Představovaná vize vychází z hodnocení Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) tohoto rámce a rozsáhlých veřejných konzultací, ze kterých vyplývá závěr, že evropský systém normalizace splňuje předpoklady pro dosažení cílů, jež očekává normotvůrce, současně by však měla být zvýšena jeho inkluzivnost, posílena výměna informací a zlepšena komunikace v rámci systému.

Toto sdělení rovněž zasazuje společnou iniciativu v oblasti normalizace do kontextu jakožto jeden z přímých nástrojů plnění strategie pro jednotný trh. Ke sdělení jsou připojeny dokumenty, které zkoumají jednotlivé aspekty evropské normalizace, jako např. hodnotící zpráva, roční pracovní program Unie na rok 2017 či dokument o normách pro oblast služeb.

Normalizační prostředí se však mění. Nové technologie a postupné zavádění digitálních řešení v průmyslových globálních hodnotových řetězcích, stejně jako rychle se měnící mezinárodní kontext vyvíjejí na evropský systém normalizace tlak; lze jej však využít i k intenzivnější tvorbě pracovních příležitostí a růstu v EU. Máme-li účinně reagovat na potřeby průmyslu, spotřebitelů a dalších zúčastněných subjektů v oblasti norem, bude to vyžadovat nový impuls. Tento nový impuls může zaručit, že Evropa zůstane pro normalizaci světovým centrem. V opačném případě se budou normy tvořit jinde a Evropa přijde o výhodu „prvního tahu“.

Z ekonomických ukazatelů vyplývá, že dobře fungující systém normalizace se odráží v růstu HDP (viz níže na straně 3). Stanovování norem v Evropě do značné míry vychází z potřeb průmyslu. Normy vypracovávají normalizační organizace, trh však může rovněž jednoduše přijmout technické specifikace vypracované některou společností nebo subjekty působícími v dané oblasti, například profesními organizacemi.

„Evropské normy“ jsou dobrovolné, určované trhem a přijímají je evropské normalizační organizace. Nahrazují vzájemně neslučitelné vnitrostátní normy všech 28 členských států. To pomáhá podnikům, zejména těm malým a středním. Jedním z důležitých rysů evropských norem je rovněž skutečnost, že jsou pravidelně aktualizovány tak, aby zahrnovaly i nejnovější znalosti a technologie. V současné době existuje zhruba 20 000 evropských norem vypracovaných CEN-CENELEC pro výrobky a služby a 35 000 produktů normalizace ETSI.

Evropský systém normalizace je postaven na dlouholetém a úspěšném partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi evropskými a vnitrostátními normalizačními orgány, které normy vytvářejí, Komisí, která využívá evropskou normalizaci na podporu provádění právních předpisů a politik Unie, a průmyslem, malými a středními podniky, pracovníky, organizacemi na ochranu životního prostředí a sdruženími občanů. Je to systém založený na soukromém sektoru, který zajišťuje normalizaci výrobků a služeb napříč odvětvími. Vlastní proces stanovování norem vychází ze zásad WTO i účasti malých a středních podniků a společenských zainteresovaných stran. Vzhledem k tomu, že je tento proces založen na konsensu,očekávané využití na trhu umožňuje pronikání inovativních produktů na trh při nižších výrobních nákladech.

Rozprava mezi všemi partnery probíhala v jedinečném formátu spočívajícím v otevřeném, inovativním a na konsensu a spolupráci založeném procesu přípravy iniciativy. Tento proces se vyznačoval aktivním zapojením všech uvedených zúčastněných stran. Jedním z výsledků tohoto procesu má být i společná vize všech partnerů a společný postup zaměřený na celou škálu iniciativ usilujících o modernizaci, stanovení priorit, urychlení a zjednodušení tvorby norem do konce roku 2019.

Cílem snah účastníků je podepsat a na dobrovolném základě společně provádět vizi zformulovanou v rámci společné iniciativy v oblasti normalizace, aniž by tím byly dotčeny stávající právní předpisy, zejména nařízení (EU) č. 1025/2012. Každý z partnerů bude přispívat k tomuto procesu podle svých odborných znalostí a zájmů.

Společná iniciativa v oblasti normalizace je založena na hodnotovém řetězci normalizace (viz obrázek 1) a bude realizována prostřednictvím 15 opatření ve třech oblastech (viz příloha 1):

I.informovanost, vzdělávání a porozumění evropskému systému normalizace;

II.koordinace, spolupráce, transparentnost a inkluzivnost a

III.konkurenceschopnost a mezinárodní rozměr.

Cílem těchto opatření je lepší fungování evropského systému normalizace v souladu s jeho základními hodnotami, jako jsou např. konsensus a dobrovolná povaha norem.

Hlavní očekávané výsledky společné iniciativy v oblasti normalizace

V roce 2013 činila průměrná doba, kterou vyžadovala příprava evropských norem, 36 měsíců (tj. o 60 měsíců méně než v roce 2009). Rychlost přípravy norem ještě umocňuje jejich inkluzivní povaha a kvalita. Mezi subjekty činnými v oblasti normalizace vzniká řada zajímavých pokusů o urychlení včasné přípravy vysoce kvalitních norem. Sem patří nové způsoby tvorby norem ve snaze zkrátit potřebný čas na polovinu do roku 2020. K zavedení potřebných procesů stanovování norem povede výměna osvědčených postupů a posílení spolupráce napříč organizacemi v rámci společné iniciativy v oblasti normalizace.

