ESI fondy vytvářejí podmínky pro dlouhodobý a udržitelný růst a lepší život občanů v lepší Evropě. Do roku 2023 bude v souladu s novými prioritami Komise z programů ESI fondů investováno více než 637 miliard EUR ve všech členských státech. Plnění politických cílů EU napomůže více než 500 inovativních programů, včetně investičního plánu pro Evropu, protože mobilizují finanční zdroje a zlepšují investiční podmínky. Programy rovněž mají za cíl zvýšit účinnost vynaložených prostředků, což příznivě ovlivní život i pracovní příležitosti desítek milionů Evropanů. Významně rovněž přispějí k provádění právních předpisů EU a strukturálním reformám podle doporučení v rámci evropského semestru, a to zlepšením podnikatelského prostředí a posílením správní kapacity.

EFRR doplňuje činnosti v rámci správní reformy financované z ESF investicemi do informačních a komunikačních technologií a dalšími investicemi do infrastruktury.

Prostředky vyčleněné na tuto iniciativy členské státy využijí jako investice do kvalitní učňovské přípravy, stáží a pracovních míst, které by měly usnadnit trvalou integraci na trh práce a zvýšit zaměstnatelnost mladých lidí. To podpoří splnění jednoho z klíčových cílů politiky EU v této oblasti uvedeného v doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi z roku 2013. Nejintenzivnější fáze provádění iniciativy YEI by jak z hlediska finančního pokroku, tak ve výsledcích jejích účastníků měla nastat v letech 2016–18.

20 členských států je způsobilých pro iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI), která byla začleněna do 34 programů ESF. Iniciativa byla zahájena v roce 2013 a v letech 2014 a 2015 na ni byly vyčleněny finanční prostředky s cílem pomoci realizovat konkrétní řešení vysoké nezaměstnanosti mladých lidí. Iniciativa bude probíhat až do konce roku 2018.

Prostředky z ESI fondů budou investovány do vzdělávání a odborné přípravy. Většina členských států bude investovat do odborného vzdělávání a přípravy s cílem zvýšit relevantnost systémů vzdělávání a odborné přípravy, usnadnit přechod ze vzdělávacího do pracovního procesu a zkvalitnit celoživotní učení. Většina finančních prostředků v této oblasti se však soustředí na prevenci předčasného ukončování školní docházky a podpory rovného přístupu ke kvalitnímu předškolnímu, primárnímu a sekundárnímu vzdělávání. Podporu dostane také vysokoškolské vzdělávání, učňovská příprava a stáže, jakož i vzdělávací infrastruktura.

Ochrana životního prostředí bude i nadále dostávat významnou podporu – rozšíří se oblast její působnosti a zaměří se na inovativní řešení. Nezbytným předpokladem financování je provádění klíčových právních předpisů EU v oblasti životního prostředí (např. posuzování vlivů na životní prostředí). Podpora odvětvím vodohospodářství a nakládání s odpady v mnoha členských státech přispěje k obnově měst, k ochraně přírody, pomůže průmyslovým podnikům v EU využívat zdroje účinnějším způsobem a přispěje k dosažení cílů oběhového hospodářství v EU. Programy územní spolupráce podpoří společné řízení společného přírodního bohatství a rozvoj ekosystémových služeb. Investice do této oblasti by měly přinést tyto výsledky:

Zásada partnerství – úzká spolupráce mezi orgány veřejné správy, hospodářskými a sociálními partnery a subjekty zastupujícími občanskou společnost v celém průběhu přípravy, provádění, sledování a hodnocení programu s cílem podpořit rozsáhlé kolektivní závazky a odpovědnost a programy zkvalitnit – je v období 2014–2020 ještě důležitější. V kodexu chování Komise vypracovala minimální normy pro organizaci dobře fungujícího partnerství: mělo by se zajistit, aby zúčastněné strany byly do tohoto procesu zahrnuty a aby mohly vyjádřit stanovisko prostřednictvím otevřených konzultací.

Ačkoliv přibližně 75 % všech předběžných podmínek bylo splněno do doby, než byly programy schváleny, asi 750 splněno nebylo (například hlavní dopravní plány na podporu investic do dopravy). S Komisí byly dohodnuty akční plány jejich splnění nejpozději do konce roku 2016. Tyto plány zvýší účelnost a účinnost investic podporovaných v rámci ESI fondů a budou mít také dopad na ostatní veřejné a soukromé investice a pomohou při vymáhání právních předpisů a politik EU v členských státech.

V nadcházejících letech budou případně z dalších doporučení pro jednotlivé země plynout úpravy v programech ESI fondů, a to i z iniciativy Komise, čímž bude zajištěna podpora Komise strukturálním reformám v členských státech. To ukazuje, že existuje silná vazba mezi ESI fondy, procesem evropského semestru a hospodářskými prioritami EU v řadě členských států, jejichž doporučení se týkají ESI fondů; to podporuje třetí pilíř investičního plánu pro Evropu (zlepšení investičních podmínek).

V letech 2014 a 2016 by závazky z ESI fondů měly v průměru představovat přibližně 14 % celkových veřejných investic, přičemž v některých členských státech dosahuje nejvyšší podíl více než 70 % (viz tabulka 1). Tento příspěvek na investice dává nový impulz prvnímu pilíři investičního plánu pro Evropu – mobilizaci finančních zdrojů.

Investice do infrastruktury pomohou členským státům zvýšit kvalitu života občanů a konkurenceschopnost podnikatelského prostředí. To platí zvláště pro méně rozvinuté členské státy, které tak mohou dohnat ty rozvinutější. Mezi příklady toho, čeho by ESI fondy měly dosáhnout, patří lepší přístup ke kvalitnímu širokopásmovému připojení a službám informačních a komunikačních technologií (IKT) a lepší zásobování vodou pro desítky milionů Evropanů.

Ačkoliv příslušná ustanovení umožňují u EFRV míru spolufinancování až 85 %, stojí za zmínku, že programy Interreg, na nichž se podílejí partneři (většinou z veřejné sféry), kteří s Interreg spolupracují řadu let, často využívají nižší míru spolufinancování. To dokresluje stále větší zralost zavedených mechanismů spolupráce v dotčených regionech.

Dalším v pořadí jsou investice do dopravy, kterých se týká 33 programů zaměřených na zlepšení celkové konektivity, zejména prostřednictvím investic do silnic a přístavů a podporou multimodálních, ekologických a inteligentních přeshraničních dopravních systémů. Investice do železnic jsou velice omezené, neboť je na ně v rámci programů Interreg vyhrazena relativně nižší částka.

Na investice do inteligentního růstu se vydá 27 % rozpočtu, což představuje druhý nejvyšší podíl na financování. 46 programů bude konkrétně zaměřeno na investice do výzkumu a inovací. Mezi očekávané výsledky patří:

Evropská územní spolupráce (ETC), známá také jako Interreg, je druhým cílem politiky soudržnosti. Poskytuje rámec pro společná opatření členských států, jejichž účelem je najít společná řešení sdílených problémů. ETC propaguje přeshraniční spolupráci prostřednictvím 79 programů uspořádaných do tří okruhů: přeshraničního, nadnárodního a meziregionálního.

EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 14.12.2015 COM(2015) 639 final PŘÍLOHA

PŔÍLOHA II: přehledy jednotlivých zemí Sdělení Komise Investovat do zaměstnanosti a růstu a maximalizovat příspěvek evropských strukturálních a investičních fondů



PŘÍLOHA II: PŘEHLEDY JEDNOTLIVÝCH ZEMÍ Obsah RakouskO BelgiE BulharskO ChorvatskO Kypr ČeskÁ republiKA DánskO EstonskO FinskO FranciE NěmeckO ŘeckO MaďarskO IrskO ItáliE LotyšskO

LitvA LucemburSKO MaltA NizozemskO PolskO PortugalskO RumunskO SlovenskO SlovinskO ŠpanělskO ŠvédskO Spojené království 1. Strukturální a investiční fondy v Rakousku Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Po fázi poměrně slušného hospodářského rozvoje, po němž následoval v důsledku krize mírný pokles, Rakousko nyní jakoby vstupovalo do fáze pomalejšího růstu. To mu může znesnadnit dosahování cílů v oblasti inovací, trhu práce a vzdělávání, snižování emisí CO2 a účinného využívání zdrojů. Konkrétní slabiny Rakouska leží v oblasti inovací a přenosu technologií z výzkumných ústavů do malých a středních podniků i v oblasti soukromých investic do výzkumu a vývoje. Země by měla zkvalitnit svůj vzdělávací systém ve vědeckotechnických oborech a zlepšit pracovní příležitosti v této oblasti. Obecněji řečeno, je třeba pomáhat starším lidem, ženám, mladým lidem a lidem z rodin migrantů, na trhu práce. Rakousko také musí zlepšit účinné využívání zdrojů při řešení rostoucích emisí CO2, vysoké úrovně dusičnanů v zemědělství a nedostatečné biologické rozmanitosti lesů. Politická doporučení EU vydaná Rakousku v rámci evropského semestru cílí na vyřešení některých uvedených problémů, které jsou součástí širších výzev Rakouska, jež souvisejí s věkem odchodu do důchodu, udržitelností důchodového systému, trhem práce, vzděláváním a kvalifikacemi. Hlavní priority a výsledky Prosazováním inovací, výzkumu a technologického vývoje pomůžou ESI fondy Rakousku dosáhnout jeho cílenou pozici lídra v inovacích a splnit jeho ambiciozní cíl v rámci strategie Evropa 2020 vydávat na výzkum a vývoj 3,76 % HDP. ESI fondy budou podporovat výzkumné infrastruktury a kapacity v silných rakouských regionech i úlohu Rakouska v projektech evropského významu, jako je konsorcium evropské výzkumné infrastruktury a Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury. 248 milionů EUR bude vynaloženo na výzkum a vývoj v malých a středních podnicích, zvýšení počtu „technologických lídrů“ a na zajištění celkově inovativnějších podniků. 792 milionů EUR bude vynaloženo na zvýšení konkurenceschopnosti malých a středních podniků se zaměřením na zemědělství, průmysl, služby a akvakulturu. Prostředky z ESI fondů se budou podílet na plánovaném 3% ročním zvýšení prostředků alokovaných na rozběh nových podniků, zejména v inovačních a znalostně náročných odvětvích a na podpoře plánovaného 5% ročního nárůstu počtu malých a středních podniků. Některé finanční prostředky budou použity k tomu, aby podpořily snahu Rakouska o dosažení jeho cílů v zlepšování nebo budování nové infrastruktury pro širokopásmové připojení pro 2,3 milionů obyvatel venkova do roku 2030 a k investování do restrukturalizace a modernizace přibližně 20 000 zemědělských podniků do roku 2023 vedle téměř 650 kooperativních projektů. Dále bude vynaloženo 231 milionů EUR na snižování emisí CO2 ve všech odvětvích ekonomiky. V rámci toho dojde k vyššímu využívání energie z obnovitelných zdrojů obchodními společnostmi ze současných 10 % na 12–13 %, k 5% ročnímu nárůstu účinného využívání zdrojů a k financování místních a regionálních strategií snižování emisí CO2. 1,27 miliard EUR bude vynaloženo na přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a řízení rizik ve venkovských oblastech a dalších 1,28 miliard EUR bude investováno do zachování a ochrany životního prostředí a podpory účinného využívání zdrojů ve venkovských oblastech. Prostředky z EZFRV pomohou Rakousku obnovit, zachovat a posílit biologickou rozmanitost jeho zemědělských a lesnických systémů s vysokou hodnotou z hlediska ochrany přírody. Rakousko chce, aby se na více než 83 % zemědělské půdy vztahovaly smlouvy o obhospodařování, jež podporuje biologickou rozmanitost a krajinu a aby se na 78 % zemědělské půdy vztahovaly smlouvy o obhospodařování zajišťující lepší hospodaření s půdou. Z podpory z EZFRV na rozvoj udržitelného vodního hospodářství bude mít užitek 75 % zemědělské půdy v zemi. Prostředky z ENRF budou vynaloženy na dosažení udržitelnějšího rybolovu a akvakultury, zlepšení vodních ekosystémů a vodní biologické rozmanitosti a na zvýšení roční produkce akvakultury v zemi do roku 2023 o 5 000 tun. Prostředky z ESI fondů ve výši 123 milionů EUR budou vynaloženy na podporu udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a podporu mobility pracovních sil, zejména podporou integrovaného udržitelného rozvoje ve vybraných městských a venkovských oblastech a zlepšením zaměstnatelnosti starších pracovníků, žen, mladých lidí (zejména z rodin migrantů) a dalších sociálních skupin ohrožených sociálním vyloučením. 553 milionů EUR je k dispozici pro podporu sociálního začleňování, boje proti chudobě a potírání diskriminace; to je především určeno na podporu mladých lidí a sociálních skupin z rodin migrantů (včetně Romů). Zhruba 19 % prostředků z ESI fondů jde proto na podporu růstu podporujícího začlenění. 243 milionů EUR má být investováno do vzdělávání, odborné přípravy a odborného výcviku k získávání dovedností a do celoživotního učení, zejména na zlepšení výsledků ve vzdělávání znevýhodněných mladých lidí a podporu celoživotního vzdělávání a odborné přípravy v zemědělství a lesnictví. Téměř 610 000 lidí má do roku 2023 absolvovat odbornou přípravu.

