ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o opatřeních následujících po udělení absolutorií za rozpočtový rok 2009 (shrnutí) /* KOM/2011/0736 v konečném znění */





PREAMBULE Toto je zpráva Komise pro Evropský parlament (EP) a Radu o opatřeních následujících po rozhodnutí o udělení absolutorií za rozpočtový rok 2009[1] podle čl. 319 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, článku 147 finančního nařízení a čl. 119 odst. 5 finančního nařízení pro Evropské rozvojové fondy (ERF). Zpráva shrnuje odpovědi Komise na hlavní žádosti EP a Rady a je doplněna dvěma pracovními dokumenty útvarů Komise, ve kterých jsou uvedeny odpovědi na každou konkrétní žádost Parlamentu a Rady (celkem 298). Pracovní dokumenty útvarů Komise obsahují u každé žádosti křížové odkazy na příslušný odstavec (odstavce) v dokumentech Evropského parlamentu nebo Rady. V usneseních o udělení absolutoria EP nalezla Komise celkem 213 žádostí, které jí Evropský parlament adresoval[2]. U 89 těchto žádostí Komise souhlasí s přijetím opatření, která požadoval Parlament. Komise se domnívá, že v případě dalších 112 žádostí byla požadovaná opatření již provedena nebo se uskutečňují, ačkoli v některých případech bude zapotřebí výsledky těchto opatření posoudit. Komise nemůže z důvodů, jež souvisejí se stávajícím právním rámcem nebo jejími institucionálními výsadami, přijmout 12 žádostí[3]. Komise rovněž nalezla 85 žádostí, které jí adresuje Rada ve svých doporučeních Parlamentu[4]. U 43 těchto žádostí Komise souhlasí s přijetím opatření, která Rada požadovala. Komise se domnívá, že v případě dalších 42 žádostí byla požadovaná opatření již provedena nebo se uskutečňují, ačkoli v některých případech bude zapotřebí výsledky těchto opatření posoudit. Doporučení neobsahují žádosti, jež by Komise nemohla přijmout z důvodů, jež souvisejí se stávajícím právním rámcem nebo jejími institucionálními výsadami. SHRNUTÍ ODPOVĚDÍ KOMISE NA ŽÁDOSTI EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY V SOUVISLOSTI S UDĚLENÍM ABSOLUTORIA ZA ROK 2009 PRIORITNÍ OPATřENÍ Ve svém usnesení zdůraznil Parlament sedm prioritních opatření institucionální a organizační povahy. Tyto žádosti byly v průběhu udělování absolutoria předmětem obsáhlých diskusí a Komise měla příležitost představit svá stanoviska v rámci různých výměn se členy Výboru pro rozpočtovou kontrolu (CONT) a zejména se zpravodajem pro udělení absolutoria za rok 2009. Během těchto diskusí Komise prokázala své pevné odhodlání se těmto otázkám věnovat. Reforma stávajícího postupu udělování absolutoria Platná pravidla pro postup udělování absolutoria, a zejména pro příslušné lhůty, jsou stanovena ve finančním nařízení. V probíhajícího přezkumu finančního nařízení se diskutuje i o zkrácení celého postupu. Komise již vyzvala orgán příslušný pro udělení absolutoria, Radu a Evropský účetní dvůr k ustavení pracovní skupiny, která připraví komplexní reformu postupu udělování absolutoria spočívající ve zkrácení časového rozvrhu, jenž ponechává zúčastněným orgánům dostatek času na přípravu a prezentaci svých příspěvků. Mohla by být uspořádána konference, na níž by se závěry pracovní skupiny prodiskutovaly. Prohlášení vnitrostátních řídících subjektů V zájmu dalšího posílení odpovědnosti členských států podle článku 317 Smlouvy o fungování EU zařadila Komise do svého návrhu na tříletý přezkum finančního nařízení (článek 56) požadavek, aby příslušné akreditované orgány v členských státech předkládaly každoroční prohlášení řídících subjektů týkající se všech prostředků v