Sdělení komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Postavení zdravotně postižených osob v Evropské unii: Evropský akční plán 2008–2009 {SEC(2007)1548} /* KOM/2007/0738 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 26.11.2007 KOM(2007) 738 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Postavení zdravotně postižených osob v Evropské unii: Evropský akční plán 2008–2009 {SEC(2007)1548} OBSAH 1. Úvod 3 2. Situace zdravotně postižených osob 3 2.1. Fakta a čísla 3 2.2. Sílící ekonomický rozměr 3 3. Čeho bylo dosaženo v rámci akčního plánu EU pro oblast zdravotních postižení pro období 2006–2007 4 3.1. Společenství a členské státy jednají společně 4 3.2. Opatření na úrovni EU 4 3.3. Vývoj situace na vnitrostátní úrovni 7 4. Priority pro období 2008–2009 7 4.1. Činnosti zaměřené na začlenění zdravotně postižených osob do společnosti a na účast v ní prostřednictvím přístupnosti 8 4.2. Činnosti směřující k plnému uplatňování základních práv 10 5. Závěry 11 PŘÍLOHY 1. ÚVOD Od roku 2003[1] bylo cílem strategie, kterou Komise navrhla pro oblast zdravotních postižení, aby se pro zdravotně postižené osoby stala rovnost příležitostí skutečností. Evropské společenství a jeho členské státy potvrdily své stanovisko, že zdravotní postižení je otázkou lidských práv v širším slova smyslu[2] a věcí práva, tím, že v roce 2007 společně podepsaly Úmluvu Organizace spojených národů o právech zdravotně postižených osob[3] (dále jen „úmluva OSN“). Akční plán EU pro oblast zdravotních postižení (dále jen „akční plán DAP“) pro období 2003–2010 poskytuje nástroje k provádění této strategie zohledňováním otázky zdravotních postižení ve všech příslušných politikách EU. Členské státy navíc provádějí závěry Rady z roku 2003, jež je vyzývají k aktivnímu začlenění otázek zdravotních postižení do příslušných oblastí politik[4]. Akční plán DAP se připravuje ve dvouletých fázích, přičemž jeho politické priority reagují na mezery v oblasti rovného zacházení, kterým zdravotně postižení čelí. Účelem tohoto sdělení je: a) analyzovat vývoj situace zdravotně postižených osob; b) podat zprávu o výsledcích, kterých bylo dosaženo ve druhé fázi akčního plánu DAP pro období 2006–2007; c) určit priority pro období 2008–2009, aby bylo dosaženo strategických cílů akčního plánu DAP. 2. SITUACE ZDRAVOTNě POSTIžENÝCH OSOB 2.1. Fakta a čísla Analýza nejnovějších údajů[5] (příloha 1) potvrzuje vysokou korelaci mezi zdravotním postižením a stárnutím. Tato analýza rovněž ukazuje, že zdravotně postižení jsou i nadále nepoměrně více vylučováni z pracovního trhu a že situace zdravotně postižených žen je horší než situace zdravotně postižených mužů (příloha 2). U lidí, kteří jsou postiženi poruchou učení nebo intelektu, je navíc ještě menší pravděpodobnost, že budou pracovat, než je tomu u lidí s fyzickými postižením. 2.2. Sílící ekonomický rozměr Vyloučení osob se zdravotním postižením z pracovního trhu je závažný problém z hlediska rovných příležitostí. Problém má rovněž ekonomický rozměr: tváří v tvář situaci, kdy ubývá pracovní síly v důsledku demografických změn, byla na jarním zasedání Evropské rady v roce 2006 zdůrazněna potřeba co nejvíce zhodnotit nevyužitý potenciál mnoha lidí vyloučených z pracovního trhu a osoby zdravotně postižené byly označeny za jednu z klíčových prioritních skupin. Tato situace spolu s korelací mezi stárnutím a zdravotním postižením vytváří velkou poptávku po přístupnosti[6][7]. Ekonomický význam trhu s přístupnými produkty vzrůstá a stal se hnací silou