CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 15.12.2005 
KOM(2005) 648 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě 
kterým žádá Radu, aby schválila použitelnost článku 251 Smlouvy o založení 
Evropského spole čenství na opat ření přijímaná podle článku 65 Smlouvy o ES v oblasti 
vyživovací povinnosti 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě 
kterým žádá Radu, aby schválila použitelnost článku 251 Smlouvy o založení 
Evropského spole čenství na opat ření přijímaná podle článku 65 Smlouvy o ES v oblasti 
vyživovací povinnosti 
1. LEGISLATIVNÍ A PRÁVNÍ RÁMEC  
1.1. P ředpisy Spole čenství použitelné na  vyživovací povinnost 
Vyživovací povinnost spadá do rozsahu p ůsobnosti na řízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. 
prosince 2000 o soudní p říslušnosti a uznávání a výkonu rozhodnutí v ob čanských a 
obchodních v ěcech (dále jen „na řízení Brusel I“)1. Toto na řízení obsahuje zejména kolizní 
normy. Zvláštní kolizní norma pro oblas t vyživovací povinnosti je obsažena v čl. 5 odst. 2. 
Nařízení dále upravuje uznávání a výkon soudních  rozhodnutí, k nimž náleží též rozhodnutí o 
vyživovací povinnosti vydaná v členských státech. V čl. 57 odst. 2 na řízení Brusel I jsou 
„dohody o placení výživného, uzav řené před správními orgány nebo jimi ov ěřené“ výslovn ě 
postaveny na rove ň veřejným listinám. 
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 805/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se 
zavádí evropský exeku ční titul pro nesporné nároky (dále jen „na řízení Brusel I“)2se vztahuje 
i na vyživovací povinnost. Tento nástroj zajiš ťuje volný pohyb soudních rozhodnutí, které 
byly ověřeny jakožto evropské exeku ční tituly, ve všech členských státech. K nim náleží i 
rozhodnutí o vyživovací povinnosti a, jak je výslovn ě uvedeno v na řízení Brusel I, i dohody o 
výživném uzav řené před správním orgánem a jím ov ěřené, jež jsou tím postaveny na rove ň 
veřejným listinám ( čl. 4 bod 3 písm. b). 
Naopak jsou z p ůsobnosti na řízení Rady (ES) č. 2201/2003 ze dne 27. listopadu 2003 o 
soudní příslušnosti a uznávání a výkonu rozhodnutí ve v ěcech manželských a ve v ěcech 
rodičovské zodpov ědnosti, kterým se zrušuje na řízení (ES) č. 1347/2000 (dále jen „nové 
nařízení Brusel II“)3 vyňaty záležitosti vyživova cí povinnosti. Toto vyn ětí vyplývá výslovn ě 
z čl. 1 odst. 3 písm. e), jakož i z úvahy 11 tohoto na řízení.  
1.2. Uvažovaná reforma práva Spole čenství v oblasti vyživovací povinnosti 
1.2.1. Stru čný nástin návrhu na řízení předloženého Rad ě 
V souladu se záv ěry zasedání Evropské rady v Tampere (15. a 16. října 1999) a v Bruselu (4. 
a 5. listopadu 2004) p ředložila Komise Rad ě v rámci programu uskute čňování zásady 
vzájemného uznávání návrh na řízení, jehož cílem je odstranit p řekážky, jež dosud brání 
vymáhání nárok ů na plnění vyživovací povinnosti v Evropské unii. Navrhované na řízení má 
za úkol vytvo řit odpovídající právní rámec pro legitimní o čekávání oprávn ěných (příjemců 
výživného). Tento právní rámec by jim m ěl umožnit získat bez obtíž í, rychle a zpravidla 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 12 ze dne 16.1.2001. 
2 Ú ř. věst. L 143 ze dne 30.4.2004. 
3 Ú ř. věst. L 338 ze dne 23.12.2003. 
 
CS 3   CS bezúplatn ě exekuční titul, který by bylo možno v evr opském právním prostoru bez dalšího 
uplatnit a s jeho pomocí skute čně dosáhnout pravidelných plat eb dlužného výživného.  
