SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Pokyny k analýze vyváženosti rybolovné kapacity a rybolovných práv podle článku 22 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice /* COM/2014/0545 final */





SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Pokyny k analýze vyváženosti rybolovné kapacity a rybolovných práv podle článku 22 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice[1] 1. Úvod Chybějící vyváženost mezi některými ze stávajících loďstev a zdroji, které využívají, je významným faktorem, který historicky vedl k nadměrnému využívání zdrojů v evropských vodách. Nová společná rybářská politika (SRP) potvrzuje, že je potřeba zavést opatření k řízení rybolovné kapacity: členským státům se ukládá povinnost zavést opatření, kterými se postupně upraví rybolovná kapacita jejich loďstev s ohledem na jejich rybolovná práva. Analýzu a hodnocení vyváženosti loďstev a zdrojů, které využívají, provedou jednotlivé členské státy v souladu s těmito společnými pokyny, jež vypracovala Komise[2]. Z těchto pokynů by měla vycházet i výroční zpráva o vyváženosti rybolovné kapacity loďstev členských států a jejich rybolovných práv, kterou Komise předkládá Radě a Parlamentu[3]. Od roku 2014 budou společné pokyny připravené Komisí hrát významnou úlohu i tím, že vytvoří přímý vztah mezi zprávami jednotlivých členských států o loďstvu a opatřeními týkajícími se loďstev v rámci nového Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF)[4], který bude i v období let 2014‒2020 nadále poskytovat veřejnou podporu na trvalé ukončení provozu rybářských plavidel[5]. V souvislosti se zprávou o loďstvu byla zavedena zvláštní podmínka ex ante, která by mohla mít přímý dopad na dosažení specifických cílů nového ENRF[6]. Podle pravidel ENRF je podpora trvalého ukončení omezena a zacílena na případy, kdy kapacita určité skupiny loďstva není efektivně vyvážena s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu[7]. Nové pokyny ke zprávám o loďstvu, jež tento dokument obsahuje, stanoví společný postup pro odhad průběžné vyváženosti mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Je přitom třeba zohlednit rybolovná práva, jež jsou k dispozici, i to, jaký na ně budou mít dopad loďstva. Za tímto účelem se doporučuje, aby se u každé skupiny loďstva posoudilo, nakolik je závislá na populacích ryb, jejichž rybolov přesahuje cílové míry, a jak velký počet populací tvořících významnou část úlovku těchto skupin loďstev je v důsledku malého výskytu vystaven biologickému riziku a daným loďstvem významně ovlivňován. Bude tak možné posoudit nevyváženost mezi jednotlivými skupinami loďstva a populacemi, na nichž jsou závislé. Úsudek o této nevyváženosti si lze učinit i z dalších parametrů. Nevyváženost mezi skupinou loďstva a zdroji mohou například naznačovat skupiny loďstev, kterým se nedaří vytvářet zisk či které nejsou dostatečně využívány. Vyznačuje-li se nějaká skupina loďstva tím, že bývá velké množství jejích plavidel opakovaně či pravidelně zakotveno nebo je nečinné, nebo tím, že velké množství jejích plavidel věnuje rybolovu méně času, než je povoleno, je možné, že je daná skupina vzhledem k dostupným zdrojům, na nichž jsou plavidla závislá, příliš velká, a to zejména při slabé hospodářské výkonnosti. 2. Účel a zásady Účelem těchto pokynů je poskytnout společnou metodiku pro posuzování průběžné vyváženosti mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy na úrovni skupiny loďstva. Cílem těchto pokynů je: použitím standardních metod zajistit rovné podmínky při porovnávání různých skupin loďstva; řídit se dostupnými osvědčenými vědeckými, hospodářskými a technickými postupy[8] a zajistit soulad se standardními biologickými, hospodářskými a sociálními posouzeními; použitím údajů shromážděných na základě rámce pro shromažďování údajů zjednodušit porovnávání a zamezit duplicitě práce. Posouzení skupiny loďstva by mělo být syntézou vycházející z výše uvedených složek. Standardní metodika, díky níž bude možno provést komplexní posouzení jednotlivých skupin loďstev, se popisuje níže. 3. Měření parametrů Členské státy se vyzývají k tomu, aby každý rok vypočetly menší počet biologických, hospodářských a technických parametrů a výsledky porovnávaly se standardními hodnotami. K zajištění přijatelného pracovního zatížení a vypracování standardizované analýzy by tyto parametry přitom měly být vypočteny s použitím údajů shromážděných na základě rámce pro shromažďování údajů[9]. Biologické ukazatele by měly odrážet, do jaké míry panuje mezi velikostí jednotlivých skupin loďstva a populacemi, které využívají, nerovnováha. Je-li to možné a jsou-li k dispozici, lze na základě těchto ukazatelů určit, kde se tyto nerovnosti vyskytují. Měly by se také vypočítat ukazatele krátkodobé a dlouhodobé ziskovosti i ukazatele využívání plavidel. Tyto ukazatele informují o hospodářském a provozním stavu skupiny loďstva, což může poskytnout cenné údaje pro analýzu vyváženosti, ale i pro další provozní rozhodnutí na úrovni členského státu. 