[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 15.6.2005

KOM(2005) 256 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE

Syntéza za rok 2004

OBSAH

1. Úvod 3

1.1. Souvislosti syntézy 3

1.2. Syntéza za rok 2004 4

1.3. Referenční rámec vytvořený syntézou za rok 2004 5

2. Klíčové otázky vyplývající z výročních zpráv o činnosti 5

2.1. Celkový přehled 5

2.2. Posílení procesu podávání výročních zpráv o činnosti 7

2.3. Syntetická zpráva a prohlášení o věrohodnosti 8

3. Hlavní průřezové otázky vyplývající z výročních zpráv o činnosti a z obdržených doporučení 9

3.1. Otázky správy 9

3.1.1. Přechod od dodržování standardů k zaměření na účinnost vnitřní kontroly 9

3.1.2. Řízení rizika na úrovni celé Komise 10

3.1.3. Měření výkonnosti 11

3.1.4. Externalizace a agentury 12

3.2. Finanční řízení a vykazování 12

3.2.1. Plán přechodu na integrovaný kontrolní rámec 13

3.2.2. Kontroly ex ante a ex post 14

3.2.3. Účetnictví a finanční výkaznictví 15

3.2.4. Metody provádění rozpočtu 15

3.3. Lidské zdroje 16

3.3.1. Nedostatek specializovaných pracovníků 16

3.3.2. Nábor úředníků z nových členských států a vzdělávání 17

3.3.3. Přesnější nastavení reformních nástrojů 17

3.3.4. Mobilita 18

4. Závěry 18

Příloha 1 19

Příloha 2 23

Příloha 3 27

1. ÚVOD

1.1. Souvislosti syntézy

Syntéza je poslední etapou cyklu strategického plánování, který každoročně začíná roční strategií politiky , v níž Komise stanovuje priority a politický a rozpočtový rámec na nadcházející rok. Tento rámec představuje východisko pro přípravu legislativního a pracovního programu Komise a rozpočtu a na jeho základě se připravují také roční plány řízení jednotlivých útvarů. Vždy na konci roku každý generální ředitel a vedoucí útvaru předloží výroční zprávu o činnosti , kde se popisují výsledky jednotlivých politik a stav kontroly a řízení. K těmto zprávám jsou připojena prohlášení o věrohodnosti, která se týkají řádného využití prostředků a kvality finančního řízení.

Zatímco výroční zprávy o činnosti obsahují výsledky z hlediska politiky i řízení, tato syntéza se týká především otázek řízení a neuvádí výsledky politiky dosažené za minulý rok.

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že o výsledcích své politiky podává Komise zprávu jinými prostředky:

- Komise o svých politických výsledcích podává každoročně zprávu Evropskému parlamentu, když mu předkládá roční politickou strategii na následující rok.

- Na začátku každého roku se vydává konkrétní zpráva o realizaci pracovního programu Komise.

- Komise zveřejnila úplný popis činností EU za rok 2004 ve formě souhrnné zprávy podle článku 212 Smlouvy o ES.

- Podrobnou zprávu o politických výsledcích Komise představuje také souhrn výročních zpráv generálních ředitelství a útvarů.

O zaměření syntézy na otázky řízení bylo rozhodnuto vzhledem k výše uvedeným důvodům a také ke skutečnosti, že nově ustavená Komise již provedla inventarizaci výsledků dosažených předchozí Komisí, a to v rámci definování strategických cílů pro své funkční období.

Roční syntéza je nástroj, s jehož pomocí Komise provádí inventuru způsobů, kterými její útvary řeší otázky řízení, a rozhoduje o vhodných opatřeních v reakci na průřezové otázky. Jedná se také o důležitý nástroj, jehož prostřednictvím se Komise zodpovídá ostatním institucím a informuje je o stavu svých řídících struktur.

Syntéza čerpá z výročních zpráv o činnosti a prohlášení o věrohodnosti , které připravuje každý generální ředitel a vedoucí útvaru.

Dále čerpá z řady nástrojů, které Komise používá ke sledování svých vnitřních procesů (aby zabezpečila jejich řádné fungování):

- Přehled o stavu vnitřní kontroly v Komisi, který se vydává dvakrát ročně, za což odpovídá generální ředitelství pro rozpočet, a který byl podruhé vypracován v dubnu roku 2005.

- Kontrolní práce a doporučení Útvaru interního auditu , který především vydává výroční revizní zprávu a který v roce 2004 dokončil cyklus auditů řídících a kontrolních systémů ve všech útvarech. Rovněž v roce 2004 vydal tento interní auditor první půlroční zprávu o výsledcích vnitřních auditů provedených samotnými útvary.

- Výbor pro sledování auditu průběžně informuje členy Komise o záležitostech vyplývajících z interních a externích auditů či z otázek souvisejících s audity, které se objeví ve výročním usnesení Evropského parlamentu o udělení absolutoria, a zajišťuje, aby byla přijímána náležitá návazná opatření na základě příslušných doporučení.

Přijetím roční syntézy Komise zpětně hodnotí řízení svých útvarů a reaguje na významné horizontální problémy, na které upozorňují jejich výroční zprávy o činnosti . Přijímá také rozhodnutí o hlavních doporučeních podaných jak interními a externími auditory , tak orgánem příslušným pro udělení absolutoria a bere v úvahu nejdůležitější závěry přehledu o stavu vnitřní kontroly.

Kdykoli komisaři usoudí, že jsou nutné nápravné kroky na úrovni Komise, stanoví syntéza také vhodná opatření, přičemž jsou zohledněna a v případě potřeby aktualizována opatření navržená v předchozích syntézách či jiných horizontálních dokumentech.

1.2. Syntéza za rok 2004

Syntéza za rok 2004 pro novou Komisi představuje první příležitost ke zvážení situace vyplývající z výročních zpráv o činnosti jejích generálních ředitelství a útvarů za rok 2004.

Pokud jde o rok 2004, tyto zprávy zaznamenávají významné úspěchy, ale zároveň jmenují oblasti, v nichž je potřeba další zlepšení. Upozorňují také na řadu klíčových otázek, kterými se zabývá druhá část této syntézy. Komise konstatuje celkové zvýšení kvality těchto výročních zpráv.

Z doporučení interních a externích auditorů a ze závěrů přehledu o vnitřní kontrole vyplývá, že útvary Komise udělaly pokrok z hlediska řídicích a kontrolních opatření i z hlediska odpovědnosti. Nyní existuje zřetelnější vymezení úkolů na všech úrovních, základní rámec a podmínky, za kterých by měly útvary fungovat v zájmu zvýšení odpovědnosti, jakož i mechanismy politické kontroly práce správních orgánů ze strany komisařů. Stejné dokumenty také upozorňují na oblasti, v nichž by měly útvary vyvinout zvýšené úsilí, a poukazují na záležitosti, z nichž je třeba načerpat ponaučení. Třetí část této syntézy se zabývá hlavními průřezovými otázkami, které v této souvislosti vyvstávají.

Syntéza za rok 2004 je předkládána v době, kdy ambiciózní reformní program Komise, zahájený v roce 2000, v podstatě dosáhl svého cíle: činnosti Komise se řídí stanovenými politickými prioritami a díky decentralizaci finančního řízení a kontroly byla posílena odpovědnost na všech úrovních – od komisařů po jednotlivé zaměstnance – což zajišťuje vyšší efektivitu prostředků vynaložených občany EU.

Komise se domnívá, že jí současný rámec umožní dosáhnout cíle, kterým je zvýšit účinnost, hospodárnost a kvalitu její práce. Do budoucna bude hlavním úkolem přesněji nastavit postupy vycházející z tohoto rámce, v nutných případech zvýšit přísnost a zjednodušit kontroly v oblastech, kde je to přípustné.

1.3. Referenční rámec vytvořený syntézou za rok 2004

Některé z průřezových a sektorových otázek, k nimž Komise v této syntéze zaujímá stanovisko, vycházejí z výročních zpráv o činnosti jednotlivých útvarů, zejména z výslovně uvedených nedostatků (výhrad). Sem patří potřeba posílit vnitřní kontrolu v případech, kdy jsou úkoly spojené s prováděním rozpočtu delegovány mimo Komisi, potřeba věnovat více pozornosti kontrolám a dohledu ex post a konečně potřeba dále rozvíjet společnou metodiku pro kvantifikaci nedostatků podle skupin útvarů působících ve stejném kontextu.

Další doporučení v dokumentech, jako je výroční zpráva interního auditora či přehled o vnitřní kontrole, se týkají například možnosti řízení rizika na úrovni celé Komise, posílení odpovědnosti Komise prostřednictvím výročních zpráv o činnosti a syntézy, stvrzování účtů podpisem účetního a plánu na přechod k integrovanému kontrolnímu rámci.

Přípravu náležitých odpovědí na tyto otázky je třeba považovat za střednědobý úkol. Z toho důvodu je v závěru této syntézy uvedena řada cílů (viz příloha 1), které reagují na průřezové otázky se zásadním významem pro výkonnost řízení. Komise se zavazuje zajistit zvýšení této výkonnosti, které umožnila reforma, a to prostřednictvím integrovaného kontrolního rámce, komplexnějšího řízení rizika, certifikace úplnosti, konzistence a spolehlivosti účtů a prostřednictvím dalších opatření. Snahy Komise v této oblasti budou úspěšně naplněny, jestliže budou účinně fungovat vnitřní kontrolní procesy, což potvrdí i ostatní instituce EU, například Účetní dvůr.

