CS Úřední věstník Evropské unie C 182/60

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Řešení ropných výzev

(2009/C 182/13)

Hlavní zpravodaj: pan OSBORN

Dne 21. listopadu 2008 se Evropský parlament, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodl konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Řešení ropných výzev.

Dne 12. listopadu pověřilo předsednictvo Výboru specializovanou sekci Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost přípravou podkladů Výboru na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana OSBORNA hlavním zpravodajem na 450. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 14. a 15. ledna 2009 (jednání dne 14. ledna 2009), a přijal následující stanovisko 140 hlasy pro, 6 hlasů bylo proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1. Shrnutí a závěry

1.1 Dva zásadní činitele, které budou utvářet budoucnost ropného průmyslu v příštích desetiletích, jsou:

— urychlování změny klimatu z velké části ovlivňované nárůstem emisí CO2 pocházejících ze spalování fosilních paliv;

— omezené světové zásoby ropy a pozvolna rostoucí technické i politické obtíže spojené se zajištěním bezpečného a snadného přístupu ke zbývajícím zásobám.

1.2 Vzájemné působení obou činitelů přivádí současný svět do stále nestabilnějšího postavení a zvyšující se emise uhlíku způsobují zrychlování změny klimatu a rostoucí spotřeba ropy nás přibližuje k okamžiku, kdy může omezení dodávek způsobit vážné nedostatky a narušit hospodářství.

1.3 Světové hospodářství může předejít krizi, ve kterou by mohla vyústit klimatická změna, pouze tehdy, dokáže-li provést rychlou transformaci své energetické základny a vymanit se ze své nadměrné závislosti na spalování fosilních paliv. Světová poptávka po ropě musí v příštích letech přestat růst a pak musí postupně klesat, aby v polovině století byla výrazně nižší. Tato výzva je zvláště naléhavá pro Evropu, která je ve velké míře závislá na dovozu ropy.

1.4 Nové zdroje ropy jsou stále vzácnější a jsou obvykle spojeny s politickými a ekologickými problémy. Pro celý svět (a Evropu zvlášť) bude lepší a bezpečnější, pokud dokáže omezit svou závislost na ropě.

1.5 Evropská poptávka by měla být do roku 2050 snížena o 50 % a patrně o mnohem víc.

1.6 Trh samotný nedokáže provést transformaci, která je nezbytná pro odklon od ropy.

1.7 Významnou úlohu ve zvyšování cen ropy (a dalších fosilních paliv) v poměru k dalším zdrojům energie sehrávají daňová opatření (1) prostřednictvím daní z uhlíku nebo ropných příjmů či obchodování s povolenkami na uhlíkové emise a měla by být rozvíjena. Bude však třeba zavést i další opatření v závislosti na příslušném odvětví.

1.8 Systém obchodování s emisemi Evropské unie by měl být upraven tak, aby byla stanovena minimální cena za uhlíkové emise, což poskytne trhu větší jistotu. Minimální cena by se měla v příštích třech desetiletích postupně zvyšovat, aby se vytvářel rostoucí tržní tlak na provozovatele všeho druhu a ti se postupně odkláněli od fosilních paliv.

1.9 Klíčové změny, které jsou nutné v odvětví dopravy:

— plánování měst dalších sídel s s cílem snížit vzdálenosti a čas dojíždění, kde je to možné;

— postupné zlepšování energetické účinnosti letadel, lodí, vlaků a silničních vozidel všeho druhu a snížení jejich uhlíkových emisí;

— upřednostňování — železniční dopravy před leteckou; — veřejné dopravy před soukromou; — vozidel na elektrický nebo vodíkový pohon před vozidly poháněnými motory s vnitřním spalováním; — jízdy na kole a pěší chůze všude, kde je to možné.

1.10 Používání ropy (a dalších fosilních paliv) k vytápění, chlazení a vaření v domácnostech a dalších budovách bude muset být postupně nahrazeno elektřinou z ekologických zdrojů.