Využití finančních nástrojů a územních nástrojů Rakousko plánuje vyčlenit 3 miliony EUR na finanční nástroje pro kapitálové investice prostřednictvím lineckého fondu HighTechFund Linz v Horním Rakousku; tento fond poskytuje rizikový kapitál mladým na technologie orientovaným podnikům v jejich počáteční fázi a ve fázi rozběhu a podnikům ve fázi expanze. Ačkoli se do finančních nástrojů investuje výrazně méně než v letech 2007–2013, Rakousko dokáže pokrýt své potřeby stávajícími vnitrostátními nástroji, takže se neobjevují žádné mezery, které by bylo třeba řešit pomocí finančních nástrojů financovaných z ESI fondů. Celkem 27,2 milionů EUR (5 % EFRR) půjde na integrovaný udržitelný rozvoj měst ve spolkových zemích Vídeň a Horní Rakousko. Ve Vídni bude spolufinancováno Centrum odpovědného modelování řek, které se podílí také na strategii EU pro Podunají. Spolková země Tyrolsko obdrží 5,5 milionů EUR na vyzkoušení komunitně vedeného místního rozvoje v jeho sedmi územních celcích. Předpokládá se, že místní partnerství ve venkovských oblastech vytvoří 800 pracovních míst. Hlavní údaje Politika soudržnosti (ESF, EFRR) EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 2 (celostátní) 1 1 10 Dostupné prostředky (v EUR) 978 349 432 3 937 551 997 6 965 000 1 061 990 384 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů Rakousko splnilo všechny použitelné předběžné podmínky pro účinné a efektivní využívání ESI fondů. Před přijetím programů se Komise ujistila, že Rakousko zavedlo potřebné podmínky regulace na podporu výzkumu a inovací, a zejména že má strategii „inteligentní specializace“ na celostátní a regionální úrovni. 3. Řízení ESI fondů Koordinaci ESI fondů zajistí Úřad spolkového kancléře a Rakouská konference územního plánování. Země snížila počet programů financovaných z ESI fondů ze 13 v období 2007–2013 na 4, čímž se provádění zjednoduší. Nyní má jeden celostátní program EFRR namísto devíti regionálních programů a jeden program ESF místo dvou. Počet řídicích orgánů se rovněž snížil z 11 na 2. Počet zprostředkujících subjektů EFRR klesl z 36 na 16 a správní kapacita auditních a certifikačních orgánů v rámci EFRR se zvýšila. Jelikož jeden důležitý zprostředkující subjekt přestane s tvorbou výdajů v souvislosti s financováním z ESF, Komise bude sledovat absorpční kapacitu ESF a bude se chtít ujistit, že nové monitorovací a kontrolní systémy jsou spolehlivé. 4. Zjednodušení pro příjemce Aby se dále snížila administrativní zátěž pro příjemce, Rakousko zreviduje vnitrostátní pravidla způsobilosti pro EFRZ a ESF a vnitrostátní ustanovení zákona o státním rozpočtu tak, aby byly více soudržné a jednotné. Zavede rovněž systémy pro elektronickou správu, jež budou zpracovávat žádosti a vykazování, a uvažuje též o zapracování možnosti zjednodušeného vykazování nákladů, paušální sazby a standardní stupnice jednotkových nákladů do celostátních případně regionálních pravidel způsobilosti.

1. Strukturální a investiční fondy v Belgii Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Po několika letech stagnace se Belgie vrátila k růstu, stala se konkurenceschopnější, zlepšil se její fiskální rámec a zároveň se očekává, že její rostoucí veřejná zadluženost se v roce 2016 ustálí na zhruba 107 % HDP. Přitom však potřebuje také zajistit fiskální udržitelnost a provádět strukturální reformy, zvyšovat míru zaměstnanosti a dále zlepšovat svou konkurenceschopnost. Výsledky Belgie v plnění jejích cílů strategie Evropa 2020 a v plnění politických doporučení EU vydaných v rámci evropského semestru svědčí o tom, že je třeba zlepšit fungování trhu práce, především snížením demotivačních finančních faktorů, které odrazují od práce, usnadnit přístup určitých cílových skupin na trh práce a řešit nedostatek dovedností a nesoulad mezi nabídkou a poptávkou. Rovněž je třeba zajistit, aby se mzdy vyvíjely v souladu s vývojem produktivity. Tím, že se důrazněji zaměří na modernizaci, inovace a výzkum a vývoj, by Belgie navíc mohla dále zlepšit své výsledky v těch aspektech konkurenceschopnosti, které nejsou spojeny s náklady. Má-li Belgie splnit do roku 2020 své cíle týkající se emisí skleníkových plynů, musí více využívat udržitelné a multimodální dopravní prostředky. S pomocí stimulace výroby energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti zlepší země svou celkovou ekonomickou efektivitu, sníží svou závislost na dovozu, posílí platební bilanci, sníží citlivost své ekonomiky na vnější cenové šoky a sníží emise skleníkových plynů. Belgie má vážný a rostoucí problém s přetížením dopravy a její federální a regionální vlády dosud nepřijaly konkrétní opatření pro řešení této situace. Hlavní priority a výsledky Pokud jde o období 2014–2020, Belgie bude orientovat ESI fondy na hlavní tematické cíle v souladu s cíli strategie Evropa 2020. Přibližně 28 % celkových finančních prostředků z ESI fondů bude v Belgii směřovat na podporu podnikatelského prostředí příznivého pro inovace. Díky tomu se zvýší konkurenceschopnost malých a středních podniků, zlepší se výsledky v oblasti výzkumu a inovací a povzbudí se růst digitální ekonomiky. V této souvislosti se Belgie zaměří na rozvoj součinnosti mezi podniky, středisky výzkumu a vývoje a vysokými školami. Asi 8 000 belgických podniků dostane podporu na produktivní investice a přibližně 1 000 podniků bude spolupracovat s výzkumnými institucemi. Současně bude přibližně 45 % zemědělských podniků modernizováno a restrukturalizováno s cílem zvýšit jejich konkurenceschopnost. ESI fondy tak pomůžou Belgii dosáhnout 73,2% míru zaměstnanosti do roku 2020 (oproti 67,3 % v roce 2014). Investice ve výši 1,1 miliardy EUR půjdou na rozvoj růstu lidského kapitálu a na zvýšení účasti na trhu práce zkvalitněním všech úrovní vzdělávání, zlepšením sociálního začleňování a pomocí nejzranitelnějším skupinám ve společnosti (zejména mladým lidem a dlouhodobě nezaměstnaným) při hledání práce. Cílem je pomoci asi 460 000 lidem při hledání práce, při rozběhu jejich vlastního podnikání, při návratu do vzdělávacího procesu nebo s absolvováním odborné přípravy.

Co se týče cílů v oblasti energetiky a změny klimatu, příspěvek ve výši 657 milionů EUR podpoří udržitelné a účinné využívání přírodních zdrojů a zajistí investice nezbytné pro podporu přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku, zejména prostřednictvím investic do energetické účinnosti. V letech 2014 až 2020 bude z ESI fondů vynaloženo 114 milionů EUR na zvyšování energetické účinnosti budov (v podnikových a veřejných budovách a obytných domech) a na zlepšení dálkového vytápění a kombinované výroby tepla a elektřiny s vysokou účinností. Projekty podporované z ESI fondů pomůžou Belgii snížit emise skleníkových plynů přibližně o 11 000 tun ekvivalentu CO2 a vytvořit kapacity na výrobu dalších 11 MW energie z obnovitelných zdrojů. 64 milionů EUR bude přiděleno na přechod na energeticky účinný dekarbonizovaný sektor dopravy. Prostředky z ESI fondů vyčleněné na rybolov se budou nadále zaměřovat na lepší udržitelnost rybolovu a akvakultury, zlepšení mořských ekosystémů a vodní biologické rozmanitosti a na snížení nežádoucích úlovků. Pokud jde o zemědělství, modernizace belgického zemědělství by měla být doprovázena udržitelnými zemědělskými postupy, ekologickým obděláváním půdy a investicemi do nových technologií. Více než 85 000 ha půdy by mělo získat podporu na rozvoj ekologického zemědělství a agroenvironmentální a klimatická opatření se budou týkat ochrany více než 160 000 ha půdy. Využití finančních nástrojů a územních nástrojů Belgie vyčleňuje přibližně 98 milionů EUR na finanční nástroje, které jsou především určeny na podporu malých a středních podniků a na energetickou účinnost. Nástroje jsou plánovány pouze ve Valonsku a v Bruselu, nikoli však v regionu Flandry. Vedle stávajících celostátních a regionálních nástrojů by Belgie měla více využívat finanční nástroje financované pomocí ESI fondů. Cílem strategií komunitně vedeného místního rozvoje je pokrýt přibližně 70 % obyvatel venkova ve Flandrech a jednu třetinu obyvatel venkova ve Valonsku. Tři integrované územní investice jsou plánovány pro Flandry (Limbursko, Kempen a Západní Flandry). Programy pro region Bruselu–hlavního města jsou zcela urbanistické. Integrované územní investice v Limbursku a Kempenu budou řešit problémy týkající se průmyslové restrukturalizace. Hlavní údaje Politika soudržnosti (ESF, EFRR, FS, YEI) EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 7 (regionálních) 2 1 7 Dostupné prostředky (v EUR) 2 020 742 087 647 797 759 41 746 051 1 378 392 541 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů Předběžné podmínky týkající se strategie pro inteligentní specializaci nebyly zatím zcela splněny v případě Valonska a regionu Bruselu–hlavního města, a proto byly přijaty akční plány. Region Brusel–hlavní město má rovněž akční plán týkající se energetických otázek v rámci programu EFRR. 3. Řízení ESI fondů Pro období 2014–2020 se Valonsko rozhodlo pokračovat v praxi společných monitorovacích výborů EFRR-ESF. Monitorovací výbory pro EZFRV budou oddělené. 4. Zjednodušení pro příjemce Řídicí orgány pro ESI fondy v současnosti plánují rozšířit využívání zjednodušeného vykazování nákladů. Rostoucí používání informačních a komunikačních technologií výrazně snížilo administrativní zátěž pro příjemce finančních prostředků a veřejné orgány.

1. Strukturální a investiční fondy v Bulharsku Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Výkonnost bulharského hospodářství zůstala i po krizi slabá. Po poklesu hospodářské aktivity v roce 2009 kolísal růst okolo 1 % ročně. Dlouhodobému udržitelnému růstu brání strukturální překážky, například nesoulad mezi nabízenými a poptávanými dovednostmi na trhu práce, pokračující pokles počtu obyvatel v produktivním věku, nejnižší produktivita práce a nejvyšší energetická náročnost výroby v EU a neefektivní hospodaření s přírodními zdroji, například s vodou. Veřejné služby jsou neefektivní a málo kvalitní kvůli slabému pokroku v reformě státní správy a soudnictví. V reakci na to se politická doporučení vydaná v rámci evropského semestru zaměřila na trh práce, sociální začlenění, kvalitu vzdělávání, podnikatelské prostředí příznivé pro inovace, energetickou účinnost a budování správních kapacit. Tyto priority se promítly do programů ESI fondů v Bulharsku na období 2014–2020, podle nichž mají být finanční prostředky investovány do všech 11 tematických cílů. Hlavní priority a výsledky ESI fondy přispějí ke zvýšení míry zaměstnanosti, zajištění vysoce kvalitního lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání, zvýšením kvalifikace a dovedností, zlepšením zdravotního stavu a zdravotní péče se zvláštním důrazem na mladé lidi, starší osoby a znevýhodněné skupiny obyvatel, jako jsou Romové. Cílem Bulharska je zvýšit míru zaměstnanosti u osob ve věku 20 až 64 let ze 63,5 % v roce 2013 na 76 % v roce 2020. Co se týče starších lidí (55–64 let) cílem je 53% míra zaměstnanosti, zatímco u mladých lidí je pro rok 2020 cílem 7% míra nezaměstnanosti. Aby dosáhlo pokroku v sociálním začleňování znevýhodněných a zranitelných občanů, klade si Bulharsko za cíl snížit počet osob žijících v chudobě do roku 2020 o 260 000. Má být rovněž zajištěn lepší přístup ke zdravotní péči pro několik tisíc dětí, včetně dětí se zdravotním postižením. ESI fondy by měly zvýšit kvalifikaci přibližně 100 000 lidí, pomoci 28 000 osobám při hledání zaměstnání, financovat opatření v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy pro 17 000 mladých lidí a zajistit celoživotní učení pro 160 000 osob. V oblasti vzdělávání obdrží zhruba 1 500 škol podporu z ESI fondů, a díky tomu bude mít 160 000 žáků možnost zdokonalovat své znalosti a dovednosti. Okolo 30 000 vysokoškolských studentů obdrží stipendia, zatímco tisícům studentů středních a vyšších škol se dostane kariérního poradenství a odborné přípravy v reálném pracovním prostředí.

