Zvláštní zpráva č. 19/2013 „Zpráva o kontrole opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávy Evropského účetního dvora za rok 2012“





ZKRATKY ERF : Evropský rozvojový fond ESF : Evropský sociální fond EÚD : Evropský účetní dvůr FSEU : Fond solidarity Evropské unie IT : Informační technologie MAS : Místní akční skupina MEDA : "Mesures D‘Accompagnement": finanční nástroj evropsko-středomořského partnerství OP : Operační program RAD : Doporučení, akce, absolutorium (Recommendations, Actions, Discharge) RP : Rámcový program SMART : Konkrétní, měřitelný, dosažitelný, relevantní a časově vymezený (Specific Measurable Achievable Relevant Timed) ZZ : Zvláštní zpráva SHRNUTÍ I. V této zprávě se předkládají výsledky druhého přezkumu Účetního dvora, který se zabýval následnými opatřeními, kterými Komise reaguje na doporučení Účetního dvora z předchozích zvláštních zpráv. II. Celková otázka tohoto přezkumu zněla: "Realizuje Komise dostatečná následná opatření reagující na doporučení předložená ve zvláštních zprávách Účetního dvora?" Tato otázka byla dále rozdělena na dvě dílčí otázky: "Stanovila Komise vhodné pokyny a postupy pro činnosti v oblasti následných opatření a má o auditních doporučeních a stavu jejich realizace dostatečné a spolehlivé řídicí informace?" III. Při přezkumu Účetní dvůr prověřoval, jakými následnými opatřeními Komise reagovala na vzorek 62 doporučení z 10 jeho zvláštních zpráv z období 2006–2010. Účetní dvůr u vzorku posuzoval současný stav realizace doporučení a také řídicí informace Komise, které se vztahují ke stavu realizace těchto doporučení. Účetní dvůr rovněž přezkoumal příslušné postupy generálních ředitelství (GŘ), včetně příruček, pokynů, plánů a zveřejněných zpráv, a zejména se zaměřoval na ty, které se souvisí s aplikací RAD (Recommendations, Actions, Discharge, tj. doporučení, akce, absolutorium). RAD je informačnětechnologický nástroj, kterým Komise monitoruje svá následná opatření přijatá na základě doporučení Účetního dvora a požadavků orgánu oddělujícího absolutorium v rámci udělování absolutoria. IV. Na základě svého přezkumu dospěl Účetní dvůr k závěru, že Komise reaguje na doporučení Účetního dvora přiměřenými následnými opatřeními. Z přezkumu vzorku doporučení vyplynulo, že Komise realizovala buďto v plném rozsahu, nebo ve většině ohledů 83 % doporučení Účetního dvora, čímž přispěla k zlepšování finančního řízení v řadě oblastí rozpočtu EU. V. Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komise stanovila pro činnosti související s následnými opatřeními vhodné pokyny a postupy. VI. Z přezkumu Účetního dvora vyplývá, že informačnětechnologická aplikace RAD obsahuje řídicí informace o auditních doporučeních předložených ve zvláštních zprávách Účetního dvora zveřejněných od roku 2008. Účetní dvůr však konstatuje, že RAD nezaručuje, že Komise bude mít dostatečné a spolehlivé řídicí informace o stavu realizace doporučení, která byla realizována jen zčásti. Je to způsobeno absolutní povahou kategorií, podle nichž Komise stav realizace doporučení zaznamenává. VII. Účetní dvůr tedy doporučuje, aby Komise aplikaci RAD vylepšila tak, aby lépe zachycovala doporučení, která byla realizována jen částečně. ÚVOD 1. Podle mezinárodních auditorských standardů je kontrola opatření přijatých v návaznosti na auditní zprávy konečnou fází cyklu auditu výkonnosti, který zahrnuje plánování, realizaci a následnou kontrolu [1]. Následná opatření v souvislosti s auditními zprávami Účetního dvora jsou nezbytnou součástí cyklu vyvozování odpovědnosti a napomáhají Komisi účinně realizovat doporučení předkládaná ve zprávách. 2. Účetní dvůr vydal svou první zprávu o kontrole následných opatření v roce 2012 (ZZ č. 19/2012). V této zprávě konstatoval, že Komise musí následná opatření reagující na auditní doporučení Účetního dvora zlepšit. 3. V této zprávě se předkládají výsledky druhého přezkumu Účetního dvora, který se zabýval následnými opatřeními, kterými Komise reaguje na doporučení Účetního dvora z předchozích zvláštních zpráv. ROZSAH A KONCEPCE 4. Současný přezkum Účetního dvora, který se zabývá následnými opatřeními, kterými Komise reaguje na auditní doporučení, se opírá o přezkum systémů, který v roce 2011 provedla oddělení interního auditu Komise (IAC). Závěr z tohoto přezkumu zněl, že systém vnitřní kontroly zavedený v příslušných generálních ředitelstvích poskytuje přiměřenou jistotu ohledně úspěšné realizace doporučení Účetního dvora. Oddělení interního auditu však také zjistila skutečnosti, které je třeba řešit, a doporučila, jak zlepšit funkce a výkaznictví nástroje RAD. 5. Celková otázka tohoto přezkumu zní: Realizuje Komise dostatečná následná opatření reagující na doporučení předložená ve zvláštních zprávách Účetního dvora? Tato otázka se dále dělí na dvě dílčí otázky: Stanovila Komise vhodné pokyny a postupy pro činnosti v oblasti následných opatření? Má Komise o auditních doporučeních a stavu jejich realizace dostatečné a spolehlivé řídicí informace? 6. Aby mohl Účetní dvůr na tyto otázky odpovědět, zkoumal během období od 1. ledna do 31. března 2013 vzorek 62 auditních doporučení z 10 zvláštních zpráv, které zveřejnil v období 2006–2010, aby mohl stanovit, zda Komise přijala následná opatření reagující na tato doporučení. Vzorek byl vybrán ze zpráv, které byly zveřejněny před nejméně dvěma lety a jejichž doporučení byla stále platná. Na vzorku se také testovala dostatečnost a spolehlivost řídicích informací Komise, které se těchto doporučení týkají. Zkoumané zvláštní zprávy jsou uvedeny v tabulce 1. 7. Při posuzování stavu realizace doporučení používá Účetní dvůr tyto kategorie: realizováno v plném rozsahu, splněno ve většině ohledů, splněno v některých ohledech, nerealizováno, již není relevantní nebo nebylo možno ověřit. Účetní dvůr považoval doporučení za realizované v plném rozsahu, jestliže Komise učinila všechna opodstatněná a přiměřena nápravná opatření ve své působnosti a žádné významné (materiální) otázky nezůstaly nevyřešeny. Stav realizace se potvrzoval pomocí pohovorů a podpůrné dokumentace z příslušných generálních ředitelství, avšak nezahrnoval informace na úrovni členských států nebo přijímajících zemí. I když účelem přezkumu je zjistit, jakými kroky Komise reagovala na doporučení Účetního dvora, nijak se neposuzují důsledky těchto opatření, neboť to by vyžadovalo důkladné samostatné následné audity v příslušných oblastech. 