CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 9.9.2010 
SEK(2010) 1008 v kone čném znění 
  
ODPOVĚĎ KOMISE NA KAPITOLU 6 VÝRO ČNÍ ZPRÁVY ZA ROZPO ČTOVÝ 
ROK 2009 
VNĚJŠÍ POMOC, ROZVOJ A ROZŠÍ ŘENÍ 
CS 2   CS ODPOVĚĎ KOMISE NA KAPITOLU 6 VÝRO ČNÍ ZPRÁVY ZA ROZPO ČTOVÝ 
ROK 2009 
VNĚJŠÍ POMOC, ROZVOJ A ROZŠÍ ŘENÍ 
ÚVOD  
6.8. Většina akcí v rámci nástroje stability zahrnuje reagování na stávající nebo nov ě 
vznikající krizové situace,  jakož i budování kapacit p řed a po krizi. 
6.10. V p řípadech, kdy nestabilní politické prost ředí vytvá ří zvýšenou úrove ň rizika, se 
uplatňují zmírňující opat ření, jako jsou nap říklad kontrolní mise ex post  prováděné ústředím 
nebo delegacemi, spolu s povinnými externími audity organizovanými p říjemci v rámci jejich 
smluvních požadavk ů. 
6.17. a) Komise konstatuje, že ve vzorku za rok 2009 bylo zahrnuto mnohem více kone čných 
plateb, než tomu bylo v p ředchozích letech.  
6.18. Komise vítá zvýšení „f rekvence“ transakcí, jež Ú četní dvůr považuje za zcela „správné“ 
(v 87 %) v porovnání s údaji za roky 2008 a 2007. 
6.20. Delegace EU zodpovídají za velkou v ětšinu plateb v portfoliu vn ější pomoci Komise. 
Co se týče úřadu EuropeAid, 79 % pr ůběžného portfolia rozpo čtu EU (nesplacené závazky) 
bylo v roce 2009 spravováno delegacemi. 
6.21. Komise se domnívá, že pátrací a nápravná opat ření před konečnými platbami (nap ř. 
předkládání zpráv, externí audity, ov ěřování výdaj ů a transak ční kontroly provád ěné 
zaměstnanci Komise) jsou ú čelná. Krom ě toho lze možné nesrovnalosti ješt ě následn
ě 
napravit provedením audit ů ex post  a získáním p říslušných částek zpět. Kontroly nicmén ě 
nemohou reáln ě snížit riziko finan čních chyb na nulu.  
6.22. Komise se domnívá, že víceleté systém y dohledu a kontroly pro skupinu politik vn ější 
pomoci, rozvoje a rozší ření jsou ú čelné a rok od roku se významn ě zlepšují, což se odráží ve 
zvýšení podílu zcela správných plateb zjišt ěných Účetním dvorem v jeho vzorku.  
6.23. Komise vítá zjišt ění Účetního dvora, že „ú řad EuropeAid zavedl komplexní kontrolní 
strategii“ a že „v roce 2009 ú řad EuropeAid nadále významným zp ůsobem zkvalit ňoval 
koncepci i fungování svých systém ů dohledu a kontroly“ (viz bod 54 výro ční zprávy o ERF 
za rozpočtový rok 2009).  
6.24. Komise vítá, že Ú četní dvůr potvrzuje nedávno zavedená zlepšení. 
6.26. Nový návrh na revizi finan čního nařízení zahrnuje potvrzení skute čnosti, že hodnocení 
souladu s článkem 56 lze provád ět pouze postupn ě vzhledem ke zvláštní povaze t ěchto misí, 
které jsou vytvá řeny ad hoc  a ex nihilo .  
Pokud jde o kontrolní seznamy pro zadávání zakázek v oblasti spole čné zahrani ční 
a bezpečnostní politiky, tyto  seznamy byly dokon čeny a již se používají. 
CS 3   CS 6.27. Komise ve skute čnosti přijala opat ření týkající se uzav ření starých soubor ů (v oblasti 
MRP i SZBP) již v roce 2009. Toto úsilí bude v pr ůběhu roku 2010 pokra čovat. 