1.11 Je třeba co nejrychleji rozšířit obnovitelné zdroje na výrobu elektřiny. Fosilní paliva však nevyhnutelně zůstanou hlavním palivem pro výrobu energie po řadu příštích let, a je proto nezbytné co nejdříve vytvořit a zavést technologie zachycování a ukládání uhlíku. Používání ropy jakožto paliva pro výrobu energie by se mělo omezovat, ale tam, kde se bude nadále používat, by měla být zavedena technologie na zachycování uhlíku – stejně jako u uhlí.

1.12 V některých zemích by mohla sehrát určitou úlohu při usnadnění přechodu na hospodářství s nízkými emisemi uhlíku nová generace jaderných elektráren. Avšak investice do této oblasti nesmějí odčerpávat zdroje a odvracet pozornost politiky od rozvoje obnovitelných zdrojů energie.

1.13 Evropská unie a její členské státy jsou průkopníky v posunu politik ve všech těchto oblastech správným směrem, musí však jít dále a postupovat rychleji. Rovněž se musí snažit o to, aby podobný závazek přijaly další vyspělé země, a věnovat značné finanční prostředky na podporu srovnatelných snah v rozvojových zemích.

1.14 Občanská společnost se musí mnohem výrazněji a systematičtěji zapojit do procesu šíření povědomí o potřebných změnách a jejich přijetí, zejména v případě změn, které se týkají životního stylu a návyků.

1.15 Světový ropný průmysl bude v budoucnu čelit dvěma výzvám:

— pomoci světu přizpůsobit se postupnému snižování závislosti na ropě;

— uplatnit své ohromné znalostní zdroje, zkušenosti a finanční sílu a stát se (nebo pomoci jiným stát se) průkopníkem nových technologií využívání nefosilních paliv.

2. Emise uhlíku a změna klimatu

2.1 Riziko ničivé změny klimatu ovlivňované nárůstem emisí skleníkových plynů je jednou z největších výzev pro svět ve 21. století.

2.2 Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC) prohlásil, že pokud nemá nárůst teploty planety způsobený emisemi skleníkových plynů překročit 2o C oproti předindustriálnímu období, musí emise CO2 v příštích 5–10 letech přestat narůstat a postupně se do roku 2050 musí snižovat o nejméně 50 až 85 % úrovně z roku 2000.

2.3 To bude vyžadovat zásadní přeměnu současných vzorců spotřeby a výroby na světě – a to v rozsahu, který bude představovat novou průmyslovou revoluci. Na celkovém omezení množství uhlíku v ovzduší se musí podílet snížení úrovně emisí ze spalování ropy. Pomohlo by určení obecně přijímané křivky nebo cíle pro postupné snižování světové poptávky po ropě v příštích desetiletích a specifické křivky pro Evropu. Spotřeba ropy v Evropě se musí do roku 2050 snížit nejméně o 50 % a patrně o mnohem víc.

2.4 V současnosti křivka světové spotřeby ropy neustále každoročně stoupá, což je nyní způsobeno zejména rychlým růstem poptávky rozvíjejících se ekonomik. I když poptávka v Evropě se nyní prakticky ustálila, nedosáhli jsme zatím potřebné klesající křivky.

2.5 Opatření, která Evropa nyní zavádí v rámci energetického balíčku, představují začátek, ale podle názoru Výboru by měla Komise brzy předložit druhý balíček, má-li být dosaženo správné míry snížení emisí.

2.6 Poptávka po ropě Evropě dosahuje necelých 20 % světové poptávky. V rámci stávajících jednání o změně klimatu bude třeba zajistit, aby podobné závazky na snížení poptávky přijaly i ostatní rozvinuté země a rozvíjející se ekonomiky.

3. Dodávky ropy

3.1 Světové zásoby ropy jsou konečné a nemohou vydržet věčně. Ve světě se stále objevují nové zdroje dodávek ropy, jsou však většinou malé, jejich využití je obtížné a někdy se nacházejí v politicky nestabilních nebo nepřátelských částech světa. Jejich využití může být finančně náročnější.

