EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 30.11.2011 
SEK(2011) 1453 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHR POUSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
kterým se z řizuje Program pro konkurenceschopnost podnik ů s důrazem na malé a 
střední podniky (2014-2020) 
 
{KOM(2011) 834 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1452 v kone čném znění}  
 
 1. ÚVOD 
Účelem této zprávy o posouzení dopad ů je posoudit o čekávané dopady programu EU pro 
konkurenceschopnost a rozvoj malých a st ředních podnik ů (2014–2020), který navrhla 
Komise ve svém sd ělení o víceletém finan čním rámci ze dne 29. června 20111.  
Při přípravě této iniciativy Komise konzultovala p říslušné zú častněné strany a využívala 
externích odborných konzultací. Zadala také provedení pr ůběžného a záv ěrečného hodnocení 
současného programu – Programu pro podnikání a inovace2 – a průzkumu administrativních 
nákladů pro příjemce. Zahájila rovn ěž veřejnou konzultaci.3 Empirická data a analýza 
podporující posouzení dopad ů vyplynuly ze dvou externích studií.4 
S ohledem na dlouhodobé dopady hospodá řské krize na konkurenceschopnost a potenciál 
podnikání evropského hospodá řství zejména u malých a st ředních podnik ů je nutno hledat 
možné zp ůsoby řešení základních problém ů, které omezují r ůst na evropské úrovni. Krize 
a její důsledky prokázaly, že nekoordinované vnitros tátní politické reakce mají jen omezenou 
hodnotu, protože nedosahují kritického množství nezbytného k ovlivn ění výkonu a r ůstu 
evropských podnik ů na světových trzích a chybí jim pot řebný soulad v dlouhodobém 
horizontu. 
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Selhání trhu, institucí a politik oslabují konkurenceschopnost evropských podnik ů včetně 
malých a st ředních podnik ů, zejména jejich schopnost stát se udržiteln ějšími a jejich možnosti 
růstu související s p řístupem na finan ční a světové trhy. 
Obzvláštní úsilí je t řeba vynaložit v oblasti prosazování zájm ů malých a st ředních podnik ů 
a odvětví, ve kterých jsou nejvíce zastoupeny. Malé a st řední podniky pat ří k hlavním 
zdrojům ekonomického r ůstu a vytvá ření pracovních míst v EU. P ředstavují 99 % evropských 
podniků, zajišťují dvě třetiny pracovních míst v soukromém  sektoru a podílejí se více než 
polovinou na celkové p řidané hodnot ě vytvořené podniky v EU. V posledních p ěti letech 
vytvořily malé a st řední podniky 80 % nových pracovních míst v Evrop ě.5 
2.1. Specifické problémy týkající se konkurenceschopnosti a udržitelnosti 
Podnikatelské prost ředí v Evrop ě je charakterizováno p řeshraniční roztříštěností regulace 
a nadměrnou administrativní zát ěží při zahájení podnikání v n ěkterých členských státech. 
Podle různých průzkumů považuje 70 % až 88 % podnik ů administrativní obtíže v jiných 
členských státech EU za „velmi d ůležité“ nebo „d ůležité“ při rozhodování, zda se zapojit do 
přeshraničního obchodu6. To je v rozporu s obecnou zásadou, že podniky se sídlem 
                                                 
1 KOM (2011)500 v kone čném znění. 
2 http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm. 
3 http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm. 
4 Studie o programu navazujícím na stávající program a studie o cestovním ruchu, vypracovaná spole čností 
Economisti Associati. 
5 Databáze strukturální statistiky podnik ů (Eurostat). 
 http://epp.eurostat.ec.europa .eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database . 
6 Evropský podnikatelský konzulta ční panel, Obchodní spory a p řeshraniční vymáhání pohledávek,  
14.7.2010 – 13.8.2010, http://ec. europa.eu/yourvoice/ebtp. 
 
 2v oblastech s vysokými náklady, jako je nap říklad Evropa, musí být schopny trvale se 
přizpůsobovat, aby si zachovaly konkurenceschopnost na sv ětovém trhu. 
2.2. Specifické problémy týkající se podnikání, zakládání a r ůstu malých 
a středních podnik ů 
Podle průzkumu Eurobarometru z roku 2009 v ěnovanému speciáln ě podnikání by dalo 
přednost samostatné výd ělečné činnosti pouze 45 % evropských ob čanů v porovnání s 55 % 
ve Spojených státech a 71 % v Číně.  
2.3. Specifické problémy týkající se p řístupu k financím 
V mnoha členských státech se malé a st řední podniky setkávají s obtížemi p ři získávání úv ěrů 
od bankovních institucí. Podle externí studie7 není 400 000 až 700 000 malých a st ředních 
podniků schopno získat úv ěr v rámci formálního finan čního systému, p řičemž celková výše 
ušlých úv ěrů činí 40 až 70 miliard EUR. D ůvodem je to, že finan ční instituce vyžadují zna čné 
zajištění, jakož i rozsáhlé finan ční a podnikatelské zkušenosti. Navíc mají evropské za čínající 
podniky v porovnání se svými prot ějšky v USA horší p řístup k dalšímu financování, jako je 
například rizikový kapitál, a to zejména malé a st řední podniky. V d ůsledku této skute čnosti 
se mnoho rychle rostoucích evropských podnik ů snaží expandovat spíše v USA než 
v Evropě8.  
2.4. Specifické problémy týkající se p řístupu na trhy 
Podle průzkumu ECB za rok 2010 je nejpal čivějším problémem, se kterým se malé a st řední 
podniky v eurozón ě potýkají, „hledání zákazník ů“ (28 %). Nicmén ě přeshraniční podnikání 
malých a st ředních podnik ů v rámci Evropy i mimo ni se navzdory existenci jednotného trhu 
stále setkává s významnými p řekážkami. V d ůsledku toho pouze 25 % malých a st ředních 
podniků v EU vyváží p římo mimo vnitrostátní trhy a pouze 13 % vyváží mimo hranice EU9. 
Tato situace je d ůvodem k obavám vzhledem k tomu, že internacionalizace podnikání hraje 
důležitou úlohu p ři vytváření pracovních míst a r ůstu.10 
2.5. Potřeba jednat na úrovni EU 
• Důvody pro opat ření na úrovni EU se opírají o p ět hlavních zdroj ů evropské p řidané 
hodnoty: výhody spojené s posílením jednotného trhu na základ ě překonání rozt říštěnosti 
trhu v oblastech, jako jsou inve stice rizikového kapitálu, p řeshraniční úvěry a posílení 
úvěrů, a rovněž informa čních a organiza čních omezení, která brání malým a st ředním 
podnikům využívat p říležitostí, jež jednotný trh nabízí.  
• Možnost dosažení významných demonstra čních a katalytických ú činků prostřednictvím 
rozšiřování osv ědčených postup ů v oblasti pr ůmyslu a politik. V rámci stávajícího 
programu lze vybrat nejlepší p říklady podpory podnikání a malých a st ředních podnik ů na 
vnitrostátní, regionální a místní úrovni do sout ěže Evropské ceny za podnikání.  
• Dosažení  úspor z rozsahu v oblastech, kde by bylo pro jednotlivé členské státy obtížné 
dosáhnout požadovaného kritického množství. Nap říklad v oblasti podpory malých 
                                                 
