[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 4.9.2008

KOM(2008) 533 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

Následné hodnocení tematické priority „Technologie informační společnosti (TIS)“ v šestém rámcovém programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (VTR)

SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

Následné hodnocení tematické priority „Technologie informační společnosti (TIS)“ v šestém rámcovém programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (VTR)

(Text s významem pro EHP)

1. Úvod

Toto sdělení vyzdvihuje zjištění a doporučení vyplývající z hodnocení tematické priority „Technologie informační společnosti (TIS)“ v šestém rámcovém programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (VTR) v kontextu strategie i2010[1]. Uvádí se v něm počáteční reakce Komise, jakož i již přijatá či plánovaná opatření. Hodnocení prováděné od května 2007 do května 2008 reaguje na požadavky finančního nařízení[2], jeho prováděcích pravidel[3] a ustanovení týkající se hodnocení sedmého rámcového programu[4].

2. Souvislosti

Cílem šestého rámcového programu[5] (dále jen „6. RP“) bylo posílit Evropský výzkumný prostor a vědeckotechnickou základnu evropského průmyslu, podpořit jeho mezinárodní konkurenceschopnost a prosazovat výzkumné činnosti na podporu ostatních politik EU.

V 6. RP, prováděném v letech 2003 až 2006, plynuly hlavní investice do řady tematických priorit zaměřených na cílenější provádění a integraci výzkumu Společenství: 3 984 milionů EUR bylo investováno do tematické priority TIS a dalších 216 milionů EUR do vysokorychlostních sítí za účelem propojení výzkumných institucí v Evropě s ostatními institucemi ve světě. Rozpočet pro oblast „Informační a komunikační technologie (IKT)“ v sedmém rámcovém programu (dále jen 7. RP) dosahuje 9 050 milionů EUR na období 2007-2013.

3. Provedení hodnocení

Cílem hodnocení bylo posoudit systémové účinky výzkumných činností prováděných v oblasti TIS v rámci 6. RP a míru, do jaké tyto činnosti přispěly k 6. RP a širším strategickým cílům EU. Hodnocení se zaměřilo na význam, účinnost, přínos a udržitelnost[6] investic.

Hodnocení bylo provedeno skupinou nezávislých odborníků na vysoké úrovni[7], kterým předsedal pan Esko Aho, za podpory týmu profesionálních hodnotitelů[8]. Skupina provedla analýzu programové dokumentace a ukazatelů výsledů a dopadů. Podklady získala od klíčových aktérů z odvětví IKT a organizací zabývajících se výzkumnými činnostmi v oblasti TIS, jakož i od hlavních zástupců průmyslu, investorů v oblasti rizikového kapitálu a akademických pracovníků. Následná zjištění byla projednána se členy výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE) Evropského parlamentu a se zastoupeními členských států v programovém výboru pro TIS.

Hodnotící zpráva, která je uvedena v příloze 1, byla ve velké míře rozšířena, včetně prostřednictvím internetové stránky Europa[9], a předložena programovému výboru pro TIS a poradní skupině pro IKT.

4. Počáteční reakce Komise a již přijatá či plánovaná opatření

Komise zprávu uvítala a v plné míře bere na vědomí 23 doporučení uvedených v následující tabulce. Navrhuje, aby se tato doporučení stala předmětem rozsáhlé diskuze o evropské politice inovací v oblasti IKT.

V rámci omezení řádného finančního řízení se i nadále usiluje o zjednodušení a snížení administrativní zátěže. V 7. RP se pro některé účastníky, včetně malých a středních podniků, akceptuje paušální platba režijních nákladů a lze použít průměrné náklady na zaměstnance. Předběžné kontroly finanční životaschopnosti se provádí pouze u koordinátorů a účastníků projektů, kteří si požádali o financování převyšující 0,5 milionů EUR. Předchozí požadavek finančních záruk se nahrazuje záručním fondem a osvědčení o auditu se vyžadují pouze u žádostí o proplacení nákladů převyšujících 0,375 milionů EUR. V současnosti rovněž existuje jedinečný systém registrace účastníků, takže každá zúčastněná organizace se musí zaregistrovat pouze jednou. Náklady jsou propláceny pro každý finanční výkaz a časové harmonogramy pro podávání zpráv mohou být pro každý projekt specifické.

V zájmu zvýšení pružnosti mohou projektová konsorcia účastníkům znovu rozdělit rozpočet, aniž by informovala Komisi, a každé konsorcium je z hlediska řízení naprosto samostatné a může měnit účastníky v souladu s pravidly, která stanoví ve svých dohodách o založení konsorcia, přičemž Komisi zašle pouze stručné oznámení.

Za účelem přilákání vyššího počtu malých společností s potenciálem rychlého růstu může nyní Společenství proplatit až 75 % nákladů v případě malých a středních podniků, univerzit a veřejných organizací, ve srovnání s 50 % v rámci 6. RP. Náklady na řízení jsou hrazeny ve výši 100 % bez omezení a záloha obvykle činí 50 % celkového příspěvku Společenství.

