[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 21.9.2005 KOM(2005) 444 v konečném znění 2005/0189 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o specifickém programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí na základě sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011) (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHů Dne 6. dubna 2005 přijala Komise návrh[1] sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011). Komise uvedla, že dané činnosti bylo třeba rozdělit do dvou specifických programů odpovídajících „nepřímým“ akcím v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy a v oblasti jaderného štěpení a radiační ochrany a „přímým“ výzkumným činnostem Společného výzkumného střediska v oblasti jaderné energie, které jsou předmětem současných návrhů. Komise představí své návrhy na příslušná „pravidla účasti a šíření“. Politický kontext a cíle jsou stanoveny ve sdělení „Budování Evropského výzkumného prostoru (EVP) znalostí pro růst“[2]. Specifické programy sedmého rámcového programu Euratomu jsou navrženy tak, aby ve spojení s nezbytným úsilím na vnitrostátní úrovni i na úrovni průmyslu reagovaly na hlavní problémy evropského výzkumu. Finanční podpora na evropské úrovni nabízí příležitosti k posílení excelence ve výzkumu a jeho účinnosti způsobem, kterého nelze dosáhnout na úrovni jednotlivých států. Specifické programy sedmého rámcového programu představují další upevnění Evropského výzkumného prostoru v tomto odvětví, dosahují kritického množství a struktur v nových oblastech výzkumu pomocí nových prostředků a dále podporují volný pohyb myšlenek, znalostí a výzkumných pracovníků. Po celou dobu provádění specifických programů bude co nejvíce využíváno potenciálu pro akce na evropské úrovni, jejichž cílem je posílení excelence. Z toho vyplývá nutnost rozpoznat a podporovat nejvyšší kvalitu v dané oblasti všude tam, kde se v rámci Evropské unie v současnosti vyskytuje, a vytvářet kapacity pro excelenci i v budoucím výzkumu. Účinek specifických programů bude podle možností podpořen komplementaritou s ostatními programy Společenství, jako jsou například strukturální fondy. To je v souladu s přístupem, který má být přijat ve specifickém programu Kapacity, poněvadž důležitým aspektem specifického programu Euratomu je u nepřímých akcí rovněž podpora výzkumných infrastruktur, tentokrát ve specifické oblasti, jakou je jaderná věda a technika. 2. PřEDCHOZÍ KONZULTACE Pokud jde o rámcový program, Komise při přípravě současných návrhů zohlednila názory vyjádřené jinými orgány EU a členskými státy a v širších konzultacích také dalšími účastníky včetně vědecké obce a průmyslu. Kromě toho návrhy specifického programu vycházejí z důkladného posouzení dopadů, jež bylo vypracováno v případě návrhu sedmého rámcového programu[3], a ze závěrů pětiletého hodnocení rámcového programu[4]. 3. PRÁVNÍ HLEDISKA Dané návrhy specifického programu se týkají stejného období jako rámcový program na léta 2007 až 2011, který vychází z článku 7 Smlouvy o Euratomu. Výzkumné programy se v souladu s druhým odstavcem uvedeného článku připravují na období nejdéle pěti let. Z toho důvodu nemají tyto návrhy stejnou dobu trvání jako specifické programy Společenství. Komise navrhuje, že nedojde-li k mimořádným okolnostem, budou tyto specifické programy v souladu s předpokládaným legislativním postupem prodlouženy na období 2012 až 2013. 4. PLNěNÍ ROZPOčTU „Legislativní finanční výkaz“ přiložený k tomuto rozhodnutí stanoví rozpočtové důsledky a dopad na lidské a správní zdroje a uvádí rovněž předběžné údaje pro období 2012 až 2013. Komise hodlá zřídit výkonou agenturu, kterou pověří některými úkoly potřebnými k provedení nepřímých akcí specifického programu[5]. 5. SOUDRžNÉ A PRUžNÉ PROVÁDěNÍ 5.1. Přizpůsobit se novým potřebám a příležitostem Provádění specifických programů musí být dostatečně pružné, aby jim umožnilo setrvat v čele vědeckotechnického rozvoje v oblasti jaderné energie obecně a reagovat na vznikající potřeby průmyslu, politik i společnosti. U nepřímých akcí toho bude dosaženo především prostřednictvím pracovních programů, které budou s pomocí výborů zástupců členských států každoročně aktualizovány a které stanoví témata pro výzvy k podávání návrhů, jež mají být zveřejněny. Revize mohou být prováděny rychleji v případě nových priorit, které vyžadují neodkladnou reakci a pramení zejména z nepředvídaných politických potřeb. Toto víceleté plánování bude těžit ze široké škály podnětů s cílem zajistit, aby si podporované činnosti zachovaly přímý vztah k vyvíjejícím se potřebám průmyslového výzkumu a politik EU v oblasti jaderné energie. Jedním ze zdrojů podnětů bude externí poradní skupina pro energii zřízená v rámci specifického programu Spolupráce s účinným multidisciplinárním obsazením a rovnováhou názorů akademické obce a průmyslu. Další externí podněty mohou poskytnout technické platformy, které by podle předpokladu mohly být v blízké budoucnosti zřízeny pro některé tematické oblasti specifických programů. Další fóra a skupiny jako např. Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) mohou poskytovat Komisi včasné rady, pokud jde o příležitosti a priority, jež jsou pro oblast výzkumu Euratomu relevantní. 5.2. Průřezové otázky Celkovou soudržnost provádění sedmého rámcového programu Euratomu zajišťuje Komise. Pracovní programy vycházející ze specifických programů budou koordinovaně přezkoumány, aby mohly být plně zohledněny průřezové otázky. Další důležitou zodpovědnost mají výbory zástupců členských států, které Komisi napomáhají zajišťovat účinnou soudržnost a koordinaci při provádění specifických programů včetně průřezových otázek. Z toho vyplývá potřeba značné míry koordinace mezi zástupci různých seskupení výborů v rámci členských států. Zvláštní pozornost bude věnována průřezovým akcím mezi Euratomem a specifickými programy Společenství, například využití moderních reaktorů při výrobě vodíku či vývoji moderních materiálů. Tam, kde to bude možné navzdory obtížím, jež jsou dány existencí dvou rámcových programů spadajících pod dvě různé Smlouvy, se uskuteční společné výzvy využívající zkušeností získaných při provádění šestého rámcového programu. Zvláštní důležitost mají následující otázky, u nichž se předpokládají konkrétní opatření pro koordinovaný přístup. - Mezinárodní spolupráce : Jedná se o důležitý aspekt programu Euratomu; strategický přístup v tomto ohledu zajistí podporu akcí a řešení konkrétních otázek, jež jsou ve společném zájmu a přinášejí společný prospěch. - Výzkumné infrastruktury : Zde je nutná těsná spolupráce s programem Kapacity, aby bylo možno zajistit podporu klíčovým