8. Účetní dvůr dále prověřoval příslušné postupy generálních ředitelství [2] a přezkoumával příručky, pokyny, plány a zveřejněné zprávy. Přezkum se soustředil především na informačnětechnologickou aplikaci Komise RAD, pomocí níž se zaznamenávají a monitorují informace týkající se následných opatření Komise. TABULKA 1 ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY, KTERÉ JSOU PŘEDMěTEM NÁSLEDNÉ KONTROLY, O NÍŽ POJEDNÁVÁ TATO ZPRÁVA Zvláštní zpráva [1111] | Rozpočtová oblast | Počet analyzovaných auditních doporučení [1112] | ZZ č. 8/2006 Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny | Zemědělství | 9 | ZZ č. 6/2009 Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod | Zemědělství | 8 | ZZ č. 5/2010 Provádění přístupu Leader pro rozvoj venkova | Zemědělství | 6 | ZZ č. 3/2008 Fond solidarity Evropské unie: jak rychle, efektivně a pružně funguje? | FSEU | 2 | ZZ č. 17/2009 Akce odborného vzdělávání pro ženy spolufinancované ESF | Soudržnost | 3 | ZZ č. 6/2008 Podpora Evropské komise na obnovu po cunami a hurikánu Mitch | Vnější akce | 6 | ZZ č. 18/2009 Účelnost podpory regionální hospodářské integrace ve východní Africe a v západní Africe poskytované z ERF | Vnější akce | 11 | ZZ č. 1/2009 Bankovní opatření ve Středomoří v rámci programu MEDA a předcházejících protokolů | Vnější akce | 5 | ZZ č. 5/2009 Správa pokladny v Komisi | Příjmy | 7 | ZZ č. 9/2007 Hodnocení rámcových programů EU pro výzkum a technologický rozvoj – je možné zlepšit přístup Komise? | Výzkum | 5 | Celkový počet doporučení | | 62 | JAK KOMISE REALIZOVALA 62 DOPORUČENÍ ÚVOD 9. Komise přijímá následná opatření reagující na doporučení Účetního dvora a požadavky Evropského parlamentu a Rady (tj. orgánu udělující absolutorium za plnění evropského rozpočtu). V souladu s čl. 166 odst. 2 finančního nařízení vypracuje Komise výroční zprávu o výše uvedených požadavcích v rámci udělování absolutoria za plnění rozpočtu EU. 10. V tomto oddíle se předkládají výsledky přezkumu Účetního dvora, který se zabýval tím, jak Komise realizovala vzorek 62 doporučení z 10 zvláštních zpráv, které Účetní dvůr vydal v letech 2006–2010. Zpracovávání požadavků Rady a Parlamentu se v rámci tohoto auditu neposuzovalo. Přehled všech 62 doporučení, která Účetní dvůr posuzoval, je uveden v příloze I, zatímco přílohyII–XI stručně shrnují příslušné audity, doporučení, následná opatření přijatá Komisí a otázky, které je ještě třeba řešit. KOMISE PŘIJÍMÁ DOSTATEČNÁ NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ REAGUJÍCÍ NA VĚTŠINU DOPORUČENÍ ÚČETNÍHO DVORA A TATO DOPORUČENÍ PŘIMĚŘENĚ REALIZUJE 11. Ze 62 doporučení zkoumaných Účetním dvorem nebylo možno ověřit následná opatření týkající se tří z vybraných doporučení, neboť potřebné důkazní informace byly k dispozici pouze na úrovni přijímajících zemí, což bylo mimo rozsah přezkumu (viz bod 7). Komise nerealizovala tři doporučení (všechna týkající se potravinové pomoci – příloha III). Dvě další doporučení byla původně zamítnuta, avšak následně byla v plném rozsahu realizována (jedno doporučení týkající se potravinové pomoci – příloha III) nebo byla realizována ve většině ohledů (jedno doporučení týkající se správy pokladny – příloha X). 12. U 59 doporučení, která mohla být posouzena, Účetní dvůr zjistil, že 49 doporučení (83 %) bylo buďto realizováno v plném rozsahu, nebo realizováno ve většině ohledů a dalších sedm doporučení (12 %) bylo realizováno v některých ohledech, zatímco tři (5 %) realizována nebyla. PŘÍKLADY ZLEPŠENÍ A OBLASTÍ VYŽADUJÍCÍCH ZLEPŠENÍ VE FINANČNÍM ŘÍZENÍ 13. V programu podpory EU pro producenty ovoce a zeleniny (zemědělství) a také u Fondu solidarity Evropské unie bylo zaznamenáno zjednodušení programů podpory a vyjasnění postupů jejího poskytování. V případě Fondu solidarity vedlo zlepšení kvality žádostí ke snížení počtu žádostí, u nichž Komise musela požadovat doplňující informace. Kvalitnější pokyny Komise pro členské státy k výběru projektů a zavedení povinných ukazatelů výkonnosti byly též zjištěny v programech odborného vzdělávání spolufinancovaných Evropským sociálním fondem (soudržnost). Podobně byly zavedeny lepší postupy pro hodnocení udržitelnosti projektů ve fázi žádostí po auditu cunami v Indickém oceánu (vnější akce). Taková zlepšení mohou vést k lépe zaměřené, a tudíž účinnější a efektivněji poskytované podpoře. 14. Monitorování realizace programů a opatření EU a hodnocení jejich výsledků vyžaduje spolehlivé informace o výkonnosti. V řadě zkoumaných oblastí bylo v tomto ohledu zaznamenáno zlepšení. Zaprvé, i když navrhovaná nařízení o Fondu soudržnosti na programové období 2014–2020 zůstávají v zásadě orientovaná na vstupy, obsahují též ustanovení podporující výraznější přístup orientovaný na výsledky, včetně ukazatelů výstupů a očekávaných výsledků (soudržnost). Zadruhé, pokud jde o program podpory EU pro producenty ovoce a zeleniny, s pomocí nových pokynů, předloh a programového vybavení IT poskytnutých Komisí se zlepšilo shromažďování informací od členských států (zemědělství). Konečně, subjekty, které provádějí program obnovy po cunami v Indickém oceánu, zlepšily podávání zpráv, monitorování a komunikaci (vnější akce). 15. Režimy podpory je však třeba lépe zacílit a do programů začlenit cíle splňující kritéria SMART [3] a lepší ukazatele výkonnosti (zemědělství). Také by se měly zlepšit srovnatelné informace o nákladech poskytované subjektům odpovědným za realizaci a monitorování (vnější akce). Tato zlepšení by přispěla k větší odpovědnosti členských států a příjemců za financování EU. 16. Důležitou roli při zajišťování efektivnosti a účinnosti výdajů EU hraje lepší koordinace a budování kapacit mezi zainteresovanými subjekty. Pokud jde o podporu z evropského rozvojového fondu (ERF), bylo zaznamenáno vyšší úsilí o africkou regionální integraci s podporou Komise. V této souvislosti se zlepšila koordinace mezi regionálními orgány a výměna odborných poznatků a pokynů mezi ústředím Komise a delegacemi EU v partnerských zemích. Rovněž byl zaveden mechanismus pro lepší koordinaci mezi Komisí a ostatními zainteresovanými subjekty poskytujícími financování, jako je Evropská investiční banka a Evropská banka pro obnovu a rozvoj (vnější akce). 17. Konečně, zvýšená institucionální kapacita zaznamenaná v oblasti bankovních opatření ve Středomoří by měla díky zřízení specializovaných oddělení v Komisi (EuropeAid) napomoci podpoře a řízení inovativních finančních nástrojů (vnější akce). PŘEZKUM POSTUPŮ KOMISE PRO NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ 18. Proces následných opatření monitoruje a koordinuje GŘ Komise pro rozpočet. K tomuto účelu generální ředitelství kolektivně využívají aplikaci IT nazývanou RAD, v níž se zaznamenávají řídicí informace související s auditními doporučeními a požadavky vzešlými z udělování absolutoria. RAD obsahuje oficiální odpovědi Komise na požadavky a stav následných opatření přijatých jednotlivými generálními ředitelstvími, která mají za jejich provádění prvotní odpovědnost. 19. Aplikace RAD, vyvinutá v roce 2003, byla navržena jako informačnětechnologický nástroj pro následná opatření přijatá na základě doporučení Účetního dvora ve výroční zprávě a požadavků orgánu oddělujícího absolutorium v rámci udělování absolutoria. Od roku 2008 se RAD používá i pro doporučení předložená ve zvláštních zprávách Účetního dvora. RAD je důležitým prvkem systému Komise pro následná opatření, a to jako nástroj pro řídicí informace, který GŘ pro rozpočet a jednotlivým generálním ředitelstvím umožňuje monitorovat následná opatření přijatá na základě doporučení a požadavků, a také jako důležitý zdroj informací při přípravě výroční zprávy pro orgán udělující absolutorium [4]. 20. Poskytovatelem systému RAD je GŘ pro informatiku a vlastníkem systému a konečným ověřovatelem informací zaznamenaných v aplikaci je GŘ pro rozpočet. KOMISE STANOVILA PRO ČINNOSTI SOUVISEJÍCÍ S NÁSLEDNÝMI OPATŘENÍMI VHODNÉ POKYNY A POSTUPY 21. Účetní dvůr přezkoumal pokyny a postupy Komise týkající se činností souvisejících s následnými opatřeními. Účetní dvůr konstatuje, že po připomínkách oddělení interního auditu a připomínkách Účetního dvora v jeho první zprávě o kontrole následných opatření [5] podnikla Komise významné kroky, aby zkvalitnila své zavedené pokyny a postupy týkající se následných opatření. Patří k nim zlepšená dokumentace zavedených postupů a přijetí nových pokynů pro plánování, provádění, monitorování a vykazování činností souvisejících s následnými opatřeními, upřednostňování následných opatření ve vztahu k "velmi důležitým" a "kriticky důležitým" doporučením či požadavkům a požadavek, aby generální ředitelství o dosaženém pokroku při realizaci doporučení a požadavků informovala nejméně jednou ročně. 