Evropská unie přispěla k formování globální Agendy 2030, která je plně v souladu s evropskou vizí a která se nyní stala světovým plánem globálního udržitelného rozvoje. Agenda 2030 představuje závazek do roku 2030 v celém světě vymýtit chudobu, dosáhnout udržitelného rozvoje a zajistit, aby nikdo nebyl opomenut. Sedmnáct cílů udržitelného rozvoje a jejich 169 souvisejících dílčích cílů jsou ze své podstaty globální, všeobecně platné a provázané. Všechny země, rozvinuté i rozvojové, nesou sdílenou odpovědnost za dosažení cílů udržitelného rozvoje. Agenda 2030 vyváženým způsobem spojuje tři dimenze udržitelného rozvoje – ekonomickou, sociální a environmentální – a je vůbec poprvé odrazem mezinárodní shody, že nelze jen zvlášť usilovat o mír, bezpečnost, spravedlnost pro všechny a začlenění do společnosti, nýbrž že se tyto oblasti navzájem posilují.

Evropské společnosti dnes stojí před řadou výzev v oblasti udržitelnosti, od nezaměstnanosti mladých po stárnutí populace, změnu klimatu, znečištění, udržitelnou energii a migraci. Musíme řešit stávající problémy a připravit se na budoucnost a zároveň reagovat na tempo a složitost globální změny a nároky rostoucí světové populace. Pro zachování evropského sociálního modelu a sociální soudržnosti je zásadní investovat do mladých lidí, vytvářet podmínky pro udržitelný růst podporující začlenění, řešit nerovnosti a zvládnout dobře migraci. Provádění odpovědné fiskální politiky a zavádění reforem posílí udržitelnost našich systémů zdravotní péče a důchodových systémů. Pro zachování našeho přírodního kapitálu je zásadní urychlit přechod k nízkouhlíkovému, oběhovému hospodářství, které je odolné vůči změně klimatu a účinně využívá zdroje. K tomu, aby se tyto výzvy proměnily v nové obchodní příležitosti a nová pracovní místa, je potřeba výrazné zapojení do výzkumu a inovací.

Udržitelný rozvoj je již dlouho ústředním bodem evropského projektu. Smlouvy EU uznávají jeho ekonomickou, sociální a environmentální dimenzi, které by měly být řešeny společně. Evropská unie se zavázala k rozvoji, který uspokojuje potřeby dneška, aniž by ohrozil schopnost budoucích generací uspokojit své vlastní potřeby. Podstatou udržitelného rozvoje je důstojný život pro všechny v mezích možností této planety, který dokáže sladit hospodářskou prosperitu a efektivitu, mírovou společnost, začlenění do společnosti a odpovědnost za životní prostředí.

Pokud jde o socioekonomické aspekty, strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění si klade za cíl dosáhnout 75% zaměstnanosti pro věkovou skupinu od 20 do 64 let a přispět k naplňování 8. cíle „Podporovat trvalý, inkluzivní a udržitelný hospodářský růst, plnou a produktivní zaměstnanost a důstojnou práci pro všechny“. Oživení trhu práce bylo v letech 2015 a 2016 silnější a u většiny ukazatelů bylo dosaženo výrazného zlepšení. Míra zaměstnanosti (ve věkové skupině od 20 do 64 let) v EU v roce 2015 vzrostla o 0,9 procentního bodu a v druhém čtvrtletí roku 2016 nadále rostla až na 71,1 %, čímž překročila úroveň 70,3 % (za rok) v roce 2008 z období před krizí. Rozdíly mezi členskými státy se na trhu práce snižují, ale i tak zůstávají v porovnání s obdobím před krizí velké a v několika členských státech přetrvávají problémy jako nezaměstnanost mladých a nezaměstnanost osob se zdravotním postižením.

