EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 11.6.2018 COM(2018) 452 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o aktuálním stavu společné rybářské politiky a konzultací o rybolovných právech na rok 2018



{SWD(2018) 329 final}



o aktuálním stavu společné rybářské politiky a konzultací o rybolovných právech na rok 2018 1.Úvod Toto sdělení nabízí přehled o současném stavu společné rybářské politiky (SRP). Informuje o pokroku směrem k hodnotě Fmsy (tj. míra úmrtnosti daná rybolovem, která přináší maximální udržitelný výnos), změnách ve stavu populací, snaze napravit situaci ve Středozemním a Černém moři, stavu loďstva EU, pokroku v oblasti správy, postupném zavádění povinnosti vykládky a vnějším rozměru SRP. Rovněž stanoví zásady, jejichž cílem je podpořit návrhy Komise na rybolovná práva pro rok 2019. Členské státy, poradní sbory, další zúčastněné strany a veřejnost mohou předkládat návrhy na tato politická směřování. V SRP je stanoveno, že je třeba co nejdříve sladit rybolovný tlak na populace, a to nejpozději do roku 2020, s cílem dosáhnout obnovy a zachování stavů populací na úrovních, z nichž lze vytěžit maximální udržitelný výnos. Dosažení tohoto cíle rovněž přispěje k dosažení dobrého stavu prostředí v evropských mořích do roku 2020 a k minimalizaci negativního dopadu rybolovných činností na mořské ekosystémy. 2.Pokrok při provádění SRP Nadále dochází k významnému pokroku při provádění SRP: ØSplnění cíle Fmsy. V oblasti Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) rybolovný tlak vykazuje celkově klesající tendenci a relevantní ukazatel (F/Fmsy) je nyní stabilizován okolo hodnoty 1, což znamená, že u všech populací se úrovně využívání v průměru blíží Fmsy. Zároveň se počet celkových přípustných odlovů stanovený v souladu s Fmsy v roce 2018 zvýšil ze 44 na 53, což činí 69 % celkových přípustných odlovů posouzených na základě Fmsy v oblasti ICES. ØObnova populací. Od roku 2013 vzrůstá biomasa reprodukující se populace v oblasti ICES a v roce 2016 byla v průměru o 39 % vyšší než v roce 2003, zatímco poměr populací mimo bezpečné biologické limity klesl z 65 % v roce 2003 na přibližně 30 % v roce 2016. ØZlepšení stavu populací ve Středozemním a Černém moři. Přestože je situace ve Středozemním a Černém moři nadále velmi znepokojující, byly podniknuty významné kroky v boji proti nadměrnému rybolovu na všech úrovních. ØZvýšení celkové socioekonomické výkonnosti. Hospodářská výkonnost loďstva EU se nadále zlepšuje, přičemž čistý zisk za rok 2016 činil 1,3 miliardy EUR. ØLepší rovnováha mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Kapacita loďstva EU nadále klesala. Nyní je téměř o 20 % nižší než stropy kapacity pro prostornost a více než o 13 % nižší než stropy kapacity pro výkon motoru. ØPokrok ve víceletých plánech. Poté, co vstoupil v platnost víceletý plán pro Baltské moře a byl schválen víceletý plán pro Severní moře, navrhla Komise dva nové víceleté plány: jeden pro druhy žijící při dně v západním Středozemním moři a jeden pro druhy žijící při dně v západních vodách. Rovněž pokračuje práce na víceletém plánu pro Jaderské moře, který byl navržen minulý rok. ØPostupné zavádění povinnosti vykládky. Dne 1. ledna 2019 vstoupí v platnost povinnost vykládky pro všechny druhy, na které se vztahují omezení odlovu, a ve Středozemním moři rovněž pro všechny druhy, kterých se týká minimální referenční velikost pro zachování zdrojů. Komise spolupracuje s členskými státy a zúčastněnými stranami na usnadnění plného provádění povinnosti vykládky. ØProsazování zásad EU při řízení rybolovu na mezinárodní úrovni. EU má vedoucí postavení při prosazování a zavádění udržitelného rybolovu na mezinárodní úrovni, jak dokazuje úspěch posledního ročníku konference Náš oceán, kterou pořádala EU. 2.1.Pokrok při dosahování FMSY Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) vypočítal tendence v intenzitě rybolovu (F/Fmsy).