inovace, zejména ve Spojených Státech a Japonsku, v oblastech jako jsou IKT. Právní předpisy USA, které povinně stanoví požadavky na přístupnost ve veřejných zakázkách, podporuje komfort zdravotně postižených federálních zaměstnanců. Přístupnost může rozhodnout o tom, zda bude zdravotně postižený člověk aktivní na trhu práce, nebo zda bude závislý na sociálním zabezpečení. Odvětví sociálních služeb je rovněž na vzestupu, vytváří nová pracovní místa, aby uspokojilo rostoucí poptávku stárnoucího obyvatelstva. V roce 2004 zaměstnávalo odvětví poskytující služby zdravotně postiženým osobám více než 8 miliónů lidí a zaznamenalo v EU27[8] obrat přibližně 68 miliónů EUR, přičemž se očekává, že tato čísla ještě porostou[9]. 3. ČEHO BYLO DOSAžENO V RÁMCI AKčNÍHO PLÁNU EU PRO OBLAST ZDRAVOTNÍCH POSTIžENÍ PRO OBDOBÍ 2006–2007 3.1. Společenství a členské státy jednají společně Společný evropský přístup ke zdravotním postižením měl velký dopad na obsah výše zmíněné úmluvy OSN, která uznává zdravotní postižení jako vznikající koncept a odráží tak evropský sociální model zdravotního postižení. Hlavní prvky evropského přístupu, který kombinuje nediskriminaci, rovné příležitosti a aktivní začleňování zdravotně postižených, navíc tvoří jádro úmluvy OSN. Členské státy a Komise se v červnu 2007 na neformálním setkání ministrů k otázkám zdravotních postižení dohodly pracovat spolu s občanskou společností na soudržném a koordinovaném přístupu pro provedení úmluvy OSN. Bylo dohodnuto, že skupina na vysoké úrovni pro zdravotní postižení EU by měla rozpoznat společné výzvy a jejich řešení a podat zprávu o pokroku na budoucích setkáních ministrů o otázkách zdravotního postižení. 3.2. Opatření na úrovni EU Akční program DAP pro období 2006–2007 se zaměřil na čtyři oblasti, jež mají podpořit nezávislý život zdravotně postižených osob: podporu (hospodářské) aktivity, podporu kvalitních pečovatelských služeb, dostupnost běžného zboží a služeb a zvýšení analytických schopností EU[10]. - Podpora aktivity Malé zapojení zdravotně postižených osob do pracovního procesu může být způsobeno jak diskriminačními, tak nediskriminačními překážkami. Tato situace vyžaduje kombinaci nástrojů, jejichž úkolem bude potírat diskriminaci, poskytovat aktivní podporu a odstraňovat bariéry bránící přístupnosti. Směrnice o rovném zacházení v zaměstnání a povolání[11] byla provedena do vnitrostátních státních předpisů ve všech členských státech a zpráva o jejím provádění bude hotova na počátku roku 2008. Rozsudek Evropského soudního dvora o pojmu zdravotního postižení[12] zdůraznil rozdíl mezi onemocněním a zdravotním postižením při používání směrnice. Očekává se další rozsudek týkající se diskriminace osob pečujících o zdravotně postižené[13]. Komise dokončuje nové nařízení o státních blokových výjimkách[14], které zjednoduší pravidla pro poskytování pomoci při vzdělávání a zaměstnávání zdravotně postiženým osobám a některé režimy pomoci budou tímto nařízením osvobozeny od povinnosti předchozího oznamování Komisi. Důležitou roli při podporování zaměstnávání a začleňování zdravotně postižených osob do společnosti a také při podporování přístupnosti bude hrát politika soudržnosti, konkrétně operační programy připravené a provedené členskými státy, regiony a rovněž v rámci širšího partnerství ve spolupráci s Komisí, financované Evropském fondem pro regionální rozvoj (ERDF) a Evropským sociálním fondem (ESF). Obecné nařízení pro období 2007–2013 stanoví, že „jedním z kritérií, které je třeba dodržovat při