Návrh závěrů Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o ochraně a vytváření občanského prostoru pro mladé lidi, který usnadňuje smysluplnou účast mládeže

(2021/C 501 I/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ, ZASEDAJÍCÍ V RADĚ,

UZNÁVAJÍCE, ŽE:

1. Evropská unie a její členské státy se shodly na tom, že spolupráce na úrovni EU v oblasti mládeže „podporuje sociální a občanskou angažovanost a usiluje o zajištění toho, aby všichni mladí lidé disponovali zdroji potřebnými k účasti ve společnosti“ (1).

2. Mladí lidé jsou jednou ze silných stránek naší společnosti a současně jsou nositeli práv jednotlivce. Mají tedy právo smysluplně se účastnit přípravy, provádění, monitorování a hodnocení politik a jejich následných opatření, jež se dotýkají jich samotných i společnosti obecně (2).

3. Zdravá demokracie závisí na zapojení občanů a aktivní občanské společnosti, a to nejen v době konání voleb, ale neustále. Angažovaní, informovaní a mladí občané se silným postavením a jejich organizace hájící jejich zájmy jsou nejlepší zárukou odolnosti našich demokracií (3) a obecného blaha.

4. Evropská unie je založena na hodnotách, mezi něž patří demokracie, pluralismus, rovnost a právní stát. Dodržování lidských práv, svoboda, nepřípustnost diskriminace, genderová rovnost, tolerance a ochrana menšin představují nezadatelné zásady evropské myšlenky (4).

5. „Probíhající pandemie COVID-19 a její socioekonomické důsledky mají na lidská práva, demokracii a právní stát včetně občanského prostoru stále výraznější negativní dopad“ (5).

6. Dalším rozvíjením účasti mladých lidí na demokratických procesech v souladu s usnesením Rady o podpoře politické účasti mladých lidí na demokratickém životě Evropy (6), se závěry Rady o podpoře demokratické informovanosti a demokratické angažovanosti mladých lidí v Evropě (7) a se závěry o posilování víceúrovňové správy v rámci podpory účasti mladých lidí v rozhodovacích procesech (8) se přispěje k posílení občanského prostoru pro mladé lidi a podpoří jejich angažovanost v rámci tohoto prostoru;

JSOU TOHO NÁZORU, ŽE:

7. Občanský prostor pro mladé lidi je prostor, který mladým lidem umožňuje smysluplnou účast ve společnosti a je klíčovou součástí každé demokratické společnosti (9). Existují (online i offline) politická, veřejná a sociální prostředí, jež splňují řadu právních, politických, institucionálních a praktických podmínek k tomu, aby mladým lidem umožňovaly uplatňovat jejich občanské svobody, pokud jde o přístup k informacím, vyjadřování názorů a zakládání sdružení nebo organizací za účelem účasti na veřejném životě, a ovlivňovat a formovat tak společnost.

8. Jelikož občanský prostor pro mladé lidi je dynamické povahy a neustále se mění, všechny demokratické a nezávislé organizace působící v oblasti mládeže a neformální skupiny mladých lidí se ukazují být klíčovými aktéry při prosazování účasti mládeže, a měla by jim být proto poskytována podpora a ochrana.

9. Mladí lidé potřebují svobodný, bezpečný, otevřený a přístupný inkluzivní a reprezentativní občanský prostor, který jim umožňuje zakládat sdružení, angažovat se v oblastech souvisejících s jejich potřebami a zájmy bez ohledu na téma, vyjadřovat se k veřejným otázkám a účastnit se veřejného rozhodování.

10. Aktivní zapojení do občanského prostoru v jeho různých podobách pomáhá rozličným skupinám mladých lidí, včetně těch, kteří jsou ve zranitelném postavení nebo jejichž názor je často opomíjen, jako jsou mladí migranti, rozvíjet kompetence potřebné z hlediska občanské angažovanosti. Současně podporuje jejich osobní, profesní a společenský rozvoj, přispívá k hodnotám Evropské unie (10), sociální soudržnosti, mezigenerační spolupráci a zajišťuje, aby demokracie a občanství odrážely rozmanitost perspektiv a pluralitu ve společnosti.

11. Zapojení mladých lidí do občanského prostoru je důležitým katalyzátorem různých společenských inovací (11), což svědčí o tom, že občanský prostor přispívá k větší demokratičnosti rozhodovacích procesů založených na lepší informovanosti, čímž zvyšují kvalita demokracie. Na druhé straně jsou mladí lidé obzvláště zranitelní z hlediska diskriminace a omezování občanského prostoru (12).