výzkumným infrastrukturám v oblasti jaderné energie, které nabízí výzkumné aplikace obecnějšího charakteru. - Napojení na politiky Společenství : V rámci útvarů Komise budou přijata opatření pro účinnou spolupráci, zejména s cílem zajistit, aby činnosti i nadále splňovaly potřeby vývoje politik EU. Za tímto účelem může být při víceletém plánování využito pomoci skupin uživatelů spojených s různými útvary Komise odpovědnými za dané politiky. - Šíření a předávání znalostí : Výrazným rysem specifických programů je potřeba povzbuzovat zavádění výsledků výzkumu, se zvláštním důrazem na předávání znalostí mezi jednotlivými zeměmi a různými vědními obory a rovněž na přenos poznatků z akademické obce do průmyslu, mimo jiné prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků. - Věda ve společnosti : Tato činnost zahrnutá v programu Kapacity má rovněž svou obdobu v činnostech jaderného odvětví, kde existuje jasný potenciál pro vzájemně prospěšné obohacení, například v oblasti správy a v otázkách týkajících se zúčastněných stran, zejména v těch, které souvisejí s přijetím kontroverzních zařízení v daném místě. 6. ZJEDNODUšENÍ A METODY řÍZENÍ Při provádění sedmého rámcového programu dojde k značnému zjednodušení, které vychází z myšlenek uvedených v pracovním dokumentu Komise ze dne 6. dubna 2005 a z široké diskuse založené na uvedeném dokumentu. Mnoho navrhovaných opatření bude uvedeno v pravidlech pro účast a šíření, zejména s cílem výrazně snížit administrativní zátěž a zjednodušit režimy financování a požadavky na podávání zpráv. V části specifického programu, která pojednává o nepřímých akcích v oblasti jaderného štěpení, budou navrženy změny srovnatelné s úpravami plánovaných akcí v části programu Spolupráce. 7. OBSAH SPECIFICKÝCH PROGRAMů 7.1. Jaderný výzkum a odborná příprava (nepřímé akce) Specifický program zahrnuje tato dvě prioritní témata: i) Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy: Vývoj znalostní základny pro projekt ITER a jeho uskutečnění jakožto hlavní krok k vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které jsou bezpečné, udržitelné, šetrné k životnímu prostředí a hospodářsky životaschopné. Toto prioritní téma zahrnuje následující oblasti činností: - uskutečnění projektu ITER, - výzkum a vývoj při přípravě na provoz ITER, - technické činnosti při přípravě DEMO, - výzkumné a vývojové činnosti v dlouhodobém horizontu, - lidské zdroje, vzdělávání a odborná příprava, - infrastruktury, - reakce na vznikající a nepředvídané potřeby politik. ii) Jaderné štěpení a radiační ochrana: Podpora bezpečného využívání jaderného štěpení a dalšího využití záření v průmyslu a zdravotnictví. Toto prioritní téma zahrnuje následující oblasti činností: - nakládání s radioaktivním odpadem, - reaktorové systémy, - radiační ochrana, - podpora výzkumných infrastruktur a přístup k nim, - lidské zdroje a odborná příprava včetně mobility. Obecně tento specifický program vykazuje silné prvky kontinuity s předchozími rámcovými programy a staví na prokázané přidané hodnotě tohoto typu evropské podpory. Specifický program navíc obsahuje důležité nové prvky, jimž je při jeho provádění třeba věnovat zvláštní pozornost: - Posílený přístup ke koordinaci vnitrostátních výzkumných programů v oblasti jaderného štěpení a radiační ochrany. - Společné provádění projektu ITER v mezinárodním rámci, zřízení společného podniku Euratomu pro ITER a další posílení koordinace integrovaných činností v oblasti evropského výzkumu energie z jaderné syntézy. - Předpokládá se cílenější přístup k mezinárodní spolupráci v rámci každého tématu, přičemž v souladu se strategickým přístupem pro plánovanou mezinárodní spolupráci je v pracovních programech třeba upřesnit konkrétní akce zaměřené na spolupráci. - V rámci každého tématu bude podporován prvek umožňující pružně reagovat na vznikající a nepředvídané potřeby politik, přičemž při provádění se bude vycházet ze zkušeností s programy vědecké podpory politice a programy zaměřené na novou a vznikající vědu a techniku, které zavedl šestý rámcový program, a s programem pro budoucí a vznikající technologie v oblasti informačních a komunikačních technologií. V průběhu trvání tohoto specifického programu, včetně jeho plánovaného prodloužení do roku 2013, mohou vzniknout příležitosti pro vytvoření účinných společných podniků, například v oblasti nakládání s radioaktivním odpadem[6]. Útvary Komise ve vhodnou dobu předloží Radě návrhy na vytvoření takových podniků. 7.2. Společné výzkumné středisko (přímé akce) Společné výzkumné středisko plní své poslání s přihlédnutím k vnitřnímu vývoji útvarů Komise a evropským i celosvětovým souvislostem v oblasti jaderné energie. Z toho důvodu je žádoucí systematické posilování vztahů Společného výzkumného střediska s výzkumnými organizacemi členských států. V souvislosti s lisabonskou strategií a na žádost většiny zúčastněných vyvine Společné výzkumné středisko značné úsilí v oblasti odborné přípravy a řízení znalostí. Společné výzkumné středisko bude pokračovat ve výzkumných a vývojových činnostech v oblastech souvisejících s nakládáním s odpadem a s dopadem na životní prostředí. V oblasti jaderné bezpečnosti jsou nejdůležitější změny reakcí na vývoj politik Společenství, na nové potřeby vyjádřené útvary Komise a na účast Společenství v mezinárodních iniciativách, jako je např. „Generation IV“. Společné výzkumné středisko se angažuje v oblasti jaderné bezpečnosti již 30 let, v posledních letech se však mezinárodní kontext výrazně změnil a na důležitosti stále více nabývá otázka zabránění šíření jaderných materiálů. Vnitřní vývoj útvarů Komise však nadále závisí na podpoře Společného výzkumného střediska i v tradičnějších oblastech. 8. BUDOVÁNÍ EVROPSKÉHO VÝZKUMNÉHO PROSTORU (EVP) ZNALOSTÍ PRO RůST Aby byl pokrok směřující k dosažení znalostní ekonomiky a společnosti dostatečně rychlý, je třeba stanovit nové ambice a posílit účinnost evropského výzkumu. Svou roli přitom hrají všichni zúčastnění v celé Evropské unii – vlády jednotlivých států, výzkumné instituce i průmysl. Všechny specifické programy provádějící sedmý rámcový program (ES, Euratom) jsou navrženy tak, aby výdaje vynaložené na evropský výzkum měly v rámci daného rozpočtu co největší dopad. Hlavními rysy jsou: zaměření na prioritní témata v příslušných specifických programech s činnostmi a prováděcími nástroji navrženými tak, aby dané cíle byly splněny; silný důraz na návaznost; důsledné zaměření na podporu stávající excelence a vytváření kapacity pro budoucí excelenci ve výzkumu; zjednodušené a účinnější řízení, které zajistí snadnou použitelnost a přiměřenost nákladů, a vnitřní flexibilita umožňující rámcovému programu reagovat na nové potřeby a příležitosti. 