4. Posouzení vyváženosti Ukazatele by se společně měly používat k vyvozování závěrů o nevyváženosti u každé jednotlivé skupiny plavidel zvlášť. Souhrnné analýzy pro různé druhy rybolovu v jednom členském státu nejsou užitečné. Obecně lze říci, že skupiny loďstva, které jsou závislé na zdravých populacích ryb a které jsou z krátkodobého i dlouhodobého hlediska ziskové, budou pravděpodobně vyvážené. U skupin loďstva, u kterých chybí vyváženost s příslušnými rybolovnými právy, lze zpravidla konstatovat nevyváženost, i pokud jsou podle hospodářských ukazatelů z krátkodobého i dlouhodobého hlediska ziskové. SRP hovoří o průběžné vyváženosti (či nevyváženosti): spíše než jeden rok je tedy vhodné zohlednit několik let. Vzhledem k absenci posouzení populací nebylo u značného množství populací možné biologické ukazatele vypočítat, a bude tak možná třeba vybrat či vytvořit alternativní ukazatele. Pokud není biologický ukazatel v důsledku chybějících hodnot F a Fmsy k dispozici u více než 60 % populací tvořících úlovek, nemá smysl k posouzení vyváženosti či nevyváženosti dané skupiny loďstva používat ukazatel udržitelného lovu. K posouzení nevyváženosti by v takových případech členské státy měly použít dostupné informace z posuzování jednoho nebo více druhů, které lze vzhledem k jejich historické hojnosti či konzistentnosti považovat za ukazatele vlivu rybolovu na využívaný ekosystém. U skupin loďstev se slabou hospodářskou výkonností, jež loví zdravé populace ryb, může nízká ziskovost souviset s jinými faktory (například nízkými prodejními cenami ryb, vysokými výrobními náklady, preferencemi spotřebitelů, nízkou poptávkou, zvýšením cen paliv, vysokým objemem dovozu či vlivem substituce), které nemusí nutně souviset s nevyvážeností mezi kapacitou a dostupnými zdroji. Vnitrostátní orgány budou muset tyto skupiny loďstev pečlivě sledovat, aby tato situace na populace ve střednědobém až dlouhodobém horizontu neměla negativní dopad. V případě, kdy jasné biologické a hospodářské ukazatele chybí, by nevyváženost mohlo naznačovat i překročení prahových hodnot u ukazatelů využívání plavidel. Aby se závěry vyvozovaly ze společného základu, měla by být analýza stavu vždy provedena ve srovnání se standardizovanými parametry. Vhodné hodnoty jsou uvedeny v oddíle 7. V případě, že ukazatele naznačují nevyváženost, avšak podle daného členského státu panuje u příslušné skupiny loďstva vyváženost se zdroji (nebo naopak), bude Komise očekávat předložení analýzy podporující tento závěr. 5. Postupné provádění Celkovým cílem by mělo být, aby členské státy postupně dosáhly stabilní a trvalé průběžné vyváženosti mezi rybolovnou kapacitou svých loďstev a rybolovnými právy. Ačkoliv rybolovná práva nejsou s cílem maximálního udržitelného výnosu vždy nutně v souladu, první biologický ukazatel byl vytvořen s ohledem na tento celkový cíl. V případech, kdy dochází k postupnému přechodu k cíli maximálního udržitelného výnosu, mohou roční rybolovná práva při tomto přechodu přesáhnout hodnotu, k níž by se dospělo při okamžitém uplatnění cíle maximálního udržitelného výnosu. V takových situacích pravděpodobně dojde k překročení prahových hodnot maximálního udržitelného výnosu u biologických ukazatelů. Závěr, že u příslušné skupiny loďstva panuje nevyváženost, není však nutně namístě, pokud postupně dochází k přechodu ke sladění rybolovných práv a cíle maximálního udržitelného výnosu v souladu se SRP. Okolnosti jako tyto by měly členské státy ve svých výročních zprávách vysvětlit. 6. Akční plán U skupin loďstva, u kterých byla jasně prokázána nevyváženost, musí dotčený členský stát vypracovat akční plán, který stanoví cíle úpravy a nástroje na dosažení vyváženosti a jasný časový rámec pro provedení, a začlenit jej do zprávy o vyváženosti rybolovné kapacity a rybolovných práv. V plánu by měly být uvedeny příčiny nevyváženosti a zejména to, zda mají biologické, hospodářské či technické pozadí, a to na základě výpočtu uvedeného v oddílu 7. 