Vzhledem k tomu, že chybí studie, které by poskytly nejnovější údaje v celosvětovém měřítku, byly spojeny údaje z Brazílie, jiných jihoamerických zemí a zbytku světa. Pokud jde o Brazílii, údaje o rozšíření sóji od roku 2008 byly převzaty z brazilské databáze IBGE-SIDRA a byly spojeny s údaji o rozšíření do lesních oblastí v Cerradu [Gibbs a kol. 2015], přičemž byl stanoven průměr za období 2009–2013 v Amazonii [Richards a kol.] a ve zbytku Brazílie [Agroicone 2018]. Výsledkem byl vážený průměr rozšíření na lesní půdu ve výši 10,4 %. Ten byl spojen s údaji z Argentiny, Paraguaye, Uruguaye a Bolívie a zbytku světa, a to následovně:

Pokud jde o Malajsii, studie [Gunarso a kol. 2013] uvádí, že v letech 2006 až 2010 došlo k 34% rozšíření palmového oleje přímo na lesní půdu. Uvedla však také výrazné rozšíření na „holou půdu“ v roce 2006 a předpokládala, že část této půdy byla holá, protože dříve se na ní nacházel les. Na základě jejích doplňujících informací se lze domnívat, že více než třetina holé půdy v roce 2006 byla o šest let dříve lesem, což svědčí o tom, že se pravděpodobně jednalo o zalesněné oblasti, které byly vykáceny pro účely výsadby. Zahrnutím těchto lesních oblastí by se podíl rozšíření palmového oleje spojeného s odlesňováním v Malajsii zvýšil až na 47 %.

Studie [Gunarso a kol. 2013] analyzovala změnu půdního pokryvu spojenou s rozšiřováním palmy olejné v Indonésii a Malajsii pro jednání u kulatého stolu o udržitelném palmovém oleji (RSPO). Nejnovější změny, o nichž studie informuje, se týkají oblastí s plantážemi palmy olejné, které byly vysazeny v letech 2005 až 2010. Ukazují procentní podíl této oblasti, který v roce 2005 spadal do různých kategorií využívání půdy. Po doplnění kategorií, které by jednoznačně splňovaly definici lesa ve směrnici, vyplynul minimálně 37% podíl rozšíření na lesní půdu za celou Indonésii. Ostatní vykazované kategorie využívání půdy však zahrnují křovinatý porost (který je podle zprávy v podstatě závažným způsobem znehodnocený les), což rovněž obecně odpovídá definici lesa ve směrnici. V Indonésii se jedná o velkou kategorii, neboť lesy v blízkosti plantáží jsou často závažným způsobem znehodnoceny lesními požáry předtím, než se plantáž na danou půdu rozšíří. Po započtení těchto předchozích druhů využití půdy jako lesa (jak tomu mohlo být v roce 2000) se celkový podíl odlesňování v Indonésii v letech 2005 až 2010 zvýší na přibližně 75 %, což přibližně potvrzuje zjištění studie [Carlson 2013].

Studie [Gaveau a kol. 2016] zmapovala překrývání odlesňování s rozšiřováním průmyslových (tj. nikoli drobných) plantáží palmy olejné na Borneu v pětiletých intervalech v letech 1990 až 2015. Poukazuje na to, že valná většina plantáží palmy olejné na Borneu byla v roce 1973 lesem; nižší podíly odlesnění jsou výsledkem omezení prodlení mezi vykácením lesa a pěstováním palmy olejné. Z výsledků studie vyplývá, že v případě průmyslových plantáží palmy olejné na indonéském Borneu došlo ke zhruba 42% rozšíření v letech 2010 až 2015 na půdu, kde byl o pouhých pět let dříve les; v případě malajsijské části Bornea se jedná přibližně o 75 %. Posouzení použilo užší definici lesa než směrnice RED II a v úvahu bralo pouze les s porostem koruny tvořícím více než 90 % a vyloučilo les sekundární (tj. rekultivovaný les a křoviny po vykácení nebo požáru v minulosti).

Studie [Gunarso a kol. 2013] uvádí nezvykle nízký podíl rozšíření palmového oleje na rašelině v Malajsii (podle doplňujících informací pouze 6 % v letech 2000 až 2010). To je mnohem méně než jakýkoli jiný odhad, a to i z malajsijských zdrojů, a proto byl tento údaj vyloučen .