6.28. Generální ředitel GŘ RELEX vypracoval ak ční plán, který má zajistit další kroky 
v návaznosti na výhradu uvedenou ve výro ční zprávě o činnosti za rok 2009 a zlepšit kvalitu 
věrohodnosti pro rok 2010. 
6.29. Komise vítá, že Ú četní dvůr potvrzuje zavedená zlepšení, která pokra čovala v roce 
2010. Mezi opat ření přijatá v tomto roce pat ří zdokonalená metodika kontrol na míst ě, 
poskytování školení, jakož i le pší pokyny pro dokumentování výsledk ů kontrol ex post . 
6.31. Komise považuje kontroly ex ante  jak na úst ředí, tak v delegacích EU za ú čelné. Jak 
potvrdil Ú četní dvůr, Komise dále zlepšila své vnit řní systémy a dokon čila příslušnou sadu 
pokynů. Ve výro ční zprávě za rozpo čtový rok 2008 byly kontroly ex ante  vyhodnoceny jako 
účelné. 
6.32. V roce 2009 G Ř ELARG nadále zajiš ťovalo, aby vnitrostátní orgány v Chorvatsku 
a Turecku dodržovaly podmínky ( částečného) přenesení řídicích pravomocí. Ponechala 
v platnosti kontroly ex ante  prováděné delegací za ú čelem zmírn ění rizik. 
Důkladné prozkoumání transakcí Ú četním dvorem navíc neodhalilo žádné významné vady 
kromě určitého nedostatku auditní stopy umož ňující plně vysvětlit rozhodnutí p řijatá 
delegacemi. 
a) Jelikož se další zem ě připravují požádat o p řenesení řízení, GŘ ELARG zaktualizovalo 
svůj vnitřní pokyn z roku 2008 s ohledem na zkušenosti získané z p řípadů přenesení řízení 
uskutečněných v roce 2008 a všem subjekt ům zapojeným do tohoto procesu poskytlo v roce 
2009 další pokyny. Úplný dokument „Pokyny k p řenesení řízení“ se v sou časné dob ě 
připravuje, což je dostate čně včas pro žádosti, které budou p řijímány v p říštích několika 
letech.  
b) Úloha vedoucího delegace schvalujícího žádost o finan ční prostředky je jasn ě stanovena ve 
vnitřních pokynech vydaných generálním ředitelstvím ELARG. Kontroly, které se mají 
provádět podle jeho pokyn ů, představují pot řebný základ pro schválení konkrétní žádosti 
o finanční prostředky. 
6.33. Připomínky vznesené Ú četním dvorem se v podstat ě týkají možných zlepšení auditní 
stopy, ale nikoli v ěcných chyb p ři uplatňování pravidel. V ětšina z nich byla řešena na za čátku 
roku 2010 prost řednictvím vnit řních pokyn ů a vysvětlujících poznámek.  
6.34. Od roku 2003, kdy došlo ke zm ěně finančního nařízení a provád ěcích pravidel, G Ř 
ELARG vždy používalo postup schvalování ú četních záv ěrek podle požadavk ů tohoto 
upraveného zn ění finančního nařízení. Tento postup byl pravideln ě aktualizován a nyní je 
nahrazen rozsáhlejším konsolidovaným dokumentem „Zásady pro schvalování ú četní závěrky 
v případě decentralizovaného řízení – program Phare a p řechodový nástroj“, p řijatým 
v červnu 2010, v n ěmž je mnohem podrobn ěji uvedeno, jak lze v p řípadě potřeby použít 
paušální opravy nedostatk ů systému (nap říklad pro schválení ú četní závěrky u program ů 
v rámci rozší řeného decentralizovaného řízení). 
Jen v samotném roce 2009 G Ř ELARG uzav řelo 375 záv ěrečných výkaz ů, tj. mnohem vyšší 
počet než množství nov ě zahájených program ů. Zbývají n ěkteré případy, u nichž sporné řízení 
trvá dlouho a ke schválení ú četní závěrky může dojít až za n ěkolik let. 
