CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 1.6.2005 
KOM(2005) 229 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
„i2010 – evropská informa ční společnost pro r ůst a zaměstnanost“ 
{SEK(2005) 717} 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
„i2010 – evropská informa ční společnost pro r ůst a zaměstnanost“ 
(Text s významem pro EHP) 
OBSAH 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 3 
2. Jednotný evropský informa ční prostor......................................................................... 4 
3. Inovace a investice do výzkumu .................................................................................. 7 4. Za čleňování, lepší ve řejné služby a kvalita života..................................................... 10 
5. Záv ěr: strategický rámec i2010 jako sou část nového cyklu řízení lisabonského 
procesu ....................................................................................................................... 1 3 
 
CS 3   CS 1. Ú VOD 
Zasedání Evropské rady na ja ře 2005 tím, že u činilo partnerství pro r ůst a zaměstnanost 
obnoveným po čátkem lisabonské strategie, ozna čilo znalosti a inovace jako hnací sílu 
udržitelného r ůstu a stanovilo, že je nutné vytvo řit informa ční společnost přístupnou bez 
rozdílu všem, a to na základ ě rozšířeného používání informa čních a komunika čních 
technologií (ICT) ve ve řejných službách, malých a st ředních podnicích a domácnostech. 
Informační a komunika ční technologie významn ě přispívají k r ůstu a zam ěstnanosti. Na 
růstu HDP se v EU podílejí ze čtvrtiny a na r ůstu produktivity 40 procenty. Rozdíly 
hospodářských výsledk ů mezi průmyslovými zem ěmi je z velké části možné vysv ětlit 
rozsahem investic do informa čních a komunika čních technologií, jejich výzkumu 
a používání a konkurenceschopností v oblasti informa ční společnosti a mediálního 
průmyslu1. Služby a obsah informa čních a komunika čních technologií, jakož 
i dovednosti a média s nimi spojená získávají stále v ětší význam a jsou stále více 
zastoupeny v hospodá řství a spole čnosti. 
V posledních letech získal vývoj informa čních a komunika čních technologií na 
dynamice a dosp ěl k hranici silného r ůstu v informa ční společnosti a médiích, což bylo 
umožněno rozšířenými prost ředky rychlé komunikace, propojujícími více za řízení. 
Tradiční obsah (jako nap ř. filmy, obraz či hudba) je nyní k dis pozici v digitálních 
formátech a nov ě vznikají služby, které již byly vytvo řeny pro digitální využití, nap ř. 
interaktivní software. Všední skute čností se kone čně stávají digitální konvergence 
informační spole čnosti a mediálních služeb, sítí a za řízení : informa ční 
a komunika ční technologie budou promyšlen ější, bezpe čnější, rychlejší, stále menších 
rozměrů a umožní nep řetržité spojení a snazší používání, p řičemž obsah bude postupn ě 
získávat trojrozm ěrnou multimediální podobu. 
Přístup v rámci politik musí být aktivní, aby tak odrážel zásadní zm ěny v technologii. 
Digitální konvergence vyžaduje konvergenci politik a ochotu podle pot řeby 
přizpůsobit předpisové rámce tak, aby byly slu čitelné s nov ě vznikajícím digitálním 
hospodářstvím. 
Komise navrhuje nový strategický rámec , i2010  – evropská informa ční 
společnost 2010, s rozvržením široký ch politických orientací . Tento rámec propaguje 
otevřené a konkurenceschopné digitální hospodá řství a podtrhuje úlohu informa čních 
a komunika čních technologií jako  prvku, který podnítí za členění všech skupin obyvatel 
do těchto oblastí a zvýší kvalitu života. Strategický rámec i2010 bude jakožto klí čový 
prvek obnoveného lisabons kého partnerství pro r ůst a zaměstnanost  sloužit k vytvá ření 
                                                 
1 Služby v oblasti informa ční společnosti a mediálního pr ůmyslu byly popsány již v Zelené knize 
o sbližování odv ětví telekomunikací, médií a informa čních technologií a o d ůsledcích pro 
regulační opatření směřujících k p řístupu zohled ňujícímu informa ční společnost, z roku 1998 
(KOM(97) 623), a p ři zohledn ění nového vývoje též ve Sd ělení o budoucnosti evropské 
regulativní politiky v audiovizuální oblasti, z roku 2003 (KOM(2003) 784). Tyto služby 
zohledňují sbližování, jež nyní probíhá mezi službami elektronických komunikací, službami 
informační společnosti a službami rozhlasového a televizního vysílání, jakož i nov ě vznikající 
služby poskytování obsahu, které z tohoto vývoje vyplývají.  
 