Místo použití satelitních snímků k určení předchozího půdního pokryvu na území, kde se rozšířily indonéské plantáže palmy olejné, odkázala studie [Austin a kol. 2017] na mapy využívání půdy vydané indonéským Ministerstvem životního prostředí a lesnictví. Přitom bylo zjištěno, že pouze asi 20 % půdy využívané k rozšíření průmyslového palmového oleje v letech 2005 až 2015 bylo na uvedených mapách o pět let dříve klasifikováno jako „les“. Její definice lesa specifikuje porost koruny tvořící více než 30 % (namísto více než 10 %, jak uvádí směrnice) a nezahrnuje křoviny, které by v některých případech splňovaly definici lesa uvedenou ve směrnici. K dalšímu 40% rozšíření palmového oleje došlo na těch kategoriích využívání půdy, které zahrnovaly křoviny. Z těchto důvodů se má za to, že údaj ze studie [Austin a kol. 2017] s 20% rozšířením na lesní půdu v letech 2010 až 2015 je pro účely této zprávy pravděpodobně podhodnocen.

[Cuypers a kol. 2013] Cuypers, D., Geerken, T., Gorissen, L., Peters, G., Karstensen, J., Prieler, S., van Velthuizen, H. (2013). The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation. Evropská komise. http://doi.org/10.2779/822269

[Curtis a kol. 2018] Curtis, P. G., Slay, C. M., Harris, N. L., Tyukavina, A. a Hansen, M. C. (2018). Classifying drivers of global forest loss. Science, 361(6407), 1108–1111. http://doi.org/10.1126/science.aau3445

[Carlson a kol. 2013] Carlson, K. M., Curran, L. M., Asner, G. P., Pittman, A. M., Trigg, S. N. a Marion Adeney, J. (2013). Carbon emissions from forest conversion by Kalimantan palm oil plantations. Nature Clim. Change, z https://www.nature.com/nclimate/journal/v3/n3/pdf/nclimate1702.pdf.

[Austin a kol. 2017] Austin, K. G., Mosnier, A., Pirker, J., McCallum, I., Fritz, S. a Kasibhatla, P. S. (2017). Shifting patterns of palm oil driven deforestation in Indonesia and implications for zero-deforestation commitments. Land Use Policy, 69(srpen), 41–48. http://doi.org/10.1016/j.landusepol.2017.08.036

[Agroicone 2018] Moriera, A, Arantes,S. a Romeiro, M. (2018). RED II information paper: assessment of iLUC risk for sugarcane and soybean biofuels feedstock. Agroicone, Sao Paulo 2018.

[Adami a kol. 2012] Adami, M., Rudorff, B. F. T., Freitas, R. M., Aguiar, D. A., Sugawara, L. M. a Mello, M. P. (2012). Remote Sensing Time Series to Evaluate Direct Land Use Change of Recent Expanded Sugarcane Crop in Brazil. Sustainability, 4, 574–585. http://doi.org/10.3390/su4040574

[Abood a kol. 2015] Abood, S. A., Lee, J. S. H., Burivalova, Z., Garcia-Ulloa, J., a Koh, L. P. (2015). Relative Contributions of the Logging, Fiber, Palm oil, and Mining Industries to Forest Loss in Indonesia. Conservation Letters, 8(1), 58–67. http://doi.org/10.1111/conl.12103

[FAOstat 2008], Organizace OSN pro výživu a zemědělství, databáze statistických údajů o produkci plodin s možností vyhledávání, http://www.fao.org/fastat/en/#data/QC

[Fehlenberg a kol. 2017] Fehlenberg, V., Baumann, M., Gasparri, N. I., Piquer-Rodriguez, M., Gavier-Pizarro, G. a Kuemmerle, T. (2017). The role of soybean production as an underlying driver of deforestation in the South American Chaco. Global Environmental Change, 45(April), 24–34. http://doi.org/10.1016/j.gloenvcha.2017.05.001

[Furumo & Aide 2017] Furumo, P. R. a Aide, T. M. (2017). Characterizing commercial palm oil expansion in Latin America: land use change and trade. Environmental Research Letters, 12(2), 024008. http://doi.org/10.1088/1748-9326/aa5892

[Gaveau 2016] Gaveau, D.L.A., Sheil, D., Husnayaen, Salim, M.A., Arjasakusuma, S., Ancrenaz, M., Pacheco, P., Meijaard, E., 2016. Rapid conversions and avoided deforestation: examining four decades of industrial plantation expansion in Borneo. Nature - Scientific Reports 6, 32017.

[Gaveau 2018] Gaveau, D.L.A., Locatelli, B., Salim, M.A., Yaen, H., Pacheco, P. a Sheil, D. Rise and fall of forest loss and industrial plantations in Borneo (2000–2017). Conservation Letters. 2018;e12622. https://doi.org/10.1111/conl.12622

[Gibbs a kol. 2015] Gibbs, H. K., Rausch, L., Munger, J., Schelly, I., Morton, D. C., Noojipady, P., Walker, N. F. (2015). Brazil’s Soy Moratorium: Supply-chain governance is needed to avoid deforestation. Science, 347(6220), 377–378. http://doi.org/10.1126/science.aaa0181.