CS 4   CS 6.38. Komise se domnívá, že kontroly ex post  v případě decentralizovaného řízení jsou zcela 
účelné. Připouští, že funkce kontroly ex post  v případě centralizovaného řízení dosud není 
plně zavedena.  
Tyto další audity ex post  provedené samostatnou horizontál ní jednotkou a uvedené v tomto 
oddílu mají pov ěřené schvalující osob ě poskytnout dodate čnou záruku nad rámec požadavk ů 
finančního nařízení. 
6.39. Tato nová strategie p řidává další vrstvu poskytující v ětší jistotu, aniž by to bylo 
požadováno finan čním nařízením.  
6.42. Výsledky audit ů jsou k dispozici a používají se p ři posuzování partner ů. Při akreditaci 
partnerů se také využívají vstupní informace shromážd ěné ze sledování provád ěných projekt ů 
a zvažují se mimo jiné finan ční, právní a provozní stránky pa rtnera. Posouzení a audity často 
vyústí v doporu čení, aby partne ři zlepšili své systémy vnit řní kontroly. Mnoho zpráv o auditu 
bezprostředně vedlo ke zm ěnám postavení p řiznaného kontrolním systém ům partner ů. 
Současný systém audit ů a posuzování partner ů zavedený generálním ředitelstvím ECHO vedl 
k vytvoření kontrolního systému, kt erý poskytuje vyvážený a ú čelný pohled na vnit řní 
kontrolní systémy partner ů, jenž pomáhá p ředcházet chybám a nesrovnalostem. 
6.43. Přestože pln ě dostačují k vypracování rozhodnutí o fi nancování, na cíle stanovené 
v rozhodnutích o financování humanitární pomoci je nutno pohlížet spole čně s podrobnými 
informacemi o zjišt ěných pot řebách, navrhované stra tegii a nezbytných sou částech 
přesvědčivé reakce, které jsou obsaženy v podkladovém dokumentu rozhodnutí.  
S ohledem na složitost kriz ových situací, množství pot řeb a dostupnost jiných dárc ů jsou 
podrobné pot řeby, jež je t řeba řešit spole čně s určenou reakcí, uvedeny v návrzích 
předložených partnery generálního ředitelství ECHO podle rozhodnut í Komise o financování. 
Komise se domnívá, že postupy výb ěru projekt ů zavedené generálním ředitelstvím ECHO 
odráží specifika humanitární pomoci a poskytují vysokou úrove ň záruk, co se tý če kvality 
pomoci poskytované partnery generálního ředitelství ECHO. Komise nicmén ě připouští, že 
dokumentaci hodnocení návrh ů lze dále zlepšit, zefe ktivnit a standardizovat. 
6.44. Komise vítá celkový záv ěr Účetního dvora.  
Co se tý če humanitárních zásobovacích st ředisek, Komise vítá uznání jejich celkové 
užitečnosti.  
6.45. Komise vítá posouzení Ú četním dvorem a potvrzuje sv ůj závazek neustá le zlepšovat 
svůj postup následných krok ů.  
6.48. Komise provedla pr ůzkum s cílem identifikovat faktory úsp ěchu, které ovliv ňují kvalitu 
výročních zpráv o činnosti. V reakci na zjišt ěné faktory byla zavedena řada opatření s cílem 
zlepšit kvalitu d ůkazů předkládaných na podporu v ěrohodnosti a čitelnosti zpráv. Komise 
proto vítá, že Ú četní dvůr kladně hodnotí výro ční zprávy o činnosti, a bude pokra čovat v práci 
na jejich zlepšení jako zdroje d ůkazů pro DAS. 