CS 4   CS integrovaného p řístupu k informa ční spole čnosti a politikám audiovizuálních 
médií v EU . 
Komise v návaznosti na ucelenou analýzu úkol ů, které s sebou informa ční společnost 
přináší, a v návaznosti na široce pojaté konzultace se zú častněnými stranami ohledn ě 
předchozích iniciativ a nástroj ů2 navrhuje pro evropské politiky v oblasti informa ční 
společnosti a médií t ři priority: 
i) dokon čení jednotného evropského informa čního prostoru propagujícího 
otevřený a konkurenceschopný vnit řní trh pro informa ční společnost a média; 
ii) posílení  inovací a investic do výzkumu informa čních a komunika čních 
technologií s cílem podporovat r ůst, jakož i lepší prac ovní místa a zvýšení 
jejich počtu; 
iii) vytvo ření široce přístupné evropské informa ční společnosti , která bude 
propagovat r ůst a zaměstnanost zp ůsobem, který je v souladu s udržitelným 
rozvojem a který klade d ůraz na zlepšení ve řejných služeb a kvality života. 
V následujících oddílech je uveden p řehled cílů strategického rámce i2010 a klí čové 
činnosti, jež jsou pln ě integrované a v souladu s novým cyklem řízení lisabonského 
procesu. 
2. J EDNOTNÝ EVROPSKÝ INFORMA ČNÍ PROSTOR  
Informační společnost se nachází na rozcestí: Rozsah nejnov ějšího technologického 
pokroku je zna čný a informa ční a komunika ční technologie vstupují do fáze masového 
rozšíření, které m ůže zásadn ě změnit způsob naší práce, vzájemné komunikace a našeho 
života. Bohatý mediální obsah je stále častěji k dispozici v nových, rozli čných 
formátech a lze jej dodávat nezávisle na míst ě nebo čase, v podob ě přizpůsobené 
požadavk ům či přáním jednotlivých ob čanů. Z technického hlediska jsou komunika ční 
sítě, média, obsah, služby a za řízení předmětem digitální konvergence. Zlepšení 
síťových technologií vytvá ří společně s novými kompresními technologiemi nové 
a rychlejší distribu ční kanály a dává vzniknout novým formát ům obsahu a službám jeho 
poskytování (nap ř. technologie „Voice over IP“, in ternetové televizní vysílání či hudba 
on-line). 
Vytváření nového obsahu, služeb jeho poskytování a obchodních model ů podněcuje růst 
a zaměstnanost. Nap říklad se o čekává, že rozsah trh ů obsahu on-line se v západní 
Evropě do roku 2008 ztrojnásobí (p ři desetinásobném r ůstu počtu spotřebitelů)3. Rovněž 
se očekává, že tento vývoj v rámci celého odv ětví několikanásobn ě vzroste, p řičemž 
dnes se v EU na HDP podílí již osmi pro centy. Digitální konvergence však bude mít 
dopad globální a povede ke zost ření celosv ětové hospodá řské soutěže. Má-li Evropa 
svého hospodá řského potenciálu využít pln ě, je zapot řebí aktivní politiky s cílem 
                                                 
2 Tj. iniciativy eEurope a Sd ělení o budoucnosti evropské regulativní politiky v audiovizuální 
oblasti, KOM(2003) 784. 
3 Zdroj: European Information Technology Observatory (EITO) 2005. 
 
CS 5   CS podněcovat příznivý vývoj trh ů a propagovat znalostní spole čnost (nap ř. celoživotní 
učení, tvořivost a inovace), ochranu spot řebitele a zdravou a bezpe čnou evropskou 
informační společnost. 
V souvislosti s vytvo řením jednotného evropského informa čního prostoru je zapot řebí, 
aby na po čátku byly řešeny čtyři hlavní úkoly, které di gitální konvergence p řináší: 
• rychlost:  rychlejší širokopásmové služby v Evrop ě s cílem poskytovat bohatý obsah 
jako např. obraz s vysokým rozlišením; 
• bohatý obsah:  vyšší právní a hospodá řská jistota s cílem povzbudit vytvá ření 
nových služeb a poskytování nového obsahu on-line; 
• interoperabilita:  posílení za řízení a platforem s možností vzájemné komunikace 
a služeb, jež lze p řevádět z jedné platformy na druhou; 
• bezpečnost:  větší zabezpe čení internetu proti jeho zneužití k podvod ům, proti 
škodlivému obsahu a poruchám technologií s cílem zvýšit d ůvěru mezi investory 
a spotřebiteli. 
Cíl č. 1: Jednotný evropský informa ční prostor nabízející dostupné a bezpe čné 
širokopásmových komunikací, bohatý a rozmanitý obsah a bohaté a rozmanité 
digitální služby. 
Proces digitální konvergence  vyžaduje provázaný systém pravidel pro informa ční 
společnost a média . V této oblasti se vnit řní trh řídí širokým souborem pravidel, která 
se dotýkají nap ř. audiovizuálních médií, digitáln í televize, obchodování  on-line, práv 
duševního vlastnictví a podp ůrných opat ření na vytvo ření a šíření evropského obsahu. 
Některé regulativní prvky (nap ř. směrnice o elektronickém obchodování) odpovídají 
současnému stavu a digitální konvergenci zohled ňují. U jiných – p ředevším u sm ěrnice 
o televizi bez hranic – je namíst ě přezkum. Komise se zavazuje, že p řezkoumá pravidla 
dotýkající se di gitálního hospodá řství, aby tak usoustavnila jejich sou činnost 
a přizpůsobila je hospodá řské a technologické skute čnosti. Komise konkrétn ě učiní tyto 
kroky: 
• do konce roku 2005 navrhne p řepracování sm ěrnice o televizi bez hranic s cílem 
aktualizovat pravidla týkající se au diovizuálních mediálních služeb; 
• do roku 2007 Komise ukon čí rozbor acquis Společenství ve v ěci informa ční 
společnosti a mediálních služeb a v nezbytných p řípadech p ředloží návrhy na zm ěnu. 
Doplňující politiky podpo ří rychlé a ú činné provád ění aktualizovaných rámc ů a nadále 
se bude poskytovat podpora na vytvo ření a šíření evropského obsahu a znalostí4. 
                                                 
