CS Úřední věstník Evropské unie C 299/34

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vztahy EU-Moldavsko: jakou úlohu má hrát organizovaná občanská společnost?

2012/C 299/07

Zpravodajka: paní PICHENOT

Na plenárním zasedání ve dnech 13. a 14. července 2011 se Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Vztahy EU-Moldavsko: jakou úlohu má hrát organizovaná občanská společnost?

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 28. června 2012.

Na 482. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 11. a 12. července 2012 (jednání dne 11. července 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 143 hlasy pro, 9 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 EHSV bere na vědomí zájem, jejž na sblížení Evropské unie a Moldavské republiky mají obě strany, a v tomto stanovisku se v návaznosti na misi z března 2012 rozhodl předložit níže uvedená doporučení za účelem: — upevnění úlohy občanské společnosti, zejména zřízením Hospodářské, sociální a environmentální rady Moldavska; — uzavření nové prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu; — obnovy územní integrity Moldavska.

1.2 Ve svých doporučeních adresovaných Komisi a Evropskému parlamentu Výbor doporučuje uzavřít vyváženou dohodu o volném obchodu a zajistit, aby organizace občanské společnosti byly zapojeny do všech fází procesu. Aby se k této dohodě dospělo, bude třeba koordinovat činnost Komise s činností ESVČ. Výbor navrhuje: — zaručit řádnou účast moldavských orgánů prostřednictvím přístupu k právě probíhající veřejné konzultaci (1) a k veřejným slyšením občanské společnosti a rozhovorům s ní, které se předpokládají v rámci posouzení dopadu na udržitelnost; — uspořádat konferenci o výsledku posouzení dopadu s moldavským parlamentem, EHSV a moldavskou občanskou společností a pravidelně informovat občanskou společnost o náplni jednání; — zaměřit pozornost na zjištění sociálních a environmentálních dopadů, zejména na základě pozorování uvedených ve zprávě o plnění cílů tisíciletí (2), aby se vylepšila kapitola týkající se udržitelného rozvoje v budoucí dohodě; — zahájit studii podmínek opětovné integrace ekonomiky Podněstří do procesu uvolňování obchodu; — zvýšit úsilí o školení osob přijímajících socioprofesní rozhodnutí a zaměstnanců sdělovacích prostředků o účinném uplatňování acquis communautaire v oblasti obchodu; — zvážit, zda je potřebná technická pomoc při přizpůsobování norem acquis communautaire, zejména v zemědělsko-potravinářském sektoru; — stanovit vhodná doprovodná opatření zahrnující postup úpravy, aby bylo možné využít všech možných výhod plynoucích ze skutečného začlenění do evropské ekonomiky, a vykonávat specifický dohled nad bezpečností vnějších hranic se zahrnutím partnerů, kteří mají z tohoto typu dohody prospěch; — vytvořit společný výbor pro monitorování obchodní dohody a s pomocí Výboru usnadnit občanské společnosti zapojení do monitorování budoucí prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu s využitím finančních prostředků na budování struktury moldavské občanské společnosti; — zaručit zapojení moldavských sociálních partnerů do fóra Východního partnerství a zařadit na program jednání 5. pracovní skupiny „Sociální dialog“ Východního partnerství otázku sociálních podmínek dohody; — za podpory OBSE podpořit kontakty s podněsterskou občanskou společností za účelem jejího zapojení do procesů sbližování s EU.

1.3 Výbor ve svých doporučeních určených moldavským veřejným orgánům vyzývá vládu a parlament, aby: — informovaly široké spektrum organizací občanské společnosti o pokroku ve sbližování s EU a podporovaly veřejnou diskusi o sbližování s EU se sociálními partnery a zájmovými sdruženími (zemědělci, spotřebiteli, ekology, ženami, ochránci lidských práv atp.); — vytrvávaly ve sdílení informací se socioprofesními zúčastněnými stranami v rámci ministerstva evropských záležitostí a zachovaly úlohu národní rady pro účast jako pozorovatele u vlády; — na základě zkušeností z EU nebo z partnerství zřídily Hospodářskou, sociální a environmentální radu Moldavska; — do provádění dohod s EU v oblasti energetiky a výzkumu zapojily zúčastněné strany; — posílily sociální dialog a dohlédly na provedení Evropské sociální charty Rady Evropy, zejména odstraněním výhrad a přijetím protokolu o mechanismu podávání kolektivních žalob; — daly nejvyšší prioritu zapojení mladých lidí a žen do trhu práce; — přispěly k účinnosti systémů potírání korupce.