ESI fondy přispějí ke zlepšení podnikatelského prostředí v Bulharsku posílením konkurenceschopnosti malých a středních podniků založené na znalostech. Do roku 2020 by mělo být v Bulharsku vynaloženo na výzkum a vývoj 1,5 % HDP. 528 milionů EUR z ESI fondů podpoří inovace v podnicích, zakládání nových inovativních podniků a zlepší inovační a výzkumnou infrastrukturu. Prostředky z ESI fondů budou vynaloženy na zvýšení konkurenceschopnosti 3 500 zemědělských podniků a 120 společností v odvětví lesnictví a jejich ohleduplnosti vůči životnímu prostředí a na vytváření pracovních míst v zemědělství i mimo ně ve venkovských oblastech. Více než 4 000 malých zemědělců obdrží podporu na rozvoj svých hospodářství a 1 630 mladým zemědělcům bude poskytnuta podpora na zahájení činnosti. V odvětví rybolovu podpoří ESI fondy investice a inovace, které sníží negativní dopad rybolovných činností na mořské prostředí a podpoří malé a střední podniky v odvětví akvakultury a zpracovatelském odvětví. Investice z ESI fondů by měly vést k 25% nárůstu energetické účinnosti v domácnostech, průmyslu, službách i dopravě. Do roku 2020 by měl podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie činit 16 %. Prostředky z ESI fondů budou investovány rovněž do vodohospodářství a nakládání s odpady, do ochrany přírodních zdrojů, biologické rozmanitosti a do předcházení hrozbám vyplývajícím ze změny klimatu. 1,6 miliardy EUR z ESI fondů bude věnováno na modernizaci dopravní infrastruktury v Bulharsku, na lepší spojení mezi regiony a se sousedními zeměmi, zlepšení přístupu ke službám a na povzbuzení obchodu a cestovního ruchu: bude postaveno 190 km železnic v transevropské dopravní síti TEN-T, 62 km dálnic napojených na TEN-T a položeno 8 km kolejí sofijského metra, čímž se počet přepravených cestujících metrem ročně zvýší do roku 2023 z 80 na 105 milionů osob. Jedním z hlavních problémů Bulharska je řádná správa věcí veřejných. Lidské zdroje ve veřejné správě a justici potřebují řádnou správu a rozvoj. To je důvod, proč budou ESI fondy čerpány na rozvoj v takových oblastech, jako je elektronická správa (e-governance) a elektronická justice (e-justice), a na zajištění kvalitních služeb pro občany a podniky. Do roku 2020 je třeba zkrátit dobu potřebnou k poskytnutí služeb veřejné správy v porovnání s rokem 2013 o 50 % a průměrnou dobu trvání trestních a občanskoprávních řízení o 10 %. Využití finančních nástrojů a územních nástrojů Na finanční nástroje bylo z rozpočtů EFRR, Fondu soudržnosti a ESF vyčleněno 612 milionů EUR, což je o 70 % více než v letech 2007–2013. Většina podpory bude směřovat do energetické účinnosti, nakládání s odpady a vodohospodářství, malých a středních podniků, rozvoje měst a cestovního ruchu. Bulharsko se připojilo také k iniciativě na podporu malých a středních podniků a přispělo na ni 102 miliony EUR. ESI fondy budou rovněž přispívat na komunitně vedený místní rozvoj venkovských oblastí a oblastí závislých na rybolovu, kde vytvoří 600 pracovních míst. Třetina venkovských obyvatel Bulharska má využívat infrastrukturu, která byla vylepšena za pomoci ESI fondů. Hlavní údaje Politika soudržnosti (ESF, EFRR, FS, YEI) EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 7 (celostátní) 1 1 8 Dostupné prostředky (v EUR) 7 422 791 277 2 366 716 966 88 066 622 701 131 995 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů Nesplněny zůstávají tři předběžné podmínky, které jsou specifické pro ENRF, a 7 z 11 tematických předběžných podmínek, zejména pro inteligentní specializaci, vodu, dopravu, zdravotnictví a digitální růst, ale také zásadní obecná předběžná podmínka pro zadávání veřejných zakázek. Bulharsko však zavedlo akční plány pro splnění všech předběžných podmínek nejpozději do konce roku 2016. 3. Řízení ESI fondů Za programování, řízení, monitorování a kontrolu programů ESI fondů odpovídá v Bulharsku místopředseda vlády pověřený řízením fondů EU a ústřední koordinační útvar při Radě ministrů. Místopředseda vlády koordinuje a řídí Radu pro koordinaci řízení fondů EU, jejímiž členy jsou zástupci všech ministerstev odpovědných za finanční prostředky EU. Jednotlivé programy ESI fondů zahrnují opatření na posílení kapacity orgánů odpovědných za koordinaci, řízení, provádění, platby a kontrolu. Příjemci prostředků v rámci projektů, jako jsou obce, soudní orgány a institucionální příjemci v odvětví dopravy, jsou rovněž způsobilí pro pomoc na posílení svých správních kapacit. Mezinárodní finanční instituce, jako je Evropská investiční banka, Světová banka a Evropská banka pro obnovu a rozvoj poskytují odborníky. 4. Zjednodušení pro příjemce Bulharské orgány se snaží snížit administrativní zátěž pro příjemce v rámci projektů a pokud možno digitalizují komunikaci mezi příjemci a řídicími orgány. Znamená to elektronické podávání návrhů projektů a podávání zpráv o projektech i ulehčení a zefektivnění administrativních postupů. Například: formuláře přihlášek a zpráv budou standardizované, budou zavedena pravidla pro zjednodušené vykazování nákladů při podávání zpráv o výdajích a různé auditorské a kontrolní subjekty budou koordinovat své kontroly.

1. Strukturální a investiční fondy v Chorvatsku Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Dlouhotrvající recese snížila reálný HDP Chorvatska přibližně o 12,5 %, přičemž se jeho míra nezaměstnanosti zdvojnásobila z 8,6 % v roce 2008 na 17,3 % v roce 2014. V posledních letech se ukázala potřeba strukturálních změn, zejména potřeba řešit rozpočtovou nerovnováhu, provést reformu trhu práce, vytvořit udržitelné systémy sociální a zdravotní ochrany, zlepšit podnikatelské prostředí a zreformovat státní správu a soudnictví. V rámci evropského semestru provedly vnitrostátní orgány řadu reforem. Značná část z 10,676 miliard EUR přidělených z ESI fondů na období 2014–2020 byla vyčleněna pro provádění reforem a plnění vnitrostátních cílů v rámci strategie Evropa 2020.

Hlavní priority a výsledky ESI fondy budou použity k povzbuzování výzkumu, vývoje a inovací v Chorvatsku, k budování inovativnější a konkurenceschopnější ekonomiky a pomohou zemi splnit vnitrostátní závazek vynakládat do roku 2020 na výzkum a vývoj 1,4 % HDP (v roce 2012 to bylo 0,75 %). Chorvatsko má rovněž cíl zvýšit do roku 2023 přidanou hodnotu na zaměstnance v malých a středních podnicích o 50 %. Chorvatsko má jednu z nejnižších měr účasti na trhu práce v EU, což se týká zejména mladých lidi, pracovníků s nízkou kvalifikací, starších pracovníků a žen. Cílem Chorvatska je dosažení 65,2% míry zaměstnanosti do roku 2020 (v roce 2012 to bylo 55,4 %) se zvláštním zaměřením na zvýšení zaměstnatelnosti mladých lidí, kteří nejsou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy. Za těchto podmínek budou ESI fondy řešit nesoulad mezi dovednostmi pracovníků a potřebami trhu práce, a to prostřednictvím reformy vysokoškolského vzdělávání a veřejných služeb na trhu práce, jakož i podporou odborného vzdělávání a přípravy a celoživotního učení. Finanční prostředky budou rovněž vynaloženy na podporu samostatné výdělečné činnosti a snižování dlouhodobé nezaměstnanosti. Chorvatsko vynaloží prostředky z ESI fondů na budování infrastruktury, která urychlí hospodářský růst: pozornost se zaměří na rozvoj klíčových sítí (TEN-T), udržitelnou městskou dopravu a lepší dostupnost regionů. Chorvatsko navíc usiluje o to, aby 53 % domácností mělo do roku 2023 širokopásmový přístup k internetu (ve srovnání s 33 % domácností v roce 2013). ESI fondy budou rovněž investovat do provádění environmentálního práva EU: cílem je, aby do roku 2023 měl milion obyvatel lepší zásobování vodou a čištění odpadních vod. Prostředky z fondů budou rovněž využity ke snížení podílu komunálního odpadu ukládaného na skládky z 83 % v roce 2012 na 35 %, realizaci 40 % chorvatského rámce pro řízení sítě Natura 2000 a zpřístupnění informací o kvalitě ovzduší všem obyvatelům v městských oblastech. Více než 160 milionů EUR z ESI fondů bude investováno do výroby energie z obnovitelných zdrojů, zatímco průměrné roční množství energie potřebné na vytápění a chlazení renovovaných veřejných budov by mělo činit 50 kWh/m² do roku 2023 (v roce 2013 to bylo 250 kWh/m²). Chorvatsko se potýká se sociálními problémy, které se projevují ve vysoké úrovni chudoby a sociálního vyloučení; vnitrostátním cílem je snížit počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením do roku 2020 o 150 000. Za tímto účelem budou ESI fondy investovat do podpory trhu práce a sociálního začleňování zranitelných skupin, zlepšení přístupu ke zdravotní péči, zlepšení přístupu ke kvalitním sociálním službám, včetně podpory přechodu od institucionálních ke komunitním službám, předcházení diskriminaci a jejímu potírání, rozvoje sociálního podnikání a do realizace projektů obnovy měst. ESI fondy podpoří také vnitrostátní reformu chorvatské veřejné správy prostřednictvím lepšího a řádného řízení veřejných financí, omezením zbytečných postupů, zavedením elektronické veřejné správy a bojem proti korupci. Kromě toho bude dále rozvíjen dialog se sociálními partnery a občanskou společností a justiční systém bude účinnější díky zrychlení řízení a zajištění nestrannosti. ESI fondy přispějí k dalšímu zvýšení konkurenceschopnosti a ohleduplnosti k životnímu prostředí potravinářského průmyslu, akvakultury a rybolovu. Prostředky budou použity na restrukturalizaci a modernizaci více než 1 800 zemědělských podniků, podpoří zahájení činnosti alespoň 1 000 mladých zemědělců, čímž se zlepší generační obnova ve venkovských oblastech, a na využívání smluv o obhospodařování, které podpoří biologickou rozmanitost a které se vztahují na více než 101 000 ha zemědělské půdy. Chorvatsko se snaží též o vyvážený regionální rozvoj a zmírnění hospodářského útlumu ve venkovských oblastech, mimo jiné rozvíjením alternativních hospodářských činností. Kromě toho budou ESI fondy použity na zlepšení a diverzifikaci místního hospodářství v pobřežních oblastech, posílení růstového potenciálu země v mořském a námořním odvětví, udržitelnější rybolov a akvakulturu a posílení vodních ekosystémů a biologické rozmanitosti. Počítá se zejména s nárůstem objemu produkce akvakultury o 400 %. Využití finančních nástrojů a územních nástrojů Chorvatsko předpokládá, že vyčlení více než 440 milionů EUR z ESI fondů na finanční nástroje na podporu malých a středních podniků, výzkumu, vývoje a inovací, energetické účinnosti, městské dopravy, samostatné výdělečné činnosti a sociálního podnikání. Jde o ambiciózní program vzhledem k tomu, že Chorvatsko nemělo v předchozím programovém období žádné finanční nástroje. Mělo by se podrobněji zabývat využitím finančních nástrojů v oblasti informačních a komunikačních technologií, rozvoje měst a dopravní infrastruktury. Chorvatsko vloží nejméně 400 milionů EUR do integrovaných územních investic, které poslouží udržitelnému rozvoji měst, a do projektů komunitně vedeného místního rozvoje ve venkovských oblastech, v oblasti rybolovu a námořní oblasti. Během programového období 2014–2020 se strategie místního rozvoje v rámci iniciativy LEADER dotknou života 1,5 milionu lidí ve venkovských oblastech. Hlavní údaje Politika soudržnosti (ESF, EFRR, FS, YEI EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 2 (celostátní) 1 1 9 Dostupné prostředky (v EUR) 8 463 255 776 2 026 222 500 252 643 138 1 201 084 956 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů Do konce roku 2016 přijme Chorvatsko soubor strategií a investičních plánů za účelem splnění předběžných podmínek pro účinné a efektivní využívání ESI fondů. Mezi jiným hodlá přijmout strategii pro inteligentní specializaci, strategie pro širokopásmové připojení a digitalizaci, strategii pro řízení přírodních rizik, strategii pro tvorbu cen za vodu, plán povodí, plán odpadového hospodářství a programy předcházení vzniku odpadů, strategii integrované dopravy, generel nemocnic, program rozvoje systému odborného vzdělávání a odborné přípravy a strategii rozvoje veřejné správy. Dvě specifické předběžné podmínky čerpání ENRF související se správní kapacitou pro provádění kontroly a se zprávou o rybolovné kapacitě byly splněny pouze částečně; akční plány pro jejich splnění by měly být realizovány do 31. prosince 2016. 3. Řízení ESI fondů Národní koordinační výbor (vládní) bude koordinovat provádění čtyř celostátních programů a programů Evropské územní spolupráce. Vzhledem k prudkému nárůstu přídělu Chorvatska z ESI fondů v letech 2014–2020 by měly výrazně vzrůst technické a správní kapacity, a to jak v rámci systému řízení a kontroly, tak na úrovni příjemců. 4. Zjednodušení pro příjemce Budou vyvinuty různé nástroje, včetně internetových stránek pro příjemce a koordinovaného mechanismu pro poskytování informací o ESI fondech, a zjednodušeny postupy pro podávání žádostí a výběr projektu. Chorvatsko rovněž předpokládá, že využije možnost zjednodušeného vykazování nákladů.

