ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Pokud se členský stát nachází v obzvláště naléhavé situaci, která mimořádně zatěžuje jeho přijímací kapacity, azylový systém nebo infrastrukturu, a pokud by přemístění žadatelů o mezinárodní ochranu podle tohoto nařízení do tohoto členského státu mohlo toto zatížení ještě zintenzívnit, může tento členský stát požádat, aby bylo přemisťování pozastaveno.

Pokud se členský stát nachází v obzvláště naléhavé situaci, která mimořádně zatěžuje jeho přijímací kapacity, azylový systém nebo infrastrukturu, a pokud by přemístění žadatelů o mezinárodní ochranu podle tohoto nařízení do tohoto členského státu mohlo toto zatížení ještě zintenzívnit, může tento členský stát požádat, aby bylo přemísťování pozastaveno.

4. Komise může po doručení žádosti podle odstavce 1 nebo 3 nebo ze své vlastní iniciativy podle odstavce 2 rozhodnout o pozastavení veškerého přemisťování žadatelů podle tohoto nařízení do dotyčného členského státu. Takové rozhodnutí učiní co nejdříve, a to nejpozději jeden měsíc od doručení žádosti. Rozhodnutí o pozastavení přemisťování obsahuje důvody, ze kterých vychází, a to zejména: a) prověření veškerých důležitých okolností v daném členském státě, vzhledem k nimž má být přemisťování pozastaveno; b) prověření možného dopadu pozastavení přemisťování na ostatní členské státy; c) navrhovaný termín, odkdy má pozastavení přemisťování nabýt platnosti; d) veškeré zvláštní podmínky související s tímto pozastavením.
21.

žádá Komisi, aby zajistila zachování podmíněnosti jako základního principu přímých plateb SZP, má však za to, že je zapotřebí jistého zjednodušení, kterým by se zavedly rozumné požadavky na producenty, jež by pak mohly podléhat objektivní kontrole správních orgánů zapojených do řízení;
21.

má za to, že je nutné soustředit evropské dotace na omezenější počet projektů, a to na prvním místě na největší nadnárodní projekty, které jsou často přehlíženy, protože státy věnují větší pozornost projektům čistě vnitrostátním, a dále na projekty, které umožní rychlé zvýšení účinnosti, environmentální udržitelnosti, kvality a bezpečnosti dopravy; jakékoliv případné rozhodnutí v této oblasti by se přitom mělo zakládat na přísném posouzení evropské přidané hodnoty. Přijetí opatření na spolufinancování a jinou podporu přitom nesmí mít žádný vliv na hospodářskou soutěž. Odpovídající důkaz by měl být nedílnou součástí procesu schvalování;
5.

Hlavním závěrem těchto konzultací je, že pokud by byly rychle vytvořeny mezinárodní železniční koridory zajišťující konkurenceschopnost nákladní dopravy, zvýšilo by to konkurenceschopnost železnice a přispělo ke zlepšení makroekonomických ukazatelů.
32.

je zastáncem zřízení platformy pro monitorování změny klimatu, která by měla plnou podporu Komise a která by vycházela z úspěšného modelu paktu primátorů. Tato platforma by mohla místním a regionální orgánům napomáhat při rozvoji a výměně místních znalostí týkajících se klimatu. To by jim přineslo přímé výhody, a zároveň by se mohla stát součástí informačního systému EU;
1. Komise řídí facilitu v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002. 2. Za účelem provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1, s výjimkou podpůrných opatření uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. d), Komise uzavře dohody s mezinárodními finančními institucemi, zejména s Evropskou investiční bankou (EIB) a Evropským investičním fondem (EIF), v souladu s článkem 53d nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 43 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002. Uvedené dohody musí obsahovat pravidla pro provádění úkolů, jimiž jsou pověřeny, včetně nutnosti zajistit adicionalitu k vnitrostátním systémům. 3. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 mohou své výnosy, včetně dividend a úhrad, znovu investovány do akcí podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a c) po dobu šesti let ode dne zahájení facility. Po uzavření facility se zůstatek splatný Evropským společenstvím musí vrátit do souhrnného rozpočtu Evropských společenství. 4. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 tohoto článku uzavřou s veřejnými a soukromými poskytovateli mikrofinancování uvedenými v čl. 4 odst. 2 písemné dohody, které stanoví jejich povinnost použít zdroje, které jsou zpřístupněny z facility, v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a poskytovat informace pro vypracování výročních zpráv uvedených v čl. 8 odst. 1. 5. Komise řídí rozpočet na podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d).

