EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.5.2022 COM(2022) 619 final Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2022 {SWD(2022) 619 final} - {SWD(2022) 640 final}



Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2022 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik, a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Evropské komise, s ohledem na usnesení Evropského parlamentu, s ohledem na závěry Evropské rady, s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost, s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu, s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku, vzhledem k těmto důvodům: (1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Nástroj pro oživení a odolnost poskytuje finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. Přispívá k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných a prorůstových reforem a investic, zejména za účelem podpory ekologické a digitální transformace, a současně zvyšuje odolnost ekonomik členských států a jejich potenciální růst. Pomáhá rovněž posílit udržitelné veřejné finance a podnítit růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci Nástroje pro oživení a odolnost [byl] dne [XX] června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. (2)Dne 24. listopadu 2021 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2022. Analýza náležitě zohlednila společný závazek, který byl v květnu 2021 znovu potvrzen na sociálním summitu v Portu a který spočívá v pokračujícím provádění evropského pilíře sociálních práv vyhlášeného Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017. Dne 25. března 2022 potvrdila priority roční analýzy udržitelného růstu 2022 Evropská rada. Dne 24. listopadu 2021 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 taktéž zprávu mechanismu varování, ve které není Lotyšsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude třeba provést hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, které Rada přijala dne 5. dubna 2022, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2022, který analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv a který Rada přijala dne 14. března 2022. (3)Po celosvětové pandemii došlo k invazi Ruska na Ukrajinu a tato událost významně změnila geopolitickou a hospodářskou situaci. Ekonomiky členských států invazi pocítily například v podobě zdražení energií a potravin a slabších vyhlídek na růst. Vyšší ceny energií zatěžují zejména nejzranitelnější domácnosti, které se potýkají s energetickou chudobou nebo jsou jí ohroženy. Evropská unie rovněž zažívá bezprecedentní příliv uprchlíků z Ukrajiny. Za těchto okolností byla 4. března 2022 poprvé uplatněna směrnice o dočasné ochraně, na jejímž základě mohou osoby vysídlené z Ukrajiny oprávněně pobývat v EU a získávají přístup na trh práce, jakož i ke vzdělávání a odborné přípravě, zdravotní péči, bydlení a sociálnímu zabezpečení. (4)S ohledem na rychle se měnící hospodářskou a geopolitickou situaci obnovuje evropský semestr v roce 2022 svou širokou koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna příslušná doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu. (5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje hospodářského výhledu v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní nárůst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce odůvodňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(6)V souladu s přístupem uvedeným ve stanovisku Rady ze dne 18. června 2021 k programu stability na rok 2021 se nastavení fiskální politiky v současné době nejlépe měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a dalších zdrojů EU, ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Nad rámec celkového nastavení fiskální politiky je taktéž věnována pozornost vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic, aby se posoudilo, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její skladba přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. (7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro provádění fiskální politiky v roce 2023 a jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 by se přechod od celkové podpůrné orientace fiskální politiky v období 2020–2022 k obecně neutrální souhrnné orientaci fiskální politiky v roce 2023 jevil jako přiměřený, avšak