Podle VTHVR úmrtnost způsobená rybolovem v oblasti ICES postupně klesá a směrná hodnota se v roce 2016 blížila hodnotě 1 (oproti hodnotě 1,5 v roce 2003), což znamená, že u všech populací se úrovně využívání v průměru blíží FMSY. Ve Středozemním a Černém moři tendence F/FMSY vykazují střední úroveň, která se mění jen mírně, neboť mezi lety 2003 a 2015 se pohybovala okolo hodnoty 2,3 a neměla sestupnou tendenci. V oblasti ICES Komise navrhla celkové přípustné odlovy na úrovni hodnot Fmsy pro rok 2018 nebo o něco nižší pro všech 76 celkových přípustných odlovů s doporučením Fmsy. Rada stanovila 53 celkových přípustných odlovů v souladu s Fmsy: 29 v západních vodách (plus 1 v hlubinné populaci), 17 v Severním moři a 7 v Baltském moři. Podle objemu: -V Baltském moři byly celkové přípustné odlovy stanoveny podle víceletého plánu pro Baltské moře. 95 % očekávaných odlovů vychází z celkových přípustných odlovů stanovených v souladu s Fmsy a 4 % z celkových přípustných odlovů s preventivním doporučením. -Pokud jde o populace v Severním moři, Skagerraku a Kattegatu posouzené na základě Fmsy, které spravuje pouze EU, 99,7 % očekávané vykládky vychází z celkových přípustných odlovů stanovených v souladu s Fmsy. -V případě populací v severozápadních a jihozápadních vodách posouzených na základě Fmsy, které spravuje pouze EU, činí tato hodnota 94 % a 90 %. Rada poprvé rovněž schválila tříměsíční zastavení lovu úhoře říčního za účelem ochrany jikrnáčů. Komise a členské státy navíc přijaly politický závazek zlepšit provádění nařízení o populacích úhoře říčního a zhodnotit jeho účinnost. Rybolovná práva pro hlubinné populace pro roky 2017 a 2018 byla stanovena v listopadu 2016, přičemž tyto populace tvoří méně než 1 % všech vykládek v EU. Údaje o hlubinných populacích či jejich posouzení jsou omezené, s výjimkou hlavouna tuponosého v severozápadních vodách, jehož celkový přípustný odlov byl stanoven na úrovni Fmsy. Co se týče populací podléhajících konzultacím mezi pobřežními státy, pouze 1 z 10 celkových přípustných odlovů s doporučením Fmsy je v souladu s Fmsy, konkrétně atlantsko-skandinávský sleď obecný, který představuje 4 % vykládek ze všech celkových přípustných odlovů pobřežních států co do objemu. Dosažení Fmsy u všech populací pobřežních států do roku 2020 je tudíž problém. Ve Středozemním moři pouze 13 % (6 populací) ze 47 populací není loveno nadměrně: parmice pruhovaná v GSA 10 (jižní Tyrhénské moře), GSA 17–18 (Jaderské moře) a GSA 22 (Egejské moře); sardel obecná v GSA 22 (Egejské moře); garnela hlubokomořská v GSA 9 (Ligurské a severní Tyrhénské moře) a sépie obecná v GSA 17 (severní Jaderské moře). V Černém moři je 5 ze 6 posuzovaných populací nadále nadměrně loveno, s výjimkou šprota obecného. Je zřejmé, že je v těchto mořských oblastech vyžadováno další úsilí pro dosažení cíle Fmsy do roku 2020, jak je uvedeno níže v části 2.3.

