CS Úřední věstník Evropské unie C 43/8

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Ukončení prvního evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik: pokyny pro vnitrostátní politiky v období 2011–2012

KOM(2011) 400 v konečném znění

2012/C 43/02

Hlavní zpravodaj: pan Michael SMYTH

Dne 7. června 2011 se Komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Ukončení prvního evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik: pokyny pro vnitrostátní politiky v období 2011–2012

KOM(2011) 400 v konečném znění.

Dne 14. června 2011 předsednictvo Výboru pověřilo Řídící výbor pro strategii Evropa 2020 přípravou podkladů Výboru na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana SMYTHE hlavním zpravodajem na 476. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 7. a 8. prosince 2011 (jednání dne 8. prosince 2011), a přijal následující stanovisko 136 hlasy pro, nikdo nehlasoval proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry

1.1 Unie a její občané zažívají nejhorší hospodářskou, sociální a politickou krizi ve své historii, jež má výrazný dopad na členské státy a jejich obyvatele a ohrožuje hlavní úspěchy EU, jako je jednotná měna, Pakt o stabilitě a vnitřní trh. Při předchozí finanční krizi zabránila dlouhodobé recesi okamžitá a rozhodná společná činnost čelních představitelů Evropy. Evropa nyní čelí další, stejně závažné výzvě a znovu je zapotřebí, aby byl zaujat rozhodný politický postoj založený na spolupráci. Žádný členský stát se nemůže sám úspěšně vypořádat s touto krizí. Politická volba se stala neúprosnou – buď se evropská integrace posílí, aby překonala krizi, anebo krize evropskou integraci vážně oslabí a ohrozí.

1.2 Ke snížení dluhu, ke konsolidaci veřejných financí a ke zvýšení míry důvěry občanů a podniků jsou nutná okamžitá opatření. Tvůrci politik by se však měli zabývat i obdobím po současné krizi. Je třeba zaměřit se nejen na krátkodobé a střednědobé činnosti. Je zjevné, že jsou nutné dlouhodobé reformy. Činnost či nečinnost bude mít v tomto ohledu krátkodobý či dokonce okamžitý dopad na výpůjční náklady členských států.

1.3 Na tomto základě se Výbor domnívá, že strategie Evropa 2020 je nyní důležitější než kdykoli předtím, jelikož poskytuje komplexní rámec pro reformy, jejichž cílem je zabezpečit udržitelný růst a učinit Unii do budoucna odolnější.

1.4 Je třeba, aby byla nastolena správná rovnováha mezi všemi aspekty této strategie – zejména, pokud jde o její hospodářský, sociální a environmentální aspekt. Tři prioritní oblasti – inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění – jsou provázány a vzájemně se posilují. Musí být věnována stejná pozornost hospodářskému růstu, podnikání, malým a středním podnikům, konkurenceschopnosti, inovacím, udržitelnosti a životnímu prostředí, sociálním právům, tvorbě pracovních míst a podpoře vzdělávání.

1.5 S ohledem na obtížnou hospodářskou situaci a napjaté veřejné finance v členských státech spočívá výzva dříve než kdykoli předtím ve vhodném provádění této strategie.

1.6 Výbor je velice znepokojen, že závazky stanovené členskými státy v jejich národních programech reforem jsou nedostačující – jak ukazuje Roční analýza růstu (1) – pro splnění většiny cílů stanovených v této strategii (cíle v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, výzkumu a vývoje, snižování chudoby, snižování emisí – energetická účinnost – obnovitelné zdroje energie).

1.7 Členské státy musí zvýšit své úsilí a angažovat se v ambicióznějším přizpůsobení na vnitrostátní úrovni, aby měly šanci splnit cíle strategie Evropa 2020, a také si stanovit priority v oblastech podporujících růst (vzdělávání, inovace, energetika, dopravní propojení atd.). Vhodné provádění těchto závazků je zcela zásadní.

1.8 Výbor se domnívá, že pro úspěšnost reforem a strategie růstu bude rozhodující zapojení organizované občanské společnosti a sociálních partnerů do jejich provádění, což také povzbudí administrativy jednotlivých členských států a EU, aby dosáhly konkrétních výsledků. Z tohoto důvodu bude Výbor i nadále spolupracovat se svou sítí národních hospodářských a sociálních rad (HSR) a podobných organizací v rámci strategie Evropa 2020. Na straně jedné se tak zvýší povědomí v členských státech a na straně druhé bude zajištěno, že tvůrci politik na úrovni EU znají místní hospodářské a sociální okolnosti.