22. V rámci akčního plánu vypracovaného GŘ pro rozpočet, "Opatření RAD v roce 2013", byla aktualizována uživatelská příručka pro RAD. Kromě toho byla zahájena opatření jako školení, zprávy o plnění časového plánu, lepší vyhledávací funkce a odstraňování programových chyb v aplikaci RAD. 23. Přezkum Účetního dvora ukázal, že postupy v aplikaci RAD a odkazy na odpovědná oddělení v generálních ředitelstvích fungují a jsou dostatečně dokumentovány. Je tak zajištěna auditní stopa všech doporučení vložených do aplikace, včetně toho, že je aktualizován stav jejich realizace. Z přezkumu rovněž vyplynulo, že GŘ pro rozpočet stanovilo postupy, které zajišťují jasné oddělení povinností, aby tak byla zachována neporušenost údajů zaznamenaných v aplikaci RAD. APLIKACE RAD NEZAJIŠŤUJE, ABY KOMISE MěLA DOSTATEČNÉ A SPOLEHLIVÉ ŘÍDICÍ INFORMACE O STAVU REALIZACE DOPORUČENÍ, KTERÁ BYLA REALIZOVÁNA JEN ZČÁSTI 24. Účetní dvůr přezkoumal dostatečnost a spolehlivost informací v aplikaci RAD, které se týkají 62 přezkoumávaných doporučení. 25. Pro každé auditní doporučení nebo požadavek jsou v aplikaci RAD uloženy základní údaje včetně priority doporučení či požadavku (kriticky důležité, velmi důležité, důležité, žádoucí), stavu jejich realizace(odmítnuto, přijato, zrušeno a provedeno), datadokončení (předpokládané a skutečné datum) a úplné oficiální odpovědi Komise. Podle pravidel Komise musí její odpověď Účetnímu dvoru splňovat určitá daná kritéria. V odpovědi musí být zejména jasně uvedeno, jaká praktická opatření Komise zvažuje, aby zjištěné nedostatky napravila [6]. 26. Ze 62 doporučení zařazených do vzorku Účetního dvora bylo do aplikace RAD zapsáno 46. 16 doporučení, která do aplikace RAD zaznamenána nebyla, se týká zvláštních zpráv vydaných před rokem 2008 (viz bod 20). Oficiální odpověď Komise byla řádně zaznamenána u všech 46 doporučení obsažených v aplikaci RAD. 38 ze 46 doporučení Komise označila jako "provedená". Účetní dvůr však při analýze dokumentace v generálních ředitelstvích zjistil, že za realizovaná v plném rozsahu lze považovat pouze 20 z těchto doporučení. 27. Rozpor mezi záznamy Komise a hodnocením Účetního dvora, zjištěný u 18 doporučení, se týká případů, kdy Komise doporučení realizovala jen zčásti. Jelikož kategorie používané v aplikaci RAD neumožňují zaznamenávat částečnou realizaci, jsou taková doporučení zaznamenána jako "provedená". 28. Účetní dvůr konstatuje, že absolutní povaha kategorií, které Komise používá pro zaznamenávání stavu provádění doporučení, má negativní dopad na přiměřenost a spolehlivost informací o auditních doporučeních, která byla realizována jen zčásti. ZÁVěRY A DOPORUČENÍ 29. Na základě přezkumu následných opatření Komise reagujících na doporučení předložená ve zvláštních zprávách Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komise reaguje na doporučení Účetního dvora přiměřenými následnými opatřeními. 30. Z přezkumu následných opatření Komise reagujících na 62 doporučení ze zvláštních zpráv Účetního dvora, který Účetní dvůr provedl, plyne, že Komise realizovala buďto v plném rozsahu, nebo ve většině ohledů 49 (83 %) jeho doporučení, což přispělo ke zlepšování finančního řízení v řadě oblastí rozpočtu EU (viz body 9–17). (Viz přílohy II–XI). 31. Z přezkumu pokynů a postupů pro následná opatření Komise, který Účetní dvůr provedl, vyplývá, že byly obecně vypracovány a stanoveny náležité pokyny a postupy (viz body 21–23). 32. Z přezkumu Účetního dvora vyplývá, že informačnětechnologická aplikace RAD obsahuje řídicí informace o auditních doporučeních předložených ve zvláštních zprávách Účetního dvora zveřejněných od roku 2008. Účetní dvůr však konstatuje, že RAD nezaručuje, že Komise bude mít dostatečné a spolehlivé řídicí informace o stavu realizace doporučení, která byla realizována jen zčásti. Je to způsobeno absolutní povahou kategorií, podle nichž Komise stav realizace doporučení zaznamenává (viz body 24–28). DOPORUČENÍ Komise by měla aplikaci RAD vylepšit tak, aby lépe zachycovala doporučení, která byla realizována jen částečně. Tuto zprávu přijal senát CEAD, jemuž předsedá Igors LUDBORŽS, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 17. prosince 2013. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Mezinárodní auditorské standardy nejvyšších kontrolních institucí, ISSAI 3000 a 3100. [2] Zkoumané postupy se týkaly GŘ pro rozpočet a pěti největších generálních ředitelství (GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, GŘ pro regionální politiku, GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a GŘ pro výzkum a inovace), kterým je určena většina doporučení Účetního dvora. [1111] Všechny zvláštní zprávy Účetního dvora jsou k dispozici na adrese http://eca.europa.eu. [1112] Je-li to nutné, dílčí části zveřejněných doporučení jsou v této zprávě očíslovány jako samostatná doporučení, aby bylo možno opatření přijatá Komisí řádně analyzovat a podat o nich zprávu (viz příloha I). [3] Konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. [4] Dokument "RAD: File - Discharge Follow-up Scope" vyjmenovává tyto cíle aplikace RAD: vytvořit aplikaci pro vkládání doporučení a vypracování a sledování akčních plánů a splnit požadavky na poskytování zpráv o následných opatřeních Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru nejen ročně, ale až do doby, než jsou doporučení uzavřena, dokončena nebo zrušena. [5] Zvláštní zpráva č. 19/2012 (http://eca.europa.eu). [6] http://intracomm.ec.testa.eu/budg/rep/external/proced_en.html -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I PŘEHLED DOPORUČENÍ, KTERÁ ÚČETNÍ DVŮR PŘEZKOUMÁVAL Zvláštní zpráva | Doporučení | Bod | Realizováno v plném rozsahu | Realizováno | Nerealizováno | Již není relevantní | Nebylo možno ověřit | ve většině ohledů | v některých ohledech | ZZ č. 8/2006 Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny (příloha II) | 1 | 94 | x | | | | | | 2 | 95 i) | | x | | | | | 3 | 95 ii) | x | | | | | | 4 | 95 iii) | x | | | | | | 5 | 96 | x | | | | | | 6 | 97 | x | | | | | | 7 | 98 | x | | | | | | 8 | 99 | x | | | | | | 9 | 100 | x | | | | | | ZZ č. 6/2009 Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod (příloha III) | 1 | 1 | x | | | | | | 2 | 2 | | x | | | | | 3 | 3 | | | | x | | | 4 | 4 | x | | | | | | 5 | 5 | | | | x | | | 6 | 6 | | | x | | | | 7A | 7 | | | x | | | | 7B | 7 | | | | x | | | ZZ č. 5/2010 Provádění přístupu Leader pro rozvoj venkova (příloha IV) | 1 | 1 | | | x | | | | 2 | 2 | | x | | | | | 3 | 3 | | x | | | | | 4 | 4 | | | x | | | | 5 | 5 | | | | | | x | 6 | 6 | | | x | | | | ZZ č. 3/2008 Fond solidarity Evropské unie: jak rychle, efektivně a pružně funguje? (příloha V) | 1 | 46 | x | | | | | | 2 | 47 | x | | | | | | ZZ č. 17/2009 Akce odborného vzdělávání pro ženy spolufinancované ESF (příloha VI) | 1 | 50 a) | | | x | | | | 2 | 50 b) | | x | | | | | 3 | 53 | | | x | | | | ZZ č. 6/2008 Podpora Evropské komise na obnovu po cunami a hurikánu Mitch (příloha VII) | 1 | 1 | x | | | | | | 2 | 2 | x | | | | | | 3 | 3 | | x | | | | | 4 | 4 | | x | | | | | 5 | 5 | x | | | | | | 6 | 6 | x | | | | | | ZZ č. 18/2009 Účelnost podpory regionální hospodářské integrace ve východní Africe a v západní Africe poskytované z ERF (příloha VIII) | 1 | 1 | | x | | | | | 2 | 2 | | x | | | | | 3 | 3 | x | | | | | | 4 | 4.1 | x | | | | | | 5 | 4.2 | x | | | | | | 6 | 4.3 | | | | | | x | 7 | 4.4 | x | | | | | | 8 | 5.1 | x | | | | | | 9 | 5.2 | | x | | | | | 10 | 6.1 | | x | | | | | 11 | 6.2 | | | | | | x | ZZ č. 1/2009 Bankovní opatření ve Středomoří v rámci programu MEDA a předcházejících protokolů (příloha IX) | 1 | 45 a) | x | | | | | | 2 | 45 b) | x | | | | | | 3 | 45 c) | x | | | | | | 4 | 46 | x | | | | | | 5 | 49 | x | | | | | | ZZ č. 5/2009 Správa pokladny v Komisi (příloha X) | 1 | 43, 1.1 | | x | | | | | 2 | 43, 1.2 | x | | | | | | 3 | 47, 2.1 | x | | | | | | 4 | 47, 2.2 | x | | | | | | 5 | 47, 2.3 | | x | | | | | 6 | 47, 2.4 | x | | | | | | 7 | 19 | x | | | | | | ZZ č. 9/2007 Hodnocení rámcových programů EU pro výzkum a technologický rozvoj – je možné zlepšit přístup Komise? (příloha XI) | 1 | V i) | x | | | | | | 2 | V ii) | | x | | | | | 3 | V iii) | x | | | | | | 4 | V iv) | x | | | | | | 5 | V v) | x | | | | | | CELKEM | 62 | | 35 | 14 | 7 | 3 | 0 | 3 | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II ZEMĚDĚLSTVÍ: PODPORA NA OPERAČNÍ PROGRAMY PRO PRODUCENTY OVOCE A ZELENINY 1. Zvláštní zpráva č. 8/2006 se týkala účelnosti podpory EU na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny. 2. "Od roku 1996 EU nabízí podporu na 50 % nákladů opatření přijatých pěstiteli ovoce a zeleniny, která se zaměřují mimo jiné na zlepšování kvality výrobků, snižování výrobních nákladů a zlepšování postupů šetrných k životnímu prostředí. Podpora je dostupná pouze skupinám pěstitelů, kteří uvádějí svou produkci na trh společně v rámci "organizací producentů". Za schvalování operačních programů s opatřeními navrženými organizacemi producentů a za vyplácení podpory jsou odpovědné členské státy. V roce 2004 činila podpora 500 milionů EUR." (Zdroj: informativní zpráva ECA/06/21) 3. Účetní dvůr kontroloval účelnost tohoto režimu podpory především na základě vzorku 104 opatření, která byla náhodně vybrána z třiceti dokončených operačních programů v osmi členských státech, na základě posouzení postupů, které uplatňují členské státy a Komise, a na základě přezkoumání údajů Komise. Doporučení Účetního dvora 4. Účetní dvůr Komisi doporučil, aby režim podpor na operační programy zjednodušila a dosáhla jeho větší účelnosti tím, že: 1) předloží nové návrhy vycházející z výsledků hodnocení; 2) objasní kritéria způsobilosti výdajů a odstraní požadavky na plánování; 3) přezkoumá cíle stanovené pro operační programy a seznamy způsobilých výdajů; 4) sladí postupy a pravidla způsobilosti výdajů s postupy a pravidly pro investiční opatření v rámci rozvoje venkova; 5) zlepší shromažďování údajů o operačních programech a organizacích producentů, přičemž by se měla zaměřit na několik málo hlavních ukazatelů; 6) lépe porozumí příčinám nedostatečného pokroku při koncentraci nabídky v organizacích producentů; 7) lépe zaměří politiku na dosažení souhrnných cílů koncentrace a přizpůsobení; 8) zjistí, zda přínosy koncentrace nabídky dosažené prostřednictvím politiky převáží nerovnost způsobenou omezením podpory na organizace producentů; 9) znovu posoudí mechanismus podpory pro pěstitele ovoce a zeleniny v EU. Realizace doporučení Účetního dvora 5. Z devíti doporučení Účetního dvora bylo osm realizováno v plném rozsahu (1, 3, 4, 5, 6, 7, 8 a 9) a jedno (2) bylo splněno ve většině ohledů. Hlavní zjištění z následné kontroly Účetního dvora ZJEDNODUŠENÍ A ZVÝŠENÍ ÚČELNOSTI REŽIMU 6. K hlavním zlepšením patřilo zjednodušení režimu podpory těmito opatřeními: 1) několik prováděcích nařízení bylo nahrazeno jediným, 2) byla zrušena podpora pro zpracování; 3) veškerá podpora je zaměřena na organizace producentů čerstvých produktů nebo čerstvých produktů určených ke zpracování; 4) odvětví ovoce a zeleniny bylo zařazeno do režimu jednotné platby a 5) režim podpory pro operační programy je účelnější díky vyššímu soustředění dodávek od organizací spotřebitelů. 7. Při schvalování operačních programů se nyní přihlíží k národní strategii a k opatřením na snížení nadměrných vyrovnávacích plateb. Komise rovněž vyjasnila kritéria způsobilosti pro výdaje v rámci operačních programů. 8. I když průměrná míra účasti v organizacích producentů vykazuje stálý růst, její hodnota v roce 2010 (EU-27) ve výši 43 % stále nedosahuje cíle 60 % stanoveného společnou organizací trhu v reformě z roku 2007. ZLEPŠENÉ PROGRAMOVÁNÍ, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 9. Komise zavedla nové nástroje, aby podporu zatraktivnila: 1) skupiny producentů byly úspěšné v nových členských státech EU, zejména v Polsku; 2) jako efektivní se během krize vyvolané bakterií E. coli v roce 2011 ukázala nová opatření k předcházení krizím a jejich řešení (sklízení nezralého ovoce a zeleniny a nesklízení); 3) rozšiřuje se pojištění sklizně jako cenný nástroj zabraňující ztrátě příjmů; 4) míra organizovanosti (tj. procento dodávek, které procházejí přes organizace spotřebitelů) v EU se od roku 2007 zvýšila o 10 %. 10. Komise zachovává v operačních programech rozvoje venkova konzistentnost tím, že dbá o to, aby členské státy účelně rozdělovaly zdroje mezi odvětví a priority. 11. Komise rovněž vypracovala pokyny, předlohy a programové vybavení IT na sběr údajů, aby mohla monitorovat účelnost režimu podpory, a na základě výsledků hodnocení z roku 2008 a následných studií zjistila, že podpora organizací producentů je skutečně přínosná tím, že posiluje vyjednávací pozici zemědělců. Stále je však možné dosáhnout zlepšení tím, že se členství v organizacích producentů stane ještě atraktivnější. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III ZEMĚDĚLSTVÍ: POTRAVINOVÁ POMOC PRO NEJCHUDŠÍ OSOBY 1. Zvláštní zpráva č. 6/2009 se týkala potravinové pomoci pro nejchudší osoby. 2. "V důsledku mimořádně tuhé zimy na přelomu let 1986 a 1987 přijalo Společenství program na bezplatné uvolnění zemědělských produktů, které byly k dispozici v jeho intervenčních zásobách, ve prospěch dobročinných organizací, aby je mohly distribuovat potřebným osobám. Toto opatření bylo široce uvítáno a dodnes zůstává v platnosti. Program má dva hlavní cíle: cíl sociální (výrazným způsobem přispět ke zlepšení situace nejchudších osob) a cíl tržní (stabilizace trhů se zemědělskými produkty pomocí snížení intervenčních zásob). Účast na tomto programu je pro členské státy dobrovolná. Jeho rozpočet se zvýšil z 307 milionů EUR v roce 2008 na 500 milionů EUR v roce 2009, kdy se ho účastnilo celkem 18 členských států." (Zdroj: informativní zpráva ECA/09/51) 3. V souvislosti s měnící se tržní a sociální situací Účetní dvůr kontroloval řádné finanční řízení programu v letech 2005–2008 a jeho provádění ve čtyřech členských státech (Španělsku, Francii, Itálii a Polsku), které využily největší část finančních prostředků EU vyhrazených na tento program. Doporučení Účetního dvora 4. Účetní dvůr Komisi doporučil, aby: 1) zvážila, zda je vhodné i nadále financovat takovéto opatření ze společné zemědělské politiky; 2) podpořila členské státy, aby program zabudovaly do rámce sociální politiky a dále zlepšily koordinaci a spolupráci s dalšími klíčovými subjekty v oblasti sociálních opatření; 3) definovala priority pro výběr příjemců a zprostředkovatelů pomoci; 4) přehodnotila regulatorní omezení u potravin pro distribuci; 5) zvážila zavedení určité míry standardizace; 6) podpořila členské státy, aby stanovily konkrétní, měřitelné, dosažitelné, odpovídající a časově vymezené cíle (SMART) pro provádění programu; 7) zvýšila otevřenost soutěže a zajistila nejlepší ceny na trhu tím, že a) lépe definuje právní rámec a prováděcí předpisy pro dodávky potravinových produktů nejchudším osobám. Mělo by se navíc b) ustoupit od výměnných obchodů. Realizace doporučení Účetního dvora 5. Komise realizovala dvě doporučení v plném rozsahu (1 a 4), jedno ve většině ohledů (2), dvě v některých ohledech (6 a 7 a)) a tři realizována nebyla (3, 5 a 7 b)). Hlavní zjištění z následné kontroly Účetního dvora BUDOUCÍ FINANCOVÁNÍ V RÁMCI SOUDRŽNOSTI NAHRAZUJE SZP (SPOLEČNOU ZEMĚDĚLSKOU POLITIKU) 6. Nařízení (EU) č. 121/2012 [1] změnilo současný režim distribuce potravin a stanovilo přechodné období. Přechodné období skončí s dokončením ročního plánu na rok 2013 a poté současný režim zanikne. 