1.4 Výbor ve svých doporučeních adresovaných organizacím moldavské občanské společnosti žádá o rozvoj vztahů mezi moldavskou občanskou společností a Výborem v rámci Východního partnerství. Předkládá občanské společnosti následující doporučení, která je ochoten prezentovat na nějaké konferenci v Moldavsku, aby platforma Mezilidské kontakty Východního partnerství dostala reálný rozměr. Kromě zřízení Hospodářské, sociální a environmentální rady Moldavska EHSV doporučuje sociálním partnerům a partnerům z občanské společnosti, aby došlo k: — sblížení s velkými evropskými odvětvovými platformami, jako je např. platforma pro boj proti chudobě, nebo s organizacemi zaměstnavatelů různých členských států a prostřednictvím statusu pozorovatele v Evropské konfederaci odborových svazů; — posílení služby pro dohled v odborových organizacích, organizacích zaměstnavatelů a národní komisi pro kolektivní smlouvy v oblasti evropských záležitostí; — rozvoji sociálního dialogu v souladu s úmluvami MOP a Evropskou sociální chartou Rady Evropy; — podnícení občanského dialogu s ohledem na monitorování prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu; — rozvoji odborných poznatků o ekologických přístupech, jako je např. snižování emisí skleníkových plynů, analýza životního cyklu, uhlíková stopa nebo ekosystémové služby.

2. Občanská společnost ve sbližování s Evropou a ve Východním partnerství

2.1 Moldavská občanská společnost se již prostřednictvím určitých existujících mechanismů zapojuje do procesu sbližování s EU. V lednu 2011 byl zřízen poradní orgán CNP o 30 členech, který pracuje s vládou, a rovněž při parlamentu existuje další poradní orgán. V listopadu 2010 byla vytvořena národní úmluva pro evropskou integraci, do níž je zapojena řada organizací a jejímž účelem je vydávat návrhy a šířit informace o procesu evropské integrace, aby bylo možné navázat přímý a otevřený dialog se zúčastněnými stranami. Kromě toho vznikla řada tematických platforem organizací občanské společnosti na celostátní úrovni.

2.2 Moldavské organizace jsou zapojeny do různých skupin fóra občanské společnosti Východního partnerství: demokracie, lidská práva, řádná správa věcí veřejných a stabilita; obecná doporučení; životní prostředí, energetika a změna klimatu; mezilidské kontakty. EHSV vyjadřuje svoji podporu rozvoji páté pracovní skupiny zabývající se sociálním dialogem a obecněji se dotýkající i hospodářských záležitostí a sociálních věcí (3).

2.3 Zásadní úlohu ve sbližování Moldavska s EU mají sociální partneři. Nezávislost odborových organizací, již uznává ústava, je upravena zákonem z července 2000, který zaručuje svobodu sdružování, kolektivní vyjednávání a ochranu jejich aktiv. Svět odborů se v posledních letech výrazně změnil. Dva stávající odborové svazy, CSRM a Solidaritate, se sloučily, a staly se jedinou, ústřední odborovou centrálou, Národní konfederací odborových svazů Moldavska (CNSM). CNSM vstoupila do Mezinárodní odborové konfederace a začíná se účastnit mezinárodních aktivit a schůzí. Mohla by se rovněž ucházet o udělení statusu pozorovatele u Evropské konfederace odborových svazů.

2.3.1 Nejreprezentativnější organizací zaměstnavatelů je národní konfederace zaměstnavatelů Moldavska, která byla založena v roce 1996, má 32 členů a označuje se za nepolitickou a nezávislou. Národní agentura pro zaměstnanost pracovní síly řídí projekt Partnerství pro mobilitu, který probíhá mezi EU a Moldavskem, aby integrace moldavského trhu práce proběhla hladce. Organizace zaměstnavatelů jsou do této integrace zapojeny tak, že provádí rozhodnutí v rámci projektu na místní a regionální úrovni.

2.3.2 Bylo by tedy vhodné posílit služby sociálních partnerů informující o otázkách souvisejících s prohloubenou a komplexní dohodou o volném obchodu prostřednictvím spolupráce s jejich profesionálními protějšky na evropské úrovni nebo v členských státech.