určení opatření spolufinancovaných fondy a které je třeba zohlednit během jednotlivých fází provádění, je přístupnost pro osoby se zdravotním postižením“[15]. - Přístup ke kvalitním podpůrným a pečovatelským službám Skupina na vysoké úrovni pro zdravotní postižení[16] vydala písemné stanovisko k zohledňování zdravotního postižení v rámci zjednodušené otevřené metody koordinace v oblasti začleňování do společnosti, sociální ochrany a dlouhodobé péče. Stanovisko se věnuje osvědčeným postupům a přináší doporučení pro soudržný přístup – více zohledňovat toto téma na vnitrostátní úrovni. V současné době se studují konkrétní nebezpečí diskriminace, kterým čelí zdravotně postižené osoby se složitými potřebami nebo velmi závislé[17]. Skupina na vysoké úrovni pro zdravotní postižení dohodla na úrovni EU praktický rámec kvality sociálních služeb obecného zájmu[18] pro zdravotně postižené osoby, založený na lidských právech a komplexním systému pro řízení kvality. Tento rámec vysvětluje, co se rozumí kvalitou těchto služeb a definuje společné znaky a příslušná kritéria. Klade důraz na jejich různorodost a zvláštnosti, stejně jako na potřebu stanovit ukazatele kvality. Tuto iniciativu posoudí Evropský výbor pro sociální ochranu, a jeho závěry budou zohledněny v nadcházející evropské strategii pro kvalitu sociálních služeb obecného zájmu. Služby v místní komunitě poskytují lepší příležitosti k nezávislému životu než institucionalizace[19]. Výsledek studie[20] o nákladech na služby v místní komunitě (péči, zdraví a podporu) který by měl být k dispozici koncem roku 2007 bude základem pro dialog s Radou Evropy[21] o deinstitucionalizaci péče o zdravotně postižené děti. - Dostupnost zboží a služeb Nařízení z roku 2006 o právech zdravotně postižených osob a osob s omezenou schopností pohybu a orientace v letecké dopravě[22] je prvním evropským právním předpisem, jež stanoví rovné postavení pro osoby zdravotně postižené i osoby bez zdravotního postižení. Ukládá orgánům letiště poskytovat zadarmo pomoc a zajistit přístupnost. Podobné závazky byly přijaty v odvětví mezinárodních železnic. V souladu se sdělením o přístupnosti informačních a komunikačních technologií[23] byla přístupnost těchto technologií (dále jen „,IKT“) posílena. Bylo vydáno pověření pro vývoj evropských požadavků na přístupnost pro zadávání veřejných zakázek na výrobky a služby v oblasti IKT, v jehož rámci se řeší otázka posuzování shody. Studie o právních předpisech členských států týkajících se přístupnosti elektronických komunikací zdůraznila potřebu posílit v Evropských právních předpisech[24] právě ustanovení o přístupnosti. Do výzkumu a vývoje přístupných IKT a asistenčních technologií plynuly značné investice[25]. Dialog se státními orgány USA, s podporou uživatelů a IKT průmyslu, se zaměřuje na normy a přínosy globálních trhů s přístupnými produkty IKT. Komise se účastní práce výboru pro přístupnost a revizi norem oddílu 508 amerického zákona o rehabilitaci. Uskutečnila se také výměna informací o používání norem pro přístupnost zastavěného prostředí. Komise podpořila několik pilotních projektů a výzkum přístupnosti zastavěného prostředí. Výsledkem jsou mimo jiné průvodce pro veřejnou správu, jak zohledňovat přístupnost při zadávání veřejných zakázek na budovy, dále školicí materiály o přístupnosti pro odborníky a vytvoření evropské sítě pro přístupný cestovní ruch[26]. - Zvýšení analytických schopností EU Aby bylo možné vytvářet informovanější a více zacílenou politiku, je stále ještě