7. Navrhovaným nařízením (COM(2012) 617 final ze dne 24. října 2012) se zřizuje Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) na období 2014–2020, který bude doplňovat stávající nástroje soudržnosti, zejména Evropský sociální fond. ZVYŠUJÍCÍ SE SYNERGIE 8. V rámci současného režimu předložilo GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova "Cestovní mapu pro přijetí změny plánu distribuce potravin na rok 2012 pro nejchudší osoby" a Komise v březnu 2012 vydala další pokyny pro členské státy k jejímu provádění. 9. Nový návrh COM(2012) 617 stanoví povinnost, aby dobročinné organizace poskytující potraviny nebo jiné zboží nejchudším osobám rovněž prováděly opatření zaměřená na opětovné zapojení těchto osob do společnosti. Tento návrh musí ještě schválit legislativní orgány EU. MĚŘENÍ DOPADŮ OPATŘENÍ 10. Komise však nepodnikla další opatření pro lepší zaměření režimu (doporučení 3) a vyšší odpovědnost za obdrženou potravinovou pomoc, která by byla založena na tom, že tyto činnosti by lépe vykonávaly členské státy. Rovněž zamítla doporučení (5) programy do určité míry standardizovat, neboť by se tím snížila pružnost programování. Stále je třeba stanovit cíle splňující kritéria SMART s ukazateli výkonnosti a vypracovat pro členské státy závazné pokyny k provádění. Kromě toho je ještě nutno přezkoumat systém výkaznictví pro režim, aby se v důsledku změn v prováděcích pravidlech zkvalitnily řídicí informace dostupné Komisi. 11. Po omezených nápravných opatřeních Komise přetrvávají následující nedostatky: 1) jelikož směrnice o zadávání veřejných zakázek není vždy dobře provedena do vnitrostátního práva členských států, postupy nezaručují rovný přístup všem subjektům působícím v EU ani nezajišťují, že bude dosaženo nejlepších podmínek a cen; 2) jelikož Komise nerealizovala doporučení (7 b)), aby se ukončily výměnné obchody, které používají intervenční zásoby, přetrvává nebezpečí, že tyto obchody nebudou vždy nákladově účinné. [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 121/2012 ze dne 15. února 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 1234/2007, pokud jde o rozdělování potravinářských produktů nejchudším osobám v Unii (Úř. věst. L 44, 16.2.2012, s. 1). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA IV ZEMĚDĚLSTVÍ: PROVÁDĚNÍ PŘÍSTUPU LEADER 1. Zvláštní zpráva č. 5/2010 se týkala provádění přístupu Leader pro rozvoj venkova. 2. "Leader je přístup k provádění politiky rozvoje venkova EU prostřednictvím místních partnerství (místních akčních skupin, běžně označovaných jako MAS). Přístup Leader vychází z předpokladu, že tento způsob provádění přináší v porovnání s tradičním způsobem provádění shora-dolů přidanou hodnotu. Přístup zdola-nahoru a interakce mezi různými sektory na místní úrovni by měla mobilizovat místní potenciál. 3. Hlavní odpovědnost za vytváření přidané hodnoty díky přístupu Leader a za řádné finanční řízení nesou MAS. Evropská Komise a členské státy sdílejí odpovědnost za dohled nad výkonností místních akčních skupin a za to, že se řídí přístupem Leader a soustavně dosahují nejvyšší úrovně řádného finančního řízení." (Zdroj: informativní zpráva ECA/10/27) 4. Účetní dvůr posuzoval, zda se přístup Leader prováděl způsoby, které přidávaly hodnotu, za současné minimalizace rizik pro řádné finanční řízení. Doporučení Účetního dvora 5. Účetní dvůr Komisi doporučil, aby: 1) zajistila, aby právní předpisy v konkrétním případě programu Leader dostatečně jasně osvětlily požadované standardy pro způsobilost nákladů, spravedlnost rozhodnutí o výdajích a složení výborů místních akčních skupin s rozhodovací pravomocí; 2) zajistila spolu s členskými státy zavedení účinných záruk, aby nevznikaly střety zájmů, a kontrolovala jejich správné fungování; 3) přezkoumala spolu s členskými státy stávající omezení působící na místní akce s cílem umožnit více inovativních a víceodvětvových místních strategií; 4) zajistila, aby členské státy po místních akčních skupinách vyžadovaly stanovení konkrétních, měřitelných a dosažitelných cílů pro místní rozvojové strategie v období 2007–2013; 5) u budoucích programů dostatečně podrobně kontrolovala konkrétní prvky, které jsou pro přidanou hodnotu, účelnost a efektivnost programu Leader zásadní; 7) podnikla kroky k tomu, aby mohla přijmout odpovědnost za přidanou hodnotu a řádné finanční řízení programu Leader, a koordinovala členské státy tak, aby systémy dohledu a kontroly poskytovaly dostatečnou jistotu ohledně spravedlnosti a transparentnosti postupů. Realizace doporučení Účetního dvora 6. Dvě ze šesti doporučení byla realizována ve většině ohledů (2 a 3), tři v některých ohledech (1, 4 a 6) a v jednom případě nedostačovaly důkazní informace k vyjádření stanoviska (5), neboť programy na období 2014–2020 nejsou zatím k dispozici. Hlavní zjištění z následné kontroly Účetního dvora JASNÁ PRAVIDLA 7. Hlavním zlepšením bylo vypracování jasnějších pravidel pro výbory místních akčních skupin s rozhodovací pravomocí. 8. Hlavním nedostatkem je skutečnost, že výdaje vzniklé před chválením žádosti o grant jsou nadále způsobilé. STŘET ZÁJMŮ 9. Do prováděcího nařízení (ES) č. 1974/2006 [1] byl sice vložen požadavek zabránit střetu zájmů, který však konkrétně nestanoví, aby prohlášení o zájmech byla doložena a zveřejněna, což by představovalo účinnou záruku. MONITOROVÁNÍ 10. Lze sice předpokládat, že probíhající hodnocení a hodnocení ex post se díky pokynům, které Komise poskytla, zlepší, avšak v současnosti dostupné informace zatím nedostačují na to, aby byla přidaná hodnota programu Leader prokázána. [1] Nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 ze dne 15. prosince 2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 368, 23.12.2006, s. 15). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA V SOUDRŽNOST: FOND SOLIDARITY 1. Zvláštní zpráva č. 3/2008 se týkala Fondu solidarity a hledala odpověď na otázku, jak rychle, efektivně a pružně funguje. 