4 Prost řednictvím program ů MEDIA, eLearning a eContent a program ů, které na n ě navazují. 
 
CS 6   CS Nařízení o elektronické komunikaci  byla v posledním desetiletí zm ěněna. Příkladem 
osvědčených postup ů je evropský p ředpisový rámec pro elektronické komunikace, který 
je platný od roku 2003. V p řípadech, kdy byl provád ěn soustavn ě a účinně, se stal 
podnětem pro hospodá řskou sout ěž a snižování cen a povzbuzoval investice. Na řízení 
musejí odpovídat sou časnému vývoji technologií a trhu. Komise proto p ři přezkumu 
rámce v roce 2006 d ůkladně přezkoumá jeho zásady a zp ůsob provád ění, obzvlášt ě 
v případech, kdy ur čité nesnáze zpož ďují poskytování rychlejších, inovativn ějších 
a konkurenceschopn ějších širokopásmových služeb . 
Nové vysokorychlostní bezd rátové aplikace vytvá řejí značnou poptávku po p řidělování 
rádiového spektra5. Příslušné kroky v rámci politiky sm ěřují prostřednictvím tržních 
mechanizm ů k usnadn ění přístupu k spektru v celé EU. Tomu napom ůže plánované 
ukončení analogového zemského televizního vy sílání do roku 2012. Komise usoustavní 
své návrhy definováním strategie pro ú činné řízení spektra v roce 2005 , která se 
provede v souvislosti s p řezkumem rámce pro elektronické komunikace v roce 2006.  
Digitální konvergence vyžaduje, aby za řízení, platformy a služby byly interoperabilní . 
Komise hodlá použít veškeré nástro je, jež má k dispozici, aby podpo řila technologie 
umožňující a zajiš ťující komunikaci, a to prost řednictvím výzkumu, propagováním 
otevřených standard ů, podporou dialogu zú častněných stran a rovn ěž, bude-li to 
zapotřebí, pomocí povinných nástroj ů. Díky obdobné kombinaci politik se v Evrop ě 
podařilo dosáhnout úsp ěchu v oblasti mobilní telefonie. V rámci strategického rámce 
i2010 bude Komise rovn ěž usilovat o zajišt ění uceleného p řístupu k ú činné 
a interoperabilní správ ě digitálních práv .  
Pro rozší ření služeb digitální konvergence  mají zásadní význam  důvěryhodné,  
bezpečné a spolehlivé informa ční a komunika ční technologie . V průběhu roku 2006 
Komise navrhne strategii pro bezpe čnou informa ční společnost s cílem spojit 
a aktualizovat dos tupné nástroje, v četně zvyšování pov ědomí o pot řebě vlastní ochrany, 
bdělosti a sledování hrozeb, rychlé a ú činné reakce na útoky a výpadky systému. 
Podpůrná opatření se zam ěří na cílený výzkum bezpe čnostních prvk ů zahrnovaných již 
do fáze vývoje, jakož i na uplatn ění opatření, na jejichž základ ě se zkoušejí řešení pro 
klíčové otázky jako nap ř. správa identit. Bude-li to nezbytné, zváží se p řepracování 
nařízení, nap říklad v souvislosti s ochranou soukro mí, elektronickým podpisem nebo 
potlačováním nedovoleného a škodlivého obsahu. 
Souhrnně vyjádřeno, program i2010 týkající se jednotného evropského informa čního 
prostoru urychlí hospodá řskou návratnost digitální konvergence t ěmito opat řeními: 
Přezkum p ředpisového rámce pro elektron ické komunikace (2006), v četně vymezení ú činné 
strategie řízení spektra (2005); 
Vytvoření uceleného rámce pro vnit řní trh týkajícího se informa ční společnosti a mediálních 
služeb, a to prost řednictvím 
• modernizace právního rámce pro audiovizuální služby, p řičemž se tato činnost zahájí 
návrhem Komise v roce 2005 týkajícím se p řezkumu sm ěrnice o televizi bez hranic, 
• analýzy a nezbytných úprav acquis  Společenství ohledn ě informační společnosti 
                                                 