1. Strukturální a investiční fondy na Kypru

Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Čerpání finančního balíčku ve výši 10 miliard EUR (z toho 9 miliard EUR v rámci Evropského mechanismu stability a 1 miliarda EUR od MMF) je podmíněno tím, že Kypr se podrobí ekonomickému ozdravnému programu na léta 2013–2016. V podmínkách náročného hospodářského prostředí začíná Kypr zaostávat v plnění některých svých vnitrostátních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Od vnitrostátních cílů se značně odchyluje například současná míra zaměstnanosti a chudoby. Dva ukazatele strategie Evropa 2020 v oblasti vzdělávání se sice v roce 2014 zvýšily a oba odpovídají vnitrostátním cílům, ale Kypr má nejnižší míru zaměstnatelnosti nových absolventů vysokých škol v EU (64,9 % oproti průměru EU 80,7 % v roce 2013). Procento HDP, které Kypr vynakládá na výzkum a vývoj, zůstává mírně pod vnitrostátním cílem. Daří se plnění klimatických ukazatelů strategie Evropa 2020: ukazatel energetické účinnosti pro rok 2013 překročil prozatímní roční cíl a ukazatel výroby energie z obnovitelných zdrojů vykazuje uspokojivou hodnotu. Velmi slabé výsledky však Kypr dosahuje v oblasti životního prostředí, zejména pokud jde o nakládání s pevnými odpady, kde panuje nízká úroveň recyklace. Hlavní priority a výsledky Programy ESI fondů v letech 2014–2020 mají tři hlavní priority: 1) konkurenceschopnost; 2) zaměstnanost a sociální začleňování a 3) udržitelné využívání a ochrana přírodních zdrojů. ESI fondy budou použity k diverzifikaci struktury hospodářství a ke zvýšení jeho konkurenceschopnosti posilováním podnikatelských inovací a povzbuzováním spolupráce mezi podniky a výzkumnými zařízeními v oblastech určených v rámci strategie pro inteligentní specializaci. Podporu dostane podnikání a konkurenceschopnost malých a středních podniků, zejména v cestovním ruchu, potravinářství a akvakultuře (výroba má vzrůst o 46 %). ESI fondy by měly podpořit více než 600 malých a středních podniků a vytvořit 1 200 nových pracovních míst, zatímco podíl HDP vydaný na výzkum a vývoj by se měl zvýšit z 0,47 % HDP v roce 2012 na 0,5 % v roce 2020, což zaktivuje také soukromé investice. ESI fondy podpoří investice v odvětví rybolovu, které sníží negativní dopad rybolovných činností na mořské prostředí a podpoří malé a střední podniky v odvětví akvakultury a zpracovatelském odvětví. Kypr očekává, že investice do informačních a komunikačních technologií podpoří elektronickou správu a digitální podnikání a zvýší využívání informačních a komunikačních technologií malými a středními podniky. Předpokládá také vysokorychlostní širokopásmové připojení 50 % domácností, zatímco využívání informačních a komunikačních technologií mezi občany a malými a středními podniky se zvýší o 10 %, resp. 6 %. ESI fondy budou investovat do zaměstnanosti a sociální soudržnosti, pomohou zvýšit počet pracovních příležitostí a zaměří se přitom na ohrožené skupiny, jako jsou nezaměstnaní, dlouhodobě nezaměstnaní a zvláště mladí lidé. Na podporu posledně uvedené skupiny se bude využívat též Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI). Z opatření ESI fondů by mělo mít prospěch více než 14 000 nezaměstnaných, přičemž většina z nich jsou mladí lidé (9 000). Z nich 5 800 obdrží podporu v rámci YEI a zbývající z ESF. Účast na trhu práce a míra zaměstnanosti se má díky podpoře z ESI fondů zvýšit, aby byl v roce 2020 splněn cíl 75–77 % (v roce 2014 to bylo 67,3 %). Prostředky z ESI fondů by měly rovněž zlepšit veřejnou správu. Kromě toho se díky nim zlepší sociální začleňování prostřednictvím pomoci zranitelným lidem v účasti na trhu práce a vytvoření 180 sociálních podniků. Pomůže to Kypru v plnění cíle snížit chudobu na 19,3 % v roce 2020 (z 27,8 % v roce 2013). ESI fondy mají rovněž pomáhat zlepšit celoživotní učení a odborné vzdělávání a odbornou přípravu, zejména spárováním dovedností s potřebami trhu práce. Finanční prostředky pomohou Kypru v přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství účinně využívajícímu zdroje prosazováním energetické účinnosti (cíl 14,3 % do roku 2020 ve srovnání s 12,3 % v roce 2011) a zvýšením spotřeby energie z obnovitelných zdrojů (13 % v roce 2020 oproti 7,7 % v roce 2011). Kromě toho pomůžou asi 3 500 domácnostem se zlepšením jejich spotřeby energie, díky čemuž získají vyšší klasifikaci energetické účinnosti. Prostředky z ESI fondů budou vynaloženy na dosažení naléhavě potřebného souladu Kypru s požadavky EU na zpracování pevného a kapalného odpadu. Počítá se s tím, že Kypr zvýší míru recyklace na 50 % a že 2 300 domácností (ve smyslu ekvivalentní populace) bude napojeno na lepší čističky odpadních vod. ESI fondy budou rovněž použity na dokončení investic do kyperských přístavů v síti TEN-T a jejich propojení. V důsledku toho vzroste přeprava zboží z 300 000 na 1 milion TEU. Zlepšení městské dopravy, zejména v Nikósii, by mělo vést k zdvojnásobení počtu osob využívajících hromadnou dopravu. Podpora z EZFRV se zaměří na investice do udržitelného řízení a využívání přírodních zdrojů, zachování biologické rozmanitosti, přizpůsobení se změně klimatu a vytváření nových pracovních míst ve venkovských oblastech. Podpora z ENRF se zaměří na ochranu a obnovu mořských biologických zdrojů. Využití finančních nástrojů a územních nástrojů Kypr uvedl, že na finanční nástroje na podporu malých a středních podniků bude přidělena částka ve výši 15 milionů EUR. Byla zahájena předběžná hodnocení s cílem posoudit rozsah kapitálových, úvěrových a záručních režimů podpory pro malé a střední podniky, IKT, odvětví energetiky a pro investice v oblasti životního prostředí a dopravy. Kypr vyčlenil značnou částku (20 % z EFRR, přibližně 60,2 milionů EUR) na udržitelný rozvoj měst. Cílem je podpořit integrovaná opatření k řešení hospodářských, environmentálních a sociálních problémů ve čtyřech největších městech země. To je mnohem více než minimálních 5 %, které požadují právní předpisy EU. Integrované územní investice se neuskuteční. Na druhé straně budou realizovány programy komunitně vedeného místního rozvoje financované z EZFRV a ENRF. Hlavní údaje Politika soudržnosti (ESF, EFRR, FS, YEI) EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 2 (celostátní) 1 1 5 Dostupné prostředky (v EUR) 702 401 708 132 244 377 39 715 209 526 153 917 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů Specifická předběžná podmínka ENRF, která se týká zprávy o rybolovné kapacitě, je částečně splněna a byl vypracován akční plán. Z 11 tematických předběžných podmínek nebylo splněno pět. Nejdůležitější se týkají širokopásmové sítě, stanovení ceny vody a plánování povodí, včetně recyklace a opětovného použití odpadu. Akční plány byly vypracovány a jsou stanoveny termíny plnění. Obecná předběžná podmínka týkající se statistik a ukazatelů splněna nebyla, ale byl vypracován akční plán za účelem jejího splnění do prosince 2015. 3. Řízení ESI fondů Ve srovnání s programovým obdobím 2007–2013 se počet programů na Kypru nemění. Byl zřízen jediný řídicí orgán (generální ředitelství pro evropské programy, koordinaci a rozvoj) a společný monitorovací výbor pro zajištění koordinace programů EFRR/FS a ESF a pro všechny programy slouží jednotný informační systém. 4. Zjednodušení pro příjemce

Kyperské orgány mají v úmyslu více využívat metody zjednodušeného vykazování nákladů a zlepšit speciální informační systém. Rovněž hodlají zlepšit využití elektronických formulářů a interoperabilitu mezi celostátními správními orgány pro automatické vydávání dokumentů a snížit počet nezbytných dokumentů a osvědčení.

1. Strukturální a investiční fondy v České republice Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Aktuální makroekonomické trendy jsou pozitivní: po dvou letech poklesu začalo české hospodářství v roce 2014 opět růst. Výsledkem nepříznivých demografických trendů však budou zřejmě dlouhodobě vyšší výdaje na důchody a zdravotní péči. Hospodářství patří v současné době mezi „mírné inovátory“ a v řetězci přidané hodnoty by se mělo posouvat nahoru. Nezaměstnanost klesá, ale pro trh práce je charakteristická nízká účast určitých skupin a nesoulad mezi nabídkou dovedností a poptávkou po nich. Z analýzy cílů strategie Evropa 2020 pro Českou republiku vyplývá významné zaostávání na celostátní a regionální úrovni ve zvyšování výdajů na výzkum a inovace, zejména pokud jde o soukromé investice, ve zvyšování energetické účinnosti, v reformě terciárního vzdělávání, v potírání korupce a řádném uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Politická doporučení EU vydaná v rámci evropského semestru navrhují zřízení centrálního rejstříku veřejných zakázek, řádné provádění protikorupčního plánu, přijetí reformy vysokoškolského vzdělávání a vyšší účast znevýhodněných dětí, např. romských, na vzdělávání. Hlavní priority a výsledky V období 2014–2020 budou ESI fondy využívány k posilování konkurenceschopnosti a inovativnosti českého hospodářství prostřednictvím investic ve výši 2,5 miliardy EUR do výzkumu, technologického rozvoje a inovací. V návaznosti na zvýšené příděly z ESI fondů země dohání své zpoždění ve výdajích na výzkum a vývoj, které by v roce 2020 měly dosáhnout 2,97 % HDP. Tyto investice posílí struktury a kapacity výzkumu a inovací a zlepší spolupráci mezi výzkumem, podniky a terciárním školstvím. Více než 2 miliardy EUR (1,4 % HDP) budou tvořit hlavní zdroj financování na podporu přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství. Z hlediska energetické a surovinové náročnosti (hlavně uhlí) se český průmysl v současnosti řadí mezi nejhorší v EU. Hlavních úspěchů má být v této oblasti dosaženo zvýšením výroby energie z obnovitelných zdrojů (o 83 MW) a snížením emisí skleníkových plynů (o 920 000 tun CO2/rok). ESI fondy přispějí na ochranu životního prostředí a účinné využívání zdrojů částkou 2,8 miliard EUR. Investice půjdou na: zlepšení kvality vody (např. 150 000 dalších osob bude napojeno na lepší vodovodní sítě), nakládání s odpady (roční nárůst kapacit na recyklaci odpadu o 700 000 tun), zlepšení kvality ovzduší, biologické rozmanitosti, zapojení 400 000 ha půdy do systému ekologického zemědělství a pomoc zemědělcům při řešení agroenvironmentálních a klimatických závazků na týkajících se 870 000 ha půdy. ENRF přispěje k udržitelnějšímu českému odvětví rybolovu a akvakultury díky využívání účinnějších výrobních metod šetrných k životnímu prostředí. V odvětví dopravy podpoří vyčleněná částka ve výši 6,2 miliardy EUR udržitelnou dopravu a pomůže odstranit úzká místa v klíčových síťových infrastrukturách. Také to pomůže zacelit mezery v dopravních sítích TEN-T a zlepšit interoperabilitu železniční sítě. Obnoveno nebo modernizováno bude 140 km železničních tratí, což přispěje k výraznému posunu směrem k udržitelné mobilitě. Zlepšení infrastruktury zlepší dostupnost regionů země a povede k tomu, že veřejnou dopravu ve městech bude využívat více osob. 200 milionů EUR bylo vyčleněno z ESI fondů na modernizaci a zabezpečení přenosových vedení vysokého napětí. Téměř 1,4 miliardy EUR bude věnováno na podporu udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a podporu mobility pracovních sil se zvláštním zaměřením na znevýhodněné skupiny, jako jsou osoby s nízkou kvalifikací, starší nebo mladí lidé (585 tisíc lidí, z toho 230 tisíc osob by mělo získat novou kvalifikaci). Po 2 miliardách EUR půjde z ESI fondů na sociální začleňování a vzdělávání na pomoc lidem v obtížné situaci a znevýhodněným osobám, na zkvalitnění sociálních a zdravotních služeb a na investice v oblasti vzdělávání. Co se týče veřejných služeb, bude zřízeno 30 nových mobilních zdravotnických týmů a 83 zdravotnických zařízení; vzdělávání, bude podporováno na všech úrovních, bude zajištěn rovný přístup do kvalitních předškolních zařízení, základních a středních škol. ESI fondy budou rovněž použity na rozvoj vysokých škol zlepšením řízení lidských zdrojů a usnadněním přístupu k terciárnímu vzdělávání (869 studentů v nových bakalářských studijních programech). Přibližně 180 milionů EUR bude vynaloženo na zvýšení účinnosti a transparentnosti veřejné správy a justičního systému, snižování administrativní zátěže, zlepšování dovedností zaměstnanců ve veřejné správě a zvýšení účinnosti řízení lidských zdrojů. Využití finančních nástrojů a územních nástrojů Prostřednictvím finančních nástrojů má být poskytnuto přibližně 763 milionů EUR v rámci programů politiky soudržnosti. To je více než dvojnásobek částky v předchozím programovém období. Opatření směřují hlavně na podporu malých a středních podniků, dopravní infrastruktury, na investice do energetické účinnosti a v menší míře na účinné využívání zdrojů. Regulační požadavek vydat 5 % EFRR na udržitelný rozvoj měst bude splněn investicemi z programu „Praha–pól růstu“ a sedmi integrovanými územními investicemi realizovanými v největších metropolitních oblastech. Celkový příděl na integrované územní investice činí 1 miliardu EUR z EFRR a 223 milionů EUR z FS. Pro rozvoj venkovských oblastí bude zvláště důležitý komunitně vedený místní rozvoj financovaný z více fondů. To bude zahrnovat financování z EFRR (418 milionů EUR), EZFRV (115 milionů EUR) a ESF (64 milionů EUR), které lze použít v integrovaných víceodvětvových strategiích místního rozvoje organizovaných místními komunitami kolem přibližně 160 místních akčních skupin pokrývajících 55 % obyvatelstva. Hlavní údaje Politika soudržnosti (ESF, EFRR, FS, YEI) EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 8 (celostátních) 1 1 7 Dostupné prostředky (v EUR) 21 643 218 575 2 305 673 996 31 108 015 1 144 024 031 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů Strategické rámce pro určité oblasti investic (tj. výzkum a vývoj, IKT) dosud nebyly dokončeny. Akční plány byly přijaty pro 11 tematických a tři obecné předběžné podmínky.