současně je připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 pro jednotlivé členské státy by měla být i nadále diferencována a měla by zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala, že bude pozorně sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upraví, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022. (8)Pokud jde o fiskální pokyny poskytnuté dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci ve srovnání se zimní prognózou. V kontextu těchto úvah musí fiskální reakce rozšířit veřejné investice do ekologické a digitální transformace a energetické bezpečnosti a udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby zmírnila dopad zvýšení cen energií a pomohla omezit sekundární inflační tlaky prostřednictvím cílených a dočasných opatření; fiskální politika musí zůstat pružná, aby se mohla přizpůsobovat rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být pro jednotlivé země diferencována v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i pokud jde o expozici krizi a příliv vysídlených osob z Ukrajiny. (9)Dne 30. dubna 2021 předložilo Lotyšsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu pro oživení a odolnost v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Lotyšska. Uvolnění splátek je podmíněno rozhodnutím Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, že Lotyšsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž skutečnost, že nedošlo ke zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. (10)Dne 22. dubna 2022 předložilo Lotyšsko svůj národní program reforem na rok 2022 a dne 26. dubna 2022 svůj program stability na rok 2022 ve lhůtě stanovené v článku 4 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2022 rovněž zprávy, které Lotyšsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. (11)Komise zveřejnila dne 23. května 2022 zprávu o Lotyšsku pro rok 2022. Posoudila pokrok, který Lotyšsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019, 2020 a 2021, a na základě srovnávacího přehledu oživení a odolnosti zhodnotila, jak Lotyšsko provádí plán pro oživení a odolnost. Zpráva o zemi na základě této analýzy poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a o nové a vyvíjející se výzvy včetně těch, jež vyplývají z ruské invaze na Ukrajinu. Posoudila rovněž pokrok Lotyšska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. (12)Dne 23. května 2022 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Lotyšska, neboť schodek jeho veřejných financí v roce 2021 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se sdělením ze dne 2. března 2022 Komise nenavrhla zahájení nových postupů při nadměrném schodku na jaře 2022 a na podzim 2022 znovu posoudí, zda je vhodné navrhnout zahájení postupu při nadměrném schodku. (13)Dne 20. července 2020 Rada Lotyšsku doporučila, aby v letech 2020 a 2021 v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Lotyšsku doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic. V roce 2021 se schodek veřejných financí Lotyšska na základě údajů potvrzených Eurostatem zvýšil ze 4,5 % HDP v roce 2020 na 7,3 % v roce 2021. Reakce Lotyšska v oblasti fiskální politiky podpořila hospodářské oživení v roce 2021, zatímco dočasná mimořádná podpůrná opatření se zvýšila z 2,8 % HDP v roce 2020 na 5,2 % v roce 2021. Opatření přijatá Lotyšskem v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla většinou dočasné povahy nebo byla doprovázena kompenzačními opatřeními. Zároveň některá z diskrečních opatření přijatých vládou v období 2020–2021 nebyla dočasná ani nebyla doprovázena kompenzačními opatřeními a spočívala zejména ve snížení sazby příspěvků na sociální zabezpečení, zvýšení prahové hodnoty pro úlevy na dani z příjmu fyzických osob, zvýšení mezd zdravotnického personálu a učitelů a zvýšení minimálních sociálních dávek. Celkový veřejný dluh v roce 2021 činil na základě údajů potvrzených Eurostatem 44,8 %. (14)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce programu stability na rok 2022 vycházejí, je realistický v roce 2022 a opatrný pro období po tomto roce. Vláda počítá s růstem reálného HDP o 2,1 % v roce 2022 a o 2,5 % v roce 2023. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 předpokládá podobný růst reálného HDP v roce 2022 ve výši 2,0 % a v roce 2023 mírně vyšší růst ve výši 2,9 %, a to zejména v důsledku pozitivnějšího výhledu soukromé spotřeby a vývozu. Ve svém programu stability na rok 2022 vláda očekává, že celkový schodek státního rozpočtu v roce 2022 poklesne na 6,5 % HDP a v roce 2023 pak až na 2,8 % HDP. Velký schodek v roce 2022 odráží především opatření zahrnutá do rozpočtu na rok 2022, konkrétně zvýšení úlev na dani z příjmu, rozsáhlý investiční balíček a zvýšení mezd zaměstnanců v odvětví zdravotní péče, vnitra a vzdělávání. Široká vládní podpora poskytovaná domácnostem a společnostem s cílem částečně kompenzovat růst cen energií, jakož i předpokládaný pomalejší růst daňových příjmů v důsledku negativního dopadu ruské invaze na Ukrajinu na hospodářství, navíc udrží zvýšený schodek, a to navzdory tomu, že podpora ekonomiky v souvislosti s pandemií COVID-19 bude v roce 2022 výrazně nižší než v roce 2021. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP vzroste v roce 2022 na 45,7 % a v roce 2023 klesne na 45,2 %. Na základě politických opatření známých k datu uzávěrky prognózy předpokládá prognóza Komise z jara 2022 schodek veřejných financí v roce 2022 ve výši 7,2 % HDP a v roce 2023 ve výši 3,0 %. Tento schodek je vyšší než schodek předpokládaný v programu stability na rok 2022, zejména v důsledku dodatečných politických opatření zahrnutých v prognóze Komise, konkrétně vytvoření vnitrostátních bezpečnostních rezerv dodávek energie v souladu s nedávnými změnami energetického zákona (odhadovaný fiskální dopad ve výši 0,6 % HDP v roce 2022). Vytvoření rezerv bylo věrohodně oznámeno, ale v době přípravy programu stability nebylo známo. Prognóza Komise z jara 2022 očekává poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 47,0 % v roce 2022 a ve výši 46,5 % v roce 2023, což je více než prognóza programu stability. Rozdíl je způsoben projekcí vyššího schodku a odhadem nižšího nominálního HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2022 se odhaduje střednědobý (desetiletý průměr) růst potenciálního produktu ve výši 2,3 %. Tento odhad však nezahrnuje dopad reforem, které jsou součástí plánu na podporu oživení a odolnosti a které mohou podpořit potenciální růst Lotyšska. (15)V roce 2022 vláda postupně zrušila většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19, takže se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření klesnou z 5,2 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022. Na schodek veřejných financí mají dopad opatření přijatá s cílem čelit hospodářskému a sociálnímu dopadu růstu cen energie, který se podle prognózy Komise z jara 2022 odhaduje na 0,9 % HDP v roce 2022 a očekává se, že v roce 2023 bude postupně ukončen. Tato opatření spočívají především v cenových stropech pro domácnosti a podnikatele, v plném pokrytí některých dílčích složek sazeb za elektřinu státem, jakož i v podpoře určitých sociálních skupin a chudších domácností. Tato opatření byla oznámena jako dočasná. Pokud by však ceny energií zůstaly zvýšené i v roce 2023, mohla by některá z těchto opatření platit i nadále. Některá z těchto opatření nejsou cílená, zejména obecné cenové stropy cen energií. Schodek veřejných financí ovlivňují také náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, jejichž výši prognóza Komise z jara 2022 odhaduje na 0,3 % HDP v roce 2022 a 0,5 % HDP v roce 2023, a také zvýšené náklady na výdaje na obranu o 0,1 % HDP v roce 2022 a o 0,3 % HDP v roce 2023. (16)Dne 18. června 2021 Rada Lotyšsku doporučila, aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, mimo jiné s pomocí impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada Lotyšsku rovněž doporučila, aby udrželo pod kontrolou růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů. Rovněž Lotyšsku doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu, a aby zároveň posilovalo investice s cílem podpořit růstový potenciál. (17)Podle prognózy Komise z jara 2022 včetně informací obsažených v programu stability Lotyšska z roku 2022 se předpokládá v roce 2022 podpůrné nastavení fiskální politiky ve výši –3,3 % HDP v souladu s doporučením Rady. Lotyšsko hodlá v souladu s doporučením Rady nadále podporovat oživení tím, že využije Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z příspěvků Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších zdrojů EU k hospodářské činnosti se oproti roku 2021 zvýší o 0,8 % HDP. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 podle projekcí expanzivní povahu a bude činit 0,3 procentního bodu. Lotyšsko má proto podle doporučení Rady v úmyslu zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 1,5 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnuje dodatečný dopad opatření k řešení hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií (0,8 % HDP), jakož i náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,3 % HDP). Lotyšsko má růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2022 v zásadě pod kontrolou, neboť významný expanzivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2022 je způsoben zejména opatřeními, která mají řešit hospodářský a sociální dopad zvýšení cen energie, jakož i náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny. (18)V prognóze Komise z jara 2022 se pro rok 2023 počítá s nastavením fiskální politiky ve výši +3,2 % HDP za předpokladu, že nedojde ke změně politiky. Předpokládá se, že Lotyšsko bude v roce 2023 nadále využívat příspěvky z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Kladný příspěvek výdajů financovaných z příspěvků Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti by se měl ve srovnání s rokem 2022 zvýšit o 0,9 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 0,8 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 2,7 procentního bodu. To zahrnuje dopad postupného ukončování opatření zaměřených na řešení zvýšení cen energie (0,9 % HDP) a dodatečné náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). (19)V programu stability z roku 2022 se očekává, že schodek veřejných financí bude postupně klesat až na 2,3 % HDP v roce 2024 a na 1,7 % do roku 2025. Během časového rámce programu se tedy plánuje, že schodek veřejných financí zůstane pod úrovní 3 % HDP. Tyto prognózy počítají s postupným ukončováním programů podpory a se stabilním růstem daňových příjmů. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se do roku 2025 sníží, a to konkrétně na 44,5 % v roce 2024 a na 43,4 % v roce 2025. Podle analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako nízká. (20)Daňové příjmy Lotyšska v poměru k HDP výrazně zaostávají za průměrem EU, což omezuje financování veřejných služeb. Lotyšsko vybírá nejnižší příjmy z daní z příjmů právnických osob v EU (0,7 % HDP v roce 2020), zatímco příjmy z majetkových daní činí 1,0 % HDP oproti průměru EU ve výši 2,3 % HDP. Kromě toho, i když se daňové zatížení průměrné výdělečně činné osoby pohybuje kolem průměru EU, implicitní daňová sazba na práci patří k nejnižším v EU, a nabízí se tak významný prostor pro zvýšení příjmů ze zdanění práce na základě lepšího výběru daně a vyšší progresivity. Veřejné výdaje Lotyšska na zdravotní péči a sociální ochranu jsou ve srovnání s průměrem EU obzvláště nízké, což znesnadňuje včasný a rovný přístup ke zdravotní péči a odpovídající sociální pomoci. V důsledku toho vykazuje Lotyšsko jednu z nejvyšších příjmových nerovností, nejnižší dopad sociálních transferů na snižování chudoby a nejhorší zdravotní stav obyvatel v EU. I přes nedávná navýšení se minimální příjem, minimální důchody a dávky pro osoby se zdravotním postižením pohybují pod hranicí chudoby. Sociálnímu začleňování zranitelných skupin navíc brání omezený přístup k sociální pomoci a službám a jejich kvalita. Systém dlouhodobé péče je nedostatečně rozvinutý a nabídka domácí péče a komunitních služeb omezená. Dostupnost sociálního bydlení je nízká a často neposkytuje vhodné životní podmínky. Sociální pomoc se navíc v rámci jednotlivých obcí liší a často není dostatečně cílená. Vyšší zdanění majetku a kapitálu a větší progresivita zdanění příjmů nabízejí nejlepší potenciál pro zvýšení daňových příjmů, neboť tyto zdroje nejsou ve srovnání s průměrem EU dostatečně využívány. Snaha o omezení šedé ekonomiky by navíc měla probíhat i nad rámec opatření plánovaných v rámci plánu pro oživení a odolnost. (21)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny nebo významnou část hospodářských a sociálních výzev uvedených v doporučeních, která Lotyšsku adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu. Součástí lotyšského plánu jsou zejména opatření, která se v různé míře týkají všech šesti hlavních výzev – fiskální oblasti, lidského kapitálu, veřejné správy, produktivity a digitální a ekologické