějších hranicích. Tato témata a funkce by proto měly být do národních strategií integrované správy hranic začleněny podrobněji a jednotně.

Obecně platí, že osoby plnící povinnosti v rámci evropské pohraniční stráže a při navracení by měly být speciálně vyškolenými odborníky v oblasti ochrany hranic, kteří vyznávají vysoké etické hodnoty a dodržují nejpřísnější zásady bezúhonnosti. Mělo by se jednat o pracovníky příslušných orgánů ochrany hranic nebo donucovacích orgánů, které mají přísný kodex chování. V případě povinností, které vyžadují použití osobních údajů, nahlížení do důvěrných rejstříků nebo v případě úkonů vyžadujících použití výkonných pravomocí v souladu s právem EU či vnitrostátním právem není povolena žádná výjimka. Příslušné orgány by měly být za všech okolností plně odpovědné za všechny činnosti související s ochranou hranic. Odpovědnost za úkoly spojené s ochranou hranic není možné přenést na externí subjekty – ochrana hranic je ze své podstaty donucovacím úkolem. V souladu s vnitrostátními právními předpisy mohou být na žádost příslušných orgánů pohraniční stráže použity vojenské schopnosti a prostředky, pokud jsou splněny všechny výše uvedené nezbytné předpoklady.

Komplexní orientace v panujících a předvídatelných situacích téměř v reálném čase, která zahrnuje téměř všechny funkce integrované správy hranic a všechny úrovně čtyřúrovňového modelu řízení přístupu , je základem pro správnou a včasnou reakci na různé situace. Agentura na úrovni EU a členské státy na vnitrostátní úrovni by si měly udržovat komplexní evropský situační obraz, aby byla zaručena účinná a rychlá reakce Evropské pohraniční a pobřežní stráže na vznikající hrozby. Mělo by to rovněž přispět ke zlepšení včasnosti a účinnosti operativních činností ostatních vnitrostátních orgánů a agentur EU, které plní své úkoly na hranicích a v schengenském prostoru. Systém EUROSUR by měl být účinně prováděn a dále rozvíjen jako hlavní základ pro situační obraz o integrované správě hranic. Je to důležité zejména proto, že nařízením o Evropské pohraniční a pobřežní stráži byly zavedeny nové prvky systému EUROSUR, které by měly vést ke zlepšení situační orientace a schopnosti reakce Evropské pohraniční a pobřežní stráže a ke zlepšení operativní spolupráce mezi členskými státy a agenturou Frontex.

Úspěšné fungování Evropské pohraniční a pobřežní stráže je založeno na dobře zavedeném systému koordinace, komunikace a plánování mezi evropskými složkami (agenturou Frontex) a vnitrostátními složkami (vnitrostátními orgány odpovědnými za integrovanou správu hranic nebo do ní zapojenými). Klíčovým cílem je rozvíjet flexibilní a integrované využívání informací, spojených kapacit a interoperabilních systémů a nástrojů na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni. Klíčovým požadavkem pro fungování této nové evropské struktury jsou jasné národní systémy koordinace, komunikace a plánování s cílem zaručit funkční spolupráci s agenturou a mezi národními orgány, které jsou zapojeny do integrované správy hranic. Na vnitrostátní úrovni by měl existovat jeden vedoucí orgán odpovědný za koordinaci integrované správy hranic a jedno vnitrostátní kontaktní místo pro všechny záležitosti týkající se činnosti agentury. Vnitrostátní koncepce integrované správy hranic přispěje k zajištění účinné koordinace mezi vedoucím vnitrostátním orgánem a všemi vnitrostátními orgány odpovědnými za správu hranic. Aby byla zajištěna stálá připravenost na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni, vyžaduje evropská integrovaná správa hranic integrované plánování, které budou provádět společně členské státy a agentura. Je to nezbytné pro přípravu reakcí na výzvy na vnějších hranicích, pohotovostní plánování a pro koordinaci dlouhodobého rozvoje kapacit, a to jak z hlediska náboru a odborné přípravy, tak i pořizování a rozvoje vybavení. Proto musí být rozvoj schopností na národní úrovni a na úrovni agentur svou povahou nepřetržitý, musí zohledňovat krátkodobé, střednědobé i dlouhodobé plánování a musí být v souladu s pohotovostním plánováním.