Tento nový právní rámec vyžaduje zavést opat ření, jež se neomezí na pouhou kosmetickou 
úpravu sou časných postup ů; naopak se musí dotýkat všech oblas tí, které jsou relevantní pro 
soudní spolupráci v ob čanských v ěcech:mezinárodní p říslušnosti, použitelného práva, 
uznávání a výkonu, spolupráce a odstra ňování překážek hladkého pr ůběhu řízení a 
v neposlední řadě i lepší přístup k informacím o postavení dluž níka nezávisle na tom, kde se 
v Evropské unii nachází jeho bydlišt ě. Tyto celkové reakce budou pokud možno soust ředěny 
v jediném na řízení Spole čenství. 
Tato zákonodárná iniciativa je výsledkem dlouhého procesu úvah a konzultací: Financování 
studie v oblasti právní komparatistiky (2003), vypracování zelené kni hy a následných rozbor ů 
(2004), uspo řádání řady pracovních sch ůzek odborník ů (v létech 2003 až 2005) pod vedením 
meziodborové řídící skupiny, která se v pr ůběhu roku 2005 sešla celkem čtyřikrát. 
1.2.2. Právní základ návrhu na řízení 
Právním základem na řízení Rady o p říslušnosti, použitelném právu, uznávání a výkonu 
rozhodnutí a spolupráci ve v ěcech vyživovací povinnosti jsou ustanovení čl. 61 písm. c) a čl. 
67 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského spole čenství. 
Jedná se tudíž o návrh, který se dotýká soudní spolupráce v ob čanských v ěcech ve smyslu 
článku 65 Smlouvy o ES a jeho obsahem jsou „záležitosti dotýkající  se rodinného práva“ ve 
smyslu čl. 67 odst. 5 druhé odrážky Smlouvy. Z tohoto d ůvodu se zde neuplatní 
spolurozhodovací postup a Rada musí návrh p řijmout jednomysln ě po konzultaci 
s Evropským parlamentem. 
2. P ROBLEMATIKA  
Ustanovení čl. 67 odst. 5 druhé odrážky Smlouvy o ES ve zn ění Smlouvy z Nice tudíž 
představuje p ředěl v soudní spolupráci v ob čanských v ěcech, jelikož podrobuje opat ření podle 
článku 65 „s výjimkou záležito stí rodinného práva“  spolurozhodovacímu postupu 
upravenému v článku 251.  
Od vstupu v platnost Smlouvy z Nice dne m 1. února 2003 platí tudíž dva postupy: 
spolurozhodovací postup, který se nadá le stal pravidlem a jednomyslné p řijetí Radou po 
konzultaci s Evropským parlamentem, které p ředstavuje výjimku a je vyhrazeno „opatřením 
dotýkajícím se rodinného práva“ .  
Takovéto rozd ělení lze zpravidla provést bez obtíží. K rodinnému právu ve smyslu Smlouvy o 
ES patří například nade vší pochybnost v ěci manželské a v ěci rodičovské zodpov ědnosti. 
Když se v novém na řízení Brusel II jednalo o otázku zrušení postupu exequatur pro 
rozhodnutí o právu na styk s dít ětem, vycházelo se p řirozeně z předpokladu, že se tato úprava 
odrazí ve fungování vnitrostátních systém ů rodinného práva. P ři zachování požadavku 
jednomyslnosti byly členské státy vzdor vstupu v pl atnost Smlouvy z Nice schopny zajistit, 
aby nebyly bez jejich souhlasu p řijímány právní normy Spole čenství ve všech záležitostech, 
jež se dotýkají osobních vztah ů v rodině, zejména po odlou čení manžel ů, například v 
záležitostech práva rodi če na výkon rodi čovské pé če, na styk s dít ětem či následk ů 
protiprávního p řemístění nebo zadržení dít ěte apod. 