7. Ukazatele 7.1 Biologické ukazatele K posouzení, zda jsou plavidla závislá na přečerpaných populacích či zda přispívají k vysokému biologickému riziku pro vyčerpané populace, se používají dva ukazatele. Popis ukazatelů a metody výpočtu jsou uvedeny v oddílu 10. Ukazatel udržitelného lovu měří, nakolik je daná skupina loďstva závislá na přečerpaných populacích. „Přečerpání“ se zde posuzuje na základě průběžných hodnot Fmsy a závislost se počítá v hospodářské rovině. Pokud je Fmsy definováno jako rozmezí, za „přečerpání“ se považuje překročení horní hranice tohoto rozmezí. Prahová hodnota: Hodnoty ukazatele vyšší než 1 naznačují, že příjem dané skupiny loďstva v průměru závisí na rybolovných právech, která jsou strukturálně stanovena nad úrovní odpovídající využívání v rozsahu, jež je v souladu s maximálním udržitelným výnosem. Pokud k tomu došlo tři roky po sobě, mohlo by se jednat o známku nevyváženosti. U drobných pelagických druhů by se mělo vycházet z kratšího období. Ukazatel ohrožených populací měří, kolik biologicky zranitelných populací je činnostmi dané skupiny loďstva dotčeno, jinými slovy počet populací, jejichž stav je nízký a hrozí u nich, že se nebudou schopny samy obnovit, přičemž jsou pro danou skupinu loďstva významné z hlediska úlovků, nebo je z hlediska celkového účinku rybolovu na tuto populaci významná daná skupina loďstva. Pokud má skupina loďstva dopad na jednu či více populací, jež jsou vystaveny vysokému biologickému riziku, jedná se o známku možné nevyváženosti kapacity. Prahová hodnota: Pokud u dané skupiny loďstva více než 10 % úlovků pochází z ohrožené populace, mohlo by se to považovat za známku nevyváženosti. 7.2 Hospodářské ukazatele Ke zhodnocení, zda jsou skupiny loďstva z hospodářského hlediska dlouhodobě udržitelné (jsou u nich možné kapitálové investice) a zda na sebe v krátkodobém horizontu mohou vydělat, se používají dva ukazatele. Technické podklady pro výpočet těchto ukazatelů se uvádějí v oddíle 11. První ukazatel (návratnost investic – ROI) porovnává dlouhodobou ziskovost skupiny rybářského loďstva s dalšími možnými investicemi. Ziskovost nižší než úrokové sazby, jež lze získat u jiných možných dlouhodobých investic s nízkým rizikem, naznačuje, že daná skupina loďstva může být překapitalizována. Prahová hodnota: Návratnost investic (ROI)[10] nižší než nula a nižší než úroková sazba u nejlepších možných jiných bezrizikových dlouhodobých investic je známkou dlouhodobé hospodářské neúčinnosti, jež by mohla naznačovat nevyváženost. Druhý ukazatelem je poměr běžných příjmů a příjmů pokrývajících náklady. Udává, nakolik je daná skupina loďstva z hospodářského hlediska schopna každodenního rybolovu: pokrývá příjem plat posádce, palivo a provozní náklady plavidla? Pokud ne, mohlo by to naznačovat nevyváženost. Prahová hodnota: Poměr běžného příjmu a příjmu pokrývajícího náklady nižší než jedna je známkou krátkodobé hospodářské neúčinnosti, která by mohla naznačovat nevyváženost. 7.3 Ukazatele využívání plavidel Tyto ukazatele popisují, s jakou intenzitou jsou plavidla daného loďstva využívána. Výpočet těchto ukazatelů je popsán v oddíle 12. První ukazatel popisuje podíl plavidel, která nevykazují vůbec žádnou činnost (tj. plavidla, která v daném roce vůbec nebyla k rybolovu použita). Druhý ukazatel se týká průměrné míry činnosti plavidel, která byla alespoň jednou v roce k rybolovu použita, přičemž zohledňuje sezónnost daného druhu rybolovu a další omezení. Za normálních okolností lze očekávat, že nečinných bude nejvýše 10 % plavidel dané skupiny, a to v důsledku větších oprav, přestavby, přeměny či probíhajícího prodeje a převodu. Prahová hodnota: Pokud je více než 20 % plavidel skupiny loďstva opakovaně nečinných či pokud se průměrná míra činnosti plavidel dané skupiny opakovaně pohybuje pod 70 % úrovně činnosti reálně dosažitelné u srovnatelných plavidel, mohlo by to v případě, že tento stav nelze vysvětlit jinak, např. neočekávanými klimatickými či člověkem způsobenými jevy nebo nouzovými opatřeními v rámci SRP, naznačovat nevyváženost. 8. Pracovní metoda a použití údajů Aby se zamezilo duplicitě práce a byla zajištěna konzistentnost s dalšími hospodářskými a biologickými údaji, mělo by se při výpočtech v rámci hodnocení podle tohoto dokumentu vycházet z údajů shromážděných a členěných na základě platného rámce pro shromažďování údajů. Samozřejmě by mělo být vynaloženo maximální úsilí k zajištění úplnosti údajů tohoto rámce, a to v souladu s povinnostmi členských států v rámci SRP. Je zásadně důležité posuzovat ukazatele u jednotlivých skupin loďstva zvlášť, protože vlastnosti různých skupin loďstva v rámci členského státu se mohou značně lišit. Vzhledem k tomu, že biologické a hospodářské parametry se postupně mění, doporučuje se členským státům, aby při posuzování vyváženosti počítaly a v potaz braly minimálně