7 Viz poznámka pod čarou 3. 
8 Europe Innova, Dostát výzv ě Evropa 2020, zpráva Panelu odborník ů pro inovaci služeb v EU, únor 2011. 
9 EIM, P říležitosti internacionalizace malých a st ředních podnik ů, červen 2011. 
10 Tamtéž. 
 
 3a středních podnik ů v zahrani čí vzniká evropská p řidaná hodnota sdružováním úsilí na 
úrovni jednotlivých členských stát ů a zaváděním služeb, které by na vnitrostátní úrovni 
nedosáhly kritického množství (nap ř. prostřednictvím podpory prosazování práv 
duševního vlastnictví). Projekt China IP R SMEs Helpdesk, který je financován 
ze stávajícího programu, nabízí poradenst ví, které by jinak bylo pro malé a st řední 
podniky z menších členských stát ů nedostupné.11 
• Podpora soudržnosti a provázanosti  vnitrostátních opat ření prost řednictvím vým ěny 
osvědčených postup ů na evropské úrovni a srovnávání.12 Jedním z nejlepších p říkladů 
úspěchu srovnávacích analýz financovaných v rámci stávajícího programu je opat ření pro 
zjednodušení zakládání podnik ů.  
• Jedinečné zkušenosti institucí EU :  
• Jedná se o finan ční instituce v EU, Evropskou investi ční banku (EIB) a 
Evropský investi ční fond (EIF) , jejichž zkušenosti v oblasti navrhování a realizace 
režimů financování p říznivých pro malé a st řední podniky nemají obdoby. Zkušenosti, 
které EIF získal v pr ůběhu více než 10 let, p ředstavují neoby čejně cenné aktivum. 
• Síť Enterprise Europe Network  dosáhla hmatatelných výsledk ů tím, že kladla 
důraz na podporu internacionalizace malých a st ředních podnik ů (na vnitřním trhu 
i mimo n ěj) prostřednictvím poskytování informací o záležitostech EU a rovn ěž 
možnosti p řispívat k rozhodovacímu procesu. Její úloha má obzvláštní význam p ři 
překonávání nevyváženého poskytování informací, kterému malé a st řední podniky 
čelí, a při zmírňování transak čních náklad ů spojených s p řeshraniční činností. 
Hodnota sít ě Enterprise Europe Network spo čívá ve spole čných metodikách 
a nástrojích využívaných kvalifikovanými poskytovateli služeb pov ěřenými 
a (spolu)financovanými p říslušnými regionálními a vnitrostátními orgány. 
Vzhledem k uplat ňování zásady subsidiarity není cílem opat ření zvažovaných v rámci 
stávajícího nebo budoucího programu nahr azovat stávající vnitrostátní opat ření, ale spíše je 
doplňovat. V členských státech p ůsobí mnoho iniciativ na podporu podnikání malých 
a středních podnik ů a stimulaci jejich konkurenceschopnosti a je pot řeba zajistit koordinaci 
a sdílení osv ědčených postup ů. U většiny otázek souvisejících s malými a st ředními podniky 
hrají EU a členské státy evidentn ě důležitou dopl ňující úlohu, protože je zde prostor pro 
přesahy a sou činnosti. EU hraje klí čovou roli zejména p ři aktivaci všech oblastí politiky 
a politických pák integrovaným zp ůsobem. 
Navíc byla zvažovaná opat ření pečlivě vybírána tak, aby p řinesla EU co nejvyšší p řidanou 
hodnotu a zárove ň zohlednila sou časná rozpo čtová omezení. 
                                                 
11 Více než 50 000 r ůzných uživatel ů webového portálu duševního vlastnictví a e-learningových služeb b ěhem 
prvních 3 let s více než 2 miliony návšt ěv; přes 30 pořádaných vzd ělávacích seminá řů a interaktivních 
workshop ů ročně, z čehož dvě třetiny byly provedeny v Evrop ě s cílem shromáždit informace o problémech 
malých a st ředních podnik ů.  
12 EIM, červen 2011. 
 