2. KLÍčOVÉ OTÁZKY VYPLÝVAJÍCÍ Z VÝROčNÍCH ZPRÁV O čINNOSTI

2.1. Celkový přehled

Po prostudování výročních zpráv o činnosti, a zejména prohlášení o věrohodnosti podepsaných všemi generálními řediteli a vedoucími útvarů, Komise konstatuje toto:

- Co se týče správních výdajů , ředitel pro zdroje jednoho útvaru (mzdové účtárny) své prohlášení nepodepsal, protože usoudil, že nedostatky související s provozem nového informačního systému, který tento úřad používá pro výpočet výplat a důchodů a který stále nemá definitivní podobu, jsou příliš významné. Po ověření záležitostí, které vedly k odmítnutí podpisu, dospěl vedoucí útvaru k závěru, že tyto již dříve známé otázky nejsou takové povahy, aby mohly ohrozit přijatelnou záruku, jež doprovází výroční zprávu o činnosti. Záležitost byla přednesena příslušnému komisaři, který se rozhodl požádat o nezávislou analýzu, aby si ověřil pravdivost a důležitost těchto otázek a zjistil, nakolik současné vnitřní kontroly zmírňují související rizika.

- Pokud jde o činnosti prováděné přímo útvary Komise , u většiny útvarů bylo možné odvolat předchozí výhrady související s kontrolami ex post. K větší rovnováze mezi riziky, kterým skutečně čelíme, a kontrolami, které je třeba provést, zvláště kontrolami ex post, by mohlo vést přesnější vymezení přijatelné míry chybovosti. V oblasti výzkumu přetrvává problém četnosti chyb u grantů založených na proplácení skutečných nákladů vykázaných příjemcem. Tento problém pomohou zmírnit zjednodušující opatření, která zavede revidované finanční nařízení navrhované Komisí, cílenější a jednotnější kontroly ex post a lepší podmínky řízení podle 6. rámcového programu – ačkoli problémy související se současným právním rámcem, jako jsou právě úhrady prováděné na základě skutečných nákladů, prozatím přetrvávají. Kromě toho byla v 7. rámcovém programu oznámena další opatření směřující k zjednodušení, která budou včas realizována.

- V případech, kdy jsou finanční prostředky EU využívány prostřednictvím sdíleného řízení s členskými státy , byly příslušné útvary schopny přesněji určit nedostatky, které se projevují při provádění rozpočtu orgány členských států, a v některých případech též vymezit jejich dopad v peněžním vyjádření i vliv na přijatelnou záruku. Již probíhají a měly by pokračovat další práce s cílem náležitě odhalit závažnost a dopad nedostatků, které postihují řídící a kontrolní systémy, a nikoli jen jednotlivé transakce. Lepší záruky ze strany členských států by mohla zajistit opatření, která budou navržena jako součást plánu na přechod k integrovanému kontrolnímu rámci nebo již byla navržena v souvislosti s finančními výhledy na léta 2007–2013.

- Pokud jde o oblast decentralizovaného řízení s třetími zeměmi , značné riziko spojené s touto metodou řízení vyžaduje, aby byla větší pozornost věnována kontrolnímu rámci za účelem získání potřebných záruk i u tohoto typu činností.

- Zastoupení v členských státech a delegací ve třetích zemích se týkají výhrad, které přetrvávají z minulých let. Útvary nyní definují opatření pro zavedení řídících a kontrolních systémů v delegacích a zastoupeních, aby bylo možné výhrady co nejdříve odvolat. Na rok 2005 se plánuje restrukturalizace, zejména v oblasti informačních systémů a kontrolních misí, která bude vycházet především z vyhodnocení organizace služby pro vnější vztahy a ze zvláštní zprávy Účetního dvora o převedení pravomocí v oblasti řízení zahraniční pomoci ES na delegace Komise, které byly vypracovány v roce 2004.

Přehled trendů vývoje u všech výhrad v posledních letech je uveden v příloze 3 této syntézy.

Závěry

Stav útvarů vylíčený v jejich výročních zprávách o činnosti je celkově uspokojivý. Hlavní otázky, jež jsou předmětem výhrad, jsou většinou opakující se slabiny, na které bylo upozorněno již v předchozích letech a kvůli nimž jsou přijímány nápravné kroky. Proto je ještě třeba rozpracovat nebo vylepšit a správně uplatňovat řadu opatření, a tak ještě výrazněji podpořit přijatelnou záruku podávanou jednotlivými útvary, pokud jde o právnost a řádnost transakcí, jichž se záruka týká, a to zejména (nikoli však výhradně) v rámci sdíleného a decentralizovaného řízení. V tomto ohledu plán přechodu na integrovaný rámec vnitřní kontroly a související závazky všech finančních aktérů pomohou Účetnímu dvoru získat pevný základ pro vypracování jeho stanoviska. Konkrétními průřezovými otázkami, které vyžadují pozornost na úrovni Komise, se zabývají další části této syntézy.

2.2. Posílení procesu podávání výročních zpráv o činnosti

Procesy související s podáváním výročních zpráv o činnosti byly upraveny a stabilizovány. Útvary byly požádány, aby ve výročních zprávách o činnosti za rok 2004 podrobněji popsaly prostředí svých řídících struktur a hlavní rizika, kterým čelí. Obecně lze říci, že výhrady jsou přesnější a soudržnější a jejich vliv na přijatelnou záruku podávanou útvary s ohledem na využití prostředků a právnost a řádnost operací je častěji objasněn konkrétními argumenty.

Účetní dvůr doporučil, aby u prostředků spravovaných v rámci sdíleného řízení byly do výročních zpráv o činnosti útvarů zařazovány výsledky kontrol členských států. Příslušné útvary se zařídily podle tohoto doporučení.

Během vzájemného hodnocení možných výhrad pro účely výročních zpráv o činnosti útvarů za rok 2004 i po tomto hodnocení začaly tři skupiny útvarů pracovat na zformulování konzistentnějšího přístupu, který by jim umožnil posoudit závažnost (podstatnost) slabin odhalených v jejich rozpočtových oblastech a určit možný finanční dopad systémových nedostatků.

Účetní dvůr uznal pokrok dosažený již na základě výročních zpráv o činnosti útvarů za rok 2003, ale přesto konstatoval, že rozsah výhrad vyjádřených některými útvary není slučitelný s podanou přijatelnou zárukou. Z přehledu o vnitřní kontrole navíc vyplývá, že je stále potřeba, aby některé útvary ve svých výročních zprávách o činnosti podrobněji popisovaly prostředí, v němž působí, včetně rizik, kterým jsou vystaveny, zejména těch, která přetrvávají i po přijetí zmírňujících opatření.

Závěry

Cílenější a jasnější výroční zprávy o činnosti : Přestože bylo v některých případech dosaženo významného pokroku, útvary Komise by měly ještě lépe vysvětlovat prostředí, ve kterém působí, a rizika, kterým čelí, včetně rizik přetrvávajících i po přijetí zmírňujících opatření. Jasněji musí být uveden vliv tohoto prostředí a těchto rizik na řízení a kontroly a ve většině případů by bylo třeba podat také úplnější vysvětlení ohledně celkového dopadu výhrad na přijatelnou záruku.

Vyváženější podávání zpráv : Ve druhé polovině roku 2005 se bude uvažovat o možných zjednodušeních pro dosažení větší rovnováhy mezi výsledky politiky a otázkami vnitřní kontroly a finančního řízení na úrovni jak výročních zpráv o činnosti, tak syntézy. Kromě toho budou zdokonaleny pokyny pro útvary, přičemž všechny pokyny uvedené v několika rozhodnutích Komise budou spojeny do jednoho globálního souboru.

Společná metodika pro skupiny útvarů : Pro výroční zprávy o činnosti za rok 2005 bude za pomoci ústředních útvarů připravena společná metodika pro určení prahu, při jehož překročení budou slabiny, včetně systémových nedostatků, považovány za podstatné, která by měla umožnit soudržnější posuzování vlivu těchto nedostatků na přijatelnou záruku u skupin politik v oblasti sdíleného řízení, výzkumu a interních záležitostí.

2.3. Syntetická zpráva a prohlášení o věrohodnosti

Ve svém usnesení o udělení absolutoria za rok 2003 vyzval Evropský parlament Komisi, aby roční syntézu výročních zpráv o činnosti útvarů přeměnila na konsolidované prohlášení o věrohodnosti, které by se týkalo celého systému finančního řízení a kontrol v Komisi.

Tento návrh je motivován snahou posílit výraz odpovědnosti, na jehož základě může Účetní dvůr vydat své prohlášení o věrohodnosti. Výroční syntetická zpráva již obsahuje postoj Komise k hlavním otázkám řízení a kontroly a Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2003 rovněž uvedl, že syntetická zpráva poprvé analyzuje i záruky poskytnuté systémy kontroly a dohledu.

Syntéza je navíc aktem, jímž Komise projevuje svou politickou odpovědnost prostřednictvím analýzy výročních zpráv o činnosti a souvisejících prohlášení a zaujetím postoje k významným horizontálním otázkám, včetně přijetí vhodných opatření u záležitostí, které vyžadují nápravu na úrovni Komise. Tento přístup vychází z reformy, která v rámci decentralizace přenesla odpovědnost za řízení na generální ředitele a vedoucí útvarů působící pod politickým dohledem příslušného komisaře.