13.Systém ostrahy pozemních hranic musí být schopen odhalit všechna nedovolená překročení hranic a zachytit osoby, které nelegálně překračují hranice v rizikových oblastech, za jakýchkoli okolností. Do systémů ostrahy pozemních hranic by mohly patřit bezpilotní letouny, snímače pohybu a mobilní jednotky. Tyto technické prostředky, zejména veškeré technologie schopné shromažďovat osobní údaje, musí vycházet z jednoznačně vymezených ustanovení unijních i vnitrostátních právních předpisů EU, včetně ustanovení o ochraně osobních údajů, a používat se v souladu s těmito předpisy.

12.Systém ostrahy námořních hranic musí být schopen odhalit, identifikovat a v případě potřeby sledovat a zachytit všechna plavidla připlouvající do teritoriálních vod a přispět k zajištění ochrany a záchrany životů na moři za všech povětrnostních podmínek. Členské státy by měly co nejlépe využívat kapacity pro ostrahu, které agentura nabízí, k posílení a zlepšení vnitrostátních kapacit a celkové situační orientace.

10.Vnitrostátní integrované systémy ostrahy by měly být podporovány společnými a interoperabilními evropskými kapacitami pro ostrahu. Ostraha hranic (včetně předhraničních oblastí) by měla být organizována v souladu s nařízením o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a Schengenským hraničním kodexem. Pokud se na ostraze hranic na vnitrostátní úrovni podílí více než jedna služba, měly by dotčené členské státy určit příslušný vnitrostátní orgán odpovědný za obecný dohled a nezbytné řídicí, koordinační a kooperační mechanismy a zajistit, aby odpovědnost jednotlivých orgánů a agentur byla upravena právními předpisy nebo dohodami o spolupráci. Vnitrostátní kapacity pro ostrahu ve vlastnictví různých orgánů by měly fungovat v souladu s nařízením o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a aktualizovanou příručkou EUROSUR.

9.Vnější hranice by měla být neustále monitorována (24 hodin denně, sedm dní v týdnu). Na hranicích a v předhraničních oblastech by měly být prováděny činnosti ostrahy s využitím různých nástrojů s cílem vytvořit mechanismus včasného varování, sdílet využitelné informace a zlepšit schopnost reakce.

8.Činnosti ostrahy na každém úseku vnějších hranic by měly odpovídat úrovni dopadu, která byla úseku přiřazena, přičemž by se měly používat integrované systémy ostrahy, mobilní vybavení a mobilní hlídky (jednotky) a výsledky analýzy rizik. Úrovně dopadu by měly být stanoveny harmonizovaným způsobem v celé EU.

6.Nepřetržitá (24 hodin denně, sedm dní v týdnu) situační orientace by měla být základem pro odpovídající schopnost reakce, aby bylo možné řádně reagovat na všechny incidenty na hranicích, na nepředvídatelné změny na vnějších hranicích a na situace rozsáhlého nelegálního přistěhovalectví; tato schopnost by měla být za všech okolností zajištěna na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni. Měly by být rozvíjeny vnitrostátní kapacity a kapacity EU, aby bylo možné rychle posílit ochranu hranic na všech hraničních přechodech a úsecích vnějších hranic, kde je to zapotřebí. Schopnost reakce a pohotovostní plány by měly být pravidelně testovány a dále rozvíjeny, zejména pokud dochází k účelovému využívání migrantů.

5.S cílem zajistit vysokou schopnost přijímat nezbytná opatření na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni by se měla zachovat spolehlivá a komplexní situační orientace na hranicích. Na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni by měl být udržován, sdílen a dále rozvíjen komplexní evropský situační obraz v téměř reálném čase v souladu s legislativním rámcem a operativními potřebami.

1.Členské státy by měly mít právní, strukturální, správní a technické kapacity k provádění hraničních kontrol v souladu se Schengenským hraničním kodexem a k usnadnění legálního překračování hranic osobami a vozidly. Počet hraničních přechodů na vnějších hranicích by měl odrážet potřeby vztahů se třetími zeměmi s cílem zajistit, že ochrana hranic nebude překážkou obchodu, sociální a kulturní výměny nebo přeshraniční spolupráce. Měl by však také zohlednit dostupné kapacity (zdroje a infrastrukturu) a trendy v oblasti výzev (např. účelové využívání migrantů).