 43. CÍLE 
Cílem tohoto návrhu je p řispět k cílům strategie Evropa 2020 řešením konkrétních omezení 
růstu evropské ekonomiky. 
Druhým všeobecným cílem tohoto návrhu je stimulovat potenciál konkurenceschopnosti 
i podnikání v rámci evropské ekonomiky, a to zejména pokud jde o vznik a rozvoj malých 
a středních podnik ů. 
Specifické cíle zahrnují zlepšení rámcových podmínek konkurenceschopnosti a udržitelnosti 
podnikání v EU, podporu podnikání, zlepšení p řístupu k financím a zlepšení p řístupu na trhy.  
4. VARIANTY Z  HLEDISKA POLITIKY  
V rámci varianty 1, kterou je zachování sou časného stavu,  by nový program zahrnoval 
stejné prvky související s konkurenceschopností a s malými a st ředními podniky, které by m ěl 
podle předpokladů pokrýt EIP v roce 2013, a jeho rozpo čet by činil přibližně 213 milion ů 
EUR ročně. 
Varianta 2 by p ředpokládala ukončení všech sou časných finan čních intervencí, které by 
vedlo k rozpo čtovým úsporám ve výši částky uvedené ve variant ě 1. 
Scénář 3a vychází z výsledk ů externí studie a slouží pouze jako referen ční bod pro posouzení 
dopadů variant 3b a 3c.13 
Varianta 3b by zachovala sou časný rozsah intervence s vyrovnaným rozší řením rozpo čtu. 
Varianta 3c by p ředstavovala cílené rozší ření rozpo čtu, kdy by byla finan ční podpora 
omezena na finan ční nástroje a na sí ť Enterprise Europe Network. 
Varianty zvažované v této zpráv ě o posouzení dopad ů jsou uvedeny níže. 
Tabulka 1  Přehled variant  
 Varianta 1: Varianta 2: Varianta 3:  
 Zachování sou časného 
stavu Ukončení působení 
EU  Rozšíření působení EU 
Opatření 213 milion ů EUR ročně 0 milionů EUR ročně Varianta 3B:  340 milion ů EUR 
ročně 
Varianta 3C:  340 milion ů EUR 
ročně 
1 – Činnosti 
zaměřené na 
zlepšení 
evropské 
konkurencescho
pnosti  Zlepšení ekonomického 
a právního prost ředí 
prostřednictvím srovnávání, 
výměny osv ědčených 
postupů a odv ětvových 
iniciativ (11 milion ů EUR 
ročně) Ukončení všech 
stávajících činností Varianta 3B: základní varianta 
plus zahájení celé řady 
doplňkových akcí v nových 
oblastech (nap ř. spole čenská 
odpovědnost podnik ů) (14 milion ů 
EUR ročně); 
Varianta 3C: ukončení všech 
                                                 
13 Rozpočtové předpoklady této studie nebyly v souladu s kone čným návrhem Komise na p říští víceletý finan ční 
rámec vzhledem k tomu, že tato studie byla zadána již v roce 2010, ale kvantitativní anal ýza je stále relevantní. 
V důsledku toho není v následujících tabulkách uveden scéná ř 3a. 
 
 5stávajících činností 
2 – Rozvoj 
politiky malých 
a středních 
podniků 
a podpora 
konkurencescho
pnosti malých 
a středních 
podniků  Realizace iniciativy SBA 
a její přezkum na evropské 
i vnitrostátní úrovni (nap ř. 
podpora zásady zohledňování malých 
a středních podnik ů 
„nejdříve myslet v malém 
měřítku“) (9 milion ů EUR 
ročně) Ukončení všech 
stávajících činností Varianta 3B: stejná jako základní 
varianta (9 milion ů EUR ročně); 
Varianta 3C: ukončení všech 
stávajících činností 
3 – Nové 
obchodní 
koncepty pro 
udržitelné, 
uživatelsky 
zaměřené 
a designérské 
spotřební zboží Analýza designérského 
spotřebního zboží 
a podpůrných opat ření 
v oblasti práv duševního vlastnictví nebo elektronického obchodování (1 milion EUR ro čně) Ukončení všech 
stávajících činností Varianta 3B: využívání nástroj ů, 
jako jsou nap říklad „projekty tržní 
replikace“ v oblastech, kde malé a střední podniky čelí překážkám 
zavádění nových ekologicky 
udržitelných technologií a nových obchodních koncept ů založených 
na uživatelích (12 milion ů EUR 
ročně); 
Varianta 3C: ukončení všech 
stávajících činností 
4 – Cestovní 
ruch  Pokračování stávajících 
iniciativ v oblasti cestovního ruchu spolufinancovaných v rámci CIP/EIP (nap ř. 
v návaznosti na p řípravné 
akce pro udržitelný cestovní ruch: EDEN, CALYPSO) (5 milionů EUR ročně) Ukončení všech 
stávajících činností Scénář 3B : rozšíření rozsahu 
intervence na nové aktivity spojené s udržitelností a na cílenou diverzifikaci produkt ů a služeb 
(18 milion ů EUR ročně); 
Varianta 3C: ukončení všech 
stávajících činností 
5 – Činnosti na 
podporu 
podnikání Podpora rozvoje 
podnikatelských dovedností a postojů včetně výměnných 
programů pro podnikatele 
(11 milion ů EUR ročně) Ukončení všech 
stávajících činností Varianta 3B: stejná jako základní 
varianta plus mírné rozší ření aktivit 
zaměřené na zvýšení po čtu výměn 
(12 milion ů EUR ročně); 
Varianta 3C: ukončení všech 
stávajících činností 
6 – Finan ční 
nástroje Pokračování podpory 
přístupu k financování 
zejména poskytováním záruk malým a st ředním 
podnikům a fond ům 
rizikového kapitálu zaměřujícím se na firmy ve 
fázi růstu (113 milion ů EUR 
ročně) Ukončení všech 
přímých zásah ů do 
finančních nástroj ů, 
přičemž opat ření na 
úrovni EU budou omezena na odstranění 
regulačních překážek 
pro p řeshraniční 
rizikový kapitál Varianta 3B: téměř zdvojnásobení 
zdrojů se stejnou škálou nástroj ů, 
které budou financovat jak dluh, tak vlastní kapitál (200 milion ů 
EUR ročně); 
Varianta 3C: cílené rozši řování 
aktivit odrážející nár ůst sdílení 
rizik v oblasti rizikového kapitálu a mezaninového financování (280 milion ů EUR ročně) 
7 – Sí ť 
Enterprise 
Europe Network Zachování stávající role 
a rozsahu této sít ě 
(60 milion ů EUR ročně) 
 Ukončení veškeré 
přímé finan ční 
podpory konsorcií  regionálnísít ě Varianta 3B: stejná jako základní 
varianta (60 milion ů EUR ročně); 
Varianta 3C: změna orientace sít ě 
na vstupní bod pro financování vlastního kapitálu (60 milion ů 
EUR ročně) 
 
