CS Úřední věstník Evropské unie C 424/52

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o přístupu EU k nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy

COM(2014) 64 final

2014/C 424/08

Zpravodaj: pan Polica

Dne 7. března 2014 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o přístupu EU k nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy

COM(2014) 64 final.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 22. května 2014.

Na 499. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 4. a 5. června 2014 (jednání dne 5. června), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 167 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 EHSV spatřuje v nedávném prudkém růstu nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy novou hrozbu pro Evropskou unii, a to z ekonomického, environmentálního a sociálního hlediska a z hlediska ochrany veřejného zdraví a autochtonních živočišných a rostlinných druhů. Podporuje proto iniciativu Evropského parlamentu a Komise na vypracování ucelené a koordinované strategie účinnějšího potírání tohoto trestného činu.

1.2 EHSV se domnívá, že by tato strategie měla vycházet z dodržování, posílení a koordinace stávajících mezinárodních dohod (zejména CITES (1)), zákonů, předpisů, politik a prováděcích nástrojů a vést k lepší integraci všech dotčených oblastí (ochrana životního prostředí, kontrola na celnicích, právní systém, boj proti organizovanému zločinu atd.) a efektivnější spolupráci mezi zeměmi původu volně žijících a planě rostoucích druhů a jejich tranzitními a cílovými zeměmi.

1.3 Výbor je přesvědčen, že posílená koordinace může být účinná, pouze pokud ji podpoří vhodný, homogenní systém vzdělávání a osvěty zaměřený na všechny orgány zapojené na úrovni EU a členských států do boje proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy.

1.4 EHSV je toho názoru, že zásadní úlohu má v boji proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy občanská společnost, a to jak v zemích původu, tak v cílových zemích. Výbor považuje za zvlášť důležité aktivní a uvědomělé zapojení spotřebitelů a soukromého sektoru a podporuje zavedení systému označování a vysledovatelnosti.

1.5 Výbor považuje nezbytné, aby se lidem z třetích zemí zapojeným do tohoto obchodu nabídly nové, lepší a udržitelné příležitosti k rozvoji a pracovní příležitosti.

1.6 Obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy je na velkém vzestupu, protože je výnosný a rizika právních postihů jsou nízká. Potenciální zisky, jež má mezinárodní organizovaná trestná činnost z tohoto druhu trestné činnosti, jsou srovnatelné s obchodováním s lidmi, zbraněmi nebo drogami, nicméně na boj proti němu je vyhrazeno mnohem méně prostředků a je mu přisouzena mnohem nižší priorita. Uplatňované postihy jsou navíc nejednotné, a to i v EU, což podněcuje k přesouvání mezinárodní organizované trestné činnosti do zemí s nižšími tresty nebo s nižší efektivitou odpovědných orgánů.

1.7 EHSV proto poukazuje na potřebu zahrnout obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy mezi trestné činy, jež jsou předmětem opatření proti praní peněz a antikorupčních opatření, a doufá, že budou zavedeny skutečně účinné, přiměřené a odrazující sankce, v extrémním případě např. trest odnětí svobody ve výši nejméně čtyř let.

2. Úvod

2.1 Souvislosti – údaje o nezákonném obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy

2.1.1 Nezákonný obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy je společně s obchodováním s lidmi a nedovoleným obchodem s drogami a zbraněmi jednou z nejzávažnějších forem organizované trestné činnosti (2).

2.1.2 V roce 2013 vzrostl nezákonný lov natolik, že byla zmařena obnova populací ohrožených druhů, např. slonů, tygrů a nosorožců, k níž došlo v předcházejících třech desetiletích, a představuje tak skutečnou hrozbu pro zachování biologické rozmanitosti a udržitelný rozvoj.

2.1.3 Nezákonná těžba dřeva představuje až 30 % světového obchodu s dřevem a je původcem více než 50 % odlesňování ve střední Africe, Amazonii a jihovýchodní Asii, čímž připravuje místní obyvatelstvo o významné příležitosti k rozvoji.