1. Komise řídí facilitu v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002. 2. Za účelem provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1, s výjimkou podpůrných opatření uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. d), Komise uzavře dohody s mezinárodními finančními institucemi, zejména s Evropskou investiční bankou (EIB) a Evropským investičním fondem (EIF), v souladu s článkem 53d nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 43 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002. Uvedené dohody musí obsahovat pravidla pro provádění úkolů, jimiž jsou pověřeny, včetně nutnosti zajistit adicionalitu k vnitrostátním, systémům. 3. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 mohou své výnosy, včetně dividend a úhrad, znovu investovány do akcí podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a c) po dobu šesti let ode dne zahájení facility. Po uzavření facility se zůstatek splatný Evropským společenstvím musí vrátit do souhrnného rozpočtu Evropských společenství. 4. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 tohoto článku uzavřou s veřejnými a soukromými poskytovateli mikrofinancování uvedenými v čl. 4 odst. 2 písemné dohody, které stanoví jejich povinnost použít zdroje, které jsou zpřístupněny z facility, v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a poskytovat informace pro vypracování výročních zpráv uvedených v čl. 8 odst. 1. 5. Komise řídí rozpočet na podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d).
7.

dále zdůrazňuje, že pokud jde o vzdělávání a odbornou přípravu dětí z přistěhovaleckého prostředí, jež také figurují mezi strategickými úkoly a prioritami, je možno považovat tuto otázku za důležitou také z hlediska integrace příslušníků třetích zemí v Evropské unii. V této souvislosti Výbor připomíná, že opatření na podporu integrace v současné době nespadají do pravomoci EU v oblasti přistěhovalectví (články 61, 62 a 63 Smlouvy o ES), nýbrž jsou v přímé pravomoci členských států. EU tak může v této oblasti hrát pouze podpůrnou úlohu, a to do doby, než bude případně ratifikována Lisabonská smlouva, jež by měla pravomoci EU v této oblasti posílit;
24.

vyzývá Komisi, aby zahrnula požadavky zachování biologické rozmanitosti a souvisejících ekosystémových služeb, spolu s kritérii zdraví a blahobytu obyvatelstva, do probíhajících úvah na evropské úrovni, jež se týkají přezkumu kritérií používaných pro výpočet DPH (měří se pouze finanční toky, a nikoli význam nashromážděného kapitálu); např. výdaje za činnosti způsobené znečištěním, havarijním či jiným, by měly být odpočitatelné, a nikoli zahrnuty do daňového základu, jak tomu je v současnosti;
—

upozorňuje na to, že do řešení otázek migrace by měly být zapojeny již existující nástroje a institucionální struktury, jako je iniciativa Výboru regionů Evropsko-středomořské shromáždění zástupců regionů a měst (ARLEM), Rada Evropy a další relevantní sítě;
28.

je toho názoru, že cíle tříděného sběru a recyklace pro různé části odpadu podporují mj. při nakládání s biologickým odpadem takový rozvoj, který je z hlediska ochrany životního prostředí účelný. Na úrovni EU musí být stanoveno, jak mají tyto cíle vypadat a do jakého rámce by měly být zasazeny, přičemž každý členský stát musí mít možnost stanovit si vlastní cíle na základě místních, regionálních a vnitrostátních podmínek a potřeb. Nelegislativní cíle na úrovni EU by měly být progresivní, protože výroba hnojiv předpokládá zabezpečenou jakost při zpracování biologického odpadu. To je však možné, pouze pokud se třídí suroviny pro získání hnojiv, tedy prováděním tříděného sběru biologického odpadu. Koncepce a prosazování příslušných technologií a logistiky vyžaduje čas a úsilí ve výzkumu a vývoji na národní i evropské úrovni;
28.

domnívá se, že z důvodu slabosti sociálních politik bude tato krize pro Afriku o to tvrdší a mohla by způsobit humanitární, politické a sociální krize, jež by byly zdrojem nestability v tomto regionu a které by představovaly živnou půdu pro vznik nových konfliktů;
22.