 68 – Podpora 
malých 
a středních 
podniků 
v zahrani čí  Pokračování stávajících 
iniciativ (nap ř. omezená 
finanční podpora vybraných 
iniciativ, jako je China IPR SME Helpdesk) (2 miliony EUR ročně) Ukončení všech 
forem p římých 
iniciativ Varianta 3B: rozšíření škály 
nástrojů včetně: a) činností 
v oblasti koordinace a ší ření 
informací, b) finan ční podpory 
stávajících struktur pomoci malým a středním podnik ům na klíčových 
třetích trzích, c) v p řípadě potřeby 
varianta vytvo ření podp ůrných 
center EU (12 milion ů EUR ročně); 
Varianta 3C: ukončení všech 
forem přímých iniciativ 
9 – Mezinárodní 
průmyslová 
spolupráce Pokračování stávajících 
iniciativ zam ěřených na 
malé a st řední podniky a 
politiku spolupráce v průmyslu s třetími zem ěmi 
„blízkými Evrop ě“, jejichž 
cílem je usnadnit konvergenci pr ůmyslové 
politiky a regula čního rámce 
EU a třetích zemí (1 milion 
EUR ročně) Ukončení všech 
stávajících činností Varianta 3B: rozšíření škály 
nástrojů, včetně: a) dialog ů 
s třetími zem ěmi týkajících se 
průmyslu a regulace, b) dialogu 
mezi podnikatelskými subjekty třetích zemí, c) spolupráce malých 
a středních podnik ů v oblasti 
průmyslové politiky (3 miliony 
EUR ročně); 
Varianta 3C: ukončení všech 
stávajících činností 
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Pokud to jen bylo možné, bylo vypracováno kvantitativní i kvalitativní posouzení dopad ů 
všech variant. Byla vyvinuta snaha kvantifikovat hlavní dopady z hlediska HDP (p řidané 
hodnoty), hodnoty mobilizovaných úv ěrů/investic a zam ěstnanosti a rovn ěž počtu 
podporovaných firem. Tato kvantifikace se však ukázala jako neproveditelná v p řípadě 
nepřímých nástroj ů, tj. takových, jejichž cílem je vytvá řet nebo usnadnit tržní podmínky pro 
malé a st řední podniky a jejichž kone čný dopad bude záviset na chování ú častníků trhu 
a správních orgán ů. Proto provedená kvantifikace zahrnovala finan ční nástroje a v menší mí ře 
i síť Entreprise Europe Network. 
Pokud jde o ú činnost navrhovaných variant, zahrnovala kvantitativní analýza dv ě hlediska: i) 
nákladovou efektivitu navrhovaných opat ření z hlediska pom ěrů nákladů, které propojují 
rozpočtové výdaje s o čekávanými dopady z hlediska mezních náklad ů práce a díl čích dopad ů 
na rozpo čtové náklady, a ii) administrativní náklady m ěřené poměrem administrativních 
nákladů na zaměstnance k celkovému rozpo čtu. Pokud jde o finan ční nástroje, zohlednila tato 
analýza náklady na správu r ůzných facilit, jako jsou poplatky Evropskému investi čnímu 
fondu a finan čním zprost ředkovatel ům.  
Varianta 1: Zachování sou časného stavu 
Varianta zachování sou časného stavu by spl ňovala politické cíle navrhovaného programu 
pouze v omezené mí ře. S ohledem na dopady hospodá řské krize na podnikání by varianta 1 
znamenala, že by iniciativy, které v sou časné době nedosahují optimálního rozsahu, z ůstaly 
i nadále málo rozvinuty, a oblasti s jasnou pot řebou rozší řit opatření na úrovni EU (nap ř. finanční 
nástroje) by trp ěly nedostatkem konzistentního s ouboru iniciativ EU vedoucích ke zvyšování 
blahobytu. 
a) Efektivita : ekonomické dopady  jsou však odhadovány jako významné, a to jak z hlediska 
přímé, tak nep římé podpory. Pokud jde o čisté dopady finan čních nástroj ů, lze předpokládat, 
 