5 Nap ř. širokopásmové mobilní, bezdrátové místní i rozlehlé sít ě (WiFi a WiMax) a digitální TV. 
 
CS 7   CS a mediálních služeb (2007), 
• aktivní podpory rychlého a ú činného provád ění stávajícího a aktualizovaného acquis 
týkajícího se informa ční společnosti a mediálních služeb; 
Pokračující podpora pro vytvá ření a šíření evropského obsahu; 
Vymezení a provád ění strategie pro bezpe čnou evropskou informa ční společnost (2006); 
Určení a podpora cílených činností týkajících se interoperability se zam ěřením na správu 
digitálních práv (2006/2007).  
3. I NOVACE A  INVESTICE DO VÝZKUMU  
Informační a komunika ční technologie zásadn ě přispívají k r ůstu a zam ěstnanosti 
v Evropě. Odvětví informa čních a komunika čních technologií se velmi významn ě podílí 
na objemu hospodá řských činností; p řijetí a zkušené používání informa čních 
a komunika čních technologií je jedním z nejv ětších příspěvků k dosažení produktivity 
a růstu v rámci celého hospodá řství a dále podn ěcuje inovace v klí čových odv ětvích 
podnikání. 
Výzkum a inovace: Evropa se na prodejích globálních informa čních a komunika čních 
technologií podílí p řibližně z jedné třetiny; tyto prodeje ro čně rostou v mí ře pěti procent 
a na vznikajících trzích jako nap ř. v Indii a Číně dosahuje míra tohoto r ůstu 
dvojmístných hodnot. Evropa v elektronických komunikacích zaujímá vedoucí pozici, 
na příjmech nejv ětších světových účastníků se podílí 40 až 50 %6. Evropa hraje rovn ěž 
významnou úlohu v odv ětvích jako nap ř. nanoelektronika, mikrosystémy a vložené 
(vestavěné) systémy.  
Investice do výzkumu a inovací  mají zásadní význam, pokud odv ětví informa čních 
a komunika čních technologií má i nadále vytvá řet pracovní místa a zajiš ťovat růst, a to 
jak v krátkodobém, tak dlouhodobém výhle du. Jak je však patrné z tabulky č. 1, 
investice Evropy, pokud jde o informa ční a komunika ční technologie, výrazn ě 
zaostávají. 
                                                 
6 Zdroj: OECD Information Technology Outlook 2004. 
 
CS 8   CS Tabulka č. 1 – Investice do výzkumu informa čních a komunika čních technologií (2002)7 
Zdroj: IDATE (údaje týkající se stát ů EU 15); OECD  
Strategického výzkumu informa čních a komunika čních technologií je zapot řebí 
k zajištění vedoucí pozice Evropy v oblastech, v nichž si je v ědoma svých silných 
stránek (nap ř. nanoelektronika, vložené systémy, komunikace), a ve vznikajících 
oblastech (nap ř. webové služby či kognitivní systémy). V problematických oblastech, 
jako jsou nap ř. integrovaná řešení, jednoduchost používání a bezpe čnost, je zapot řebí 
uplatnit cílený výzkum. To rovn ěž podporuje mezinárodní  konkurenceschopnost 
Evropy ve st ěžejních oblastech, jako jsou nap ř. normování či rozhodnutí ohledn ě 
umístění výzkumu a vývoje. Má-li Evropa spln it barcelonský cíl ve výši 3 % HDP pro 
oblast výzkumu a vývoje, pot řebuje vyšší investi ce do výzkumu informa čních 
a komunika čních technologií. 
Rozšíření informa čních a komunika čních technologií a jejich p řijetí: Výzkum sám 
o sobě nepostačuje. Přínosy informa čních a komunika čních technologií plynou z jejich 
používání v produktech a službách a z p řijetí nových obchodních model ů, organiza čních 
změn a dovedností. Podniky mají z informa čních a komunika čních technologií prosp ěch 
v oblasti produktivity, stále se však ješt ě potýkají s nedostatkem interoperability, 
spolehlivosti a bezpe čnosti, jakož i s obtížemi p ři reorganizaci a zapojování 
informačních a komunika čních technologií do pracovního prost ředí a s vysokými 
náklady na podporu. Obtíže s uplat ňováním informa čních a komunika čních technologií 
mají zejména malé a st řední podniky. 
Nastává nový v ěk „řešení v elektronickém obchodním styku (e-business solutions)“ , 
která se zakládají na integrovaných řešeních informa čních a komunika čních technologií, 
bezpečných webových službách a „nástrojích spolupráce“ ke zvýšení produktivity 
pracovník ů. Na základ ě nového vývoje se ukazuje, že obchodní využití informa čních 
a komunika čních technologií se v p říštích letech zvýší. Je rovn ěž nezbytné uzp ůsobit 
pracovní prost ředí účinným využitím informa čních a komunika čních technologií na 
pracovišti a s cílem umožnit pružnou organizaci bezpe čné a kvalitní práce. 
                                                 
7 Srovnatelné údaje pro státy EU 25 budou k dispozici koncem roku 2005. 
8 Srovnávací studie Investment in ICT Research, IDATE 2002. Výzkum a vývoj v oblasti informa čních 
a komunika čních technologií8 
 EU 15  
 USA 
 Japonsko  
 
Investice soukromého sektoru  23 mld. EUR  
 83 mld. EUR  
 40 mld. EUR  
 
Investice ve řejného sektoru  8 mld. EUR  
 20 mld. EUR  
 11 mld. EUR  
 
Počet obyvatel  383 milion ů 
 296 milion ů 
 127 milion ů 
 
Investice na obyvatele  80 EUR  350 EUR  400 EUR  
Výzkum a vývoj v oblasti informa čních a komunika čních 
technologií v % z celk. objemu výzkumu a vývoje  18 % 34 % 35 % 
 