23 doporučení uvedených ve zprávě pana Eska Aha: Doporučuje se, aby se v sedmém rámcovém programu i nadále vynakládalo úsilí na upevnění veřejně-soukromých partnerství trvalejší povahy, jako např. společných technologických iniciativ. Doporučuje se pokračovat v úsilí při zabezpečování podpory malých a středních podniků i větších firem, přičemž je třeba zajistit, aby tato podpora nebyla „roztříštěna“ do různých opatření či nástrojů. V rámci sedmého rámcového programu by měla být vytvořena platforma pro nové společnosti a společnosti s potenciálem rychlého růstu, v jejímž rámci budou navazovány kontakty s investory v oblasti rizikového kapitálu. Ve všech projektech by měla být podporována mimoevropská účast, a to jak z rozvojových, tak z průmyslových zemí. Poradenský systém – např. poradní skupina pro TIS – by měl získat mezinárodní rozměr, a to začleněním špičkových vědců a inženýrů z celého světa. Pracovní program by měl odrážet nejnovější mezinárodní vývoj a úkoly. Je možné, že v zájmu rychlejšího začlenění nových, zajímavých vývojových tendencí v této oblasti bude zapotřebí pružnějšího přístupu. Výzkumné úsilí by se mělo zaměřit na vytváření a udržení světového prvenství v oblastech, kde Evropa již má srovnatelnou výhodu, a tam, kde se jí nabízí příležitost zaujmout vedoucí pozici. Evropa by měla být selektivní a neměla by usilovat o dosažení vedoucího postavení v každé oblasti. Přístup v oblasti elektronických infrastruktur by měl být rozšířen o platformy v jiných odvětvích, které se více zaměřují na aplikace a uživatele. Kontrola účetnictví společných technologických iniciativ by měla být prováděna členskými státy a zúčastněnými společnostmi, s minimálním zásahem na úrovni Společenství. Skupina odborníků doporučuje zaujmout ve všech fázích vůči zúčastněným stranám přístup založený na větší důvěře. Několik neúspěšných příkladů by nemělo bránit inovaci. Měly by být vyžadovány kratší návrhy s méně podrobnými pracovními balíčky a pozornost by se měla zaměřit na přiměřenost partnerství, zejména na začlenění vysoce inovačních účastníků. Žadatelům, pro jejichž návrhy nebyly schváleny finanční prostředky, by měla být poskytnuta úplnější a účinnější zpětná vazba. Měl by být vyzkoušen nový přístup, kdy by se v počáteční fázi nové návrhy nehodnotily v plném rozsahu. Všechny žádosti, které úspěšně projdou několika základními kontrolami, by měly obdržet nízkou částku počátečních finančních prostředků pro účely zkušební fáze. Poté by úspěšné zkušební projekty byly financovány v plném rozsahu. Financování projektů na základě vlastního výkonu, nikoliv na základě slibů a pověsti, by mohlo snížit počáteční administrativní zátěž a představovalo by udržitelný způsob, jak přilákat inovační (malé) společnosti, které by jinak o finanční prostředky Společenství nepožádaly. Mělo by se posoudit rozšíření dvoustupňového hodnocení, které se používá v otevřené součásti programové oblasti „budoucích a vznikajících technologií“, na další části programu – potenciální účastníci nejdříve předloží obecný nástin svého návrhu projektu a podrobnější plán poskytnou až tehdy, je-li jejich návrh vybrán. Podávání zpráv, které je časově náročné a nemusí vždy probíhat v žádoucím časovém horizontu, by mělo být optimalizováno tak, aby účastníci mohli podávat zprávy tehdy, kdy k tomu mají důvod. Měla by existovat možnost přeorientovat výzkum na jiné priority, pokud v průběhu provádění tato nutnost nastane. Obdobně by během projektu měla být povolena větší míra pružnosti ve složení partnerství, včetně možnosti změnit partnery, pokud se výzkum začne ubírat směrem, kdy by projektu prospěla spolupráce s novými partnery nebo nahrazení partnerů. Skupina odborníků doporučuje strategičtější využití normalizace v zájmu vytvoření nových celoevropských trhů. Stanovení norem je potřebné jako nástroj k prosazování inovací a vytváření životaschopných trhů pro nové produkty a služby. Skupina odborníků uvítala nedávné sdělení Komise o zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a doporučuje, aby byly podniknuty nové iniciativy, které by veřejným orgánům umožnily zadávat veřejné zakázky na vývoj inovačního zboží a služeb. Je zapotřebí, aby se evropský jednotný trh stal účinnějším pro investory z řad majetných soukromých osob (tzv. „business angels“) a investory v oblasti rizikového kapitálu, a evropské investiční fondy musí být využívány účinnějším způsobem při realizaci inovací z rámcových programů. Pokud tuto úlohu nemohou splnit tržní síly, je v širším veřejném zájmu, aby byl stanoven strategičtější přístup k normalizaci na evropské úrovni, zaměřený na interoperabilitu a vypracování norem v oblastech, kde existuje řádně podložená potřeba využívat soudržných inovačních služeb a dosáhnout vedoucího postavení Evropy. Mělo by se dále prohlubovat propojení velkých regionálních a vnitrostátních elektronických infrastruktur. V odvětvích, jako je elektronická veřejná správa, zejména zadávání veřejných zakázek, elektronické zdravotnictví (přeshraniční aplikace), logistika a doprava je zapotřebí celoevropských platforem a infrastruktur. Rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace by měl být doplněn dalšími opatřeními, zejména v oblasti zadávání veřejných zakázek na vnitrostátní i evropské úrovni. |