Základem evropské integrované správy hranic je ochrana hranic založená na analýze rizik (hraniční kontroly na hraničních přechodech a ostraha hranic mezi hraničními přechody). Agentura Frontex a orgány členských států pro správu hranic, které společně tvoří Evropskou pohraniční a pobřežní stráž, by měly mít právní, institucionální, správní a operativní kapacitu a nezbytné zdroje, aby mohly za všech okolností provádět účinnou a účelnou ochranu hranic. V zájmu posílení vnitřní bezpečnosti EU a jejích občanů brání ochrana hranic neoprávněnému překračování vnějších hranic nelegálními migranty. Usnadňuje také legitimní překračování hranic a přeshraniční dopravu. Ochrana hranic zároveň přispívá k prevenci a potírání různých forem přeshraniční trestné činnosti. Ochrana hranic by měla být prováděna způsobem, který respektuje práva všech osob bez ohledu na to, zda žádají o ochranu, či nikoli. Osobám, které žádají o ochranu, musí být umožněn přístup k řízením, zatímco osoby, které o ochranu nežádají, musí být také chráněny před nenavracením. Ochrana hranic rovněž zahrnuje opatření v pohraniční oblasti týkající se osob, které překročily vnější hranice mimo hraniční přechody (tj. prověřovací opatření podle vnitrostátního práva nebo fáze prověřování podle pravidel EU, jakmile budou přijata).

Evropská integrovaná správa hranic by se měla řídit analýzou rizik. Na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni by měly být k dispozici spolehlivé, komplexní a integrované analýzy rizik pro použití k politickému, strategickému a operačnímu plánování a rozhodování. Analýza rizik by měla přinášet analytická zjištění a doporučení pro konkrétní koncepce a opatření (právní, technická, operativní) s cílem včas zmírnit aktuální i potenciální rizika a zranitelná místa pokrytím celé oblasti působnosti integrované správy hranic na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni.

3.Kapacita pro podporu pátracích a záchranných zásahů by měla být dále posílena poskytnutím nezbytné odborné přípravy pracovníkům, kteří se účastní operací ostrahy námořních hranic na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. Agentura by měla poskytovat intenzivnější operativní a technickou podporu v souladu s pravomocemi EU a vysílat námořní prostředky do členských států s cílem zlepšit jejich schopnost reakce, a přispět tak k záchraně životů na moři.

2.Odpovědnost členských států za pátrání a záchranu by měla být plně zohledněna ve všech fázích operačního plánování a provádění operací ostrahy námořních hranic agenturou a členskými státy. Měla by být zavedena a pravidelně testována standardizovaná ujednání a standardní operativní postupy pro spolupráci s pátracími a záchrannými orgány členských států (Koordinační centrum námořní záchrany), národním koordinačním centrem a mezinárodním koordinačním centrem. Všechny hlídky a technické prostředky, které se podílejí na ostraze námořních hranic, včetně společných operací nebo zásahů rychlé reakce na hranicích na moři koordinovaných agenturou Frontex, by měly být řádně vyškoleny a vybaveny pro případné pátrací a záchranné zásahy, včetně schopnosti působit v případě potřeby jako koordinátoři na místě.

1.Mělo by dojít k posílení spolupráce mezi pátracími a záchrannými orgány členských států a s dalšími orgány, které se případně podílejí na pátracích a záchranných operacích, a to i prostřednictvím Evropské kontaktní skupiny pro pátrání a záchranu. Cílem je snížení počtu úmrtí na moři, zachování bezpečnosti plavby a zajištění účinného řízení migrace v souladu s příslušnými právními závazky a dle doporučení Komise (EU) 2020/1365 .

14.Ostraha hranic by měla být doplněna prověřováním osob, které překročily vnější hranici, aniž by byly podrobeny hraničním kontrolám. Cílem kontroly je zjistit totožnost osob, provést bezpečnostní a zdravotní prohlídky a předat prověřované osoby k příslušným postupům.

1.Členské státy by měly vytvořit účinný vnitrostátní koordinační mechanismus a pracovní postupy pro všechny funkce a činnosti Evropské pohraniční a pobřežní stráže. Měly by mít odpovědné jednotné vnitrostátní kontaktní místo (24 hodin denně, sedm dní v týdnu) pro všechny záležitosti týkající se činnosti agentury. Vnitrostátní kontaktní místo by mělo zastupovat všechny vnitrostátní orgány zapojené do správy hranic a navracení.