2.1.4 Objem nezákonného rybolovu dosahuje odhadem 19 % nahlášené hodnoty úlovků.

2.1.5 Šíření nezákonného obchodu souvisí s rostoucí poptávkou po produktech pocházejících z volně žijících živočichů (slonovina, rohy nosorožců, tygří kosti), zejména v některých asijských zemích (např. Číně nebo Vietnamu).

2.1.6 EU je jednou z hlavních cílových oblastí pro nelegální produkty z volně žijících a planě rostoucích druhů (3) a jedním z hlavních článků obchodního řetězce pro produkty pocházející z Afriky, Latinské Ameriky a Asie.

2.2 Přímé a nepřímé důsledky nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy

2.2.1 Nezákonný obchod s planě rostoucími rostlinami a volně žijícími živočichy je jednou z hlavních příčin úbytku biologické rozmanitosti na světě: stovky milionů exemplářů vzácných živočišných a rostlinných druhů jsou každoročně odňaty z jejich přirozeného prostředí a prodány na nelegálních trzích.

2.2.2 Nezákonné kácení dřevin je příčinou odlesňování nejvýznamnějších lesních oblastí planety, úbytku biologické rozmanitosti, zvyšování skleníkového efektu a rovněž sporů o nadvládu nad územími a zdroji a ztráty hospodářské síly domorodého obyvatelstva.

2.2.3 Nezákonný rybolov je příčinou poklesu rybích populací, ničí mořská stanoviště, narušuje hospodářskou soutěž a oslabuje pobřežní komunity, zejména v rozvojových zemích.

2.2.4 Riziko vymýcení volně žijících a planě rostoucích druhů zvyšují další faktory, např. neudržitelné využívání půdy, změna klimatu, nadměrné využívání léčivých rostlin či intenzivní cestovní ruch (zejména za účelem lovu či „agresivní“ cestovní ruch).

2.2.5 Globalizovaná spotřeba může vyvinout vysoký environmentální tlak na biologickou rozmanitost a způsobit degradaci ekosystémů a snížit odolnost autochtonních druhů (4).

2.2.6 Nezákonný obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy představuje rovněž hrozbu pro veřejné zdraví a pro autochtonní živočišné a rostlinné druhy. Zvířecí druhy, jež nelegálně procházejí přes území členských států EU, nemají osvědčení od příslušných veterinárních zařízení, což může mít za následek šíření různých patologií, zejména pokud jde o chované živočišné druhy. Obcházení odpovídajících fytosanitárních kontrol vystavuje autochtonní, pěstované a přirozené rostlinné druhy značnému riziku nakažení novými choroboplodnými zárodky. Kromě toho se odhaduje, že 75 % nově se objevujících infekčních patologií je živočišného původu a z velké části pochází od volně žijících druhů. Nezákonný obchod s těmito druhy zvyšuje riziko celosvětových epidemií, např. ptačí chřipky H5N1 nebo SARS (5).

2.3 Předpisy

2.3.1 Washingtonská úmluva (CITES) z roku 1973 upravuje obchod, pokud jde o vývoz, následný vývoz, dovoz, tranzit a překládku nebo držení některých živočišných a rostlinných druhů ohrožených vyhubením, a to za jakýmkoliv účelem. Účelem úmluvy je ochrana a udržitelné využívání populací živočišných a rostlinných druhů v celosvětovém měřítku.

2.3.2 Komise OSN pro prevenci trestné činnosti a trestní soudnictví definovala v usnesení ze dne 26. dubna 2013 obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy jako vážnou formu organizované trestné činnosti, již páchají organizované zločinecké organizace na mezinárodní úrovni.

2.3.3 Zjištění, že některé militantní skupiny financují svoji činnost z nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy, vedlo generálního tajemníka (zpráva S/2013/297) a Radu bezpečnosti OSN (rezoluce 2013/2121) k označení nezákonného lovu a obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy za jeden z faktorů nestability v subsaharské Africe, jenž dává všanc mír a bezpečnost. Rada bezpečnosti kromě toho přijala v lednu 2014 poprvé sankce proti subjektům zapojeným do obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy v Demokratické republice Kongo a Středoafrické republice.