tříleté časové řady. Problémy s konzistencí se, zejména v případě hospodářských údajů a ukazatelů, možná nepodaří vyřešit zcela. Pokud skupiny loďstva vykazují nevyrovnanou ekonomickou výkonnost, očekává se, že členské státy provedou kontrolu a případně uvedou, zda byly příjmy či náklady ovlivněny náhlými krátkodobými šoky. 9. Další údaje, které je třeba do vnitrostátních zpráv o rybářském loďstvu začlenit Vnitrostátní zprávy o rybářském loďstvu by měly dále obsahovat tyto informace: a) popis skupin rybářského loďstva ve vztahu k jednotlivým druhům rybolovu: vývoj v loňském roce, včetně druhů rybolovu, na něž se vztahují víceleté plány řízení či obnovy; b) jaký dopad na rybolovnou kapacitu mají režimy omezení intenzity rybolovu přijaté v rámci víceletých plánů řízení či obnovy nebo případně v rámci vnitrostátních režimů; c) informace o souladu s režimem vstupu a výstupu; d) souhrnnou zprávu o silných a slabých stránkách systému řízení loďstva spolu s plánem na zlepšení a informacemi o celkové míře souladu s nástroji politiky týkající se loďstva; e) případné informace o změnách správních postupů týkajících se řízení loďstva; K těmto bodům se lze vyjádřit pomocí odkazu na jiné dokumenty, které jsou veřejně přístupné. f) u skupin loďstva, u nichž byla prokázána nevyváženost, je nutné uvést akční plán, který stanoví cíle úpravy a nástroje na dosažení vyváženosti a jasný časový rámec pro provedení. 10. Ukazatele biologické udržitelnosti 10.1 Ukazatel udržitelného lovu Tento ukazatel postihuje, do jaké míry je daná skupina loďstva závislá na přečerpaných populacích. „Přečerpáním“ se zde rozumí, že u dané populace překračuje rybolov hodnotu Fmsy, tedy míru úmrtnosti způsobené rybolovem odpovídající maximálnímu udržitelnému výnosu. Mezi požadované údaje patří: úplné biologické posouzení lovených populací, tedy pokud u nich byla aktuální míra úmrtnosti způsobená rybolovem stanovena; odhady hodnoty Fmsy, nebo hodnot, z nichž lze tuto hodnotu odhadnout zprostředkovaně a které jsou k dispozici (Fmax nebo F0,1), a hodnota úlovku každé čerpané populace. V případě, že daná skupina loďstva loví pouze jednu populaci, vypočte se tento ukazatel prostě jako: , kde F je nejaktuálnější hodnota úmrtnosti způsobené rybolovem, která je k dispozici z vědeckých posouzení (např. doporučení ICES a VTHVR). Tento parametr se do značné míry podobá předchozímu ukazateli F/Ft s tím rozdílem, že Fmsy se nyní používá jako standardní cíl v rámci celé společné rybářské politiky. Tento ukazatel byl rozšířen tak, aby se vztahoval i na loďstva, jež jsou činná v různých druzích rybolovu (během roku), a na situace, kdy dochází ke smíšenému rybolovu. V případě, že daná skupina loďstva loví ryby různých druhů (n), je tento ukazatel dán váženým průměrem hodnot výše uvedeného ukazatele pro každou z populací (i), přičemž váhy se stanoví na základě hodnoty vykládek (Vi) té které populace[11]. Ukazatel se tedy vypočte takto: . Na vývoj tohoto ukazatele nemá vliv to, zda úlovky dané skupiny loďstva pocházejí z různých populací ryb v rámci téže rybolovné operace, či zda se jedná o úlovky z řady různě zacílených rybolovů v jednom rybářském hospodářském roce. Vzhledem k tomu, že výpočet tohoto ukazatele vyžaduje určitou přípravu a výpočty na základě databáze, zařizuje Komise, aby byly členským státům tyto hodnoty poskytnuty, a to na základě údajů z rámce pro shromažďování údajů a posouzení ICES a VTHVR. Výpočet ukazatele závisí na tom, zda jsou pro příslušnou populaci k dispozici kvantitativní vědecká doporučení[12]. Výpočet biologických ukazatelů na základě úlovku na jednotku intenzity (CPUE) či indexu biomasy se obvykle nedoporučuje, neboť tyto parametry většinou nemají informační hodnotu. 10.2 Ukazatel ohrožených populací Ukazatel ohrožených populací popsaný v oddíle 7.1 nevymezuje případy, kdy jsou využívány populace vystavené vysokému biologickému riziku. Po členských státech se požaduje, aby jako doplňkový ukazatel k určení takovýchto situací vypočítaly, kolik příslušné loďstvo využívá populací, jež se v současné době považují za vystavené vysokému biologickému riziku. V této souvislosti se „využíváním“ rozumí, že vysoce ohrožená/ohrožené populace představuje/představují více než 10 % úlovků daného loďstva, nebo že na dané loďstvo připadá více než 10 % úlovků této populace. Pro účely tohoto výpočtu se populací vystavenou vysokému biologickému riziku rozumí populace, a) u níž se má na základě posouzení za to, že nedosahuje biologické úrovně Blim, nebo b) u níž bylo vydáno doporučení rybolov ukončit, zakázat cílený rybolov, omezit rybolov na nejnižší možnou úroveň či podobné doporučení mezinárodního poradního orgánu, a to i pokud je takové doporučení vydáno na základě omezených údajů, nebo c) u kterých došlo k regulaci rybolovných práv, přičemž tato regulace stanoví, aby byly ryby bez újmy vraceny do moře, nebo zakazuje vykládky, nebo d) která je na „červeném seznamu“ svazu IUCN či která je na seznamu úmluvy CITES. Pro jednotlivé skupiny loďstva lovící n populací ryb lze tento ukazatel vyjádřit jako: , kde: Ci = úlovek, Ct = celkový úlovek všech populací realizovaný danou skupinou loďstva, Ti = celkový úlovek populace i realizovaný všemi skupinami, a to u n populací spadajících do některé z výše uvedených kategorií a) až d). 