3. Řízení ESI fondů Česká republika zjednodušila způsob, jakým řídí ESI fondy, a více jej zcentralizovala tím, že snížila počet programů (ze 17 v období 2007–2013 na 8 programů politiky soudržnosti) a zprostředkujících subjektů. Ministerstvo pro místní rozvoj vystupuje coby národní orgán pro koordinaci. Další koordinace mezi fondy je zajištěna pomocí vzájemného zastoupení v monitorovacích výborech, koordinovaných výzev k předkládání návrhů a pracovních skupin. Zákon o státní službě z roku 2014 přispěje ke zlepšení správní kapacity. 4. Zjednodušení pro příjemce Česká republika hodlá snížit administrativní zátěž pro příjemce a orgány veřejné správy tím, že sníží počet programů a zprostředkujících subjektů, vytvoří nový monitorovací systém celé prováděcí struktury a zavede jednotné metodické prostředí pro všechny programy. Ve větší míře se budou využívat finanční nástroje a takové možnosti, jako jsou zálohové platby nebo zjednodušené vykazování nákladů.

1. Strukturální a investiční fondy v Dánsku Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Dánské hospodářství poměrně těžce zasáhla finanční krize, což vedlo k výraznému zvýšení nezaměstnanosti zejména mezi mladými lidmi a osobami cizího původu. I když je v Dánsku příznivé podnikatelské prostředí, jen málo malých a středních podniků vykazuje růst; zčásti je to způsobeno omezenou výnosností investic do inovací, neuspokojivým rozvojem podnikatelských dovedností a nedostatečnými inovacemi, které primární sektor potřebuje pro udržitelnější výrobu. Dánsko se však nadále potýká s některými problémy ohledně kvalifikace svých pracovních sil. Patří mezi ně klesající podíl osob, které absolvují odbornou přípravu, klesající podíl osob z přistěhovaleckého prostředí (především mužů), které se účastní vzdělávání, a trvale vysoký počet osob předčasně ukončujících školní docházku. Tyto otázky byly řešeny v politickém doporučení EU Dánsku z roku 2014 vydaném v rámci evropského semestru. Dánsko má obecně dobré environmentální výsledky, i když se zdá, že neplní své cíle v oblasti snižování emisí skleníkových plynů. Stále existuje velký tlak na přírodní stanoviště a vodní útvary, především kvůli intenzivnímu využívání půdy a rybolovu, úniku živin z půdy atd. Dánsko je bohatá země s relativně nízkými vnitřními sociálně-ekonomickými rozdíly ve srovnání s ostatními členskými státy a většinu problémů, kterým čelí, řeší prostřednictvím vnitrostátních systémů. Příděly Dánska z ESI fondů jsou skromné, a proto jsou programy zaměřeny na řešení výše uvedených výzev. Hlavní priority a výsledky 300 milionů EUR z ESI fondů pomůže malým a středním podnikům v odvětvích průmyslu, služeb, zemědělství, akvakultury a rybolovu, aby více inovovaly a zvýšily výnosnost investic do inovací. Prostředky z ESI fondů jsou rovněž investovány do zvýšení konkurenceschopnosti podniků, přičemž podporovány jsou především klastry a sítě spolupráce. Kromě toho má mnoho investic země do životního prostředí a klimatu za cíl zlepšení konkurenceschopnosti a růst podniků. Dánsko využije ESI fondy také na rozvoj možných oblastí růstu vymezených jak v rámci jednotlivých podniků, tak v rámci regionálních strategií inteligentní specializace. Přibližně 3 200 podniků se má začlenit do sítí spolupráce, včetně sítí zahrnujících znalostní instituce, a více než 4 000 podniků má podle očekávání přijít s inovativními řešeními nebo výrobky. Dánsko rovněž věnuje 270 milionů EUR z ESI fondů na sociální začleňování s cílem pomoci lidem na okraji trhu práce a zlepšit zaměstnatelnost tím, že více lidí dokončí odborné a vysokoškolské vzdělávání (vnitrostátní finanční prostředky budou k dispozici na pomoc lidem, kteří jsou více vzdáleni od trhu práce). Tímto způsobem budou ESI fondy využity k řešení politických doporučení vydaných v rámci evropského semestru. Celkově bude vytvořeno přibližně 5 500 pracovních míst a investice do vzdělávání by měly pomoci zlepšit zaměstnatelnost 52 000 osob. Dánsko bude investovat více než 635 milionů EUR z ESI fondů do životního prostředí a klimatu. Jeho investice do životního prostředí se zaměří na ochranu a zachování přírodního bohatství, zlepšení kvality vody a biologické rozmanitosti a na využívání zemědělské půdy a populace ryb (včetně akvakultury) způsobem, který je udržitelný a šetrný k životnímu prostředí v souladu s novou společnou rybářskou politikou. Co se týče rybolovu, ESI fondy například pomohou snížit nežádoucí úlovky o 5 000 tun a zvýšit ekologickou produkci akvakultury do roku 2023 o 3 000 tun. Co se týče zemědělství, ESI fondy podpoří zachování krajiny a biologické rozmanitosti na rozloze nejméně 3 400 km² (neboli více než 10 % zemědělské půdy). Z celkových investic Dánska v oblasti životního prostředí a klimatu půjde 91 milionů EUR na přechod na nízkouhlíkové hospodářství s výsledným snížením emisí skleníkových plynů o 51 000 t a snížením spotřeby energie o 905 000 GJ. Dánsku to pomůže splnit cíl strategie Evropa 2020, tj. snížit emise skleníkových plynů o 20 %. Součástí dánské strategie posilování konkurenceschopnosti podniků je účinnější využívání zdrojů a finanční prostředky vynaložené na konkurenceschopnost budou rovněž přispívat k přechodu země na nízkouhlíkové hospodářství. Dánsko chce vynaložit přibližně 577 milionů EUR (46 % celkového přídělu z ESI fondů) na boj proti změně klimatu. Využití finančních nástrojů a územních nástrojů V období 2007–2013 vyčlenilo Dánsko na finanční nástroje 28 milionů EUR. V období 2014–2020 mohou regiony použít financování z finančních nástrojů na investice v oblasti rozvoje podnikání a na zlepšení energetické účinnosti a účinného využívání zdrojů v podnicích. Dánsko vynaloží 5 % svého přídělu z EFRR na udržitelný rozvoj měst se zaměřením na rozvoj podnikání prostřednictvím inovací a na energetiku či energetickou účinnost. Tato opatření pro rozvoj měst budou součástí širších strategií týkajících se sociálních, ekonomických, demografických a environmentálních nebo klimatických problémů některých městských oblastí. Celkem 26 místních akčních skupin ve venkovských a pobřežních oblastech dostává podporu v rámci iniciativy LEADER. Budou podporovat stávající činnosti spojené s cestovním ruchem, rozvoj malých podniků, vznik služeb a udržitelný rybolov. Výsledkem bude vznik pracovních míst a zlepšení životních podmínek pro místní obyvatelstvo. Hlavní údaje Politika soudržnosti (ESF, EFRR, FS) EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 2 (celostátní) 1 1 5 Dostupné prostředky (v EUR) 413 231 682 918 803 690 208 355 420 748 186 649 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů

Dánsko plní všechny předběžné podmínky týkající se podpory z ESI fondů. 3. Řízení ESI fondů Programy financované z EFRR a ESF jsou prováděny prostřednictvím šesti regionálních fór pro růst, kde řídicím orgánem je Danish Business Authority (DBA). Tyto programy jsou řízeny stejnými řídicími orgány na regionální úrovni. EZFRV a ENRF jsou řízeny dánskou agenturou AgriFish, přičemž provádění akcí v rámci iniciativy LEADER bylo přeneseno na Danish Business Authority, což zajišťuje úzkou koordinaci mezi těmito fondy. Kromě toho jsou oba řídicí orgány navzájem zastoupeny v monitorovacích výborech (pro EFRR/ESF a EZFRV/ENRF). Oba řídicí orgány mimoto plánují koordinační schůzky mezi oběma fondy s cílem zvýšit efektivitu provádění. I když jak ESF, tak Fond evropské pomoci nejchudším osobám sledují cíle v oblasti sociálního začleňování, ESF je více zaměřený na trh práce. Překrývání činnosti těchto dvou fondů brání jasné rozdělení jejich cílů a vzájemné zastoupení obou řídicích orgánů v monitorovacích výborech. 4. Zjednodušení pro příjemce Potenciální příjemci budou mít elektronický přístup ke správě fondu (v souladu s iniciativou e-soudržnost). Ti, kteří nemají přímý přístup do e-soudržnosti, budou mít přístup k fondu pomocí alternativních prostředků. Dánsko rovněž předpokládá rozšířené používání možností zjednodušeného vykazování nákladů.

1. Strukturální a investiční fondy v Estonsku Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Když se Estonsko vyrovnávalo s hospodářskou krizí, prokázalo pozoruhodnou pružnost. Očekává se, že v roce 2016 se reálný HDP dostane na úroveň před krizí. Ačkoli se stav hospodářství jako celku zlepšil, vážné strukturální problémy přetrvávají. Ty by měly být řešeny, pokud se estonské hospodářství má více opírat o znalosti a inovace, pokud má více podporovat začleňování a pokud má být udržitelnější. Veřejné podpoře pro výzkum a inovace jakoby scházela koordinace a měla by se zaměřit na omezený počet oblastí inteligentní specializace. Systém vyššího vzdělávání by měl ještě více usilovat o to, aby uspokojoval potřeby podniků a výzkumných ústavů. Inovační schopnost je slabá a jen málo společností spolupracuje s výzkumnými institucemi. Snižující se počet pracovních sil spolu s nízkou produktivitou práce budou představovat problém ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Estonsko teprve nedávno začalo provádět svou ambiciózní reformu posuzování pracovní schopnosti. Kvůli nedostatku zařízení péče o děti je návrat rodičů do práce obtížnější. Dostupnost a kvalita veřejných služeb na místní úrovni je nerovnoměrná. Estonsko by mělo udělat více pro zlepšení atraktivity odborného vzdělávání, odborné přípravy a učňovského vzdělávání. Je třeba, aby země také nadále podporovala podnikání a vytváření pracovních míst v celé zemi s cílem zabránit prohlubování rozdílů v hospodářském rozvoji. Náročnost na zdroje je v Estonsku pořád velmi vysoká. Země pravděpodobně nesplní svůj cíl v oblasti energetické účinnosti do roku 2020. Je třeba zvýšit úsilí o zlepšení energetické účinnosti obytných a průmyslových objektů. Estonsko by mělo také usilovat o zavádění udržitelnějších druhů dopravy. Tyto výzvy se promítají do politických doporučení vydaných v rámci evropského semestru. Hlavní priority a výsledky Estonsko se snaží využívat ESI fondů ke zvýšení výdajů soukromého sektoru na výzkum a vývoj na 2 % HDP v roce 2023 (z 1,26 % v roce 2012). Programy výzkumu a vývoje jsou nastaveny tak, aby byly v souladu s rámcem inteligentní specializace Estonska. Estonsko bude využívat ESI fondy rovněž k posílení konkurenceschopnosti malých a středních podniků a usilovat o zvýšení počtu vyvážejících podniků na 15 700 (oproti 11 281 v roce 2012). Financování rozvoje venkova bude lépe zaměřeno na dosažení pozitivních změn v hospodářství venkova. Zvláštní režimy jsou plánovány pro rozvoj malých zemědělských podniků a na pomoc mladým zemědělcům při zakládání zemědělských podniků. Estonsko bude povzbuzovat vytváření krátkých dodavatelských řetězců a investovat v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh. Estonsko bude využívat ESI fondy též na podporu digitálního hospodářství s cílem zajistit na 60 % území širokopásmové připojení o rychlosti alespoň 100 Mb/s (z 3,6 % v roce 2012). Estonsko bude investovat do zaměstnanosti s cílem zvýšit míru zaměstnanosti na 76 % (ze 73,3 % v roce 2013). Tohoto cíle hodlá dosáhnout například reformou posuzování pracovní schopnosti. Cílem je rovněž zachovat 30% podíl HDP vytvářeného v oblastech mimo města Tallin a Tartu. V oblasti vzdělávání je cílem zvýšit míru dokončení učňovského vzdělávání na 75 % (z 50 % v roce 2013). Odpovídá to přibližně 8 000 osobám. Kromě toho bude mladým lidem a dalším osobám v produktivním věku nabídnuto více než 350 000 konzultací o možnostech profesního uplatnění. Finanční prostředky pro sociální začleňování budou využity ke snížení počtu dětí v pořadnících do dětských pečovatelských a předškolních zařízení na odhadovaných 300 dětí z 4 430 dětí v roce 2012. Zařízení pro práci s mládeží pomohou přibližně 200 000 osobám. Bude optimalizována stávající zdravotnická infrastruktura a posílena primární péče a prevence nemocí. Financování budování správních kapacit by mělo být využito ke zvýšení úrovně spokojenosti s kvalitou veřejných služeb přibližně na 85 % (ze 67 % v roce 2012). Podpora dopravy poslouží rozvoji sítě TEN-T a nízkouhlíkových dopravních systémů šetrných k životnímu prostředí. Estonsko například hodlá zvýšit počet cestujících ve vlacích ze 4,2 milionu v roce 2013 na 8,4 milionu. Investice do nízkouhlíkové ekonomiky mají přinést až 45% energetické úspory ve 40 000 domech. S pomocí prostředků vyčleněných na životní prostředí a přizpůsobení se změně klimatu usiluje Estonsko o splnění základních požadavků acquis v oblasti vodohospodářství a o zajištění odolnosti vůči katastrofám. Finanční prostředky budou využity rovněž k zachování biologické rozmanitosti prostřednictvím udržování polopřirozených stanovišť (2,6 % zemědělské půdy) a podpory ekologického zemědělství (14 % zemědělské půdy). Více než 70 % využívané zemědělské plochy by mělo být pokryto systémy na zlepšení biologické rozmanitosti a hospodaření s půdou. Pozornost bude věnována ochraně vody v zemědělství a opuštěným rašeliništím. Estonská odvětví rybolovu a akvakultury se stanou více udržitelná, zlepší se mořské ekosystémy a vodní biologická rozmanitost a nežádoucí úlovky by se měly snížit o 21 tun. Využití finančních nástrojů a územních nástrojů Estonsko zvýší příděly pro finanční nástroje přibližně o 50 % oproti předchozímu období na 215,5 milionů EUR. Na podporu malých a středních podniků i na podporu výzkumu a inovací se použijí půjčky, záruky a kapitálové nástroje. Podle předběžného posouzení není žádný prostor pro finanční nástroje financované z ESI fondů v oblasti energetické účinnosti a environmentální infrastruktury. 5 % přídělu z EFRR je určeno na integrované akce pro udržitelný rozvoj měst. Strategie komunitně vedeného místního rozvoje ve venkovských oblastech bude provádět 34 místních akčních skupin, z nichž osm působí v oblasti rybolovu. Hlavní údaje