1. Komise souhlasí s tím, že by se mělo vynaložit dodatečné úsilí zaměřené na rozšíření globálního dosahu programu v oblastech, v nichž může Evropa zaujmout vedoucí postavení. Účast je v současnosti otevřena všem projektům z více než 150 zemí, se kterými byly uzavřeny dohody o mezinárodní spolupráci, za stejných podmínek, které platí pro 38 přidružených a členských států. Pro účely širší mezinárodní spolupráce je k dispozici nový finanční nástroj. Komise prověří možnosti dalšího rozšíření globálního rozsahu výzkumu IKT.

Komise souhlasí s tím, že evropské inovační prostředí je kritické pro účinné využívání výsledků výzkumu v oblasti IKT, a vítá zejména doporučení skupiny odborníků týkající se potřeby systémových změn. Je zásadní, aby se Evropa stala přitažlivější pro investice do výzkumu a inovace a aby byly vytvořeny správné podmínky pro rozvoj a růst malých společností využívajících špičkových technologií. Komise v prvé řadě přezkoumá mechanismy, které mají pomoci novým společnostem a společnostem s potenciálem rychlého růstu při navazování kontaktů s investory v oblasti rizikového kapitálu. Poté se Komise bude zabývat možnostmi urychlení procesu vypracování norem a specifikací pro inovační produkty a služby. A v neposlední řadě přezkoumá Komise možnosti týkající se celistvějších inovačních „ekosystémů“[10], které by snížily roztříštěnost veřejných a soukromých trhů s inovačními řešeními, využívaly synergie a systematičtěji koordinovaly evropské úsilí. Toto úsilí by vycházelo z iniciativy rozhodujících trhů[11], zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi[12] a zohlednilo by zkušenosti získané ve společných technologických iniciativách, společných národních výzkumných programech a evropských technologických platformách.

5. Závěr

Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby zohlednily zjištění a doporučení hodnotící skupiny odborníků a zvážily, jak jich co nejlépe využít. Komise zejména uznává, že další snížení byrokratické zátěže zůstává významným úkolem. Komise se shoduje s názorem skupiny odborníků, že financování výzkumu je potřeba provádět podle takových pravidel, která by tolerovala rizika. Komise se domnívá, že Evropský parlament a Rada rovněž hrají úlohu při vytváření takového prostředí založeného na důvěře, a vyzývá je, aby tuto skutečnost zohlednily v budoucích diskuzích o pravidlech účasti na rámcovém programu a o finančním nařízení.

Komise projedná zjištění a doporučení s cílem zvýšit pružnost, snížit byrokratickou zátěž a reagovat na výzvu ke zvýšení strategického dopadu výzkumu na úrovni EU. Za tímto účelem zahajuje Komise paralelně s touto hodnotící zprávou veřejné konzultace on-line o širších a dlouhodobějších politických důsledcích; výsledky této konzultace budou shrnuty na počátku roku 2009 ve sdělení o výzkumu a inovacích v oblasti IKT.

Díky prozatímnímu hodnocení výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací v oblasti IKT bude v průběhu 7. RP rovněž moci být zhodnocena účinnost nových opatření. Toto hodnocení bude k dispozici na konci roku 2009 a bude základem pro další úvahy.

PřÍLOHA 1 KLÍčOVÁ ZJIšTěNÍ A DOPORUčENÍ VYPLÝVAJÍCÍ Z HODNOTÍCÍ ZPRÁVY

Inovace v informačních a komunikačních technologiích (IKT) jsou pro konkurenceschopnost Evropy a její hospodářský blahobyt zásadní. Jsou základem znalostní ekonomiky: jejich vývoj a používání jsou klíčové pro udržitelný růst a produktivitu. Investice do výzkumu informační společnosti a vývoje technologií byly proto oprávněně tematickou prioritou 6. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (dále jen „6. RP pro TIS“) a byly na ně v letech 2003 až 2006 vyčleněny 4 miliardy EUR.

Toto hodnocení tematické priority TIS se zaměřilo na to, jak byl výzkum účinný při vytváření nových poznatků a inovací, jakož i při transformaci těchto inovací na ekonomický růst a blahobyt prostřednictvím rozsáhlejších evropských inovačních systémů.

Investice do výzkumu byly řádně řízeny a při dosahování svých cílů byly účinné. Lze však dosáhnout zlepšení v pružnosti a zjednodušení mechanismu financování a v posílení globálního dopadu evropského výzkumu v této oblasti. Větší pružnost ve správě programu může přilákat více nových společností s potenciálem rychlého růstu. Většinu doporučení skupiny odborníků v souvislosti s řízením výzkumu by Komise mohla provést v průběhu trvání 7. rámcového programu (v letech 2010 až 2013).