Z hlediska řízení tedy současný systém poskytuje dostatečné záruky. Dalších zlepšení v rámci systému lze ve většině případů dosáhnout posílením odpovědnosti, jejímž výrazem jsou výroční zprávy o činnosti jednotlivých útvarů, a to prostřednictvím přesnější formulace výhrad a lepšího vymezení vlivu výhrad na přijatelnou záruku, jež doprovází výroční zprávy o činnosti.

Závěry

Posílení odpovědnosti Komise: U řady útvarů je třeba dále zlepšit kvalitu výročních zpráv o činnosti, pokud jde o přesnost formulace výhrad a vymezení jejich dopadu, a tím posílit záruky, které dávají útvary Komise a které Komise posuzuje v syntetické zprávě. V této souvislosti lze připomenout povinnost komisařů sledovat provádění akčních plánů a situaci v útvarech, jež spadají do jejich působnosti.

3. HLAVNÍ PRůřEZOVÉ OTÁZKY VYPLÝVAJÍCÍ Z VÝROčNÍCH ZPRÁV O čINNOSTI A Z OBDRžENÝCH DOPORUčENÍ

3.1. Otázky správy

Reforma vytvořila silnější řídicí a kontrolní rámec a také nové nástroje, například výroční zprávy o činnosti útvarů, aby mohla Komise řádně referovat o plnění úkolů, za něž je zodpovědná. Zavedeny byly diverzifikované prováděcí metody, zejména prostřednictvím delegování úkolů na třetí strany v dané rozpočtové oblasti.

Nyní před Komisí stojí úkol zvýšit účinnost svých systému dohledu a kontroly, posílit řízení rizika na úrovni útvarů, zavést řízení rizika na úrovni celé Komise a zlepšit režim dohledu nad agenturami.

3.1.1. Přechod od dodržování standardů k zaměření na účinnost vnitřní kontroly

Po skončení první fáze, kdy se úsilí útvarů zaměřovalo na navržení systémů vnitřní kontroly a na dodržování standardů vnitřní kontroly (útvary měly za to, že na konci roku splňovaly referenční požadavky průměrně z 93 %), se teď útvary soustřeďují na zvýšení účinnosti těchto systémů a na fungování jejich složek.

Jelikož Komise usiluje o efektivní a účinné řízení a kontroly, útvary musejí neustále zpřesňovat nastavení svých kontrolních systémů, a tak zajistit, že tyto systémy budou skutečně pomáhat řídícím pracovníkům a že se kontroly budou zaměřovat na nejrizikovější otázky. Konsolidace kontrolních systémů, spočívající v přechodu k plnému zaměření na účinnost a v začlenění vnitřní kontroly a analýzy rizika do každodenní řídící práce i mimo oblast finančního řízení, je logickým krokem ve vývoji reformy zahájené v roce 2000.

Mezi oblasti, které si zaslouží zvláštní pozornost, patří postupy zadávání veřejných zakázek, smlouvy a udělování grantů, zejména pak proces výběru. Dále je třeba řešit riziko dvojího financování a přeplácení a snížit četnost chyb, přičemž by bylo vhodné také určité zjednodušení grantových řízení. Existuje požadavek na větší přiměřenost při zřizování nákladově efektivních systémů řízení a kontroly a přehled o vnitřní kontrole také zmiňuje určité sféry, kde existuje prostor pro zlepšení, konkrétně dohled ve finanční oblasti, začlenění řízení rizika do každodenní řídící práce a zvýšení přiměřenosti při zřizování nákladově efektivních řídících a kontrolních systémů. Z toho vyplývá potřeba pravidelně zkoumat relevantní průběžné finanční výsledky a adekvátnost systémů dohledu a kontroly, prověřovat možnou závislost na některých dodavatelích a brát v potaz výsledky kontrol ex post a doporučení vzešlá z auditů. V této souvislosti je také nutné stanovit přijatelnou míru rizika či chybovosti, pokud možno po dohodě s ostatními institucemi.

Interní auditor doporučuje, aby se zvláštní pozornost věnovala předcházení rizikům dvojího financování, podvodných dohod, střetu zájmů, zneužívání informací v obchodním styku, soustředění finančních prostředků Společenství na některé dodavatele či příjemce podpory a závislosti na dodavatelích v případě externího zajišťování.

Navíc, přestože menší generální ředitelství, úřady a delegace mají různé zkušenosti, přehled o vnitřní kontrole zde konstatuje určité potíže s uplatňováním standardů platných pro celou Komisi. V některých případech se zdůrazňuje nedostatek zdrojů, jinde zase potřeba přesněji vymezit pravomoci a úkoly. Těchto úřadů se týká i další otázka, totiž jejich závislost na smluvních pracovnících (až ze 40 %). Pokud se tato situace nebude pečlivě řešit, mohla by v přechodném období vyvolat potíže se zajišťováním odborných schopností a know-how, jakož i problémy při předávání úkolů. Přehled o vnitřní kontrole zdůrazňuje nebezpečí narušení kontinuity činnosti úřadů, pokud nový výběr smluvních pracovníků neproběhne ve stanovené lhůtě. Konečně je naplánováno a proběhne tříleté vyhodnocení nedávno vytvořených správních úřadů Komise. V jeho rámci by se měla zvažovat zvláště opatření směřující k zjednodušení.

Pokud jde o interinstitucionální úřady , opatření k nápravě potenciálně nedostatečného vymezení odpovědnosti se přijímají v rámci probíhajícího přezkumu finančního nařízení, a to formou přímého delegování pravomocí schvalujícího úředníka z každé instituce na daný úřad.

Závěry

Další zvýšení nákladové efektivity systémů dohledu a kontroly : Útvary by měly dále zpřísnit sledování účinnosti své vnitřní kontroly, a to za pomoci ústředních útvarů. Koordinátor vnitřní kontroly v každém útvaru by měl pravidelně přezkoumávat účinnost vnitřní kontroly na základě dostupných informací o výsledcích kontrol, udělených výjimkách a relevantních průběžných výsledcích s cílem zdokonalit související postupy či upravit kontrolní systémy. Tento přezkum by se měl provádět přinejmenším v souvislosti s informací pro komisaře, která se podává dvakrát ročně, a s výroční zprávou o činnosti.

3.1.2. Řízení rizika na úrovni celé Komise

Útvary Komise pravidelně (v zásadě jednou za rok) provádějí posouzení rizika. Na základě pilotního posouzení započatého v roce 2004, do nějž je zapojeno několik útvarů, se připravuje kvalitnější metodika, která zřetelněji propojuje řízení rizika s procesem plánování.

Vedle řízení rizika na úrovni jednotlivých útvarů se pravidelně provádí několik činností, které pomáhají zvyšovat informovanost o rizicích a připravovat vhodná opatření proti rizikům z hlediska Komise jako celku. To se týká přidělování zdrojů na prioritní činnosti na začátku cyklu strategického plánování a předběžného posouzení možných kladných a záporných dopadů významných iniciativ. Pokud jde o otázky řízení, vazby mezi komisaři a útvary, za které jsou odpovědní, založené na pravidelném podávání zpráv, jsou nyní zavedené a dobře fungují. Skupina komisařů zkoumá všechna šetření zahájená úřadem pro boj proti podvodům a upozorňuje kolegium komisařů na závažné problémy. Práce auditorů a přehled o vnitřní kontrole každoročně poukazují na průřezové a systémové nedostatky. Výbor pro sledování auditu zdokonaluje proces zpracování hlavních doporučení vzešlých z auditů, která mají dopad na úrovni Komise.

Podle interního auditora a Evropského parlamentu však kultura řízení rizika v Komisi potřebuje posílit, a je také třeba vytvořit metodiku pro řízení rizika na úrovni celé Komise.

Interní auditor uvádí, že řízení rizika by mělo být začleněno do běžných řídících procesů každého útvaru, a navrhuje takový přístup k řízení rizika v celé Komisi, jehož výsledkem by byl konsolidovaný přehled o rizicích na úrovni Komise, který by umožňoval důkladně sledovat klíčová rizika shora dolů.

Závěry

Rozvoj řízení rizika na úrovni celé Komise : Metodologie platná pro celou Komisi, která bude vytvořena do podzimu roku 2005, zavede posuzování rizik do procesu rozhodování o prioritách a přidělování zdrojů. Zřetelnější podobu dostane v plánech řízení a výročních zprávách o činnosti jednotlivých útvarů. Ze střednědobého hlediska by se tato metodika měla zabývat také řešením problematiky řízení rizika v rámci skupin podobných činností v útvarech.

3.1.3. Měření výkonnosti

S pomocí ústředních útvarů provedla většina útvarů přezkum cílů a ukazatelů jak ve fázi plánování, tak ve fázi podávání zpráv, zejména za účelem zlepšení kvality příslušných dokumentů a zpráv („prohlášení o činnosti“), které Komise předkládá rozpočtovému orgánu spolu s předběžným návrhem ročního rozpočtu.

Interní auditor a Evropský parlament mají za to, že kvalitu cílů a ukazatelů lze dále zlepšit a že mohou být podniknuty další kroky na poli měření a hodnocení výkonnosti. Také Účetní dvůr vyzval Komisi, aby připravila ukazatele právnosti a řádnosti operací a ukazatele pro měření výkonnosti vnitřních kontrolních systémů.

Přehled o vnitřní kontrole a interní auditor také poukazují na potřebu úplněji zohlednit ponaučení z dřívějších zkušeností, například výsledky hodnocení, v procesu tvorby politiky.