rámci sdíleného řízení[5], což je přístup podobný koncepci, která se osvědčila v odvětví zemědělství. Tato prohlášení řídících subjektů by Komisi poskytla další výraznou jistotu ohledně nakládání členských států s prostředky EU. Komise zastává názor, že prohlášení řídicích subjektů, zkontrolovaná nezávislým auditorem, jsou jednak vhodnějším nástrojem pro získání jistoty od členských států než stávající vnitrostátní prohlášení, jednak příležitostí k posílení spolupráce s členskými státy při plnění rozpočtu. Po uplynutí přiměřené doby uplatňování Komise posoudí přidanou hodnotu těchto prohlášení řídících subjektů a může navrhnout, aby byl postup v oblasti výkaznictví a odpovědnosti včetně prohlášení řídících subjektů o věrohodnosti politicky podpořen. Dokončení struktury správy a řízení Komise Kolegium deleguje plnění rozpočtu na generální ředitele a vedoucí útvarů, kteří jsou odpovědní za řádné a účelné řízení zdrojů a zajištění účinných systémů kontroly ve svých útvarech a kteří vykazují plnění svých úkolů ve výroční zprávě o činnosti obsahující podepsané prohlášení o věrohodnosti ohledně legality a správnosti finančních operací. Věrohodnosti se dosáhne objektivním zhodnocením důkazů, na jehož základě je možné provést důkladné posouzení účinnosti řízení rizik, kontroly a postupů řádné správy. Toto hodnocení provádí vedoucí pracovníci, kteří nepřetržitě sledují fungování systémů vnitřní kontroly, a interní a externí auditoři. Výroční zpráva o činnosti představuje hlavní nástroj, kterým generální ředitelé dokládají svou odpovědnost vůči kolegiu. Komise má za to, že odpovědnost generálních ředitelů za řízení by neměla být oslabována tím, že budou přidány podpisy komisařů nebo předsedy. Stávající pokyny pro vypracování výročních zpráv o činnosti však byly aktualizovány, a generální ředitel tak jasně potvrzuje, že s hlavními prvky své zprávy a prohlášení o věrohodnosti včetně případných výhrad seznámil svého komisaře. Při vypracovávání výročních zpráv o činnosti za rok 2010 postupovali v roce 2011 podle těchto stávajících pokynů všichni generální ředitelé. Komisaři se nadto na zasedání kolegia dne 23. února 2011 zabývali důležitostí dialogu mezi generálními ředitelstvími a komisaři ohledně předloh výročních zpráv o činnosti a daných výhrad – podle stávajících pokynů a pracovních podmínek v oblasti vztahů mezi kabinety a útvary. Systematická aktivace přerušení a pozastavení plateb V období 2007–2013 platí pro fondy soudržnosti rámec stanovený v nařízení (ES) č. 1083/2006[6], jež obsahuje právní základ (článek 91) pro stavění platební lhůty (přerušení) na operační úrovni na dobu nejvýše šesti měsíců, o čemž rozhoduje generální ředitel. Jedná se o první krok k pozastavení plateb (článek 92), o kterém rozhoduje Komise. Přerušení platebních lhůt představuje pružnější nástroj k nápravě nedostatků ze strany členských států, jelikož mají okamžitou platnost a nevyžadují formální rozhodnutí kolegia. Komise přijala opatření, jež mají zajistit systematičtější využití tohoto nástroje. Patří mezi ně společné pokyny, jež používají GŘ EMPL a GŘ REGIO a mnohé vnitrostátní kontrolní orgány a jejichž součástí jsou klíčové požadavky k posouzení účelnosti systémů řízení a kontroly v členských státech. Útvary uvedly ve svých výročních zprávách o činnosti všechna rozhodnutí o přerušení či pozastavení platby. O systematičnosti při přerušování a pozastavování plateb svědčí příklady předložené Výboru pro rozpočtovou kontrolu[7], z nichž jasně vyplývá, že při procedurálních a právních krocích, jež mají za