3.2 Některé nové zdroje se nacházejí v ekologicky citlivých oblastech, jako např. v Arktidě. Využívání dalších, jako např. kanadských dehtových písků, bude obtížnější a samotný proces těžby bude mít za následek nárůst emisí CO2. Pokud to bude možné, bylo by nejlepší vyhnout se využívání těchto zdrojů, nebo alespoň odložit jejich využívání do doby, kdy budou moci být zavedena lepší opatření na ochranu životního prostředí a na zachycování uhlíku.

3.3 Evropa čelí v oblasti dodávek ropy specifickým problémům. Zdroje ropy v Evropě se vyčerpávají a Evropa je stále závislejší na dovozu, z něhož nyní pochází více než 80 % celkových dodávek.

3.4 V budoucnu se postavení Evropy může stát ještě obtížnějším. Dodávky ropy se mohou stát hůře dostupnými nebo budou dostupné pouze za mnohem vyšší ceny. Nestabilita dodávek a volatilita cen se mohou rovněž stát mnohem častějšími.

3.5 Tento potenciální problém s dodávkami činí urychlený pokrok Evropy v oblasti omezení závislosti na ropě zvláště důležitým. Čím rychleji dokážeme omezit celkovou poptávku a přiklonit se k jiným, snadněji dostupným zdrojům energie, tím bude větší naše energetická nezávislost a bezpečnost a tím silnější tlak budeme schopni vyvíjet na ostatní, aby v zájmu boje proti změně klimatu přispěli svým dílem ke snížení poptávky.

4. Co je třeba učinit? – Odklon od ropy

4.1 Ropu využívá zejména doprava, značná část se jí však využívá k vytápění a vaření v domácnostech, vytápění a chlazení ostatních budov, k výrobě energie a jako suroviny pro petrochemický průmysl. Ve všech těchto odvětvích bude třeba co nejdříve závislost na ropě omezit nebo odstranit.

4.2 Doprava – tři nutné změny

— plánování města dalších sídel s cílem snížit vzdálenosti a čas dojíždění, kde je to možné;

— postupné zlepšování energetické účinnosti letadel, lodí, vlaků a silničních vozidel všeho druhu a snížení jejich uhlíkových emisí;

— upřednostňování — železniční dopravy před leteckou; — veřejné dopravy před soukromou; — vozidel na elektrický nebo vodíkový pohon před vozidly poháněnými motory s vnitřním spalováním; — jízdy na kole a pěší chůze všude, kde je to možné.

4.3 Letecká doprava patrně zůstane předním spotřebitelem ropy pro základní použití po dalších dvacet nebo třicet let. Mělo by se však učinit co nejvíce pro zlepšení její účinnosti a měly by se pokud možno upřednostňovat služby vysokorychlostní železnice oproti letecké dopravě. Rovněž by se mělo odrazovat od dalšího nárůstu letecké dopravy a rozšiřování letišť.

4.4 Trvale by se mělo usilovat o zlepšení účinnosti lodní dopravy a měly by být aktivně podporovány inovativní myšlenky, jako např. použití doplňkové větrné energie, za účelem omezení spotřeby paliva.

4.5 Spotřeba ropy v domácnostech

Bude třeba postupně upustit od přímého spalování fosilních paliv v ohni, kotlích nebo při vaření a standardním palivem v domácnostech by se měla stát elektřina (získávaná v rostoucí míře z místní výroby energie z obnovitelných zdrojů i z rozvodné sítě) nebo udržitelně pěstované dřevo. Pro tento přechod je třeba stanovit časový plán.

4.6 Ropa v podnikatelském sektoru

Podobný přechod bude zapotřebí v podnikatelském sektoru a průmyslovém sektoru hospodářství, pokud jde o vytápění i další účely. Tam, kde jsou průmyslové postupy nyní závislé na fosilních palivech jako na surovině, bude zapotřebí vypracovat analýzy podle jednotlivých odvětví a určit, jak dalece je možné zachytit uhlíkové emise z těchto procesů a uložit je, nebo kde je možné nahradit tato použití procesy bez fosilních paliv.