2005/0189 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o specifickém programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí na základě sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011) (Text s významem pro EHP) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 7 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[7], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[8], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[9], vzhledem k těmto důvodům: (1) V souladu s článkem 7 Smlouvy musí být rozhodnutí Rady č. /Euratom o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011) (dále jen „rámcový program“) provedeno prostřednictvím specifických programů, které stanoví pravidla pro provádění, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné. (2) Společné výzkumné středisko (dále jen „SVS“) by mělo provádět činnosti v oblasti výzkumu a odborné přípravy uskutečňované prostřednictvím přímých akcí v rámci specifického programu SVS, kterým se provádí rámcový program Euratomu. (3) Při provádění svého poslání by SVS mělo poskytovat vědeckou a technickou podporu pro proces tvorby politiky EU zaměřenou na uživatele, zajistit podporu provádění a sledování stávajících politik a reagovat na nové politické požadavky. K naplňování svého poslání provádí SVS výzkum vysoké kvality. (4) Při provádění tohoto programu by se měl klást důraz na podporování mobility a odborné přípravy výzkumných pracovníků a na inovace ve Společenství. SVS by mělo zejména provádět vhodné činnosti zaměřené na odbornou přípravu v oblasti jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení. (5) Tento specifický program by měl být prováděn pružným, účinným a průhledným způsobem, s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů SVS a politik Společenství a s ohledem na cíl ochrany finančních zájmů Společenství. Výzkumné činnosti prováděné v jeho rámci by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědeckému a technickému rozvoji a jejich cílem by mělo být dosažení vědecké excelence. (6) Na výzkumné a vývojové činnosti prováděné v rámci tohoto specifického programu by se rovněž měla uplatňovat pravidla rámcového programu ES pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a pro šíření výsledků výzkumu (dále jen „pravidla pro účast a šíření“) týkající se přímých akcí. (7) Za účelem provedení tohoto programu může být vhodné, kromě spolupráce zahrnuté v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru nebo některé dohodě o přidružení, zapojit se do činností mezinárodní spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, zejména na základě článků 2h, 101 a 102 Smlouvy. (8) V souvislosti s činnostmi zaměřenými na rozšíření a integraci usiluje SVS o podporu integrace organizací a výzkumných pracovníků z nových členských států do svých činností zaměřených zejména na provádění vědeckých a technických složek acquis EU, jakož i o podporu intenzivnější spolupráce s organizacemi a výzkumnými pracovníky z přistupujících a kandidátských zemí. Počítá se rovněž s postupným otevíráním pro sousední země, především u prioritních témat evropské politiky sousedství. (9) Výzkumné činnosti prováděné v rámci tohoto specifického programu by měly dodržovat základní etické zásady včetně zásad, které jsou stanoveny v Listině základních práv Evropské unie. (10) SVS by mělo nadále vytvářet další zdroje prostřednictvím činností zapojených do hospodářské soutěže; mezi ně patří účast na nepřímých akcích rámcového programu, práce pro třetí osoby a v menší míře využívání duševního vlastnictví. (11) Je důležité zajistit řádné finanční řízení rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nejpraktičtějším a rovněž snadno přístupným všem účastníkům v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami. (12) Je rovněž třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky ke zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[10], nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[11] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[12]. (13) V příhodné době by Komise měla zajistit nezávislé hodnocení týkající se činností prováděných v oblastech zahrnutých v tomto programu. (14) Vědecký a technický obsah tohoto specifického programu byl konzultován s Výborem pro vědu a techniku a se správní radou SVS, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2011 se přijímá specifický program týkající se přímých akcí v oblasti výzkumu a odborné přípravy, který má provést Společné výzkumné středisko (dále jen „specifický program“). Článek 2 Ve specifickém programu se stanoví činnosti pro jaderné akce Společného výzkumného střediska, které podporují celou škálu výzkumných akcí prováděných v nadnárodní spolupráci v těchto tematických oblastech: 1. nakládání s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí a základní poznatky, 2. jaderná bezpečnost, 3. jaderné zabezpečení. Cíle a hlavní rysy těchto činností jsou uvedeny v příloze. Článek 3 V souladu s článkem 3 rámcového programu činí částka považovaná za nezbytnou k provedení specifického programu 539 milionů EUR. Článek 4 4. Všechny výzkumné činnosti prováděné v rámci specifického programu musí být prováděny v souladu se základními etickými zásadami. 5. V rámci tohoto programu nesmí být financován výzkum v těchto oblastech: 6. výzkumné činnosti, které jsou zakázány ve všech členských státech 7. výzkumné činnosti, které mají být provedeny v členském státě, v němž je takový výzkum zakázán. Článek 5 8. Specifický program se provede prostřednictvím přímých akcí stanovených v příloze II rámcového programu. 9. Na tento specifický program se uplatňují pravidla pro účast a šíření týkající se přímých akcí. Článek 6 10. Komise vypracuje víceletý pracovní program pro provedení specifického programu, který podrobněji upraví cíle a vědecké a technické priority uvedené v příloze a časový plán provádění. 11. Tento víceletý pracovní program vezme v úvahu související výzkumné činnosti prováděné členskými státy, přidruženými státy a evropskými a mezinárodními organizacemi. V případě potřeby je aktualizován. Článek 7 Komise zajišťuje nezávislé hodnocení činností prováděných v oblastech zahrnutých do specifického programu, které je stanovené v článku 6 rámcového programu. Článek 8 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda / předsedkyně PŘÍLOHA – Program SVS v rámci Euratomu 1. CÍL Poskytovat vědeckou a technickou podporu pro politiku EU v oblasti jaderné energie zaměřenou na uživatele, zajistit podporu provádění a sledování stávajících politik a zároveň pružně reagovat na nové politické požadavky. 