Závěry

Přezkum měření a hodnocení výkonnosti : Komise provede analýzu stávajících cílů a ukazatelů v souvislosti se vzájemným hodnocením skupin útvarů s cílem určit, jak by se cíle a ukazatele mohly stát operativnějšími nástroji řízení uvnitř Komise.

3.1.4. Externalizace a agentury

Ve svém sdělení z února roku 2004 o finančním rámci na léta 2007–2013 Komise podtrhla potřebu zaměřit své činnosti na rozvoj a sledování politik v souladu se Smlouvou a jako zásady správy administrativních záležitostí stanovila „méně přímé formy řízení, lepší kontrolu provádění a vyšší efektivitu nákladů“.

Je-li provádění úkolů externalizováno prostřednictvím výkonných agentur , na které Komise deleguje pravomoci kvůli realizaci programu nebo projektu Společenství, použijí se stejné platné požadavky na vnitřní kontrolu jako v samotné Komisi, což Komisi umožňuje vykonávat neomezený dohled.

Naproti tomu regulativní agentury , tj. jiné než výkonné agentury Společenství, jsou samostatnými subjekty. Většina těchto agentur je sice alespoň do jisté míry financována z té části rozpočtu, která připadá na Komisi, ale Komise má jen omezenou kontrolu nad jejich činnostmi. Jednání regulativních agentur se ovšem může za jistých okolností dostat do konfliktu s odpovědností Komise. V tomto ohledu nastoluje přehled o vnitřní kontrole otázku mechanismu, který by Komisi umožnil monitorovat tyto agentury. V návaznosti na Bílou knihu o evropské správě již Komise zahájila iniciativu, jež se snaží definovat operační rámec pro vznik a práci regulativních agentur Unie a pro dohled nad nimi, na kterém je ještě třeba se dohodnout s Evropským parlamentem a Radou. Cílem tohoto navrhovaného rámce je především stanovit příslušné oblasti odpovědnosti regulativních agentur a různých jiných institucí. Navíc by měly být zpřesněny nezbytné mechanismy sledování, aby mohla Komise v případě potřeby plně uplatnit svou politickou a rozpočtovou odpovědnost.

Závěry

Plná odpovědnost Komise za výkonné agentury : Pokud jde o fungování výkonných agentur, bude Komise plnit své povinnosti v oblasti dohledu bez omezení, tedy podle předpokladů. Příští syntéza bude poprvé obsahovat zprávu o práci nově založených výkonných agentur.

Vyjasnění odpovědnosti Komise a regulativních agentur : V roce 2005 by mělo probíhat interinstitucionální jednání na základě návrhu interinstitucionální dohody o rámci pro regulativní agentury, který vypracovala Komise. Úlohy a odpovědnost útvarů Komise a regulativních agentur budou upřesňovány souběžně.

3.2. Finanční řízení a vykazování

Finanční řízení se podstatně změnilo zásluhou nového znění finančního nařízení, které vstoupilo v platnost v roce 2003, zavedením rozpočtování podle činností v roce 2004 a přechodem na akruální účetnictví z účinností od ledna 2005.

Komise nyní ostatním institucím navrhuje plán přechodu na integrovaný kontrolní rámec, který jak Komisi, tak subjektům zainteresovaným na její práci poskytne větší záruky zákonného a řádného využití finančních prostředků EU, včetně prostředků vynakládaných v rámci sdíleného řízení s členskými státy. Také kontroly ex post budou cílenější a harmonizovanější, zvláště díky zajištění větší konzistence na úrovni skupin příbuzných útvarů.

Evropský účetní dvůr již podesáté vydal výroční prohlášení o věrohodnosti, které bylo převážně kladné, pokud jde o spolehlivost účtů, závazků a vlastních zdrojů, ale uvádí se v něm, že se Účetní dvůr může zaručit jen za správní výdaje, nikoli za všechny platby.

Komise soudí, že jedním z jejích cílů by mělo být vytvořit podmínky, které Účetnímu dvoru umožní vydat prohlášení o věrohodnosti jen s drobnými kritickými připomínkami. To si vyžádá nejen čerstvé úsilí Komise v řadě oblastí, nýbrž také aktivní účast členských států na této iniciativě, protože přibližně 80 % rozpočtových prostředků vynakládají členské státy v rámci sdíleného řízení , přestože podle Smlouvy nese výhradní odpovědnost za provádění rozpočtu Komise.

V oblasti účetnictví a finančního výkaznictví bylo v roce 2004 dosaženo významného pokroku, protože byly provedeny přípravy na přechod na akruální účetnictví tak, aby souhrnné účetnictví týkající se souhrnného rozpočtu EU mohlo začít fungovat na plně akruální bázi od ledna 2005, tedy v plánovaném termínu. V roce 2004 Komise realizovala první rozpočet se strukturou založenou výhradně na činnostech. S tím souvisel úkol upravit rozpočtové vykazování, který byl také splněn.

Rok 2004 byl druhým rokem uplatňování novelizovaného finančního nařízení a výroční zprávy o činnosti útvarů ukazují, že se nová pravidla již promítají i na úroveň řídící praxe. Výhrady, které poukazovaly na některé počáteční potíže pozorované během roku 2003, bylo ve zprávách za rok 2004 možné odvolat.

Závěry opatření ohledně spolufinancování vycházejícího ze syntézy se zasazují o další zjednodušení prostřednictvím širšího používání paušálních plateb. V současnosti Komise připravuje změnu prováděcích pravidel finančního nařízení, která spočívá především v zjednodušení u smluv a grantů s nízkou finanční hodnotou a v zavedení přiměřených kontrol založených na analýze rizik. Zároveň byl přijat návrh první tříleté revize finančního nařízení , který teď bude projednán s ostatními institucemi. Tato revize zracionalizuje různé metody provádění rozpočtu, vytvoří právní základ pro širší využívání paušálních grantů a zaměří se na další zjednodušení a na přiměřenost, čímž nastolí větší rovnováhu mezi požadavky na kontrolu a příslušnými riziky a náklady. Revizi finančního nařízení bude doprovázet další revize jeho prováděcích pravidel.

3.2.1. Plán přechodu na integrovaný kontrolní rámec

Východiskem pro rámec vnitřní kontroly Společenství je stanovisko Účetního dvora k jednotnému auditu a doporučení Parlamentu v usnesení o udělení absolutoria za rok 2003. Tento integrovaný rámec vnitřní kontroly je zapotřebí kvůli propojení logického řetězce, v němž mohou být kontroly provedené v ranějších fázích účinněji použity v pozdějších fázích pro posílení záruk právnosti a řádnosti podkladových transakcí. Kontroly by měly být přiměřené, aby bylo dosaženo správné rovnováhy mezi náklady a přínosy (z hlediska peněžního i politického).

Na základě záruk poskytnutých prostřednictvím tohoto integrovaného rámce vnitřní kontroly a dosavadních výsledků reformy usiluje Komise o to, aby Účetní dvůr vydal výroční prohlášení o věrohodnosti, jež by obsahovalo cíleněji zaměřená a omezenější vyjádření k právnosti a řádnosti plateb. Sdělení přijaté souběžně s touto syntézou stanoví hlavní politické zásady pro integrovaný rámec vnitřní kontroly, příslušnou odpovědnost různých aktérů, včetně subjektů na úrovni členských států, a také postup, který by měl vést k přijetí plánu ještě před koncem roku.

Vytvoření integrovaného rámce vnitřní kontroly, který především zajistí prostředky pro sdílení výsledků auditu na všech úrovních řízení, bude znamenat posílení účelnosti a účinnosti. Rovněž je třeba prozkoumat prostor pro zjednodušení správy finančních prostředků ES, a následně zajistit, aby byly požadavky na kontrolu přiměřené rizikům.

Již před přijetím plánu přechodu na integrovaný rámec vnitřní kontroly byly podniknuty podstatné kroky, včetně nových ustanovení v legislativních návrzích týkajících se finančního řízení v zemědělství a při strukturální podpoře v rámci příštích finančních výhledů. Další zlepšení přinesly harmonizační aktivity během výše uvedeného vzájemného hodnocení možných výhrad, kdy se začalo uvažovat o základě, na němž by bylo možné stanovit „přijatelné hodnoty chybovosti“. Aby bylo možné nastavit společné prahové hodnoty pro skupiny útvarů, je třeba kalibrovat a harmonizovat kontrolní metodiky v každé z těchto skupin, na což upozorňuje i přehled o vnitřní kontrole .

Závěry

Přechod na integrovaný kontrolní rámec : Komise vyzve dotčené instituce EU, aby připravily společný přístup k tomuto rámci, který zahrnuje posílení záruk na úrovni Komise prostřednictvím výročních zpráv o činnosti útvarů i záruk ze strany členských států, které provádějí rozpočet Společenství v režimu sdíleného řízení. Tyto záruky budou zřetelněji podpořeny řádnými postupy vnitřní kontroly a mechanismy posuzování a podávání zpráv, včetně sdílení výsledků auditů na všech úrovních.

3.2.2. Kontroly ex ante a ex post

Kontroly ex ante a ex post jsou důležité složky rámce vnitřní kontroly, který Komise používá. Výroční zprávy o činnosti útvarů svědčí o trvalém zlepšování v obecné rovině, ale poukazují na nedostatečnou úroveň kontrol ex post v některých případech, které vedly k vznesení několika výhrad. V přehledu o vnitřní kontrole se uvádí, že by se útvary měly připravit na lepší podávání zpráv o své kontrolní strategii a jejím uplatňování, aby bylo možné získat více důkazů pro prohlášení o přijatelné záruce. Na potřebu dále harmonizovat a kalibrovat kontroly ex post podle různých rozpočtových oblastí konkrétně upozornil také interní auditor , který navrhuje, aby výroční zprávy o činnosti útvarů a jejich syntéza obsahovaly úplnější popis výsledků těchto kontrol.