Další doporučení možná budou vyžadovat dlouhodobější úsilí a/nebo mohou překročit rozsah rámcového programu na vyšší strategické a politické úrovni. Míra, do jaké se v Evropě využívá nových znalostí a dovedností získaných v Evropě, závisí na širokém portfoliu politik a opatření, která ovlivňují inovační „ekosystém“. K odstranění překážek inovace je zapotřebí systémových změn a prosazování silnější interakce mezi uživateli, výzkumnými pracovníky a podniky, zejména v regionálních inovačních systémech.

Hodnocení určilo řadu možností, jak zlepšit prostředí pro inovace z výzkumu IKT v evropských rámcových programech. Je zapotřebí větší míry součinnosti s investicemi rizikového kapitálu, s regionálními inovačními strategiemi a zadáváním veřejných zakázek. S ohledem na normalizaci, rozvoj vedoucích trhů a mobilizaci veřejně-soukromých partnerství je zapotřebí zaujmout strategičtější přístup na evropské úrovni, jako tomu bylo v případě společných technologických iniciativ zahájených na základě výsledků činností 6. rámcového programu.

1. ŘÍZENÍ INVESTICÍ DO EVROPSKÉHO VÝZKUMU

1.1. Užitečnost a udržitelnost – úloha 6. RP pro TIS

Značná část výzkumu financovaného EU v rámci 6. RP pro TIS by se bez evropské podpory neuskutečnila, nebo by byla provedena velmi redukovaným způsobem. 6. RP pro TIS proto hrál významnou úlohu při přesouvání výzkumných činností na evropskou a globální úroveň. To platí zejména v případě, kdy si účinnost vyžaduje kritický objem, rozsáhlé diskuze a nový pohled na problém nebo když je potřeba provádět výzkum společně se skupinou zkušených odborníků v dané oblasti.

Dosažené výsledky jsou ve vysoké míře udržitelné. Účastníci využívají významných výhod plynoucích z posílených sítí, nových poznatků a dovedností. Účinky spojené s vytvářením sítě kontaktů jsou zásadní a mnozí účastníci rozvíjejí dlouhodobou spolupráci. Některé z těchto sítí se proměnily na stabilní struktury, které jsou jádrem širšího prostředí spolupráce, jako např. evropské technologické platformy. Byly tudíž zavedeny společné technologické iniciativy jako způsob posílení veřejně-soukromých partnerství ve výzkumu na evropské úrovni. Nové společné technologické iniciativy v oblasti nanoelektroniky a vestavěných systémů jsou dobrým příkladem budoucího pozitivního dlouhodobého dopadu rámcového programu.

Doporučuje se, aby se v sedmém rámcovém programu i nadále vynakládalo úsilí na upevnění veřejně-soukromých partnerství trvalejší povahy, jako např. společných technologických iniciativ.

1.2. Účinnost – dopad výzkumu v rámci 6. RP pro TIS

Všeobecně se míra účasti malých společností (malých a středních podniků, dále jen „MSP“) udržela na úrovni přesahující 20 %, což významně překračuje 15% cíl, který si vytyčily Evropský parlament a Rada. Účast společností s potenciálem rychlého růstu na programu však zůstává poměrně nízká. Vzniká tak otázka, do jaké míry je rámcový program lákavý a přístupný pro společnosti s potenciálem rychlého růstu a do jaké míry účast v programu napomáhá přístupu k rizikovému kapitálu a evropským a světovým trhům.

Od malých i velkých firem se vyžaduje, aby vytvořily optimální prostředí pro růst MSP, a mechanismy financování by měly být přístupné pro oba typy podniků. Oba typy podniků mají svou úlohu v inovačním ekosystému a jsou pro sebe navzájem důležité. Je pozitivním znakem, že společný výzkum prováděný v rámci rámcového programu umožňuje spolupráci malých i velkých společností na většině projektů. Menší projekty „cíleného výzkumu“ se však nesmí stát zvláštním nástrojem pro MSP a větší integrované projekty nesmí být příliš ovládnuty velkými společnostmi.

Doporučuje se pokračovat v úsilí při zabezpečování podpory malých a středních podniků i větších firem, přičemž je třeba zajistit, aby tato podpora nebyla „roztříštěna“ do různých opatření či nástrojů.

Výzkumné sítě vytvořené díky účasti na evropských projektech zvýšily účinnost přenosu poznatků mezi organizacemi a rychlost šíření informací, jakož i mobilitu lidských zdrojů. Změny ve výzkumných partnerstvích v důsledku účasti na rámcovém programu jsou jednou z oblastí, kde je dopad investic EU nejviditelnější. Mnozí účastníci uvádí, že budou i nadále využívat pevné sítě kontaktů vytvořené během rámcového programu jako základ pro svou budoucí výzkumnou spolupráci.

Velká část výzkumu se nachází ve fázi značně vzdálené od uvedení na trh nebo se jedná o základní výzkum a uvádění nových produktů a služeb na trh není přímým cílem. Pro napojení účastníků na investory rizikového kapitálu se v poslední době učinilo málo. V období před rokem 2002 se započalo s vývojem nástroje na prosazování takových vazeb, tento nástroj však z velké části zanikl ihned poté v důsledku hospodářského poklesu. Je načase zvážit za tímto účelem znovuzavedení jednoho či více nástrojů.