2. PřÍSTUP Posláním SVS je poskytovat vědeckou a technickou podporu pro koncepci, vypracovávání, provádění a sledování politik Společenství zaměřenou na uživatele. V poslání SVS je také pevně zakotveno, že SVS musí provádět výzkumné činnosti vysoké kvality v těsné spolupráci s průmyslem a dalšími subjekty a vytvářet sítě s veřejnými a soukromými institucemi v členských státech. Ve všech činnostech SVS jsou obě stránky přítomny, avšak význam každé z nich je pokaždé jiný a sahá od poskytování přímé podpory útvarům Komise po základní výzkum prováděný v široké evropské nebo mezinárodní perspektivě. Cílem jaderných činností SVS je naplňovat povinnosti v oblasti výzkumu a vývoje vyplývající ze Smlouvy o Euratomu a podporovat Komisi a členské státy v oblasti dozoru nad bezpečností a ochrany před nekontrolovaným šířením, nakládání s odpadem, bezpečnosti jaderných zařízení a jaderného palivového cyklu, radioaktivity v životním prostředí a radiační ochrany. Cílem tohoto specifického programu je získat a shromáždit znalosti, a zajistit tak nezbytné vědecké a technické údaje a podporu pro bezpečnost/zabezpečení a spolehlivost, udržitelnost a kontrolu jaderné energie, včetně hledisek souvisejících s inovativními a budoucími systémy. Cílem účasti na nepřímých akcích rámcového programu bude dosažení maximální doplňkovosti s institucionálním pracovním programem, jak je uvedeno v oddíle 3 níže. Jedním z hlavních problémů v oblasti jaderné energie je v současnosti úbytek znalostí, odborných schopností, a zejména technologie a konstrukčních dovedností pro nakládání s radioaktivním materiálem a poli ionizujícího záření. SVS bude i nadále sloužit jako evropské referenční středisko pro šíření informací, odbornou přípravu a vzdělávání mladých vědců. 3. ČINNOSTI 3.1. Nakládání s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí a základní poznatky 3.1.1. Charakteristika, skladování a ukládání vyhořelého paliva Nakládání s vyhořelým palivem a vysoce radioaktivním jaderným odpadem zahrnuje úpravu do formy vhodné k dopravě, dále skladování a geologické ukládání. Hlavním cílem je zamezit na velmi dlouhou dobu uvolňování radionuklidů do biosféry. Klíčovými faktory k dosažení těchto cílů jsou koncepce, posuzování a fungování technických a přírodních zadržovacích systémů po příslušnou dobu, které závisejí mimo jiné na chování paliva. Cílem SVS je získat údaje o dlouhodobém chování vyhořelého paliva a vyvinout metody pro spolehlivé posuzování technických systémů s důrazem na neporušenost obalových souborů s odpady a na určování standardů u kritérií rozhodování zaměřených na riziko. Laboratorní zkoušky chování paliva za reprezentativních podmínek poslouží jako vhodná základna pro modely k dlouhodobé předpovědi a umožní jejich validaci. SVS se rovněž zapojí do nejrůznějších evropských iniciativ zaměřených na řešení k bezpečnému ukládání odpadu a bude aktivně podporovat předávání znalostí mezi různými zeměmi. 3.1.2. Dělení, transmutace a úprava Hlavními úkoly tohoto programu je i nadále optimalizace dělení paliva k separaci vybraných radionuklidů s dlouhým poločasem rozpadu a rovněž výroba a charakteristika bezpečných a spolehlivých paliv nebo terčů pro transmutaci aktinidů. Zkoumání těchto alternativních strategií pro nakládání s odpadem je i nadále věnována značná pozornost, jelikož by tyto strategie výrazně snížily dlouhodobé nebezpečí spojené s ukládáním odpadu. V případě transmutace se uvažuje o rychlých a tepelných reaktorech, jakož i o speciálních zařízeních na spalování aktinidů. Většina navrhovaných koncepcí budoucích reaktorových systémů takovouto selektivní separaci radionuklidů zahrnuje. Díky zásadnímu snížení množství radionuklidů s dlouhým poločasem rozpadu a výraznému poklesu objemu v zařízeních na nakládání s odpadem bude vývoj inertních matric pro úpravu vysoce radioaktivního odpadu představovat z dlouhodobého hlediska klíčové zlepšení v nakládání s jaderným odpadem. SVS bude v této oblasti provozovat nová zařízení pro pokročilé dělení a k výrobě paliv a terčů (laboratoř pro nízké aktinidy). Bude rovněž provádět pokusy s ozařováním na terčích a palivech a poskytovat základní údaje pro jadernou transmutaci. Na základě studií koroze a vyluhování pak bude stanovena chemická stálost matric pro úpravu aktinidů. 3.1.3. Základní aktinidový výzkum Cílem základních výzkumných činností, které úzce souvisejí s činnostmi v oblasti odborné přípravy a vzdělávání, je poskytnout základní poznatky, jež by prohloubily znalosti o fyzikálních procesech v jaderných palivech (od výroby energie po nakládání s odpadem). Akce v oblasti základního výzkumu se zaměří na termofyzikální vlastnosti materiálů, povrchové vlastnosti systémů obsahujících aktinidy a základní fyzikální a chemické vlastnosti. Zařízení SVS budou stejně jako laboratoř pro uživatele aktinidů i nadále zvát vědce, zejména z evropských vysokých škol. 3.1.4. Jaderné údaje Navrhované projekty speciálních zařízení na spalování nízkých aktinidů a pokročilé koncepce výroby jaderné energie přinášejí nové požadavky na jaderné údaje s výrazně větší přesností. SVS bude měřit jaderné údaje pro účely nakládání s jaderným odpadem. Díky novému technickému rozvoji došlo k výraznému zlepšení měřicích schopností. SVS rovněž podporuje významné úsilí ve vývoji základní jaderné teorie pro modelování reakcí, které není možné provádět experimentálně. Radionuklidová metrologie doplňuje tyto práce měřeními k získání lepších údajů o radioaktivním rozpadu u štěpných materiálů a produktů štěpení. Přesné experimentální údaje jsou rovněž nutné k validaci teorií a modelů, z nichž vycházejí předpisy pro radiační ochranu. 3.1.5. Lékařské aplikace z oblasti jaderného výzkumu Z jaderných zařízení a odborných znalostí SVS vzešla celá řada lékařských aplikací. Tyto aplikace vznikly na základě výzkumu v oblasti výroby nových izotopů, vývoje klinických referenčních materiálů a podpory nových postupů léčby rakoviny. Cílem SVS je zpřístupnit tyto nové aplikace nemocnicím a farmaceutickému průmyslu, které by je mohly uplatnit. 3.1.6. Měření radioaktivity v životním prostředí SVS uplatňuje své znalosti v oblasti stopové analýzy k ověřování radioaktivních výpustí a emisí z jaderných zařízení. Zabývá se rovněž studiemi zaměřenými na speciaci, migrační vzorce v biosféře a radiotoxikologii aktinidů. Vzhledem k novým limitům pro radionuklidy ve složkách potravin vyvine SVS analytické techniky a vytvoří odpovídající referenční materiály. V zájmu posouzení srovnatelnosti oznamovaných údajů z monitorování a podpoření harmonizace systému na měření radioaktivity budou pořádána mezilaboratorní srovnání s monitorovacími laboratořemi v členských státech. 