Politika soudržnosti (ESF, EFRR, FS) EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 1 1 1 4 Dostupné prostředky (v EUR) 3 534 560 285 823 341 558 100 970 418 449 819 256 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů V době přijetí dohody o partnerství nebylo z celkového počtu 29 použitelných předběžných podmínek splněno 15. Estonsko následně nahlásilo dokončení akčních plánů pro plnění 11 z nich. Očekává se, že zbývající předběžné podmínky splní v roce 2016: předcházení rizikům a řízení rizik, jiné druhy dopravy, aktivní začleňování, statistické systémy a ukazatele výsledků. 3. Řízení ESI fondů Na období 2014–2020 má Estonsko pouze jeden program politiky soudržnosti financovaný z vícero fondů oproti třem programům v předchozím období. Ministerstvo financí vystupuje jako řídicí orgán, certifikační orgán (jeho funkce byly sloučeny s funkcemi řídicího orgánu) a auditní orgán. Pět dalších ministerstev plní úkoly prvostupňových zprostředkujících subjektů a 13 ústředních agentur nebo jiných organizací působí jako zprostředkující subjekty na druhém stupni (v novém období přibyly dva). Pokud jde o systémy čerpání EZFRV a ENRF, nedošlo k žádným významným změnám. Na úrovni vlády slouží strategie státního rozpočtu ke koordinaci všech zdrojů financování. 4. Zjednodušení pro příjemce Řada právních předpisů a pokynů byla pozměněna s cílem snížit administrativní zátěž pro příjemce. Výměna údajů se žadateli a příjemci bude zcela elektronická, výdaje se budou proplácet na základě zjednodušeného vykazování nákladů, bude-li to možné, a existuje také možnost kombinovat granty a finanční nástroje.

1. Strukturální a investiční fondy ve Finsku Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Klíčovou výzvou pro finskou ekonomiku je obnovení růstu a konkurenceschopnosti a zároveň vytváření pracovních míst. Intenzita výzkumu a vývoje má sestupnou tendenci, v důsledku čehož je obtížné dosáhnout národního cíle pro výdaje na výzkum a vývoj (4 % HDP). Je třeba se zabývat riziky souvisejícími se slabou exportní výkonností v podmínkách restrukturalizace průmyslu. Finsko neustále zápasí s přeměnou investic do výzkumu a vývoje na úspěšný vývoz. Je třeba poskytnout více finančních prostředků pro začínající podniky a více jim pomáhat s podnikáním v zahraničí. Vzhledem ke stárnutí populace a klesajícímu počtu obyvatel v produktivním věku je třeba, aby trh práce plně využíval potenciál pracovních sil. Míra nezaměstnanosti v roce 2014 činila 8,7 % a je na vzestupu, zejména mezi mladými lidmi a staršími pracovníky. Další výzvou pro Finsko je oslabení salda veřejných financí a hrozba, kterou představují demografické trendy pro jeho dlouhodobou udržitelnost. Politická doporučení vydaná v rámci evropského semestru jsou určena k řešení těchto otázek. Hlavní priority a výsledky Finsko se snaží o zvýšení konkurenceschopnosti malých a středních podniků prostřednictvím investic (644 milionů EUR) do diverzifikace struktury podniků a zvýšením počtu rostoucích, inovativních a do zahraničí expandujících společností. Opatření se proto zaměří na zakládání a rozvoj nových podniků. Prostředky z EZFRV se zaměří na investice do zemědělských podniků, investice do zpracování potravin a na diverzifikaci zemědělských činností. Na podporu investic má být poskytnuta více než 1 miliarda EUR. Podporu dostane kolem 15 000 zemědělských podniků. Investice do výzkumu a inovací ve výši 398 milionů EUR se zaměří na povzbuzení inovací, zejména v rostoucích společnostech a začínajících podnicích působících ve vybraných oblastech inteligentní specializace. Finsko se snaží zlepšit svou schopnost přeměnit výsledky výzkumu a inovací na komerční výrobky a služby. Za pomoci těchto investic a prostředků z EZFRV na financování spolupráce a inovací chce Finsko zvýšit výdaje na výzkum a inovace v poměru k HDP z 3,31 % v roce 2013 na 4 % v roce 2020. Finsko přidělí 219 milionů EUR na přechod k nízkouhlíkovému hospodářství. Významně to přispěje k plnění cíle zvyšování podílu energie získané z obnovitelných zdrojů z 33 % (v roce 2011) na 38 % (v roce 2020). ESI fondy budou podporovat hlavně výzkum a inovace v nízkouhlíkových odvětvích, zavádění nových technologií, rozvoj a komercializaci nízkouhlíkových výrobků, služeb a výrobních metod. V zájmu ochrany životního prostředí a podpory účinného využívání zdrojů se ENRF bude podílet na udržitelnějším rybolovu a akvakultuře a na zlepšení mořských ekosystémů a vodní biologické rozmanitosti. Z fondu EZFRV je alokováno 1,6 miliardy EUR ve prospěch agroenvironmentálně-klimatických opatření. Cílem tohoto opatření je omezit škodlivé ekologické dopady zemědělských činností na půdu, povrchové a podzemní vody a ovzduší podporou využívání postupů šetrných k životnímu prostředí a ovlivňováním vegetačních podmínek. Očekává se, že více než 81 % zemědělské půdy bude pokryto smlouvami o obhospodařování, které zajistí lepší hospodaření s vodou. 1,8 miliardy EUR je vyčleněno pro zemědělské oblasti s přírodními omezeními s cílem přispět k zemědělské biologické rozmanitosti. 347 milionů EUR má být investováno do zaměstnanosti a snížení nezaměstnanosti. ESI fondy se zaměří především na mladé lidi a na osoby s méně příznivým postavením na trhu práce a jejich cílem bude pomoci přibližně 40 000 nezaměstnaným osobám. Tyto finanční prostředky budou použity k prodloužení aktivního života, k vyrovnání poptávky a nabídky na trhu práce a posílení mobility pracovních sil. Podpora pro usnadnění diverzifikace a pro vznik a rozvoj malých podniků ve venkovských oblastech může vytvořit přibližně 6 000 pracovních míst. Na vzdělávání a odbornou přípravu bude poskytnuta podpora ve výši 199 milionů EUR. Opatření se zaměří na zvýšení počtu kvalifikovaných pracovníků, posílení profesních dovedností mladých lidí a těch, kteří nedokončili odbornou přípravu, zlepšování služeb během přechodného období mezi vzděláváním a zaměstnáním a na rovnost v oblasti vzdělávání. Ve venkovských oblastech dojde k předávání znalostí prostřednictvím odborné přípravy pro více než 20 000 lidí (zejména zemědělců). Prostředky z ESF na sociální začlenění (248 milionů EUR) pomůžou v boji proti chudobě, sociálnímu vyloučení a marginalizaci. Podpora bude poskytnuta více než 15 000 osobám, jež se nacházejí převážně mimo trh práce.

Využití finančních nástrojů a územních nástrojů Finsko plánuje vyčlenit přibližně 1,5 milionu EUR na finanční nástroje pro kapitálové investice (v rámci operačního programu pro Alandské ostrovy). Jedná se o výrazně nižší částku v porovnání s obdobím 2007–2013. Finsko hledá možnosti, jak rozšířit využití finančních nástrojů. Asi 5 % přídělu z EFRR je vyčleněno na udržitelný rozvoj měst v šesti velkých městech (Helsinky, Espoo, Vantaa, Oulu, Tampere a Turku) prostřednictvím nástroje pro integrované územní investice. Prvořadým účelem strategie integrovaných územních investic je posílit konkurenceschopnost Finska využitím jeho největších měst coby rozvojových a pilotních prostředí pro inovace. Ve Finsku bude nadále působit osm místních akčních skupin v oblasti rybolovu, které budou pokračovat v provádění úspěšného komunitně vedeného místního rozvoje. Tyto skupiny byly zřízeny v předchozím programovém období, ale budou provádět nové strategie místního rozvoje podle místních potřeb. Hlavní údaje Politika soudržnosti (ESF, EFRR) EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 2 (regionální) 2 1 8 Dostupné prostředky (v EUR) 1 304 456 595 2 380 408 338 74 393 168 605 853 163 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů V době přijetí operačního programu nebyly na Alandských ostrovech splněny tři předběžné podmínky: regionální strategie inteligentní specializace, strategie celoživotního učení a strategie odborného vzdělávání. Tyto předběžné podmínky byly splněny v souladu s dohodnutými akčními plány do 30. června 2015. 3. Řízení ESI fondů Finsko snížilo počet programů politiky soudržnosti ze sedmi v období 2007–2013 na dva v období 2014–2020. V regionech probíhá administrativní reforma (snižuje se počet zprostředkujících subjektů). Je zajištěna koordinace prostřednictvím zastoupení různých fondů v monitorovacích výborech programů a prostřednictvím regionálních struktur spolupráce. Opatření EFRR a ESF jsou nyní prováděna v rámci stejného programu financovaného z vícero fondů. Na Alandských ostrovech mají programy EFRR, ESF a EZFRV společný monitorovací výbor. 4. Zjednodušení pro příjemce Řídicí orgány pro ESI fondy činí kroky ke snížení administrativní zátěže pro příjemce. Tyto kroky zahrnují konsolidaci funkcí (např. snížení počtu zprostředkujících subjektů) a intenzivnější využívání zjednodušeného vykazování nákladů.

1. Strukturální a investiční fondy ve Francii Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Francie má množství nepopiratelných aktiv (jako je dynamická demografie, bohaté přírodní a kulturní dědictví, vysoký potenciál odvětví obnovitelných energií a moderní dopravní sítě), ale čelí dvěma hlavním výzvám. Zaprvé, konkurenceschopnost francouzského hospodářství postupně klesá. Zčásti je to způsobeno nezdarem při orientaci hospodářství na znalostně náročnější odvětví a při přeměně výsledků výzkumu, vývoje a inovací na obchodovatelné výrobky a služby. Zadruhé, míra nezaměstnanosti se v posledních 30 letech držela na vysoké úrovni. V roce 2013 činila více než 10 % a nezaměstnanost mladých lidí mladších 25 let dosáhla na území kontinentální Francie 23,5 % a v zámořských departmentech přesahovala 50 %. Kromě toho nebyly dosud splněny cíle v rámci strategie Evropa 2020, pokud jde o energetiku a výdaje na výzkum a vývoj, a je třeba udělat více v boji proti chudobě a předčasnému ukončování školní docházky. Hlavní priority a výsledky V období 2014–2020 se mají ESI fondy používat za účelem dosažení cílů strategie Evropa 2020. Vzhledem k omezenému objemu dostupných finančních prostředků v poměru k velikosti francouzského hospodářství jsou investice směřovány do omezeného počtu klíčových tematických cílů v souladu s politickými doporučeními vydanými v rámci evropského semestru. Patří k nim výzkum a investice, posílení konkurenceschopnosti malých a středních podniků a zajištění přístupu znevýhodněných skupin k odbornému vzdělávání a na trh práce. Do výzkumu a inovací budou investovány 3 miliardy EUR (11 % celkového přídělu Francie z rozpočtu ESI fondů). Tyto prostředky pomůžou zlepšit přenos poznatků výzkumu a vývoje mezi akademickými kruhy a podniky, posílit výzkum a inovace v podnikové sféře a vytvořit podnikatelské prostředí příznivé pro inovace. Více než 660 podniků získá podporu pro vývoj a zavádění nových produktů. ESI fondy přispějí také ke snížení rozdílů ve výzkumu a vývoji mezi regiony; v roce 2014 se 75 % výzkumně-vývojových činností soustředilo jen do čtyř regionů a přístup k vysokorychlostnímu širokopásmovému připojení patří k nejslabším v Evropě.