následek přerušení či pozastavení plateb, Komise postupuje systematicky a plynule. Pokud jde o předávání kopií žádostí o vrácení prostředků a dopisů oznamujících finanční opravy vnitrostátním parlamentům a nejvyšším vnitrostátním kontrolním institucím dotyčných členských států, Komise má za to, že informace si tyto subjekty mají zajišťovat samy od svých národních řídicích a kontrolních orgánů. Zlepšení nápravných mechanismů Již řadu let jsou v případě potřeby ukládány finanční opravy, zdokonaluje se kvalita údajů členských států o provedených finančních opravách a zpětně získaných prostředcích a Komise se zasazuje o využívání osvědčených postupů, jež mají zajistit lepší mechanismus pro zpětné získávání prostředků na úrovni členských států a EU. Útvary Komise, jichž se týká sdílené řízení, vykazují od roku 2007 ve svých výročních zprávách o činnosti finanční opravy s jasným rozdělením podle členských států, programového období a fondu. Do vysvětlivky č. 6 k účetní závěrce byly doplněny podrobné údaje o provádění finančních oprav. Komise zdůrazňuje, že v oblasti soudržnosti budou provedeny všechny finanční opravy akceptované členskými státy. Pokud nebude mít Komise dostatečnou jistotu, že všechny opravy byly účinně provedeny, pozastaví proces uzávěrky a bude po členském státu požadovat náležitá opatření. Útvary Komise provádějí zvláštní auditní šetření ohledně systémů členských států pro zpětné získávání prostředků[8]. Cílem je získat jistotu o kvalitě údajů poskytovaných v každoročních výkazech zpětně získaných a vyloučených prostředků. Očekává se, že první výsledky tohoto auditu budou vykázány ve výročních zprávách o činnosti za rok 2011. Komise poskytla výboru Parlamentu podrobné informace o všech rozhodnutích o přerušení platební lhůty, pozastavení plateb a finančních opravách a vyhověla všem žádostem o informace[9]. Zejména v oblasti zemědělství musí členské státy v případě, že jsou či mohou být v rámci postupů schvalování souladu s předpisy zjištěny neoprávněné platby, přijmout vůči konečným příjemcům následná opatření k vrácení těchto plateb. Avšak i případech, kdy to není možné, jelikož se finanční opravy vztahují pouze na nedostatky v systémech řízení a kontroly členských států, jsou finanční opravy důležitým prostředkem ke zlepšení těchto systémů, a tudíž i pro zamezení neoprávněným platbám ve prospěch konečných příjemců, jejich odhalování a zpětné získávání. Schvalování souladu tím přispívá k legalitě a správnosti operací na úrovni konečných příjemců. Ve stávajícím regulačním rámci jsou finanční opravy považovány za opatření k obnovení správnosti výdajů a k ochraně rozpočtu EU. Možnost přerušit platební lhůty a uložit finanční opravy může také působit jako pobídka pro členské státy k vylepšení svých systémů řízení a kontroly a k provedení nezbytných finančních oprav. Návrhy na další generaci programů[10] upravují povinnost členských států získávat zpět finanční opravy od konečných příjemců, kdykoliv je to možné. Komise může navíc podle těchto návrhů úplně či částečně zrušit příspěvek z rozpočtu EU na daný program a získat od členského státu příslušnou částku zpět. Cílem je umožnit Komisi vyloučit z financování EU výdaje, které jsou v rozporu s platnými vnitrostátními právními předpisy a předpisy Unie, a to i pokud jde o nedostatky v systémech řízení a kontroly členských států, které odhalila Komise nebo Evropský účetní dvůr. Hodnotitel výkonnosti Komise předloží do konce roku 2011 první hodnotící zprávu podle článku 318 Smlouvy o fungování EU. Při zveřejňování zprávy