ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Tak jak jsou R.1 a R.3 formulovány, neměří výsledky.

K měření výsledků (bezprostředních změn) dosažených díky podpoře poradenství, odborné přípravy, výměny znalostí nebo účasti v operačních skupinách by byl užitečnější ukazatel měřící například to, kolik zemědělců vyvinulo činnost na základě obdrženého poradenství nebo odborné přípravy. Pokud by byl průřezový cíl začleněn do specifických cílů, jak navrhujeme výše, přeformulovaný ukazatel R.1 by byl vhodný jako ukazatel výsledků pro nový/přeformulovaný specifický cíl. Případně počet zemědělců čerpajících tuto podporu by se mohl použít jako ukazatel výstupů pro intervenci „Výměna znalostí a informace“. Ukazatele R.1 a R.24 se však překrývají, což je třeba řešit.

R.3 by byl užitečným ukazatelem výstupů pro „investice“.

Pokud členský stát při svém posouzení potřeb zjistí nedostatek poradců a ve svém strategickém plánu SZP stanoví intervence, které mají zvýšit poměr poradců, poměr počtu zemědělců na jednoho poradce měřený ukazatelem R.2 může být relevantním ukazatelem výsledků. Pokud by byl průřezový cíl začleněn do specifických cílů, jak navrhujeme výše, ukazatel R.2 by byl vhodný pro nový/přeformulovaný specifický cíl.
13.

Níže uvádíme konkrétní poznámky k reformovanému systému financování EU. Posuzovali jsme zejména: — stupeň složitosti řídících systémů Komise, — kvalitu údajů a modelů použitých jako základ pro návrhy, — stabilitu finančních prostředků, které mají být vybírány, — transparentnost v ročním výpočtu příspěvků členských států a — možnost, aby Účetní dvůr poskytl ujištění na základě dostatečné auditní práce (kontrolovatelnost). Shrnutí našeho posouzení podle výše uvedených kritérií uvádí obrázek 3 . Obrázek 3 Posouzení Účetního dvora týkající se vhodnosti jednotlivých vlastních zdrojů obsažených v Komisí navržené reformě Kritéria: Míra složitosti Kvalita údajů a modelů Stabilita finančních prostředků Transparentnost Kontrolovatelnost Vlastní zdroje odvozené z: zjednodušené DPH Nízká Nízká (viz bod 22) Vysoká Vysoká Střední EU ETS Nízká Vysoká Nízká (viz bod 37) Střední Vysoká CCCTB Střední Nízká (viz bod 33) Vysoká Střední Střední (viz bod 30) odpadních plastových obalů Střední Nízká (viz bod 40) Střední Vysoká Střední (viz bod 41) TVZ Nízká Střední (viz pozn. pod čarou 24) Vysoká Vysoká Střední HND Střední (viz bod 18) Střední (viz bod 18) Vysoká Střední Střední (viz pozn. pod čarou 49) Zdroj: EÚD s přihlédnutím k práci Skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje (viz body 3 a 7).
Domníváme se, že existuje prostor pro zlepšení transparentnosti a rozsahu navrhovaných vykazovacích povinností. Podle našeho názoru by skutečnost, že zasílání statistických údajů by bylo pro některé členské státy (ty, které tyto informace nemají k dispozici na ústřední úrovni) nepovinné a že tyto údaje by nebyly členěny podle oblastí politiky, snížila účinnost tohoto opatření. Dále informace obsažené ve statistických údajích budou pro veřejnost přínosné nejdříve za šest let po uplynutí lhůty pro převod směrnice do vnitrostátního práva a až osm let od vstupu směrnice v platnost. Tato doba se jeví být disproporčně dlouhá a v rozporu se závazkem členských států uvedeným v čl. 21 odst. 2 poskytovat Komisi „veškeré relevantní informace“ o provádění a uplatňování této směrnice.
4.