2.2.Trendy biomasy VTHVR rovněž vypočítal vývoj biomasy reprodukující se populace od roku 2003. V oblasti ICES se biomasa reprodukující se populace za toto období celkově zvýšila a v roce 2016 byla v průměru o 39 % vyšší než v roce 2003. Procentní podíl populací v rámci bezpečných biologických limitů se rovněž zvyšuje. Očekává se, že v roce 2018 81 % rybolovných práv bude vycházet z populací v rámci bezpečných biologických limitů, 11 % z populací mimo tyto limity a 8 % z populací s preventivním doporučením, u nichž nevíme, zda jsou či nejsou v rámci bezpečných biologických limitů. Ve Středozemním a Černém moři se biomasa reprodukující se populace od roku 2003 zásadně nezměnila. K těmto výsledkům je však vzhledem k vysoké úrovni jejich nejistoty třeba přistupovat obezřetně. 2.3.Konkrétní opatření pro Středozemní a Černé moře Evropská komise podnikla významné kroky za účelem boje proti nadměrnému rybolovu ve Středozemním a Černém moři, a to na úrovni EU i spolu s mezinárodními partnery. Na úrovni EU je jednou z priorit Komise dále slaďovat vnitrostátní plány řízení přijaté v rámci nařízení týkajícího se Středozemního moře se SRP. V roce 2017 bylo pět vnitrostátních plánů řízení přezkoumáno a aktualizováno v souladu s doporučením VTHVR. Mezi ně spadají plány pro rybolov prováděný pomocí lodních nevodů, pobřežních nevodů, traulerů typu gangui a malých plavidel používajících košelkové nevody v Chorvatsku, Francii, Řecku a Španělsku. Tento proces bude urychlen v roce 2018. Lepší vymáhání předpisů a kontrola jsou v těchto mořských oblastech rovněž prioritou. V roce 2017 Komise rozšířila oblast působnosti zvláštního kontrolního a inspekčního programu pro Středomoří, aby zahrnula štikozubce obecného a garnelu hlubokomořskou v Sicilském průlivu. Počet společných kampaní koordinovaných Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu rovněž významně stoupl. Pokrok ve víceletých plánech EU viz níže v části 2.5.1. Na mezinárodní úrovni je cílem Komise přeměnit politické závazky maltského prohlášení „MedFish4Ever“ na konkrétní opatření. V rámci Generální komise pro rybolov ve Středozemním a Černém moři (GFCM) byla v roce 2017 schválena důležitá opatření navržená Evropskou unií:

-víceletý plán pro pakambalu velkou v Černém moři, -regionální akční plán za účelem boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (NNN), -mezinárodní společný inspekční a dohledový program mimo vody podléhající státní jurisdikci v Sicilském průlivu, -regionální adaptivní plán řízení pro využívání rudých korálů ve Středomoří a -oblast s omezením rybolovu v propadlině Jabuka/Pomo v Jaderském moři. V roce 2018 bude nejvýznamnějším milníkem přijetí Sofijského prohlášení pobřežními státy Černého moře coby opatření navazující na Bukurešťské prohlášení přijaté v roce 2016. Cílem Komise bude také dosáhnout dohody o regionálním plánu řízení pro úhoře říčního a o ochranných opatřeních pro rybolov druhů žijících při dně ve středovýchodním Středomoří, klíčových komerčních druhů, jako je rapana dravá, jakož i malých pelagických druhů v Jaderském moři, jelikož není zaveden žádný víceletý plán EU. Činnost EU v rámci Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) se rovněž začíná vyplácet: zaznamenané vysoké úrovně biomasy tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři umožnily zvýšit celkové přípustné odlovy pro období 2018–2020 v souladu s vědeckým doporučením. To rovněž připravilo půdu pro nový rámec řízení, v důsledku přechodu z plánu obnovy na plán řízení a umožnění návratu drobného rybolovu k činnosti, zatímco jsou dodržována přísná pravidla kontroly. V případě mečouna obecného ve Středozemním moři nedávno přijatý plán obnovy