Ačkoli se ve Středozemním a Černém moři, která se vyznačují smíšeným rybolovem a řadou populací sdílených se třetími zeměmi, úmrtnost způsobená rybolovem v případě některých populací přiblížila udržitelné úrovni, přičemž sedm populací dosáhlo v roce 2020 úrovně maximálního udržitelného výnosu, řada populací je stále lovena nad udržitelnou úroveň. Je třeba pokračovat v intenzivním úsilí o dosažení cíle maximálního udržitelného výnosu do roku 2025, zejména prováděním víceletého plánu v západním Středozemním moři a nové strategie do roku 2030 přijaté Generální komisí pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM). Rybolovná práva na rok 2022 tak provádí zásadní balíček opatření přijatých v roce 2021 komisí GFCM.

V roce 2020 se celkový tlak rybolovu ve vodách EU nadále snižoval a stav populací se zlepšoval. Je obzvláště potěšující, že díky úsilí odvětví byl v roce 2020 poprvé zaznamenán pokles celkové míry úmrtnosti způsobené rybolovem v Severovýchodním Atlantiku pod hodnotu 1. Některé další populace jsou však i nadále loveny nadměrně a/nebo jsou mimo bezpečné biologické limity, a je tedy zapotřebí dalšího pokroku k dosažení cílů společné rybářské politiky (SRP). V Baltském moři se pozitivní vývoj zaznamenaný v posledních letech zvrátil z důvodu špatné situace v oblasti životního prostředí a nadměrného rybolovu v minulosti. To vedlo ke ztrátě stanovišť pro řadu rybích populací, ke snížení počtu ryb v moři a k menší velikosti tresky obecné a nyní rovněž jiných populací v Baltském moři. Ve Středozemním moři byly v případě populací EU a sdílených populací regulovaných víceletým plánem pro západní Středomoří (iniciativa WestMED) a Generální komisí pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) zaznamenány kroky směrem k dosažení cíle maximálního udržitelného výnosu, kdy poprvé od roku 2003 došlo ke snížení míry úmrtnosti způsobené rybolovem pod hodnotu 2.

Od února tohoto roku má vojenská agrese Ruska vůči Ukrajině dopad na rybolov z různých hledisek, a to zejména v Černém moři. Vývoj bezpečnostní situace v oblasti Černého moře vyústil v narušení rybolovných činností s dočasným zákazem rybolovných činností z bezpečnostních důvodů ve vodách některých členských států, jako jsou rumunské vody hraničící s Ukrajinou v oblasti Dunajské delty, zatímco členské státy a jiné pobřežní země na regionální úrovni vydaly výstrahy pro odvětví rybolovu. Kromě toho vojenská agrese Ruska narušila obchodní toky, ovlivnila poskytování vědeckého poradenství a některá jednání na mezinárodní úrovni a způsobila zvýšení cen energií, což si vyžádalo využití krizových opatření v rámci Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu (ENRAF) za účelem podpory významně narušených trhů v odvětví. Z toho vyplývá, že je důležité dále posilovat odolnost s cílem zajistit potravinové zabezpečení v Evropě a dosáhnout cílů Zelené dohody pro Evropu, zejména prostřednictvím dalších inovací a transformace energetiky.

Toto sdělení obsahuje další podrobnosti o stavu evropského rybolovu a předkládá hlavní směry pro návrhy Komise a konzultace s třetími zeměmi o rybolovných právech na rok 2023, které by byly zaměřeny na další posílení obnovy některých populací a udržení zdravých populací na úrovni maximálního udržitelného výnosu (MSY).

S ohledem na cíl stanovený v rámci víceletého plánu pro západní Středozemní moře, kterým je dosažení maximálního udržitelného výnosu pro všechny populace žijící při dně nejpozději do ledna 2025, stanoví rybolovná práva integrovaný a globální přístup vycházející z různých nástrojů řízení a zavádí pobídkový mechanismus, který umožňuje v případě zvýšené rybolovné činnosti odměňovat využívání selektivnějších lovných zařízení a účinných oblastí se zákazem rybolovu. Členské státy jsou vyzývány k zavedení opatření, která jim umožní tohoto mechanismu využívat. Kromě toho Rada přijala maximální omezení odlovu pro nejvíce nadměrně lovené garnely hlubokomořské a stropy intenzity rybolovu pro dlouhé lovné šňůry.

Intenzivní práce v rámci komise GFCM podporovaná důsledným postojem EU v regionálních organizacích pro řízení rybolovu vedla k přijetí významných rozhodnutí. Dlouhodobý plán řízení komise GFCM pro malé pelagické ryby v Jaderském moři byl schválen s cílem zajistit vysoké dlouhodobé výnosy, které jsou v souladu s maximálním udržitelným výnosem, sníženými limity odlovu v roce 2022 pro sardel obecnou a sardinku obecnou a zmrazením kapacity pro plavidla s pelagickou vlečnou sítí a plavidla lovící pomocí košelkových nevodů. Komise GFCM se rovněž rozhodla provést průlomový víceletý plán pro populace žijící při dně v Jaderském moři, kterým se zavádí maximální stropy kapacity jak pro vlečné sítě pro lov při dně, tak pro vlečné sítě vlečené za pomoci výložníků po bocích lodi, za účelem dosažení cíle maximálního udržitelného výnosu do roku 2026 pro všechny klíčové populace. Přijala také omezení odlovu korála červeného, strop intenzity rybolovu zlaka obecného v mezinárodních vodách Středozemního moře, garnely hlubokomořské v Iónském a Levantském moři a Sicilském průlivu, omezení odlovu růžichy šedé a rozhodla se nadále uplatňovat opatření na ochranu úhoře říčního. U černomořských druhů byly podle plánu komise GFCM stanoveny TAC pro pakambalu velkou a dále byla stanovena autonomní kvóta pro šprota obecného.