Navrhované finanční nařízení pro 11. ERF ve svých článcích obsahuje několik odkazů na obecné finanční nařízení. To zjednodušuje regulační rámec ERF tím, že se snižuje počet právních textů, které budou muset v případě budoucích aktualizací obecného finančního nařízení být upraveny, a zajišťuje také konzistentnost mezi příslušnými právními texty. Znamená to ale zároveň, že navrhované nařízení není samostatným dokumentem a že jeho uživatelé budou při uplatňování ustanovení ERF muset nahlížet do obecného finančního nařízení.
18.

V souladu s interinstitucionální dohodou o zdokonalení tvorby právních předpisů by Komise měla provádět posouzení dopadů svých legislativních a nelegislativních návrhů, aktů v přenesené pravomoci a prováděcích opatření, u nichž se očekává, že budou mít významný hospodářský, environmentální nebo sociální dopad. Přes možný dopad na konečné příjemce (viz bod 26) a skutečnost, že části rozpočtu Unie pravděpodobně zůstanou mimo působnost mechanismu (viz bod 28), konstatujeme, že posouzení dopadu nebylo provedeno. Komise soudí, že pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU poskytují obecný rámec pro provádění výdajových programů, z čehož plyne, že nevznikají žádné hospodářské, environmentální nebo sociální dopady, jež by bylo prospěšné analyzovat. My však zastáváme názor, že pokud by se před zveřejněním návrhu provedlo posouzení dopadu, umožnilo by to legislativním orgánům rozhodovat informovaněji.
8

Rámeček 2 ilustruje, jak je vážená průměrná sazba vypočítávána, a to s důrazem na rozdíly mezi současným systémem a navrhovaným novým systémem. Vážená průměrná sazba představuje složitý výpočet, který se provádí přiřazením všech zdanitelných operací k příslušné sazbě DPH za použití statistických údajů převzatých z národních účtů. Ty jsou sestavovány v souladu s Evropským systémem integrovaných hospodářských účtů (ESA) ( 15 ) ilustruje, jak je vážená průměrná sazba vypočítávána, a to s důrazem na rozdíly mezi současným systémem a navrhovaným novým systémem. Rámeček 2 Jak je vypočítávána vážená průměrná sazba (WAR)? Vážená průměrná sazba je výsledkem statistické analýzy kombinace dodávek zboží a služeb a použitých sazeb DPH ve všech členských státech. Váhy použité na všechny zdanitelné operace s cílem vypočítat průměrnou sazbu DPH v každém členském státě jsou vypočteny s použitím údajů pocházejících z národních účtů. Vzorec pro výpočet vážené průměrné sazby je tento: WAR(n) = součin T(i)*R(i), kde: T(i)= hodnota operací, na něž se vztahuje sazba DPH i, vydělená celkovou hodnotou všech zdanitelných operací, a R(i)= sazba DPH i. Použité sazby DPH jsou sazby platné v roce n. Váhy se vypočítávají pro rok n za použití údajů z národních účtů za rok předcházející poslednímu roku (n-2). Na základě navrhovaného nového systému by byla vážená průměrná sazba vypočítávána za rok 2016 a zmrazena. Byla by pak používána k výpočtu vlastních zdrojů odvozených z DPH každý rok počínaje rokem 2021. Každoroční vážená průměrná sazba by již nebyla vypočítávána či kontrolována ani používána pro rok n, jak je tomu u stávajícího systému.
18.

