Finanční zpravodajské jednotky musí spolupracovat a vyměňovat si informace rovněž s ostatními orgány veřejné správy, včetně donucovacích orgánů, celních a daňových orgánů, Úřadu pro boj proti podvodům a úřadů pro vyhledávání majetku z trestné činnosti. V určitých případech byly zdůrazněny některé problémy související s touto spoluprací, například skutečnost, že oznámení podezřelých transakcí a další informace související s bojem proti praní peněz nejsou šířeny všem daňovým správám v EU, jelikož je finanční zpravodajské jednotky většinou nepovažují za příslušné orgány, což vytváří překážky v účinném boji proti daňovým trestným činům. Co se týká spolupráce s Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), Komise navrhla, že by Evropský úřad pro boj proti podvodům měl být schopen získat bankovní informace, které jsou důležité pro jeho vyšetřovací činnost, prostřednictvím finančních zpravodajských jednotek v členských státech.

Spolupráce mezi finančními zpravodajskými jednotkami na úrovni EU je podpořena činností Platformy finančních zpravodajských jednotek EU a vytvořením sítě FIU.Net , informačního systému, který propojuje decentralizované databáze a umožňuje, aby si finanční zpravodajské jednotky vyměňovaly informace. Od 1. ledna 2016 je síť FIU.Net začleněna do Europolu, aby byla zajištěna stabilita a řádné financování FIU.net. To poskytuje rovněž příležitosti k posílení výměny informací mezi Europolem a finančními zpravodajskými jednotkami.

Co se týká zpětné vazby ohledně jednotlivých oznámení podezřelých transakcí, velmi málo finančních zpravodajských jednotek uvedlo, že tuto zpětnou vazbu poskytují a že tato zpětná vazba obvykle souvisí s oznámeními, která byla zaslána státnímu zastupitelství. Zdá se, že povinným osobám není poskytována přeshraniční zpětná vazba ohledně oznámení, která finanční zpravodajská jednotka předala jiné zpravodajské jednotce, jíž se oznámení týká. Zpětná vazba ohledně jednotlivých oznámení nemusí být možná, jelikož by zasahovala do důvěrnosti vyšetřování. Zdá se však, že slovní spojení „kde je to proveditelné“, je finančními zpravodajskými jednotkami uplatňováno různě a ponechává široký prostor pro uvážení.

Finanční zpravodajské jednotky tvrdí, že by stejných cílů bylo možno dosáhnout schválením vzorů oznámení a postupů pro šíření oznámení. Rovněž se uvádělo, že by na rozdíl od současné situace mělo být elektronické podávání oznámení finančním zpravodajským jednotkám ze strany povinných osob na vnitrostátní úrovni povinné, aby bylo zajištěno, že je finanční zpravodajské jednotky mohou zpracovávat elektronicky, a tudíž efektivněji. To by vyžadovalo změnu stávajícího právního rámce.

Mnoho oznámení se vztahuje na transakci nebo činnost, která se týká dvou či více členských států. V souvislosti se snižováním zátěže povinných osob, které poskytují služby v několika členských státech, byla nadnesena otázka podávání všech oznámení podezřelých transakcí jednotnému kontaktnímu místu v EU. Toto jednotné kontaktní místo by zabránilo rovněž tomu, aby se finanční zpravodajské jednotky zabývaly velkým objem přeshraničních oznámení a šířením informací ostatním finančním zpravodajským jednotkám, jelikož ústřední subjekt pro oznamování by zajistil šíření informací nebo oznámení všem příslušným finančním zpravodajským jednotkám.

Směrnice o boji proti praní peněz ukládá členským státům povinnost vyžadovat, aby povinné osoby spolupracovaly s vnitrostátními finančními zpravodajskými jednotkami a neprodleně je informovaly o podezřelých transakcích nebo činnostech, a to včetně vyplnění formuláře pro oznámení podezřelé transakce. Mnoho finančních zpravodajských jednotek v současnosti dostává oznámení od povinných osob prostřednictvím zvláštních vnitrostátních elektronických systémů oznamování. Zpráva o mapování z roku 2016 vyzdvihla případy, kdy nedostatečné nástroje IT (řada finančních zpravodajských jednotek zachovává postupy založené na papírových dokladech) představovaly pro finanční zpravodajské jednotky problém při účinném zpracování a analýze informací, a to kvůli nedávnému velkému objemu obdržených oznámení podezřelých transakcí.