V oblasti energetiky a klimatu, pokud jde o 7. cíl „Zajistit přístup k cenově dostupným, spolehlivým, udržitelným a moderním zdrojům energie pro všechny“ a 13. cíl „Přijmout bezodkladná opatření na boj se změnou klimatu a zvládání jejích dopadů“, Evropská unie stanovila ambiciózní cíle do roku 2030 týkající se snižování emisí skleníkových plynů, zlepšování energetické účinnosti a zvyšování podílu energie z obnovitelných zdrojů. Kromě toho existuje politický závazek vyhradit nejméně 20 % rozpočtu Evropské unie na opatření v oblasti klimatu. Komise již navrhla, jak snížit emise skleníkových plynů ve všech odvětvích ekonomiky, a připravuje se balíček iniciativ na podporu přechodu k čisté energii. Tento balíček se zaměří na zajištění energetické účinnosti a cíle v oblasti obnovitelných zdrojů s ohledem na realizaci energetické unie a zejména s ohledem na rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030. Pomůže podpořit vytváření pracovních míst a růst a vnést rychlé změny do reálné ekonomiky.

Nejdůležitější synergie mezi cíli udržitelného rozvoje a deseti prioritami shrnuje níže uvedený oddíl. Plné využití těchto synergií mezi cíli udržitelného rozvoje a nejvyššími prioritami Komise zajistí jasnou politickou odpovědnost a zabrání tomu, aby byly cíle udržitelného rozvoje realizovány v politickém vakuu.

Dále se oddíl 2.3 zabývá nejvýznamnějšími závazky vyplývajícími z vnější činnosti Evropské unie, což zahrnuje šestou prioritu v oblasti obchodu a devátou prioritu týkající se silnějšího globálního aktéra.

Většina práce související s první prioritou „Nový impulz pro zaměstnanost, růst a investice“ přímo přispívá k naplňování různých cílů udržitelného rozvoje a řeší hlavní výzvy, kterým Evropa v oblasti udržitelnosti čelí.

Od globální hospodářské a finanční krize se Evropská unie potýká s vysokou nezaměstnaností, nedostatečnou mírou investic a nedostatečnou konkurenceschopností. Problémem zůstává chudoba a nerovnost. Evropský sociální model nebude do budoucna udržitelný, pokud růst zůstane na stávající úrovni. Ve stárnoucí společnosti, s aktuálním poměrem dvou aktivních osob podporujících v EU v průměru jednu neaktivní, se závazky související s výplatami důchodů v mnoha členských státech budou výrazně zvyšovat, zatímco nezaměstnanost mladých zůstává vysoká.

Z tohoto důvodu je od počátku hlavní prioritou této Komise podpořit vytváření pracovních míst, růst a investice. Je potřeba pokračovat v dosavadních výsledcích Evropy, pokud jde o úspěšný socioekonomický rozvoj v uplynulých 60 letech, čehož lze dosáhnout vytvářením udržitelných pracovních míst. Cílem je poskytnout příležitosti budoucím generacím a zlepšit sociální situaci díky snižování chudoby a nerovnosti. Tímto způsobem lze zajistit dlouhodobou konkurenceschopnost Evropy ve světové ekonomice a zároveň zachovat evropský způsob života.

V globálním konkurenčním prostředí, v němž by EU neměla konkurovat nízkými mzdami, jsou pro zajištění udržitelného růstu podporujícího začlenění zásadní investice do kvalitního vzdělávání a odborné přípravy (4. cíl udržitelného rozvoje) a do mladých lidí. Hlavní pravomoc mají členské státy, ale je nutné je podpořit tím, že budou plně využívány všechny nástroje dostupné na úrovni EU, jako je Erasmus+ a politika soudržnosti. Základem prosperity Evropy a evropského způsobu života je největší kapitál, který má Evropa k dispozici: lidé. V letech 2010 až 2014 se v EU jako celku investice do vzdělávání a odborné přípravy snížily o 2,5 %. Promyšlené investice, které zlepšují kvalitu dovedností a posilují výkonnost systémů vzdělávání a odborné přípravy, jsou zcela zásadní. Komise se bude modernizací vzdělávání, kvalitou učňovského vzdělávání a lepším sledováním absolventů zabývat v příštím roce. Jako nástroj investování do mladých, jejich dovedností a prvních kroků v kariéře budou posíleny záruky pro mladé lidi.