Ve druhé polovině roku 2004 byla vytvořena síť kontrol ex post , jejímž úkolem je definovat obecné zásady, umožnit sdílení osvědčených postupů mezi útvary a zajistit společnou řeč a porozumění ohledně kontrol ex post.

Pokrok v této oblasti by měl být umožněn plánem přechodu na integrovaný kontrolní rámec, který přispěje zejména k dosažení větší rovnováhy mezi náklady na kontroly a jejich předpokládanými přínosy, jak navrhuje také interní auditor . Kromě toho auditor doporučuje přijetí zřetelnější strategie pro „závěrkové audity“ prováděné na konci programového období v případě sdíleného a decentralizovaného řízení a zformulování přesnějších pokynů pro kontroly ex post prováděné agenturami členských států v rámci nepřímého centralizovaného řízení.

Experimenty některých útvarů s certifikací nároků na proplacení nákladů předkládaných příjemci podpory prostřednictvím nezávislého auditu by měly pokračovat tak, aby bylo možné rychle vyvodit závěry o vlivu těchto certifikátů na kontrolu ex post. Souběžně by širší využívání paušálních plateb u některých grantů mělo změnit podobu kontroly ex post tím, že umožní cílenější, kvalitativnější kontroly s větším odrazujícím účinkem.

Závěry

Koordinovanější a efektivnější kontroly ex ante a ex post : Je třeba neustále zdokonalovat harmonizaci metodiky a vymezení společných strategií auditu, a to přinejmenším na úrovni skupin útvarů působících ve stejné rozpočtové oblasti. V souvislosti s plánem přechodu na integrovaný rámec vnitřní kontroly budou útvary působící ve stejné rozpočtové oblasti hledat nejvhodnější způsob organizace sdílení zdrojů v těchto skupinách – buď prostřednictvím těsnější koordinace (společné audity, společná metodika, sdílení výsledků) nebo synergie (v případech, kdy vedoucí útvar provádí audity za menší útvary). To postupně umožní harmonizaci, lepší zacílení a vyšší efektivitu kontrol ex post.

3.2.3. Účetnictví a finanční výkaznictví

Interní auditor a orgán příslušný pro udělení absolutoria doporučují, aby účetní stvrzoval účty Komise svým podpisem a také aby byl povýšen na „vrchního finančního úředníka“, který bude působit jako centrální protiváha vůči útvarům Komise.

Na základě hlavních principů správní reformy, z nichž vyplývá decentralizace řídících a kontrolních úkolů a větší odpovědnost na úrovni útvarů, zůstává útvarům Komise plná odpovědnost za právnost a řádnost podkladových transakcí. Prohlášení o věrohodnosti předkládaná generálními řediteli ve výročních zprávách o činnosti by měla potvrzovat, že účty, za něž jsou tito ředitelé zodpovědní, jsou přesné a úplné.

Účetní by měl podepisovat účty a tím stvrzovat, že provedl kontroly, které považuje za nezbytné, je přesvědčen, že účty byly připraveny v souladu s účetními pravidly, metodami a systémy zavedenými v rámci jeho odpovědnosti, že provedl opravy nezbytné pro pravdivé a úplné předložení účtů v souladu s článkem 136 finančního nařízení, a že jsou tedy účty spolehlivé. Aby mohl účetní dostát této odpovědnosti, měl by dostávat adekvátní informace od generálních ředitelství a měl by být oprávněn tyto informace ověřovat způsobem, který považuje za nezbytný. V souladu se stávající odpovědností generálních ředitelů za podkladové transakce a spolehlivost informací předávaných účetnímu by měla prohlášení o věrohodnosti ve výročních zprávách o činnosti potvrzovat přesnost a úplnost účtů, za které jsou generální ředitelé odpovědní.

Závěr

Dne 3. května 2005 Komise přijala v této věci návrhy na revizi finančního nařízení.

3.2.4. Metody provádění rozpočtu

V oblasti centrálně řízených fondů vyzval interní auditor k zavedení přísnějších pravidel pro udělování grantů, což je věc, která vedla též k výhradě ve výroční zprávě o činnosti jednoho útvaru s ohledem na nevládní organizaci. Přehled o vnitřní kontrole upozornil na potřebu vhodného režimu dohledu, který by umožnil odhalovat a neprodleně napravovat slabiny zjištěné v souvislosti s veřejnými zakázkami a granty (výběrové řízení, pomůcka pro audit se zaměřením na finanční toky, dvojí financování, přeplácení), což je problém potvrzený rovněž výhradami ve výročních zprávách o činnosti některých útvarů .

Pokud jde o sdílené řízení a správu fondů prostřednictvím agentur členských států , poukázal interní auditor na to, že kromě ověřování vnitrostátních kontrolních systémů, které útvary Komise provádějí před realizací plateb, je třeba také získávat prohlášení o věrohodnosti od řídících orgánů členských států. Komise předložila obdobné návrhy v oblasti zemědělských výdajů, o nichž byla dosažena politická dohoda v Radě. Interní auditor dále podtrhl význam lepšího informování Komise ze strany agentur členských států.

V případech, kdy provádění rozpočtu řídí a kontrolují členské státy v rámci sdíleného řízení , umožnila opatření přijatá v reakci na předchozí syntézu upřesnit stávající řetězec kontrol v modelech zemědělských a strukturálních fondů a odhalit zbývající problémy a navrhnout možná řešení. Účetní dvůr pak trval na odpovědnosti Komise za ověření existence a účinného fungování adekvátních kontrolních systémů v členských státech a za zajištění právnosti a řádnosti podkladových transakcí. V této souvislosti také zdůraznil potřebu určit přijatelnou úroveň spolehlivosti a práh podstatnosti.

Závěry

Plán přechodu na integrovaný rámec vnitřní kontroly zprůhlední informační toky a měl by umožnit získávání solidnějších záruk na základě vnitřních procesů Komise i od třetích stran pověřených úkoly v souvislosti s prováděním rozpočtu Komise.

Útvary se vyzývají k tomu, aby využívaly zjednodušujících opatření, která budou zavedena pozměněnými prováděcími pravidly finančního nařízení, zvláště pokud jde o využívání paušálních grantů v případech, kdy jsou vhodným alternativním způsobem financování místo hrazení skutečně vynaložených nákladů.

3.3. Lidské zdroje

V platnost vstoupil nový, reformně orientovaný služební řád, který mimo jiné zavádí lineární služební postup a modernizaci pracovních podmínek, jakož i nová opatření v oblasti kázně a ohlašování nezákonností.

Zjednodušení některých nástrojů, například systému hodnocení zaměstnanců, bylo navrženo s cílem zajistit účelné a účinné řízení lidských zdrojů.

Nový služební řád, který vstoupil v platnost dne 1. května 2004, byl doprovázen několika soubory prováděcích ustanovení přijatými Komisí. Řada jiných opatření pro další zvýšení efektivity zahrnuje například obecné zásady pro změnu pracovního zařazení či pravidla hodnocení vyšších řídících pracovníků.

Kromě toho byl položen důraz na zlepšení pracovních podmínek zaměstnanců Komise. Aby došlo k pokroku v politikách určených ke sladění soukromého a pracovního života, byla navržena řešení, jako jsou zkrácené pracovní úvazky, pružná pracovní doba, práce na dálku (teleworking) či rodičovská a rodinná dovolená, která zohledňují jak potřeby zaměstnanců, tak dostupné zdroje

3.3.1. Nedostatek specializovaných pracovníků

Ve výročních zprávách o činnosti některých útvarů se píše, že nedostatek zaměstnanců v určitých případech představuje problém pro jejich činnost. V jednom konkrétním případě byl tento nedostatek způsoben krátkodobou potřebou řešit úkoly v oblasti informační technologie vyvolané zaváděním nového služebního řádu. Některé ze zpráv upozorňují rovněž na konkrétnější problémy ohledně dostupnosti adekvátních lidských zdrojů z hlediska počtu i kvality, vycházející z obtížného získávání uchazečů s určitou kvalifikací (finance, audity, věda, jazyky a informační technologie), především z deseti nových členských států.

Přehled o vnitřní kontrole uvádí nedostatek kvalifikovaných odborníků ve finanční oblasti a ve specifických oborech; to ztěžuje řešení otázek mobility, zvláště v menších útvarech, delegacích a zastoupeních.

Závěry

Bude se pokračovat v realizaci akčního plánu, který byl předložen v červenci roku 2004 s cílem podpořit nábor odborníků a rozvinout systém vzdělávání stávajících zaměstnanců. Komise se bude podílet na pracovním programu interinstitucionálního Evropského úřadu pro výběr pracovníků, aby zajistila, že z výběrových řízení budou i nadále vycházet dostatečné počty úspěšných uchazečů pro obsazení volných pracovních míst. Bude třeba pokračovat v náborových akcích, zvláště v některých útvarech, a měla by se přijmout opatření všude, kde bude zjištěn nedostatek zaměstnanců. Komise bude také nadále pozorně sledovat situaci a navrhovat opatření ke zlepšení náborových postupů.