[Graesser et al. 2015] Graesser, J., Aide, T. M., Grau, H. R. a Ramankutty, N. (2015). Cropland/pastureland dynamics and the slowdown of deforestation in Latin America. Environmental Research Letters, 10(3), 034017. http://doi.org/10.1088/1748-9326/10/3/034017

[Gunarso a kol. 2013] Gunarso, P., Hartoyo, M. E., Agus, F. a Killeen, T. J. (2013). Palm oil and Land Use Change in Indonesia, Malaysia and Papua New Guinea. RSPO. http://doi.org/papers2://publication/uuid/76FA59A7-334A-499C-B12D-3E24B6929AAE

Doplňující materiály: https://rspo.org/key-documents/supplementary-materials

[Hansen a kol. 2017] Hansen, J., M.A. Marchant, F. Tuan a A. Somwaru. 2017. „U.S. Agricultural Exports to China Increased Rapidly Making China the Number One Market.“ Choices. Q2. http://www.choicesmagazine.org/choices-magazine/theme-articles/us-commodity-markets-respond-to-changes-in-chinas-ag-policies/us-agricultural-exports-to-china-increased-rapidly-making-china-the-number-one-market

[Henders a kol. 2015] Henders, S., Persson, U. M. a Kastner, T. Trading forests: Land-use change and carbon emissions embodied in production and exports of forest-risk commodities. Environmental Research Letters, 10(12), 125012. http://doi.org/10.1088/1748-9326/10/12/125012 http://doi.org/10.1088/1748-9326/10/12/125012

[Hooijer a Vernimmen 2013] Hooijer, A. a Vernimmen, R. 2013 „Peatland maps: accuracy assessment and recommendations“ Zpráva Deltares & Euroconsult Mott MacDonald for Implementation of Agentschap NL 6201068 QANS Lowland Development edepot.wur.nl/251354

[Jusys 2017] Jusys, T. (2017) „A confirmation of the indirect impact of sugarcane on deforestation in the Amazon“, Journal of Land Use Science, 12:2-3, 125-137, DOI: 10.1080/1747423X.2017.1291766.

[Lark a kol. 2015] Lark, T.J, Salmon, M.J, a Gibbs, H. (2015). „Cropland expansion outpaces agricultural and biofuel policies in the United States.“ Environmental Research Letters. 10. 10.1088/1748-9326/10/4/044003.

[LCAworks 2018] Strapasson,A., Falcao, J., Rossberg, T., Buss, G. a Woods, J. „Land use Change and the European Biofuels Policy: the expansion of oilseed feedstocks on lands with high carbon stocks“. Technická zpráva vypracovaná společností LCAworks Ltd. ve spolupráci se společností Sofiproteol, Francie.

[Machedo a kol. 2012] Macedo, M. N., DeFries, R. S., Morton, D. C., Stickler, C. M., Galford, G. L. a Shimabukuro, Y. E. (2012). „Decoupling of deforestation and soy production in the southern Amazon during the late 2000s“. Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 109(4), 1341–6. http://doi.org/10.1073/pnas.1111374109

[Malins. 2017] Malins, C. (2017). „For peat’s sake - Understanding the climate implications of palm oil biodiesel“. Cerulogy and Rainforest Foundation Norway, Londýn 2017. Z http://www.cerulogy.com/uncategorized/for-peats-sake/

[Malins 2018] Malins, C. (2018). Driving deforestation: the impact of expanding palm oil demand through biofuel policy, Londýn 2018. Z http://www.cerulogy.com/palm oil/driving-deforestation.

[Meijaard a kol. 2018] Meijaard, E., Garcia-Ulloa, J., Sheil, D., Wich, S.A., Carlson, K.M., Juffe-Bignoli, D. a Brooks, T. (2018). „Palm oil and biodiversity“. http://doi.org/https://doi.org/10.2305/IUCN.CH.2018.11.en

[Miettinen a kol. 2012] Miettinen, J., Hooijer, A., Tollenaar, D., Page, S. E. a Malins, C. (2012). „Historical Analysis and Projection of Palm oil Plantation Expansion on Peatland in Southeast Asia“. Washington, D.C.: International Council on Clean Transportation.

[Miettinen a kol. 2016] Miettinen, J., Shi, C. a Liew, S. C. (2016). „Land cover distribution in the peatlands of Peninsular Malaysia, Sumatra and Borneo in 2015 with changes since 1990“. Global Ecology and Conservation, 6, 67–78. http://doi.org/10.1016/j.gecco.2016.02.004