2.3.4 Vedoucí představitelé států G8 se v červnu 2013 zavázali k přijetí opatření na potírání nezákonného obchodu s chráněnými či ohroženými druhy a na politickou a finanční podporu místní a mezinárodní ochrany hranic za účelem potírání korupce a přeshraniční organizované trestné činnosti.

2.3.5 Evropský parlament vyzval ve svém usnesení z 15. ledna 2014 (2013/2747(INI)) Komisi, aby vypracovala akční plán EU pro omezování nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy, v němž by stanovila strategii postupu v členských státech i na mezinárodní úrovni, která by obsahovala jasný časový rámec a jasné cíle.

2.3.6 V Londýnském prohlášení (6) z února 2014 byly stanoveny nové, ambicióznější cíle pro boj proti obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy, např. změna platných právních předpisů tak, že se nezákonný lov a obchod s volně žijícími živočišnými druhy zahrne mezi vážné trestné činy, upuštění od využívání druhů ohrožených vyhubením, posílení přeshraniční spolupráce a koordinace sítí pro boj proti obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy (7).

2.3.7 V závěrečném prohlášení ze summitu EU-Afrika, jenž proběhl ve dnech 2. a 3. dubna 2014, je uveden záměr provádět společná opatření v boji proti organizovanému zločinu, včetně obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy.

3. Odpovědi na otázky předložené v rámci konzultace

3.1 Je politický a právní rámec zaměřený proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy, který je v současnosti zaveden v EU, přiměřený?

3.1.1 EHSV se domnívá, že právní rámec v současnosti platný v členských státech EU není ještě přiměřený účinnému potírání zločinů na životním prostředí. Jedním z důvodů je nedostatečná přísnost stanovených trestů.

3.2 Měla by EU zlepšit svůj přístup k nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy vypracováním nového akčního plánu EU, jak k tomu vyzval Evropský parlament?

3.2.1 Za současné situace na mezinárodní úrovni se zdá být nevyhnutelné, aby členské státy vypracovaly právní předpisy, v nichž se stanoví jednotná kritéria inspekce a účinného monitorování, mj. prostřednictvím koordinace se specifickými předpisy o trestněprávní ochraně druhů v přírodním prostředí.

3.2.2 EHSV podporuje přijetí akčního plánu podobného již přijatým plánům potírání jiných forem organizovaného zločinu, např. obchodu se zbraněmi či lidmi.

3.3 Jak by mohla EU na všech úrovních posílit politické závazky proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy? Jaké diplomatické nástroje by byly nejvhodnější pro zajištění soudržnosti mezi různými mezinárodními iniciativami?

3.3.1 EHSV vítá vyšší diplomatické zapojení zemí nějak zainteresovaných na nezákonném obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy (hlavně zemí původu, tranzitu a odbytu), jež vedlo k nedávnému podpisu společných záměrů přijmout rozhodná a naléhavá opatření na odstranění poptávky po produktech získávaných z ohrožených druhů a jejich nabídky (8). Výbor doufá, že mezinárodní společenství přijme kroky, jejichž prostřednictvím bude možné zničit nezákonný trh, zaručit uplatňování společného stabilního právního rámce a podpořit udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, do nichž budou zapojeny místní komunity.

3.3.2 EHSV vybízí EU, aby podpořila strategii světového boje proti obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy, jež bude vycházet z nové definice cílů agendy OSN na období po roce 2015.

3.4 Na jaké nástroje na mezinárodní úrovni by se měla EU zaměřit, aby se zlepšilo vymáhání práva ve vztahu k nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy a posílila se správa?

3.4.1 Výbor se domnívá, že nezákonný obchod by bylo možné lépe monitorovat, potírat a kontrolovat na celnicích prostřednictvím koordinace státních orgánů, které by měly fungovat podle stejných pravidel, mít stejné postupy a společné cíle. Jeví se jako vhodné, aby EU podporovala opatření usnadňující synergickou spolupráci a sdílení informačních služeb mezi příslušnými orgány členských států, a to právě s cílem harmonizovat opatření a jednání, přičemž by se měla poskytovat podpora novým partnerským zemím (např. dočasná pomoc).