V rámci sedmého rámcového programu by měla být vytvořena platforma pro nové společnosti a společnosti s potenciálem rychlého růstu, v jejímž rámci by byly navazovány kontakty s investory v oblasti rizikového kapitálu.

V bodu 2.1 níže jsou uvedena doporučení, jejichž cílem je posílit tuto vazbu a podnítit následné tržní inovace.

Mezinárodní spolupráce mezi EU a Čínou, Indií a Afrikou byla posílena a 60 % z 25 celosvětově nejvýznamnějších vedoucích inovačních subjektů se na programu podílí. Integrované projekty byly účinné při napojování evropského výzkumu v oblasti TIS na světový inovační systém. Mezinárodní spolupráce by však mělo být využito rovněž na to, aby evropští výzkumní pracovníci měli přístup k nejlepším světovým poznatkům v oblasti vědy a techniky a mohli z nich vycházet. Doporučuje se proto dále rozšířit rámcový program na celosvětovou úroveň tak, jak je uvedeno níže.

1.3. Rozšíření rámcového programu na celosvětovou úroveň

Evropa si nemůže dovolit být „pevností“ v oblasti výzkumu a technologického rozvoje. Evropští výzkumní pracovníci musí spolupracovat s celosvětově nejlepšími výzkumnými pracovníky, ať už z Evropy nebo mimo ni. Je potřeba více se otevřít světu, aby rozvíjející se evropský výzkum a inovace mohly využít nejlepší nápady a myšlenky bez ohledu na jejich původ. Kromě toho bude třeba uvést některé technologie vyvinuté v Evropě na jiné trhy, a to ve spolupráci s mimoevropskými podniky, aby v konečném důsledku mohly z přínosu těžit evropské společnosti a spotřebitelé.

Pokud se na rámcovém programu budou podílet nejlepší výzkumní pracovníci z celého světa, stane se program přitažlivějším i pro nejlepší evropské výzkumné pracovníky. To platí zejména pro menší vysoce inovační společnosti s potenciálem rychlého růstu, které nejsou v současnosti v programu dostatečně zastoupeny. Pokud se jim dá příležitost ke spolupráci se světově nejlepšími výzkumnými pracovníky a inovátory, zvýšilo by to jejich motivaci k účasti na programu.

Ačkoliv byla spolupráce posílena, zejména s Asií a Afrikou, doporučuje skupina odborníků, aby se toto úsilí ještě více prohloubilo a program dosáhl skutečně světového rozměru:

Je třeba podpořit účast mimoevropských subjektů ve všech projektech. Měla by být podporována účast jak z rozvojových, tak z průmyslových mimoevropských zemí.

Poradenský systém – např. poradní skupina pro TIS – by měl získat mezinárodní rozměr, a to začleněním špičkových vědců a inženýrů z celého světa.

Pracovní program by měl odrážet nejnovější mezinárodní vývoj a úkoly. Je možné, že v zájmu rychlejšího začlenění nových, zajímavých vývojových tendencí v této oblasti bude zapotřebí pružnějšího přístupu.

Výzkumné úsilí by se mělo zaměřit na vytváření a udržení světového prvenství v oblastech, kde Evropa již má srovnatelnou výhodu, a tam, kde se jí nabízí příležitost zaujmout vedoucí pozici. Evropa by měla být selektivní a neměla by usilovat o dosažení vedoucího postavení v každé oblasti.

1.4. Význam a strategický dopad – 6. RP pro TIS a širší cíle EU

Díky investicím do výzkumu v oblasti TIS v letech 2003–2006 dosáhla Evropa v některých oblastech výzkumu světové vedoucí pozice a toto postavení si udržela, ačkoliv ne vždy se tato skutečnost promítla do vedoucích tržních možností v oblasti IKT a aplikací. 6. RP pro TIS posílil světové prvenství na trhu s mobilními komunikacemi a vedoucí pozici ve výzkumu v oblasti vytváření vysokorychlostních sítí, infrastruktur GRID, pokročilé robotiky a audiovizuálních systémů. Světového prvenství bylo dosaženo ve vývoji a využívání vysokorychlostních elektronických infrastruktur pro vědu a výzkum. V těchto oblastech byly vytvořeny příležitosti pro nové účastníky (zejména MSP), přičemž i nadále se na této problematice podílely vedoucí společnosti. Díky podpoře nových technologií bylo dosaženo vedoucí světové pozice v oblasti kvantových komunikací, nanoelektroniky a komplexních systémů.

Úspěšný vývoj vysokorychlostních elektronických sítí (elektronických infrastruktur) prokázal význam evropského podílu ve vývoji infrastruktury. Díky těmto iniciativám dosáhla Evropa světového prvenství.

Přístup v oblasti elektronických infrastruktur by měl být rozšířen o platformy v jiných odvětvích, které se více zaměřují na aplikace a uživatele.