Včasná tvorba norem v kontextu rychle se rozvíjejících technologií rovněž vyžaduje včasné posouzení významu normy už ve fázi výzkumu a vývoje. Partneři v rámci společné iniciativy v oblasti normalizace navrhují urychlit stanovování norem prostřednictvím nových způsobů spolupráce při jejich tvorbě.

Účinné předvídání a plánování normalizace prostřednictvím výzkumu a vývoje je rovněž důležité. Prognostické studie mohou ve skutečnosti pomoci předvídat potřebu tvorby norem tím, že propojí vznikající technologie a jejich potřeby v oblasti výzkumu týkající se budoucích výrobků a postupů s vymezováním politik. Nedávná prognostická studie Společného výzkumného střediska zkoumala budoucí podobu průmyslu a některé oblasti vyžadující zlepšení, má-li evropský systém normalizace v budoucnu odpovídat potřebám a zároveň respektovat hlavní hodnoty systému. Společná iniciativa v oblasti normalizace se snaží zjistit, jak by bylo možné analyzovat rozdíl mezi prioritami v oblasti výzkumu a inovací a evropskou normalizací způsobem, který bude systematičtější a více zaměřený na budoucí vývoj, s cílem tento rozdíl účinněji překlenout a dosáhnout stavu, kdy normalizace bude odrážet činnost výzkumu a vývoje včas a evropský systém normalizace bude tímto způsobem také postupovat, aby lépe podpořil uvádění inovativních produktů a služeb na trh. To pomůže sladit priority s vývojem v oblasti norem a zkušebními činnostmi podporovanými především prostřednictvím programu Horizont 2020.

Dalším významným prvkem je vzdělávání a zvyšování povědomí o potenciálu normalizace pro posílení konkurenceschopnosti. Na evropské úrovni není aspekt normalizace v rámci formálního vzdělávání ani odborné přípravy téměř vůbec přítomen. Proto je třeba zkoumat způsoby, jak učinit normalizaci jedním z prvků formálního a vysokoškolského vzdělávání a odborné přípravy, podporovat jejich zavádění a ve spolupráci s členskými státy, které mají v této oblasti zkušenosti, a za účasti akademické obce včas vychovat další generaci tvůrců norem. Společná iniciativa v oblasti normalizace považuje přípravu vzdělávacích programů v oboru normalizace pro vnitrostátní a evropské orgány veřejné správy za jeden z důležitých prvků tohoto projektu inovativního vzdělávání, jenž podpoří inteligentní tvorbu právních předpisů a veřejných politik podporujících inovace.

Stanovení priorit činností v oblasti normalizace má zásadní význam pro konkurenceschopnost evropského průmyslu. Účinné stanovení priorit vyžaduje dialog a společnou analýzu EU a normalizačních subjektů při určování významu pro trh a potřeb politiky. To zahrnuje také stanoviska společenských a sociálních subjektů podílejících se na postupu vytváření norem a včasné zapojení průmyslu prostřednictvím posílené výměny informací s Komisí v souladu s články 10, 11 a 12 nařízení o normalizaci. Lepší stanovení priorit rovněž umožní účinnější využívání dostupného know-how v Evropě (do evropského systému normalizace v současnosti přispívá zhruba 60 000 odborníků). Lepší stanovení priorit je také jedním z klíčových prvků uvedeného sdělení týkajícího se norem v oblasti informačních a komunikačních technologií, v němž se stanoví komplexní strategický a politický přístup k normalizaci pro stanovení priorit v oblasti informačních a komunikačních technologií, které plní zásadní úlohu při dokončení jednotného digitálního trhu, a dokumentu o normách v oblasti služeb připojeného k tomuto sdělení. Tyto iniciativy mají stejnou vizi jako společná iniciativa v oblasti normalizace, takže jejich následný postup v těchto meziodvětvových oblastech bude stejný jako v případě této iniciativy. Dále jsou připraveny tři pilotní projekty určené k posílení podpory normalizace v prioritních oblastech, jako je stavebnictví, pro zadávání veřejných zakázek a pro zapojení malých a středních podniků a sociálních a společenských zúčastněných stran do mezinárodní normalizace.

Současně bude Komise moci lépe sledovat všechny nepublikované harmonizované normy, které navrhly evropské normalizační organizace ke zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, aby se tak staly harmonizovanými normami.

S globalizací trhů se globalizuje i normalizace. Prosazování evropského regulačního modelu ve třetích zemích podporuje obchodní a investiční potenciál Evropy na mezinárodní úrovni. Společná iniciativa v oblasti normalizace se snaží vybízet zúčastněné strany, aby v mezinárodních organizacích a při mezinárodních jednáních prosazovaly jako základ pro normalizaci používání nástrojů, jako je tvorba společných regulačních modelů, s cílem dosáhnout obecné shody s příslušnými obchodními partnery ohledně příslušných mezinárodních norem v jednotlivých odvětvích, stejně jako na podporu evropských malých a středních podniků a sociálních a společenských zúčastněných stran mezinárodních normalizačních procesů, například prostřednictvím podpory osvědčených postupů pro malé a střední podniky na úrovni Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) a Mezinárodní elektrotechnické komise (IEC). Za tímto účelem a k řešení dalších politických témat bude Komise udržovat s těmito organizacemi pravidelný kontakt a vést strukturovaný dialog.

Na tato opatření je obecně třeba pohlížet tak, že tvoří jeden celek a navzájem se posilují. Celý hodnotový řetězec normalizace se tak stane transparentnějším a inkluzivnějším a bude účinněji reagovat na budoucí výzvy v souladu s deseti prioritami Komise.

Obrázek 1: Evropský hodnotový řetězec normalizace, koncepce a struktura: EK