2. Obecné souvislosti

2.1 První evropský semestr, nová metoda správy zaměřená na zlepšování koordinace hospodářských politik mezi EU a členskými státy, byl spuštěn v lednu 2011, když Komise představila svou roční analýzu růstu (2), kterou schválilo a doplnilo jarní zasedání Rady (3).

2.2 Na tomto základě členské státy předložily na konci dubna 2011 programy stability nebo konvergenční programy, které se zabývají situací jejich veřejných financí, a národní programy reforem, které uvádějí klíčová politická opatření pro dosažení cílů strategie Evropa 2020. Kromě toho předložila většina členských států Paktu euro plus specifické závazky přijaté v rámci paktu (4).

2.3 Poté, co Komise posoudila tyto programy a závazky, předložila svá doporučení pro každou zemi a také doporučení pro eurozónu (5). Tato doporučení se zaměřila na oblasti, kde je nutná další činnost ze strany členských států, aby byly urychleny strukturální reformy. Evropská rada na svém zasedání v červnu 2011 (6) tato doporučení schválila, čímž byl první evropský semestr uzavřen a byl zahájen „národní semestr“.

2.4 Tento dokument vychází ze sdělení Komise Ukončení prvního evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik: pokyny pro vnitrostátní politiky v období 2011–2012 (7), jež bylo vydáno v červnu 2011. Jeho cílem je zaměřit se na několik hlavních otázek, jako je:

— posílení správy ve vztahu ke strategii,

— zlepšení komunikace o strategii,

— zlepšení jejího konkrétního provádění členskými státy.

2.5 Bude součástí nové integrované zprávy (8), jež bude představena interaktivní sítí, kterou vytvořil EHSV s národními HSR a jinými podobnými partnerskými organizacemi.

2.6 Specifické politiky, které jsou součástí strategie Evropa 2020, byly podrobněji zkoumány v předchozím stanovisku k tématu Roční analýza růstu: postup v rámci ucelené reakce Evropské unie na krizi (9). V návaznosti na konzultace k roční analýze růstu za rok 2011 Výbor vydal stanovisko, jež plně podporovalo strategii Evropa 2020 a evropský semestr a nabádalo Komisi, aby hájila evropskou integraci. Výbor však vyjádřil politování nad tím, že první roční analýza růstu promarnila příležitost poskytnout politické návrhy s ohledem na dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Vzhledem k výraznému zhoršení hospodářských a sociálních podmínek je nutné podle těchto návrhů okamžitě jednat.

2.7 Ve stanovisku byly rovněž předloženy některé konkrétní návrhy k deseti bodům, které navrhovala Komise: realizace přísné konsolidace veřejných financí, korekce makroekonomické nerovnováhy, zajištění stability finančního odvětví, zatraktivnění práce, reforma systémů důchodového zabezpečení, zapojení nezaměstnaných do práce, nalezení rovnováhy mezi jistotou a flexibilitou, využití potenciálu jednotného trhu, zapojení soukromého kapitálu do financování růstu a cenově dostupné dodávky energie.

2.8 V návaznosti na zveřejnění Roční analýzy růstu 2012 (10) Evropskou komisí má Výbor v úmyslu předložit stanovisko, jež se zaměří na zprávu o pokroku strategie Evropa 2020 s ohledem na zasedání Evropské rady v březnu 2012.

3. Správa

3.1 Proces strategie Evropa 2020 by měl být procesem pro všechny a všech, a nikoli výsadou tvůrců politik, zákonodárců a odborných skupin:

— Je žádoucí příspěvek ze všech složek společnosti, aby všichni měli prospěch z odborných znalostí přímo na místě a aby bylo možné stanovit ty nejlepší přístupy k současným problémům a nalézt kreativní řešení. Jedním z příkladů by mohla být myšlenka sociálního podnikání, jež bude mít hospodářské i sociální pozitivní dopady.

— Vhodné provádění strategie v členských státech do značné míry závisí na závazku a odpovědnosti všech zúčastněných stran. Je proto velice důležitá spoluodpovědnost za strategii, což si žádá plné partnerství, aby bylo možné vytvořit dynamiku v souvislosti s reformami.

3.2 Výbor se domnívá, že by měla nastat zlepšení, pokud jde o konzultaci, účast a mobilizaci organizované občanské společnosti na vnitrostátní a na evropské úrovni.

3.3 Organizovaná občanská společnost by měla být zapojena do monitorování a provádění strategie Evropa 2020 jako aktivní partner.