a jejím předávání EP bude Komise bude uplatňovat své zavedené pracovní metody, přičemž podotýká, že útvar interního auditu Komise postupuje při plánování své auditní práce nezávisle. Zavedení nové logiky v oblasti výdajů Jak je nastíněno ve sdělení „Rozpočet – Evropa 2020“[11], Komise bude ve spolupráci s legislativním orgánem zajišťovat, aby do budoucí programové činnosti byly plně integrovány zásady zjednodušení, řádného finančního řízení a odpovědnosti. V této souvislosti Komise již navrhla příslušná opatření na zjednodušení v revizi finančního nařízení. Komise vydá samostatné sdělení o zjednodušení na konci roku 2011, jakmile budou předloženy veškeré návrhy pro jednotlivá odvětví. Komise má za to, že získávání celkového prohlášení o věrohodnosti pro každý víceletý finanční rámec by pro stávající roční strukturu správy a řízení, v jejímž rámci již kompletní a schválený postup pro odpovědnost za vynakládání prostředků existuje, nebylo přínosné. Cílem kontrol ex post je odhalit a následně opravit chyby, jež nemohly být zjištěny v okamžiku platby. U víceletých programů Komise sleduje výslednou míru zbytkových chyb po opravách, tj. na konci kontrolního cyklu. Některá generální ředitelství, zejména v oblasti výzkumu, si ohledně míry zbytkových chyb stanovila vnitřní víceleté cíle kontroly. V rámci politiky soudržnosti Komise rovněž plánuje analýzu míry zbytkových chyb u EFRR za programové období 2000–2006, jež bude založena na auditech uskutečněných v roce 2012. Poté podá Komise o výsledcích zprávu. CELKOVÁ ZJIšTěNÍ Účetní závěrka Komise zavedla solidní účetní systém, díky němuž v posledních třech letech získává výrok bez výhrad ke spolehlivosti účetní závěrky. Komise nadále své postupy zdokonaluje, mj. opatřeními, jako je projekt kvality účetnictví, s cílem reagovat na připomínky Účetního dvora a dále snižovat riziko výskytu nepřesností. Záporná čistá aktiva vznikají v důsledku používání akruálního účetnictví u orgánu financovaného z ročního rozpočtu. V účetní závěrce jsou zaznamenány závazky (jako jsou důchodové nároky nebo neuhrazené částky v rámci EZZF); naopak záruky (např. záruky členských států na pokrytí těchto závazků prostředky v ročních rozpočtech) nesplňují podle účetních pravidel EU definici aktiva, a nejsou proto zaznamenány v účetní závěrce přímo, ale vykazují se ve vysvětlivkách k závěrce. Účetní standardy EU se řídí mezinárodními standardy. Odklon od těchto standardů by vedl k výhradám Účetního dvora k účetní závěrce. V roce 2004 byla provedena důkladná analýza případného zřízení penzijního fondu. Nakonec bylo zvoleno současné řešení, jež pak bylo zapracováno do služebního řádu. Legalita a správnost Komise má za to, že v rámci současné legislativy došlo k posílení odpovědnosti členských států a jejich prohlášení o věrohodnosti, které Komisi poskytují, díky zavedení postupu předběžného schvalování systémů řízení a kontroly a zřízení orgánů pro audit programů. Podle stávajících nařízení o strukturálních fondech Komise také disponuje nástroji k vykonávání své kontrolní role v případě, že členské státy nedodržují své závazky. Návrh Komise na tříletý přezkum finančního nařízení obsahuje požadavek na každoroční prohlášení řídících subjektů o věrohodnosti doplněná výrokem nezávislého auditora, jenž bude používat mezinárodní standardy a metodiku schválenou Komisí a podléhat kontrolám Komise a v pozdější fázi kontrole Evropského účetního dvora. Odpovědnost členských států a transparentnost Útvary Komise ve svých výročních zprávách o činnosti posuzují systémy řízení a