 
CS 4   CS Zachování požadavku jednomyslnosti je  snáze pochopite lné, jsou-li dot čeny vztahy v rodin ě 
v užším smyslu a zákonodárce Spole čenství se dotýká samotného uspo řádání rodiny. Není 
vskutku pochyb o tom, že se uznání či neuznání rozhodnutí o právu na výkon rodi čovské péče 
nebo na styk s dít ětem přímo dotýká osobního vztahu mezi rodi či a dětmi a tím i rovnováhy 
v rodině, tj. v oblasti, jež je výrazn ě poznamenána právními tradicemi a názory členských 
států.  
Naopak ale existují oblasti, pro n ěž má vztah k rovnováze v r odinném vztahu význam jen 
nepatrný, a v nichž vede užití čl. 67 odst. 5 druhé odrážky ke zvlášt ě neuspokojivým 
výsledkům. To platí kup říkladu pro oblast vymáhání výživného. 
V tomto kontextu je nutno vzít v úvahu hybridní povahu pojmu vyživovací povinnosti: je 
zakotvena v rodinném právu, ale jako každ á jiná pohledávka má pekuniární podobu.  
Jak již bylo uvedeno, zákonodárce Spole čenství zastával doposud názor, že se ve v ěcech 
vyživovací povinnosti mohou stejn ě jako u všech ostatních pohledávek uplatnit ustanovení o 
soudní spolupráci ve v ěcech občanských. Z tohoto d ůvodu je rodinné právo na rozdíl od 
vyživovací povinnosti vy ňato z rozsahu p ůsobnosti na řízení Brusel I, které se v tomto ohledu 
vydalo stejnou cestou jako Bruselská úmluva ze dne 27. zá ří 1968. Nové na řízení Brusel II 
upravuje naopak podstatnou část rodinného práva (rozvod, rodi čovskou zodpov ědnost), nikoli 
však vyživovací povinnost. A kone čně nařízení o evropském exeku čním titulu, jež zahrnuje i 
nároky na pln ění vyživovací povinnosti, bylo p řijato spolurozhodovacím postupem. 
Na nový návrh Komise ve v ěci vyživovací povinnosti je t řeba nahlížet ve zcela jiných 
souvislostech. Na rozdíl od na řízení Brusel I nebo na řízení o evropském exeku čním titulu 
upravuje nový návrh výlu čně jen vyživovací povinnost, jíž se oba výše zmín ěné právní 
nástroje zabývaly pouze okrajov ě v společných ustanoveních o ob čanskoprávních nárocích. 
Jelikož vyživovací povinnost p řestavuje jediný p ředmět tohoto návrhu na řízení, určuje jeho 
povahu pouze ona sama.  
Vazba vyživovací povinnosti na rodinný pom ěr implikuje, že se právní úprava Spole čenství, 
zaměřená specificky na vyživovací povinnost, „dotýká“ aspekt ů rodinného práva ve smyslu 
čl. 67 odst. 5 druhé odrážky Smlouvy o ES, a proto nepodléhá všeobecným ustanovením o 
soudní spolupráci v ob čanských v ěcech, jež podléhají spolurozhodovacímu postupu. 
Tento záv ěr, jakkoli logický z hlediska právníka , však není uspokoji vý. Vyživovací povinnost 
se sice „dotýká“ aspekt ů rodinného práva, ale tvo ří zcela svébytnou díl čí oblast tohoto práva. 
Jakmile je existence vyživovací povinnosti uznána a stvrzena soudním rozhodnutím nebo 
listinou s rovnocenným ú činkem, stává se pohledávkou, která podléhá úprav ě, jež se prakticky 
neliší od obecných majetkoprávních ustanovení. Jmenovit ě z tohoto d ůvodu byla vyživovací 
povinnost v členěna do rozsahu p ůsobnosti na řízení Brusel I.  