12. Zužující se občanský prostor pro mladé lidi a poskytnuté informace o porušování základních a demokratických práv jsou obecné jevy, které mohou představovat hrozbu pro demokracie v celé Evropě bez ohledu na jejich ekonomickou rozvinutost nebo zeměpisnou polohu. Studie dokládají, že možnosti mládežnických organizací občanské společnosti účastnit se politických procesů jsou také považovány za omezené (13).

13. Organizace působící v oblasti mládeže a neformální skupiny mladých lidí by měly být zapojeny do koncipování klíčových projektů, které se týkají mimo jiné všech témat zahrnutých do jedenácti evropských cílů v oblasti mládeže. Tyto organizace hrají také zásadní úlohu při poskytování služeb a podpory mladým lidem, jež v řadě případů doplňují služby poskytované veřejnými orgány.

14. V důsledku pandemie COVID-19 se občanský prostor pro mladé lidi v řadě zemí zužuje ještě více, přičemž jedinou schůdnou alternativou se často stává jeho online ekvivalent. Některé zkušenosti jsou přínosné, například tam, kde byly v digitálním prostoru objeveny některé nové funkce; přesunem do online občanského prostoru vyvstaly nicméně otázky související s přístupem (infrastruktura), dovednostmi (kompetence) a online bezpečností mladých lidí;

ZDŮRAZŇUJÍ, ŽE:

15. Při vytváření prostředí, které podporuje organizace působící v oblasti mládeže a neformální skupiny mladých lidí, není vhodné uplatňovat jednotný přístup. Univerzální pojetí, ale také různorodé kulturní a zeměpisné pozadí, strukturální nerovnosti, genderovou nerovnost a další spolupůsobící faktory je třeba mít na paměti v případech, kdy mladým lidem a mládežnickým organizacím občanské společnosti znemožňují svobodnou činnost a smysluplnou účast.

16. Přemíra času stráveného před obrazovkou a online činnostmi mají nepříznivý dopad na mentální, fyzické a sociální zdraví mladých lidí (14). Online občanský prostor nicméně poskytuje mnoha mladým lidem důležité útočiště, ve kterém mohou ve větší míře uplatňovat svá občanská práva, a to zejména během pandemie COVID-19. Otázky zdraví jsou však jen jedním z aspektů, které je třeba mít na paměti; řešit je třeba rovněž otázky online bezpečnosti a digitální propasti (mimo jiné v oblasti infrastruktury a kognitivních překážek). Pro všechny zúčastněné subjekty by proto při podpoře občanského prostoru pro mladé lidi mělo být prioritou nalezení správné rovnováhy mezi online a offline angažovaností;

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY, ABY V SOULADU SE ZÁSADOU SUBSIDIARITY A NA PŘÍSLUŠNÝCH ÚROVNÍCH:

17. Chránily a rozšiřovaly občanský prostor pro všechny mladé lidi, a to především pro ty, kteří jsou nejvíce zasaženi pandemií COVID-19, a aby zavedly dodatečná opatření s cílem zajistit, aby přístup k tomuto prostoru a možnost zapojit se do něj měli mladí lidé ze znevýhodněného prostředí a s omezenými příležitostmi, zejména z odlehlých nebo venkovských oblastí nebo se zdravotním postižením. Je také třeba podporovat větší zviditelnění a lepší přístupnost tohoto prostoru pro mladé lidi.

18. Zabývaly se obavami souvisejícími s postupy a nástroji, jež způsobují nedostatek svobodného a přístupného veřejného prostoru nebo vytvářejí značné překážky pro mladé lidi, kteří o přístup do občanského prostoru usilují a chtějí se do něj zapojit; jedná se zejména o komerční nástroje, které využívají algoritmy generující personalizovaný marketing, gentrifikaci, migraci z venkova do měst a zvýšenou komercializaci fyzického a online prostoru (15).

19. Zabývaly se obavami souvisejícími s ochranou soukromí mladých lidí při uplatňování jejich občanských práv a svobod s cílem zajistit pro ně osobní bezpečnost a dodržování práv jednotlivce, což by mělo být propagováno srozumitelným jazykem, a také kontrolu nad jejich údaji, a to především prostřednictvím bezpečného a zákonného zpracování všech údajů, které jim náleží nebo se jich týkají, ve smyslu obecného nařízení EU o ochraně osobních údajů.