stanovuje celkový přípustný odlov na 10 500 tun od roku 2017 a lineární snižování o 3 % ročně do roku 2022. V roce 2017 komise ICCAT rovněž přijala zmrazení rybolovné kapacity pro plavidla, která loví tuňáka křídlatého ve Středozemním moři. 2.4.Stav loďstva EU Kapacita loďstva EU nadále klesala. V prosinci 2017 rejstřík rybářského loďstva EU obsahoval 82 912 plavidel s celkovou kapacitou 1 487 983 v hrubé prostornosti (GT) a 5 763 933 v kilowattech (kW). Jedná se o snížení o 1,45 % od minulého roku co do počtu plavidel, o 6,54 % v kW a o 9,59 % v GT. Počet skupin loďstva však není v rovnováze s jejich rybolovnými právy. Hospodářská výkonnost loďstva EU se opět zlepšila a čistý zisk činil v roce 2016 1,3 miliardy EUR. Loďstvo EU vyložilo přibližně 5 milionů tun mořských produktů s udávanou hodnotou vykládek 7,7 miliardy EUR. Hrubá přidaná hodnota a hrubý zisk (vše bez započtení dotací) vytvořené loďstvem EU (kromě Řecka) činily 4,5 mld. EUR a 2,1 mld. EUR. Čisté ziskové rozpětí, které činilo 17 %, bylo výrazně vyšší než rozpětí v roce 2015 (11 %). Prognózy pro roky 2017 a 2018 naznačují kladné hospodářské výsledky. Pokud jde o sociální udržitelnost, celková zaměstnanost v loďstvu EU při přepočtu na plný úvazek klesá od roku 2008 průměrně o 1,3 % ročně, částečně kvůli poklesu kapacity loďstva EU. Průměrná mzda na plný pracovní úvazek se však zvyšuje v průměru o 2,7 % ročně. Průměrná roční mzda na plný pracovní úvazek činí 24 800 EUR. Zásadním pokrokem ve zlepšování pracovních podmínek v loďstvu EU je úspěšné provedení Úmluvy Mezinárodní organizace práce (MOP) o práci v odvětví rybolovu č. 188 do práva EU po dohodě se sociálními partnery EU. Tato úmluva tvoří jednotný a soudržný nástroj ke zlepšení životních a pracovních podmínek na rybářských plavidlech. Pouze několik členských států však ratifikovalo mezinárodní úmluvy relevantní pro rybolov a provádění těchto norem do práva EU stále ještě není úplné. Zajištění důstojných pracovních, zdravotních a bezpečnostních podmínek na rybářských plavidlech je prioritou Komise na programu jednání.

2.5.Řízení 2.5.1.Pokrok ve víceletých plánech Nedávné přijetí víceletého plánu pro druhy žijící při dně v Severním moři je důležitým pokrokem, který pomůže zajistit dlouhodobě udržitelný rybolov. Je to druhý víceletý plán schválený od víceletého plánu pro Baltské moře v roce 2016. Naproti tomu Evropský parlament a Rada se dosud neshodly na víceletém plánu pro sardinky a sardele v Jaderském moři navrženém Komisí v roce 2017 a vyhlídky na rychlé přijetí jsou mizivé. Komise úzce spolupracuje se všemi dotčenými stranami na usnadnění diskusí, aby mohla být co nejdříve zavedena opatření za účelem ochrany těchto populací v kritickém stavu. V březnu 2018 Komise navrhla dva nové víceleté plány: jeden pro rybolov populací druhů žijících při dně v západním Středozemním moři a jeden pro druhy žijící při dně v západních vodách. Dosažení shody ohledně těchto návrhů je důležité pro dosažení Fmsy a pro plné provádění povinnosti vykládky. 2.5.2.Regionalizace a zapojení zúčastněných stran Reforma SRP z roku 2013 zavedla regionalizaci: v případě regionalizace mohou dotčené členské státy předkládat společná doporučení pro přijetí aktů Komise v přenesené pravomoci. Nová generace víceletých plánů rovněž obsahuje ustanovení o regionalizaci umožňující členským státům a zúčastněným stranám spolupracovat na individualizovaných řídicích opatřeních, která jsou vhodná pro jejich mořské oblasti. Regionalizace zastává významnou úlohu v postupném zavádění povinnosti vykládky. Naproti tomu společná doporučení k ochranným opatřením pro lokality sítě Natura 2000 a jiné chráněné oblasti v souladu s článkem 11 