Pokud se právo Spole čenství omezuje na to, aby usnadnilo získání rozhodnutí ve v ěci 
vyživovací povinnosti a zajistilo  jeho volný pohyb a výkon, oprávn ěnému (příjemci 
výživného) zajiš ťuje toliko p řístup k soudu a faktickou realizaci jeho pohledávky. V takovém 
případě upravuje právo Spole čenství zejména majetkoprávní vztahy. Pohledávka výživného 
vykazuje ur čité zvláštnosti, ale vzdor tomu z ůstává pohledávkou, což znamená, že jde o to, 
získat určitou částku pen ěz s použitím b ěžně dostupných nástroj ů, jež se uplatní stejným 
způsobem jako u kterýchkoli jiných rozhodnutí pekuniární povahy: užití harmonizovaných 
pravidel mezinárodní p říslušnosti, vydání exeku čního titulu, který je uz náván v celé Evropské 
unii, výkon rozhodnutí p řikázáním pohledávky z ú čtu u peněžního ústavu či srážkami ze 
 
CS 5   CS mzdy nebo obdobných p říjmů, účinná spolupráce členských stát ů k usnadn ění lepšího 
využívání existujících právních nástroj ů. 
3. N AVRHOVANÉ ŘEŠENÍ  
Podle čl. 67 odst. 2 druhé odrážky m ůže Rada p řijmout po konzultaci s Evropským 
parlamentem jednomysln ě rozhodnutí, podle n ěhož se postup podle článku 251 použije na 
všechny oblasti nebo části oblastí, na které se vztahuje hlava IV t řetí části Smlouvy o ES. Je 
tudíž právn ě možné p řevést oblast vyživovací povinnosti z oblasti právních p ředpisů 
podléhající požadavku jednomyslnosti do oblasti podléhající spolurozhodovacímu postupu.  
Takovéto rozhodnutí Rady umož ňující „přechod“ od jednomyslnosti ke spolurozhodovacímu 
postupu, by p řineslo dvě výhody. Za prvé by vyhov ělo zvláštní povaze vyživovací povinnosti. 
Nelze sice pop řít těsný vztah mezi výživným a rodinným pom ěrem, ale vymáhání pohledávky 
výživného se zárove ň přímo nedotýká jádra tohoto pom ěru. Na rozdíl od rozhodnutí o styku s 
dítětem se výkonem rozhodnutí o vyživovací povinnosti nem ění nic na zp ůsobu, jímž se 
vytvářejí osobní vztahy mezi členy rodiny, které se te nto výkon dotýká. Požadavek 
jednomyslnosti, jehož funkcí je p ředevším zohlednit organiza ční formy rodiny v členských 
státech, nelze tudíž nijak os pravedlnit v oblasti výživného. 
Za druhé by bylo možné s použitím takového rozhodnutí umož ňujícího zmín ěný „přechod“ 
přijmout předpisy specificky upravující vyživovací povinnost, a to stejným legislativním 
postupem p ři týchž výsadních pravomocích Evropské ho parlamentu jako právní akty jimiž 
byla zavedena obecná úprava použitelná pro uplat ňování pohledávek výživného i jakýchkoli 
jiných pohledávek (nap říklad nařízení o nesporných nárocích).  
Jak z důvodu povahy vyživovací povinnosti i s ohledem  na legislativní oblast, v níž 
Společenství doposud jednalo, se jeví jako z právního hlediska vhodné a politicky žádoucí 
použít ve v ěci vyživovací povinnosti s polurozhodovací postup podle článku 251 Smlouvy o 
ES. 
4. ZÁVĚRY 
Z výše uvedených d ůvodů žádá Komise Radu podle čl. 67 odst. 2 druhé odrážky Smlouvy o 
založení Evropského spole čenství, aby užila postupu podle článku 251 ohledn ě opatření 
přijímaných podle článku 65. 