11. Hospodářské ukazatele Hospodářské ukazatele mohou ukazovat, do jaké míry je z krátkodobého i dlouhodobého hlediska příslušné loďstvo překapitalizováno nebo podkapitalizováno. Je potřeba vypočítat dva ukazatele: návratnost investic ve srovnání s možnou návratností při investici odpovídající dané hodnotě kapitálového aktiva jinam (dlouhodobá životaschopnost) a poměr běžného příjmu a příjmu pokrývajícího náklady (krátkodobá životaschopnost). Oba ukazatele vyžadují, aby se pro účely porovnání v každém členském státě použila úroková sazba u dlouhodobých investic s nízkým rizikem. Komise navrhuje použít harmonizované dlouhodobé úrokové sazby pro posouzení konvergence, které vypočítává Evropská centrální banka a jež jsou k dispozici na adrese http://www.ecb.int/stats/money/long/html/index.en.html. Aby se zohlednila značná proměnlivost úrokových sazeb v posledních několika letech ve většině členských států, jejíž příčinou je hospodářská krize, navrhuje Komise použít aritmetický průměr hodnot úrokové sazby za posledních 5 let. Pro účely posouzení vyváženosti za rok 2013 se tedy použije úroková sazba za období let 2008‒2012. V roce 2013 Komise požádala výbor VTHVR, aby členským státům tyto parametry na základě informací z rámce pro shromažďování údajů zpřístupnil. Co se týče dalších ukazatelů, měly by být tyto parametry vypočteny pro jednotlivé skupiny loďstva. 11.1 Návratnost investic (ROI) vs. nejlepší alternativa Návratnost investic (ROI) u loďstva se vypočte jako podíl čistého zisku (zisk po úpravě o kapitálové odpisy) loďstva a celkové hodnoty jeho kapitálových aktiv. Obchodní hodnota případných držených rybolovných práv se nezohledňuje. Veškeré údaje pro výpočet ROI by měly být k dispozici na základě rámce pro shromažďování údajů. Do výpočtu by neměly být zařazeny údaje o přímých příjmových dotacích. Členské státy se však vyzývají k předložení tabulky znázorňující dotace, jež byly přiděleny jednotlivým skupinám loďstva od roku 2008. Navrhuje se tato metoda výpočtu: ROI = čistý zisk / hodnota kapitálových aktiv, kde: Čistý zisk = (příjem z vykládek + další příjem) – (náklady na posádku + nezaplacená práce + náklady na energie + náklady na opravy a údržbu + další variabilní náklady + neměnné náklady + odpisy) a kde: Hodnota kapitálových aktiv = reprodukční hodnota plavidla + odhadovaná hodnota rybolovných práv. Hodnota kapitálových aktiv by ideálně měla zahrnovat jak dlouhodobá hmotná aktiva (plavidlo, zařízení a elektronika atd.), tak i nehmotná aktiva (odhadovaná hodnota rybolovných práv, jako jsou kvóty, licence atd.). Po členských státech se požaduje, aby při výpočtu hodnoty kapitálových aktiv loďstva zvážily použití metody průběžné inventarizace (metoda PIM – Perpetual Inventory Method) a zohlednily nedávné doporučení pracovní skupiny PGECON[13] k osvědčeným postupům pro výpočet reprodukčních hodnot ponížených o odpisy. V případech, kdy údaje o nehmotných aktivech nejsou k dispozici, by měla být namísto toho vypočtena výnosnost dlouhodobých hmotných aktiv (ROFTA), a to pomocí téže metody výpočtu, přičemž se ovšem nebere v potaz odhadovaná hodnota rybolovných práv. Vypočtený parametr ROI (či ROFTA) vyjadřuje (procentuální) ziskovost na jednotku kapitálu investovaného do odvětví rybolovu. Parametr ROI (či ROFTA) se následně porovná s úrokovou sazbou u dlouhodobé investice s nízkým rizikem vypočtené způsobem navrženým výše. Tato úroková sazba vyjadřuje ziskovost téhož investovaného kapitálu v případě, že by byl investován do nejlepší alternativy, která je k dispozici (zpravidla dlouhodobé státní dluhopisy). Výsledný vzorec pro předmětný ukazatel by vypadal takto: ROI – úroková sazba u dlouhodobé investice s nízkým rizikem. Pokud není hodnota kapitálových aktiv k dispozici či pokud k několika rokům chybí či se na ni z jiných důvodů nelze spolehnout, mohou členské státy pro účely výše uvedeného porovnání použít čistý zisk v procentech. Členské státy však v každém případě musí uvést, který ukazatel u kterých období a skupin loďstva použily. 