 7že povedou k nár ůstu HDP o p řibližně 660 milion ů EUR a umožní vytvo řit další 
úvěrové/kapitálové investice v p řibližné výši 1,8 miliard EUR. P ředpokládá se, že v d ůsledku 
činností sít ě vzroste p řírůstkový obrat podporovaných firem o 200 milion ů EUR. 
Předpokládané pozitivní sociální dopady finančních nástroj ů budou zahrnovat vytvo ření 
nebo zachování více než 16 000 pracovních míst v p řibližně 26 000 podporovaných firem. 
Kromě toho dojde v d ůsledku činností sít ě k předpokládanému vytvo ření nebo zachování 
1 000 pracovních míst a rovn ěž k vytvo ření 900 nových výrobk ů, služeb či procesů ročně. 
Dopady na životní prost ředí jsou pozitivní vzhledem k podpo ře životního prost ředí 
poskytované prost řednictvím sít ě Enterprise Europe Network  na základ ě spolupráce, 
financování a investic do řešení, která hospodárn ě využívají zdroje a mají mírný dopad. 
Partneři této sítě by například podle p ředpokladů měli do roku 2011 poskytnout služby 
v oblasti životního prost ředí přibližně 7 500 malým a st ředním podnik ům a podepsat dohody 
o spolupráci s více než 400 poskytovateli ekologických služeb. P ředpokládá se nízká míra 
součinnosti mezi jednotlivými složkami programu, nejvýrazn ěji mezi finan čními nástroji 
a sítí Enterprise Europe Network. Pokud jde o další činnosti, od roku 2011 doplní Evropskou 
síť vyslanky ň v podnikání inspirovanou švédskými a britskými vnitrostátními programy 
poskytujícími podporu ženám, které hodla jí založit nový podnik, také Evropská sí ť 
mentorek/mentor ů pro podnikatelky, která bude poskytovat poradenské služby 
podnikatelkám, jež za čaly podnikat v nedávné dob ě.  
b) Účinnost : nákladová efektivita finan čních nástroj ů (měřená z hlediska náklad ů na 
vytvořené nebo zachované pracovní místo) činí dle odhadu 2 735 EUR na jedno pracovní 
místo. Pokud jde o obecné administrativní náklady, činí dopad náklad ů na zaměstnance 
v rámci celkového rozpo čtu 5,8 % – zejména díky osobním náklad ům. 
c) Pokud jde o soudržnost , bude interven ční logika stávajícího programu propojena s jinými 
aspekty konkurenceschopnosti EU a politiky pro malé a st řední podniky, nap říklad formou 
odkazů na příslušné st ěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 nebo na priority iniciativy na 
podporu udržitelného r ůstu a konkurenceschopnosti malých a st ředních podnik ů („Small 
Business Act“). 
Varianta 2: Ukon čení  
Varianta ukon čení nevede k dosažení cíl ů dané politiky a její dopady jsou v porovnání se 
základní variantou celkov ě negativní, a to jak z hlediska sociálního, tak z hlediska životního 
prostředí. 
a) Efektivita : jediný pozitivní dopad této varianty by spo číval v oblasti úspory náklad ů. 
b) Účinnost : varianta ukon čení by vedla k výraznému snížení ú činnosti řízení program ů 
členských stát ů vzhledem k rozt říštěnosti řízení jednotlivých vnitrostátních program ů namísto 
výhod koordinace v rámci celoevropského programu.  
c) Soudržnost : varianta ukon čení by m ěla negativní d ůsledky vzhledem k ned ůslednosti 
vnitrostátních p řístupů k politice konkurenceschopnosti a neexistenci evropského rozm ěru. 
Varianta 3: Rozší ření 
Byly zkoumány r ůzné stupn ě rozšíření stávajícího programu a jako m ěřítko byl použit scéná ř 
zkoumaný v rámci externí studie, který není považován za uskute čnitelné řešení.  
Scénář 3a: Optimální rozší ření 
 
 8Scénář 3a by vedl k dosažení cíl ů programu ve zna čném rozsahu, ale s nerealistickými 
náklady.  
a) Efektivita : z finančních nástroj ů plynou pozitivní p římé ekonomické dopady  odhadované 
jako zvýšení HDP p řibližně o 2,3 miliard EUR ro čně a 7,2 miliardy EUR dalších 
úvěrových/kapitálových investic v porovnání se základním scéná řem. Činnosti sít ě nebudou 
mít dle p ředpokladu v porovnání se základním scéná řem žádný další výsledek. Rozpo čet 
ostatních aktivit  by se podle tohoto scéná ře rovněž výrazně zvýšil a z hlediska kvality by 
činnosti vedoucí ke zlepšování evropské  konkurenceschopnosti a podnikání vedly k zavád ění 
příslušných politik založených na osv ědčených postupech na úrovni EU a na úrovni 
členských stát ů. Tato varianta by m ěla rovněž pozitivní sociální dopady  v oblasti 
zaměstnanosti: hlavní p řínos by podle o čekávání m ěly opět přinést finan ční nástroje , které by 
měly přispět k vytvoření nebo zachování více než 50 000 pr acovních míst tím, že by oproti 
základní variant ě poskytly pomoc p řibližně 65 000 dalších firem. V d ůsledku činnosti sít ě by 
rovněž došlo k vytvo ření nebo zachování dalších 1 750 pracovních míst ro čně. Pozitivní 
dopady na životní prost ředí by měly být v porovnání se základní variantou výrazn ě vyšší 
z důvodu rozši řování iniciativ na podporu ekologicky udržitelných proces ů a produkt ů ve 
vybraných pr ůmyslových odv ětvích a v cestovním ruchu . Rozšiřování sít ě by přineslo 
rozšíření pravidel EU v oblasti životního prost ředí do dalších t řetích zemí, což by vedlo 
k zobecnění osvědčených postup ů.  
b) Účinnost : nákladová efektivita je odhadována na 4 732 EUR na jedno pracovní místo. 
Předpokládaný podíl náklad ů na celkovém rozpo čtu by měl činit 2,6 % p ředevším díky 
výraznému nár ůstu rozpočtu na finan ční nástroje. 
c) Soudržnost : tento scéná ř rozšiřuje stávající činnosti s cílem dosáhnout k dalším politikám a 
programům EU a tak maximalizovat potenciál p řidané hodnoty zásahu na úrovni EU.  
Dílčí varianta 3b: Vyvážený r ůst 
Varianta vyváženého r ůstu by dosáhla cíl ů politiky us pokojivým zp ůsobem na základ ě 
dosažení rovnováhy a vhodného p řidělení omezených rozpo čtových prost ředků. 
a) Efektivita : ekonomické dopady  finančních nástroj ů by měly podle p ředpokladů vést ke 
zvýšení HDP oproti základní variant ě přibližně o 500 milion ů EUR a vytvo řit asi 1,7 miliard 
EUR dalších úv ěrových/kapitálových investic. Neo čekává se žádný dodate čný efekt 
sítě v porovnání se základní variantou.  
Rozpočtový příděl na další aktivity  by se zvýšil tak, aby dosáhl p řiměřenějšího rozsahu. 
Omezené zvýšení rozpo čtu na podporu evropské konkurenceschopnosti by v porovnání se 
základní variantou umožnilo realizovat n ěkteré z nových opat ření obsažených ve st ěžejní 
iniciativě strategie Evropa 2020 „Integrovaná pr ůmyslová politika pro éru globalizace“, jako 
jsou například iniciativy týkající se sociální odpov ědnosti podnik ů. Pokud jde o rozvoj 
politiky malých a st ředních podnik ů, byl by zachován stejný rozpo čet jako v základním 
scénáři a bylo by možné o čekávat stejné dopady. Pokud jde o podporu malých a st ředních 
podniků na trzích mimo EU, vedlo by rozsáhlé rozši řování finan ční podpory ke zvýšení p římé 
přítomnosti malých a st ředních podnik ů na klíčových globálních trzích vzhledem k tomu, že 
by se mohly spolehnout na odbornou podporu. Zkvalitn ění mezinárodní spolupráce by m ělo 
pozitivní dopad rovn ěž na internacionalizaci podnikání. 
 