Investiční plán pro Evropu (např. 8., 9., 12. a 13. cíl udržitelného rozvoje) má přispět k tomu, aby bylo do roku 2020 prostřednictvím Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) využito 500 miliard EUR ve formě dalších investic do reálné ekonomiky. Investice do několika strategických odvětví, jako je vzdělávání, zdravotnictví, vodohospodářský sektor, energetika, doprava a ostatní infrastruktura a průmysl a zemědělství, a podpora iniciativ orientujících se na budoucnost, jako je energie z obnovitelných zdrojů, oběhové hospodářství a přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování, jsou důležitou součástí úspěchu první fáze EFSI. Pro druhou fázi, tzv. EFSI 2.0, Komise navrhla kvantitativní cíl (40 %), pokud jde o cílené projekty zaměřující se na změnu klimatu. Osvětové činnosti na nejvyšší úrovni budou propagovat výhledově zaměřené návrhy nejen kvůli naplňování klimatického cíle, ale také k zajištění přijetí šířeji zaměřených projektů vztahujících se k udržitelnému růstu. Kromě toho nový návrh zjednoduší spojení s dalšími velkými zdroji financování, jako jsou evropské strukturální a investiční fondy, na podporu udržitelného růstu v několika odvětvích v rámci Evropské unie.

Oběhové hospodářství (6., 8., 9., 11., 12., 13., 14. a 15. cíl udržitelného rozvoje) nabízí transformační program přinášející významný počet nových pracovních míst a růstový potenciál a stimulující udržitelné spotřební návyky a výrobu. Zaměření na účinné využívání zdrojů a minimalizaci odpadu s ohledem na rychlé vyčerpávání zdrojů ve světě dává Evropské unii konkurenční výhodu a stimuluje inovace. Vytváří lokální pracovní místa pro všechny kvalifikační úrovně a příležitosti pro sociální začleňování. Přechod k oběhovému hospodářství nabízí Evropě možnost modernizovat ekonomiku, zajistit, aby v budoucnu fungovala bez problémů, byla ekologická a konkurenceschopná. Oběhové hospodářství rovněž přispívá ke snížení úrovní emisí oxidu uhličitého a k energetickým úsporám a méně znečišťuje ovzduší, půdu a vodu. Provádění akčního plánu pro oběhové hospodářství z roku 2015 zůstává i nadále důležitou prioritou Komise, což potvrdil i pracovní program na rok 2017.

Rámec monitorování oběhového hospodářství v Evropě bude připraven v roce 2017. Ve snaze zvýšit investice do oběhového hospodářství bude zřízena platforma na podporu financování oběhového hospodářství. Další novou iniciativou v roce 2017 bude komplexní strategie pro problematiku plastů, která má zlepšit ekonomickou stránku, kvalitu a využívání recyklace a opětovného použití plastů a omezit únik (mikro)plastů do životního prostředí. Pomůže evropskému průmyslu vyvinout plasty budoucnosti, které budou méně závislé na fosilních palivech a budou nabízet řešení přispívající k omezení globálního problému znečišťování moří (14. cíl udržitelného rozvoje). Ve snaze podpořit bezpečné opětovné používání vyčištěných odpadních vod budou stanoveny minimální požadavky pro opakovaně využívanou vodu (6. cíl udržitelného rozvoje). Opatření v oblasti udržitelných potravinových systémů a prevence plýtvání potravinami (12. cíl udržitelného rozvoje) budou realizována prostřednictvím platformy EU pro potravinové ztráty a plýtvání potravinami ve snaze podpořit cíl OSN spočívající ve snížení celosvětového plýtvání potravinami do roku 2030 v přepočtu na hlavu o polovinu. Je plánováno cílené opatření usnadňující darování potravin a bezpečné používání potravin nevhodných pro lidskou spotřebu k výrobě krmiva pro zvířata i účinnější označování data na potravinách.

Životně důležitým pro dlouhodobou udržitelnost je provádění acquis Evropské unie v oblasti životního prostředí (6., 14. a 15. cíl udržitelného rozvoje), které je neoddělitelně spjaté s širšími ekonomickými a společenskými problémy. Jak se uvádí v 7. akčním programu pro životní prostředí, zachování a zlepšení základny přírodních zdrojů je rovněž zásadní pro to, aby naše hospodářská odvětví, například zemědělství, rybolov nebo energetika, mohla poskytovat svoje služby. Komise posílí sledování pokroku dosaženého při plnění environmentálních cílů prostřednictvím přezkumu provádění politik v oblasti životního prostředí a zahájí iniciativy zaměřující se na zjednodušení podávání environmentálních zpráv, usnadnění přístupu k právní ochraně a podporu dodržování požadavků souvisejících s ochranou životního prostředí v členských státech (17. cíl udržitelného rozvoje).