3.1.7. Řízení znalostí, odborná příprava a vzdělávání Je důležité, aby si nové generace jaderných vědců a inženýrů prostřednictvím pokusů, výsledků, interpretací a dovedností získaných v minulosti udržovaly a prohlubovaly znalosti v oblasti jaderného výzkumu. To se týká především oblastí, v nichž byly zkušenosti z analýzy výkonu a bezpečnosti reaktorů získané za tři desetiletí ve zhuštěné podobě promítnuty do složitých analytických nástrojů, jakými jsou například modely a počítačové kódy. SVS bude přispívat k tomu, aby tyto znalosti byly snadno dostupné, správně uspořádané a dobře zdokumentované, a rovněž k podpoře činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání v Evropě. SVS dále přispěje k rozvoji lepší komunikace o jaderných otázkách, zejména v souvislosti s přijímáním u veřejnosti, a obecněji k rozvoji osvětových strategií v oblasti energetiky. 3.2. Jaderná bezpečnost 3.2.1. Bezpečnost jaderných reaktorů K zachování a zlepšení úrovně bezpečnosti jaderných elektráren západního a ruského typu musí být rozšířeny a validovány pokročilé a přesné metody posuzování bezpečnosti a příslušné analytické nástroje. K umožnění validace a ověření nástrojů pro posuzování bezpečnosti a k lepšímu pochopení působících fyzikálních jevů a procesů budou prováděna cílená experimentální šetření. SVS je plně zapojeno do mezinárodního úsilí ke zvyšování bezpečnosti jaderných reaktorů. 3.2.2. Bezpečnost jaderného paliva v energetických reaktorech provozovaných v EU Bezpečnost paliva se zaměřuje na prevenci a zmírňování následků hypotetických havárií. Dvěma hlavními aspekty tohoto výzkumu jsou mechanická neporušenost palivových souborů po dobu životnosti reaktoru a reakce paliva na přechodové podmínky a na stav vážné havárie reaktoru až po roztavení aktivní zóny. V této souvislosti se SVS podílí na současné strategii vývoje paliv, jejímž cílem je zvýšení bezpečnosti a snížení civilních a vojenských zásob plutonia. Ke zkouškám chování a vlastností paliv bude SVS využívat reaktor s vysokým tokem neutronů (HFR). Budou rovněž měřeny vlastnosti ovlivňující výkon. 3.2.3. Bezpečný provoz pokročilých systémů jaderné energie Celosvětově jsou v rámci otevřeného výzkumu zkoumány nové strategie reaktorů, například v souvislosti se scénářem plánu IV. generace, který vychází ze souhrnného posuzování zahrnujícího obavy veřejnosti, například lepší bezpečnost, snižování odpadů a zlepšování ochrany před nekontrolovaným šířením. Je nezbytně nutné, aby se SVS této celosvětové iniciativy, na níž se podílejí přední výzkumné organizace, účastnilo, a to přímo a prostřednictvím koordinace evropských příspěvků. Patří sem především aspekty bezpečnosti a dozoru nad bezpečností u inovativních cyklů jaderných paliv, zejména charakteristika, zkoušení a analýza nových paliv. Pozornost bude věnována navrhování cílů v oblasti bezpečnosti a kvality, vypracování bezpečnostních požadavků a pokročilých hodnotících metod pro reaktory. Tyto informace budou systematicky předávány zúčastněným orgánům členských států a útvarům Komise, zejména prostřednictvím pravidelných koordinačních schůzí. 3.3. Jaderné zabezpečení 3.3.1. Dozor nad bezpečností Činnosti SVS v této vlasti sestávají z poskytování technické podpory útvarům Komise v rámci Smlouvy o Euratomu a MAAE (Mezinárodní agentuře pro atomovou energii) v rámci Smlouvy o nešíření. Cílem bude zavedení větší automatizace a lepších nástrojů k analýze informací, aby se snížilo pracovní zatížení inspektorů a zátěž pro jaderný průmysl. Třebaže má SVS více než 30letou zkušenost v podpoře Smlouvy o Euratomu a Smlouvy o nešíření, jsou k provádění vyvíjející se politiky dozoru i nadále vyžadovány technické inovace a zlepšení. Činnost SVS se bude vyvíjet, aby se s těmito cíli vyrovnala, zároveň však bude i nadále sestávat z technologií k ověřování, odhalování, omezování šíření jaderných materiálů a ke kontrolnímu dohledu, dále z měřicích metod pro jaderný materiál, výroby jaderných referenčních materiálů a zajišťování odborné přípravy, zejména pro inspektory MAAE a Komise. 3.3.2. Dodatkový protokol Cílem dodatkového protokolu je zabezpečit, aby nedocházelo k nedeklarovaným jaderným činnostem. K jeho provádění je potřebná celá řada technik, které se liší od technik používaných při ověřování evidence jaderného materiálu. Vyžaduje celkový popis jaderných činností dané země, obsáhlejší prohlášení o lokalitách a rozmanitější požadavky na inspekce. Mezi ně může patřit monitorování mimo lokalitu a monitorovací činnosti vně hranic zařízení, jakož i analýza částeček v životním prostředí jako nástroj k odhalování nedeklarovaných jaderných činností. SVS usiluje o přechod na monitorování pohybu jaderného materiálu v reálném čase a na integrovanou analýzu informací. SVS bude pracovat především na vývoji a validaci nástrojů k analýze informací a na metodice založené na systémové analýze. 3.3.3. Shromažďování údajů z veřejně přístupných zdrojů o nešíření jaderných zbraní V zájmu poskytování podpory útvarům Komise a spolupráce s MAAE a orgány členských států bude SVS i nadále systematicky shromažďovat a analyzovat údaje o otázkách nešíření jaderných zbraní (s možností rozšíření na ostatní zbraně hromadného ničení a nosné a kontrolní systémy) z celé škály zdrojů (internet, odborná literatura, databáze). Tyto údaje budou použity k vypracování zpráv o zemích, v jejichž rámci bude ve vybraných zemích důkladně sledován vývoj jaderných činností a vývoz a/nebo dovoz jaderného zařízení a technologie, a to jak přímého, tak dvojího užití. Údaje z těchto veřejně přístupných zdrojů budou podpořeny satelitními snímky. K usnadnění této práce bude SVS dále vyvíjet technologie pro vícejazyčné vyhledávání na internetu, řízení znalostí a extrakci a zpracovávání dat. 3.3.4. Boj proti nedovolenému obchodu s jadernými materiály, včetně jaderné analýzy pro soudní účely Odhalování a identifikace nezákonně přepravovaného nebo skladovaného jaderného materiálu je hlavním způsobem ochrany před nedovoleným obchodem. Jaderná věda pro soudní účely poskytuje vodítka ke zjištění původu zajištěného materiálu. Důležitou otázkou zůstává i vypracování plánů reakce k řešení případů, kdy jsou odhaleny jaderné materiály. V oblasti jaderné vědy pro soudní účely a nedovoleného obchodu posílí SVS spolupráci s vnitrostátními orgány a mezinárodními organizacemi (ITWG, MAAE atd.) Etická hlediska Během provádění tohoto specifického programu a výzkumných činností z něj vyplývajících musí být respektovány základní etické zásady. K nim mimo jiné patří zásady uvedené v Listině základních práv EU, a zejména pak ochrana lidské důstojnosti a lidského života, ochrana osobních údajů a soukromí, jakož i ochrana