6.50. Komise vítá zjišt ění Účetního dvora, že výro ční zpráva o činnosti úřadu EuropeAid je 
„jasná a informativní, a to zejména  díky použití kvantitativních ukazatel ů“ (viz zpráva o ERF, 
bod 50). Komise se domnívá, že kvalitativní a kvantitativní ukaza tele stanovené ve čtyřech 
stavebních kamenech výro ční zprávy o činnosti úřadu EuropeAid týkajících se v ěrohodnosti 
skutečně poskytují nezbytné d ůkazy na podporu prohlášení generálního ředitele o p řiměřené 
CS 5   CS věrohodnosti a poskytují p řesné posouzení finan čního řízení v úřadu EuropeAid, co se tý če 
správnosti.  
ZÁVĚRY A DOPORU ČENÍ 
6.52. Komise navrhla své kontroly tak, aby pokrývaly  celý životní cyklus  jejích víceletých 
projektů. Domnívá se, že tyto víceleté systémy dohledu a kontroly pro skupinu politik vn ější 
pomoci, rozvoje a rozší ření jsou ú čelné a rok od roku se významn ě zlepšují, což se odráží ve 
zvýšení podílu zcela správných plateb zjišt ěných Účetním dvorem v jeho vzorku. Doporu čení 
Účetního dvora z minulých let byla provedena a mnohá z t ěchto zlepšení Ú četní dvůr uznal, 
díky čemuž byly významné prvky klí čových kontrolních systém ů posouzeny jako „ú čelné“. 
6.53.  a) Komise p řijímá doporu čení Účetního dvora a cht ěla by upřesnit, že již p řijímá opat ření 
k řešení všech doporu čení, jež obdržela v s ouvislosti s kontrolami ex post  v GŘ RELEX.  
b) Komise souhlasí s Ú četním dvorem, a cht ěla by zd ůraznit, že již v roce 2009 bylo 
vynaloženo zna čné úsilí s cílem uzav řít staré projekty, jejichž dokon čení se opozdilo. Ve 
skutečnosti 75 % všech zakázek v oblasti MRP, jež byly na za čátku roku 2009 otev řené, bylo 
do konce roku uzav řeno. Toto úsilí bude pokra čovat i během celého roku 2010. 
c) Jelikož se další zem ě připravují požádat o p ř
enesení řízení, GŘ ELARG zaktualizovalo 
svůj vnitřní pokyn z roku 2008 s ohledem na zkušenosti získané z p řípadů přenesení řízení 
uskutečněných v roce 2008 a všem subjekt ům zapojeným do tohoto procesu poskytlo v roce 
2009 další rady.  
d) Komise již podnikla nezbytné kroky k zajišt ění toho, aby kontroly provád ěné zaměstnanci 
v rámci provozních a finan čních a smluvních částí byly dokumentovány podrobn ěji.  
e) Provád ějí se pravidelné kontroly kvality údaj ů v systému CRIS, zejména p řed získáním 
relevantních informací pro výro ční zprávu o činnosti. Nástroj IT pro řízení, v n ěmž se 
zadávají údaje, také obsahuje zabudované kontrolní prvky týkající se kvality údaj ů. Komise 
navíc klade velký d ůraz na školení uživatel ů systému CRIS. 
g) Uzávěrky byly prioritou generálního ředitelství ELARG od roku 2007. Jen v samotném 
roce 2009 G Ř ELARG uzav řelo 375 záv ěrečných výkaz ů. 
h) Komise již pracuje na dalším zlepšení  a harmonizaci centralizované dokumentace svého 
hodnocení návrh ů. Jednou ze zvažovaných možností je zavedení standardizované hodnotící 
zprávy. 
i) Přestože návrh Ú četního dvora je užite čný, současné priority a omezení zdroj ů neumožňují 
se tímto doporu čením v blízké budoucnosti zabývat. 
6.54. V reakci na doporu čení Účetního dvora ú řad EuropeAid: 
– zváží možné metodiky pro ukazatel odhadovaného finan čního dopadu zbytkové chyby, 
– posoudí rentabilitu svých kontrol v rámci p řezkumu p řípustného rizika chyb, 
– dokon čí a rozešle soubor nástroj ů finančního řízení pro provád ěcí organizace, 
CS 6   CS – bude pokra čovat v úsilí k zajišt ění správného a v časného zaznamenávání auditních 
informací, 
– bude usilovat o zlepšení systém ů informačních technologií na podporu své kontrolní 
činnosti, 
– zlepší navrhování a prov ěřování kritérií platby rozpo čtové podpory prost řednictvím 
revidovaných pokyn ů a procesu vzájemného p řezkumu (Skupina pro podporu jakosti), 
– zavede revidovaný rámec monitorování  a výkaznictví v oblasti správy ve řejných financí 
pro platby rozpo čtové podpory. 