11.2 Použití a výklad Při kladných hodnotách ROI převyšujících úrokovou sazbu u dlouhodobých investic s nízkým rizikem by ukazatel nabýval pozitivních hodnot, což by naznačovalo, že dochází k vytváření mimořádného zisku: jednalo by se o známku podkapitalizace. Při kladných hodnotách ROI, které však nedosahují hodnoty úrokové sazby u dlouhodobých investic s nízkým rizikem, by ukazatel nabýval záporných hodnot, což by naznačovalo, že by v dlouhodobém horizontu bylo výhodnější investovat jinam: jednalo by se o známku toho, že dané loďstvo je pravděpodobně překapitalizováno, a že je tedy hospodářsky neúčinné. Záporné hodnoty ROI pak mohou samy o sobě naznačovat hospodářskou překapitalizaci. Příklad výpočtu (předpokládá se 5% úroková sazba na dlouhodobé investice s nízkým rizikem) Hodnoty pro daný kalendářní rok (v tisících EUR) || Skupina loďstva 1 || Skupina loďstva 2 || Skupina loďstva 3 Příjem z vykládek + další příjmy || 1 500 || 700 || 1 000 Náklady na posádku + nezaplacená práce + náklady na palivo + náklady na opravy a údržbu + další variabilní náklady + neměnné náklady || 800 || 481 || 850 Kapitálové náklady (odpisy + platby úroků) || 400 || 200 || 200 Čistý zisk || 300 || 39 || -50 Hodnota kapitálových aktiv loďstva (reprodukční hodnota plavidla + odhadovaná hodnota rybolovných práv) || 2 000 || 1 500 || 1 500 ROI = čistý zisk / hodnota kapitálových aktiv || 15 % || 2,6 % || -2,5 % ROI – úroková sazba na dlouhodobé investice s nízkým rizikem || +10 % || -2,4 % || -7,5 % 11.3 Poměr běžných příjmů a příjmů pokrývajících náklady Příjmy pokrývající náklady (BER) jsou příjmy nezbytné k úhradě fixních i variabilních nákladů: při dosažení této výše příjmů tak nedojde ani ke ztrátě ani k zisku. Běžný příjem (CR) je celkový provozní příjem části loďstva, který sestává z příjmu plynoucího z vykládek a příjmu nepocházejícího z rybolovu. Veškeré údaje potřebné pro tento výpočet, kromě nákladů obětovaných příležitostí, by měly být k dispozici v rámci vnitrostátních programů členských států pro rámec pro shromažďování údajů. Údaje o přímých příjmových dotacích by do výpočtu být zahrnuty neměly. Do výpočtu by měly být ovšem navíc zařazeny případné příjmy a náklady z pronájmu rybolovných práv. Mělo by být zmíněno, zda byly tyto údaje do výpočtu zařazeny. Vzorec pro výpočet parametru BER: BER = (fixní náklady) / (1 − [variabilní náklady / běžné příjmy]), kde: Variabilní náklady = náklady na posádku + nezaplacená práce + náklady na energii + náklady na opravy a údržbu + další variabilní náklady, kde: Fixní náklady = neměnné náklady + odpisy a kde: Běžné příjmy = příjmy z vykládek + další příjmy. Poměr se vypočte jako podíl běžných příjmů a parametru BER, tj.: Poměr = běžné příjmy (CR) / BER. Výše uvedeným výpočtem poměru lze zjistit finanční životaschopnost v krátkém výhledu. Pokud to údaje umožňují, mohou se členské státy také rozhodnout, že předloží analýzu dlouhodobé hospodářské životaschopnosti poměru CR / BER. K provedení této analýzy je k fixním nákladům zapotřebí přidat náklady obětovaných příležitostí: Fixní náklady = neměnné náklady + odpisy+ náklady obětovaných příležitostí u kapitálu Náklady obětovaných příležitostí u kapitálu = hodnota kapitálových aktiv * úroková sazba na dlouhodobé investice s nízkým rizikem Členské státy budou muset uvést, které pojetí poměru CR/BER používají. 11.4 Použití a výklad Poměr běžných příjmů a příjmů pokrývajících náklady u loďstva vyjadřuje, jak dalece se běžný příjem daného loďstva blíží příjmu, kterého je zapotřebí k pokrytí nákladů v krátkodobém horizontu. Pokud je tento poměr vyšší než 1, dochází k vytváření dostatečného příjmu k pokrytí variabilních, fixních a kapitálových nákladů, což naznačuje, že je daná skupina zisková a že může být podkapitalizovaná. Pokud je naproti tomu poměr nižší než 1, k vytváření dostatečného příjmu k pokrytí variabilních, fixních a kapitálových nákladů nedochází, což naznačuje, že daná skupina není zisková a že může být překapitalizovaná. Záporný výsledek poměru CR/BER znamená, že variabilní náklady samy o sobě převyšují běžné příjmy, což naznačuje, že s větším příjmem porostou i ztráty. Pokud do výpočtu nejsou začleněny odpisy a náklady obětovaných příležitostí u kapitálu, udává poměr jen to, jak vysoký příjem je pouze v krátkodobém horizontu potřeba k pokrytí provozních nákladů, a nezohledňuje případné výjimečné zisky. Zahrnou-li se do výpočtu tyto pojmy, získá se navíc dlouhodobý výhled, pokud jde o očekávanou budoucí životaschopnost loďstva, zároveň však při použití ROI (či ROFTA) jako