3.4 Evropští sociální partneři a organizovaná občanská společnost musí být konzultováni, pokud jde o konkrétní doporučení pro jednotlivé členské státy. V tomto kontextu je klíčové načasování, aby se mohla organizovaná občanská společnost zapojit do formulování budoucích výhledů na cyklus po roce 2011 již v počáteční fázi. Dále musí být dodržovány základní úmluvy MOP ratifikované členskými státy, zejména úmluva 98 zajišťující svobodné kolektivní vyjednávání.

3.5 Výbor vyzývá k posílení zvláštní úlohy a profilu národních HSR a podobných organizací. To v žádném případě nebude mít vliv na stávající konzultační mechanismy se sociálními partnery v členských státech.

3.6 Je třeba podniknout kroky k oživení diskuse o provádění strategie Evropa 2020 v členských státech a vlády by měly poskytovat efektivnější procesy zpětné vazby týkající se výsledků většího občanského a sociálního dialogu o této strategii.

3.7 EHSV se vyslovuje pro pravidelné konference o monitorování strategie Evropa 2020 v členských státech, jež by zahrnovaly všechny zúčastněné strany a organizace občanské společnosti.

3.8 Výbor doporučuje, aby byly v členských státech nastoleny stálé dialogy mezi národními HSR či jejich ekvivalenty a dalšími sociálními partnery a zúčastněnými stranami, jako jsou malé a střední podniky, subjekty sociální ekonomiky, skupiny odborníků, univerzity a ti, kdo usilují o podporu sociální soudržnosti a rovných příležitostí. Měly by být náležitě zohledněny dohody a postupy v oblasti občanského dialogu, které existují v některých členských státech.

3.9 Je třeba odstranit strukturální překážky bránící skutečnému dialogu se sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti. To například zahrnuje vyhnout se při vypracovávání národních programů reforem krátkým časovým lhůtám, jež se v současnosti staly normou.

3.10 Správa na evropské úrovni – přidaná hodnosta silnějšího evropského rozměru

3.10.1 Je zřejmé, že politiky členských států samy o sobě nestačí a že by měla být posílena politická spolupráce na evropské úrovni. Asymetrické či izolované makroekonomické, průmyslové nebo sociální politiky v členských státech mohou oslabit HMU a jednotný trh a mohou mít nepříznivý dopad na jiné členské státy.

3.10.2 Výbor se vyslovuje pro dialog mezi národními HSR, organizacemi občanské společnosti a zástupci Komise o specifických podmínkách jednotlivých států. Národní HSR by rovněž měly být více zapojeny do ročních konzultací Komise. EHSV tento přístup podporuje, neboť je v souladu s přístupem přijatým Evropským parlamentem, který vede k větší spolupráci s parlamenty členských států, a také Výborem regionů, pokud jde o spolupráci s evropskými místními a regionálními orgány.

3.10.3 Fungování evropského semestru bylo kritizováno na úrovni Evropského parlamentu kvůli nedostatku legitimity, malé úloze svěřené Evropskému parlamentu, okrajovému zapojení parlamentů členských států a nedostatku transparentnosti procesu. Bylo navrženo, aby se zvýšila efektivnost evropského semestru prostřednictvím pravidelného hospodářského dialogu o výsledcích tohoto semestru. Výbor podporuje myšlenku, aby Evropský parlament zřídil podvýbor zabývající se otázkami souvisejícími s evropským semestrem, a rád by se úzce zapojil do jeho činnosti.

3.10.4 Výbor rovněž usiluje o pokračování spolupráce s Výborem regionů, pokud jde o podporu ztotožnění občanů se strategií Evropa 2020 a jejího účinného provádění.

3.10.5 EHSV se domnívá, že organizovaná občanská společnost by měla být pozvána k účasti na územních paktech (11) pro strategii Evropa 2020.

3.11 Dostupné nástroje pro zlepšení správy

3.11.1 Výbor se domnívá, že pro zajištění úspěšnosti strategie Evropa 2020 by měla být využita plná škála nástrojů dostupných v Unii (12).

3.11.2 EHSV varuje před tím, aby se evropský semestr nestal náhražkou hlavních směrů hospodářských politik a politik zaměstnanosti členských států.

3.11.3 Víceletý finanční rámec na období 2014–2020 by měl podporovat dosažení cílů strategie Evropa 2020.

3.11.4 Strukturální fondy na období 2014–2020 by měly být zcela v souladu s prioritami strategie Evropa 2020 (13).

3.11.5 Lepší koordinace výdajů na úrovni EU a na úrovni členských států by zlepšila účinnost.

3.11.6 Veřejné investice – na úrovni EU a na úrovni členských států – do inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění by rovněž mohly být podnětem pro dodatečné soukromé investice, a měly by tak pákový efekt.