Evropský výzkumný prostor byl posílen, zejména prostřednictvím integrovaných projektů, sítí excelence a slučováním projektů. Evropské technologické platformy rozšířily spolupráci tak, že přesahuje rozsah individuálních projektů financovaných v rámci 6. FP pro TIS. Posilnily rozsáhlejší součinnost s vnitrostátními a soukromými iniciativami a jsou základním krokem k vypracování nových společných technologických iniciativ. Tyto iniciativy jsou podnětem k tomu, aby průmysl a členské státy zvýšily své financování výzkumu a vývoje. Díky nim se vytváří nová partnerství mezi veřejně a soukromě financovanými organizacemi podílejícími se na výzkumu, která se zaměřují na oblasti, v nichž výzkum a technologický rozvoj mohou přispět k evropské konkurenceschopnosti a zlepšení životní úrovně. Lze je proto vnímat jako průkopnický přístup ve spojování úsilí vynakládaného v oblasti veřejného i soukromého výzkumu a staly se nedílnou součástí 7. rámcového programu.

Jak společné technologické iniciativy, tak „živé laboratoře“[13] mohou dále posílit inovační proces v ostatních oblastech. Představují „systémovější“ přístup díky propojení dodávky (podniků a výzkumných pracovníků) s poptávkou (uživateli a veřejnými orgány). Společné technologické iniciativy a „živé laboratoře“ by mohly být rovněž využity jako prostředek cílených veřejných zakázek v oblasti inovací. Skupina odborníků se však obává, že na společné technologické iniciativy by se mohly vztahovat příliš přísné správní kontroly EU, které mohou bránit inovaci a účasti inovačních společností, jak tomu bylo v případě rámcového programu.

Skupina odborníků doporučuje, aby kontrola účetnictví společných technologických iniciativ byla prováděna členskými státy a zúčastněnými společnostmi, s minimálním zásahem na úrovni Společenství.

1.5. Účinnost – snižování byrokratické zátěže

Je důležité plnit cíle výzkumu hospodárným způsobem. Při zjednodušování a snižování administrativní zátěže rámcového programu, jak pro účastníky, tak pro Komisi, je zapotřebí vyvinout další úsilí. V 6. rámcovém programu nebyla zátěž významnou měrou snížena z důvodu neznalosti nových nástrojů a vysokého počtu partnerů v integrovaných projektech a sítích excelence. Při přechodu na 7. rámcový program bylo dosaženo určitého stupně zlepšení, je však třeba i nadále usilovat o další zjednodušení a zvýšenou pružnost. Komise by měla prozkoumat možnosti, jak dosáhnout dalšího zjednodušení.

1.6. Zjednodušené řízení

Opatření přijatá Komisí za účelem zajištění odpovědného využívání veřejných finančních prostředků mohou být často překážkou tomu, aby program dosáhl svého úplného potenciálu. Například mnohé inovační společnosti, zejména MSP s potenciálem rychlého růstu, odrazují od účasti na výzkumném programu obtížné postupy v realizaci a provádění.

Systém hodnocení návrhů může odradit nováčky: zpětnou vazbu ohledně kvality žádostí určenou neúspěšným žadatelům označují účastníci za nedostačující ve srovnání s komunikací se soukromými subjekty poskytujícími finanční prostředky; proces hodnocení na základě konsenzu vede zpravidla k tomu, že místo radikálních inovací přináší projekt pouze dílčí vývoj; a je obtížné přilákat nejlepší vědce z odvětví do role hodnotitelů.

Ačkoliv se zde jedná o problémy běžné pro veškeré veřejné zdroje financování výzkumu, některé z nich se prohloubily v 6. rámcovém programu v důsledku zavedení nových nástrojů a zvýšených režijních nákladů souvisejících s řízením velmi velkých projektových konsorcií.

Skupina odborníků důrazně doporučuje zaujmout ve všech fázích vůči zúčastněným stranám přístup založený na větší důvěře. Několik neúspěšných příkladů by nemělo bránit inovaci. Konkrétní prvky při vypracování takového přístupu jsou uvedeny níže.

V zájmu zjednodušení a zavedení pružnosti by mělo být vyvinuto úsilí ve třech klíčových fázích životního cyklu projektu – při realizaci, hodnocení návrhů a řízení financovaných projektů:

Ve fázi realizace se doporučuje:

Vyžadovat kratší návrhy s méně podrobnými pracovními balíčky a zaměřit pozornost na přiměřenost partnerství, zejména na začlenění vysoce inovačních účastníků.

Ve fázi hodnocení návrhů se doporučuje:

Poskytnout žadatelům, pro jejichž návrhy nebyly schváleny finanční prostředky, úplnější a účinnější zpětnou vazbu.

Vyzkoušet nový přístup, kdy by se v počáteční fázi návrhy nehodnotily v plném rozsahu. Všechny žádosti, které úspěšně projdou několika základními kontrolami, by měly obdržet nízkou částku počátečních finančních prostředků pro účely zkušební fáze. Poté by úspěšné zkušební projekty byly financovány v plném rozsahu. Financování projektů na základě vlastního výkonu, nikoliv na základě slibů a pověsti, by mohlo snížit počáteční administrativní zátěž a představovalo by udržitelný způsob, jak přilákat inovační (malé) společnosti, které by jinak o finanční prostředky Společenství nepožádaly.