Lidské zdroje budou navíc sladěny s politikami nejen kvantitativně, ale i kvalitativně, aby bylo zajištěno, že pracovníci přidělení na realizaci určitých politik budou mít potřebnou kvalifikaci a dovednosti pro plnění svých povinností. V zájmu dosažení tohoto cíle budou dále zdokonaleny náborové postupy a budou se pořádat odborná školení, přičemž se bude vycházet z již přijatých opatření.

3.3.2. Nábor úředníků z nových členských států a vzdělávání

Ve výročních zprávách o činnosti mnoha útvarů se zdůrazňuje, že došlo ke zdržení ohledně plnění cílů náboru úředníků z nových členských států, a to především v důsledku opožděné dostupnosti rezervních seznamů. Profesní vzdělávání nadále hrálo významnou roli v politice generálních ředitelství v oblasti lidských zdrojů. Většina GŘ ve zprávách informovala o přijetí strategického rámce pro odbornou přípravu a konstatovala zvýšení průměrného počtu dnů, které úředníci tráví na školení.

3.3.3. Přesnější nastavení reformních nástrojů

V roce 2004 již platila velká většina právních nástrojů potřebných pro reformu personální politiky. V nadcházejících letech bude nutné položit důraz na konsolidaci tohoto procesu, jeho větší osvojení a přesnější nastavení, které povede ke zjednodušení předpisů v oblastech, kde se to jeví jako potřebné.

Závěry

Jedním z hlavních cílů bude zjednodušit postupy v zájmu větší spokojenosti uživatelů a zvýšení efektivity. Zejména budou předložena konkrétní opatření s cílem zjednodušit a zdokonalit systém hodnocení zaměstnanců.

3.3.4. Mobilita

Většina útvarů ve zprávách uvádí, že otázky mobility řešily v rámci svých plánů mobility bez vážnějších problémů, ačkoli přehled o vnitřní kontrole poukazuje na některé potíže související s vynucenou mobilitou v citlivých funkcích.

V roce 2004 se mobilita v rámci generálních ředitelství útvarů a mezi nimi dotkla 15 % zaměstnanců Komise (úředníků a dočasných zaměstnanců), což zahrnovalo jednak pracovníky, kteří se sami rozhodli změnit pracovní zařazení (dobrovolná mobilita), a ty, kterým to bylo nařízeno (vynucená mobilita) kvůli změně rozložení zaměstnanců v důsledku rozšíření nebo proto, že zastávali citlivou funkci déle než 5 let.

Výsledky interního šetření potvrzují, že uplatňování obecných zásad mobility vedlo k podstatnému zlepšení způsobu řízení mobility v rámci Komise. Nyní se rozšiřují osvědčené postupy s cílem vytvořit systém řízení služebního postupu, který Komisi zaručí, že „správná osoba bude provádět správnou činnost ve správné chvíli“, a její zdroje tak budou využívány co nejúčelněji a nejúčinněji. Toto úsilí je podporováno rozvojem nástrojů, jako je elektronický životopis (e-CV), který bude poskytovat přehled o znalostech a dovednostech všech zaměstnanců Komise. Přestože celkové zkušenosti s mobilitou jsou příznivé, byly zaznamenány určité záporné důsledky vynucené mobility u citlivých funkcí, například ztráta odborných a intuitivních znalostí, a proto by ředitelé pro zdroje uvítali vyhodnocení dopadů této politiky.

4. ZÁVěRY

Syntetická zpráva za rok 2004 nové Komisi umožnila provést první inventuru řízení jejích útvarů a reagovat na významné otázky, na které poukázaly výroční zprávy útvarů za rok 2004, interní i externí auditoři a orgán příslušný k udělení absolutoria.

Tato syntéza vytváří referenční rámec, který zajišťuje konzistenci a vysvětluje důvody navrhovaných iniciativ, přičemž mimo jiné přispívá k dosažení střednědobého cíle získat od Účetního dvora prohlášení o věrohodnosti, jež bude obsahovat jen okrajové výhrady. Uvádí též do pohybu proces, kdy každá syntéza v každém z následujících let provede inventuru stavu věcí z hlediska těchto iniciativ. Nejde tu o zahájení nové reformy. Nyní nastal čas uvést již zavedený systém do plného pracovního výkonu a plně rozvinout jeho výkonnostní potenciál v těchto směrech:

- Důkladnější skládání účtů ze strany Komise : syntetická zpráva pevně postavená na zárukách od generálních ředitelů a vedoucích útvarů včetně akruálního účetnictví s účty podepsanými účetním.

- Zvýšení efektivity řízení výkonu : efektivita a osvojení systémů dohledu a kontroly, progresivní a spolehlivé každodenní řízení, do něhož je pevně začleněna dimenze řízení rizika.

- Posílení odpovědnosti Komise a její monitorovací kapacity prostřednictvím integrovaného rámce vnitřní kontroly, konzistentnějšího přístupu k rizikům podle skupin útvarů a větší rovnováhy mezi výsledky politiky na jedné straně a vnitřní kontrolou a otázkami finančního řízení na straně druhé, a to na úrovni výročních zpráv o činnosti i syntézy.

Annex 1

Synthesis: multiannual objectives

This annex summarises the Commission’s objectives addressing the major cross-cutting issues identified in the 2004 synthesis. To meet these objectives, a series of initiatives will be launched, some of which are already identified in this synthesis. The table below will be adapted annually on the occasion of the synthesis reports to include the progress achieved and additional initiatives as appropriate.

Governance issues |

Objective | Initiative(s) to meet the objective | Responsible service(s) and timetable |

Achieving effective functioning of internal control system and ownership of internal control concepts and processes at all level in each DG and service. | To ensure the effectiveness of internal control, with the assistance of central services, the internal control coordinator in each service should carry out a regular review of the effectiveness of internal control issues, based on available information on results of controls, exceptions made and relevant scoreboards, in order to enhance related procedures or modify control systems. This review should be conducted, at least, in the context of the twice-yearly information to Commissioners and of the annual activity report. | All services. , continuous action with the support and guidance of DG BUDG and the ICC network. |

Promoting Commission’s accountability through a synthesis report solidly based on assurances from managers in the annual activity reports. | The Commission will continue fully to exert its accountability, by using the synthesis to bring transparency to the critical crosscutting issues emerging from services’ assurances. The latter will give a full account on whether the assurance is consistent with the reservations identified. | All services, according to the guidelines on annual activity reports. |

Establishing effective and comprehensive risk management making it possible to identify and deal with all major risks at service and Commission level and to lay down appropriate action to keep them under control, including disclosing resources needed to bring major risks to an acceptable level. | The Commission-wide methodology which will be set up by the autumn of 2005 will introduce risk assessment into the decision-making process on priorities and resource allocation. This will be given firmer shape in the management plans and annual activity reports of services. In the medium a term perspective, the methodology should also address how to deal with risk management within ‘families’ of similar activities in services. | DG BUDG, SG and IAS for methodology by the autumn of 2005, all services for application, starting from 2006 annual management plans. By 2007 the Commission should have gained sufficient experience to submit concrete proposals in this context. |

Clarifying the respective roles and responsibilities of Commission services and regulatory agencies. | Interinstitutional negotiations should be pursued in 2005 based on the Commission’s draft interinstitutional agreement on a framework for regulatory agencies. The respective roles and responsibilities of the Commission services and the regulatory agencies will be clarified in parallel. | SG, BUDG and services concerned, starting in 2005. |

Activity-based management |

Objective | Initiative(s) to meet the objective | Responsible service(s) and timetable |

Making objectives and indicators a policy and management tool allowing, on the one hand, the Commission to monitor its performance and, on the other, stakeholders to assess the outcome of the Commission’s work and its benefit for citizens. | The Commission will analyse the existing objectives and indicators in the context of a peer review by ‘families’ and with the support from the central services, to review how objectives and indicators can become more operational tools for management within the Commission. | SG, BUDG and services concerned, continuous task, starting from the 2006 annual management plans and the 2005 annual activity reports. |

Reinforcing annual activity reports to ensure better accountability. | Commission departments should give, where needed, a fuller explanation of their environment and the risks faced, including risks that remain even after mitigating measures have been taken. The impact of their environment and risks on management and controls should be made more explicit and in most cases fuller explanations should be given on the overall impact of reservations on the reasonable assurance. A reflection on the possible simplifications to strike a better balance between policy results and internal control and financial management issues at the level of both annual activity reports and synthesis will be held in the second half of 2005. Guidance to the services will be reinforced and will integrate all instructions referenced in several Commission decisions in one global set. With the assistance of central services, a common methodology to determine the materiality threshold of weaknesses, including systemic ones, will be prepared for the 2005 annual activity reports and in order to assess more coherently their impact on the reasonable assurance for ‘families’ of shared management, research and internal policies. | All services in the 2005 annual reporting exercise. SG, DG BUDG and all services before end 2005. Services concerned, SG and DG BUDG by November 2005. |

Financial management and reporting |

Objective | Initiative(s) to meet the objective | Responsible service(s) and timetable |

Enhancing accountability by establishing a comprehensive integrated internal control framework in line with the requirements set out in the ECA’s opinions on ‘single audit’. | A Roadmap setting out the action which has to be taken by the Commission and by the Member States’ administrations to bridge the gap identified between the current control framework and the defined features of the integrated internal control framework will be adopted by the Commission and submitted to the other institutions concerned for approval. | DG BUDG and other services concerned by the end of 2005. |