Je nezbytné, aby finanční zpravodajské jednotky dostávaly kvalitní informace o transakcích nebo o pokusech o transakce, které by mohly souviset s výnosy z trestné činnosti nebo s financováním terorismu. Směrnice o boji proti praní peněz vyžaduje, aby povinné osoby z vlastního podnětu informovaly finanční zpravodajskou jednotku v členském státě, v němž jsou usazeny, pokud vědí, mají podezření nebo mají přiměřené důvody k podezření, že finanční prostředky, jichž se transakce týká, jsou výnosy z trestné činnosti nebo mají souvislost s financováním terorismu, a aby neprodleně reagovaly na žádosti finanční zpravodajské jednotky o další informace. Informační toky by měly zahrnovat rovněž zpětnou vazbu a opatření přijatá v návaznosti na oznámení. Tato zpětná vazba by měla být poskytnuta včas a měla by zahrnovat účinnost oznámení a následná šetření.

-Oznámení, která se týkají jiného členského státu

Pokud jde o předávání oznámení, která se týkají jiného členského státu, zpráva o mapování finančních zpravodajských jednotek zdůraznila jeho automatickou a povinnou povahu, kdy „informace musí být předány příslušným zahraničním finančním zpravodajským jednotkám na základě objektivních faktorů, výhradně v závislosti na zjištění, že se obdržené informace ‚týkají jiného členského státu‘. Sdílení by nemělo být podmíněno výsledky analýzy finanční zpravodajské jednotky nebo dalšími hodnoceními týkajícími se například relevantnosti případu, adekvátnosti podezření, posouzení přiměřenosti.“

Odpovědi na dotazník však ukazují velmi nízký počet přeshraničních oznámení, a to navzdory skutečnosti, že povinnost uložená ve směrnici o boji proti praní peněz platí od června 2017. Kromě jednoho členského státu nedošlo od června 2017 k podstatnému zvýšení počtu přeshraničních oznámení předaných finančními zpravodajskými jednotkami jejich protějškům.

-Informace, které jsou relevantní pro jiný členský stát

Co se týká šíření informací relevantních pro jiný členský stát z vlastního podnětu, podle nejnovějších statistických údajů o využívání sítě FIU.net zaslalo v roce 2018 šestnáct členských států informace na přeshraničním základě v méně než 100 případech, přičemž šest členských států dosud tuto funkci sítě FIU.net nevyužívá vůbec. Z odpovědí na dotazník a statistických údajů poskytnutých Europolem je zřejmé, že některé členské státy neplní svou povinnost šířit přeshraniční informace relevantní pro jiné členské státy a že řada dalších členských států plní tuto povinnost pouze částečně.

V září 2017 zřídily finanční zpravodajské jednotky členských států a Europol v rámci Platformy finančních zpravodajských jednotek EU pracovní skupinu za účelem výměny názorů na přeshraniční oznamování a šíření oznámení. Tato pracovní skupina poskytuje Komisi poradenství a odborné znalosti týkající se operativních otázek v zájmu usnadnění spolupráce mezi vnitrostátními finančními zpravodajskými jednotkami a výměny názorů na využívání funkcí a k navržení případných technických zlepšení systému FIU.Net. Tato činnost je v pokročilé fázi. Prozatím jen několik málo členských států plní právní povinnost týkající se předávání nebo šíření přeshraničních oznámení. Tato pracovní skupina byla pověřena rovněž navržením rámce, který by stanovil kritéria, na jejichž základě by byla vymezena „přeshraniční“ povaha oznámení podezřelé transakce, jelikož finanční zpravodajské jednotky mohou vykládat kritérium týkající se „relevantnosti“ velmi odlišným způsobem. Kritérium týkající se „relevantnosti“ by každopádně nemělo předjímat věcnou analýzu informací obdržených od povinné osoby a nemělo by dotčenou finanční zpravodajskou jednotku připravit o možnost provést vlastní analýzu. Dodržování povinnosti týkající se šíření informací, které jsou relevantní pro jiný členský stát, je nezbytné pro řádné fungování rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu.

-Žádosti o informace

Co se týká odpovědí na žádosti o informace podané jinou finanční zpravodajskou jednotkou, obecně se zdá, že tuto povinnost plní všechny finanční zpravodajské jednotky. Zpráva o mapování však poukázala na včasnost odpovědí na žádosti o informace jako na kritickou oblast spolupráce mezi finančními zpravodajskými jednotkami a „zdůraznila, že stávající prodlevy při získávání informací ... od jiných finančních zpravodajských jednotek mohou mít dopad na účinnost analytických činností a výsledná donucovací opatření“. Z odpovědí finančních zpravodajských jednotek na dotazníky vyplývá, že naprostá většina finančních zpravodajských jednotek odpovídá na žádosti ve lhůtě jednoho měsíce, kterou doporučila Egmontská skupina. Pět členských států uvedlo, že odpovědi na příchozí žádosti jsou v průměru poskytovány do jednoho týdne či v kratší lhůtě, zatímco pět členských států udávalo jako průměrnou lhůtu pro odpověď jeden měsíc. Z odpovědí na dotazník vyplývá, že finanční zpravodajské jednotky členských států pracují se stejnými lhůtami jak v rámci EU, tak mimo ni. Je třeba uvést, že ačkoliv lhůta v délce jednoho měsíce může být v souladu s lhůtou doporučenou Egmontskou skupinou, je mnohem delší než průměrná lhůta pro výměnu informací mezi orgány podle jiných nástrojů EU, která obvykle činí několik dní, a není delší než jeden týden . Lhůty pro odpověď na žádosti by se měly zkrátit a měly by být v souladu se standardy vztahujícími se na ostatní orgány v Unii.