Evropské a vnitrostátní kapacity by měly být vytvářeny, využívány a rozvíjeny koordinovaně a integrovaně, aby bylo zaručeno účinné a jednotné provádění všech aspektů evropské integrované správy hranic, a to za všech okolností a na všech úrovních čtyřúrovňového modelu kontroly přístupu. Evropská pohraniční a pobřežní stráž, která je složena z agentury Frontex a orgánů pohraniční a pobřežní stráže členských států, by měla být nepřetržitě a prověřeným způsobem připravena reagovat na veškeré možné incidenty na vnějších hranicích a na nové jevy, které ovlivňují fungování ochrany hranic a navracení. Měla by existovat schopnost rychlého nasazení a nezbytné kapacity pro účinné vedení různých typů společných operací na všech částech vnějších hranic.

8.V souladu s nařízením o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a při plném respektování požadavků právních předpisů EU na ochranu údajů by měl být zaveden formální mechanismus pro výměnu informací a zpravodajských informací se třetími zeměmi, zejména s možnými zeměmi původu a příslušnými zeměmi tranzitu. Členské státy a agentura Frontex by měly tuto výměnu informací udržovat a dále rozvíjet, aby se zlepšila analýza rizik a cílenější operativní opatření.

7.Agentura by měla dále posílit své prognostické schopnosti tím, že bude využívat co nejširší zdroje potřebných spolehlivých a relevantních informací.

6.Ačkoli by se hodnocení rizik měla provádět vždy před společnými operativními činnostmi koordinovanými agenturou Frontex a v jejich průběhu, agentura by měla dále rozvíjet svou kapacitu pro tvorbu ad hoc produktů analýzy rizik, které by se týkaly nových hrozeb a podporovaly procesy krizového řízení.

5.Ve strategičtějších souvislostech je základním nástrojem pololetní strategická analýza rizik, která by měla agentuře umožnit, aby dlouhodobě porozuměla migračním tokům do EU i uvnitř EU, pokud jde o migrační trendy, počty osob a trasy. Uvedená analýza pomůže také určit výzvy na vnějších hranicích, v schengenském prostoru a při navracení, a podpoří tak politické rozhodování a rozvoj dlouhodobých kapacit. Zjištěné výzvy by se měly také zaměřit na jevy s nízkou pravděpodobností, ale velkým dopadem, jako jsou pandemie a z nich vyplývající zdravotní hrozby. Nejnovější dostupná analýza by se měla odrazit v provádění cyklu víceleté strategické politiky pro evropskou integrovanou správu hranic.

4.V oblasti analýzy rizik by se měla dále posílit spolupráce mezi příslušnými orgány EU a vnitrostátními orgány, zejména mezi agenturou Frontex, Europolem, agenturou eu-LISA, Agenturou EU pro otázky azylu, celními orgány a Komisí (případně včetně úřadu OLAF). Má to zaručit komplexnější analýzu rizik pro integritu vnějších hranic a pro vnitřní bezpečnost, včetně řádného fungování schengenského prostoru. Při přípravě aktualizace hodnocení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti v Evropské unii by měla být nastolena užší spolupráce mezi Europolem a agenturou Frontex.

3.Měly by být zřízeny specializované struktury pro analýzu rizik s oprávněním shromažďovat a sestavovat příslušné údaje ode všech vnitrostátních institucí zapojených do integrované správy hranic a měl by je provozovat dostatečný počet specializovaných a vyškolených pracovníků.

2.Za účelem podpory společných opatření EU na zlepšení správy vnějších hranic a zachování vnitřní bezpečnosti by členské státy měly vytvořit potřebné vnitrostátní kapacity (organizační, administrativní a technické) pro provádění jednotných analýz rizik a hodnocení zranitelnosti. Produkty a postupy analýzy rizik vypracované agenturou Frontex by měly být začleněny do vnitrostátního postupu sestavování analýzy rizik pro integrovanou správu hranic a měly by zahrnovat všechny úrovně čtyřstupňového modelu kontroly přístupu.