Přibližně 5 miliard EUR (19 % přídělu z ESI fondů) půjde na podporu malých a středních podniků (mimo jiné v zemědělství, rybářství a mořské akvakultuře), které tím získají lepší přístup k financování, službám a na trhy a budou moci produkovat zboží a služby s vysokou hodnotou. ESI fondy budou rovněž podporovat zřizování nových malých a středních podniků a pomůžou stávajícím podnikům růst. Podporu z ESI fondů obdrží více než 160 000 obchodních společností. Přibližně 6 miliard EUR (23 % rozpočtu ESI fondů) bude použito na zlepšení zaměstnatelnosti a na pomoc lidem nejvíce vzdáleným trhu práce při hledání práce s důrazem na integraci mladých lidí, zlepšení nabídky odborné přípravy v rozvíjejících se odvětvích a lepší přístup k průběžné odborné přípravě. Francie chce do roku 2023 pomoci 234 000 nezaměstnaným mladým lidem prostřednictvím iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Země rovněž plánuje poskytnout odbornou přípravu pro práci 310 000 osobám a podpořit 90 000 osob (včetně 36 000 žen) v začátcích podnikání. Také má být poskytnuta podpora při začleňování do společnosti 180 000 osobám, jimž hrozí vyloučení. Předpokládá se tudíž, že ESI fondy pomohou Francii dosáhnout 75% míru zaměstnanosti do roku 2020 (69,8 % v roce 2014). S prostředky ve výši 5,5 miliard EUR (21 % celkového rozpočtu) zajistí ESI fondy investice potřebné pro podporu přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku, včetně investic do energetické účinnosti (průmysl, doprava, budovy), rozvoje obnovitelných zdrojů energie a čisté městské dopravy. Do tohoto rozpočtu jsou rovněž zahrnuty investice, jejichž cílem je zlepšení prevence a řízení rizik (mimo jiné ve venkovských a pobřežních oblastech). Celkem asi 3 miliardy EUR z EFRR, ESF a ENRF pomohou Francii v prevenci a zmírnění dopadů změny klimatu. Odhadované roční snížení emisí skleníkových plynů bude činit přibližně 19 milionů tun ekvivalentu CO2. Více než 4 miliardy EUR z rozpočtu ESI fondů (15 %) půjde na zlepšení výkonnosti sítě Natura 2000, ochranu biologické rozmanitosti a na obnovu ekologické kontinuity. Podpora bude poskytována na zlepšení stavu ochrany stanovišť na více než 465 000 ha. V zájmu ochrany životního prostředí a podpory účinného využívání zdrojů v souladu s novou společnou rybářskou politikou zajistí ENRF udržitelnější rybolov a akvakulturu a zlepší mořské ekosystémy a vodní biologickou rozmanitost. Do roku 2023 se nežádoucí úlovky sníží o 12 000 tun a produkce ekologické akvakultury se zvýší o 282 tun. Využití finančních nástrojů a územních nástrojů Část prostředků (698 milionů EUR) zaměřených zejména na malé a střední podniky a energetickou účinnost bude realizována prostřednictvím finančních nástrojů. Očekává se, že objem úvěrů, rizikového kapitálu nebo akciového kapitálu se zvýší o více než trojnásobek oproti období let 2007–2013. Měly by být prozkoumány další možnosti využití finančních nástrojů pro podporu IKT a účinné využívání zdrojů. Za účelem usnadnění rozvoje měst bude asi 10 % přídělu z EFRR věnováno na integrované akce v rámci udržitelného rozvoje měst. 70 % celkového rozpočtu na města bude použito na realizaci urbanistických akcí prostřednictvím integrovaných územních investic. Podle koncepce komunitně vedeného místního rozvoje bude EZFRV nadále podporovat strategie rozvoje zdola nahoru ve venkovských oblastech (v každém programu rozvoje venkova půjde 5 % na iniciativu LEADER). Hlavní údaje Politika soudržnosti (ESF, EFRR, FS, YEI) EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 40 (3 celostátní , 37 regionálních) 30 (3 celostátní, 27 regionálních) 1 (celostátní) 21 Dostupné prostředky (v EUR) 14 763 176 455 11 384 844 248 587 980 173 2 893 698 773 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů V době, kdy byla přijata dohoda o partnerství s Francií, byly všechny předběžné podmínky na celostátní úrovni splněny s výjimkou jedné (nakládání s odpady). Na úrovni programů existují různé akční plány, které se týkají mimo jiné dokončení strategií inteligentní specializace a definování a vyčíslení relevantních ukazatelů. 3. Řízení ESI fondů Byl zaveden nový model správy ESI fondů, podle něhož budou regionální rady odpovídat za vetší část provádění programů (všechny programy EFRR a část programů EZFRV a ESF). Výsledkem je složitá architektura programů, kde 71 programů (mimo programů Evropské územní spolupráce) a povinnosti byly rozděleny mezi celostátní a regionální úroveň. 4. Zjednodušení pro příjemce Řídicí orgány pro ESI fondy v současnosti provádějí opatření s cílem snížit administrativní zátěž pro příjemce a pro své vlastní zaměstnance. Patří k nim intenzivnější využívání paušálů, zjednodušené vykazování nákladů za účelem proplácení výdajů, zjednodušení postupů (např. elektronické řízení fondů neboli e-soudržnost)), sjednocení opatření v rámci programů a mezi nimi a lepší zviditelnění přidané hodnoty EU (např. společná prezentace všech fondů v jednotném regionálním monitorovacím výboru).

1. Strukturální a investiční fondy v Německu Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Přes pozitivní makroekonomické trendy musí Německo řešit některé významné střednědobé až dlouhodobé problémy. Demografické trendy jsou negativní – počet obyvatelstva v produktivním věku má každoročně v průměru klesat o 0,8 % a celkem se má do roku 2030 snížit o 11,4 %. Přes stoupající trend je však účast žen na trhu práce stále poměrně nízká (55,6 % v přepočtu na plný pracovní úvazek v roce 2014). Zakládání podniků naráží na dostupnost rizikového kapitálu a na nedostatek kvalifikovaných pracovních sil v různých odvětvích a regionech. Nezaměstnanost je v některých spolkových zemích stále poměrně vysoká. I když dlouhodobá nezaměstnanost mezi lety 2008 a 2014 klesla, stále postihuje téměř jeden milion lidí. Analýza cílů v rámci strategie Evropa 2020 vykazuje závažné zaostávání ve zvyšování výdajů na výzkum a inovace na regionální úrovni, zejména pokud jde o soukromé investice, a na zaostávání v plnění cílů týkajících se energetické účinnosti. Kromě toho bylo dosaženo jen omezeného pokroku při zlepšování výsledků ve vzdělávání sociálně znevýhodněných osob. Německo je i nadále jednou ze zemí, kde dosažené vzdělání je do značné míry určováno sociálně-ekonomickým původem. Hlavní priority a výsledky V období 2014–2020 se ESI fondy přímo podílejí na realizaci strategie Evropa 2020. Současně se zaměřují na klíčové tematické cíle v souladu s politickými doporučeními vydanými v rámci evropského semestru. Cíle se týkají posílení výzkumu a inovací a konkurenceschopnosti, energetické účinnosti, zajištění kvalifikované pracovní síly a pomoci pro znevýhodněné skupiny.

Finanční prostředky pomohou zlepšit inovační kapacitu a konkurenceschopnost hospodářství a posílit propojení mezi výzkumem, inovacemi a průmyslovou politikou. Aktivní podporou výdajů na výzkum a vývoj zmobilizují ESI fondy soukromé investice ve výši 883 milionů EUR, které doplní veřejnou podporu pro inovace. Například v Durynsku mají soukromé výdaje na výzkum a vývoj v poměru k HDP vzrůst z 1,03 % (v roce 2011) na 2 % (v roce 2023). Mimoto se očekává, že asi 4 miliony obyvatel venkovských oblastí budou využívat lepší nebo novou širokopásmovou infrastrukturu. Investice ve výši 4 miliard EUR doplní vyšší míru investic soukromého sektoru do malých a středních podniků, zemědělství, rybolovu a akvakultury, vytvoří 45 tisíc pracovních míst a zvýší produktivitu. Do roku 2023 se počítá s nárůstem roční produkce akvakultury o 4 700 tun a produkce systémů s recirkulací o 4 300 tun. Předpokládá se, že více než 13 000 zemědělských podniků dostane podporu na restrukturalizaci a modernizaci. Podporu obdrží také 1 031 družstev. Finanční prostředky budou použity na zlepšení zaměstnatelnosti lidí. Evropský sociální fond pomůže lidem s rekvalifikací a vstupem na trh práce. Odhaduje se, že v zájmu snížení rozdílů ve vzdělanostní úrovni bude proškoleno 108 000 dlouhodobě nezaměstnaných a 314 000 osob, zejména ze znevýhodněných skupin, bude mít příležitost účastnit se celoživotního učení. EZFRV bude rovněž podporovat celoživotní učení a odborné vzdělávání pracovníků v zemědělství a lesnictví, dalších uživatelů půdy a hospodářských činitelů s tím, že celkem bude vyškoleno odhadem 80 000 osob. Na plnění cílů v oblasti energetiky a změny klimatu byly z ESI fondů vyčleněny 3 miliardy EUR za účelem snižování emisí skleníkových plynů (podle očekávání mají klesnout o 2,2 milionu tun ekvivalentu CO2 ročně) a poklesu primární spotřeby energie ve veřejných budovách (o 233 000 MWh/rok). Vzhledem k rostoucímu výskytu extrémních povětrnostních podmínek v důsledku změny klimatu má prevence rizik velký význam pro několik německých spolkových zemí, kde by například asi 157 000 osob mělo mít prospěch z protipovodňových opatření. V zájmu ochrany životního prostředí a podpory účinného využívání zdrojů v souladu s novou společnou rybářskou politikou se ENRF bude podílet na udržitelnějším rybolovu a akvakultuře a na zlepšení mořských ekosystémů a vodní biologické rozmanitosti. Nežádoucí úlovky se podle předpokladů sníží o 80 tun a produkce ekologické akvakultury by se měla do roku 2023 zvýšit o 220 tun. EZFRV bude podporovat obnovu, zachování a posílení biologické rozmanitosti a zemědělských a lesnických systémů s vysokou hodnotou pro ochranu životního prostředí: 16 % zemědělské půdy má být pokryto smlouvami o řízení, které podporují biologickou rozmanitost a krajinu. Z podpory z EZFRV na rozvoj udržitelného vodního hospodářství bude mít užitek 7 % zemědělské půdy. Prostředky z EFRR se použijí pro řešení problémů životního prostředí ve městech, včetně investic do kulturního dědictví. Využití finančních nástrojů a územních nástrojů Část finančních prostředků (1,2 miliardy EUR) určených zejména na inovace a konkurenceschopnost, malé a střední podniky, energetickou účinnost, samostatně výdělečnou činnost a zakládání podniků bude realizována prostřednictvím finančních nástrojů. Očekává se, že objem úvěrů, rizikového kapitálu nebo akciového kapitálu se zvýší o 18 % oproti období let 2007–2013. Měly by být prozkoumány další možnosti pro využívání finančních nástrojů na podporu malých a středních podniků. Programy financované z ESI fondů zajišťují účinné využívání územních nástrojů. Za účelem usnadnění integrovaného urbanistického přístupu bude asi 10 % přídělu z EFRR věnováno na integrované akce v rámci udržitelného rozvoje měst. Integrované územní investice využívají v Bádensku-Württembersku a Šlesvicku-Holštýnsku. Místní partnerství budou posílena pomocí koncepce komunitně vedeného místního rozvoje (a financováním z vícero fondů). Iniciativa LEADER má vytvořit více než 1 500 pracovních míst. Hlavní údaje Politika soudržnosti (ESF, EFRR) EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 32 (1 celostátní, 31 regionálních) 15 (2 celostátní, 13 regionálních) 1 19 Dostupné prostředky (v EUR) 18 269 459 134 9 445 920 050 219 596 276 2 821 002 898 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů Na celostátní úrovni byly splněny všechny obecné předběžné podmínky. Podrobné hodnocení bylo provedeno na úrovni programů vzhledem k federativnímu uspořádání Německa. Na úrovni spolkových zemí nebylo splněno jen několik podmínek. Většina z nich se týká vypracování regionálních strategií inteligentní specializace a budou muset být splněny podle dohodnutých akčních plánů. 3. Řízení ESI fondů Bude použita řada doplňkových nástrojů EU (např. Horizont 2020) a vnitrostátních politických nástrojů s cílem zajistit co největší přínos ESI fondů. V šesti spolkových zemích budou zřízeny společné monitorovací výbory (EFRR/ESF nebo EFRR/ESF/EZFRV). 4. Zjednodušení pro příjemce Řídicí orgány pro ESI fondy činí kroky ke snížení administrativní zátěže pro příjemce a orgány. Patří mezi ně sloučení některých funkcí (např. snížení počtu zprostředkujících subjektů), větší využívání paušálů, zjednodušení procesů (např. elektronické správa fondů, neboli „e-soudržnost“), zajištění soudržnosti opatření v rámci programů a mezi nimi a lepší zviditelnění přidané hodnoty EU (např. společná prezentace pro všechny fondy).