2.4 Situace určitých skupin obyvatelstva, zejména na venkově, je nejistá. Zhoršování sociální situace (vysoká nezaměstnanost, ztráta kvalifikací, pokles platů, sezónní práce či malé sociální dávky) pociťují zejména ženy. Ženy sice mají podobná práva jako muži, jsou však zranitelnější na trhu práce. Kromě toho tvoří ženy pouze 14 % moldavských podnikatelů. Mezi osobami žijícími pod prahem chudoby (4) je nadměrně zastoupeno venkovské obyvatelstvo a podíl chudých venkovanů v roce 2009 ještě vzrostl. Děti jsou v Moldavsku vystaveny různým újmám: bezdomovectví, dětská práce, obchodování s dětmi a jejich prostituce jsou alarmující. Velmi rozšířený rovněž zůstává fenomén „sociálních sirotků“, tj. dětí, které jejich rodiny daly do dětského domova z důvodu chudoby.

2.5 Fungování sdělovacích prostředků se v posledních letech zlepšuje. Rada pro koordinaci audiovizuálního odvětví přijala na konci října 2010 s pomocí EU a Rady Evropy novou metodiku pro dohled nad mediálním pokrytím politiky. Kromě toho začaly v roce 2010 vysílat dvě nové televizní stanice (Jurnal TV a Publika TV) a čtyři nové radiové stanice (Radio Sport, Aquarelle FM, Publika FM, Prime FM). Jednou z priorit by mělo být vzdělávání novinářů v evropských otázkách. Pokrok v oblasti svobody projevu umožní lépe informovat občany a obchodní kruhy o výzvách sbližování, zejména pro zemědělce.

2.6 Občanská společnost má i navzdory nepochybnému pokroku stále vážné problémy s organizací. Přetrvávají územní rozdíly: nevládní organizace jsou aktivní ve velkých centrech (Kišiněv, Bălți, Cahul a Ungheni), na velkých částech území státu jsou však málo aktivní. Odborové organizace naproti tomu pokrývají území lépe. V důsledku přetrvávajícího rozkolu je spolupráce mezi dvěma břehy Dněstru stále dosti omezená. Nevládní organizace jsou navíc silně závislé na několika zahraničních dárcích, což může poškozovat jejich nezávislost a stálost. Konečně, odborné sítě se i přes svoji kvalitu zakládají na příliš malém počtu specialistů a seznam velkých nevládních organizací se v posledních letech skoro vůbec nerozšířil.

3. Občanská společnost a nová prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu

3.1 Příprava nové prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu (dále jen „dohoda“) se týká zboží, služeb a investic, nicméně komplexní a podrobný charakter dohody vede k provedení a účinnému uplatňování acquis communautaire v oblasti obchodu. Vyžaduje náležitou podporu a zásadní reformy. Moldavská ekonomika trpí nedostatkem hospodářské soutěže, a to v důsledku řady faktorů: slabé dopravní infrastruktury (zejména silniční), malého vnitřního trhu, málo inovativního prostředí, chronické nestability politik, obtížného přístupu k financování a korupce. Export se už neorientuje výhradně na post-sovětské trhy. Lze zaznamenat skutečné přesměrování vnějšího obchodu na Evropu: skoro polovina vývozu je určena do této destinace. Došlo k tomu následkem zvýšení podílu textilního průmyslu na exportu (z 10 % v roce 1999 na 22,7 % v roce 2008) (5) souvisejícího s levnou kvalifikovanou pracovní silou.

3.2 V současnosti se provádí posouzení dopadu na udržitelnost zahájené současně s vyjednáváním, které by do září 2012 mělo poskytnout informace o kladných a záporných stránkách uvolnění obchodu (6). V souladu s podmínkami týkajícími se poradní úlohy (7) by měl EHSV být konzultován o záležitostech, jichž se toto vyjednávání týká, a o příspěvcích k veřejné konzultaci. Bude kromě toho věnovat zvláštní pozornost „písemnému stanovisku“, jež Komise vydá po zveřejnění tohoto posouzení dopadu, a bude dohlížet na doprovodná opatření.