23.Technické normy pro vybavení a výměnu informací, včetně propojení systémů a sítí, které vypracuje agentura, by měly být jednotně uplatňovány celou komunitou Evropské pohraniční a pobřežní stráže. Evropská pohraniční a pobřežní stráž by měla spolupracovat na procesu standardizace, aby byla zajištěna interoperabilita a kompatibilita používaného vybavení s příslušnými informačními a komunikačními systémy a systémem EUROSUR.

20.Členské státy a agentura by měly mít účinnou plánovací, koordinační a prováděcí kapacitu pro organizování operací na vnějších hranicích a/nebo ve třetích zemích na základě analýzy rizik v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži. Postup plánování založený na zpravodajských informacích by měl být koordinován a synchronizován mezi agenturou a členskými státy, což zajistí účinné využívání zdrojů.

9.Měla by se dále rozvíjet dvoustranná a mnohostranná operativní spolupráce mezi členskými státy, pokud je tato spolupráce slučitelná s úkoly agentury. Měla by být plně využita podpora agentury a společných evropských kapacit a nástrojů (např. systému EUROSUR).

7.Agentura Frontex by měla dále zlepšit začleňování výsledků hodnocení zranitelnosti do připravenosti, pohotovostního plánování a posouzení potřeb. Tím se zajistí, že členské státy budou schopny nejen zabezpečit své vnější hranice, ale také přispívat svým dílem do stálého útvaru, včetně příspěvků na zásahy rychlé reakce a rezervu technického vybavení. V tomto postupu agentura rovněž vychází ze synergií mezi schengenským hodnotícím mechanismem a hodnocením zranitelnosti.

5.Členské státy a agentura by měly zajistit postupný růst velikosti stálého útvaru tak, aby do roku 2027 dosáhl plné kapacity 10 000 příslušníků.

4.Členské státy by měly vyčlenit nezbytné lidské a finanční zdroje a být trvale připraveny plnit své povinnosti poskytovat povinné a dobrovolné příspěvky do kolektivních evropských kapacit koordinovaných agenturou Frontex, zejména do stálého útvaru Evropské pohraniční a pobřežní stráže a do rezervy technického vybavení.

Evropská integrovaná správa hranic by měla být založena na spolupráci. Na vnitrostátní úrovni by měla být dobře zavedena meziagenturní spolupráce s cílem zaručit komplexní, meziodvětvové, společné a nákladově efektivní provádění integrované správy hranic, a to i mezi vnitrostátními orgány odpovědnými za ochranu základních práv. Je třeba dobře vymezit a konsolidovat rozdělení práce, strukturu spolupráce, sdílené využívání kapacit, komunikační kanály a synchronizované pracovní postupy.

Strategické pokyny

1.Meziagenturní spolupráce na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni mezi složkami Evropské pohraniční a pobřežní stráže a dalšími vnitrostátními orgány, které plní na hranicích další úkoly, by měla být založena na jasném právním základě, včetně vnitrostátních právních předpisů. Tento právní základ by měl odrážet rozdělení pravomocí a specifika veřejné správy a institucionálního uspořádání jednotlivých členských států a měl by být uveden v platnost prostřednictvím dohod o spolupráci a konkrétních opatření. Klíčovými oblastmi spolupráce jsou účinná výměna informací, společná analýza rizik, společné operace a sdílené využívání evropských a vnitrostátních kapacit v souladu s danými pravomocemi.

2.Plný potenciál stávajících a budoucích nástrojů pro výměnu informací, zejména systému EUROSUR, by se měl využívat na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni. V této souvislosti by měla být zajištěna účinná spolupráce a koordinace v rámci vnitrostátních orgánů, které se podílejí na činnosti Evropské pohraniční a pobřežní stráže, mezi nimi navzájem i v samotné agentuře Frontex. Tato spolupráce a koordinace by měla být zajištěna v rámci systému EUROSUR, zejména v jednotlivých národních koordinačních centrech.