CS 9   CS Cíl č. 2: Výkon na sv ětové úrovni v oblasti výzkumu a inovací týkajících se 
informačních a komunika čních technologií díky umenšení rozdíl ů mezi Evropou 
a předními konkuren čními účastníky. 
Lisabonská strategie zd ůrazňuje investice do výzkumu a inovací s cílem podn ěcovat 
růst a zaměstnanost. V n ěkterých p řípadech je Evropa úsp ěšná v oblasti nových 
vynálezů, avšak m ůže se stát, že opomíjí inovace. Strategický rámec i2010 bude proto 
aktivně usilovat o snížení p řekážek mezi výsledk y výzkumu a hospodá řským 
přínosem.  
Komise v nedávné dob ě vydala dva hlavní návrhy na posílení pozice Evropy 
v informa čních a komunika čních technologiích; sedmý rámcový program pro výzkum 
(FP7) a program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP)9. Komise ve svém návrhu 
programu FP7 žádá o podstatné navýšení rozpo čtu na výzkum informa čních 
a komunika čních technologií. To p řispěje k umenšení rozdíl ů v oblasti t ěchto 
technologií oproti jiným p ředním ekonomikám, za podmínky, že bude v nezten čené 
podobě doplněno zvýšením soukromých a ve řejných výdaj ů na výzkum. 
Komise podpo ří převádění technologického pokroku do inov ativních aplikací a služeb 
ve veřejném a soukromém sektoru. Podpo ří rizikové, avšak tvo řivé přístupy a rovn ěž 
uskutečňování rozsáhlejších projekt ů prostřednictvím partnerství mezi soukromým 
a veřejným sektorem10, která podn ěcují know-how, schopnosti a finan ční zdroje 
průmyslu a výzkumu v souvislosti s pr ioritami strategického výzkumu11. Komise 
upřednostní strategický výzkum v obl astech, kde je evropská p řidaná hodnota 
nejvýrazn ější a dopad na r ůst a zaměstnanost nejvyšší. V programu FP7 zahrnují pilíře 
technologického vývoje tyto oblasti: 
• technologie pro využití v oblas ti znalostí, obsahu a tvo řivosti, včetně poznávací 
schopnosti, simulace a vizualizace, 
• pokročilé a otevřené komunika ční sítě, 
• bezpečný a spolehlivý software, 
• vložené systémy, 
• nanoelektronika. 
Koordinaci nástroj ů Komise v oblasti výzkumu a rozší ření posílí jejich zam ěření na 
klíčové problematické oblasti , jako je nap ř. interoperabilita, bezpe čnost a spolehlivost, 
                                                 
9 Program FP7 navrhuje ro ční příspěvek ve prosp ěch informa čních a komunika čních technologií 
ve výši 1 800 milion ů EUR. Program na podporu politiky informa čních a komunika čních 
technologií, který tvo ří součást programu CIP, navrhuje pro roky 2007 až 2013 poskytnutí částky 
800 milion ů EUR s cílem povzbudit zavád ění a využití informa čních a komunika čních 
technologií. 
10 Včetně evropských technologických platforem nebo spole čných technologických iniciativ. 
11 Komise bude podporovat a koordinovat výzkum v oblasti nanoelektroniky podle návrhu 
programu FP7 a v souladu s dlouhodobým plánem a programem strategického výzkumu 
evropské technologické platformy pro nanoelektroniku. 
 