Kontrola opat ření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 3/2006 o humanitární 
pomoci Evropské komise v reakci na cunami  
6.65. Navrhování modelu náklad ů zjištěných výsledk ů (COR) za čne v roce 2011, jakmile 
bude zabudován do nástroje IT (Hope/e-tool). O čekává se, že po odzkoušení a vložení údaj ů 
lze začátek používání tohoto modelu  naplánovat na rok 2012. 
6.66. Komise pln ě podpořila žádosti Ú četního dvora o získání nezbytných podklad ů od 
organizací OSN a tato zásada je jasn ě stanovena ve finan ční a správní rámcové dohod ě 
(FAFA). Pokud je Komise informována Ú četním dvorem o obtížích, jež se v tomto ohledu 
vyskytly, m ůže se obrátit na své prot ějšky v OSN s cílem nalézt řešení a zajistit, aby Ú četní 
dvůr obdržel požadované informace. 
6.67.  a) Hodnocení Komisí v polovin ě období u ak čního plánu vytvo řeného v rámci konsensu práv ě 
probíhá a kone čné výsledky by m ěly být k dispozici do konce roku 2010. 
b) Začlenění monitorovacího a informa čního střediska (MIC) již dá vá vzniknout takovým 
synergiím, jako je dostupnost informací v reálném čase na za čátku přírodních a jiných 
katastrof a užší spolupráce mezi technickými odborníky generálního ředitelství ECHO p římo 
na místě a odborníky členského státu vyslanými k činnostem v rámci civilní ochrany. 
c) Komise vítá, že Ú četní dvůr uznává p řínos nových nástroj
ů pro proces p řechodu. 
K posílení tohoto úsilí Komise z řídila meziútvarovou skupinu pro p řechod s cílem podpo řit 
společný názor, koordinované p řístupy a spole čné postoje k politikám pro „p řechodové 
situace“, kdy se uplat ňují humanitární, rozvojové a stabiliza ční nástroje. Cílem je zlepšit 
politiku i provád ění program ů přímo na míst ě a přispět k mezinárodní politické debat ě 
o přechodových situacích. 
d) Komise souhlasí s tímto prohlášením Ú četního dvora a hodlá zajistit, aby byla schopna 
poskytnout první výsledky do konce roku 2011. 
Kontrola opat ření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 6/2006 o aspektech 
životního prost ředí v rozvojové spolupráci Komise  
6.71. Zpožd ění v přípravě této strategie bylo zp ůsobeno zm ěnou priorit, kdy strategie 
životního prost ředí už nem ěla být vydána jako samostatné sd ělení, nýbrž jako p říloha 
k širšímu sd ělení o začlenění všech pr ůřezových otázek (nejen environmentálních), které m ělo 
být přijato do konce roku 2008. Tento p řístup byl navržen s cílem snížit po čet sdělení Komise. 
CS 7   CS Tento nový p řístup však byl nakonec opušt ěn kvůli potížím p ři slučování různých předmětů 
začleňování do jednoho dokumentu a v d ůsledku uznání, že v obl asti životního prost ředí je 
nezbytné mít cílen ější přístup. V zá ří 2009 se uskute čnilo setkání s členskými státy 
(a občanskou spole čností) za ú čelem spole čného zahájení p řípravy nové strategie. 