20. Měly na paměti překážky bránící mladým lidem v online účasti (například přístup k internetu, digitální kompetence, chybějící infrastruktura a vybavení) a usilovaly o zajištění bezpečnosti digitálního občanského prostoru pro mládež posilováním digitální odolnosti, zejména zvyšováním digitální a mediální gramotnosti a informovanosti mladých lidí, mimo jiné prostřednictvím bezpečnostních opatření na ochranu mladých lidí před zavádějícími informacemi, dezinformacemi, propagandou, společenskou polarizací, nenávistnými verbálními projevy a kyberšikanou, kybergroomingem atd.

21. Uznávaly poskytovatele vzdělávání v rámci všech typů učení (formálního, neformálního a informálního) jako klíčové aktéry při prosazování různých forem výchovy k občanství se zaměřením na kompetence pro potřebné aktivní občanství, které následně přispívá k demokratičtější společnosti.

22. Prosazovaly občanské a politické postupy a aktivní spolupráci mezi mládežnickými organizacemi a institucemi zajišťujícími vzdělávání a odbornou přípravu v rámci společných projektů, mimo jiné s cílem zlepšovat podmínky stávajícího občanského prostoru nebo vytvářet občanský prostor nový, a prakticky tak přispívat ke splnění cílů udržitelného rozvoje a evropských cílů v oblasti mládeže.

23. Zavázaly se, že budou rozvíjet a případně podporovat interakce či komunikační kanály, které společně vytvářejí nebo řídí veřejné orgány a mladí lidé skrze občanský prostor, a to včetně občanského prostoru, který podporují a udržují organizace působící v oblasti mládeže a neformální skupiny mladých lidí, s cílem usnadnit smysluplné a rozmanité zastoupení názorů mladých lidí a hmatatelným způsobem ovlivnit tvorbu a provádění politik a jejich následných opatření, jež jsou pro mladé lidi relevantní;

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A EVROPSKOU KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ A NA PŘÍSLUŠNÝCH ÚROVNÍCH A S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY:

24. Usilovaly o ochranu a rozšiřování rozmanitých druhů občanského prostoru pro mladé lidi na všech úrovních prostřednictvím udržitelného strukturálního financování a aby případně zvážily projektové financování pro organizace působící v oblasti mládeže a neformální skupiny mladých lidí. Zvyšovaly informovanost mladých lidí o jejich občanských a politických svobodách a příležitostech k jejich uplatňování, které jim může přinést jejich angažovanost v občanském prostoru.

25. Podporovaly organizace působící v oblasti mládeže a neformální skupiny mladých lidí bojující proti nenávistným verbálním projevům a jiným jevům ohrožujícím jejich činnost, zejména pokud jde o uplatňování jejich svobody vyjadřování, sdružování a shromažďování.

26. Soustavně monitorovaly, vyhodnocovaly a podporovaly prostředí příznivé pro fungování občanského prostoru pro mladé lidi a aby současně identifikovaly jevy, které tento prostor ohrožují, a zabývaly se jimi.

27. Poskytovaly v souladu s Evropskou chartou informací pro mládež (16) snadný přístup k informacím v přístupných formátech a případně v jazyce, který je přizpůsobený mládeži, a rozvíjely tak transparentnost a posilovaly důvěru mladých lidí v politické instituce, a aby současně zaváděly odpovídající opatření, zejména prosazováním mediální gramotnosti, s cílem bojovat proti zavádějícím informacím, dezinformacím, propagandě, polarizaci společnosti, nenávistným verbálním projevům, konspiračním teoriím, kyberšikaně, kybergroomingu atd.

28. Zintenzivnily institucionální informační činnost zaměřenou na mladé lidi (přímo nebo prostřednictvím organizací působících v oblasti mládeže a neformálních skupin mladých lidí) používáním účinných nástrojů pro offline i online angažovanost. Kromě toho by měly využívat mechanismy, které vzniknou ve spolupráci s mladými lidmi a získají uznání subjektů s rozhodovací pravomocí a podporu nezávislého výzkumu a povedou ke snazšímu zapojení mladých lidí do občanského prostoru a politického života.

29. Posuzovaly v náležitých případech vliv komerčních nástrojů využívajících algoritmy ke generování personalizovaného marketingu na občanský prostor pro mladé lidi a vedly s poskytovateli těchto nástrojů dialog, který bude řešit otázku, jak mohou tyto nástroje občanský prostor ovlivňovat. Zvážily přijetí nezbytných, vhodných a přiměřených opatření k řešení jakéhokoli nepříznivého vlivu komerčních nástrojů, které prostřednictvím dialogu není možné zmírnit.