4.7 Výroba energie

V oblasti výroby energie bude nutné vyvinout velké úsilí o co nejrychlejší expanzi využívání obnovitelných zdrojů všeho druhu. Cíle, které Evropa stanovila, představují dobrý začátek, je však třeba učinit více pro uvedení jednotlivých technologií na trh za dostupné ceny.

4.8 Uhlí (a v omezené míře i další fosilní paliva) zůstane po několik desetiletí významným palivem pro výrobu energie. Je třeba co nejdříve vyvinout technologie na zachycování a ukládání uhlíku. To by se pak mělo stát povinným pro všechny zbylé elektrárny spalující ropu.

4.9 Určitou úlohu by mohla sehrát i nová generace jaderných elektráren. Technologie výroby jaderné energie má však problémy s udržitelností a nesmí odčerpávat investiční zdroje a odvracet pozornost politiky od výrazné expanze obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti, které tvoří hlavní cíl přechodu.

4.10 S cílem pomoci dotčeným stranám plánovat tyto změny by bylo prospěšné stanovit orientační hodnoty, kterých má být dosaženo v každém pododvětví využívajícím ropu, a předpokládaný časový plán tohoto přechodu jak na světové, tak na regionální úrovni.

5. Co je třeba učinit? Politická opatření na omezení závislosti na fosilních palivech a na podporu diverzifikace dodávek energie

5.1 Mnohá opatření, která jsou potřebná na podporu a propagaci transformace, jsou již známá. Soubor opatření obsažený v nedávném energetickém balíčku Komise pokrývá řadu oblastí a měl by představovat dobrý začátek dalšího rozvoje. Rozsah opatření je třeba na celém světě, včetně Evropy, rozšířit a uplatňovat s větší důsledností a naléhavostí.

5.2 Daňová opatření pro stanovení správné ceny za emise uhlíku

Fosilní paliva by měla nést veškeré náklady, jež představuje zátěž emisí oxidu uhličitého pro svět. To vyžaduje buď zdanění produktů produkujících emise CO2 (jako např. benzinu), nebo systémy přidělování povolenek na emise oxidu uhličitého nebo obchodování s nimi, či obojí.

5.3 Systém obchodování s emisemi Evropské unie je třeba nadále energicky prosazovat, aby představoval jednoznačný a stabilní tržní podnět pro omezování spotřeby fosilních paliv a přechod na jiná paliva. Nestandardní situace je třeba vyřešit a výjimky omezit. Především je třeba systém rozšířit na zbytek rozvinutého světa a co nejdříve rovněž na rozvíjející se ekonomiky. To by měl být rovněž hlavní cíl v rámci mezinárodních jednání o změně klimatu.

5.4 Bylo by žádoucí, aby byl systém vytvořen tak, že bude stanovena minimální cena za uhlíkové emise, což poskytne trhu větší jistotu. Minimální cena by se mohla v příštích třech desetiletích postupně zvyšovat, aby vytvářela rostoucí tržní tlak na provozovatele všeho druhu a ti se postupně odkláněli od fosilních paliv.

5.5 Regulační opatření

Daňová opatření nejsou sama o sobě dostatečná, aby se stala motorem potřebného odklonu od ropy. Poptávka je příliš nepružná a existují politická omezení příliš rychlého zvyšování ceny ropných produktů. Je třeba přijmout komplexní program regulačních opatření na zpřísnění norem a vytlačení neúčinných procesů a produktů. Je rovněž třeba podpořit výzkum, vývoj a zavádění nových potřebných technologií.

5.6 V zájmu účinnosti je třeba přijmout komplexní a naléhavé programy zpřísnění norem energetické účinnosti veškerých produktů a služeb spotřebovávajících energii. Evropa musí stále ještě vykonat mnoho práce, pokud jde o stanovení norem a zajištění jejich dodržování. Vytápění a chlazení budov je například stále velmi neúčinné a je třeba přijmout energický akční program na zajištění rychlého zlepšení.