 
CS 6   CS  PŘÍLOHA  
ROZHODNUTÍ RADY, 
o použitelnosti článku 251 Smlouvy o založení Evropského spole čenství na opat ření 
přijímaná podle článku 65 Smlouvy o ES v oblasti vyživovací povinnosti. 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského spole čenství, a zejména na čl. 67 odst. 2 
druhou odrážku této smlouvy, 
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, vzhledem k t ěmto důvodům: 
1) Od vstupu Amsterdamské smlouvy v platnost má Evropské spole čenství pravomoc p řijímat 
opatření v oblasti soudní spolupráce v ob čanských v ěcech podle článku 65 Smlouvy o 
založení Evropského spole čenství; 
2) Podle čl. 67 odst. 5 druhé odrážky Smlouvy o ES ve zn ění Smlouvy z Nice p řijímá Rada 
opatření podle článku 65 Smlouvy „s výjimkou záležitostí dotýkajících se rodinného práva“ 
postupem podle článku 251 Smlouvy o ES; 
3) Podle čl. 67 odst. 2 druhé odrážky Smlouvy o ES m ůže Rada p řijmout po konzultaci 
s Evropským parlamentem jednomyslné rozhodnutí, podle n ěhož se na všechny oblasti nebo 
části oblastí, na které se vztahuje hlava IV t řetí části Smlouvy o ES, použije postup podle 
článku 251 a p řizpůsobí se ustanovení o pravomocích Soudního dvora; 
4) Od vstupu v platnost Smlouvy z Ni ce platí pro soudní spolupráci v ob čanských v ěcech dva 
vzájemně odlišné legislativní postupy: s polurozhodovací postup, který se nap říště stal 
pravidlem, a jednomyslné p řijetí Radou po konzultaci s Evr opským parlamentem, které 
představuje výjimku a je vyhrazeno opat řením dotýkajícím se rodinného práva. 
5) Opatření, která se dotýkají rodinného práva, je n ěkdy obtížné odlišit od jiných opat ření; to 
platí pro oblast vyživovací povinnosti, která je hybridní povahy: jak povahy rodinné, jelikož 
vyživovací povinnost obecn ě vzniká z rodinného pom ěru, tak i povahy pe kuniární , a to 
v míře, v níž představuje pohledávku vyjád řitelnou v pen ězích; 
6) Rada již tuto zvlášt nost vzala v úvahu v na řízení (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 
o soudní p říslušnosti a uznávání a výkonu rozhodnutí v ob čanských a obchodních v ěcech a 
zahrnula vyživovací povinnost do p ůsobnosti tohoto na řízení, z n ějž však naopak vylou čila 
rodinné právo; 
7) Stejným zp ůsobem bylo po vstoupení v platnost Smlouvy z Nice vydáno postupem podle 
článku 251 Smlouvy o ES na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 805/2004 
ze dne 21. dubna 2004, kterým se zavádí evropský exeku ční titul pro nesporné nároky, t řebaže 
platí i pro pohledávky výživného.; 
8) Vzhledem ke zvláštnostem vyživovací povinnosti je nutné p řijmout rozhodnutí, podle n ějž 
je pro oblast vyživovací povinnosti nap říště použitelný postup podle článku 251 Smlouvy o 
ES; 
 
CS 7   CS V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, p řipojeného ke Smlouv ě o Evropské 
unii a ke Smlouv ě o založení Evropského spole čenství, se Dánsko nepodílí na p řijímání 
tohoto rozhodnutí, a proto pro n ě není závazné ani použitelné; 
Spojené království a Irsko oznámily své p řání účastnit se p řijímání této sm ěrnice v souladu s 
článkem 3 Protokolu o postavení S pojeného království a Irska, p řipojeného ke Smlouv ě o 
Evropské unii a ke Smlouv ě o založení Evropského spole čenství. 
ROZHODLA TAKTO: 
Článek 1 
Počínajíc dnem 1. června 2006 rozhoduje Rada p ři přijímání opat ření podle článku 65 
Smlouvy, v oblasti vyživovací povi nnosti v souladu s postupem podle článku 251 Smlouvy o 
ES. 
Článek 2 
Článek 251 Smlouvy o ES se použije na stanov iska Evropského parlamentu, která budou p řed 
dnem 1. června 2006 doru čena Radě k návrhům opatření, o nichž Rada rozhodne podle tohoto 
rozhodnutí v souladu s postupem podle článku 251 Smlouvy. 
V Bruselu dne […]. 
 Za Radu