dlouhodobého ukazatele do určité míry vznikne překrytí s tímto parametrem. Příklad výpočtu: Poměr běžných příjmů a příjmů pokrývajících náklady (CR/BER) || Hodnoty pro kalendářní rok (v tisících EUR) Použijí se celkové údaje za skupinu || Skupina loďstva č. 1 || Skupina loďstva č. 2 1 || Běžné příjmy (CR) = příjmy z vykládek + další příjmy || 113 000 || 115 000 2 || Fixní náklady = neměnné náklady + odpisy + náklady obětovaných příležitostí u kapitálu || 24 000 || 28 000 3 || Variabilní náklady = náklady na posádku + nezaplacená práce + náklady na energii + náklady na opravy a údržbu + další variabilní náklady || 90 000 || 85 000 4 || BER = 2 / ( 1 − [ 3 / 1 ] ) || 117 913 || 107 333 5 || CR / BER = 1 / 4 || 0,96 || 1,07 12. Ukazatele využívání plavidel 12.1 Ukazatel nečinnosti loďstva Nečinná plavidla představují nevyužitou kapacitu, a snižují tedy celkovou technickou účinnost a míru využití kapacity celého loďstva. Ukazatel se spíše než pro skupiny loďstva vypočte pro délkové třídy plavidel skupin loďstva na základě rámce pro shromažďování údajů vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici informace o zařízení a cíleném rybolovu. Měla by být předložena tabulka znázorňující, jaký je v celém loďstvu podíl nečinných plavidel, a to co do počtu, hrubé prostornosti (GT) a výkonu (kW). 12.2 Ukazatel využívání plavidel Ukazatel využívání plavidel je u každé jednotlivé skupiny loďstva dán průměrným podílem míry skutečné intenzity a maximální intenzity, jež je u daného loďstva možná. Tento ukazatel vychází z údajů, u nichž se očekává, že budou spolehlivé, a nabízí posouzení míry využívání loďstva k rybolovné činnosti za daných okolností, přičemž k tomuto posouzení lze početně rychle dospět. Tento ukazatel má dvě verze; vychází se buď ze zjištěné, nebo z teoretické maximální míry činnosti. Členské státy by se měly rozhodnout, který z těchto parametrů je vhodnější, a vykázat Komisi pouze ten. Ukazatel vycházející ze zjištěné maximální míry činnosti se vypočte jako: Podíl průměrné intenzity na jedno plavidlo u dané skupiny loďstva a zjištěné maximální intenzity, kterou určité plavidlo v této skupině loďstva skutečně vyvíjí (v kilowattdnech nebo tunodnech), za daný referenční rok. Tento ukazatel lze vypočítat i s pomocí dnů rybolovu jako: Podíl průměrného počtu dní na moři na jedno plavidlo a maximálního počtu dní na moři, který byl u dané skupiny loďstva zjištěn. Druhá verze tohoto technického ukazatele se použije v případech, kdy by zjištěný maximální počet dní na moři v rámci dané skupiny loďstva pro jednotlivé referenční roky mohl být omezen vnějšími faktory. Příčinou tohoto omezení mohou být hospodářské (např. palivová krize), environmentální (např. neobvyklé počasí) a sociální (např. pokud rybolovná činnost neprobíhá o víkendech) faktory, které v určitých letech ovlivní maximální zjištěný počet dní na moři na plavidlo tak, že by pak toto číslo nemuselo vyjadřovat skutečnou technickou kapacitu daného loďstva. V těchto případech mohou členské státy výše uvedený podíl vypočítat také z teoretického maximálního počtu dní na moři. „Zjištěná maximální intenzita, kterou určité plavidlo v této skupině loďstva skutečně vyvíjí“ se v tomto výpočtu nahradí teoretickým maximálním počtem dní na moři, kdy by bylo možné provozovat rybolov, pokud by neexistovala žádná vnější omezení (např. pokud by se nepoužíval žádný režim intenzity). Standardně se – nejsou-li k dispozici žádné údaje – jako předpoklad používá hodnota 220 dní, ale jinak by se měla tato hodnota odhadnout podle přírodních, technických a sociálních podmínek. Tuto hodnotu by měl každý členský stát stanovit na základě odborného úsudku a dostupných informací. Zvolený ukazatel by měl být předkládán a posuzován za období několika let, aby se ukázalo, zda jsou podíly v čase stabilní. Výpočet lze provést buď v kilowattdnech, nebo v tunodnech podle toho, co je pro dané loďstvo vhodné; u vlečných zařízení lze např. upřednostnit kilowattdny vzhledem k tomu, že plavidla se silnějšími motory většinou uloví více než plavidla s motory slabšími, a u pasivních zařízení tunodny. 