4. Komunikace o strategii Evropa 2020

4.1 Je třeba více politicky zviditelnit strategii Evropa 2020 a zvýšit povědomí občanů o této strategii, zejména s ohledem na vážné problémy, jimž musí nyní naše společnost čelit.

4.2 Je zapotřebí zintenzívnit komunikaci na všech úrovních (EU, vnitrostátní a zejména místní), protože v mnoha členských státech je strategie Evropa 2020 jediným nabízeným novým myšlením a politickým doplněním, které dává občanům nějakou naději na lepší budoucnost. Je nutné znovu a znovu vysvětlovat klíčová poselství strategie Evropa 2020, pokud jde o růst, pracovní místa a sociální začlenění.

4.3 Národní programy reforem by měly být představeny a projednány v parlamentech členských států.

5. Provádění strategie Evropa 2020

5.1 Výbor vyzývá Komisi a členské státy, aby společně určily překážky, jež brání růstu na vnitrostátní a mezinárodní úrovni. Tyto překážky se projevují v mnoha podobách, jako např.:

— roztříštěnost jednotného trhu,

— nedostatečný přístup malých a středních podniků na jednotný trh,

— potřeba rozvoje podnikání,

— slabé stránky v podnikatelském prostředí (včetně právního prostředí),

— překážky v zaměstnanosti a přerozdělení pracovních sil (segmentace trhu práce),

— nízká konkurenceschopnost evropského průmyslu z důvodu nedostatku reciprocity na světovém trhu a v mezinárodních veřejných zakázkách,

— potřeba zvyšování účasti na trhu práce,

— nedostatečná kvalita a účinnost vzdělávacích a školicích systémů,

— potřeba dobře fungujícího, regulovaného a stabilního finančního sektoru, který slouží potřebám reálné ekonomiky.

5.2 Tyto potenciální překážky by mohly být určeny díky výše uvedeným stálým dialogům. Bylo by možné navrhnout nové pobídky pro oblasti, jež zaostávají.

5.3 Výbor podporuje používání moderních nástrojů veřejné správy, aby bylo zajištěno úspěšné provádění strategie Evropa 2020 a plné zapojení organizované občanské společnosti a sociálních partnerů. Mezi tyto nástroje se může řadit:

5.3.1 Definice výchozích bodů, cílů a lhůt: Výbor si je vědom toho, že v současné době v mnoha případech chybí konkrétní a měřitelné cíle a časové lhůty jsou příliš těsné. Je zastáncem definování jasných, konkrétních cílů doplněných reálnými lhůtami pro jejich dosažení. Přesné výchozí body jsou klíčové pro usnadnění měření dopadu strategie Evropa 2020, a Výbor proto doporučuje, aby se více využívala síť ESPON.

5.3.1.1 Komise by měla monitorovat pokrok a uplatnit své právo upozornit na to, když členské státy neplní dohodnuté závazky.

5.3.2 Využití referenčního srovnávání a ukazatelů: Výbor připomíná význam používání ukazatelů pokroku a úspěchu. Je zapotřebí kvantitativních, ale také kvalitativních ukazatelů orientovaných na výstup.

5.3.2.1 Takovéto srovnání na základě národních programů reforem a vytvořené zúčastněnými stranami ve spolupráci se zástupci vlád by poskytlo konkrétní informace pro měření pokroku, jehož dosáhl každý členský stát při provádění strategie Evropa 2020. Každá národní HSR či podobná organizace by musela zanalyzovat a sestavit svá vlastní prioritní kritéria. Některé národní HSR již zahájily referenční srovnávání v pravidelných intervalech s využitím statistik, jež jsou volně dostupné na internetové stránce Eurostatu. Ostatní národní HSR by se mohly angažovat stejným způsobem.

5.3.2.2 Výbor prohlásil, že je připraven spustit na své internetové stránce (internetová stránka CESLink) (14) digitální platformu pro výměnu informací a údajů.

5.3.2.3 Výbor dále prohlásil, že je připraven uspořádat výroční konferenci, během níž by mohly být zanalyzovány výsledky referenčního srovnávání.

5.3.3 Pravidelné hodnocení provádění a dopadu politiky: Díky referenčnímu srovnávání by mohly zúčastněné strany pravidelně monitorovat provádění reforem. To by rovněž poskytlo vhodné informace pro přezkum národních programů reforem a usnadnilo určení osvědčených postupů v jednotlivých členských státech.