3.4.2 Novou oblast nezákonného obchodu však představuje obchod na internetu, do něhož se jen těžko proniká a jenž může poškodit i formy zákonného obchodu. EHSV se zájmem sleduje některé osvědčené postupy, např. memorandum o porozumění mezi italskou lesní správou a dvěma hlavními inzerčními internetovými portály (eBay a subito.it), v němž je stanoveno poskytování obsáhlejších informací spotřebitelům a možnost zrušit zavčas příspěvky považované za podezřelé. V memorandu se rovněž zavádí kontrola příspěvků pomocí filtrů, které umožňují zveřejňovat pouze inzeráty, u nichž je zaručena vysledovatelnost exemplářů nabízených k prodeji.

3.4.3 Mezinárodní angažovanost znamená, že se při uzavírání dohod o volném obchodu s třetími zeměmi musí požadovat dodržování mnohostranných dohod v oblasti životního prostředí a obchodu s lesnickými a rybolovnými produkty. Je mimořádně důležité sledovat cíle úmluvy CITES týkající se mezinárodního obchodu s volně žijícími zvířaty a planě rostoucími rostlinami, v jejímž rámci provádějí signatářské země konkrétní opatření proti pašeráctví a obchodu s některými druhy ohroženými vyhubením.

3.4.4 Pravomoci subjektů zapojených do Mezinárodního sdružení pro boj proti nelegální činnosti poškozující volně žijící druhy (ICCWC) (9), mezi něž patří CITES, Interpol, Úřad OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC), Světová celní organizace a Světová banka, mohou zaručit účinnost opatření, jejichž smyslem je zlepšit schopnost zavádět předpisy a respektovat ustanovení úmluv v oblasti kontroly obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy. Domníváme se, že by toto sdružení mělo při své práci využívat nejlepších evropských profesionálů a zapojit je do informačních kampaní, do poskytování podpory příslušným vnitrostátním orgánům a v neposlední řadě do vzdělávání úředníků a pracovníků pověřených kontrolou.

3.4.5 Základním předpokladem odstranění obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy je vytvoření a upevnění právního státu v zemích původu těchto druhů a boj proti korupci. EHSV v této souvislosti doufá v přímé, mj. finanční zapojení EU, jež podpoří zřízení státního zastupitelství a soudů a osvětu místních orgánů.

3.5 Jaké nástroje jsou nejvhodnější pro opatření EU s cílem řešit poptávku po nelegálních produktech z volně žijících a planě rostoucích druhů na mezinárodní úrovni a v EU? Jakou úlohu by v tomto ohledu mohla sehrát občanská společnost a soukromý sektor?

3.5.1 Pro úspěch boje proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy je nutné úsilí na dvou frontách: jednak co se týče omezení nabídky prostřednictvím strategií odrazení a potírání podvodů, jednak pokud jde o snížení poptávky. EHSV se domnívá, že v této souvislosti je prvořadé aktivní a uvědomělé zapojení soukromého sektoru a spotřebitelů.

3.5.2 EHSV podporuje Londýnské prohlášení v tom, že je nutné zavést specifická opatření k zajištění odpovědného chování soukromého sektoru, a doufá, že bude zaveden systém označování a vysledovatelnosti, jenž zaručí zákonnost a udržitelnost (ekonomickou, environmentální a pro místní komunity) obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy. V této souvislosti je možné vycházet z již vytvořených a v současnosti platných režimů obchodu s kaviárem a tropickým dřevem (10).

3.5.3 EHSV považuje za stejně nutné informování a osvětu občanské společnosti a spotřebitelů, pokud jde o vážné škody na životním prostředí způsobené nezákonným obchodem a jejich dopad na budoucí generace. EHSV se opět nabízí k propagaci iniciativ, jež bude chtít EU v této souvislosti provádět v institucích (školy, muzea atp.) či prostřednictvím sítí, konferencí, spotů, či dokumentárních filmů, ať už v Unii nebo mimo ni. Maximálně k tomu využije sítě socioekonomických subjektů EU a Afriky, jež byla ve Výboru vytvořena.