zvířat a životního prostředí v souladu s právem Společenství a platným zněním příslušných mezinárodních úmluv a kodexů chování, například Helsinskou deklarací, Úmluvou Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně podepsanou v Oviedu dne 4. dubna 1997 a jejími dodatkovými protokoly, Úmluvou OSN o právech dítěte, Všeobecnou deklarací o lidském genomu a lidských právech přijatou organizací UNESCO, Úmluvou OSN o biologických a toxinových zbraních (BTWC), Mezinárodní smlouvou o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství a souvisejícími rezolucemi Světové zdravotnické organizace (WHO). Rovněž se vezmou v úvahu stanoviska Evropské skupiny poradců pro etiku v biotechnologii (1991–1997) a stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích (od roku 1998). V souladu se zásadou subsidiarity a rozmanitostí přístupů v Evropě musí účastníci výzkumných projektů dodržovat právní a správní předpisy a etická pravidla platné v zemích, kde bude výzkum uskutečňován. V každém případě se však uplatňují vnitrostátní právní předpisy a výzkum, který je zakázán v některém členském státě nebo jiné zemi, nebude v uvedeném členském státě nebo zemi financován z prostředků Společenství. Subjekty uskutečňující výzkumné projekty musí případně obdržet souhlas příslušných státních nebo místních etických výborů, dříve než zahájí činnosti v oblasti výzkumu a technického rozvoje. Komise bude systematicky provádět rovněž etický přezkum u návrhů, které se zabývají eticky citlivými otázkami nebo kde etickým hlediskům nebyla věnována odpovídající pozornost. V určitých případech se může etický přezkum uskutečnit během provádění projektu. Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený ke Smlouvě vyžaduje, aby Společenství při tvorbě a provádění svých politik zahrnujících výzkum věnovalo plnou pozornost požadavkům na dobré životní podmínky zvířat. Směrnice Rady 86/609/EHS o ochraně zvířat používaných pro pokusné a jiné vědecké účely vyžaduje, aby všechny pokusy byly prováděny tak, aby pokusná zvířata byla ušetřena strachu nebo zbytečných bolestí a utrpení; aby byl použit co nejmenší počet zvířat; aby se použila zvířata co do smyslové fyziologie nejméně vyvinutá a aby vzniklo co nejméně bolestí, útrap, strachu nebo trvalých poškození. Změnu genetického dědictví zvířat a klonování zvířat lze zvažovat pouze tehdy, pokud jsou cíle z etického hlediska odůvodněné, a za podmínek, kdy jsou zaručeny dobré životní podmínky zvířat a dodržovány zásady biologické rozmanitosti. V průběhu provádění tohoto programu bude Komise pravidelně sledovat vědecký pokrok a vnitrostátní a mezinárodní právní předpisy, aby se přihlédlo k případnému vývoji. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: SPECIFICKÝ PROGRAM, KTERÝ MÁ PROVÉST SPOLEčNÉ VÝZKUMNÉ STřEDISKO PROSTřEDNICTVÍM PřÍMÝCH AKCÍ NA ZÁKLADě SEDMÉHO RÁMCOVÉHO PROGRAMU EVROPSKÉHO SPOLEčENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII (EURATOM) PRO VÝZKUM A ODBORNOU PřÍPRAVU V OBLASTI JADERNÉ ENERGIE (2007 Až 2011). 2. RÁMEC ABM / ABB Dotčená oblast politiky a související aktivity: přímý výzkum 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a správní pomoc) (ex-linie B.A) včetně okruhů: 10 01 05 Výdaje na podporu činností v oblasti politiky „Přímý výzkum“, 10 03 Provozní položky přímo financovaného výzkumu (konečná rozpočtová nomenklatura pro sedmý rámcový program bude stanovena v příhodné době) 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: 2007–2011 s výhradou schválení nového rámce finančních výhledů 3.3. Rozpočtové charakteristiky ( v případě potřeby přidejte řádky ): Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 10 01 05 | Nepov. | Nerozl. | ANO | NE | ANO | č. [1a] | 10 03 | Nepov. | Rozl.[13] | ANO | NE | ANO | č. [1a] | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) [14] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | Oddíl č. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Celkem | Provozní výdaje[15] | Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2 137,324 | Položky plateb (PP) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1 002,185[16] | 2 137,324 | Správní výdaje jako součást referenční částky[17] | Technická a správní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3 091,512 | Položky plateb | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1 186,830[18] | 3 091,512 | Správní výdaje nezahrnuté do referenční částky[19] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Správní náklady kromě lidských zdrojů a souvisejících nákladů nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Celkové orientační finanční náklady intervence PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3 118,228 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1 192,387[20] | 3 118,228 | Podrobnosti o spoluúčasti Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem | …………………… | f | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 4.1.2. Slučitelnost s finančním plánem ( Návrh je slučitelný se stávajícím finančním plánem (sdělení Komise KOM(2004) 101 z měsíce února 2004 o finančním výhledu 2007–2013). ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh si může vyžádat uplatnění ustanovení interinstitucionální dohody[21] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů ( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy. ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: Některé přidružené státy mohou prostřednictvím dohod o přidružení přispívat na dodatečné financování rámcového programu. v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo) Před akcí [rok n–1] | Situace po akci | Celková potřeba lidských zdrojů[22] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | Toto číslo nezahrnuje krátkodobé pracovníky, ale jsou v něm obsaženi úředníci, kteří byli schváleni v rámci tabulky pracovníků SVS. 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Cílem jaderných činností SVS je naplňovat povinnosti v oblasti výzkumu a vývoje vyplývající ze Smlouvy o Euratomu a poskytovat vědeckou a technickou podporu pro politiku EU v oblasti jaderné energie zaměřenou na uživatele, zajistit podporu provádění a sledování stávajících politik a zároveň pružně reagovat na nové politické požadavky. 5.2. Přidaná hodnota intervence Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná součinnost Cílem jaderných činností SVS je naplňovat povinnosti v oblasti výzkumu a vývoje vyplývající ze Smlouvy o Euratomu a podporovat Komisi a členské státy v oblasti dozoru nad bezpečností a ochrany před nekontrolovaným šířením, nakládání s odpadem, bezpečnosti jaderných zařízení a jaderného palivového cyklu, radioaktivity v životním prostředí a radiační ochrany. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Těžištěm práce budou tyto činnosti, které jsou uvedeny v příloze. 1. Nakládání s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí a základní poznatky 2. Jaderná bezpečnost 3. Jaderné zabezpečení 5.4. Způsob provádění (orientační) Uveďte způsob realizace akce. ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise ٱ nepřímo prostřednictvím svěření pravomoci: ٱ výkonným agenturám ٱ subjektům, které Společenství zřídilo a o nichž se zmiňuje článek 185 finančního nařízení ٱ vnitrostátním veřejným subjektům / subjektům pověřeným veřejnou službou ٱ Sdílené nebo decentralizované řízení ٱ spolu s členskými státy ٱ spolu s třetími zeměmi ٱ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Obecně Společné výzkumné středisko podporuje roční a víceleté (tj. rámcový program pro výzkum) cykly plánování, provádění, monitorování a hodnocení prostřednictvím zavedeného souboru klíčových ukazatelů plnění a specifických hodnotících činností. Společné výzkumné středisko poskytuje vědeckou a technickou podporu uživatelům (zejména v rámci Komise) prostřednictvím pracovního programu sestávajícího přibližně ze sta akcí. Metody, ukazatele a kritéria jsou uplatňovány na celý soubor akcí a napříč interními rozpočtovými liniemi SVS. Proto se hodnocení obvykle vztahuje na velký počet rozpočtových linií pracovního programu SVS, nebo dokonce na všechny. 6.2. Monitorovací systém Podle rozhodnutí Komise o reorganizaci Společného výzkumného střediska[23] a v souladu se závazky vyplývajícími ze specifických programů (jaderné a nejaderné části) monitoruje správní rada SVS každoročně provádění pracovního programu SVS a vypracovává poznámky k výroční zprávě SVS. Je zajištěna odpovídající provázanost s každoročním monitorováním nepřímých akcí. 6.3. Hodnocení Společné výzkumné středisko každoročně vyhodnocuje výsledky a dopad svých akcí za použití metody ex post uplatňované v rámci procesu odborných posudků („peer review“). Výsledky tohoto vyhodnocení jsou přímo zapracovávány do plánování pracovního programu následujícího roku. Ukazatele a kritéria používaná při tomto pravidelném přezkumu akcí jsou přímo propojeny s výsledky akcí a s klíčovými ukazateli plnění SVS. Doposud provádělo SVS průzkumy spokojenosti uživatelů jednou za dva roky. V rámci nového rámcového programu by měl být postupně zaveden systém průběžného získávání zpětné vazby od uživatelů, který bude propojen s každoročními přezkumy akcí. V souladu s pravidly a osvědčenými postupy Komise, které se týkají jejích hodnotících činností, proběhne tři a půl roku po zahájení sedmiletého rámcového programu pro výzkum tzv. přezkoumání v polovině období. Toto hodnocení, které provedou špičkoví externí odborníci, bude vycházet ze strukturovaných informací nashromážděných při každoročním přezkumu akcí a z dalších zdrojů, například z průzkumů spokojenosti uživatelů. Na konci sedmiletého rámcového programu bude poté provedeno následné hodnocení (ex post) . 6.3.1. Hodnocení předem (ex ante) Pracovní program SVS je každoročně aktualizován, zatímco proces výzkumu se vyvíjí v dlouhodobějším časovém horizontu. Proto je součástí každoročního přezkumu akcí také významná složka hodnocení ex ante . 6.3.2. Opatření přijatá po předběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Z hodnocení provedených v minulosti vyplývá, že fungování SVS vykazuje specifika, která vyžadují přizpůsobení základních vnitřních pravidel Komise pro hodnocení (např. vyhodnocování výsledků, efektivita, účinnost, vedlejší účinky, udržitelnost atd.) specifickému kontextu SVS. Těmito specifiky jsou: 12. Společné výzkumné středisko provádí svůj pracovní program sestávající přibližně ze sta akcí, které zase podporují politiky Komise. 13. Neexistují žádné standardní modely nákladů a přínosů, které by mohly být uplatněny na fungování a hodnocení činností SVS. 14. Práce SVS se projevuje na úrovni tvůrců evropských politik, nikoliv na úrovni evropské společnosti jako celku. Také nestačí, aby se měřily výsledky SVS jakožto vědecké organizace, což je samo o sobě výzvou. Ve SVS se spojují aspekty vědecké organizace s povahou útvarů Komise a skutečnou výzvou pro SVS je kvantifikovat dopad jeho činností nejprve na tvůrce politik, a poté na politiky, které vytvářejí. Na základě vyhodnocení posledního rámcového programu koncipuje SVS své činnosti stále více tak, aby mohly být podrobeny hodnocení s vysokou výpovědní hodnotou. K posouzení celkového přínosu SVS je dále nutné integrovat výsledky hodnocení všech jednotlivých akcí. Proto jsou nyní hodnocení SVS doplněna souborem podpůrných činností k získávání strukturovaných informací, které mají podpořit: - roční cyklus plánování, provádění a hodnocení a související rozhodovací procesy a - víceletá hodnocení v polovině období a následná hodnocení (ex post) . - Proto SVS vypracovalo a zavedlo pravidelné přezkumy akcí, v jejichž rámci jsou analyzovány výsledky jednotlivých akcí v letech 2003 a 2004. Tento pravidelný přezkum akcí má několik cílů: - hodnotí akce SVS na základě přesně vymezené metodiky - podporuje plánování pracovního programu na následující rok - poskytuje obsáhlou databázi, která usnadňuje plnění různých povinností v oblasti podávání zpráv - vytváří semikvantitativní databázi sloužící budoucím hodnocením SVS - umožňuje získávání globálních ukazatelů z různých nižších úrovní včetně úrovně akcí. Mechanismus pravidelného přezkumu akcí probíhá v ročním cyklu a bude v rámci stávajícího specifického programu dále vyvíjen. 6.3.3. Podmínky a četnost budoucího hodnocení Pravidelný přezkum akcí a monitorování provádění rámcového programu bude probíhat každoročně. Průzkum spokojenosti uživatelů je v současnosti prováděn každé dva roky. V budoucnosti může být zaveden průběžnější proces. Hodnocení v polovině období bude provedeno tři a půl roku po zahájení sedmého rámcového programu. Následné hodnocení (ex post) proběhne na konci tohoto programu. 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Je rovněž třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[24], nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[25] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[26]. . 