SRP nebyla tak četná a zahrnují pouze některé oblasti v Severním a Baltském moři. Aby středomořské členské státy mohly lépe porozumět výhodám zavedení ochranných opatření v rámci SRP, konal se v říjnu 2017 v Zadaru specializovaný pracovní seminář na toto téma. Členské státy a zúčastněné strany musí v tomto ohledu učinit více. Aby byla jejich úloha snazší, Komise vydá pokyny k vytváření aktů v přenesené pravomoci podle článku 11 SRP. Komise navíc v tomto roce podala zprávu o výkonu přenesených pravomocí v rámci SRP. Regionalizace rovněž posílila úlohu poradních sborů, hlavních organizací zúčastněných stran zřízených v rámci SRP. Členské státy musí při provádění svých společných doporučení konzultovat poradní sbory. V důsledku toho počet poradních sborů opět stoupl, a to z 56 v roce 2016 na 64 v roce 2017. Odborné znalosti poradních sborů jsou rozhodující pro úspěšné provádění SRP. Komise a členské státy vycházejí z jejich analýzy, aby zabránily situacím blokačních druhů nebo je alespoň zmírňovaly v rámci zavedených unijních pravidel. Poradní sbory rovněž vytvořily strategie pro udržitelné řízení, jako například dvě strategie pro řízení jazyka obecného v Biskajském zálivu a východní části Lamanšského průlivu, které předkládaly rybolov v souladu s Fmsy a vedly ke zvýšeným kvótám pro rybáře. 2.6.Povinnost vykládky Postupné zavádění povinnosti vykládky v roce 2018 dále pokročilo. Na pelagický rybolov a rybolov v Baltském a Černém moři se povinnost vykládky již plně vztahuje. Pokud jde o rybolov druhů žijících při dně, od minulého roku se celkově zvýšil rozsah povinnosti vykládky co do množství z 35 % na 44 %: to odpovídá 34 % v Severním moři, 51 % v severozápadních vodách a 65 % v jihozápadních vodách. Ve Středozemním moři se v současné době povinnost vykládky vztahuje přibližně na 66 % celkových vykládek. Toto číslo dosahuje přibližně 94 % pro malé pelagické druhy, 24 % pro druhy žijící při dně a 71 % pro mlže. V Černém moři se povinnost vykládky od roku 2017 vztahuje na všechny úlovky druhů, které podléhají celkovému přípustnému odlovu, tedy na šprota obecného a pakambalu velkou.

Na základě ustanovení základního nařízení se bude povinnost vykládky od 1. ledna 2019 vztahovat na všechny úlovky druhů podléhajících omezením odlovu a ve Středomoří rovněž na úlovky druhů, které nedosahují minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů. V zájmu usnadnění plného a včasného provádění povinnosti vykládky by měly být plně využity všechny stávající možnosti flexibility v rámci SRP. Na základě dostupných informací dosud nedošlo k žádným situacím blokačních druhů, které by byly výsledkem povinnosti vykládky. Cíl Fmsy do roku 2020 a plné provádění povinnosti vykládky jsou však problémem, tudíž jsou členské státy a poradní sbory podporovány, aby pokračovaly ve své práci, zejména na určení případů, pro něž je v systému dostatek ryb, a proto výměny mohou předejít blokaci. Členské státy by rovněž měly zvážit, zda by nešlo zlepšit jejich vnitřní předpisy. Využití Evropského námořního a rybářského fondu na podporu provádění povinnosti vykládky je nadále velmi nízké, neboť na opatření související s povinností vykládky je vyčleněno pouze 49 milionů EUR. Komise se zavazuje plně spolupracovat s členskými státy a poradními sbory, aby provádění povinnosti vykládky usnadnily. Poslední změna článku 15.6 SRP, která umožňuje obnovení plánu výmětů pro dodatečné období tří let, tento závazek dokládá. Evropský parlament a Rada by měly toto dodatečné období využít, aby dosáhly shody na víceletých plánech, které nedávno navrhla Komise, jelikož víceleté plány jsou užitečným nástrojem pro řešení potenciální situace blokačních druhů. Komise