zapotřebí více údajů o situaci zdravotně postižených. Eurostat zvýšil své úsilí, aby v rámci evropského statistického systému dále rozvíjel statistiku Společenství týkající se zdravotně postižených osob. Příloha 3 podává zprávu o činnostech Komise při vytváření statistik zaměřených na zdravotní postižení. - Další relevantní vývoj Program Progres 2007–2013[27], přijatý v roce 2006, poskytuje oporu pro provádění strategie pro oblast zdravotních postižení, mimo jiné spolufinancováním[28] provozních nákladů klíčových evropských organizací zdravotně postižených. Téma diskriminace, včetně té, ke které dochází na základě zdravotního postižení, se rovněž zdůrazňuje v iniciativách EU a vnitrostátních iniciativách v rámci Evropského roku rovných příležitostí pro všechny 2007. V příloze 4 jsou uvedeny podrobnosti o provádění akčního plánu DAP v období 2006–2007. 3.3. Vývoj situace na vnitrostátní úrovni Většina členských států shledává, že zdravotně postižené osoby patří mezi nejvíce znevýhodněné sociální skupiny. Členské státy proto vyvinuly činnosti a programy odrážející priority EU[29] zlepšit zaměstnatelnost těchto osob na otevřeném trhu práce. Pozitivní opatření jsou na vzestupu, ale ještě nemají dostatečnou návaznost na širší strategie zaměstnanosti, jak jsou zohledněny v národních programech reforem. Členské státy rovněž podávají zprávy o dosaženém pokroku, pokud jde o právní předpisy, jež se týkají zdravotních postižení, vzdělávací a rehabilitační programy, čínnosti zaměřené na odstranění překážek přístupnosti, podpůrná zařízení pro zdravotně postižené osoby a také v oblasti opatření zaměřených na nezávislý život prostřednictvím péče místní komunity a domácí péče a v oblasti postupů pro podávání stížností a žalob, zajišťujících skutečný přístup zdravotně postižených osob k jejim právům. Některé členské státy stanovily pro veřejné orgány povinnost podporovat rovné příležitosti pro zdravotně postižené osoby. Článek 5 podává zprávu o těchto činnostech členských států. 4. PRIORITY PRO OBDOBÍ 2008–2009 Na základě analýzy vývoje situace zdravotně postižených osob a konzultací[30] s jejich představiteli zjistily členské státy a další zúčastněné strany, že přístupnost je prioritou pro aktivní začleňování těchto osob do společnosti a jejich přístup k právům. Ve společnosti, která stárne, je dostupnost zboží a přístupnost služeb a infrastruktury základní podmínkou udržení nediskriminačních forem začlenění do společnosti a účasti na každodenním životě v jeho mnoha aspektech, spolu s odstraňováním překážek vzdělávání a přístupu na pracovní trh. Přístupnost je rovněž v centru pozornosti již zmíněné úmluvy OSN[31], což umožňuje, aby byly integrovaným způsobem řešeny různorodé potřeby zdravotně postižených mužů a žen. Dosáhnout přístupnosti vyžaduje vyhnout se vytváření překážek, které brání zdravotně postiženým lidem uplatnit jejich schopnosti a plně a rovnocenným způsobem se účastnit života, případně tyto překážky odstranit. Vyžaduje to zkombinovat přístup „design pro všechny“ s konkrétními asistenčními řešeními v různých oblastech politik a jejich nástrojů, aby bylo možné řešit systémové formy diskriminace. V průzkumu veřejného mínění v rámci EU[32], který byl součástí Evropského roku rovných příležitostí pro všechny, souhlasilo 91 % respondentů s tím, že by se mělo vydávat více peněz na odstranění fyzických překážek pro zdravotně postižené osoby, což možná odráží potřeby stárnoucího obyvatelstva. V tomto ohledu se očekává, že provedení politiky soudržnosti podpoří hospodářské důvody pro začlenění zdravotně postižených osob a pro přístupnost. 