2. "Fond solidarity Evropské unie (EUSF) byl zřízen v roce 2002 v reakci na rozsáhlé povodně v Německu, Rakousku, České republice a ve Francii. Fond měl demonstrovat solidaritu s členskými státy, které utrpí škody následkem přírodních katastrof. Do konce roku 2006 poskytl fond v souvislosti s 23 katastrofami pomoc, jejíž objem přesáhl jednu miliardu EUR." (Zdroj: informativní zpráva ECA/08/10) 3. Rada chtěla, aby FSEU byl při poskytování pomoci rychlý, efektivní a pružný. Při auditu FSEU se zkoumalo, zda fond těchto cílů dosáhl a zda jsou přijímající státy s jeho fungováním spokojeny. Doporučení Účetního dvora 4. Účetní dvůr Komisi doporučil, aby: 1) zavedla takové postupy, aby státy žádající o pomoc včas obdržely podrobné pokyny týkající se požadavků na žádosti; 2) navázala přímé kontakty s orgány, které v členských nebo přistupujících státech odpovídají za přípravu žádosti. Realizace doporučení Účetního dvora 5. Obě doporučení byla realizována v plném rozsahu. Hlavní zjištění z následné kontroly Účetního dvora POKYNY PRO STÁTY ŽÁDAJÍCÍ O POMOC 6. Kvalita žádostí se zvýšila, což dokládá snížený počet zamítnutých žádostí a žádostí, k nimž se požadovaly doplňující informace. 7. Dalšího zlepšení, pokud jde o fázi posuzování a následné fáze usnadňující provádění plateb, lze dosáhnout revizí nařízení o FSEU. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA VI SOUDRŽNOST: ODBORNÉ VZDĚLÁVÁNÍ PRO ŽENY 1. Zvláštní zpráva č. 17/2009 se týkala akcí odborného vzdělávání pro ženy spolufinancovaných Evropským sociálním fondem. 2. "Na akce odborného vzdělávání pro ženy – hlavní specifický prostředek podpory rovných příležitostí pro muže a ženy na trhu práce financovaný z ESF – připadly v období 2000–2006 odhadem 3 miliardy EUR. Tato opatření doplňují programy nebo akce, které mohou členské státy provádět bez finanční spoluúčasti EU. Rozpočet na zvláštní akce v programovém období 2007–2013 se výrazně snížil, neboť větší důraz se nyní klade na začleňování hlediska rovnosti žen a mužů." (Zdroj: informativní zpráva ECA/10/06) 3. Účetní dvůr analyzoval, zda byly akce odborného vzdělávání pro ženy spolufinancované z Evropského sociálního fondu během programového období 2000–2006 vhodně zvoleny a dostatečně monitorovány. Doporučení Účetního dvora 4. Pokud jde o výběr akcí odborného vzdělávání pro ženy, Účetní dvůr doporučil, aby: 1) budoucí operační programy připravené v členských státech a schválené Komisí zohledňovaly analýzu podmínek na trhu práce; 2) byl v členských státech zaveden a správně prováděn náležitě koncipovaný výběrový postup; 3) Komise i nadále monitorovala, zda členské státy zavedly náležité a vhodné ukazatele a zda se v členských státech shromažďují spolehlivé údaje. Realizace doporučení Účetního dvora 5. Komise realizovala jedno doporučení ve většině ohledů (2) a dvě zbylá v některých ohledech (1 a 3). Hlavní zjištění z následné kontroly Účetního dvora ANALÝZA PODMÍNEK NA TRHU PRÁCE 6. Analýza podmínek na trhu práce není u současných operačních programů systematickou součástí analýz nebo zpráv. V programovém období 2014–2020 by však harmonizace se strategií Evropa 2020 a specifické požadavky na vypracování operačních programů měly vést k předkládání analýz trhu. Předlohy nařízení na programové období 2014–2020, na jejichž schválení se čeká, obsahují ustanovení posilující přístup orientovaný na výsledky spolu s ukazateli výstupů, očekávanými výsledky, postupem pro výběr operací a cílovými skupinami. VÝBĚR PROJEKTŮ 7. Komise vydala pokyny k transparentním postupům pro výběr projektů a jejich realizaci vyhodnotila pomocí svých auditů. Pokyny však neměly návaznost na doporučenou analýzou trhu práce. VHODNÉ A PROVEDITELNÉ UKAZATELE 8. Komise vydala pokyny k současnému programovému období a navrhla pokyny a závazné ukazatele pro následující programové období, které jsou obsaženy v předloze nařízení. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA VII VNĚJŠÍ AKCE: OBNOVA 1. Zvláštní zpráva č. 6/2008 se týkala na obnovy po cunami v Indickém oceánu a hurikánu Mitch. 2. "Dne 26. prosince 2004 způsobily cunami na pobřeží Indického oceánu smrt více než 200000 osob a zapříčinily škody ve výši 10 miliard EUR. Počáteční odezvu Komise v podobě humanitární pomoci, jejímž cílem bylo zachraňovat životy a řešit okamžité potřeby, následovala dlouhodobá podpora na obnovu v přibližné výši 300 milionů EUR, která měla obnovit základní infrastrukturu a stát se základem udržitelného rozvoje." (Zdroj: informativní zpráva ECA/08/13) 3. Účetní dvůr informoval o humanitární pomoci Evropské komise v první reakci na cunami ve zvláštní zprávě č. 3/2006 a tento druhý audit (zvláštní zpráva č. 6/2008) se zaměřil na následnou fázi obnovy a zahrnoval také odezvu Komise v podobě prostředků na obnovu ve výši 250 milionů EUR poskytnutých po hurikánu Mitch, který zasáhl střední Ameriku v říjnu 1998. Doporučení Účetního dvora 4. Účetní dvůr Komisi doporučil, aby: 1) rychle koncipovala projekty obnovy a počítala s účastí příjemců; 2) v těsné spolupráci s ostatními dárci nadále usilovala o posílení transparentnosti prostředků a zavedla nezávislý přezkum kvality; 3) zajistila, aby byly k dispozici srovnatelné informace o nákladech a byly stanoveny jasné projektové cíle; 4) lépe předvídala významné nárůsty cen po přírodních katastrofách; 5) zajistila přiměřené zviditelnění projektů financovaných EU; 6) zajistila udržitelnost projektů po ukončení financování EU. Realizace doporučení Účetního dvora 5. Komise realizovala v plném rozsahu čtyři doporučení (1, 2, 5 a 6) a zbývající dvě realizovala ve většině ohledů (3 a 4). Hlavní zjištění z následné kontroly Účetního dvora ZLEPŠENÉ ŘÍZENÍ A SPOLUPRÁCE 6. Komise zřídila a zahájila činnost oddělení EuropeAid pro nestabilitu a krizové řízení (Fragility and Crisis Management). Dále vydala několik sdělení, včetně "Agendy pro změnu", "Strategie snižování rizika katastrof a plánu jejího provádění" a "Sdělení o odolnosti", které představuje důležitý krok při prosazování přístupu založeném na návaznosti základní pomoci, obnovy a rozvoje. 7. Zlepšilo se i podávání zpráv a monitorování prostřednictvím sekretariátu svěřeneckého fondu sdružujícího více dárců a prostřednictvím nezávislého technického odborníka. SROVNATELNÉ NÁKLADY A JASNÉ CÍLE PROJEKTŮ 8. Komise sice nadále zabezpečuje, aby realizace projektů byla hodnocena, avšak EuropeAid nezajišťuje, aby byly pohotově k dispozici srovnatelné informace o nákladech jako referenční údaje, s nimiž lze porovnávat projektové náklady. VIDITELNOST FINANCOVÁNÍ EU 9. Standardní metodika EuropeAid pro ověřovací návštěvy pracovníků ústředí v delegacích Evropské unie byla revidována a obsahuje nyní několik kontrol viditelnosti financování EU. Viditelnost EU u všech projektů a žádostí o grant posuzuje také skupina pro podporu kvality. Viditelnost EU vyžadují i pokyny pro mezinárodní organizace, když Komisi pomáhají provádět programy. UDRŽITELNOST 10. Ke kontrole určitých aspektů udržitelnosti ve fázi koncipování projektů slouží kontrolní seznam skupiny pro podporu kvality určené jak pro identifikaci, tak pro formulaci projektů. I další kontroly zajišťují, aby byla udržitelnost ústředním motivem všech intervencí. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA VIII VNĚJŠÍ AKCE: PODPORA Z ERF 1. Zvláštní zpráva č. 18/2009 se týkala účelnosti podpory regionální hospodářské integrace. 