6. Šíření osvědčených postupů

6.1 Výbor se domnívá, že by měla být ve velké míře podporována výměna osvědčených postupů na úrovni EU. Proto podniká zjišťovací cesty do členských států, aby zde diskutoval o výměně osvědčených postupů a o provádění reforem se zapojením subjektů občanské společnosti a aby tyto skutečnosti povzbudil.

6.2 EHSV je toho názoru, že zúčastněné strany by měly rozvíjet nové metody pro sdílení osvědčených postupů: víceúrovňové vytváření sítí by znamenalo vzájemnou výměnu informací mezi různými úrovněmi správy a užší spolupráce mezi příhraničními oblastmi ve dvou či více členských státech by vedla ke stanovení přeshraničních cílů. Kromě toho je nutná analýza osvědčených postupů, aby mohly být využity v národním kontextu jiných členských států.

6.3 Výbor vyzývá Komisi a členské státy, aby prostřednictvím elektronických komunikačních prostředků (např. databáze obsahující příklady osvědčených postupů, tabulky atd.) učinily nové kroky k podpoře přeshraniční výměny osvědčených postupů. Výše uvedená metoda však závisí na tom, zda členské státy přijmou vhodný evropský rámec, jenž by to umožnil. Pokud to bude nezbytné, mělo by se uvažovat o vytvoření inovativních nástrojů.

6.4 Výbor znovu připomíná, že je připraven být aktivní jednak jakožto platforma (14) pro výměnu informací a pro spolupráci mezi národními HSR, sociálními partnery, subjekty občanské společnosti a evropskými institucemi a jednak jako platforma pro výměnu názorů a zkušeností mezi zúčastněnými stranami z jednotlivých členských států. Výbor využívá této příležitosti, aby připomněl, že velmi oceňuje příspěvky, jež do diskuse měly národní HSR a podobné organizace.

V Bruselu dne 8. prosince 2011. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Roční analýza růstu 2012, KOM(2011) 815, 23.11.2011.

(2) Roční analýza růstu 2011: postup v rámci ucelené reakce Evropské unie na krizi – KOM(2011) 11, 12.1.2011, včetně předlohy společné zprávy o zaměstnanosti.

(3) Závěry Evropské rady, 24. a 25. března 2011, EUCO 10/1/11 REV 1.

(4) Příloha I Závěrů Evropské rady, 24. a 25. března 2011, EUCO 10/1/11 REV 1.

(5) Pro některé členské státy, které jsou zahrnuty do finanční pomoci poskytované členskými státy eurozóny a MMF, Komise pouze doporučila, aby prováděly své Memorandum o porozumění a jeho následné doplňky, které stanovují hospodářsko-politické podmínky, na základě nichž je vyčleňována finanční pomoc. Tato finanční pomoc by měla být v souladu s dosažením cílů strategie Evropa 2020.

(6) Závěry Evropské rady, 23. a 24. června 2011, EUCO 23/11.

(7) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Ukončení prvního evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik: pokyny pro vnitrostátní politiky v období 2011–2012, KOM(2011) 400 v konečném znění.

(8) Výbor předložil první integrovanou zprávu k Lisabonské strategii pro období po roce 2010 s ohledem na vypracování nové evropské strategie pro období po roce 2010. Toto stanovisko připravilo Středisko pro sledování Lisabonské strategie EHSV a obsahovalo příspěvky z národních hospodářských a sociálních rad (HSR) a partnerských organizací a také stanovisko EHSV k tématu Lisabonská strategie po roce 2010 (zpravodaj: pan Greif).

(9) Stanovisko EHSV k tématu Roční analýza růstu, Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 26–38.

(10) Roční analýza růstu 2012, KOM(2011) 815.

(11) Územní pakt pro strategii Evropa 2020 je dohoda mezi jednotlivými úrovněmi státní správy (místní, regionální a celostátní) dané země. Strany, které se k územnímu paktu přihlásí, se zavazují ke koordinaci a synchronizaci svých politických programů, aby tak zaměřily svoji činnost a finanční zdroje na cíle a úkoly strategie Evropa 2020 – viz http://portal.cor.europa.eu/europe2020/news/Pages/TPUsefuldocuments.aspx.

(12) Jedná se o nástroje jako nařízení, směrnice, doporučení, stanoviska, normy, obecné zásady, hlavní cíle, společné programy, strukturální fondy, koordinace politik a nástroje vnější činnosti EU.

(13) Viz zejména stanovisko EHSV k budoucnosti Evropského sociálního fondu po roce 2013, Úř. věst. C 132/8, 3.5.2011.

(14) Viz http://www.eesc.europa.eu/ceslink