kontroly členských států a přihlížejí k informacím, které členské státy poskytly (mj. ve výročních kontrolních zprávách a ročních shrnutích) při vydávání svých prohlášení o řízení. Podle stávajících právních předpisů o přístupu k dokumentům však rozhodují o zveřejnění ročních shrnutí příslušné členské státy, jelikož jsou autory těchto dokumentů. Výroční zprávy o činnosti za rok 2010 poskytují rozsáhlé informace rozdělené podle členských států, oblasti politiky a programového období. Komise uvádí ve své souhrnné zprávě ta opatření, jež považuje za nezbytná k odstranění zjištěných závažných nedostatků. Byla posílena spolupráce mezi úřadem OLAF a generálními ředitelstvími pro strukturální fondy[12] a dvakrát ročně je posuzován strategický dokument v této oblasti. Cílem je posílit posuzování rizika podvodu, poskytnout členským státům další pokyny při předcházení podvodům a jejich odhalování a zvýšit povědomí o podvodech v rámci útvarů a v členských státech. Přijatelné riziko chyby V rámci přípravy nových odvětvových předpisů na období 2014–2020 Komise v legislativních finančních výkazech uvede popis zavedeného systému kontroly, odhad nákladů na kontrolní opatření a přínosů těchto opatření a očekávané riziko nedodržení platných pravidel. Koncepce přijatelného rizika chyby má představovat nástroj řízení, pomocí něhož lze měřit účinnost kontrol. Komise však u všech případů špatného hospodaření s prostředky a podvodu uplatňuje přístup nulové tolerance. Útvar interního auditu Komise Jako součást programu auditu na rok 2011 rozpracoval útvar interního auditu své postupy při provádění určitých auditů výkonnosti, u nichž se zaměřuje na účelnost, efektivnost a hospodárnost využívání prostředků EU. Komise se na útvar interního auditu obrátí s tím, aby tyto aspekty ve svých budoucích programech auditu dále rozvíjel. Jednotný audit Rámec Komise splňuje požadavek Účetního dvora, aby existoval „řetězec kontrolních postupů, přičemž každá úroveň by měla specifické stanovené cíle, které by braly v úvahu práci ostatních“. Stávající struktury mají zabránit zbytečné duplicitě činností a nezpochybňují úlohu Účetního dvora jako externího auditora ani nezávislost jiných orgánů stojících mimo rámec vnitřní kontroly, jako jsou např. nejvyšší kontrolní úřady podávající zprávu vnitrostátním parlamentům. Transparentnost Komise má za to, že splňuje požadavky transparentnosti stanovené v článku 30 finančního nařízení, a Soudní dvůr platnost finančního nařízení nezpochybnil. Komise však provede analýzu souvisejících rozsudků Soudního dvora[13] a navrhne legislativnímu orgánu ustanovení, jež bude považovat za nezbytná k zachování požadované míry transparentnosti. Komise zastává názor, že souhrnná zpráva není vhodným nástrojem k podávání zpráv o monitorování následných opatření členských států v souvislosti s jejich povinností zveřejňovat včas údaje o příjemcích. Nejlepším řešením by bylo připojit tato následná opatření k výročním zprávám o činnosti generálních ředitelství. Služební řád V roce 2011 Komise vzala v úvahu předlohu návrhu, kterým se mění služební řád a jenž usiluje o nalezení rovnováhy mezi nezbytnou snahou o efektivitu a schopností institucí plnit své politiky. Návrh doplňuje reformu veřejné služby z roku 2004. Tyto předlohy poskytují základ pro jednání se zástupci zaměstnanců. Formální návrh Komise by měl být Radě a Parlamentu předložen do konce tohoto roku. KONKRÉTNÍ ZJIšTěNÍ Zemědělství a přírodní zdroje Komise má za to, že snižování míry chyb v oblasti zemědělství lze již chápat jako určitou