CS 10   CS správa identit, správa práv a jednoduchost používání. Nástroje v oblasti výzkumu 
a rozšíření budou koordinovány s cílem p ředvést technologická a organiza ční řešení 
v oblastech, kde m ůže sdílený p řístup na úrovni EU napomoci k dosažení úspor díky 
značnému rozsahu a povzbudit investory. 
Investice do výzkumu a inovací informa čních a komunika čních technologií v Evrop ě 
hodlá Komise rovn ěž povzbudit prost řednictvím doplňujících opat ření. Sblížením 
vnitrostátních a evropských činností a navazováním na zkušenosti se sdílenými 
infrastrukturami jako nap ř. GÉANT Komise podpo ří strategickou spolupráci mezi 
výzkumnými programy informa čních a komunika čních technologií. Bude sledovat 
účinné využívání vynakládaných prost ředků jak ze strany ve řejného, tak soukromého 
sektoru. Podpo ří rovněž politiku vzd ělávání a politiku odborné p řípravy tak, aby ob čané 
EU disponovali dovednostmi, jež pot řebují pro výzkum, inovace a používání 
informačních a komunika čních technologií. 
S cílem podpo řit zavádění informa čních a komunika čních technologií hodlá Komise 
navrhnout integrovanou politiku ohledn ě elektronického obchodního styku (e-business) 
se zvláštním z řetelem k malým a st ředním podnik ům. Tento zám ěr by měl být dopln ěn 
podporou ze strukturálních fond ů a Evropského fondu pro rozvoj venkova. 
Souhrnně vyjádřeno, Komise s cílem zah ájit program strategického rámce i2010 týkající 
se zvyšování investic do výzkumu a inovací p řijme tato opat ření: 
Navržení 80% zvýšení podpory Spole čenství v oblasti výzkumu informa čních a komunika čních 
technologií do roku 2010 a výzva členským stát ům, aby učinily totéž 
Upřednostnění strategického výzkumu informa čních a komunika čních technologií v souladu 
s klíčovými pilí ři technologického vývoje v rámci programu FP7 (2007) 
Zahájení iniciativ výzkumu a rozší ření s cílem vyrovnat se s klí čovými problematickými 
oblastmi, jež vyžadují jak technologická, tak organiza ční řešení (2006) 
Vymezení dopl ňujících opat ření s cílem povzbudit soukromé in vestice do výzkumu a inovací 
informačních a komunika čních technologií (2006) 
Uvedení specifických návrh ů týkajících se informa ční společnosti pro všechny ve strategických 
pokynech Spole čenství o soudržnosti pro roky 2007 – 2013 
Vymezení politik elektronického obchodního styku (e-business) sm ěřujících k odstran ění 
technologických, organiza čních a právních p řekážek p řijetí informa čních a komunika čních 
technologií se zam ěřením na malé a st řední podniky 
Vytvoření nástroj ů na podporu nových zp ůsobů práce, jež budou umoc ňovat inovace 
v podnicích a p řizpůsobování novým pot řebám v oblasti dovedností  
4. Z AČLEŇOVÁNÍ , LEPŠÍ VE ŘEJNÉ SLUŽBY A  KVALITA ŽIVOTA  
Tak, jak nar ůstá využití informa čních a komunika čních technologií, nar ůstá i jejich 
dopad na spole čnost. Strategický rámec i2010 tuto situaci zohled ňuje třemi způsoby: 
zajištění toho, aby z informa čních a komunika čních technologií měli prospěch všichni 
 
CS 11   CS občané; zlepšení ve řejných služeb, zlepšení  jejich hospodárnosti a p řístupnosti a 
zlepšování kvality života .  
Informační a komunika ční technologie používá a má z nich prosp ěch stále více lidí. 
Dnes však více než polovina obyvatel EU bu ď tyto přínosy stále pln ě nevyužívá, nebo 
k nim ve skute čnosti nemá p řístup. Posílení sociální, hospodá řské a místní soudržnosti 
lepším zp řístupněním produkt ů a služeb informa čních a komunika čních 
technologií, což se týká i region ů, které v této oblasti zaostávají, je hospodá řskou, 
sociální, etickou a politickou nutností . Ve strategickém rámci i2010 se klade silný 
důraz na plnou ú čast občanů a na zajiš ťování jejich základních digitálních schopností. 
Veřejné služby  jsou velmi významnou sou částí evropského hospodá řství. Zadávání 
veřejných zakázek se nap říklad na HDP podílí 16 %. Hlavním úkolem je tyto služby 
zlepšit, lépe zp řístupnit a zajistit jejich v ětší hospodárnost . Výrazného pokroku se 
podařilo dosáhnout v rozvinutí ve řejných služeb založených na informa čních 
a komunika čních technologiích. Úsp ěchy jsou již patrné: nap říklad daňová přiznání on-
line šetří každoro čně miliony hodin práce. Mnohé je však ješt ě zapotřebí vykonat, aby 
se projevil hospodá řský dopad t ěchto technologií a aby se jejich používání rozší řilo 
mezi lidmi. 
Informační a komunika ční technologie mohou výrazn ě přispět ke zlepšení kvality 
života . Informa ční a komunika ční technologie mohou zlepš ovat zdraví našich ob čanů 
prostřednictvím nových zdravotnických služeb a služeb zam ěřených na dobré životní 
podmínky založených na t ěchto technologiích. S ohledem na  demografické úkoly, které 
stojí před Evropou, mohou informa ční a komunika ční technologie napomoci k tomu, 
aby systémy ve řejného zdraví a systémy pro zajišt ění dobrých životních podmínek byly 
účinnější. Informa ční a komunika ční technologie mohou být silným prvkem k posílení 
kulturní rozmanitosti Evropy tím, že se naše d ědictví a kulturní statky zp řístupní 
většímu počtu občanů. Informa ční a komunika ční technologie jsou rovn ěž nástrojem 
pro udržitelnost v obl asti životního prost ředí, např. prostřednictvím sledování a řízení 
v souvislosti s pohromami a prost řednictvím čistých, energeticky nenáro čných 
a účinných výrobních proces ů12. Informa ční a komunika ční technologie mohou 
napomoci k zajišt ění toho, aby doprava byla bezpe čnější, čistší a aby využití energie 
v souvislosti s dopravou bylo ú činnější. 
Cíl 3: Široce p řístupná informa ční společnost, jež zabezpe čuje kvalitní ve řejné služby 
a podporuje kvalitu života.  
Digitální konvergence s sebou p řináší nové úkoly pro začleňování ob čanů do 
informační společnosti  (e-inclusion). Komise proto p řijme ucelený p řístup. V pr ůběhu 
roku 2005 se bude zabývat p řístupností elektronickýc h technologií prost řednictvím 
souboru výzkumných a podp ůrných opat ření s cílem usnadnit použití systém ů 
informačních a komunika čních technologií širšímu spektru ob čanů. Bude poskytovat 
pomoc p ři rozšíření zeměpisného pokrytí technologiemi širokopásmového p řenosu 
v oblastech, kde dosud není zajišt ěno, a v roce 2005 p řezkoumá oblast p ůsobnosti 
                                                 
12 Strategický rámec i2010 bude potenciálu t ěchto příležitostí využívat spole čně s Akčním plánem 
pro environmentální technologie (ETAP). 
 