2. "Regionální integrace je proces, při němž sousední země spolupracují, aby zlepšily politickou stabilitu a povzbudily hospodářský rozvoj v určitém regionu. Na větších a harmonizovanějších trzích umožňuje volný pohyb zboží, služeb, kapitálu a osob dosahovat úspor z rozsahu a povzbuzuje obchod a investice. Regionální hospodářská integrace mezi rozvojovými zeměmi je tak prostředkem hospodářského růstu a může přispívat ke snižování chudoby." (Zdroj: ZZ č. 18/2009, shrnutí) 3. Účetní dvůr analyzoval, zda podpora regionální hospodářské integrace z evropského rozvojového fondu ve východní Africe a západní Africe, na něž společně připadá více než 50 % z celkové částky přidělené na regionální programy ERF, byla účelná. Účetní dvůr zkoumal koncepci Komise, způsob, jakým poskytovanou podporu řídí, a vzorek projektů a dospěl k závěru, že podpora regionální hospodářské integrace z ERF byla dosud kvůli řadě činitelů jen částečně účelná. Doporučení Účetního dvora 4. Účetní dvůr Komisi doporučil, aby: 1) podmínila podporu regionální integrace tím, že bude brzy dosaženo shody o tom, jak dosáhnout potřebného sblížení mezi regionálními organizacemi; 2) zlepšila koherentnost mezi svou regionální strategií a národními strategiemi; 3) přezkoumala, zda objem finančních prostředků přidělených na regionální programy není příliš vysoký; 4) zřetelně vymezila úkoly jednotlivých delegací v příslušných regionech; 5) vytvořila vhodný koordinační mechanismus mezi delegacemi v daném regionu; 6) přezkoumala zdroje přidělené delegacím na programování a provádění regionálních programů; 7) používala dohod o příspěvcích s regionálními organizacemi pouze tam, kde je prokázáno, že je finanční řízení v souladu s mezinárodními normami; 8) pomohla regionálním organizacím zlepšovat koordinaci mezi nimi navzájem a mezi nimi a jejich členskými státy; 9) pomohla regionálním organizacím zřídit systémy monitorování; 10) formulovala cíle projektů, které splňují kritéria SMART; 11) věnovat více pozornosti pravidelnému a kvalitnímu podávání zpráv, systematickému monitorování a hodnocení projektových výsledků. Realizace doporučení Účetního dvora 5. Komise realizovala v plném rozsahu pět doporučení (3, 4, 5, 7 a 8), čtyři doporučení byla realizována ve většině ohledů (1, 2, 9 a 10) a ve dvou případech (6 a 11) nebyl Účetní dvůr schopen závěry o rozsahu realizace formulovat. Hlavní zjištění z následné kontroly Účetního dvora REGIONÁLNÍ INTEGRACE 6. Jak regionální organizace v obou regionech, tak členové těchto organizací dále vyvíjejí činnosti směřující k další regionální integraci zejména tím, že na národní úrovni realizují integrační závazky dohodnuté na regionální úrovni. Komise nadále podporuje proces regionální integrace s cílem posílit koordinaci a sbližování mezi regionálními organizacemi a zlepšit monitorování a hodnocení. U některých členů těchto organizací však není o rozšiřování regionální integrace dostatečný zájem a institucionální kapacita regionálních organizací je slabá. KOHERENCE MEZI REGIONÁLNÍMI A NÁRODNÍMI STRATEGIEMI A PŘIDĚLOVÁNÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ 7. Komise vyvíjí řadu činností směřujících k větší koherenci mezi regionálními integračními strategiemi a opatřeními na regionální úrovni a na národní úrovni, což by mělo být patrnější v rámci 11. ERF. Také byly realističtěji přerozděleny prostředky mezi jednotlivými regiony, přičemž část prostředků z 10. ERF byla přesunuta na iniciativu "Udržitelná energie pro všechny". DELEGACE 8. V roce 2010 Komise vypracovala a vydala pokyny k řízení regionálních programů, které by měly zlepšit koordinaci mezi ústředím a delegacemi a mezi delegacemi navzájem. V těchto pokynech bylo též zřetelně vymezeno, kdy lze s regionální organizací podepsat dohodu o příspěvcích. Posílení dotyčných čtyř regionálních delegací bude možno doložit až po skutečném nástupu dodatečných pracovníků (který je naplánován na rok 2013 a 2014). POSUZOVÁNÍ, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ PROJEKTŮ 9. Projekty a programy systematicky posuzují skupiny na podporu kvality v Komisi. Zatím však nebyly dokončeny tematické pokyny k přípravě regionálních projektů a programů. Komise rovněž v této chvíli reviduje svůj monitorovací a hodnoticí systém. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA IX VNĚJŠÍ AKCE: BANKOVNÍ OPATŘENÍ 1. Zvláštní zpráva č. 1/2009 se týkala bankovních opatření ve Středomoří. 2. "Spolupráce mezi EU a třetími zeměmi ze Středomoří začala před 30 lety a postupně se v průběhu let rozvíjela. Rámec pro finanční a technická opatření (MEDA), jež doprovázela reformu hospodářských a sociálních struktur v partnerských zemích v rámci evropsko-středomořského partnerství, se vztahoval na období 1996–2006. 3. Z rozpočtu EU se v rámci nařízení MEDA nebo předcházejících protokolů financují tři typy bankovních opatření, která provádí Evropská investiční banka (EIB). Jedná se o technickou pomoc prostřednictvím podpůrného fondu nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství FEMIP, úrokové subvence u některých úvěrů EIB a operace rizikového kapitálu." (Zdroj: informativní zpráva ECA/09/18) 4. Účetní dvůr provedl audit bankovních opatření v rámci programu MEDA a předcházejících protokolů, aby zjistil, zda Komise a EIB probíhající projekty náležitě monitorovaly a zda bylo dosaženo projektových cílů. Doporučení Účetního dvora 5. Účetní dvůr Komisi doporučil, aby: 1) stanovila program hodnocení a monitorování, který by byl přizpůsoben konkrétně bankovním opatřením; 2) zajistila účelnou koordinaci pomoci; 3) uzavřela náležité dohody o řízení; 4) zajistila, aby monitorování prováděné EIB vedlo k tomu, že všechny projekty budou náležitě realizovány a že zprostředkovatelé či navrhovatelé splní své finanční povinnosti a povinnosti podávat informace; 5) definovala celkovou strategii u operací rizikového kapitálu a zvolila nejlepší postup realizace. Realizace doporučení Účetního dvora 6. Komise realizovala v plném rozsahu všech pět doporučení. Hlavní zjištění z následné kontroly Účetního dvora HODNOTICÍ A MONITOROVACÍ PROGRAM 7. Komise zavedla zásadní organizační a procedurální změny: 1) v roce 2008 ustavil EuropeAid nový úsek v rámci oddělení odpovědného za bankovní opatření ve Středomoří s cílem co nejdříve vyřešit připomínky Účetního dvora; 2) v roce 2011 bylo během reorganizace EuropeAid vytvořeno nové oddělení, které má podporovat, koordinovat, řídit a monitorovat inovativní finanční nástroje v portfoliích vnějších vztahů v regionech spadajících pod EuropeAid; 3) na konci roku 2009 vypracoval EuropeAid podrobné pokyny pro EIB, aby se jasně vymezilo, jak EIB vybírá operace financované z rozpočtu EU. KOORDINACE POMOCI 8. Od roku 2010 se koordinace mezi EuropeAid, EIB a Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) výrazně zlepšila. Kromě toho EuropeAid uspořádal informační setkání a zaměstnancům delegací EU, kteří se těmito nástroji zabývají, poskytl školení s cílem racionalizovat provádění, monitorování a výkaznictví na místní úrovni. DOHODY O ŘÍZENÍ 9. Na konci roku 2012 byla mezi EU a EIB podepsána nová dohoda o řízení upravující operace financované ze souhrnného rozpočtu EU. Tato dohoda zlepšila soulad s právními předpisy v oblasti životního prostředí a jeho monitorování, viditelnosti financování EU a výkaznictví. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA X PŘÍJMY: SPRÁVA POKLADNY 1. Zvláštní zpráva č. 5/2009 se týkala správy pokladny v Komisi. 