Některé finanční zpravodajské jednotky mimoto zaznamenaly různé časové rámce pro odpovědi na žádosti v závislosti na tom, zda má finanční zpravodajská jednotka v době podání žádosti požadované informace k dispozici, nebo zda je musí získat od povinných osob či jiných příslušných orgánů. Lhůta pro odpověď u žádostí tohoto druhu bývá delší. V tomto ohledu je důležité analyzovat druhy informací, k nimž mají finanční zpravodajské jednotky přímý přístup a s ohledem na něž mohou ostatním finančním zpravodajským jednotkám odpovědět včas. Směrnice o boji proti praní peněz stanoví, že by finanční zpravodajské jednotky měly mít přístup ke všem informacím z oblasti finanční, správní a z oblasti trestního řízení, které potřebují k řádnému plnění svých úkolů. To, nakolik má finanční zpravodajská jednotka přímý přístup ke zdroji údajů, se však mezi jednotlivými členskými státy značně liší. Odpovědi na druhý dotazník, který se zaměřil na více než 70 zdrojů informací, ukazují, že některé finanční zpravodajské jednotky mají přímý přístup k více než 30 zdrojům informací a jiné k méně než pěti zdrojům. Velký rozdíl existuje rovněž v tom, zda mají finanční zpravodajské jednotky k určitým databázím přímý či nepřímý přístup. Je důležité uvést, že přístup finančních zpravodajských jednotek k těmto informacím je užitečný rovněž při provádění analýzy oznámení podezřelých transakcí a přeshraniční analýzy.

2.Propojení souborů údajů

V čl. 56 odst. 2 směrnice o boji proti praní peněz je finančním zpravodajským jednotkám uložena povinnost „spolupracovat na používání nejmodernějších technologií“, které jim umožní, aby „anonymně propojily své údaje s údaji jiných finančních zpravodajských jednotek za účelem odhalení osob, které jsou v centru pozornosti finanční zpravodajské jednotky v jiných členských státech, a identifikovaly jejich výnosy a finanční prostředky“. Toto ustanovení mělo být z technického hlediska dodržováno lepším využíváním tzv. technologie „Ma3tch“, která byla vyvinuta a v dubnu 2014 přidána jako funkce sítě FIU.net . Tato funkce pro vzájemné propojování umožňuje finančním zpravodajským jednotkám vyhledat příslušné odkazy na informace v držení jiných finančních zpravodajských jednotek, a to automatizovaným způsobem na základě výskytu shody / bez výskytu shody.

Finanční zpravodajské jednotky nevyužívají plně potenciál tohoto nástroje a otázka lepšího zapojení ze strany finančních zpravodajských jednotek je trvale jedním z bodů programu Platformy finančních zpravodajských jednotek EU. V posledních dvou letech došlo k určitému zlepšení, ačkoli částečně kvůli aktivnímu zásahu Europolu s cílem vybízet finanční zpravodajské jednotky k využívání výhod nové technologie. V prosinci 2017 využívalo tuto funkci osmnáct finančních zpravodajských jednotek oproti patnácti v únoru 2017. Na konci roku 2016 měly obdobně finanční zpravodajské jednotky zavedeno celkem 90 filtrů, přičemž do dubna 2018 se tento počet zvýšil na 126. Na podporu obecného cíle, kterým je používání technologie Ma3tch jako běžné součásti pracovního procesu finančních zpravodajských jednotek, byla koncem roku 2017 zřízena pracovní skupina a její doporučení byla schválena na zasedání Platformy finančních zpravodajských jednotek EU v březnu 2019. Komise bude sledovat jejich uplatňování v praxi.

3.Společné analýzy

Aby bylo možno účinně reagovat na případy praní peněz a financování terorismu, které se týkají více jurisdikcí, je ve směrnici o boji proti praní peněz stanoveno, že by spolupráce mezi finančními zpravodajskými jednotkami členských států měla jít nad rámec pouhé výměny informací pro účely odhalování a analýzy a že by měla zahrnovat sdílení analytické činnosti. Článek 51 směrnice pověřuje Platformu finančních zpravodajských jednotek EU poskytováním pomoci při provádění „společné analýzy“ přeshraničních případů. Ačkoliv je zřejmý přínos společné analýzy v porovnání s běžnou spoluprací při sdílení informací, jelikož může odhalit širší souvislosti skutečností, jež by při izolovaném posouzení na vnitrostátní úrovni nebyly zjištěny, skutečné provádění této analýzy je složitý a náročný úkol.