4.1. Činnosti zaměřené na začlenění zdravotně postižených osob do společnosti a na účast v ní prostřednictvím přístupnosti - Podpora přístupnosti trhu práce Aby bylo možné zvýšit počet zaměstnaných zdravotně postižených osob, je zapotřebí použít komplexní přístup – zkombinovat režimy pružného zaměstnávání, podporovaného zaměstnávání, aktivního začleňování a pozitivních opatření, která doplňují evropskou legislativu týkající se nediskriminace. Za tímto účelem bude Komise analyzovat vzory osvědčených postupů rozumného začlenění zdravotně postižených osob na pracoviště. V souladu se svým sdělením o flexikuritě[33] bude Komise zkoumat možnosti existující pro zdravotně postižené osoby v obecném rámci posílené flexibility pracovního trhu ve spojení s jistotou, udržení zaměstnání a zvýšené zaměstnanosti. Typický způsob uplatňování flexikurity je kombinace pružných a spolehlivých smluvních ujednání, práce na zkrácený úvazek nebo dočasné práce, aktivní politiky trhu práce, komplexní strategie celoživotního učení a moderních systémů sociální ochrany poskytujících přiměřený příjem v období nezaměstnanosti. Systémy zaměřené na udržení si pracovního místa, zabraňující předčasnému odchodu z trhu práce a orientace na reformu finančních příspěvků poskytujících náhradu za příjem (dávky v pracovní neschopnosti) budou rovněž předmětem řešení. Při hledání řešení se uplatní odborné výměny, stanovení osvědčených postupů na základě tematického odborného posouzení a rovněž příspěvky skupiny na vysoké úrovni pro zdravotní postižení a evropského výboru pro zaměstnanost (EMCO). Podporované zaměstnání, které znamená poskytovat osobní pomoc a přizpůsobit pracovní místo s ohledem na potřeby zdravotně postižených osob v otevřeném zaměstnání, však dosud nedosáhlo svého plného potenciálu. Měla by se věnovat větší pozornost požadavkům podniků, aby bylo možné je uvést do souladu s potřebami pracovního trhu. Komise bude povzbuzovat poskytovatele služeb zaměstnanosti, aby při projektování odborné přípravy a rehabilitačních služeb koordinovali své úsilí se zaměstnavateli. Komise bude pracovat s evropskou sítí vedoucích veřejných služeb zaměstnanosti[34] za účelem zlepšení těchto služeb pro zdravotně postižené osoby. Komise rovněž vydá diskusní materiál s příslušnými vzory osvědčených postupů, které odrážejí hlavní směry evropské strategie zaměstnanosti a obsahují návrhy na pomoc mladým zdravotně postiženým osobám při jejich přechodu od vzdělávání na trh práce[35]. Tento diskusní materiál bude představen skupině na vysoké úrovni pro zdravotní postižení a evropskému výboru pro zaměstnanost, s cílem dále zohlednit otázku zdravotních postižení ve vnitrostátnich programech reforem a podpořit vnitrostátní cíle[36]. Komise bude rovněž dále usnadňovat podporované zaměstnání na základě zjednodušených pravidel Komise pro poskytování státní podpory aby podpořila politiku začleňování znevýhodněných osob, včetně osob zdravotně postižených, což doplňuje návaznost na trh práce dostatečnou podporou příjmů a přístupem ke kvalitním sociálním službám[37]. - Zvýšení dostupnosti zboží, služeb a infrastruktury Lepší přístup k běžnému zboží, službám a infrastruktuře dodá zdravotně postiženým lidem více síly chovat se jako zákazníci. Evropský trh s přístupnými produkty si žádá jasná pravidla pro dotčená odvětví. Subjekty v různých odvětvích zabývající se tvorbou designu, vývojem a výrobou potřebují, pokud jde o přístupnost, dostatečné