1. Strukturální a investiční fondy v Řecku Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Po krizi se řecká ekonomika nacházela v recesi ještě šest let a jeho HDP klesl do roku 2013 přibližně o 25 %. Ve druhém čtvrtletí roku 2015 dosáhla nezaměstnanost 25,2 %, přičemž míra nezaměstnanosti mladých lidí je jednou z nejvyšších v EU (více než 50 %). Počet lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením vzrostl z 27,6 % všech obyvatel v roce 2009 na 36 % v roce 2014. Mírné zvýšení HDP v Řecku v roce 2014 (+0,8 %) bylo pod průměrem EU; je to známkou významných problémů v oblasti konkurenceschopnosti a absence strukturálních změn. Společnosti nejsou konkurenceschopné kvůli nízké produktivitě a kvůli tomu, že se nespecializují na činnosti s vysokou přidanou hodnotou a inovace. Dalšími výzvami jsou institucionální omezení, demotivující faktory při rozvoji podnikání a nízká míra podnikání na venkově a v oblastech závislých na rybolovu.

Hlavní priority a výsledky Je zapotřebí nový model růstu. Asi 25 % prostředků z ESI fondů je vyčleněno na klíčovou strategickou prioritu, kterou je posílení konkurenceschopnosti a navenek otevřeného podnikání, což zahrnuje například cestovní ruch, zemědělství a akvakulturu (zvýšení produkce o 26,3 %), zpracovatelský průmysl, služby pro podniky a logistiku. Klíčem k úspěchu jsou strategie inteligentní specializace zaměřené na konkurenční výhodu jednotlivých regionů. Zásadní výzvu představují investice soukromého sektoru do výzkumu a technologického rozvoje; výdaje na výzkum a vývoj mají vzrůst z 0,67 % HDP v roce 2011 na 1,2 % do konce programového období a výdaje podniků na totéž vzrostou z 0,18 % HDP v roce 2011 na 0,4 % na konci programového období. Prioritou financování v období následujícím po krizi je podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti, sociálního začleňování a boje proti chudobě. Pozornost se zaměřuje na řešení strukturálních problémů na trhu práce, zlepšení efektivnosti řeckého systému vzdělávání a odborné přípravy a přechodu absolventů na trh práce a podpora aktivního začleňování. Investice do zaměstnanosti (91 500 příjemců) a odborné přípravy (58 000 příjemců) jsou většinou zaměřeny na nezaměstnané a dlouhodobě nezaměstnané osoby ve věku od 30 do 44 let a na mladé lidi. Přibližně 134 000 mladých lidí ve věku 15–29 let obdrží podporu, zejména v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Lepší dostupnost pečovatelských služeb o děti přispěje k aktivnímu začlenění a zlepšení pracovních příležitostí přibližně pro 70 000 žen ročně. Lepší zdravotnictví a elektronické zdravotnictví zlepší zdravotní péči pro 3,2 milionu občanů. Klíčovým faktorem růstu je ochrana životního prostředí a přechod k hospodářství šetrnému k životnímu prostředí. Prosazování energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti je klíčovou prioritou a mělo by povzbudit zelené podnikání. Využívání obnovitelných zdrojů energie v poměru k hrubé konečné spotřebě má vzrůst z 13,83 % v roce 2013 na 20 % v roce 2020. V roce 2020 ve srovnání s rokem 2005 má spotřeba primární energie klesnout o 2,85 Mtoe, zatímco emise skleníkových plynů v odvětvích, kde neplatí evropský systém obchodování s emisemi, se mají snížit o 4 % oproti roku 2005. Investice do životního prostředí a klimatu by měly dosáhnout přibližně 1,5 miliardy EUR a měly by vytvořit 16 000 pracovních míst. Aby se zlepšila kvalita životního prostředí, bude kladen důraz na efektivní nakládání s odpady a na podporu recyklace, na využívání odpadů jako zdroje, ochranu a racionální řízení vodních zdrojů a na ochranu a obnovu mořských biologických zdrojů. S pomocí ESI fondů má podíl využitého komunálního odpadu vzrůst z 18 % (v roce 2011) na 68 % (v roce 2020), podíl recyklovaného recyklovatelného odpadu se má zvýšit z 30 % (v roce 2011) na 54 % (v roce 2020) a podíl komunálního odpadu uloženého na skládku má klesnout z 82 % (v roce 2011) na 32 % (v roce 2020). V sektoru dopravy je hlavním záměrem další rozvoj vnitrostátního dopravního systému a podpora kombinované dopravy (přeprava zboží pomocí více než jednoho druhu dopravy) s cílem učinit z Řecka hlavní bránu do Evropy a dopravní uzel Balkánu a Středomoří. Klíčové priority v oblasti železniční sítě úspěšně integrují severojižní železniční síť TEN-T s cílem zajistit interoperabilitu a provést úpravy potřebné k napojení na Evropský systém řízení železničního provozu. Stejně důležitá jsou železniční spojení se základními přístavy sítě TEN-T a středisky nákladní dopravy s cílem podpořit kombinovanou dopravu a modernizaci systému nákladní dopravy. Co se týče silniční dopravy, hlavní pozornost se věnuje dokončení základní silniční sítě TEN-T a rozvoji komplexní dopravní sítě TEN-T. Posilování institucionální kapacity a účinné veřejné správy a místní samosprávy je nezbytným předpokladem udržitelného rozvoje. To mimo jiné napomůže účinnému a účelnému provádění dohody o partnerství na období let 2014–2020. Tento cíl je zaměřen na posílení organizačních, institucionálních a provozních kapacit ústředních vládních institucí, regionálních a místních orgánů a rozvoj lidských zdrojů ve veřejném sektoru, jakož i na zvýšení účinnosti a kvality justice. Využití finančních nástrojů a územních nástrojů Přibližně 300 milionů EUR by mohlo být realizováno prostřednictvím finančních nástrojů. Většina podpory má směřovat do malých a středních podniků a v menší míře do energetiky a ochrany životního prostředí. Řecko má v úmyslu využít dostupné územní nástroje. Městské orgány budou sledovat udržitelný rozvoj měst prostřednictvím integrovaných územních investic. Místní partnerství budou posílena pomocí koncepce komunitně vedeného místního rozvoje ve venkovských oblastech a oblastech závislých na rybolovu. Hlavní údaje Politika soudržnosti (ESF, EFRR, FS, YEI) EZFRV ENRF Evropská územní spolupráce Počet programů 18 (5 celostátních, 13 regionálních) 1 1 11 Dostupné prostředky (v EUR) 15 275 247 163 4 718 291 793 388 777 914 984 699 568 2. Předpoklady pro účinné a efektivní využívání ESI fondů V době, kdy se schvalovaly operační programy na období 2014–2020, nebyla splněna řada předběžných podmínek, včetně tří specifických předběžných podmínek pro ENRF. Akční plány byly vypracovány a v několika oblastech investic (např. IKT, výzkum a inovace, strategie pro inteligentní specializaci a pevný odpad) byla přidána doložka o automatickém pozastavení. To znamená, že financování nelze čerpat, dokud nejsou dokončeny příslušné akce. 3. Řízení ESI fondů Právním předpisem byla zavedena nová struktura řízení, která snižuje počet zprostředkujících subjektů a počet delegací, zavádí opatření ke zjednodušení systému a zrychluje provádění. Záměrem je rovněž posílit správní kapacitu prováděcích subjektů. Byly posíleny podoba programů, programování finančních prostředků a koordinace ESI fondů, byla zavedena opatření proti podvodům a ustanovení o hladkém přechodu. Nedávno schválené změny právní úpravy zpřístupnily Řecku další likviditu na dokončení projektů z období 2007–2013 a na bezproblémové zahájení projektů v období 2014–2020 s vyšším spolufinancováním řeckých programů ze strany EU. 4. Zjednodušení pro příjemce Žádosti příjemců o financování a výkazy výdajů musí být nyní předkládány elektronicky. Existují povinné elektronické postupy pro předběžnou kontrolu zadávací dokumentace a pro zakázky na poskytování služeb. Bylo zavedeno zjednodušené vykazování nákladů pro určité kategorie operací financovaných z ESF. Ke schválení projektu se nyní vyžaduje menší počet ministerských podpisů. Byl urychlen proces schvalování environmentálních podmínek u spolufinancovaných projektů. Došlo ke zkvalitnění právních předpisů a byla zavedena archeologická povolení pro vyvlastnění. Vnitrostátní právní předpis přijatý v prosinci 2014 stanoví přezkum a zjednodušení všech postupů nezbytných k provádění různých projektů v rámci ESI fondů. 1. Strukturální a investiční fondy v Maďarsku Hospodářské a sociální výzvy v kontextu evropských strukturálních a investičních fondů Ačkoli bylo Maďarsko těžce zasaženo hospodářskou a finanční krizí, hospodářství se začalo v roce 2014 zotavovat. I nadále však existují závažné nedostatky v plnění vnitrostátních cílů strategie Evropa 2020. Inovační aktivita a konkurenceschopnost malých a středních podniků je slabá. Je třeba zvýšit výdaje na výzkum a inovace a na využívání obnovitelných zdrojů energie a zlepšit účinné využívání zdrojů. Maďarsko zápasí s nízkou zaměstnaností a chudobou, které nadměrně postihují některá znevýhodněná území a skupiny. Přetrvávají značné nerovnosti na regionální a subregionální úrovni, zaostávají rovněž venkovské oblasti. Tyto problémy se promítají do politických doporučení vydaných v rámci evropského semestru.

Hlavní priority a výsledky 60 % všech prostředků z ESI fondů bude věnováno na hospodářský rozvoj a tvorbu pracovních míst. Tyto prostředky posílí inovační aktivitu a konkurenceschopnost podniků, a tím zvýší jejich přidanou hodnotu a podpoří jejich začlenění do mezinárodního hodnotového řetězce mimo jiné prostřednictvím lepšího přístupu k financování. 2,2 miliardy EUR podpoří výdaje podniků na výzkum a vývoj, jež mají stoupnout z 0,56 % na 0,71 % HDP. Aby rozšířilo znalostní základnu, Maďarsko plánuje zvýšit podíl inovativních podniků spolupracujících s výzkumnými institucemi o 20 % oproti roku 2010. 2,9 miliardy EUR pomůže malým a středním podnikům zvýšit čisté příjmy o 25 % a čisté příjmy z vývozu o 30 %. Bude to znamenat zlepšení kvality a dostupnosti podnikatelské infrastruktury a také přímé rozšíření kapacity. Významná podpora bude poskytnuta na modernizaci zemědělství, rybolovu a potravinářství, povzbuzení spolupráce mezi zemědělci, mladým zemědělcům a na rozvoj krátkých dodavatelských řetězců. Počítá se s nárůstem objemu produkce akvakultury o 42 %. 3,3 miliardy EUR přispěje k posílení trhu práce. Z opatření aktivní politiky na trhu práce bude mít užitek nejméně 150 000 znevýhodněných uchazečů o práci, jimž se dostane pomoci při návratu na otevřený trh práce. Dalších 150 000 mladých lidí, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání nebo v profesní přípravě, obdrží individuální služby od úřadů práce. Zlepší se kvalita a dostupnost péče o děti a přibude nejméně 18 000 nových míst ve školkách. Investice napomohou využívání domácího potenciálu cestovního ruchu a zlepší pracovní příležitosti v odvětvích s vysokým podílem lidské práce, jako je například zemědělství. 689 milionů EUR bude použito pro opatření na podporu rozvoje IKT, snížení rozdílů mezi městem a venkovem díky širšímu pokrytí širokopásmovým připojením a napojením milionu dalších domácností na širokopásmové sítě, a rovněž na zlepšení efektivity podniků. 3 miliardy EUR budou použity na podporu přechodu na nízkouhlíkové hospodářství. Očekává se, že energetická účinnost podnikových, obytných a veřejných budov se zvýší a míra energie vyrobené z obnovitelných zdrojů by měla do roku 2020 dosáhnout vnitrostátní cíl 14,65 %. Tato opatření přispějí rovněž ke snížení emisí skleníkových plynů. Více než 1 miliarda EUR je vyčleněna na podporu přizpůsobení se změně klimatu a předcházení rizikům. Více než milion dalších obyvatel bude mít užitek z přiměřených protipovodňových opatření a lepší hospodaření s vodou zmírní nepříznivé účinky změny klimatu. Investice pomohou zlepšit odolnost vůči katastrofám a systémy pro zvládání katastrof. ESI fondy vyčlení téměř 3,4 miliardy EUR na podporu ochrany životního prostředí a účinného využívání zdrojů. Rovněž bude financováno nakládání s odpadními vodami, aby se pro ještě větší podíl obyvatelstva zajistil přístup k lepším čističkám odpadních vod. Finanční prostředky budou rovněž využity pro zajištění odpovídající kvality 100 % pitné vody. Podstatně se zlepší také opětovné využití a recyklace odpadu. Výsledkem opatření bude posílení ochrany přírody a obnova poškozených ekosystémů, zlepšené zemědělské a lesnické postupy a lepší ekologický přístup ve vztahu k povrchovým a podzemním vodám. Očekává se, že zachování a rozvoj přírodního a kulturního dědictví každoročně přiláká více než 1,6 milionu návštěvníků. S podporou se počítá také pro 100 akvakulturních hos