bude nadále pomáhat s dalším zkoumáním možností, zejména co se týče situací blokačních druhů, v rámci mezí zavedených unijních pravidel a na základě konkrétních příkladů předložených členskými státy. Pokud jde o vymáhání předpisů a kontrolu, je stále jasnější, že tradiční prostředky kontroly, jako například inspekce na moři a dohled ze vzduchu, jsou méně účinné než technologie pro neustálé dálkové elektronické sledování, jako je uzavřený televizní okruh a snímače. Vzhledem k neexistenci dohody na regionální úrovni a za účelem zajištění rovných podmínek se Komise v nedávné době zapojila do diskusí s členskými státy a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu (EFCA), aby vyřešily tuto otázku ve zvláštním kontrolním a inspekčním programu přijatém v rámci nařízení o kontrolním režimu. 2.7.Širší souvislosti: mezinárodní správa oceánů a konference Náš oceán v roce 2017 V roce 2017 EU uspořádala velice úspěšný čtvrtý ročník konference Náš oceán, který měl za následek 433 konkrétních závazků odpovídajících výši 7,2 miliardy EUR ve finančních zárukách a 2,5 milionu km2 dodatečných mořských rezervací. V rámci společného sdělení o mezinárodní správě oceánů se činnost Komise na mezinárodní úrovni dále zaměřuje na: -aktivní prosazování udržitelného řízení rybolovu mimo vody EU prostřednictvím regionálních organizací pro řízení rybolovu, -podporu lepší spolupráce mezi regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a regionálními úmluvami pro mořské prostředí a podporu spolupráce s globálními organizacemi, -boj proti rybolovu NNN a posílení udržitelného řízení mořských zdrojů prostřednictvím našich dvoustranných dialogů a pracovních skupin zaměřených na rybolov NNN. Významnými počiny v této oblasti jsou vstup dohody o opatřeních přístavních států v platnost v červnu 2016, přijetí dobrovolných pokynů k systémům dokumentace úlovků FAO v červenci 2017 a zahájení první pracovní verze celosvětové evidence rybářských plavidel, plavidel s chladicím zařízením a zásobovacích plavidel FAO v dubnu 2017, -odstranění nedostatků v mezinárodním rámci. Dosažení mezinárodní dohody, která zabrání neregulovanému obchodnímu rybářství ve volných mořích Arktidy, představuje nejvýznamnější úspěch v této oblasti, -rozvoj udržitelného rybolovu a akvakultury a budování kapacity v tomto odvětví prostřednictvím programů na podporu financovaných EU s regionálními subjekty a zeměmi v Tichém oceánu, západní Africe a Indickém oceánu. V roce 2017 byly přijaty dva nové regionální programy, PESCAO (západní Afrika) a PEUMP (Tichý oceán),

-zlepšení řízení odvětví rybolovu a udržitelného rozvoje místního rybolovu prostřednictvím dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu. Nové nařízení o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva, které vstoupilo v platnost dne 12. prosince 2017, usiluje o posílení úlohy EU coby klíčového globálního aktéra v oblasti rybolovu, správy oceánů a boje proti rybolovu NNN. 3.Návrhy na celkové přípustné odlovy v roce 2019 Stanovení celkových přípustných odlovů pro rok 2019 budou charakterizovat tři hlavní body: blížící se cíl spočívající v dosažení Fmsy do roku 2020, plné provádění povinnosti vykládky od roku 2019 a rybolovná práva založená na víceletých plánech pro Baltské a Severní moře. Všechny tyto tři body jsou stejně důležité pro zúčastněné strany i členské státy a je třeba je zohlednit při sestavování celkových přípustných odlovů s cílem zajistit soudržnost. 