9 ), je nutné, aby to, co pořizuje EU, bylo v plné míře komplementární k tomu, co pořizují členské státy postižené krizí. Určité důležité nástroje pro zaručení takové doplňkovosti již existují. Jde o článek 5 a 6 rozhodnutí o civilním mechanismu ochrany Unie, které vyžadují pravidelné posuzování rizik v rámci preventivních opatření, dále požadavek, aby členské státy poskytovaly informace o své provozní kapacitě prostřednictvím Střediska pro koordinaci odezvy na mimořádné události, a posuzování kapacit v souladu s ustanoveními článku 34 odst. 2 rozhodnutí o civilním mechanismu ochrany Unie Podle návrhu bude Komise zmocněna k přímému zadávání veřejných zakázek v mimořádných situacích podobných krizi COVID-19. Domníváme se, že takový krok mohl Komisi umožnit rychleji reagovat v podobných situacích v budoucnu a také snížit provozní zátěž členských států. Má-li však mechanismus civilní ochrany Unie plnit v přímém zadávání veřejných zakázek doplňkovou úlohu (viz bod), je nutné, aby to, co pořizuje EU, bylo v plné míře komplementární k tomu, co pořizují členské státy postižené krizí. Určité důležité nástroje pro zaručení takové doplňkovosti již existují. Jde o článek 5 a 6 rozhodnutí o civilním mechanismu ochrany Unie, které vyžadují pravidelné posuzování rizik v rámci preventivních opatření, dále požadavek, aby členské státy poskytovaly informace o své provozní kapacitě prostřednictvím Střediska pro koordinaci odezvy na mimořádné události, a posuzování kapacit v souladu s ustanoveními článku 34 odst. 2 rozhodnutí o civilním mechanismu ochrany Unie ( 31 )
4.

Specifickým cílem nástroje je zvýšit investice veřejného sektoru, které budou řešit rozvojové potřeby regionů EU určených v územních plánech spravedlivé transformace plynoucí z výzev transformace na klimaticky neutrální ekonomiku. Návrh nařízení uvádí, že by se tak mělo stát usnadněním financování projektů, které nevytvářejí dostatečný tok vlastních příjmů a které by nebyly financovány bez prvku grantové podpory z rozpočtu Unie. Grantový prvek by například pomohl veřejnému subjektu financovat projekt, který by jinak nebyl proveden (nebo ne ve stejném rozsahu) nebo by se kvůli rozpočtovým omezením zpozdil.
31

Komise navrhla, aby byly právní závazky pro nejméně 60 % nevratné podpory přijaty do 31. prosince 2022. Právní závazky pro zbývající částku by měly být přijaty do 31. prosince 2024. Evropská rada navrhla závazek ve výši 70 % grantů do konce roku 2022 a závazky pro zbývající částku do konce roku 2023.
19

Ustanovení čl. 4 odst. 2 druhého pododstavce umožňuje financovat produktivní investice do jiných než malých a středních podniků v určitých oblastech, pokud jsou „nezbytné k provedení územního plánu spravedlivé transformace“. V takovém případě by plány měly obsahovat vyčerpávající seznam těchto podniků a zdůvodňovat nezbytnost podpory (čl. 7 odst. 2 písm. h)). Domníváme se, že v praxi by financování pro jiné než malé a střední podniky mělo být výjimkou a mělo by být podmíněno urychlením snižování emisí CO 2 . Rozsah podpory — plány spravedlivé transformace musí obsahovat jasné závazky plnit cíle EU v oblasti klimatu — činnosti vedoucí k čistému zvýšení emisí skleníkových plynů by měly být z oblasti působnosti výslovně vyloučeny
4