transformace. Plán zahrnuje reformy týkající se správy a financování vysokoškolských institucí, provádění komplexní strategie v oblasti lidských zdrojů ve zdravotnictví a zavedení valorizace dávek zaručujících minimální příjem. Mezi významné investice patří ekologizace dopravy v Rize pořízením čistých veřejných vozidel a energetická renovace soukromých i veřejných budov a podniků. Plánují se také významné investice na podporu regionálního rozvoje: výstavba škol, průmyslových parků a cenově dostupného bydlení a modernizace nemocnic. Tato opatření podle očekávání udržitelným způsobem podpoří růstový potenciál ekonomiky. (22)Očekává se, že provádění plánu Lotyšska na podporu oživení a odolnosti přispěje k dosažení dalšího pokroku v oblasti ekologické a digitální transformace. Na opatření podporující klimatické cíle připadá v Lotyšsku 37,6 % celkových prostředků, které byly na plán přiděleny, a na opatření podporující digitální cíle pak připadá 21 % z těchto celkových prostředků. Plnohodnotné provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s příslušnými milníky a cíli pomůže Lotyšsku rychle se zotavit z dopadů krize COVID-19 a současně posílí jeho odolnost. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. (23)Lotyšsko dosud formálně nepředložilo dohodu o partnerství a další programové dokumenty politiky soudržnosti. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 Lotyšsko při programování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 zohlední příslušná doporučení, která mu byla vydána. To je předpokladem pro zlepšení účinnosti a pro maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, kterou má země obdržet z fondů politiky soudržnosti, a zároveň je tak podporována koordinace, doplňkovost a soudržnost mezi těmito fondy a dalšími nástroji a fondy Unie. Úspěšné provádění Nástroje pro oživení a odolnost a programů politiky soudržnosti také závisí na odstranění překážek, které stojí v cestě investicím na podporu ekologické a digitální transformace a vyváženého územního rozvoje. (24)Kromě hospodářských a sociálních problémů, kterými se zabývá plán pro oživení a odolnost, čelí Lotyšsko řadě dalších výzev, včetně přístupu k bankovním úvěrům. Po většinu posledního desetiletí byl úvěrový tok do soukromého sektoru záporný. V roce 2016 se sice překlopil do kladných hodnot, ale míra růstu úvěrů zůstala i tak nižší než míra růstu HDP. Dluh soukromého sektoru v roce 2020 činil 66,5 % HDP ve srovnání se 78,3 % HDP o pět let dříve. Pro malé a střední podniky je obzvláště obtížné získat úvěr, a to částečně kvůli jejich vyššímu úvěrovému riziku, ale také kvůli relativně vysokým nákladům na úvěr a obtížné administrativě. Kromě toho je obtížné získat úvěr zejména mimo region Rigy, a to kvůli nízké likviditě aktiv nabízených jako zajištění. Tato skutečnost představuje významnou překážku jak pro hypoteční úvěry, tak pro úvěry podnikům. Financování ekologických spotřebitelských technologií by navíc díky levnějším a dlouhodobějším úvěrovým produktům mohlo být dostupnější. Politické úsilí se zaměřuje především na podporu poskytování úvěrů v kombinaci s veřejnými dotacemi. S tím však souvisejí značné náklady pro státní rozpočet, a proto se nejedná o udržitelný způsob podpory úvěrové činnosti. K tomu, aby se zmírnily překážky v nabídce úvěrů, je zapotřebí obecně zlepšit transparentnost a důvěru v podnikatelské prostředí, včetně omezení šedé ekonomiky. Kromě toho je zde prostor pro zvýšení míry návratnosti úvěrů, díky kterému by se snížily náklady bank spojené s nesplácenými úvěry a kterému by mohl napomoci účinnější právní systém. Ke snížení rizika likvidity, kterému banky čelí při přijímání zajištění na relativně nelikvidních trzích, by mohly přispět cílené systémy půjček a záruk. Veřejné systémy půjček pro strategicky důležité investice, jako je přechod na ekologickou ekonomiku a regionální rozvoj, by mohly zvýšit účinnou konkurenci na bankovním trhu nebo zaplnit mezeru na trhu, kde je bankovní financování buď příliš drahé, nebo není dostupné. Veřejné systémy záruk a půjček navíc nabízejí podstatně nákladově efektivnější způsob podpory soukromých výpůjček než grantové systémy. Kromě překážek bankovního financování je lotyšský trh alternativních zdrojů financování nedostatečně rozvinutý a má potenciál pro zlepšení přístupu podniků k financování.