 9Pokud jde o sociální dopady , očekává se, že by finan ční nástroje  pomohly p řibližně 13 000 
firem a tím by vytvo řily nebo zachovaly o 11 000 pracovních míst více, než by tomu bylo 
u základní varianty.  
Další aktivity  by měly podle o čekávání posílit spolupráci mezi tv ůrci politik na úrovni EU 
a na vnitrostátní úrovni a kladly by velký d ůraz na identifikaci a ší ření osvědčených postup ů 
s významnými ú činky. Obecn ě platí, že zamýšlená opat ření jsou navržena tak, aby byla 
otevřená pro všechny skupiny hospodá řských subjekt ů, a tudíž nediskrimina ční. Plánované 
činnosti na podporu podnikání jsou výjimkou vzhl edem k tomu, že jsou navrženy tak, aby 
byly zam ěřeny i na specifické cílové skupiny. Jejich cílem je propagovat a podporovat 
podnikání nap říč evropskou spole čností včetně sociálních podnikatel ů, dlouhodob ě 
nezaměstnaných, starších pracovník ů, migrant ů a etnických menšin. Nap říklad aktivity na 
podporu podnikání by m ěly podle o čekávání vést k p římému dopadu na zam ěstnanost 
v podobě vzniku 300–400 nových pracovních míst vz hledem k internacionalizaci p říjemců 
z řad podnikatel ů. 
Předpokládané dopady na životní prost ředí by neměly být výrazn ě vyšší než u základní 
varianty. 
Celkový dopad by m ěl být v porovnání se základní variantou významný vzhledem 
k součinnosti mezi různými složkami programu, nebo ť posílené financování jednotlivých 
opatření by mělo podpořit spolupráci mezi tv ůrci politik na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni. 
Velký důraz bude kladen na identifikaci a ší ření osvědčených postup ů. Síť by fungovala jako 
ústřední propojovatel r ůzných složek a násobila by sou činnost mezi jednotlivými opat řeními, 
jako je nap říklad podpora malých a st ředních podnik ů v zahrani čí a mezinárodní pr ůmyslová 
spolupráce. Dalším p říkladem o čekávané sou činnosti je interakce mezi sítí Enterprise Europe 
Network a finan čními nástroji. „Využití“ sít ě pro podporu finan čních nástroj ů by například 
eliminovalo pot řebu dalších propaga čních aktivit. Činnosti vedoucí ke zlepšení evropské 
konkurenceschopnosti na jedné stran ě a činnosti rozvíjející politiku malých a st ředních 
podniků a podporující podnikání na stran ě druhé se rovn ěž budou vzájemn ě posilovat, protože 
jsou všechny zam ěřeny na zlepšení rámcových podmínek, v nichž evropské podniky p ůsobí. 
b) Účinnost : nákladová efektivita se odhaduje na 2 824 EUR na jedno pracovní místo. Pokud 
jde o všeobecné administrativní ná klady, bude vliv personálních náklad ů na celkový rozpo čet 
podle očekávání činit 4,1 %.  
c) Soudržnost:  tato díl čí varianta se pokouší najít životaschopnou rovnováhu mezi 
jednotlivými cíli s cílem maximalizovat potenciál p řidané hodnoty zásahu na úrovni EU 
v několika oblastech souvisejících s konkurenceschopností EU a politikou malých a st ředních 
podniků a identifikovaných ve st ěžejních iniciativách politiky Evropa 2020 a v dalších 
programech EU. 
Dílčí varianta 3c: Cílené rozší ření 
Varianta 3c by částečně dosáhla cíl ů politik tím, že by se zam ěřila pouze na konkrétní díl čí 
aspekty konkurenceschopnosti a problém ů v podnikání v rámci evropské ekonomiky. 
a) Efektivita : pokud jde o ekonomické dopady , budou m ěřitelné pozitivní dopady podle 
předpokladů plynout z lepšího p řístupu k financím. Ve srovnání  se základní variantou by 
soustředění zdrojů především na finan ční nástroje  umožnilo další zmenšení odhadovaných 
mezer na trhu v oblasti financování malých a st ředních podnik ů. Strukturální dopady na trh 
rizikového kapitálu by byly omezené. V porovnání  se základní variantou by však finan ční 
 