tendenci. V tomto ohledu potvrzuje míra chyb, která se v posledních letech blíží 2 %, celkově kladné hodnocení předchozích let. Komise bude samozřejmě nadále usilovat o snížení míry chyb u výdajů na zemědělství pod práh významnosti. Své úsilí soustředí zejména na oblasti výdajů s vyšším výskytem chyb, jako jsou určitá opatření pro rozvoj venkova. Komise soustavně spolu s členskými státy pracuje na dalším zlepšení fungování integrovaného administrativního a kontrolního systému a v tomto ohledu i na zvýšení spolehlivosti systému evidence půdy. Počínaje rokem podávání žádostí 2010 musí členské státy u systému evidence půdy provádět roční posouzení kvality a podávat o výsledcích zprávy. I když se toto opatření použilo v roce 2010 poprvé, ukázalo se pro členské státy jako užitečné při zjišťování oblastí vyžadujících pozornost. Případné zbývající nedostatky se sledují v rámci postupů schvalování souladu s cílem chránit finanční zájmy EU. V rámci reformy společné zemědělské politiky po roce 2013 bude Komise nadále usilovat o další snižování administrativní zátěže a zjednodušení politiky[14]. V této souvislosti bude probrána i otázka definice aktivního zemědělce. Pokud jde o prohlášení o věrohodnosti za rok 2011, Komise navrhne třístranná jednání s Evropským účetním dvorem a vnitrostátními orgány rovněž pro oblast zemědělství a přírodních zdrojů. Očekává se, že tím bude usnadněno projednávání jednotlivých případů prohlášení o věrohodnosti. Soudržnost Víceleté programy v oblasti soudržnosti podléhají kontrolám na různých úrovních, jež nabývají účinku v průběhu několika let. Roční odhad chyb založený na platbách týkajících se daného rozpočtového roku proto může být vyšší, jelikož ne všechny úrovně kontroly nabyly účinku. Komise bude i nadále důsledně plnit svou kontrolní úlohu a zajišťovat, aby se členské státy zaměřily na zjištěné nedostatky svých systémů řízení a kontroly, a bude v případě potřeby uplatňovat přerušení a pozastavení plateb, jakož i finanční opravy. Komise vychází z každoročních výroků auditora vydaných kontrolními orgány a z vlastních auditů, jež se zaměřují na vysoce rizikové programy. Z výročních zpráv o činnosti a údajů poskytnutých Evropskému parlamentu vyplývá, že většina nedostatků se týká jen několika členských států. V návaznosti na doporučení a po příslušném schválení ze strany Komise zavádějí členské státy vnitrostátní akční plány k odstranění nedostatků, jež mají za cíl zlepšit účinnost systémů a řešit příčiny slabých výsledků dotyčných programů a členských států. Regionální politika byla zasažena zejména nesrovnalostmi souvisejícími s nesprávným uplatňováním pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Komise podniká kroky k nápravě zjištěných nedostatků. V rámci Aktu o jednotném trhu předloží Komise do roku 2012 návrhy na revizi příslušných směrnic, v nichž bude zjednodušení jedním z hlavních prvků. Zúčastněné subjekty se budou moci na tomto procesu podílet. Na období 2007–2013 Komise učinila významné počáteční investice v oblasti vydávání pokynů, odborné přípravy a podpory pro členské státy. V tomto ohledu bude ve svém úsilí pokračovat, přičemž dochází k výměně osvědčených postupů. Členským státům jsou rovněž poskytovány prostředky na technickou pomoc, jež mají přispět k rozvoji jejich správní kapacity. Komise vyzývá členské státy, aby prokázaly své odhodlání zvýšit svou odpovědnost tím, že posílí v případě potřeby kontrolní opatření, zejména pokud jde o ověřování prováděné řídícím orgánem, před potvrzením výdajů Komisi, a tím, že se budou řídit jejími