Posoudit rozšíření dvoustupňového hodnocení, které se používá v otevřené součásti programové oblasti „budoucích a vznikajících technologií“, na další části programu – potenciální účastníci nejdříve předloží obecný nástin svého návrhu projektu a podrobnější plán poskytnou až tehdy, je-li jejich návrh vybrán. To může v raných fázích zvýšit pracovní zátěž Komise a prodloužit proces hodnocení, významnou měrou se však sníží zátěž, kterou příprava návrhů představuje pro výzkumné kruhy.

Ve fázi řízení projektů je hlavním problémem nepružnost při výzkumu prováděném podle pevně stanoveného harmonogramu a v rámci předem stanoveného partnerství. Proto se doporučuje:

Optimalizovat podávání zpráv, které je časově náročné a nemusí vždy probíhat v žádoucím časovém horizontu, tak aby účastníci mohli podávat zprávy tehdy, kdy k tomu mají důvod.

Umožnit přeorientování výzkumu na jiné priority, pokud v průběhu provádění tato nutnost nastane.

Obdobně povolit během projektu větší míru pružnosti ve složení partnerství, včetně možnosti změnit partnery, pokud se výzkum začne ubírat směrem, kdy by projektu prospěla spolupráce s novými partnery nebo nahrazení partnerů.

2. ŠIRšÍ POLITICKÁ DOPORUčENÍ: VYUžITÍ VšECH PřÍNOSů PLYNOUCÍCH Z RůSTU A BLAHOBYTU PROSTřEDNICTVÍM EVROPSKÉHO INOVAčNÍHO EKOSYSTÉMU

IKT je všudypřítomná a nepostradatelná technologie, jejíž přínos závisí na dynamickém „ekosystému“ výzkumu a technologického rozvoje a inovací. Samotná podpora poskytovaná výzkumu a technologickému rozvoji ze strany dodávky, jako například rámcovým programem, není dostačující. Je rovněž nezbytné zlepšit propojení výzkumu a technologického rozvoje s inovačním „ekosystémem“ v Evropě. Přístup k inovacím musí současně zahrnovat podporu inovací prostřednictvím výzkumu a technologického rozvoje a jejich prosazování prostřednictvím tržní poptávky a veřejných služeb, přičemž je zapotřebí vynaložit úsilí současně na vnitrostátní / regionální úrovni a evropské úrovni.

Z těchto důvodů věnovala skupina odborníků značnou část svého hodnocení těm faktorům, které určují výsledky a dopad evropského výzkumu. Mnohá doporučení skupiny odborníků se proto týkají systémových opatření, která nejsou zahrnuta do řízení rámcového programu, která s ním však musí být spojená. Úsilí by mělo být vynaloženo v několika oblastech, skupina odborníků se však zaměřila na dvě klíčové otázky:

- vývoj nových trhů a

- zlepšení evropských infrastruktur a interoperability.

2.1. Vývoj nových trhů

Pro inovace je zapotřebí nových kapitálových investicí. V Evropě je však rizikový kapitál méně dostupný než v USA. V průběhu realizace 6. rámcového programu byla dostupnost rizikového kapitálu v počáteční fázi (počáteční finanční prostředky a prostředky na zahájení projektu) v EU-15 přibližně poloviční ve srovnání s USA. Kromě toho evropské veřejné orgány nevyužívají v plné míře svou značnou kupní sílu, aby posílily inovace prostřednictvím zadávání veřejných zakázek v oblasti inovačních služeb a technologií.

Ačkoliv dochází k výměně znalostí mezi EU a USA, čistý tok znalostí směřuje z Evropy do USA. Výsledkem je, že zatímco podniky často volí Evropu jako místo pro výzkum a vývoj, uvádění jejich výzkumných výsledků v mnoha případech probíhá v USA. Tento trend dále podporuje i skutečnost, že 50 špičkových celosvětových společností v odvětví IKT je převážně amerického či japonského původu.

V zájmu zlepšení „ekosystému“ výzkumu a vývoje a inovací v Evropě je třeba zvýšit poptávku po inovačních řešeních a financování inovačních podniků s potenciálem rychlého růstu.

Posílení poptávky po inovačních řešeních

Aby bylo zajištěno, že výsledky výzkumu a vývoje jsou promítnuty do růstu a blahobytu společnosti, je zapotřebí vynaložit související mnohostranné úsilí zaměřené na odbyt.

Skupina odborníků doporučuje strategičtější využití normalizace v zájmu vytvoření nových celoevropských trhů. Stanovení norem je potřebné jako nástroj k prosazování inovací a vytváření životaschopných trhů pro nové produkty a služby.

Veřejný sektor má potenciál vytvářet poptávku po inovačním zboží a službách. Zadávání veřejných zakázek v současnosti představuje zhruba 17 % evropského HDP. Tradičně bylo jednou z hlavních hybných sil inovace a zavádění nových technologií. Evropa však zaostává za USA tam, kde veřejné zakázky hrají klíčovou úlohu v inovacích. Rámcový program tak může vytvořit značně vyšší hodnotu prostřednictvím vyšší míry zadávání veřejných zakázek v oblasti inovací na regionální a vnitrostátní úrovni a na úrovni EU. Zároveň je třeba zdůraznit, že výzkum a zadávání veřejných zakázek v oblasti inovací by se neměly soustředit pouze na produkty, ale i na vývoj nových, inovačních služeb.