3.1.Obecné cíle návrhů na rybolovná práva v roce 2019 Hlavním cílem Komise je dosáhnout významného dalšího pokroku, pokud jde o dosažení Fmsy, jelikož se jedná o poslední rok před cílem Fmsy, který má být splněn do roku 2020. V případě populací posouzených na základě Fmsy, které spravuje pouze EU, dosáhla Unie významného pokroku, jak bylo objasněno výše. Je však problém zajistit, aby všechny celkové přípustné odlovy byly neustále na úrovni Fmsy. Z biologických i socioekonomických příčin není možné, aby byly všechny populace loveny na úrovni Fmsy zároveň. Zachování cíle SRP týkajícího se Fmsy je proto nepřetržitým úsilím. 3.2.Jak dosáhnout našich cílů – postup od vědy k vyjednávání rybolovných práv Základem pro návrhy Komise na rybolovná práva bude vědecké doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES), které bude předkládáno po částech. Záměrem Komise je pokrýt ve svých původních návrzích co nejvíce populací. Co se týče konkrétního případu návrhu pro Severní moře a Atlantský oceán, kvůli pozdě vydaným doporučením od října do prosince bude tento návrh nadále obsahovat rybolovná práva uvedená jako pro memoria pro populace s pozdním doporučením. Důležitým prvkem v tomto postupu je konzultace zúčastněných stran, která hraje zásadní roli. Komise vyzývá členské státy a zúčastněné strany, aby brzy zahájily svou činnost založenou na doporučení ICES, které je veřejně dostupné, spíše než aby čekaly na návrhy Komise. Zúčastněné strany poté budou mít možnost vypracovat doporučení týkající se rybolovných práv pro Komisi, zejména prostřednictvím příslušných poradních sborů, a sdílet svá stanoviska s členskými státy. V této fázi by zúčastněné strany rovněž měly posoudit socioekonomický dopad doporučení ICES. Komise své návrhy vypracuje s ohledem na výše uvedené konzultace. Půjde o čtyři návrhy týkající se Baltského moře (v září), hlubinných populací (v září), Atlantiku a Severního moře (v listopadu) a Černého moře (v listopadu), o kterých se bude jednat na třech samostatných zasedáních Rady.

Komise návrhy objasní členským státům a projedná je s nimi v rámci přípravy na příslušná zasedání Rady a rovněž v průběhu zasedání. Během diskusí Komise na základě řádné ekonomické analýzy vypracované členskými státy posoudí, zda by otázka dosažení míry využívání v souladu s úrovní Fmsy v roce 2019 vážným způsobem ohrozila sociální a hospodářskou udržitelnost dotčených rybářských loďstev či nikoliv. Aby měly tyto diskuse lepší organizaci, Komise vyzývá členské státy k včasné přípravě socioekonomických hledisek na základě doporučení ICES a ke konzultaci se svými zúčastněnými stranami. Za účelem smysluplného hodnocení socioekonomických hledisek by členské státy měly odeslat své příspěvky Komisi nejpozději dva měsíce před příslušným zasedáním Rady. Vzhledem k tomu, že návrhy na celkové přípustné odlovy mají být přijaty před vystoupením Spojeného království z EU, nepředpokládá se pro rok 2018 žádná změna v rozhodovacím procesu. Současná ustanovení o návrhu dohody o vystoupení, jak byla dohodnuta na úrovni vyjednavačů dne 19. března 2018, stanovují přechodné období, podle kterého by se rozhodnutí Rady o rybolovných právech pro rok 2019 měla v plné míře vztahovat na Spojené království po celý rok 2019. Tato ustanovení však podléhají formálnímu schválení dohody o vystoupení v celém rozsahu Unií i Spojeným královstvím, a dokud se tak nestane, nemá jejich provádění žádnou právní jistotu. 