pokyny ohledně ročních shrnutí tak, aby se stala dalším cenným zdrojem prohlášení o věrohodnosti. I když právní základ pro roční shrnutí celkové prohlášení o věrohodnosti nevyžaduje, vyzývá Komise všechny členské státy, aby následovaly příkladu těch států, které v roce 2010 prohlášení o věrohodnosti poskytly. V odpovědi na chyby zjištěné Evropským účetním dvorem a při vlastních auditech Komise rovněž podrobně popsala opatření přijatá v letech 2010–2011 v případě oblastí a programů, u nichž bylo zjištěno vysoké riziko, a opatření plánovaná pro budoucí právní rámec[15]. Výzkum, energetika, doprava, hospodářské a finanční záležitosti, vzdělávání a občanství Předpisy upravující náklady způsobilé pro financování jsou složité a z auditů vyplynulo, že většinu zjištěných chyb způsobily rozdíly ve výkladu těchto předpisů. Dopad navrhovaných budoucích možností zjednodušení se projeví zejména v příštím rámcovém programu. Než budou tyto návrhy provedeny, v případě 7. rámcového programu Komise řešila problémy způsobené složitými pravidly způsobilosti přijetím rozhodnutí ze dne 24. ledna 2011[16] o třech opatřeních ke zjednodušení provádění rámcového programu, jež se týká i financování výzkumu pro malé a střední podniky. Používání průměrných personálních nákladů ze strany příjemců bylo ve stávajícím právním rámci zjednodušeno. Očekává se, že díky zavedeným zjednodušujícím opatřením se míra chyb ještě sníží. Při přípravě pravidel pro další program financování budou dále vzaty v úvahu zkušenosti s osvědčováním metodik pro výpočet nákladů ex ante . Komise vypracovala kontrolní strategii, jejímž cílem je zajistit legalitu a správnost výdajů ve víceletém horizontu. Spočívá v odhalování chyb, jež nebylo možnost zjistit před provedením platby. Toho je dosaženo prostřednictvím auditů ex post a striktním zpětným získáváním případných přeplatků zjištěných u kontrolovaných příjemců; týká se to rovněž neauditovaných smluv, kdykoliv je relevantní a použitelný postup extrapolace. Sdělení o zjednodušení postupu zpětného získání částek v rámci provádění auditní strategie přijaté dne 15. prosince 2009 navíc přispěje k lepšímu řízení částek, které dosud nebyly zpětně získány, a k vyjasnění kritérií způsobilosti u daní či poplatků týkajících se personálních nákladů, jež vedly k chybám. Komise rovněž posoudila odpovědnost a organizační struktury subjektů Společenství zřízených v prosinci 2010 k provádění 7. rámcového programu. Pokud jde o vzdělávání, nový program Vzdělaná Evropa rovněž s sebou přinese výrazné zjednodušení díky odstranění podprogramů, snížení celkového počtu činností a většímu využití paušálních částek. Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření včetně evropských rozvojových fondů Pokud jde o rozšíření, Komise reagovala na hlavní připomínky Účetního dvora týkající se kontrol ex ante a spolupracuje s (potenciálními) kandidátskými zeměmi na vylepšení systémů řízení a kontroly a na zajištění souladu jejich postupů s normami Unie. Komise vypracovala soudržný soubor pokynů pro postup při svěřování řízení. Komise nadále usilovně poskytuje pomoc ohledně institucionálních znalostí. Lze mít za to, že v boji proti korupci, střetu zájmů a dalším negativním praktikám je dosahováno nepřetržitého pokroku, nicméně stále je třeba pojímat uvedené jevy jako problém. Postupně je zaváděn právní rámec a začínají fungovat obnovené instituce a systémy. V přijímajících zemích vzniká díky nedávným iniciativám v oblasti soudnictví kultura politické odpovědnosti. Pokud jde o humanitární pomoc, Komise