příloha II ). První z nich jsme zveřejnili dne 15. dubna 2020 rámeček 1 . Tyto zásady jsme použili jako obecný rámec při posuzování daných návrhů. Byli jsme požádáni o vydání celé řady stanovisek k navrhovaným právním předpisům týkajícím se pandemie COVID-19 (viz). První z nich jsme zveřejnili dne 15. dubna 2020 ( 4 ) ; toto předkládané stanovisko je druhé v řadě. Naším cílem je usnadnit projednávání návrhů Komise legislativními orgány. Na základě svých zkušeností s přezkumem legislativních návrhů a posuzováním souladu s předpisy a řádného finančního řízení jsme pro použití finančních prostředků stanovili určité obecné zásady, které mohou být užitečné pro normotvůrce, a to zejména při přípravě opatření souvisejících s pandemií COVID-19 či mimořádných opatření – viz. Tyto zásady jsme použili jako obecný rámec při posuzování daných návrhů. Rámeček 1 Zásady, kterými se řídí používání finančních prostředků EU v naléhavých situacích 1) Relevantnost: jasná intervenční logika by měla prokázat, jak financování odpovídá potřebám a jak odůvodňuje přidanou hodnotu podpory EU. 2) Zacílení: aby mělo financování co největší dopad, mělo by být zacíleno na oblasti a příjemce, u kterých je nejvíce potřeba. 3) Jednoduchost: podporu by mělo být snadné spravovat a měla by při dosažení svých cílů zároveň pro příjemce představovat minimální zátěž. 4) Koordinace: podpora EU by měla být dobře koordinována s dalšími jednotlivými programy EU a také mezi podpůrnými opatřeními na úrovni EU a na úrovni jednotlivých států. 5) Načasování: podpora EU by měla být k dispozici členským státům (a tudíž i příjemcům) včas. Opatření by měla být realizována jen po dobu, kdy jsou potřebná. 6) Transparentnost a odpovědnost: Komise a členské státy by měly být odpovědné za to, jak finanční prostředky EU využívají. Sledování mimořádných opatření, a tudíž i zachovávání transparentnosti, může být náročné, ale má pro vyvozování odpovědnosti zásadní význam. 7) Řádné finanční řízení (optimální využití prostředků): i při omezeném čase, které budou členské státy na vynaložení těchto nových finančních prostředků mít, by neměla být dávána přednost čerpání před optimálním využitím prostředků. 8) Monitorování a podávání zpráv: měly by být zavedeny monitorovací mechanismy, které usnadní vyvozování odpovědnosti a budou poskytovat řídícím pracovníkům přesné a spolehlivé informace, aby se na základě praktických zkušeností mohla provádět zlepšení. 9) Hodnocení: při rozhodování by měla být používána hodnocení na úrovni programu a politiky. Není-li dostatečný čas na hodnocení ex ante , měla by být stanovena povinnost provádět hodnocení ex post na úrovni členských států, které by mohla využívat Komise. 10) Povědomí o možných podvodech / zneužití prostředků: významný objem podpory EU v rámci mimořádných opatření spolu se zmírněním určitých procesních požadavků s sebou nesou zvýšené riziko nesrovnalostí a podvodů. Všechny organizace, které se podílejí na správě veřejných prostředků, by těmto rizikům měly věnovat obzvláštní pozornost. Zdroj: EÚD.
10

V návrhu jsou sice odstraněny některé procesní požadavky (např. potřeba úprav dohod o partnerství), ale řada nových opatření by vyžadovala úpravu operačních programů a následné schválení Komisí. To může způsobit značnou administrativní zátěž, zejména pro Komisi, která by musela v krátké lhůtě zapracovat velké množství změn. Pro zmírnění tohoto rizika a zajištění co největšího dopadu fondů by členské státy a Komise měly změny v operačních programech omezit pouze na přerozdělení prostředků na činnosti související s pandemií COVID-19, aby se tak prostředky dostaly k příjemcům s co nejmenším zpožděním.
Ve svém prvním stanovisku jsme upozornili na možné výhody zjednodušeného způsobu provádění, které nabízí nařízení o společných ustanoveních: Financování, které není spojeno s náklady. Z předchozích auditů vyplývá, že tato forma podpory je méně náchylná k chybám souvisejícím s dodržováním předpisů a přispívá ke snížení administrativní zátěže ( 20 ) . Vzhledem k tomu, že podle návrhu by platby v rámci FST byly více podmíněny dosažením určitých podmínek, byl by FST této formě provádění dobře přizpůsoben, a úspěch regionů při plnění jejich cílů v oblasti dekarbonizace by byl přímo odměněn.
17