3.Stav loďstva EU

Společná rybářská politika rovněž zahrnuje řízení velikosti rybářských loďstev, aby se zajistilo, že jejich rybolovná kapacita je v rovnováze s produkčním potenciálem populace ryb. Nadměrná rybolovná kapacita je z ekologického a finančního hlediska nežádoucí, vystavuje populace riziku nadměrného rybolovu, vede k plýtvání pohonnými hmotami a snižuje ziskovost.

Členské státy musí udržovat loďstva v rámci vnitrostátních stropů kapacity plavidla (v hrubé prostornosti) a výkonu motoru (kW). Musí usilovat o snížení kapacity loďstev, která nejsou v rovnováze, na základě vyhotovení výročních zpráv o biologické a hospodářské udržitelnosti loďstev, a pokud se prokáže nerovnováha, musí předložit akční plány k nápravě situace v jasném časovém rámci. Jakákoli kapacita, která je stažena s veřejnou podporou, se nesmí nahradit.

Ve srovnání s rokem 2020 se mírně snížil počet plavidel o 0,07 %, hrubá prostornost 0,1 % a výkon motoru mírně snížily o 0,1 %. V důsledku toho v prosinci 2021 loďstvo zaznamenané v rejstříku Unie (včetně loďstva působícího v nejvzdálenějších regionech) sestávalo z 74 380 plavidel s hrubou prostorností 1 320 362 a výkonem motoru 5 304 015 kW.

Členské státy ve svých zprávách z roku 2021 uvádějí, že udržují loďstva pod stanovenými stropy, a dodržují tak požadavky stanovené v článku 22 nařízení (EU) č. 1380/2013. Existují však vážné pochyby týkající se přesnosti a spolehlivosti prohlášení členských států o výkonu motorů, jakož i ohledně údajů, na nichž jsou založeny národní zprávy, a ohledně existence nebo přesnosti akčních plánů členských států podle požadavků článku 22 nařízení o SRP.

Zprávy ukazují, že existují významné nedostatky v poskytování biologických údajů v nejvzdálenějších regionech a jihovýchodní oblasti Středozemního moře a hospodářských ukazatelů. Pokud jde o Bulharsko, Kypr, Španělsko, Francie, Řecko, Irsko, Itálii, Maltu, Portugalsko a Švédsko, všechny tyto země měly skupiny 50 nebo více plavidel, pro něž nebyly k dispozici buď biologické, nebo hospodářské údaje. V případě Kypru, Francie, Irska a Švédska se jednalo o více než 200 plavidel.

Pokud jde o akční plány, nezdají se být vždy dostačující k odstranění nerovnováhy. To je obzvláště znepokojivé v případě Baltského moře, kde existuje pravděpodobnost, že snížení rybolovných práv vytvoří další nerovnováhu, a Středozemního moře, kde jsou populace loveny v 1,94násobku maximálního udržitelného výnosu a kde by zahrnutí konkrétnějších cílů do akčního plánu mohlo vytvořit základ pro plné využití fondů ENRAF.

Vzhledem k tomu, že trvalé ukončení rybolovných činností je jedním z nástrojů podporovaných z fondu ENRAF za účelem omezení nadměrné kapacity loďstva, Komise vyzývá členské státy, aby sladily programy ENRAF, které jsou ve fázi přípravy na období 2021–2027, se svou politikou řízení loďstev.

Současně Komise kontaktuje příslušné členské státy a požaduje, aby řešily problémy v každém jednotlivém případě.

4.Hospodářská výkonnost

Po několika letech, kdy byly ceny pohonných hmot přijatelné, došlo od března 2022 k jejich výraznému navýšení na dvojnásobek průměrné ceny oproti roku 2021. Rybářské loďstvo EU platilo v polovině března 2022 zhruba 1,1–1,2 EUR za litr pohonné hmoty.

Prvotní odhady před předložením zprávy Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) o hospodářské výkonnosti rybářského loďstva EU (očekávané v červenci 2022) ukazují, že pokud ceny energií zůstanou na této úrovni, rybářské loďstvo EU-27 přijde v roce 2022 celkem o 0,3 miliardy EUR svého provozního zisku.

Dopady zvýšení cen energie se však mezi různými rybářskými loďstvy a lovnými zařízeními EU výrazně liší. Přibližně 40 % loďstva pro drobný rybolov, 66 % loďstva provozujícího průmyslový rybolov a 87 % loďstva pro rybolov ve vzdálených vodách by nebylo ziskových, kdyby ceny energií zůstaly na současné úrovni po zbytek roku 2022. Mezi nejvíce postiženými by byly skupiny loďstva používající lovná zařízení náročná na spotřebu pohonných hmot, jako je rybolov za použití vlečných sítí.

Těmito odhady se bude podrobněji zabývat červencová zpráva VTHVR, která se promítne do rozhodnutí o rybolovných právech na rok 2023.

Kromě toho Komise v reakci na krizi přijala 25. března 2022 rychlé opatření v podobě spuštění krizového mechanismu ENRAF, který členským státům umožní poskytnout podporu z fondu ENRAF, jež má pomoci vypořádat se s významným narušením trhu způsobeným krizí. Tento mechanismus lze kombinovat s jinými krizovými balíčky pro zmírnění dopadu krize, zejména s dočasným krizovým rámcem pro opatření státní podpory. Rovněž je zachována možnost převést až 10 % nevyužitých kvót na příští rok. Dále Komise dne 13. dubna 2022 navrhla legislativní změnu Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF), která by umožnila zavést další krizová opatření.

5.Povinnost vykládky