5.7 Zvláště významné jsou normy na zlepšení uhlíkových emisí z vozidel. EHSV vítá nově schválené normy, naléhavě však vyzývá k přijetí dalších, ještě přísnějších norem na příští léta, aby měl automobilový průmysl k dispozici pevný plánovací rámec, kterému se bude muset přizpůsobit. Dalším naléhavě potřebným opatřením je vytvoření podobně přísného programu pro postupné snižování emisí z lehkých i těžkých nákladních vozidel. A opět je třeba, aby opatřením přijatým v Evropě odpovídaly srovnatelné snahy v jiných částech světa.

5.8 Výzkum, vývoj a finanční podpora

Některé nové potřebné technologie jsou prozatím ve fázi vývoje a bude třeba výrazné podpory a povzbuzení ze strany veřejného sektoru, aby se zajistilo jejich včasné zavedení a široké uplatnění. Do této kategorie spadají technologie na zachycování a ukládání uhlíku, další rozvoj obnovitelných zdrojů, třetí a čtvrtá generace obnovitelných zdrojů, vozidla na elektrický (nebo vodíkový) pohon a potřebné infrastruktury a vyžadují velkou veřejnou podporu, aby bylo možné je co nejdříve začít používat ve světě.

5.9 Je zapotřebí významných investic do železniční dopravy v zájmu rozšíření elektrifikace a s cílem učinit z cestování po železnici upřednostňovanou alternativu oproti letecké dopravě při většině krátkých cest po Evropě a v jiných částech světa.

5.10 Zapojení občanské společnosti

Je třeba vyvinout větší úsilí na zapojení veřejnosti, podniků, odborových svazů a dalších organizací občanské společnosti do partnerství a účasti na společných snahách.

— Je třeba pobízet a podněcovat občany, aby sehráli svoji úlohu, například prostřednictvím zlepšení účinnosti svých domácností a automobilů, využívání ekologičtější formy energie na osvětlení a vytápění, kupování energeticky účinnějšího zboží a služeb a snižování emisí uhlíku při svých pravidelných cestách a dovolených. Podle našeho názoru je již stále větší část veřejnosti a organizací občanské společnosti schopná a ochotná přijmout opatření, pokud by se jí dostalo jednoznačného a účinného politického vedení ohledně toho, co se od ní očekává, spolu s příslušnými pobídkami.

— Řada místních a regionálních orgánů veřejné správy již v této oblasti prokázala průkopnického ducha a odvážné politické vedení. Je třeba je podpořit a poskytnout jim pobídky k další činnosti.

— Podobné pobídky k dalšímu pokroku je třeba poskytnout podnikům. Je třeba je nabádat a poskytnout jim pobídky k trvalému zlepšování energetické účinnosti jejich provozu a k tomu, aby získávaly energii ze zdrojů s nízkými emisemi uhlíku. Regulace by měla být uplatňována systematičtěji a důrazněji s cílem zlepšit energetickou účinnost všech druhů produktů a služeb.

— Významnou úlohu zde rovněž sehrávají odborové svazy. Mnozí jejich členové jsou průkopníky zlepšování energetické účinnosti a šíření praktických informací a jejich potenciální přínos vyžaduje uznání a podporu. Nové formy výroby by měly, pokud budou správně řízeny, poskytovat stejné množství pracovních příležitostí jako starší způsoby výroby produkující velké množství uhlíku a zachovat přitom dobré pracovní podmínky.

5.11 Všechna tato opatření musí být v Evropě rázně přijata a prosazována s cílem snížit poptávku po fosilních palivech obecně a zejména poptávku po ropě. Rovněž je třeba podporovat jejich uplatňování u ostatních partnerů ve vyspělém světě a v rostoucí míře i v rozvíjejících se a rozvojových ekonomikách.

5.12 Rozvíjející se ekonomiky a rozvojový svět se mohou samy stát inovátory a průkopníky hospodářství s nízkými emisemi uhlíku, v čemž by se jim mělo dostat aktivní podpory. Obchodní politiky by neměly být nikde na světě používány na ochranu starších a z hlediska uhlíkových emisí méně účinných průmyslových odvětví.