Improving efficiency and strengthening accountability by further harmonisation and better focusing of ex post controls. | Further attempts have to be made to achieve closer harmonisation of methodology and definition of common ex-post control strategies, at least at the level of ‘families’ of services operating in the same budget area. Specific proposals and possible action in this respect will be progressively explored and the next synthesis report will clearly identify the progress made and remaining weaknesses to be addressed. | All services with the assistance of DG BUDG, continuous action. |

Increasing responsibility and accountability at the level of the Commission as a whole by the signing-off of the accounts by the Accounting Officer. | Under the proposed amendments to the Financial Regulation submitted to the legislator, the Accounting Officer will sign off the accounts. | Accounting Officer by the entry into force of the amendments to the Financial Regulation. |

Making financial management more efficient by applying simplification measures. | Services are called upon to make use of the simplification measures to be introduced by the amended rules implementing the Financial Regulation, in particular concerning small value contracts and grants and proportionate controls based on the analysis of risks. In the coming years, any further simplification introduced by the revised financial regulation will have to follow this process. | All services concerned as from the entry into force of the amendments to the rules implementing the Financial Regulation. |

Human resources |

Objective | Initiative(s) to meet the objective | Responsible service(s) and timetable |

Simplifying procedures to increase both efficiency and customer satisfaction. | Specific measures will be presented to simplify and improve the Commission’s staff appraisal system (Career Development Re view). | DG ADMIN by the end of 2005. |

Aligning resources and needs better to make sure that staff have the skills and qualifications necessary to perform their duties, in particular in areas such as financial management, audit, science, linguistics and IT. | Following the conclusions of the evaluation on the Strategic Alignment of Human Resources, an action plan will be devised by the end of 2005. Provision of specialised training and measures to improve the recruitment procedures and, in particular in areas where a shortage of skilled staff is identified. An analysis of human resource devoted to internal control will be progressively carried out as requested by the Court of Auditors | DG ADMIN, by the end of 2005. DG ADMIN, EPSO., ongoing tasks. All services, based on guidelines to be drawn up by DG ADMIN, SG and DG BUDG by the end of 2005. |

Annex 2

State of play on the action under the 2003 Synthesis

This annex reports on the action based on the previous syntheses or on other documents such as the reform White Paper and summarised by the 2003 synthesis. Action still in progress will be carried over in the multi-annual objectives of the 2004 synthesis and reported on in subsequent syntheses.

INTERNAL CONTROL FRAMEWORK ISSUES

Source | Action | Status |

2002 Synthesis (§ 5.4.5.) | Internal control standards: enhance ownership by DGs and services. | On-going. The Central financial service has been offering support with methodologies and training since autumn 2004. DGs should continue reinforcing and fine-tuning their control systems in order to ensure that they work effectively. Training and support provided to DGs on internal control should continue. Action included in the objectives set in Annex 1. |

2002 Synthesis (§ 3.3.2.) | Communication of the revised management and control framework. | On-going. In 2004 DGs and services made efforts to communicate internally the revised management and control framework under the coordination of the Resource Directors/Internal Control Coordinators Network and with the support of DG BUDG. These efforts should be continued with a fuller focus on enhancing effective internal control systems. Action included in the objectives set in Annex 1. |

2002 Synthesis (§ 5.4.1.) | Internal Controls in Delegations. | Action almost completed. An inter-service group was set up in 2003 to facilitate implementation of the internal controls. Baseline requirements were adapted to Delegations in 2004, combined with a number of trainings course for Heads of Delegation. The assessment exercises conducted by the Heads of Delegation took place in July and December 2004. The results show that implementation of the internal control standards is well on track. compliance with the baseline requirements was verified through on-the-spot control missions in 2004. Action included in the objectives set in Annex 1. |

2002 Synthesis (§ 5.4.3.) | PRESS A (situation of Relays and Networks and Representations). | Action almost completed. Relays and networks: measures were adopted by Communication COM(2004)196, so that the new scheme could be fully operational with effect from 1 January 2005. Representations: A self-assessment was conducted in October/November 2004 resulting in corrective measures. Instructions have been given and implementation will be monitored. Action included in the objectives set in Annex 1. |

2002 Synthesis (§ 5.4.3.) | PRESS B (integrating the Representations in the Member States into the rotation schemes of the Directorate-General for External Relations). | Action completed. The memorandum of understanding signed between DG PRESS and DG RELEX and the solutions proposed by the working group set up by the 2002 Synthesis have been implemented and followed up. |

2001 Synthesis (Action 2) | Evaluation of the devolution exercise. | Action completed. The final report on the evaluation of the devolution exercise (SEC (2004) 561) was published in May 2004. A study made by an external consultant in October 2004 identified options for further devolution of administrative matters and the implications for RELEX K in that framework. RELEX K is currently analysing the options in order to propose an action plan. These administrative aspects of the action will be included in the objectives set in Annex 1. |

2001 Synthesis (Action 2) | Re-examination of the scope for synergies between the services involved in External Relations. | Action completed. The new Commission has examined the scope for synergies between the services involved in External Relations and decided on certain transfers of responsibilities between the services. |

ACTIVITY-BASED MANAGEMENT/STRATEGIC PLANNING AND PROGRAMMING

Source | Action | Following steps |

2002 Synthesis (§ 3.3.2.) | Management risk assessment. | On-going. Alongside the regular risk management at service level performed under internal control standard No 11, several activities carried out as a daily practice contribute to acquiring awareness of the risks and to responding appropriately. Following evaluation of the pilot exercises carried out in 2004, the Commission is developing a common methodological framework for Commission-wide risk management. An interservice group was set up early in 2005 to that end. Action included in the objectives set in Annex 1. |

2002 Synthesis (§ 5.4.6.) | Follow-up by services. | Action completed. This has now become a routine action generally performed well by services and monitored by central services, and which will not deserve being specifically flagged in the syntheses in the future. |

HUMAN RESOURCES

Source | Action | Following steps |

2002 Synthesis (§ 5.3.1.) | Human resources B. (review of the situation of scarce skills by DG for Personnel and Administration). | Action almost completed. The measures proposed in the Communication for DG ADMIN have largely been undertaken. In particular, DG ADMIN, in close collaboration with DG BUDG has made available a wide range of training courses in the area of financial management, audit and control resulting in a commensurate increase in the number of training days to 10 550 (53% increase compared to 2003). Also, a competition for candidates from new Member States was launched at the end of 2004 in the field of finance and budget. Additional competitions are planned by EPSO in 2005. Action included in the objectives set in Annex 1. |

Court of Auditors, 2002 AR, (§ 1.73) | Estimate of human resources devoted to internal control. | Action to be continued. Estimate of human resources devoted to internal control, with a view to striking the right balance between the costs of control and the expected benefits, has been proven not obvious as many different aspects can be covered depending on the specific environment of DGs and related management modes. A thorough analysis of the job descriptions in the job information system will be needed in this respect. Action included in the objectives set in Annex 1. |

FINANCIAL MANAGEMENT AND REPORTING

2002 Action | Description | Status |

2002 Synthesis (§ 5.3.3.A) | Shared management – Follow-up of Action 12 in the 2002 Synthesis. | Action completed. The final report of the interservice group was adopted early May 2005. It identifies the current procedures in the control chain as recommended by European Court of Auditors' opinion No 2/2004 and the areas for improvements as well as possible action. The necessary action in this context will be covered in the frame roadmap towards an integrated internal control framework. Follow-up included in the objectives set in Annex 1. |

2002 Synthesis (§ 5.3.3.B) | Audit in Shared management. | Action ongoing. Action in being taken in the audit field, aiming in particular at developing the “contract of confidence” initiative between the Commission and the Member States, at setting up a network of audit units involved with shared management in the Commission and at increasing coordination on the Structural Funds and the Cohesion Fund. |

2002 Synthesis (§ 5.3.4.) | Co-financing. | Action completed. The outcome of this action is reflected in the ongoing amendment of the Financial Regulation and of its Implementing Rules. Services are called upon to take benefit, where appropriate, from these simplification measures as soon as the new rules enter into force. Follow-up included in the objectives set in Annex 1. |

2002 Synthesis (§ 5.3.2. A) | Recovery. | Action completed. Performance indicators (i.e. ageing balances, quality of debtor, status of the files) have been defined by the Accountant and are generally presented in the e annual management plans of the services most concerned by this issue. As any other indicators, they will be object of follow-up and quality improvement where needed. Follow-up included in the objectives set in Annex 1. |

2002 Synthesis (§ 5.3.7.) | Accounting framework. | Action completed. Major steps forward were taken in 2004, where the preparations for the transition to accrual accounting were completed to allow the general accounting to start to function on a full accrual basis from 1 January 2005. |

White Paper (Actions 11 and 74) | Development of a database of legal entities and of a database of contracts. | Action completed. A database of legal entities and a database of contracts have now been developed. From 1 January 2005, no payment can be made unless the recipient legal entity has been registered and validated in the FEL database. From April 2005, all contracts signed during the year must be registered in ABAC Contracts. |

GOVERNANCE ISSUES

2002 Action | Description | Status |

2001 Synthesis (Action 7) | Interoperability. | Action completed. communications on both interoperability (SEC(2004) 1265) and IT governance (SEC(2004)1267) were adopted by the Commission in 2004. The implementation phase has started and a number of activities are ongoing (corporate portal and data-warehouse, IT Enterprise Architecture…) and will be monitored and reported upon. |