 10nástroje m ěly podle o čekávání p řinést zvýšení HDP p řibližně o 0,3 miliardy EUR a umožnit 
další úvěrové/kapitálové investice ve výši 1,1 miliardy EUR.  
V rámci této varianty by se finan ční nástroje zam ěřily na finan ční potřeby podnik ů 
zaměřených na r ůst a především t ěch, které plánují mezinárodní p ůsobení. Zvýšení zdroj ů by 
umožnilo v ětšímu počtu mladých podnik ů využívat záruky na p ůjčky a vlastní kapitál. Více 
než polovina prost ředků v rámci tohoto scéná ře by byla p řidělena na nástroje vlastního 
kapitálu.  
Síť předpokládá i n ěkteré další dopady v porovnání se základní variantou v d ůsledku posunu 
priorit – stala by se „vstupním bodem“ zprost ředkování p řístupu malých a st ředních podnik ů 
k financování. Tento ú činek však nelze kvantifikovat.  
Hlavní ekonomické náklady v rámci té to varianty by se týkaly náklad ů obětovaných 
příležitosti, v tomto p řípadě nevyužití evropské p řidané hodnoty, která by mohla vzniknout na 
základě ostatních podp ůrných aktivit menšího rozsahu navržených v rámci základní varianty 
a varianty 3b. Není možné vy číslit jejich ekonomický dopad, protože se v ětšinou jedná 
o nepřímé nástroje.  
Tato varianta by zahrnovala pozitivní  sociální dopady finančních nástroj ů, které by 
v porovnání se základní variantou znamenal y vznik dalších 5 300 pracovních míst ro čně. 
Přesto by tato varianta m ěla negativní dopad v podob ě promarn ěných příležitostí v oblasti 
evropské p řidané hodnoty, vyplývající z ukon čení činností menšího rozsahu obsažených 
v základním scéná ři. Je pravd ěpodobné, že bez aktivit podporujících malé a st řední podniky 
v zahraničí by evropské malé a st řední podniky dosahovaly menší úsp ěšnosti při využívání 
příležitostí na nov ě vznikajících trzích, na které poukázal y nedávné studie, což by znamenalo, 
že by tato varianta m ěla negativní ekonomické a sociální dopady. 
Dopady na životní prost ředí by měly být pozitivní, ale ne výrazn ě vyšší než u základní 
varianty.  
Celkový dopad v d ůsledku součinnosti mezi jednotlivými složkami programu navrhovaného 
podle tohoto scéná ře je považován za nižší než u základního scéná ře vzhledem k tomu, že by 
fungovala pouze sou činnost mezi finan čními nástroji a sítí. 
b) Účinnost : nákladová efektivita je odhadována na 4 385 EUR na jedno pracovní místo. 
Pokud jde o všeobecné administrativní náklady, činí předpokládaný podíl náklad ů na 
zaměstnance na celkovém rozpo čtu 4,9 %, a to p ředevším kv ůli osobním náklad ům. 
c) Soudržnost : tato dílčí varianta postrádá zásadní sou činnost a vazby na jiné cíle a programy 
EU vzhledem k tomu, že se zam ěřuje především na p řístup podnik ů EU k financím. 
6. POROVNÁNÍ VARIANT  
Následující tabulky posuzují uvedené varianty z hlediska dopad ů s ohledem na výše uvedené 
úvahy, přičemž užívají základní variantu jako m ěřítko porovnání ostatních variant (tabulka 2) 
a kritérií efektivity, ú činnosti a soudržnosti (tabulka č. 3). 
Efektivita obou jednotlivých variant rozší ření zvažovaných pro finan ční nástroje je citlivá na 
skladbu daného opat ření. Varianta 3b zahrnuje v ětší podíl záru čního nástroje než 3c, a proto 
může vzhledem k mnohem vyššímu pákovému efektu záruk prosp ět daleko v ětšímu počtu 
 
 11podniků a vytvořit více pracovních míst, což má za následek vyšší p řidanou hodnotu (HDP) 
na jednotku rozpo čtových zdroj ů. Varianta 3c je založena na nových konceptech produkt ů 
a služeb financovaných z rizikového kap itálu, které by mohly v dlouhodobém horizontu 
vytvářet vyšší p řidanou hodnotu a r ůst. Výdaje p řeshraničního rizikového kapitálu mohou 
také přispět k vývoji kapitálového trhu a posílit podnikatelský ekosystém s dlouhodob ějšími 
dopady na ekonomiku. 
Tabulka 2  Porovnání dopad ů jednotlivých variant  
 Rozpočtové Ekonomické Sociální Životní prost ředí 
Varianta 1 
(základní) 213 milion ů EUR 
ročně Nárůst HDP 
o 660 milion ů 
EUR ročně 
Další 
úvěrové/kapitálov
é investice ve 
výši 1,8 
miliard EUR 
Roční přírůstkový 
obrat 200 
milionů EUR 26 000 
podporovaných 
firem  
17 000 vytvo řených 
nebo zachovaných 
pracovních míst  
900 nových 
výrobků, služeb 
nebo proces ů 
vytvořených za rok 
 Do roku 2011 ú čast 
alespoň 7 500 
malých a st ředních 
podniků v rámci více 
než 400 dohod 
o spolupráci 
uzavřených 
s poskytovateli 
služeb v oblasti 
životního prost ředí. 
 
Varianta 2: 0 milionů EUR ročně 0 0 0 
Varianta 3b – 
umírněné 
rozšíření  340 milion ů EUR 
ročně Další nárůst HDP 
o 500 milion ů 
EUR 
Další 
úvěrové/kapitálov
é investice ve 
výši 1,7 
miliardy EUR 13 000 dalších 
podporovaných 
firem  
12 500 dalších 
vytvořených nebo 
zachovaných 
pracovních míst 
200 dalších 
vytvořených 
začínajících 
společností  Žádná zm ěna oproti 
základní variant ě 
Varianta 3c –
cílené rozší ření 340 milion ů EUR 
ročně Další nárůst HDP 
ve výši 
300 milion ů EUR 
Další 
úvěrové/kapitálov
é investice ve 
výši 1,1 
miliardy EUR 5 300 dalších 
vytvořených nebo 
zachovaných 
pracovních míst Žádná zm ěna oproti 
základní variant ě 
 