Podle článku 8 návrhu by doba trvání nových víceletých závazků byla omezena na období nejvýše tří let namísto pěti, aby se tak omezil přenos závazků velkého objemu ze stávajícího programového období pro rozvoj venkova do strategických plánů SZP. Členské státy by byly schopny nabídnout tyto krátkodobější závazky ve třech oblastech: agroenvironmentálně-klimatická opatření, ekologické zemědělství a dobré životní podmínky zvířat. Nové závazky v případě lesnicko-environmentálních opatření (článek 34 nařízení (EU) č. 1305/2013) by se stále uzavíraly na pět a více let. Prodloužení stávajících závazků by bylo omezeno na jeden rok. Omezení délky trvání víceletých závazků může pomoci omezit objem přenášených závazků, aby se nezatížily budoucí rozpočty, přestože agroenvironmentálně-klimatické závazky v délce jednoho roku až tří let mohou mít nižší dopad než na závazky na pět až sedm let.
Návrh vyžaduje, aby členské státy v rámci žádosti o finanční příspěvek z rezervy předkládaly prohlášení řídícího subjektu, stanovisko nezávislého auditního subjektu a zprávu o provádění (bod 8) ( 20 ) . Upozorňujeme, že vzor prohlášení řídícího subjektu, který je uveden v příloze II návrhu, nestanoví sdělení osoby odpovědné za řízení rezervy, které by potvrzovalo řádné fungování kontrolního systému. Toto sdělení se vyžaduje v čl. 63 odst. 6 písm. c) finančního nařízení. Nepřítomnost takového sdělení by omezila ujištění, které by prohlášení mohlo poskytnout. To by mělo rovněž důsledky pro výrok auditora, v němž by se správnost sdělení obvykle posuzovala.
10.

V roce 2003 provedla agentura fyzickou inventuru dlouhodobých aktiv na základě povahy těchto aktiv, a to přesto, že účty dlouhodobých aktiv jsou vedeny podle roku, v němž došlo k nabytí aktiva. Za těchto okolností je odsouhlasení fyzických údajů s účetními údaji obtížné. Některá aktiva se neobjevují ani v inventárním soupisu, ani na účtech dlouhodobých aktiv. Jejich celková hodnota snížená o odpisy byla stanovena na 4 188 000 EUR (6) a zahrnuta do rozvahy v rámci položky „Dlouhodobá aktiva“. Agentura by měla zavést systém pro řízení dlouhodobých aktiv, který zajistí úplnost inventárních údajů a jejich soulad s údaji účetními.
Zákazy a omezení odůvodněné ochranou průmyslového nebo obchodního vlastnictví nesmějí sloužit jako prostředek svévolné diskriminace nebo skrytého omezování obchodu mezi členskými státy. (Z článku 30 Smlouvy) Omezení volného pohybu služeb uvnitř Společenství pro státní příslušníky členských států, kteří podnikají v jiném státě Společenství, než se nachází příjemce služeb, jsou zakázána. (Z článku 49 Smlouvy)

Provádět právo Společenství v oblasti ochranných známek a vzorů, které poskytuje podnikům jednotnou ochranu na celém území Unie

— přijímat a zapisovat přihlášky k zápisu do rejstříku — zkoumat podmínky zápisu do rejstříku a soulad s právem Společenství — vyhledávat na úřadech průmyslového vlastnictví členských států již existující národní ochranné známky — vydávat přihlášky — zkoumat námitky třetích stran — zapisovat přihlášky do rejstříku a odmítat přihlášky — zkoumat návrhy na zrušení a na prohlášení o neplatnosti — projednávat odvolání proti rozhodnutí