3.3 Stanovení rybolovných práv pro různé druhy populací Rybolovná práva pro populace v Baltském a Severním moři budou stanovena v souvislosti s příslušnými víceletými plány, které určují rozmezí hodnot Fmsy, a tudíž poskytují určitou míru pružnosti. Komise hodlá lépe předvídat potřebu využívat tuto pružnost a v současné době spolupracuje s radou ICES, aby získala informace o existenci smíšeného rybolovu a vnitrodruhové a mezidruhové závislosti coby součásti jejich každoročního doporučení. Pokud bude toto doporučení k dispozici včas, Komise má v úmyslu použít celou řadu hodnot Fmsy, aby navrhla celkové přípustné odlovy, v případech odůvodněných vzhledem k vnitrodruhovým/mezidruhovým situacím nebo situacím smíšeného rybolovu, jak jsou stanoveny ve víceletých plánech. Při přípravě návrhů je rovněž důležité vzít v úvahu to, že od roku 2019 budou rybolovná práva navrhována v souvislosti s plným prováděním povinnosti vykládky. S ohledem na to, že v předchozích letech Komise navrhovala doplnění ke svému původnímu návrhu, od tohoto roku zamýšlí navrhovat pro Baltské a Severní moře doporučení ICES o vykládkách pro rozmezí Fmsy, přičemž ve vhodných případech sníží příspěvky de minimis. Totéž uplatní i pro Atlantský oceán. V zájmu usnadnění plného provádění povinnosti vykládky v roce 2019 je důležité využít všechny dostupné nástroje ke zmírnění problémů, včetně všech případných doporučení ICES o přístupu zohledňujícím smíšený rybolov. Pokud jde o vědecké doporučení, je třeba podotknout, že ICES provádí každých několik let porovnání populací. V případech, kdy jsou výsledkem těchto porovnání velmi výrazné rozdíly mezi doporučením pro rok 2019 a doporučením ICES pro rok 2018, Komise hodlá zvážit stanovení horní hranice pro velké odchylky podle jednotlivých případů, aby bylo doporučení postupně zaváděno a aby se snížil jeho dopad na stanovení celkových přípustných odlovů, a zároveň aby byl dodržován zavedený právní rámec. Některé víceleté plány přijaté před SRP z roku 2013 již neodpovídají cílům nové SRP, protože obsahují například méně náročné cíle. Tak je tomu v případě štikozubce novozélandského a humra severského. V těchto případech Komise hodlá navrhnout celkové přípustné odlovy, které dosáhnou hodnot Fmsy v roce 2019, a zároveň zohlednit veškerá doporučení ICES o smíšeném rybolovu. V případě populací posouzených na základě Fmsy, jichž se týkají konzultace s partnerskými zeměmi mimo EU, v souvislosti s konzultacemi mezi EU a Norskem a pobřežními státy Komise nadále usiluje o dohodu s nimi, a zároveň se snaží přispět k dosažení Fmsy. Kromě populací posouzených na základě Fmsy se bude návrh Komise týkat rovněž několika populací, kde ICES použije modely odhadu tendencí, a poskytne kvantitativní doporučení odlovu založené na veličině Fmsy. U těchto populací má Komise v úmyslu uplatnit stejný přístup, jako u populací posouzených na základě maximálního udržitelného výnosu. A nakonec, pokud jde o řadu populací využívaných pouze jako vedlejší úlovky, jako jsou například populace, jichž se týká společné prohlášení, dostává Komise preventivní doporučení od rady ICES. Tak je tomu v případě vedlejších úlovků získaných v rámci plánu pro Baltské a Severní moře, ale rovněž v případě vedlejších úlovků v Atlantiku. Tyto celkové přípustné odlovy pro vedlejší úlovky někdy mají nízkou míru čerpání kvót. Mají malý hospodářský význam a informace o jejich stavu jsou omezené. Komise posoudí nejlepší budoucí přístup s ohledem na: doporučení ICES; skutečnost, že představují pouze 5 % vykládek, na něž se vztahují celkové přípustné odlovy, a potřebu zabránit situacím blokačních druhů pro hospodářsky významný cílový rybolov. V případě úhoře říčního, jehož populace je v kritickém stavu, hodlá Komise zahrnout vhodná opatření pro všechny mořské oblasti do svého návrhu na rybolovná práva v Atlantiku a Severním moři založeného na nejnovějším vědeckém doporučení. Komise tuto situaci znovu posoudí příští rok s ohledem na výsledky hodnocení nařízení o populacích úhoře říčního, na zjištění zpráv členských států o provádění jejich plánů řízení stavu úhořů a na výsledky provádění zavedeného dočasného zastavení lovu.