3.1.Celní spolupráce s Gruzií, Moldavskou republikou a Ukrajinou

Ve spolupráci s Gruzií a Moldavskou republikou bylo od 1. září 2014, kdy bylo zahájeno prozatímní uplatňování dohody o přidružení/ prohloubených a komplexních zón volného obchodu (DCFTA), dosaženo pokroku, zatímco u Ukrajiny bylo prozatímní uplatňování této části dohody odloženo do konce roku 2015.

Celní spolupráce s Moldavskou republikou, Ukrajinou a Gruzií je založena na strategickém rámci, jenž byl schválen s Moldavskou republikou v říjnu 2011, Ukrajinou v květnu 2012 a podepsán s Gruzií v březnu 2015. Praktické provádění vzájemně dohodnutých činností a podpory je organizováno v rámci programu Clo 2020. Pravidelně probíhá celní dialog s cílem zajistit strategickou perspektivu.

Na základě nových dohod byly zřízeny celní podvýbory, které byly pověřeny rozhodovací pravomocí a mají za úkol sledovat sbližování právních předpisů a postupů podle závazků vyplývajících z dohod o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu. Jejich cílem je dosáhnout vysokého stupně spolupráce mezi smluvními stranami a sbližování jejich právních předpisů. Z výsledků první schůze výboru s Gruzií a Moldavskou republikou (březen/květen 2015) vyplývá, že obě země jsou z hlediska dodržování celních závazků týkajících se dohodnutých lhůt v rámci nové dohody na dobré cestě.

V případě Ukrajiny byla celní spolupráce ovlivněna politickým vývojem v zemi a organizačním vývojem ukrajinské celní správy. Během tohoto období byl zaznamenán určitý pokrok u některých projektů podporovaných Komisí a členskými státy.

Spolu se sbližováním celních právních předpisů s acquis EU v oblasti cel se Evropská unie zaměřuje na:

-vývoj systémů řízení rizik, včetně programu pro oprávněné hospodářské subjekty, a dále na podporu výměny celních informací,

-podporu při přípravách přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu, což představuje možnost nepřetržitého tranzitu v rámci EU,

-pomoc při přípravách přistoupení k Regionální úmluvě o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu, což má přispět k rozvoji regionální hospodářské integrace obchodu se zbožím.

Rozvoj konceptu oprávněného hospodářského subjektu (OHS) v souladu s právními předpisy EU je jedním ze závazků, které Gruzie, Moldavská republika a Ukrajina přijaly v rámci nových dohod o přidružení. V současné době je pozornost zaměřena na srovnávací analýzu příslušných právních předpisů týkajících se oprávněných hospodářských subjektů (OHS), kterou provádí Komise spolu s odborníky z členských států. Ke sdílení zkušeností a osvědčených postupů bude docházet díky možnosti účasti na setkáních sítě OHS a uskutečňováním studijních návštěv v členských státech EU.

Kromě toho byl na moldavsko-rumunské hranici dne 1. července 2015 na 6timěsíční počáteční období zahájen pilotní projekt týkající se uznávání OHS z EU na hraničních přechodech na vnější hranici EU. Cílem tohoto pilotního projektu je poskytnout dodatečné výhody pro OHS z EU na hraničním přechodu Leuseni (zkrácení doby nutné ke zpracování, lepší zacílení rizik, méně fyzických a dokumentárních kontrol).

S cílem zlepšit řízení rizik a usnadnit obchod mezi EU a jejími východními sousedy bylo rozhodnuto zahájit pilotní projekt s Moldavskem a Ukrajinou, který se týká zasílání dat ohledně tranzitu do těchto zemí za účelem realizace projektu v roce 2016.

Budoucí přistoupení východních sousedů ke společnému tranzitnímu režimu režimu by znamenalo důležitý krok směrem k regionální integraci tranzitních režimů. Dosáhlo by se tak zjednodušení a urychlení hraničních kontrol a posílilo by se řízení rizik. V lednu 2015 byl na Ukrajině zahájen krátkodobý tranzitní projekt s hlavním cílem poskytovat podporu a poradenství ukrajinské státní fiskální službě v přípravách na přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu. V návaznosti na to byl doporučen twinningový projekt. Pro Moldavskou republiku se připravuje twinningový projekt s cílem sladění se systémem NCTS.

Ve Varšavě (září 2013), v Kyjevě (duben 2015) a v Tbilisi (červen 2015) se konaly semináře týkající se Úmluvy o společném tranzitním režimu. Kromě nich byly uspořádány i studijní návštěvy členských států. Gruzie, Moldavská republika a Ukrajina mají status neformálního pozorovatele v pracovní skupině EU-ESVO pro společný tranzitní režim a zjednodušení formalit v obchodě se zbožím a pravidelně této skupině poskytují aktuální informace o pokroku.

Regionální úmluva o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu, coby zóna kumulace výrobních procesů v EU a v dalších členských zemích této úmluvy, přispívá k rozvoji regionální hospodářské integrace obchodu se zbožím. Moldavská republika tuto úmluvu ratifikovala dne 28. května 2015 a stranou této úmluvy se stala dne 1. září 2015. Gruzie požádala o přistoupení k uvedené úmluvě v říjnu 2015. Ukrajina informovala Komisi o interním jednání o přistoupení k této Úmluvě. V roce 2014 a 2015 bylo pro tyto tři země uspořádáno několik seminářů o pravidlech původu (5. června 2014 v Kyjevě, 3. listopadu 2014 v Kišiněvě a 17. března 2015 v Tbilisi).

Boj proti pašování cigaret a jiným formám nedovoleného obchodu s tabákovými výrobky zůstává pro EU ve vztahu s jejími východními sousedy vysokou prioritu. Komise za úzké spolupráce s členskými státy aktivně pokračuje v provádění akčního plánu ze sdělení o zintenzivnění boje proti pašování cigaret a jiným formám nedovoleného obchodu s tabákovými výrobky.