znalosti a schopnosti. Nástroje, jejichž cílem je poskytovat přístupnost, by měly být šity na míru jednotlivým vývojovým cyklům těchto odvětví. Komise vyvíjí legislativní rámec týkající se přístupnosti dopravy a IKT. Komise plánuje navrhnout právní předpisy v oblastech námořní a autobusové dopravy, přičemž bude stavět na nových evropských právních předpisech týkajících se letecké dopravy[38] a na nařízení o odvětví mezinárodní železnice o právech zdravotně postižených osob a osob se sníženou pohyblivostí. Pokud jde o IKT, plánuje Komise posílit ustanovení týkající se přístupnosti při revizi balíčku o elektronických komunikacích[39], což se dotkne oblastí jako jsou záchranné služby a textové komunikace. Po závazku, který přijala ve svém sdělení o přístupnosti informačních a komunikačních technologií z roku 2005, zhodnotila Komise dosažený pokrok a přišla s novými návrhy ve svém sdělení o začleňování občanů do informační společnosti[40]. Komise se v roce 2008 zaměří zejména na horizontální přístup k právním předpisům pro přístupnou informační společnost s cílem zabezpečit rovná práva a efektivní vnitřní trh. Pro činnosti zaměřené na výzkum a vývoj přístupných IKT byl vyčleněn rozpočet více než 100 miliónů EUR[41]. Posílení konkurence mezi průmyslovými odvětvími v těchto oblastech dále rozvine evropský trh s přístupnými produkty, což ve svém důsledku zlepší jeho pozici na celosvětovém trhu. Vzájemně slučitelná a konkurenceschopná řešení jsou podporována vývojem a užíváním norem vztahujících se na oblast přístupnosti (například v oblasti zadávání veřejných zakázek), které stanoví požadavky na funkčnost z hlediska uživatele, řeší otázky interoperability a umožňují inovativní řešení. Přístupnost v zastavěném prostředí přispívá k udržitelnosti stavebního trhu. Aby podpořila přístupnost veřejného prostředí pro všechny, připraví Komise pověření pro Evropskou organizace pro normalizaci, aby vyvinula požadavky na přístupnost, které se budou používat zejména při zadávání veřejných zakázek. - Konsolidace analytických schopností Komise při podpoře přístupnosti Aby bylo možné měřit dosažený pokrok v začleňování zdravotně postižených osob do společnosti a dodržet požadavky na monitorování stanovené úmluvou OSN[42], jsou nutné spolehlivější a srovnatelnější údaje o zdravotních postiženích a o účasti zdravotně postižených osob na životě společnosti. Nový modul o zdravotních postiženích a sociálním začlenění popsaný v příloze 3 je možné využít i jako nezávislý modul. Bude vytvořena evropská akademická síť odborníků na zdravotní postižení, jejímž úkolem bude poskytovat vědecké podklady a podporu shromažďováním důkazních materiálů a doporučení významných pro akční plán DAP. 4.2. Činnosti směřující k plnému uplatňování základních práv - Podpora provádění úmluvy OSN Komise a ministři EU odpovědní za oblast zdravotních postižení se v červnu v Berlíně shodli na potřebě rychlé ratifikace úmluvy OSN členskými státy, přičemž vycházeli z úspěšného přijení rozhodnutí Rady v březnu 2007 o jejím podepsání. Komise navrhne počátkem roku 2008 rozhodnutí Rady, které umožní Evropskému společenství úmluvu OSN uzavřít. V přípravě na to Komise zkoumá právní předpisy Společenství, aby zjistila rozsah pravomocí Společenství a posoudila potřebu změnit sekundární evropské právní předpisy nebo přizpůsobit příslušné politiky. Tento přezkum rovněž zváží dopad na samotné evropské instituce. Skupina na vysoké úrovni pro zdravotní postižení bude pravidelně podávat zprávy o dosaženém pokroku při