White Paper (Action 9b) | Electronic signatures. | Action essentially completed. In the framework of the system of electronic administration and document-filing, in July 2004 the Commission adopted a decision adding provisions on the use of electronic and numeric documents to its rules of procedure. This decisions lays down the use of electronic signatures within the Commission in cases where a signed original document is required, which will be applied generally as soon as the implementing rules are adopted, by the end of 2005. |

2002 Synthesis (§ 3.3.2. and § 3.3.3.) | Coordination of the Commission’s audit community and Audit Progress Committee: Audit overview. | Action almost completed. Efforts have been made onto wider and more consistent use of the Audit Management Software, although it is not used by all Internal Audit Capabilities. The Audit Progress Committee reviewed its charter, specifying that it will review the IACs critical recommendations, through the bi-annual report prepared by the IAS on the basis of finalised audit reports sent by the IACs. The Internal Auditor of the Commission chairs Auditnet, the network of IACs. |

2002 Synthesis (§ 3.3.3.) | Audit methodology. | Continuous action. Implementation of audit recommendations accepted has improved and remains an ongoing and continuous task for the Commission’s services. This process will be facilitated by the introduction of new functions in the Audit Management Software for the follow-up. Guidelines on follow-up have been presented by the Internal Audit Service to the services’ Internal Audit Capabilities and to the Audit Progress Committee. |

Annex 3

Trends in services’ reservations

This annex sums up the reservations expressed by Commission services. In services' 2004 annual activity reports, 32 reservations were expressed (after 49 in 2002 and again in 2003). The reservations are more precise and coherent, better circumscribed and, in most cases, explicit explanations are given of their impact on the services' reasonable assurance on the use of resources and the legality and regularity of operations. 'Families' of services have started working towards a more consistent approach to assess the materiality of weaknesses detected for their budgetary area and to determine the potential financial impact of systemic weaknesses.

The main deficiencies lying behind the reservations are generally recurring weaknesses, already pointed out in previous years and for which remedial action is in progress. The services provided overall conclusions on the combined impact of reservations on the declaration as a whole and, in the light of those reservations, reached a positive conclusion that the assurance provided in the declaration can be maintained.

The table set out below gives an overview of the reservations issued by the services in 2002, 2003 and 2004 by 'families' of services.

DG | 2004 reservations | 2003 reservations | 2002 reservations |

AGRI | 3 | 1. EAGGF Guidance: MS control systems 2. IACS in Greece; 3. "Hilton" beef | 5 | 1. EAGGF Guidance programmes; 2. International Olive Oil Council; 3. Import of Basmati rice; 4. IACS in Greece; 5. "Hilton" beef | 5 | 1. EAGGF Guidance programmes; 2. International Olive Oil Council; 3. Import of Basmati rice; 4. IACS in Greece; 5. Export refunds |

REGIO | 3 | 1. Management and control systems for ERDF in one Member State; 2. Management and control systems for the Cohesion Fund in one Member State - 2000/06; 3. Management and control systems of ISPA in one candidate country | 5 | 1. Management and control systems for ERDF in Greece - 2000/06; 2. Management and control systems of URBAN & INTERREG - 2000/06; 3. Management and control systems for ERDF in Spain - 2000/06; 4. Management and control systems for the Cohesion Fund in Greece, Spain and Portugal - 2000/06; 5. Management and control systems of ISPA | 4 | 1. ERDF post-2000; 2. Cohesion Fund post-2000; 3. Community Initiatives 2000-2006; 4. Cohesion Fund pre-2000 |

EMPL | 1 | 1. European Social Fund - Member states' management and control systems of some operational programmes | 1 | 1. European Social Fund - Member states' management and control systems | 1 | 1. European Social Fund - Member states' management and control systems |

FISH | 1 | 1. FIFG: Insufficient implementation of management and control systems for two national programmes in one Member State | 1 | 1. FIFG expenditure. Analysis of the Management and Control systems not yet completed for all Member States | 1 | 1. FIFG expenditure. Analysis of the Management and Control systems not yet completed for all Member States |

JRC | 1 | 1. Cash flow - competitive activities | 1 | 1. Cash flow, assets and liabilities from competitive activities | 1 | 1. Sound financial management: income and cash management |

RTD | 1 | 1. Frequency of errors in shared cost contracts | 1 | 1. Frequency of errors in shared cost contracts | 2 | 1. COST secretariat; 2. Frequency of errors in shared cost contracts |

INFSO | 2 | 1. Frequency of errors in shared cost contracts; 2. Research staff working on operational tasks | 2 | 1. Frequency of errors in shared cost contracts; 2. Research staff working on operational tasks | 2 | 1. Frequency of errors in shared cost contracts; 2. Research staff working on operational tasks |

ENTR | 2 | 1. Frequency of errors in shared-cost contracts in the research area; 2. Uncertainty regarding cost claims of the European Standardisation Organisations | 2 | 1. Frequency of errors in shared-cost contracts in the research area; 2. Financial management of conferences organised under the Innovation Programme | 1 | 1. Frequency of errors in shared-cost contracts in the research area |

TREN | 4 | 1. Frequency of errors in shared cost contracts; 2. Contractual environment of DG TREN in Luxembourg; 3. Nuclear safety; 4. Inventory in nuclear sites | 6 | 1. Frequency of errors in shared cost contracts; 2. Burden of the past; 3. Contractual environment of DG TREN in Luxembourg; 4. Expertise for control of nuclear security; 5. Nuclear safety; 6. Verifications under Art. 35 of the Euratom Treaty | 5 | 1. Frequency of errors in shared cost contracts; 2. Burden of the past; 3. EURATOM security control Office; 4. Expertise for control of nuclear security; 5. Nuclear safety |

EAC | 0 | 0 | 3 | 1. Burden of the past (observation in 2002 AAR); 2. On the spot controls (observation in 2002 AAR); 3. Implementation of Art. 35 of FR Implementing Rules | 0 | 0 |

ENV | 0 | 0 | 2 | 1. Potentially abnormal RAL 2. Grants - Eligible costs | 5 | 1. Shortcomings in the development of financial circuits ; 2. Excessive potential abnormal RAL ; 3. Excessive payment delays ; 4. Declaration of eligible costs in relation to grants ; 5. Verifications under Article. 35 of the Euratom Treaty |

SANCO | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

JLS | 2 | 1. Weakness of the systems for management of the European Refugee Fund in the United Kingdom and Luxembourg; 2. Implementation of ex-post on-the-spot controls still incomplete | 0 | 0 | 3 | 1. Internal control standard 16: Separation of tasks 2. Internal control standard 17: Supervision 3. European Refugee Fund |

ESTAT | 2 | 1. Errors in the declaration of eligible costs in relation to grants; 2. Insufficient number of ex-post controls carried out in 2004 | 3 | 1. Errors in the declaration of eligible costs in relation to grants; 2. Weakness in project management procedures; 3. Insufficient number of ex-post controls carried out in 2003 | 2 | 1. Project management; 2. Ex-post control |

TAXUD | 0 | 0 | 1 | 1. Monitoring of the application of preferential treatment | 0 | 0 |

MARKT | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1. Late payment of expenses for experts |

COMP | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ECFIN | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1. Macro-financial assistance to third countries; 2. Internal financial management |

TRADE | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

AIDCO | 0 | 0 | 1 | 1. Partnership with an NGO association | 0 | 0 |

ELARG | 1 | 1. Gaps in Romania's and Bulgaria's capacity to manage and implement increasing amounts of aids | 3 | 1. Inherent risk in decentralised systems; 2. Gaps in systems and transaction audits; 3. Uncertainties regarding claims of financial intermediaries | 3 | 1. System audits in candidate countries; 2. Closure audits; 3. Uncertainties regarding claims of financial intermediaries |

ECHO | 1 | 1. Non-compliance with the contractual procurement procedures by a humanitarian organisation for projects funded by ECHO | 0 | 0 | 0 | 0 |

DEV | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1. Financial operations and procedures |

RELEX | 2 | 1. Internal control standards in Directorate K; 2. Internal control standards in Delegations | 2 | 1. Internal control standards in Directorate K; 2. Internal control standards in Delegations | 2 | 1. Internal control standards in Directorate K; 2. Internal control standards in Delegations |

PRESS | 2 | 1. Relays and networks - major centres; 2. Functioning of Representations in EUR-15 | 3 | 1. Relays and networks; 2. Representations; 3. Copyrights - press cuts | 2 | 1. Relays and networks; 2. Representations |

ADMIN | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1. Charlemagne |

DIGIT | 0 | 0 | - | - |

PMO | 1 | 1. Council's sickness insurance office; | 2 | 1. Council's sickness insurance office; 2. Paul Finet Foundation | - |

OIB | 0 | 0 | 1 | 1. Lack of long-term planning of buildings policy. | - |

OIL | 0 | 0 | 0 | 0 | - |

EPSO | 0 | 0 | 0 | 0 | - |

OPOCE | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1. Secondary legislation project; 2. Consolidation project |

BUDG | 2 | 1. Accrual accounting for the Community and the European Development Fund budgets; 2. Subsystems of SINCOM 2: access control | 3 | 1. Accrual accounting; 2. Sincom subsystems; 3. Accounting management of European Development Fund | 2 | 1. Accrual accounting; 2. Sincom subsystems |

SG | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

GOPA | 0 | 0 | 0 | 0. | 0 | 0 |

SJ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

SCIC | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1. Freelance interpreters |

DGT | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

IAS | 1 | 1. Audit of Community agencies | 1 | 1. Audit of Community agencies | 0 | 0 |

OLAF | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

TOTAL | 32 | 49 | 49 |