12.3 Použití a výklad Údaje (dny na moři na plavidlo, hrubá prostornost a výkon) jsou na úrovni členských států k dispozici díky shromažďování údajů podle požadavků nařízení o shromažďování údajů a rámce pro shromažďování údajů. Maximální počet dní na moři však představuje další výpočet, který v současnosti do rámce pro shromažďování údajů nespadá; u tohoto parametru však bude každoročně vyhlašována výzva k předkládání údajů. Při výpočtu tohoto ukazatele je třeba zohlednit všechna činná plavidla v daném loďstvu. Za činné plavidlo se považuje plavidlo, které v některé z fází referenčního roku disponovalo licencí k rybolovu a které během tohoto roku vykázalo minimálně jeden den na moři. Za nečinné plavidlo se považuje plavidlo, které může, ale nemusí v některé z fází referenčního roku disponovat licencí k rybolovu, avšak tak či tak během referenčního roku nevykázalo žádnou dobu na moři a žádné vykládky. Tyto ukazatele udávají, o kolik by mohla být snížena kapacita loďstva, aniž by došlo ke snížení celkového výstupu loďstva (vykládek). Technický ukazatel tedy lze u každé skupiny loďstva považovat za ukazatel výchozího stavu. Rozdíl mezi vypočtenou hodnotou a číslem 1 naznačuje míru technického nevyužití plavidel. V rámci systému „semaforu“ bude hodnota ukazatele vyšší než 0,9 (tj. průměrná míra činnosti přesahující 90 % maximální možné činnosti) zjištěna pouze u skupin loďstva, jejichž míra činnosti je do značné míry stejnorodá, což by mohlo být v praxi označeno zelenou. U hodnot (podle stejnorodosti loďstva) nižších než 0,7 by se mělo za to, že vykazují podstatné nevyužití, což může naznačovat nadměrnou technickou kapacitu (červené světlo). Pokud se místo zjištěného maximálního počtu dní použije teoretický maximální počet dní, mohou se mezi vypočtenými hodnotami technického ukazatele objevit výrazné rozdíly a při vysvětlování výsledků je potřeba postupovat pozorně. Příklad výpočtu: Poměr mezi skutečnou intenzitou na plavidlo a maximální intenzitou (zjištěnou a teoretickou) skupiny tří plavidel. Plavidlo || Kapacita1) || Skutečná intenzita2) || Maximální intenzita (podle zjištěného maxima)3) || Teoretická maximální intenzita4) || Technický ukazatel (zjištěný)5) || Technický ukazatel (teoretický)6) kW || dny || kW.dny || dny || kW.dny || dny || kW.dny Plavidlo 1 || 100 || 80 || 8 000 || 150 || 15 000 || 220 || 22 000 || 0,53 || 0,36 Plavidlo 2 || 200 || 110 || 22 000 || 150 || 30 000 || 220 || 44 000 || 0,73 || 0,50 Plavidlo 3 || 400 || 150 || 60 000 || 150 || 60 000 || 220 || 88 000 || 1,00 || 0,68 || || || Celkem 90 000 || || Celkem 105 000 || || Celkem 154 000 || Průměr 0,86 || Průměr 0,58 1) Kapacita by se měla u všech skupin uvádět v kW; pokud je to možné, doporučuje se použít rovněž hrubou prostornost, a to zejména u skupin s pasivním zařízením. 2) V tomto sloupci jsou uvedeny údaje o činnosti a intenzitě jednotlivých plavidel. 3) V tomto sloupci je uvedeno zjištěné maximální využití (150 dní) u každého plavidla loďstva. 4) V tomto sloupci je uvedeno teoretické maximální využití (220 dní) u každého plavidla loďstva. 5) Tento sloupec znázorňuje technický ukazatel vypočtený podle zjištěné maximální míry využití (kilowattdny ve sloupci 2 vydělené kilowattdny ve sloupci 3 a poté průměr dané skupiny). 6) Tento sloupec znázorňuje technický ukazatel vypočtený podle teoretické maximální míry využití (kilowattdny ve sloupci 2 vydělené kilowattdny ve sloupci 4 a poté průměr dané skupiny). Každý členský stát by se měl rozhodnout, který z technických ukazatelů popsaných v oddílu 7.3 předloží. Rozhodnutí je třeba vysvětlit. [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013). [2] Ustanovení čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013. [3] Ustanovení čl. 22 odst. 4 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1380/2013. [4] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (Úř. věst. L 149, 20.5.2014). [5] Veřejná podpora trvalého ukončení v rámci ENRF je časově omezena (do 31. prosince 2017). [6] Příloha IV nařízení (EU) č. 508/2014. [7] Ustanovení čl. 34 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 508/2014. [8] Tyto pokyny vychází z doporučení výboru VTHVR (SGBRE 10-01, EWG 11-10 a PLEN 10-03), přičemž zohledňují i poznámky čtyř členských států k těmto doporučením a zkušenosti z roku 2013 popsané ve zprávě (EWG 13-28) výboru VTHVR. [9] Viz nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25. února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (Úř. věst. L 60, 5.3.2008). [10] Zkušenost ukazuje, že hodnota kapitálových aktiv často není k dispozici či není spolehlivá. V takových případech lze místo parametru ROI (nebo ROFTA) použít čistý zisk. [11] Pokud nejsou tyto hodnoty k dispozici, lze použít objemy; členské státy by ale měly uvést, zda má daný druh vysokou, či nízkou hodnotu. [12] V případech, kdy více než 60 % hodnoty úlovku tvoří populace, u kterých hodnoty F a Fmsy nejsou k dispozici, se má za to, že není k dispozici ani tento ukazatel. [13] Ze zasedání Plánovací skupiny k hospodářským otázkám (Planning Group on Economic Issues – PGECON) ve dnech 16.‒19. dubna 2012 v Salernu (Itálie).