Složení — jeden zástupce za každý členský stát — jeden zástupce Komise Úkol — radit prezidentovi ve věcech, které spadají do kompetence úřad připravovat seznam kandidátů (článek 120) na funkci prezidenta, viceprezidenta a členů odvolacího senátu 2. Prezident úřadu Jmenován Radou ze seznamu nejvýše tří kandidátů, který připravuje správní rada 3. Rozpočtový výbor Složení Jeden zástupce za každý členský stát a jeden zástupce Komise a jejich náhradníci Úkol Přijímat rozpočet a finanční nařízení, udělovat absolutorium prezidentovi a určovat cenu rešeršních zpráv 4. Rozhodnutí v souvislosti s řízením Rozhodnutí přijímají: a) průzkumoví referenti; b) námitková oddělení; c) oddělení pro správu ochranných známek a právní otázky; d) zrušovací oddělení; e) odvolací senáty. 5. Externí audit Evropský účetní dvůr 6. Orgán udělující absolutorium Rozpočtový výbor úřadu

157 milionů EUR (155 milionů EUR). Příspěvek Společenství: 0 % (0 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2003 Počet pracovních míst v plánu pracovních míst: 675 (675) Počet obsazených pracovních míst: 650 (633) +31 (*) ostatní zaměstnanci (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci, dočasné náhrady) Celkový počet zaměstnanců: 681 (*) s následujícím rozložením povinností: — provozní: 423 (*) — správní: 245 (*) — smíšené: 13 (*) (*) Údaje za rok 2002 nejsou k dispozici.
7.

Kumulování funkcí zmiňované Účetním dvorem bylo skutečně důsledkem odchodu vedoucího finančního úseku. Tuto úlohu byl nucen plnit vedoucí správy po přechodné období až do doby, než nastoupil do funkce nový vedoucí finančního úseku, tj. do 1. února 2004. Tato osoba, která působí jako ověřovatel ex ante, neplní úlohu příkazce.
11.

V roce 2003 mělo středisko seznam potenciálních dodavatelů služeb, který byl výsledkem výzvy k vyjádření zájmu (CEI) vydané v roce 2000. Seznam byl připraven a centralizován pod záštitou stálého předsedy hodnotících rad. Díky tomuto seznamu mohlo středisko zahájit omezené řízení s potenciálními dodavateli z tohoto seznamu, aniž by muselo zveřejnit či vyhlásit výběrová kritéria, a to až do přibližné maximální výše 163 000 EUR (6). Prověřovala se dokumentace k pěti případům omezeného řízení s využitím CEI. Ve třech případech (celková smluvní hodnota: 79 800 EUR), které vedly k platbám v roce 2003, nebyli úspěšní dodavatelé na seznamu uvedeni a k této skutečnosti nebylo podáno žádné vysvětlení. Ve světle tohoto zjištění by mohla být relevantnost existence seznamu smluvních dodavatelů zpochybněna. Účetní dvůr dále podotýká, že vzhledem k tomu, že seznam nebyl aktualizován, je obraz výběrového řízení střediska poměrně rozporuplný.
Podle provozního střediska: KOSOVO: a) pomoc začínajícím podnikům, půjčky, odborné vzdělávání a poradenství pro malé podniky; b) právní pomoc nechráněným osobám; c) půjčky poskytované z úvěrových programů agentury; d) zásadní a komplexní opravy požárem poškozené tepelné elektrárny Kosovo B; e) rekonstrukce předávací stanice tepla městské části Sunny Hill v Prištině; f) znovuotevření šesti mostů mezi Prištinou a hraničním přechodem s FYROM. SRBSKO: a) návrhy zákonů v rámci reformy veřejné správy; b) školicí programy pro zvláštní jednotky policie; c) program modernizace nemocnic; d) vytvoření nových pracovních míst díky půjčkám z fondu revolvingových úvěrů; e) podpora odborného vzdělávání pro podniky; f) generální opravy tepelných elektráren; g) oblastní školicí střediska pro dospělé; rekonstrukce pilotních škol a jejich vybavení výpočetní technikou; h) práce na mostu Sloboda a hraničním přechodu Horgos s Maďarskem. ČERNÁ HORA: a) specializované školení pohraniční policie a zaměstnanců státní správy; b) centrální databáze IT ministerstva vnitra; c) Agentura pro řízení lidských zdrojů, oblastní střediska odborného vzdělávání a přípravy; d) veterinární laboratoř; e) nové ředitelství silnic a zákony v oblasti dopravy; f) územní plány pro odpadní vodu a pevné odpady; g) právní oddělení/restrukturalizace podniků v oblasti energetiky, strategie energetické efektivity. FYROM: a) 90 % vysídlených osob uvnitř země se vrátilo do svých domovů před konfliktem; b) odborné vzdělávání převážně etnických Albánců, kteří se mají stát zaměstnanci veřejné správy; c) vytvoření nových pracovních míst a zachování pracovních míst díky půjčkám pro MSP z fondů revolvingových úvěrů; zřízení Agentury pro podporu podnikání a Monitorovacího centra pro SME; d) vytvoření tří nových ústavů a vyškolení jejich pracovníků.
8.