6.72. Byly zavedeny klí čové kvantitativní ukazatele ve vz tahu ke stávající strategii 
začleňování problematiky životního prost ředí – jak to požaduje Ú četní dvůr – a jsou 
předmětem sledování od roku 2006. Tyto ukazatele se týkají používání takových nástroj ů, 
jako jsou environmentální profily, p ři přípravě národních a regionálních strategií a posuzování 
vlivů program ů a projekt ů na životní prost ředí, množství nabízených školení a po čtu 
vyškolených zam ěstnanců. Pokud jde o kvalitativní ukazatele pro hodnocení za členění 
problematiky životního prost ředí v rámci formulování projekt ů, tyto ukazatele byly vymezeny 
a použity v rámci prvního pilotního posouzení ex post  provedeného v roce 2009. 
6.73. V souvislosti s personální politikou „nulového r ůstu“, kterou Komise prosazuje, a jak 
potvrdil Ú četní dvůr, spíše než na provedení zvláštního p řezkumu své vnit řní kapacity kladl 
úřad EuropeAid d ůraz na posílení schopností neodborného personálu. Tento p řístup uplat ňuje 
systematicky b ěhem celého referen čního období. 
6.74. Přezkum ex post  – který byl pilotní činností – tvo řil součást úsilí o neustálé zlepšování 
ve fázi formulování projekt ů.  
6.75. Vzd ělávání v oblasti za čleňování problematiky životního prost ředí je nyní povinné pro 
všechny provozní zam ěstnance úst ředí úřadu EuropeAid a pro všechny provozní zam ěstnance 
úřadu EuropeAid, kte ří odcházejí do delegací. Byl to  jeden z nejlépe navštívených 
vzdělávacích kurz ů v průběhu roku 2009 s více než 400 ú častníků. Od roku 2005 probíhá 
rozsáhlý program vzd ělávacích seminá řů včetně přibližně 50 regionálních seminá řů 
uspořádaných ve spolupracujících zemích a v ětšího počtu seminá řů uskutečněných v úst ředí.  
6.76. Hodnocení za čleňování problematiky životního prost ředí v rámci rozvojové spolupráce 
je plánováno na rok 2011. V sou časné dob ě je vyvíjena centrální databáze hodnocení 
jednotlivých projekt ů, která bude uvedena do provozu v roce 2011. V roce 2005 a 2009 byly 
v rámci monitorování zam ěřeného na výsledky vypracovány pro Latinskou Ameriku 
hodnotící zprávy týkající se projekt ů v oblasti životního prost ředí. Celostátní hodnocení 
spolupráce s ES se zabývala environmentálními aspekty v rámci pr ůřezových otázek. 
6.77. Úřad EuropeAid zlepšil svou schopnost identi fikovat a sledovat výda je na projekty 
v oblasti životního prost ředí, avšak výpo čet přesných částek přidělených na environmentální 
cíle v rámci akcí, které primárn ě sledují jiné politické cíle, z ůstává i nadále velmi složitým 
úkolem. Probíhají jednání s OECD/DAC s cílem z jistit, jak lze kvalitati vní údaje založené na 
ukazatelích vycházejících z cíl ů úmluv OSN z Ria co nejlépe p řevést na finan ční údaje. 
6.78. Kvalita profil ů zemí z pohledu životního prost ředí (CEP) a jejich vliv na strategické 
dokumenty zemí (CSP) je vskutku stále prom ěnlivá, ale n ěkteré profily CEP se aktualizují na 
základě pokynů pro začlenění problematiky životního prost ředí a za ú čelem lepšího řešení 
otázek zm ěny klimatu, zatímco pokyny pro p řezkum v polovin ě období také vedly k tomu, že 
byla otázkám životního prost ředí a změny klimatu v ěnována v dokumentech CSP v ětší 
pozornost, a to zejména v zemích, na n ěž se vztahuje nástroj pr o rozvojovou spolupráci. 
6.79. Nová pravidla rozpo čtové podpory budou vydána v roce 2011 a budou obsahovat nové 
pokyny k pr ůřezovým otázkám. Nicmén ě bez ohledu na za členění konkrétních indikátor ů 
stavu životního prost ředí probíhá v mnoha zemích politický dialog o otázkách životního 
CS 8   CS prostředí v rámci spole čných dárcovských rámc ů, které se řídí operacemi obecné rozpo čtové 
podpory. Aby byla ú čelná, musí strategická posouzení vliv ů na životní prost ředí zohled ňovat 
místní souvislosti a zapojení partnerských zemí, a proto je nelze na řizovat. 