3.6 Jak může EU nejlépe přispět k řešení důsledků nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy pro mír a bezpečnost?

3.6.1 EHSV se domnívá, že zvláštní pozornost je v této souvislosti nutné věnovat druhům, jejichž exempláře jsou vzhledem k vysoké hodnotě předmětem zájmu organizovaného zločinu, což ohrožuje vnitřní bezpečnost, ba i světový mír. V tomto ohledu je třeba přijmout odpovídající opatření na unijní i celosvětové úrovni, a to ve spolupráci s Europolem, Interpolem, dalšími organizacemi a fóry i klíčovými zeměmi, jichž se tento problém týká.

3.6.2 EHSV nepodceňuje skutečnost, že nedávné celosvětové epidemie, např. ptačí chřipky H5N1 a SARS, jsou nepřímým důsledkem nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy. Proto mohou výše uvedené systémy označování a vysledovatelnosti společně s vhodným mechanismem veterinární kontroly přispět k omezení jeho vzniku a šíření na globální úrovni.

3.7 Jak by mohly nástroje spolupráce EU lépe podporovat posílení kapacit rozvojových zemí pro ochranu volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin a opatření proti nezákonnému obchodu s nimi?

3.7.1 Iniciativy v oblasti mezinárodní spolupráce v širším kontextu obchodních dohod nebo partnerství s třetími zeměmi mohou být rozhodujícím nástrojem odstranění tohoto obchodu.

3.7.2 Nevládní organizace mohou při provádění osvětových kampaní zásadním způsobem podpořit politiku omezování nabídky a fungovat jako spojovací článek mezi institucemi a dotčeným obyvatelstvem.

3.7.3 Výbor poukazuje na to, že lidem z třetích zemí zapojeným do nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy je nutné nabídnout nové, lepší a udržitelné příležitosti k rozvoji a pracovní příležitosti, mj. díky přeměně nelegálních činností na legální, např. odpovědný cestovní ruch (11).

3.8 Jaká opatření by měla být přijata ke zlepšení údajů o trestné činnosti týkající se obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy v EU, aby bylo možné účinněji zaměřit tvorbu politik?

3.8.1 EHSV se domnívá, že sběr, shromažďování a analýza informací o trestných činech (databáze), jež provádí mezinárodní bezpečnostní organizace (Europol, Interpol, Úřad OSN pro drogy a kriminalitu), by mohly přispět k lepšímu pochopení strategií organizovaného zločinu a k jeho prevenci.

3.8.2 V této souvislosti může důležitou úlohu sehrát síť TRAFFIC (12), a to pokud jde o osvětu mezinárodního společenství a podporu při předávání dat a informací o nezákonném obchodu všem příslušným subjektům a zúčastněným stranám.

3.9 Jaká opatření by měla být přijata, aby bylo možné posílit vymáhání právních předpisů proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy ze strany orgánů pro ochranu životního prostředí, policie, celních orgánů a státních zastupitelství v členských státech, jakož i posílit spolupráci mezi těmito orgány? Jak by se mohla zvýšit informovanost soudců?

3.9.1 Vzhledem k tomu, že trestné činy proti životnímu prostředí jsou úzce spojeny s korupcí a tokem špinavých peněz, poukazuje Výbor na nutnost zahrnout obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy mezi trestné činy, jež jsou předmětem opatření proti praní peněz a antikorupčních opatření. Podporuje proto používání pravidel, která by popisovala používání účelově vytvořených finančních nástrojů (např. due diligence), jejichž cílem je efektivnější vysledovatelnost unijních i mezinárodních transakcí.

3.9.2 EHSV doufá, že budou zavedeny skutečně účinné, přiměřené a odrazující sankce, zejména za účelem boje proti rozsáhlému obchodu v rámci mezinárodní organizované trestné činnosti. Proto je nutné, aby předpisy EU zaručily, že členské státy zahrnou nezákonný obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy do závažné trestné činnosti, již je v extrémním případě možné potrestat odnětím svobody ve výši minimálně čtyř let.