Standardy vnitřní kontroly již byly vytvořeny. Správní rada je ale zatím formálně nepřijala, jak vyžaduje finanční nařízení (5) střediska. Měla by se provést analýza rizik, aby se zjistilo, do jaké míry jsou tyto standardy relevantní. Je třeba zdokonalit kontrolní seznamy pro předběžnou kontrolu (kontrolu ex ante) a vždy je vyplňovat.
Volný pohyb zboží Zákazy nebo omezení odůvodněné ochranou průmyslového nebo obchodního vlastnictví nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy. (z článku 30 Smlouvy) Omezení volného pohybu služeb uvnitř Společenství pro státní příslušníky členských států, kteří podnikají v jiném státě Společenství, než se nachází příjemce služeb, jsou zakázána. (z článku 49 Smlouvy)

Cíle: Provádět právo Společenství v oblasti ochranných známek a vzorů, které poskytuje podnikům právo na jednotnou ochranu na celém území Unie.

Úkoly: — přijímat a zapisovat přihlášky k zápisu do rejstříku, — zkoumat podmínky zápisu do rejstříku a soulad s právem Společenství, — vyhledávat na úřadech průmyslového vlastnictví členských států již existující národní ochranné známky, — vydávat přihlášky, — zkoumat námitky třetích stran, — zapisovat přihlášky do rejstříku a odmítat přihlášky, — zkoumat návrhy na zrušení a na prohlášení o neplatnosti, — projednávat odvolání proti rozhodnutí.

1. Správní rada Složení: — jeden zástupce za každý členský stát, — jeden zástupce Komise. Úkol: — radit prezidentovi ve věcech, které spadají do kompetence úřadu, — připravovat seznam kandidátů (článek 120) na funkci prezidenta, viceprezidentů a předsedů a členů odvolacích senátů. 2. Prezident úřadu: — jmenován Radou ze seznamu nejvýše tří kandidátů, který připravuje správní rada. 3. Rozpočtový výbor Složení: — jeden zástupce za každý členský stát a jeden zástupce Komise a jejich náhradníci. Úkol: — přijímat rozpočet a finanční nařízení, udělovat absolutorium prezidentovi a určovat cenu rešeršních zpráv. 4. Rozhodnutí v souvislosti s řízením Rozhodnutí přijímají: a) průzkumoví referenti; b) námitková oddělení; c) oddělení pro správu ochranných známek a právní otázky; d) zrušovací oddělení; e) odvolací senáty. 5. Externí audit: Evropský účetní dvůr. 6. Orgán udělující absolutorium: rozpočtový výbor úřadu.

Konečný rozpočet 190 milionů EUR (157 milionů EUR). Příspěvek Společenství: 0 % (0 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004 Počet pracovních míst v plánu pracovních míst: 675 (675). Počet obsazených pracovních míst: 648 (650) + 41 (31) ostatní zaměstnanci (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci, dočasné náhrady). Celkový počet zaměstnanců: 689 (681) S následujícím rozložením povinností: — provozní: 524 (423), — správní: 165 (245), — smíšené: 0 (13).