Tabulka 3  Porovnání jednotlivých variant podle t ří rozměrů  
 Rozpo čet Ú čelnost Efektivita Soudržnost 
 
 12Varianta 1 
(základní) 213 milion ů EUR 
ročně0 0 0 
Varianta 2: 0 milion ů EUR 
ročně--- - --- 
Varianta 3b – 
umírněné 
rozšíření 340 milion ů EUR 
ročně++ 0 ++ 
Varianta 3c –
cílené rozší ření 340 milion ů EUR 
ročně- + -- 
Legenda: (---) velmi negati vní, (--) negativní, (-) mírn ě negativní, (0) beze zm ěny, (+) mírn ě pozitivní, (++) 
pozitivní, (+++) velmi pozitivní 
Varianta 2 evidentn ě neřeší základní problémy konkurenceschopnosti a podnikání. Ukon čení 
programu by také znamenalo konec p řispívání EU k řešení dopad ů hospodářské krize na malé 
a střední podniky.  
Jediná realistická volba krom ě udržení statu quo v rámci varianty 1 se nachází mezi 
variantami 3b a 3c. Zatímco varianta 3c soust řeďuje rozpo čet pouze do dvou opat ření, 
varianta 3b se pokouší dosáhnout rovnováhy mezi r ůznými iniciativami s cílem 
maximalizovat potenciál p řidané hodnoty zásahu na úrovni EU v rámci širšího pole 
působnosti. To znamená také dosažení rovnováhy mezi r ůznými finan čními nástroji. Varianta 
3b má proto lepší výsledky z hlediska dosahování cíl ů programu a poskytování uceleného 
souboru evropských podp ůrných aktivit. Konkurenceschopnost má celou řadu význam ů 
a samotné soust ředění zdrojů na finanční nástroje a na sí ť by k dosažení daného cíle nesta čily. 
Širší rozsah činností však má i svou cenu. Zahrnuje v ětší počet zaměstnanců a tím i vyšší 
administrativní náklady. Z ve řejné konzultace se zú častněnými stranami navíc vyplynulo, že 
výrazně více než 80 % respondent ů podporuje všechny plánované aktivity. Preferovanou 
variantou je varianta 3b vzhledem k tomu, že nabízí nejkomplexn ější řešení.  
7. MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Systém monitorování a hodnocení budoucího progr amu by byl založen na silné hierarchii 
vzájemně logicky provázaných cíl ů s odpovídajícím souborem relevantních ukazatel ů 
a zaujímal by holistický p řístup ke sledování a hodnocení výkonu plánovaných činností. 
V porovnání se stávajícím programem by byla provedena následující zlepšení v oblasti sb ěru 
dat a systému analýzy, jakož i p řístupu k hodnocení a monitorování: 
• formulace nového souboru specifických ukazatel ů a nastavení monitorování;  
• křížový odkaz na st ěžejní ukazatele iniciativy Evropa 2020 s cílem usm ěrňovat řízení 
programu a poskytnout další vstupy do monitorovacího procesu iniciativy EU 2020; 
• využití metodik v ěrohodně doloženého opa čného předpokladu  porovnáním vzork ů 
příjemců s podobným souborem subjekt ů, které nejsou p říjemci, je-li relevantní, a s cílem 
odlišit vliv programu na navrhované ukazatele od vlivu m ěnících se hospodá řských 
podmínek;  
 
 13• v případě potřeby využití tematických hodnocení v rámci jednotlivých složek budoucího 
programu.  
Systém monitorování a ukazatele použité pro hodnocení sou časného programu již jsou 
předmětem specifické externí studie a záv ěrečného hodnocení programu pro podnikání 
a inovace. Doporu čení z těchto zdroj ů jsou využívána pro zlepšení sledování aktuálního 
programu, který bude probíhat až do roku 2013. Krom ě toho budou p ři provádění stávajícího 
programu a p ři navrhování systému monitorování a ukazatel ů pro další program zohledn ěna 
rovněž doporu čení nedávného auditu výkonnosti IAS pr ovedeného v rámci programu pro 
podnikání a investice. Za tímto ú čelem se v sou časné dob ě připravuje zpráva o pln ění 
stávajícího programu. 
Nový program bude p ředmětem průběžného i následného hodnocení s cílem posoudit pokrok 
při dosahování cíl ů a výsledky. Pr ůběžné hodnocení bude dokon čeno do konce roku 2017 
a jeho výsledky budou zohledn ěny při přípravě nástroje, který na program naváže. Následné 
hodnocení bude provedeno do dvou let od ukon čení programu. 
V případě finančních nástroj ů bude budoucí systém monitorování a hodnocení založen jednak 
na pravidelných informacích o p říjemcích, které shromáždí finan ční zprostředkovatelé, a na 
občasných pr ůzkumech na základ ě vzorků, které se podrobn ěji zaměří na některé prvky. 
V kontextu hodnocení programu budou provád ěny další analýzy. Tato hodnocení budou 
porovnávat zejména rozvoj p říjemců se skupinami podnik ů, které poskytované nástroje 
nevyužívají. Tato hodnocení budou vyžadovat podrobn ější analýzu vzhledem k tomu, že 
vývoj jednotlivých podnik ů samozřejmě ovlivňuje celá řada faktor ů, které je t řeba odlišit od 
dopadu programu. Nejd ůležitějšími aspekty, které budou v rámci takového porovnávání 
posuzovány, jsou r ůst a zaměstnanost, které se nerealizovaly z d ůvodu odmítnutí záruky nebo 
zamítnutí žádosti o rizikový kapitál. Rozsah hodnocení bude rozší řen i díky zohledn ění 
dopadů na internacionalizaci podnik ů. Údaje pot řebné pro tento ú čel budou shromážd ěny 
pomocí pr ůzkumů na základ ě vzorků a nikoli prost řednictvím pravidelných zpráv, aby se 
předešlo nep řiměřenému zatížení zprost ředkovatel ů a konečných příjemců.