30. Podporovaly výzkum a monitorovaly stav občanského prostoru pro mladé lidi v celé Evropské unii a na celostátní, regionální i místní úrovni, včetně výzev a hrozeb, jimž čelí, a vyhodnocovaly zapojení mladých lidí do občanského prostoru.

31. Zvážily možnost věnovat problematice občanského prostoru mládeže a základních svobod mladých lidí zvláštní pozornost v rámci Evropského roku mládeže 2022;

VYZÝVAJÍ EVROPSKOU KOMISI, ABY:

32. Podporovala nekomerční, otevřený, inkluzivní a bezpečný občanský prostor pro mladé lidi prostřednictvím různých evropských programů, včetně nejvýznamnějších programů v oblasti mládeže, jako jsou Erasmus+ a Evropský sbor solidarity, jakož i napříč odvětvími.

33. Dále zapojovala mladé lidi a organizace působící v oblasti mládeže a neformální skupiny mladých lidí do plánování a provádění evropských iniciativ a následných opatření, které mají dopad na jejich životy, jako jsou Nový evropský Bauhaus, klimatický pakt EU a Konference o budoucnosti Evropy, přičemž současně by měla mít na paměti úlohu těchto iniciativ při zajišťování občanského prostoru pro mladé lidi.

(1) Usnesení Rady Evropské unie a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže: strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 (Úř. věst. C 456, 18.12.2018, s. 1).

(2) Usnesení Rady Evropské unie a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže: strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 (Úř. věst. C 456, 18.12.2018, s. 1).

(3) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o evropském akčním plánu pro demokracii (COM(2020) 790, 3. prosince 2020, s. 3).

(4) Tento bod vychází z článku 2 Smlouvy o Evropské unii.

(5) Závěry Rady o oživení po skončení pandemie COVID-19 s ohledem na lidská práva (6324/21, 22. února 2021).

(6) Usnesení Rady o podpoře politické účasti mladých lidí na demokratickém životě Evropy (Úř. věst. C 417, 15.12.2015, s. 10).

(7) Závěry Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o podpoře demokratické informovanosti a demokratické angažovanosti mladých lidí v Evropě (Úř. věst. C 415, 1.12.2020, s. 16).

(8) Závěry Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o posilování víceúrovňové správy v rámci podpory účasti mladých lidí v rozhodovacích procesech (Úř. věst. C 241, 21.6.2021, s. 3).

(9) Pojem „občanského prostoru pro mladé lidi“ používaný v těchto závěrech vychází z definice občanského prostoru pro nevládní subjekty podle OECD.

(10) Konsolidované znění Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. C 202, 7.6.2016, s. 1).

(11) Safeguarding Civic Space for Young People in Europe (Ochrana občanského prostoru pro mladé lidi v Evropě), Evropské fórum mládeže (s. 8).

(12) Partnerství v oblasti mládeže: Tomaž Deželan a Laden Yurttagülerová, tým evropských výzkumných pracovníků v oblasti mládeže, Shrinking democratic space for youth (Zužující se demokratický prostor pro mládež), 2021.

(13) Partnerství v oblasti mládeže: Tomaž Deželan a Laden Yurttagülerová, tým evropských výzkumných pracovníků v oblasti mládeže, Shrinking democratic space for youth (Zužující se demokratický prostor pro mládež), 2021.

(14) Prohlášení UNICEF, Growing concern for well-being of children and young people amid soaring screen time (Rostoucí obavy o zdraví dětí a mladých lidí v důsledku prudkého nárůstu času stráveného před obrazovkou), 8. února 2021.

(15) Smith, Neil (1996), The new urban frontier: Gentrification and the revanchist city. (Nová městská hranice: gentrifikace a renavšistické město) London, Routledge. Dayová, Kristen (1999), Introducing gender to the critique of privatized public space. (Zavedení genderu do kritiky privatizovaného veřejného prostoru), Journal of Urban Design, sv. 4, č. 2. Kohnová, M., (2004), Brave new neighborhoods: The privatization of public space. (Odvážné nové čtvrti: privatizace veřejného prostoru), New York, Routledge.

(16) Evropská charta informací pro mládež je soubor profesních zásad a pokynů pro práci v oblasti informací a poradenství pro mládež.