3.3 Rizika, která pro EU vznikají v souvislosti s dohodou, jsou jasně vymezena: týkají se v zásadě norem pro ochranu zdraví a fytosanitárních norem a záruk za investice. Aby bylo možné přitáhnout evropské investice, je třeba zlepšit podnikatelské prostředí tím, že se bude aktivněji bojovat proti korupci. Podle indexu vnímání korupce bylo Moldavsko v roce 2011 na 112. místě na světě (2,9 bodů z 10) (8). Instituce zabývající se tímto problémem jsou Středisko pro boj proti hospodářským trestným činům a korupci a úřad zvláštního státního zástupce pro potírání korupce. Platná legislativa je dostačující, provádění antikorupční politiky je však chabé. Chybějící financování politického života, spíše fatalistický přístup občanů a nedostatečná přítomnost občanské společnosti v těchto otázkách jsou politováníhodné. Boj proti korupci patří mezi hlavní priority mezinárodních dárců (Rada Evropa, EU, SIDA, Světová banka, UNDP, USAID atp.). Touto otázkou se rovněž zabývalo několik seskupení nevládních organizací (centrum pro analýzu a prevenci korupce, Transparency International Moldova, antikorupční sdružení či Centrum investigativní žurnalistiky). Politická alternace zatím nepřinesla na tomto poli hmatatelné výsledky.

3.4 Dohoda bude mít řadu dopadů na sociální oblast. EHSV v této souvislosti zdůrazňuje význam sociálního dialogu pro rozvoj země. Doporučuje přijmout protokol o podávání kolektivních žalob Evropské sociální charty Rady Evropy, zlepšit inspekce práce a zřídit pracovní soudy. Moldavské orgány spolupracují s MOP v otázce nehlášené práce s cílem přiblížit se evropským normám a účastní se Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity 2012. Je rovněž vhodné zlepšit přijímání migrantů vracejících se do Moldavska a prosazovat práva Moldavanů v zahraničí. Upřednostnit by se taktéž měla odborná příprava a rekvalifikace pracovní síly.

3.5 Pro vyjednávání dohody má v Moldavsku zásadní význam zemědělství a zemědělsko-potravinářský sektor. Moldavské zemědělství musí ještě pokročit v osvědčování původu, kontrole dodržování norem pro ochranu zdraví a fytosanitárních norem či dodržování pravidel hospodářské soutěže, pokud chce exportovat své produkty na evropské trhy a zajistit bezpečnost potravin. Normy byly již přijaty, jejich skutečné zavádění je však zdlouhavé a nákladné, zejména v živočišné výrobě (jediným živočišným výrobkem, který mohlo Moldavsko v roce 2008 vyvážet, byl med). Náklady na přizpůsobení se evropským normám jsou příliš vysoké pro malé výrobce, a orgány tedy musejí provádět politiku institucionálních reforem a podpořit zemědělsko-potravinářský sektor a vinařství. Velmi přínosné by pro přizpůsobení norem byly projekty financované z nástroje „pomoc na podporu obchodu“ Evropské komise.

3.6 Na základě rychlého růstu textilního průmyslu lze soudit, že dlouhodobě upadající průmyslová odvětví by mohla mít prospěch z výhodné cenové konkurenceschopnosti v blízkosti evropských trhů. Toto odvětví lehkého průmyslu lze rozvinout na celém území, zejména ve znevýhodněných oblastech na jihu země. Na severu země se díky německým investorům nedávno uchytil automobilový průmysl. Přínosem pro rozvoj by bylo zapojení Moldavska do strategie pro Podunají a modernizace velkých průmyslových závodů (zejména těch, které se nacházejí na pravém břehu řeky Dněstr).

3.7 Aby mohla být tato dohoda o volném obchodu s EU klasifikována jako prohloubená a komplexní, musí být založena na schopnosti Moldavska přizpůsobit se acquis communautaire. Tento požadavek bude vyžadovat náležitou finanční podporu. Zkušenosti s rozšiřováním na vnitřním trhu potvrdily rozhodující úlohu strukturálních fondů pro zajištění sociální a územní soudržnosti. Výbor tedy doporučuje, aby rovnocenná doprovodná opatření byla sloučena, a snížilo se tak riziko růstu sociálních nerovností nebo územních rozdílů. Monitorovací výbor dohody se za tímto účelem zaměří zejména na provádění programu pro zemědělství a rozvoj venkova ENPARD.