Skupina odborníků vítá nedávné sdělení Komise o zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a doporučuje, aby byly podniknuty nové iniciativy, které by veřejným orgánům umožnily zadávat veřejné zakázky na vývoj inovačního zboží a služeb.

Zvýšení dostupnosti finančních prostředků

Evropa zaostává za USA v dostupnosti finančních prostředků určených na podporu růstu společností. V Evropě není k dispozici dostatečná výše rizikového kapitálu a mnohé technologie a služby s obchodním potenciálem, vyvinuté malými, vysoce inovačními evropskými firmami, lákají investice z USA. Přínos z růstu těchto firem plyne prakticky z Evropy do USA. Evropa musí být konkurenceschopná nejen ve vývoji technologií, ale i z hlediska dostupnosti kapitálu pro inovace a růst. Pro růst těchto společností musíme zajistit evropské zdroje. Tím bude zajištěn i nový základ inovačních společností schopných podílet se na rámcových programech. V zájmu dobře fungujícího finančního trhu pro inovace a růst musí být k dispozici investoři z řad majetných soukromých osob (tzv. „business angels“), počáteční kapitál a celoplošný rizikový kapitál.

Je zapotřebí, aby se evropský jednotný trh stal účinnějším pro investory z řad majetných soukromých osob (tzv. „business angels“) a investory v oblasti rizikového kapitálu, a evropské investiční fondy musí být využívány účinnějším způsobem při realizaci inovací z rámcových programů.

2.2. Zlepšení evropských infrastruktur, norem a interoperability.

Vývoj přeshraniční infrastruktury, interoperability a v některých odvětvích i přeshraničních norem je jednou z oblastí, kde lze dosáhnout skutečné evropské přidané hodnoty.

V některých případech se o vypracování faktických norem prostřednictvím hospodářské soutěže postará trh. Vnitrostátní nařízení a postupy však mohou být překážkou ve vypracování evropských a celosvětových norem. Tato skutečnost způsobuje roztříštěnost trhu a brání evropským společnostem, aby v plné míře využily výhod plynoucích z jednotného evropského trhu.

Pokud tuto úlohu nemohou splnit tržní síly, je v širším veřejném zájmu, aby byl vypracován strategičtější přístup k normalizaci na evropské úrovni, zaměřený na interoperabilitu a vypracování norem v oblastech, kde existuje řádně podložená potřeba využívat soudržných inovačních služeb a dosáhnout vedoucího postavení Evropy.

Mělo by se dále prohlubovat propojení velkých regionálních a vnitrostátních elektronických infrastruktur. V odvětvích, jako je elektronická veřejná správa (zejména zadávání veřejných zakázek), elektronické zdravotnictví (přeshraniční aplikace), logistika a doprava, je zapotřebí celoevropských platforem a infrastruktur. Rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace by měl být doplněn dalšími opatřeními, zejména v oblasti zadávání veřejných zakázek na vnitrostátní i evropské úrovni.

[1] Internetový odkaz: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm.

[2] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248/1 ze dne 16.9.2002).

[3] Nařízení Komise č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 357/1, 31.12.2002).

[4] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 412/1, 30.12.2006).

[5] Internetový odkaz: http://fp6.cordis.lu/fp6/home.cfm.

[6] Internetový odkaz: http://ec.europa.eu/budget/evaluation/Key_documents/regureq_en.htm.

[7] Skupinu tvořili pan E. Aho (předseda) – bývalý předseda finské vlády a předseda Finského národního fondu pro výzkum a vývoj (Sitra), pan M. Cosnard – profesor polytechnické fakulty Univerzity v Nice Sophia Antipolis, předseda a výkonný ředitel institutu INRIA, pan H-O. Henkel – profesor Univerzity v Mannheimu a bývalý výkonný ředitel společnosti IBM pro Evropu, Blízký východ a Afriku, jakož i bývalý předseda Federace německého průmyslu, pan L. Soete – ředitel výzkumného střediska UNU-MERIT, paní N. Stame – profesorka sociální politiky na Univerzitě La Sapienza v Římě a spoluzakladatelka a první předsedkyně institutu AIV, p. P. Telička – bývalý člen Komise EU a vrchní poradce, Centrum pro evropskou politiku (European Policy Centre).

[8] Společnost Ramboll Management, která byla smluvně najatá podle rámcové smlouvy o hodnoceních a souvisejících službách spravované Generálním ředitelstvím Evropské komise pro rozpočet.

[9] Internetový odkaz: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/fp6_ist_expost/index_en.htm.

[10] Síť výzkumných pracovníků a podnikatelů, působící v součinnosti s investory a trhy.

[11] Sdělení „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“, KOM(2007) 860.

[12] Sdělení „Zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi: Podpora inovace za účelem zajištění udržitelné vysoké kvality veřejných služeb v Evropě“ KOM(2007) 799.

[13] Živé laboratoře jsou inovační a experimentální střediska na úrovni měst, všeobecně v oblasti mobilních technologií a aplikací, která spojují uživatele a vývojové pracovníky za účelem vytváření a zkoušení nápadů a produktů.