6.81. Úřad EuropeAid vypracoval informa ční poznámky a pokyny, jež krom ě jiných aspekt ů 
odkazují na podp ůrné komunitní řízení přírodních zdroj ů. Řada program ů ES podporuje 
iniciativy týkající se řízení přírodních zdroj ů na místní úrovni. Tematický program pro životní 
prostředí a udržitelné řízení přírodních zdroj ů včetně energie obsahuje konkrétní odkaz na 
spolupráci s místními komunitami a toto bylo p řevzato i do výzev k p ředkládání návrh ů 
koncepčních poznámek, které vzaly v úvahu „zajišt ění držby a práv místních komunit v četně 
domorodého obyvatelstva“ v rámci správy les ů. 
6.84. Úřad EuropeAid vypracoval řadu informa čních poznámek k podpo ře udržitelného 
rozvoje s d ůrazem na komunitní p řístupy. Tematický program pro životní prost ředí navíc 
obsahuje konkrétní odkaz na spolupráci s mí stními komunitami a toto bylo mimo jiné 
převzato i do výzev k p ředkládání návrh ů koncepčních poznámek, které vzaly v úvahu 
„zajištění držby a práv místních komunit v četně domorodého obyvatelstva“ v souvislosti se 
správou les ů.  
6.85. V úzké spolupráci s řadou rozvojových agen tur EU byla nyní dokon čena studie ES 
o celoodv ětvových p řístupech v oblasti životního prost ředí a přírodních zdroj ů a v současné 
době probíhá v této oblasti n ěkolik program ů ES zaměřených na podporu odv ětvové politiky. 
To je jednozna čně nový vývoj ve vztahu k minulosti. V rámci návrhu na revizi finan čního 
nařízení může být nyní možné založit sv ěřenecké fondy EU a také byly uzav řeny dohody 
o převodu, jež umožní p říspěvky členských stát ů EU do globální aliance pro boj proti zm ěně 
klimatu (GCCA), kterou řídí ES. Inova ční finanční mechanismy pro životní prost ředí také 
zahrnují vytvá ření partnerství mezi ve řejným a soukromým sektorem a kombinování p ůjček 
a grantů. 
6.86. Při provádění své environmentální strategie Komi se i nadále využívá odborné znalosti 
členských stát ů a soukromých spole čností. 
6.87. Komise vítá uznání významného pokroku dosaženého p ři začleňování problematiky 
životního prost ředí do portfolia vn ější pomoci Komise. P řezkum ex post  – který byl pilotní 
činností – tvo řil součást úsilí o neustálé zlepšování. Tento proces zahrnoval revizi postup ů 
vzájemného p řezkumu (Skupina pro podporu jakosti) zavád ějící jasnější ukazatele řešení 
environmentálních aspekt ů při přípravě návrhů projektů. 
6.88. Komise a členské státy EU spolupracují, aby na za čátku roku 2011 p ředložily první 
návrh strategie pro oblast životního prost ředí, který by m ěl být přijat v druhé polovin ě roku 
2011.  
Komise má v úmyslu dále pracova t na ukazatelích ke sledování ú činnosti nové strategie pro 
oblast životního prost ředí a posouzení za členění problematiky životního prost ředí do své 
činnosti. Na rok 2011 je naplánováno celkové zhodnocení za členění problematiky životního 
prostředí do rozvojové spol upráce. Budou-li výsledky hodnocení k dispozici v čas, budou 
zapracovány do návrhu nové strategie EU. V ro ce 2011 mají být také v ydána nová pravidla 
rozpočtové podpory, jež budou obsahovat nové pokyny k pr ůřezovým otázkám. P ři této práci 
bude Komise pokra čovat v úsilí o úzkou koordi naci a harmonizaci s členskými státy EU na 
podporu programu ú činnosti pomoci.