CS 12   CS směrnice o univerzální služb ě a v roce 2006 uvedenou sm ěrnici jako takovou. V roce 
2006 Komise rovn ěž přezkoumá, do jaké míry p řispávají informa ční a komunika ční 
technologie a digitální gramotnost k pln ění cílů klíčových schopností v rámci iniciativy 
„Vzdělávání a odborná p říprava 2010“. 
Komise navíc hodlá v roce 2008 navrhnout evropskou iniciativu týkající se 
začleňování ob čanů do informa ční společnosti (e-inclusion) , a zabývat se tak 
otázkami jako nap ř. rovné p říležitosti, dovednosti v oblasti informa čních 
a komunika čních technologií a zna čné regionální rozdíly. Na p řípravě iniciativy se 
budou podílet činnosti týkající se akti vního sledování, digitáln í gramotnosti a výzkumu 
v oblasti p řístupných technologických řešení. Mělo by se využít veškerých dostupných 
nástrojů, včetně jejího za členění do strategických pokyn ů pro strukturální fondy, fondy 
vývoje venkova, vnitrostátní podpory , regulativního zásahu a výzkumu. 
Komise hodlá propagovat veřejné služby využívající informa ční a komunika ční 
technologie , v neposlední řadě prostřednictvím vlastního pr ojektu elek tronických 
služeb (e-Commission), jež jsou transparentn ější, přístupnější a hospodárn ější. Nadále je 
však zapot řebí pokra čovat v řešení závažných úkol ů. Z technického hlediska je 
pociťována pot řeba spole čných rozhraní, p řenositelnosti identit z jednoho systému do 
druhého a ov ěřovacích systém ů. Mezi požadované organiza ční změny patří nové 
postupy, nové dovednosti a r ůzná pravidla. Nejlépe se lze s t ěmito otázkami vyrovnat 
integrovaným p řístupem, pomocí iniciativ jako nap ř. akčních plán ů z nedávné doby – 
elektronické zdravotnictví (e-Health) či elektronické zadávání ve řejných zakázek (e-
Procurement). Komise rovn ěž navrhne akčn í  p l á n  t ý k a j í c í  s e  e l e k t r o n i c k é  v e řejné 
správy (e-Government) a strategická zam ěření na veřejné služby využívající informa ční 
a komunika ční technologie. Komise podpo ří toto úsilí pomocí úzkého okruhu vysoce 
odborně zaměřených demonstra čních postup ů s cílem vyzkoušet technická, právní 
a organiza ční řešení. O prioritách a oblasti p ůsobnosti t ěchto projekt ů bude rozhodnuto 
v součinnosti se členskými státy. 
Zásadní p říspěvek informa čních a komunika čních technologií ve prosp ěch kvality 
života je často přehlížen a jejich zavád ění není uskute čňováno pln ě. S cílem tyto 
záměry více zviditelnit navrhuje Komise zahájit iniciativy týkající se informa čních 
a komunika čních technologií, jež budou sloužit jako „vlajková lo ď“ a které se 
budou dotýkat klí čových sociálních úkol ů. Prvními t řemi prioritami jsou potřeby 
stárnoucí spole čnosti, bezpe čná a čistá doprava a kulturní rozmanitost . První 
iniciativa se bude týkat péče o lidi ve stárnoucí spole čnosti a bude se zabývat 
technologiemi napomáhajícími k zajišt ění dobrých životních podmínek, nezávislého 
života a zdraví. Druhá se bude týkat „inteligentního automobilu“, který bude  
promyšlen ější, bezpe čnější a čistší, a bude se zabývat otázkami životního prost ředí 
a bezpečnosti, které vyplývají ze zv ýšeného využívání silni ční dopravy. T řetí se bude 
týkat digitálních knihoven  a jejím cílem bude usnadnit používání multimediálních 
zdrojů a zvýšit jeho atraktivitu. Naváže na bohaté d ědictví Evropy ve spojování 
multikulturních a vícejazy čných prost ředí s technologickým pokrokem a novými 
obchodními modely. 
Souhrnně vyjádřeno, Komise s cílem zahájit činnosti týkající se spole čnosti v rámci 
programu i2010 p řijme tato opat ření: 
 