2. "K hlavním úkolům správy pokladny v Komisi patří: a) plánování a prognózování finančních prostředků, především prognózování hotovostních toků a čerpání finančních prostředků z účtů vlastních zdrojů; b) řízení operací s finančními prostředky (inkaso a platby) a c) řízení bankovních účtů. 3. Správu pokladny v Komisi provádějí dvě generální ředitelství (GŘ): GŘ pro rozpočet a GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti. GŘ pro rozpočet odpovídá za správu pokladny v rámci celého rozpočtu spravovaného Komisí a v rámci Evropského rozvojového fondu. GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti odpovídá za správu pokladny u ostatních mimorozpočtových položek a za investování finančních prostředků Společenství." (Zdroj: informativní zpráva ECA/09/30) 4. Hlavním cílem auditu Účetního dvora bylo posoudit, jak kvalitně Komise spravuje pokladu, a to zejména zda, Komise a) dodržela pravidla a předpisy platné pro správu pokladny a b) vytvořila systémy vnitřní kontroly, které zajišťují řádnou správu pokladny. Doporučení Účetního dvora 5. Účetní dvůr Komisi doporučil, aby: 1) analyzovala fungování stávajícího systému účtů vlastních zdrojů s cílem snížit zůstatky na těchto účtech; 2) zlepšila způsob, jakým dokumentuje postupy prognózování peněžních toků. 6. Ve vztahu k systémům vnitřní kontroly Účetní dvůr dále doporučil, aby Komise: 1) zlepšila dohled nad činnostmi v oblasti správy pokladny; 2) zlepšila dokumentaci řízení rizik; 3) zavedla jednotnou politiku a přiměřené pokyny pro otevírání svěřeneckých účtů; 4) hledala optimální řešení, pokud jde o nakládání s předběžně vybranými pokutami. 7. V souvislosti se zálohovými účty Účetní dvůr dále doporučil: 1) aby byly dodržovány požadavky stanovené pro nabídková řízení pro výběr bank a aby byla výběrová řízení náležitě zdokumentována. Realizace doporučení Účetního dvora 8. Komise realizovala pět doporučení v plném rozsahu (2, 3, 4, 6 a 7) a dvě byla realizována ve většině ohledů (1 a 5). Hlavní zjištění z následné kontroly Účetního dvora ANALÝZA ÚČTŮ VLASTNÍCH ZDROJŮ 9. GŘ pro rozpočet se podařilo snížit zůstatky na konci roku v letech 2008, 2009 a 2011 přesto, že systém pro výběr vlastních zdrojů z členských států nebyl změněn. Jelikož právní úpravu systému přijímá Rada, Komise není oprávněná jej měnit. POSTUPY PROGNÓZOVÁNÍ PENĚŽNÍCH TOKŮ 10. Nástroje výkaznictví pro prognózování peněžní toků a pokladny byly v roce 2009 upraveny a součástí aktualizovaného řízení peněžních toků jsou nyní měsíční písemná hlášení. Postupy prognózování a vykazování peněžních toků, které pocházejí z roku 2010, se také aktualizují. ZLEPŠENÝ DOHLED 11. Politika řízení rizik GŘ pro rozpočet se pravidelně aktualizuje, přičemž se upravují limity a požadavky. Také GŘ pro rozpočet a GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti diskutovala o tom, jak zlepšit řízení rizik a správu pokut. 12. V roce 2012 byla zveřejněna politika Komise pro řízení finančních rizik. Kromě toho vypracovalo GŘ pro rozpočet politiku řízení rizik pro pokladní a platební operace a pokud jde o zachování kontinuity provozu, jsou zavedeny zvláštní postupy pro provozní rizika. 13. Komise stanovila ukazatele pro pokladní operace. Ukazatele se pravidelně sledují a výjimky či odchylky od cílových hodnot se analyzují a dále řeší. NAKLÁDÁNÍ S PŘEDBĚŽNĚ VYBRANÝMI POKUTAMI 14. GŘ pro rozpočet a GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti podepsaly na konci roku 2009 dohodu o poskytování služeb. Dále byl pro nové předběžně vybrané pokuty zřízen fond, který od ledna 2010 spravuje GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti. Kromě toho v roce 2011 útvar interního auditu (IAC) v GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti prověřil upravený mechanismus pro nakládání s předběžně vybranými pokutami a vyslovil závěr, že tato činnost je řízena účinně. SPRÁVA ZÁLOHOVÝCH ÚČTŮ 15. GŘ pro rozpočet v těsné spolupráci s delegacemi EU navrhuje pro správu zálohových účtů nejhospodárnější řešení. Tato výběrová řízení jsou dokumentována a dodržování postupů je prověřováno během kontrolních návštěv, které GŘ pro rozpočet provádí. Z těchto kontrol mohou vzejít doporučení obsažená v kontrolních zprávách, které se předávají ESVČ. SVěŘENECKÉ ÚČTY 16. Ačkoli většina ustanovení finančního nařízení se uplatňuje od 1. ledna 2013, nová pravidla o finančních nástrojích a nepřímém řízení budou platit až od 1. ledna 2014. Ještě je třeba podepsat finanční a správní rámcovou dohodu (zásady a pokyny pro provozování určitých svěřeneckých účtů) mezi EIB a Komisi a rovněž konkrétní pokyny ke svěřeneckým účtům. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA XI VÝZKUM: RÁMCOVÉ PROGRAMY PRO VÝZKUM A TECHNOLOGICKÝ ROZVOJ 1. Zvláštní zpráva č. 9/2007 se týkala hodnocení rámcových programů pro výzkum a technologický rozvoj s cílem zjistit, zda je možné zlepšit přístup Komise. 2. "V rámci široké škály politik prováděných v Evropské unii k posílení inovací a konkurenceschopnosti jsou rámcové programy nejdůležitějším finančním nástrojem, který na úrovni Společenství přispívá k lisabonské strategii a barcelonskému cíli. Prostřednictvím rámcových programů (dále také "RP") poskytuje Společenství finanční prostředky výzkumným pracovníkům v Evropské unii, přidružených zemích a dalších subjektech. Jejich rozpočty se v průběhu let značně zvýšily a v rámci 7. RP (2007–2013) dosáhly výše 7217 milionů EUR ročně. 3. Audit se zabýval základní otázkou, zda je přístup Komise v oblasti hodnocení rámcových programů přiměřený. V této souvislosti Účetní dvůr ověřoval, zda Komise splnila právní požadavky na hodnocení, a zjišťoval, zda její systém hodnocení a monitorování splnil očekávání zúčastněných stran." (Zdroj: informativní zpráva ECA/07/40) 4. Audit zahrnoval opatření k monitorování a hodnocení, která byla v Komisi zavedena od roku 1995 pro poslední tři programová období (4. RP, 5. RP, 6. RP), a vyplynuly z něj rovněž perspektivy aktuálního 7. RP (2007–2013). Doporučení Účetního dvora 5. Účetní dvůr doporučil, aby: 1) v budoucích právních předpisech byla explicitně stanovena logika intervence; 2) se vypracovala komplexní strategie hodnocení; 3) se zvážilo zřízení úřadu pro společné hodnocení, který by koordinoval činnosti generálních ředitelství zabývajících se výzkumem v oblasti hodnocení rámcových programů jako celku; 4) se optimalizovalo shromažďování údajů, hodnocení a podávání zpráv; 5) Komise stanovila druh a rozsah hodnocení a objasnila, jak lze hodnocení použít. Realizace doporučení Účetního dvora 6. Komise realizovala čtyři doporučení v plném rozsahu (1, 3, 4 a 5) a jedno doporučení ve většině ohledů (2). Hlavní zjištění z následné kontroly Účetního dvora LOGIKA INTERVENCE 7. Nové legislativní návrhy jasně a komplexně popisují konkrétní cíle financování určeného na výzkum a také určité klíčové ukazatele pro hodnocení výsledků a dopadu. Tyto návrhy však zatím nebyly legislativními orgány schváleny. HODNOCENÍ A MONITOROVÁNÍ 8. Komise vyvinula systém pro shromažďování údajů o klíčových ukazatelích výkonnosti pro celý 7. RP, o který se opírají roční monitorovací zprávy o 7. RP. Byla rovněž vypracována příručka pro hodnocení výzkumných programů, která je součástí standardů vnitřní kontroly v GŘ pro výzkum a inovace. Zatím však nebyl vypracován dokument obsahující konkrétní strategii hodnocení. 9. Třebaže se nejedná o úřad pro společné hodnocení, koordinuje nyní činnosti generálních ředitelství zabývajících se výzkumem, které souvisejí s hodnocením RP, meziútvarová síť pro hodnocení výzkumu a technologického rozvoje. 10. Komise zřídila společnou databázi údajů o výzkumu, která uživatelům poskytuje informace o výsledcích ukončených výzev k předkládání návrhů v rámci 7. RP, včetně účasti v 7. RP a statistických údajů o související výkonnosti. --------------------------------------------------