3.8 Ekologická situace v Moldavsku vzbuzuje velké obavy, co se týče budoucnosti (půda, voda, energie), a je třeba ji vzít v úvahu při vyjednávání dohody. Dědictví z dob Sovětského svazu je v tomto směru obzvláště tíživé, zejména v souvislosti s nakládáním s toxickým odpadem. Převládající sucha posledních let ukazují, že moldavské hospodářství je citlivé na degradaci životního prostředí a klimatu. Více než polovina zásob podzemní vody je navíc znečištěna a podzemní voda přitom pokrývá dvě třetiny potřeb pitné vody, které má obyvatelstvo. Na environmentální politiku je i přes mezinárodní účast (např. EIB) vyčleněno malé množství prostředků. Navíc je důrazně třeba informovat všechny dosud málo uvědomělé hospodářské subjekty o rizicích spojených s dopravou a výstavbou. Moldavsko, které vstoupilo do evropského energetického společenství, je taktéž ve velké míře závislé na dovozu energie z fosilních paliv a jeho energetická účinnost je stále malá. EHSV navrhuje, aby se podporovaly ekologické organizace v úsilí o dosažení úspor energie a o racionální využívání zdrojů a v nakládání s odpady.

3.9 Posouzení dopadu by se mělo specificky zaměřit na situaci Podněstří, aby bylo možné posoudit případné dopady dohody na bezpečnost hranic a její hospodářské a sociální důsledky. Dohoda by mohla přispět k urovnání vnitřních sporů a k zajištění územní integrity.

4. Návrh na zřízení Hospodářské, sociální a environmentální rady Moldavska

4.1 EHSV doporučuje, aby s cílem pomoci občanské společnosti posílit dialog a konzultaci byla po vzoru jiných zemí v tomto regionu zřízena Hospodářská, sociální a environmentální rada Moldavska (dále jen „rada“). Studie různých evropských zkušeností Moldavsku umožní nalézt vlastní cestu.

4.2 Projekt rady naplní potřeby strukturalizace občanské společnosti a posílí její vliv a význam. Stávající velký počet struktur ad hoc představuje flexibilní a experimentální rámec, stálost těchto struktur je však nejistá a jejich fungování nestálé. Vzhledem ke vzájemné konfrontaci postojů sociálních partnerů a sdružení nebo nevládních organizací jsou nevládní organizace méně viditelné ve veřejné debatě.

4.3 Rada by byla cenným přínosem pro dosažení konsensu ohledně rozhodnutí společnosti, jelikož by v modelu rozvoje umožnila zohlednit různé zájmy. Společná činnost založená na dohodě musí stavět na třech pilířích udržitelného rozvoje. Tento přístup je rovněž důležitý pro proveditelnou strategii opětovné integrace Podněstří.

4.4 Rada umožní zaručit nezávislost analýz, jelikož je ochrání před spory mezi stranami a oddělí od původu zdrojů a přitom umožní konfrontaci různých názorů. V radě by se měly projednávat rovněž otázky boje proti diskriminaci na základě pohlaví, původu nebo náboženství.

4.5 Rada by v Moldavsku naplnila potřebu posuzovat veřejné politiky ve vztahu k přijetí acquis communautaire. V rámci rady by mohl existovat výbor pro monitorování obchodní dohody ve spolupráci s EHSV.

V Bruselu dne 11. července 2012. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) GŘ pro obchod – konzultace k prohloubené a komplexní dohodě o volném obchodu mezi EU a Moldavskem, 2012.

(2) OSN. The second millennium development goals report – Republic of Moldova, 2010.

(3) Stanovisko EHSV k tématu Příspěvek občanské společnosti k Východnímu partnerství, Úř. věst. C 248, 25.8.2011 a stanovisko EHSV ke sdělení Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami, Úř. věst. C 43, 15.2.2012.

(4) Moldova Statistics na internetových stránkách Rural Poverty Portal: http://www.ruralpovertyportal.org/web/guest/country/statistics/tags/moldova.

(5) Parmentier, F. La Moldavie, un succès européen majeur pour le Partenariat oriental? Fondation Robert Schuman, 22. listopadu 2010, http://www.robert-schuman.eu/doc/questions_europe/qe-186-fr.pdf.

(6) Stanovisko CESE 818/2011 k tématu Posouzení dopadů na udržitelnost a obchodní politika Evropské unie, Úř. věst. C 218, 23.7.2011.

(7) Trade Sustainability Impact Assessment in support of negotations of DCFTAs between the EU and respectively Georgia and the Republic of Moldova. Ecorys, 6. února 2012.

(8) Evropská komise. ENP Country Progress Report 2011 – Republic of Moldova, Memo, Brusel, 15. května 2012.