3.Celní kontrola není součástí schengenského acquis a členy celní unie nejsou všechny státy Schengenu. Celní kontrola proto není přímou součástí koncepce evropské integrované správy hranic. Celní a jiné orgány působící na vnějších hranicích jsou však do provádění evropské integrované správy hranic zapojeny prostřednictvím složky spolupráce mezi agenturami. Spolupráce mezi pohraniční stráží a celními orgány jako strategickými partnery by se měla dále rozvíjet na všech úrovních s cílem zajistit lepší integraci kontroly osob a zboží a zaručit plynulé a bezpečné překračování hranic. Konkrétně to znamená, že by měl existovat jasně stanovený právní rámec pro spolupráci mezi pohraniční stráží a celními orgány, který by zahrnoval jasně vymezenou dělbu práce, funkční struktury spolupráce a interoperabilní technické prostředí, které by zajišťovalo úzkou a praktickou spolupráci na všech úrovních. Při dalším rozvoji této spolupráce by se mělo vycházet z doporučení pro spolupráci mezi celní správou a pohraniční stráží , které vypracovala Komise. S ohledem na výše uvedenou spolupráci navíc skupina odborníků pro výzvy, kterým čelí celní orgány, dospěla k závěru, že jednou z možností by mohlo být integrovanější zapojení celních orgánů .

4.Na vnitrostátní úrovni by se měla dále rozvíjet spolupráce v oblasti prosazování práva a vojenská spolupráce související s podporou správy hranic a bojem proti přeshraniční trestné činnosti. To zaručí lepší koordinaci a účinné a nákladově efektivní využívání informací, kapacit a systémů. Je to nezbytné při předcházení přeshraniční trestné činnosti, terorismu a nelegálnímu přistěhovalectví a při přispívání k záchraně životů migrantů. Tato spolupráce by měla mít jasný právní základ a stavět na dohodách a standardních operativních postupech. Ochranu hranic by měly vždy provádět příslušné donucovací orgány.

Složka 6: „Spolupráce mezi příslušnými orgány, institucemi a jinými subjekty Unie v oblastech, na něž se vztahuje nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži, včetně pravidelné výměny informací .“

Politické priority

Evropská integrovaná správa hranic by měla být založena na spolupráci. Měla by být řádně navázána meziagenturní spolupráce Evropské pohraniční a pobřežní stráže s dalšími evropskými zúčastněnými stranami, aby bylo zaručeno komplexní, meziodvětvové, propojené a nákladově efektivní provádění evropské integrované správy hranic.

Strategické pokyny

1.Meziagenturní spolupráce na úrovni EU by měla být realizována prostřednictvím dohod o spolupráci, zejména pracovních ujednání uzavřených agenturou Frontex s příslušnými orgány, institucemi a jinými subjekty EU uvedenými v článku 68 nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži. Klíčové oblasti spolupráce se týkají účinné výměny informací, společné analýzy rizik, společných operací a sdíleného využívání evropských kapacit v souladu s danými pravomocemi. Nadále by měla být rozvíjena koncepce víceúčelových operací na úrovni EU založená na analýze rizik, přičemž by měly být plně respektovány základní úkoly a odpovědnosti aktérů na úrovni EU, kteří se těchto operací účastní.

2.Na úrovni EU by se měl plně využívat potenciál stávajících i budoucích nástrojů pro výměnu informací, zejména systému EUROSUR. Shromažďování informací službami pro syntézu systému EUROSUR by se mělo dále rozvíjet prostřednictvím pracovních ujednání uzavřených mezi agenturou Frontex a příslušnými orgány, institucemi a jinými subjekty EU s cílem poskytovat členským státům a agentuře Frontex informační služby s přidanou hodnotou související s evropskou integrovanou správou hranic.

3.Evropská spolupráce v oblasti funkcí pobřežní stráže by se měla dále rozvíjet s cílem zvýšit situační orientaci na moři a schopnost reakce a podpořit soudržná a nákladově efektivní opatření na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. Praktická příručka o evropské spolupráci v oblasti funkcí pobřežní stráže by měla být široce uplatňována s cílem podpořit harmonizované provádění této spolupráce na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni .

4.Interoperabilita mezi příslušnými informačními systémy EU (EES, ETIAS, SIS, VIS) by měla být dále zaváděna a případně dále rozvíjena, aby bylo zaručeno účinnější využívání různých nástrojů.

5.V příslušných případech by měla být použita koncepce hotspotů, včetně standardních operačních postupů. Všechny příslušné agentury (Frontex, Agentura EU pro otázky azylu, Europol a agentura FRA) by měly být neustále připraveny podporovat hotspoty v souladu s přijatou koncepcí. Členské státy by měly být právně a operativně připraveny hostit nebo podporovat evropské hotspoty.