provádění úmluvy OSN. Jelikož existuje podstatná shoda mezi evropským přístupem ke zdravotním postižením a přístupem, který zastává úmluva OSN, přispěje akční plán DAP k jejímu praktickému provádění na evropské úrovni, přičemž zároveň doplní vnitrostátní činnosti. Zejména činnosti týkající se zaměstnanosti, sociálních služeb, nezávislého života, přístupnosti a rozvojové pomoci přispějí k provedení této úmluvy. Komise bude věnovat pozornost těm ustanovením, jejichž cílem je dosažení vzájemného souladu mezi zohledněním otázek týkajících se rovnosti žen a mužů a zvláštními opatřeními, jež jsou vůči této otázce citlivá. V oblasti přístupnosti se Komise zapojila do globální iniciativy OSN za přístupné IKT, jejímž cílem je usnadnit provádění ustanovení, jež se přístupnosti týkají. Komise bude i nadále spolupracovat s evropskými nevládními organizacemi v souladu se závazkem úmluvy OSN[43] konzultovat a zapojit organizace, které zastupují zdravotně postižené osoby, a vyzve členy Evropské unie ve výboru úmluvy OSN[44], aby se zapojili do činnosti skupiny na vysoké úrovni pro zdravotní postižení. Účinné provádění úmluvy OSN rovněž vyžaduje činnost regionálních a místních orgánů. Komise bude podporovat tento proces tím, že vyvine školící moduly, které budou mít za úkol zvýšit povědomí veřejnosti a usnadnit interpretaci zákonů ve světle úmluvy OSN. Nový evropský modul šetření o zdravotních postiženích a společenském začlenění, jež má měřit zdravotní postižení, včetně faktorů jako jsou účast na životě společnosti, a rovněž faktory environmentální, přispěje k procesu sledování dosaženého pokroku vzhledem k cílům úmluvy OSN. - Doplnění legislativního rámce Společenství, který se týká ochrany proti diskriminaci Komise plánuje navrhnout v roce 2008 směrnici[45], která by doplnila stávající rámec EU založený na článku 13 Smlouvy o ES týkající se prevence a ochrany proti diskriminaci překračující rámec pracovního trhu, včetně diskriminace na základě zdravotního postižení. Taková iniciativa, která řeší práva jednotlivců, rovněž přispěje k zajištění přístupného prostředí. V současnosti probíhá posouzení dopadů vycházející z informací shromážděných během studie stávajících právních předpisů[46]. V rámci tohoto posouzení dopadů proběhly různé konzultace, včetně veřejného on-line dotazníku, a konzultace s nevládními organizacemi a zástupci podniků. 5. ZÁVěRY TOTO SDěLENÍ ODRÁžÍ EVROPSKÝ ZÁVAZEK ZAJISTIT, žE ZDRAVOTNě POSTIžENÉ OSOBY BUDOU MOCI POžÍVAT SVÝCH PRÁV. Zaměřuje se na zdravotně postižené osoby jako na občany a aktivní činitele v sociální a ekonomické sféře přispívající k budování trvale udržitelné a soudržné Evropy, která poskytuje všem rovné příležitosti. Cílem všech činností uvedených v tomto sdělení je uspokojovat individuální a různorodé potřeby zdravotně postižených osob. Pokrok ve zjištěných klíčových oblastech politik vyžaduje v co největší míře společné úsilí a vzájemné doplňování s činnostmi členských států. Závazek na ministerské úrovni řešit společné výzvy a nalézat řešení při provádění úmluvy OSN usnadňuje cestu k vnitrostátním cílům, které budou soudržné a vzájemně srovnatelné a budou odrážet cíle úmluvy OSN a také dosažený pokrok Komise a členských států při dosahování těchto cílů. Proto je zásadně důležitá spolupráce mezi Komisí a členskými státy a také zdravotně postiženými a dalšími zúčastněnými stranami. Nové každoroční schůzky evropských ministrů odpovědných za oblast zdravotních postižení evropskou strategii pro zdravotní postižení posílí. [1] KOM (2003) 650 [2] Občanská, politická, hospodářská, sociální a environmentální práva. [3] http://www.un.org/esa/socdev/enable/. [4] Závěry Rady o opatřeních navazujících na Evropský rok osob se zdravotním postižením 1551/03. [5] „Ženy a muži se zdravotním postižením v EU“, Applica, CESEP and Alphametrics, 2007. [6] Závěr 34 [7] http://ec.europa.eu/employment_social/social_situation/studies_en.htm [8] Podle údajů Evropské asociace poskytovatelů služeb zdravotně postiženým osobám. [9] OECD, 4.4.2007, zpráva o zdraví č. 26, http://www.oecd.org/dataoecd/13/8/38343783.pdf. [10] KOM(2005) 604 ze dne 28.11.2005. [11] Směrnice 2000/78/ES ze dne 27.11.2000 [12] Věc C-13/05 Chacon-Navas versus Eurest CSA. [13] Věc C-303/06 Coleman versus Attridge Law. [14] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm. [15] Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, článek 16. [16] http://ec.europa.eu/employment_social/index/hlg_esf_nsrf_en.pdf. [17] Výzva k předkládání návrhů VT/2006/014, závěrečná zpráva 2008. [18] Další informace o sociálních službách obecného zájmu najdete na internetové stránce:http://ec.europa.eu/employment_social/social_protection/questionnaire_en.htm. [19] Výbor pro zdravotní postižení (CDPRP). [20] Výzva k předkládání návrhů VT/2006/021, závěrečná zpráva 2007. [21] Studie „Included in Society“ (Zařazení do společnosti), http://ec.europa.eu/employment_social/index/socinc_en.pdf. [22] Nařízení 1107/2006 ze dne 5.7.2006. [23] KOM(2005) 425 v konečném znění, 13.9.2005. [24] Zpráva INCOM vypracovaná skupinou Inclusive Communication Group. [25] Více než 60 miliónů EUR v rámci šestého rámcového programu EU pro výzkum. [26] Příloha 1 KOM(2005) 604. [27] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1672/2006/ES, kterým se zavádí program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress. [28] Více než 1,2 miliónů EUR v roce 2007. [29] Vnitrostátní zprávy o strategiích pro sociální ochranu a sociální začlenění 2007 a zprávy členských států o zaměstnanosti v jejich národních programech reforem 2006. [30] Setkání skupiny na vysoké úrovni pro zdravotní postižení v únoru a červnu 2007. [31] Článek 3 o všeobecných principech a článek 9 o přístupnosti. [32] Diskriminace v Evropské unii: http://ec.europa.eu/employment_social/eyeq/uploaded_files/documents/Eurobarometer_report_en_2007.pdf. [33] KOM(2007) 359, 27.6.2007. [34] Vytvořena v roce 2007; http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pub_empl_services_en.htm . [35] http://ec.europa.eu/employment_social/news/2007/sep/com498_en.pdf . [36] Zejména na základě hlavního směru č. 19 evropské strategie zaměstnanosti. [37] KOM(2006) 44 v konečném znění, 8.2.2006. [38] Nařízení (ES) č. 1107/2006 ze dne 5. července 2006, Úř. věst. L 204, 26.7.2006. [39] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/roadmap/index_en.htm. [40] COM o přístupnosti informačních a informačních technologií č.? [41] 7. rámcový program, IKT/stárnutí a přístupné/začleňující IKT. http://cordis.europa.eu/fp7/ict/programme/challenge7_en.html ;Program pro konkurenceschopnost a inovace, uplatnění IKT z hlediska jejich přístupnosti, jakož i v problematice stárnutí obyvatelstva a sociální integrace; http://ec.europa.eu/information_society/activities/ict_psp/library/ref_docs/docs/cip_ictpsp_wp.pdf . [42] Článek 31. [43] Článek 4.3. [44] Článek 34 [45] http://ec.europa.eu/atwork/programmes/docs/clwp2008_en.pdf. [46] http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/pubst/stud/mapstrand1_en.pdf.