3.9.3 EHSV považuje za zásadní zvýšit uvědomění všech orgánů zapojených do boje proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy, a to odpovídajícím vzděláváním pracovníků pověřených kontrolou a pracovníků příslušných soudních orgánů. Tuto činnost bude nutné zahrnout mezi nové postupy koordinace vnitrostátních orgánů EU a v případě možnosti do ní zapojit orgány třetích zemí.

3.10 Jak by bylo možné lépe využít stávajících opatření proti organizované trestné činnosti na úrovni EU i členských států k boji proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy? Jaká další opatření by se měla zvážit, například co se týče sankcí? Jakým způsobem mohou v tomto ohledu být nápomocny Europol a Eurojust?

Je žádoucí, aby se potírání těchto zločinů stalo pro Europol prioritou, přičemž, jak uvádí Komise, by měl strategicky koordinovat policejní síly členských států. Tak bude možné důsledně stíhat jak trestné činy odchytu, odběru, držení, obchodování a uvádění chráněných druhů rostlin a živočichů na trh, tak nezákonný obchod s částmi a odvozenými produkty.

V Bruselu dne 5. června 2014 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Henri MALOSSE

(1) Convention on International Trade of Endangered Species (1973).

(2) Usnesení přijaté Komisí OSN pro prevenci trestné činnosti a trestní soudnictví a schválené Hospodářskou a sociální radou OSN.

(3) V posledních letech byl zaznamenán nárůst nezákonného obchodu s některými vzácnými druhy ptáků, korálů, ryb a želv rovněž v EU.

(4) Např. v Asii vedla rostoucí poptávka po kašmíru k rozšíření chovu domácích zvířat, čímž se odnímá stále větší rozloha půdy volně žijícím býložravcům (antilopy, divocí koně, osli), jež jsou základem potravního řetězce velkých autochtonních predátorů (vlk, levhart sněžný)(Studie Globalization of the Cashmere Market and the Decline of Large Mammals in Central Asia zveřejněná v žurnálu Conservation Biology).

(5) Zdroj: zpráva WWF – http://awsassets.panda.org/downloads/wwffightingillicitwildlifetrafficking_french_lr.pdf

(6) Podepsaném hlavami států, ministry a představiteli 46 států na konferenci o nezákonném obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy (12. a 13. února 2014).

(7) Sítě pro boj proti obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy (wildlife enforcement networks) jsou mezivládní regionální iniciativy pro výměnu informací a osvědčených postupů v této oblasti: http://www.cites.org/eng/news/pr/2013/20130307_wen.php

(8) Londýnské prohlášení ze 14. února 2014.

(9) International Consortium on Combating Wildlife Crime.

(10) V rámci CITES existuje systém jednotného označování kaviáru, jehož dovoz je povolen pouze po předchozím povolení příslušných orgánů (www.cites.org/common/resource/reg_caviar.pdf). Pokud jde o obchod s lesnickými produkty, sledují unijní právní předpisy cíl odradit od obchodu s tropickým dřevem podporou vytváření vnitrostátních systémů vysledovatelnosti, čímž by se posílila správa v partnerských zemích. Od března 2013 je v EU zakázán dovoz stavebního dřeva a řeziva z jakékoliv země světa, pokud toto dřevo pochází z nezákonného kácení, a vnitrostátním orgánům členských států se ukládá prověřovat a případně trestat obchodníky s dřevem kontroverzního původu.

(11) Odpovědný cestovní ruch znamená jednak ochranu přírodního prostředí, v němž se uskutečňuje, jednak pozornost k živobytí hostícího obyvatelstva, jemuž je nutné zaručit příjem. Uvědomělý cestovní ruch (ekoturistika) pomůže mnoha zemím vymanit se z chudoby, zajistí mnoha rodinám živobytí a přírodě a zvířatům ochranu.

(12) http://www.traffic.org/