Pouze několik málo členských států, které se zúčastnily jednoho ze dvou pilotních projektů realizovaných v rámci Platformy finančních zpravodajských jednotek EU v roce 2016 a 2018, mohlo informovat o zkušenostech týkajících se společné analýzy. Ačkoliv operativní výsledek byl pozitivní, museli účastníci těchto projektů překonat řadu potíží, jako jsou problémy plynoucí z rozdílů ve vnitrostátních právních předpisech (kapacita a pravomoci finanční zpravodajské jednotky, pokud jde o přístup k informacím, dostupné zdroje informací, omezení sdílení informací kvůli důvěrnosti na základě vnitrostátních právních předpisů). Další problémy vyplývaly z rozdílných pracovních metod používaných finančními zpravodajskými jednotkami (např. chápání analytického úkolu, význam přisuzovaný „donucovacím“ nebo „finančním“ prvkům, rozdíly v závislosti na postavení a charakteru finanční zpravodajské jednotky, různé cíle a postupy).

Zdá se, že finanční zpravodajské jednotky obecně uznávají, že by posílení spolupráce tohoto druhu vyžadovalo pomoc a koordinaci na úrovni EU. Ve společném vyjádření, které finanční zpravodajské jednotky přiložily k dotazníkům navíc ke svým jednotlivým příspěvkům, se uvádělo, že by budoucí mechanismus spolupráce na úrovni EU měl „podporovat a usnadňovat činnost finančních zpravodajských jednotek, které chtějí provádět společné analýzy, a to vypracováním společných postupů při provádění společných analýz, které mohou být s nezbytnými úpravami uplatňovány jednotně ve všech budoucích procesech, a poskytnutím zvláštních lidských zdrojů a řešení IT finančním zpravodajským jednotkám členských států, které se chtějí zapojit do práce tohoto druhu“. K relevantním oblastem činnosti může patřit mimo jiné stanovení kritérií pro určování typů přeshraničních případů, které jsou vhodné pro společnou analýzu; určení společného základu pro funkci „analýzy“, která má být prováděna koordinovaným a produktivním způsobem (základní „metodika“); určení kroků a postupů pro využití informačních pravomocí a analytických nástrojů; schválení příslušných cílů, které mají být splněny, a výsledků, jichž má být dosaženo, pokud jde o přijímání vhodných následných opatření, a to prostřednictvím šíření finančními zpravodajskými jednotkami na vnitrostátní úrovni.

4.FIU.net

Podle čl. 56 odst. 1 směrnice o boji proti praní peněz by měly finanční zpravodajské jednotky používat při výměně mezi sebou chráněné komunikační kanály a měly by podporovat využívání FIU.net či jejího nástupce. FIU.net je zvláštní informační systém, který poskytuje bezpečný komunikační kanál mezi finančními zpravodajskými jednotkami členských států, jenž jim umožňuje posílat pravidelné žádosti o dokumentaci, předávat přeshraniční oznámení a šířit oznámení, která se týkají finančních zpravodajských jednotek jiných členských států. Členské státy by měly podporovat využívání tohoto systému jako komunikačního kanálu mezi finančními zpravodajskými jednotkami. Od roku 2016 tento systém hostuje a provozuje Europol a finanční zpravodajské jednotky se podílejí na správě systému prostřednictvím poradní skupiny.

Finanční zpravodajské jednotky členských států uznávají přidanou hodnotu sítě FIU.Net a výhody jejího využívání při vzájemné výměně informací. Nedávno se však systém potýkal s opakujícími se technickými problémy, a to kvůli potřebné modernizaci. Nejméně polovina finančních zpravodajských jednotek členských států používá jako primární nástroj pro komunikaci s ostatními finančními zpravodajskými jednotkami FIU.net, tj. na zabezpečenou webovou síť Egmont se obrací pouze v případě selhání nebo narušení tohoto systému. Navzdory tomu, že ve směrnici o boji proti praní peněz je členským státům uložena povinnost podporovat využívání FIU.Net nebo jejího nástupce při komunikaci mezi finančními zpravodajskými jednotkami členských států, čtyři finanční zpravodajské jednotky ve svých odpovědích uvedly, že používají zabezpečenou webovou síť Egmont jako rovnocennou alternativu FIU.Net i v případě výměn uvnitř EU, a to kvůli technickým problémům souvisejícím s fungováním FIU.Net.

IV.SPOLUPRÁCE MEZI FINANČNÍMI ZPRAVODAJSKÝMI JEDNOTKAMI A ORGÁNY DOHLEDU