6. Přizpůsobení ze strany průmyslu ropy a zemního plynu

6.1 Jelikož svět je stále závislý na ropě, musí se ropný průmysl samozřejmě snažit tuto poptávku uspokojit. Avšak pokračování v zaběhnuté praxi by nebylo ze strany ropného průmyslu vhodnou reakcí. Je řada oblastí, kde lze a kde by se měla od světového ropného průmyslu očekávat pomoc při přechodu na hospodářství s nízkými emisemi uhlíku:

— uznání nutnosti přechodu světového hospodářství na hospodářství, které bude v příštích desetiletích ve stále omezenějším rozsahu využívat fosilní ropy, a přizpůsobení uvažování, plánování a jednání tomuto cíli;

— pokračování ve zlepšování uhlíkové výkonnosti vlastních provozů ropného průmyslu;

— nahrazování fosilních paliv biomasou nebo jinými uhlíkově neutrálními zdroji v produktech – pokud je to vhodné a možné;

— používání rozsáhlých zdrojů, které má ropný průmysl v oblasti kvalifikací, a finanční síly k usnadnění dalších aspektů přechodu a k co nejrychlejšímu vývoji a zavedení technologií na zachycování a ukládání uhlíku;

— úzká spolupráce s automobilovým průmyslem při urychlení přechodu na vozidla s nízkými nebo nulovými emisemi uhlíku.

6.2 Evropská unie, členské státy a další vlády by měly pokračovat v intenzivním dialogu se světovým ropným průmyslem v zájmu dosažení vzájemné dohody o postupu snížení využití ropy, který je třeba stanovit, a zajištění odpovídající pobídky na povzbuzení (popřípadě donucení) tohoto průmyslového odvětví k pokroku v těchto čtyřech oblastech.

6.3 V oblasti investic by EHSV uvítal, aby se tento průmysl více zaměřil na přechod na svět, v němž se v budoucnu sníží poptávka po ropě, a méně na využívání okrajových zdrojů ropy, zejména pokud toto využívání vážně poškozuje životní prostředí.

6.4 EHSV je přesvědčen, že existují příležitosti pro rozvoj biopaliv (a zejména pro větší využívání biomasy), avšak je třeba uplatňovat kritéria udržitelnosti, což může omezit rozsah rozvoje této technologie. Slibně se jeví pyrolýza biomasy na výrobu dřevěného uhlí, které lze používat pro zkvalitnění půdy a učinit z ní tak úložiště uhlíku. V odvětví dopravy se jako slibnější dlouhodobá řešení ukazují elektřina nebo vodík. Měla by pokračovat intenzivní jednání s příslušnými průmyslovými odvětvími s cílem nalézt nejvhodnější cesty pro tento přechod.

6.5 Vzhledem k rostoucím cenám ropy již má toto průmyslové odvětví silnou finanční pobídku ke zlepšení účinnosti těžby a rafinace a k co největšímu snížení nákladů na dopravu. Směrnice o jakosti paliv poskytne další vhodnou pobídku jak v tomto ohledu, tak i pro zavádění biopaliv.

6.6 Zdanění ropných produktů již představuje pro vlády značný zdroj příjmů, který se může ještě zvýšit, pokud se rozšíří obchodování povolenkami na emise uhlíku. Části těchto výnosů by mělo být použito na podporu rozvoje nových potřebných technologií výroby energie. Bylo by rovněž možné zvážit vytvoření pobídek pro samotný ropný průmysl, aby sehrával větší úlohu v přechodu na hospodářství s nízkými uhlíkovými emisemi. Tyto pobídky lze vytvořit prostřednictvím daňových a kapitálových úlev v případě potřebných investic.

V Bruselu dne 14. ledna 2009 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) EHSV se podrobněji zabývá otázkou cen ropy ve stanovisku CESE 348/2008 Řešení problému vyšších cen ropy, které je odpovědí EHSV na sdělení nazvané Řešení problému vyšších cen ropy.