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) (Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Celkem | Náklady celkem | Náklady celkem | Náklady celkem | Náklady celkem | Náklady celkem | Náklady celkem | NAKLÁDÁNÍ S JADERNÝM ODPADEM, DOPAD NA žIVOTNÍ PROSTřEDÍ A ZÁKLADNÍ POZNATKY | JADERNÁ BEZPEčNOST | JADERNÉ ZABEZPEčENÍ | NÁKLADY CELKEM | 101,533 | 104,581 | 107,750 | 110,948 | 114,265 | 539,077 | 8.2. Správní výdaje 8.2.1. Počet a druh lidských zdrojů Pracovní místa | Personál použitý k řízení akce ze stávajících a/nebo dodatečných zdrojů (počet pracovních míst/plných pracovních úvazků) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[27] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Personál financovaný[28] dle čl. XX 01 02 | Jiný statutární personál[29] financovaný dle čl. XX 01 04/05 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | CELKEM[30] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | Tato tabulka odráží stav ve SVS, kdy je personál tvořen převážně zaměstnanci SVS a s výjimkou personálu přímo přiděleného na výzkumný projekt je spravován jako jedna skupina pro jaderné a nejaderné činnosti. Správní, technický a pomocný personál může týž den na témže místě pracovat pro oba programy. Poměr pracovníků v jaderné oblasti k celkovému počtu pracovníků může v průběhu plnění rámcového programu kolísat, měl by však být dodržen poměr v přibližné výši 30 %. Výše uvedené údaje o personálu se vztahují na statutární zaměstnance. 8.2.2. Popis úkolů, které se odvíjejí z akce Úkoly se odvíjejí ze specifického programu přímého výzkumu v nejaderné oblasti. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) (V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst z každého zdroje) ( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n ( Pracovní místa nárokovaná pro příští proces přípravy RSP / PNR ( Pracovní místa převedená ze stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4 Další správní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 05 – Výdaje na správu a řízení)[31] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM | Statutární zaměstnanci xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 | Externí pracovníci xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 | Ostatní správní výdaje xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 | Technická a správní pomoc celkem | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | 8.2.5 Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce[32] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (08 0101a) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Personál financovaný dle čl. XX 01 02 (pomocný, detašovaný, smluvní personál atd.) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Výpočet – Správní výdaje Byly vypočteny při zohlednění následujících předpokladů: – počet úředníků, pokud jde o bývalou část A rozpočtu, zůstává na úrovni roku 2006, – výdaje se každý rok zvýší o 2 % podle předpokládané inflace v souladu s Fiche 1 REV (pracovní dokument útvarů Komise týkající se finančního výhledu), – počítá se s částkou 108 000 EUR na každého úředníka a 70 000 EUR na externího pracovníka (ceny roku 2004). Výpočet – Personál financovaný dle článku XX 01 02 Zde je třeba případně uvést odkaz na bod 8.2.1 8.2.6 Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částky[33] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 | XX 01 02 11 03 – Výbory[34] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 – Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje správního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Správní výdaje celkem, kromě lidských zdrojů a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Výpočet – Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částky Tato čísla jsou odhadnuta na základě požadavků generálního ředitelství pro výzkum na rok 2006 zvýšených o 2 % v souvislosti s předpokládanou roční inflací (Fiche 1 REV). Potřeby lidských a správních zdrojů by měly být pokryty v rámci přídělů poskytnutých řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly. Při přidělování pracovních míst je třeba zohlednit případné přerozdělení pracovních míst mezi odděleními na základě nových finančních výhledů. [1] KOM(2005) 119. [2] KOM(2005) 118. [3] SEC(2005) 430. [4] KOM(2005) 387. [5] Ustanovení čl. 54 odst. 2 písm. a) finančního nařízení (ES, Euratom) umožňuje Komisi svěřit úkoly veřejné moci výkonným agenturám. Nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství, a nařízení Komise (ES) č. 1653/2004 o typovém nařízení financování výkonných agentur na základě nařízení Rady (ES) č. 58/2003 jsou však nařízeními, která se na oblast Euratomu nevztahují. Komise má v úmyslu požádat Radu o rozšíření působnosti těchto nařízení na Smlouvu o Euratomu. [6] Viz důvodová zpráva k revidovanému návrhu Komise „jaderného balíčku“, KOM(2004) 526, 8.9.2004. [7] Úř. věst. C , , s. . [8] Úř. věst. C , , s. . [9] Úř. věst. C , , s. . [10] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. [11] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [12] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8. [13] Nerozlišené položky, dále jen „NP“. [14] Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119). [15] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [16] Položky plateb se vztahují k roku 2011 a následujícím rokům. [17] Výdaje v rámci článku xx 01 05 hlavy xx. [18] Položky plateb se vztahují k roku 2011 a následujícím rokům. [19] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 05. [20] Položky plateb se vztahují k roku 2011 a následujícím rokům. [21] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [22] Čísla v tabulce se vztahují pouze na zaměstnance placené podle plánu pracovních míst pro všechny přímé akce v působnosti GŘ Společné výzkumné středisko. Proto tato čísla nezahrnují pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst v rámci operativního rozpočtu a pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst pro nepřímé akce (viz dokumenty KOM(2005) 440, 441, 442, 443 a 444). [23] Rozhodnutí 96/282/Euratom. Úř. věst. L 107, 30.4.1996, s. 12. [24] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. [25] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [26] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8. [27] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [28] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [29] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [30] Čísla v tabulce se vztahují pouze na zaměstnance placené podle plánu pracovních míst pro všechny přímé akce v působnosti GŘ Společné výzkumné středisko. Proto tato čísla nezahrnují pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst v rámci operativního rozpočtu a pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst pro nepřímé akce (viz dokumenty KOM(2005) 440, 441, 442, 443 a 444). [31] Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119. [32] Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119). [33] Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119). [34] Výbor pro vědu a techniku Euratomu.