CS 13   CS  
Vydání politických doporu čení týkajících se p řístupnosti elektronických  technologií a pokrytí 
technologiemi ši rokopásmového p řenosu (2005) 
Navržení evropské inic iativy týkající se za čleňování ob čanů do informa ční společnosti (e-
inclusion) (2008) 
Přijetí akčního plánu týkajícího se elektronické ve řejné správy (e-Government) a strategických 
zaměření na ve řejné služby využívající informa ční a komunika ční technologie (2006) 
Zahájení demonstra čních projekt ů s cílem na provozní úrovni zkoušet technologická, právní 
a organiza ční řešení směřující ke zprovozn ění veřejných služeb on-line (2007) 
Jako první kroky zahájení t ří iniciativ v oblasti informa čních a komunika čních technologií 
dotýkajících se kvality života, jež budou sloužit jako „vlajková lo ď“ (2007)  
5. Z ÁVĚR: STRATEGICKÝ RÁMEC I 2010  JAKO SOU ČÁST NOVÉHO CYKLU ŘÍZENÍ 
LISABONSKÉHO PROCESU  
Evropská unie obnovila li sabonskou strategii, p řičemž zdůrazňuje partnerství pro r ůst 
a zaměstnanost. Strategický rámec i2010  přispěje k tomu, aby se Evropa stala 
přitažlivější pro investice a inovace v souvislosti se zbožím a službami založenými na 
znalostech. Každý ú častník sehraje svou úlohu v rámci vlastní oblasti zodpov ědnosti: 
• Evropská komise  zaujme prost řednictvím lisabonského programu Spole čenství, 
a zejména strategického rámce i2010 v ůdčí postavení v t ěchto činnostech: 
– vývoj návrh ů aktualizace p ředpisových rámc ů pro elektronické komunikace, 
informační společnost a mediální služby s cílem pln ě využít možností vnit řního trhu; 
– využití finan čních nástroj ů Společenství k podn ěcování investic do strategického 
výzkumu a k p řekonání problematických oblastí, jež brání rozší ření inovací v oblasti 
informačních a komunika čních technologií; 
– podpora politik zam ěřených na za čleňování občanů do informa ční společnosti (e-
inclusion) a na kvalitu života. 
• Prostřednictvím vnitrostátních reformních program ů, jež by se m ěly přijímat 
v polovin ě října 2005, by členské státy  měly vymezit priority informa ční 
společnosti  v souladu s integrovanými pokyny pro r ůst a zaměstnanost, které 
zdůrazňují význam zavád ění informa čních a komunika čních technologií, jejich 
infrastruktury a jejich význam pro zam ěstnanost a vzd ělávání. Tyto programy by 
mohly členským stát ům pomoci p ři: 
– zajišťování rychlého a d ůkladného provád ění nových p ředpisových rámc ů týkajících 
se digitální konvergence s d ůrazem na otev řené a konkurenceschopné trhy; 
– upřednostňování výzkumu informa čních a komunika čních technologií ve 
vnitrostátních výdajích; 
 
CS 14   CS – vývoji moderních a interoperabilních ve řejných služeb využívajících informa ční 
a komunika ční technologie; 
– využívání jejich výrazné kupní síly jako katalyzátoru inovací v oblasti informa čních 
a komunika čních technologií; 
– přijímání vysokých cíl ů pro vývoj informa ční společnosti na vnitrostátní úrovni. 
• Do otevřeného a konstruktivního dialogu na podporu inovativní znalostní spole čnosti 
by se měly zapojit též další zú častněné strany. Na zvýšení investic do výzkumu 
a technologií informa čních a komunika čních technologií by se m ěli zaměřit 
obzvláště průmysloví partne ři a v souvislosti se zásadními problematickými oblastmi 
týkajícími se vývoje v digitálním hospodá řství by se m ělo vyvinout konstruktivní 
úsilí. 
Následně by členské státy v provád ěcích zprávách týkajících se vnitrostátních 
reformních program ů v souladu s novým cyklem řízení lisabonského procesu m ěly 
podávat výro ční zprávy o dosažených úsp ěších. Výsledky v uve dené oblasti budou 
analyzovány ve výro ční zprávě Komise k pokroku lisabonské strategie. 
Komise p ředevším prost řednictvím otev řené metody koordinace13 zároveň rozšíří 
a posílí dialog se zú častněnými stranami a bude se členskými státy spolupracovat na 
řešení daných problematik. Komise nap říklad může propagovat vzájemnou vým ěnu 
správných postup ů a prostřednictvím zpráv o pokroku též sledovat zavád ění 
širokopásmových služeb, služeb elektroni ckého obchodního styku  (e-business) 
a elektronické ve řejné správy (e-Government), dále  investice do výzkumu informa čních 
a komunika čních technologií, sociální a hospodá řské rozdíly či digitální gramotnost. 
Tento postup nebude pro členské státy zahrnovat nové požadavky na výkaznictví nad 
rámec jejich provád ěcích zpráv ohledn ě vnitrostátních reformních program ů.  
Strategickým rámcem i2010 Komise zahajuje nový p řístup k politice integrované 
informační společnosti. Pln ě v souladu s novým cyklem řízení obnovené lisabonské 
strategie p řispěje strategický rámec i2010 k uskute čňování stěžejního cíle lisabonského 
programu, k udržitelnému r ůstu a zam ěstnanosti. 
                                                 
13 Spole čně k růstu a zam ěstnanosti. Další kroky k uplat ňování pozm ěněné lisabonské strategie, 
SEK(2005) 622.