intenzivněji sleduje využívání humanitárních zásobovacích středisek a v únoru 2011 ustavila pracovní skupinu pro hodnocení návrhů v oblasti humanitární pomoci. Harmonizuje a racionalizuje dokumentaci procesu hodnocení, přičemž závěry budou validovány a prováděny od 1. ledna 2012. Služba nástrojů zahraniční politiky, jež je pokračovatelem GŘ RELEX, doplnila u operačních výdajů metodiku pro kontroly ex post , jež bude v průběhu roku 2011 na základě získaných zkušeností dále zdokonalována. Vysokou prioritu v neposlední řadě získá problematika začleňování otázek životního prostředí. Pokud jde o Evropský rozvojový fond, Komise bude nadále podávat obsáhlé zprávy o dosažených výsledcích a zjištěných problémech při provádění operací v oblasti rozpočtové podpory. Komplexní přezkum výdajů V souvislosti s přípravou rozpočtu na rok 2012 Komise provedla rozsáhlý přezkum výdajových programů s cílem určit oblasti pro přerozdělení prostředků. V důsledku toho Komise navrhla výrazná rozpětí v rámci různých výdajových stropů s cílem umožnit realizaci nových politických priorit. Žádosti určené Komisi, jež se týkají agentur Cílem diskusí v rámci interinstitucionální pracovní skupiny pro agentury je zlepšit celkovou efektivnost a účelnost agentur a racionalizovat obecnou strukturu správy a řízení jak v rámci agentur, tak ve vztahu k orgánům EU. Završení její práce se očekává na konci roku 2011. Pokud jde o možné sloučení Evropské policejní akademie s Europolem, Komise předloží výsledek posouzení příslušných dopadů v průběhu roku 2012 v souladu se zásadami schválenými v pracovní skupině v souvislosti s okolnostmi uvedeného sloučení. * * * [1] Absolutorium udělené za souhrnný rozpočet na rok 2009, zvláštní zprávy Evropského účetního dvora v souvislosti s absolutoriem uděleným Komisi, absolutoriem uděleným za ERF, absolutoriem uděleným pro agentury. [2] Dokumenty č. P7_TA(2011)0194 a P7_TA(2011)0195, k dispozici na těchto internetových stránkách: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0194+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-87 [3] Viz žádosti 1, 18, 25, 71, 82, 86, 117, 156, 175, 179, 192 a 206. [4] Dokumenty č. 5891/11 ADD 1 a 2, 5892/11 ADD 1, 5893/11 ADD 1, 5469/11 a 5894/11 ADD 1, zveřejněné na stránce: http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/editoDisplay.do?language=EN&id=2&body=CONT. [5] Pracovní dokument, jenž obsahuje analýzu postupu v oblasti prohlášení o věrohodnosti v rámci sdíleného řízení, hodnocení vnitrostátních prohlášení vydaných čtyřmi členskými státy a pokyny, jak tomuto postupu v oblasti prohlášení o věrohodnosti dodat přidanou hodnotu, byl Výboru pro rozpočtovou kontrolu poskytnut v únoru 2011. [6] Nařízení (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 [7] Viz zpráva ze dne 2. května 2011 „Memorandum DG REGIO o finančních opravách a zpětně získaných prostředcích, o přerušení a pozastavení plateb“ a zpráva ze dne 18. března 2011, příloha 3 (seznam přerušení / pozastavení z EFRR, Fondu soudržnosti a ESF). [8] Kontrolní mise byly zahájeny v září 2011. [9] Viz poznámka pod čarou 7. [10] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních pro všechny strukturální fondy (KOM(2011) 615). [11] KOM(2011) 500. [12] Spolu s aktualizovanou „Společnou strategií na předcházení podvodům“, přijatou v červenci 2010. [13] Věc C-92/09 a věc C-93/09. [14] Viz podrobná odpověď č. 15 v přiloženém pracovním dokumentu útvarů Komise k doporučením Rady. [15] SEK(2011) 1179 v konečném znění, 6.10.2011. [16] K(2011) 174 v konečném znění, 24.1.2011.