souhlasí se závěry Rady ve složení pro konkurenceschopnost ze dne 30. května 2008, která vyzvala Komisi a členské státy, aby podporovaly regionální a místní orgány v podávání žádostí o moderní výzkumné infrastruktury, v jejich budování a provozování. Výbor v této souvislosti navrhl, aby se: — zajistilo, že regionální a místní orgány budou plně zapojeny do sestavování plánu činnosti Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) (10), a zejména do prioritizace 35 již schválených klíčových evropských projektů; — bral na vědomí význam regionálních a místních orgánů z hlediska jejich zapojení do ERI; — zajistilo, že místní a regionální orgány budou skutečně zapojeny do účinného řízení ERI (2);
1) Členské státy by měly podporovat zavedení a rozvoj vnitrostátních politik a programů prostřednictvím: a) určení příslušného orgánu nebo příslušných orgánů odpovědných za bezpečnost pacientů na jejich území; b) začlenění otázky bezpečnosti pacientů jakožto priority do politik a programů v oblasti zdraví na celostátní, regionální i místní úrovni; c) podpory rozvoje bezpečnějších systémů, postupů a nástrojů včetně využití informačních a komunikačních technologií.

1) Členské státy by měly podporovat zavedení a rozvoj vnitrostátních politik a programů prostřednictvím: a) určení příslušného orgánu nebo příslušných orgánů odpovědných za bezpečnost pacientů na jejich území, a to i na regionální a místní úrovni; b) začlenění otázky bezpečnosti pacientů jakožto priority do politik a programů v oblasti zdraví na celostátní, regionální i místní úrovni; c) podpory rozvoje bezpečnějších systémů, postupů a nástrojů včetně využití informačních a komunikačních technologií, a to i stanovením konkrétních souborů standardů pro informační technologie a komunikační protokoly;. d) zařazení otázky bezpečnosti pacientů a souvisejících postupů, ukazatelů a standardů mezi celostátní kritéria pro registraci, akreditaci nebo certifikaci zdravotnických zařízení.
Program ISA by měl vycházet ze zkušeností získaných s programy IDA a IDABC, které prokázaly, že koordinovaný přístup může přispět k rychlejšímu dosažení kvalitnějších výsledků, které vyhovují požadavkům podniků, a to pomocí společných a sdílených řešení, jež byla vytvořena a jsou provozována ve spolupráci s členskými státy. Tyto činnosti již důležitým způsobem přispěly a přispívají k zaručení interoperability na podporu elektronické výměny informací mezi evropskými orgány veřejné správy.

Program ISA by měl vycházet ze zkušeností získaných s programy IDA a IDABC. Měly by se také vzít v úvahu poznatky získané při přezkoumání provádění programu IDABC v polovině období, které se zabývalo otázkami relevance, účinnosti, efektivnosti, užitečnosti a koherence tohoto programu; zvláštní pozornost by se měla věnovat nárokům, které vyjádřili uživatelé tohoto programu. Prokázalo se, které prokázaly, že koordinovaný přístup může přispět k rychlejšímu dosažení kvalitnějších výsledků, které vyhovují požadavkům podniků, a to pomocí společných a sdílených řešení, jež byla vytvořena a jsou provozována ve spolupráci s členskými státy. Tyto činnosti již důležitým způsobem přispěly a přispívají k zaručení interoperability na podporu elektronické výměny informací mezi evropskými orgány veřejné správy.
19.

vyzdvihuje, že si především malé podniky stěžují, že už dnes nemohou vyhovět požadavkům na informace bez právního poradenství. Podnikům a spotřebitelům by pomohl standardní formulář. Podniky, které by používaly formulář obsažený ve směrnici, by si byly jisté, že jejich informace odpovídají požadavkům směrnice. Spotřebitelům by byly informace nabízeny po celé Evropě ve stejné formě. Formulář navržený v příloze splňuje tento účel pouze částečně;
6.

v této souvislosti vítá opatření týkající se energetické účinnosti, jež navrhla Komise při příležitosti zveřejnění druhého strategického přezkumu, zejména přezkumu směrnice o energetické náročnosti budov (viz níže), avšak lituje, že: 6.1 obecně stojí energetická účinnost až na čtvrtém místě z pěti mezi prioritami, které tvoří akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití; 6.2 nebyl podán žádný návrh na zavedení závazného legislativního nástroje specificky určeného na realizaci cílů zaměřených na zlepšení energetické účinnosti o 20 %. Měla by však být vytvořena jasnější vazba na cíle a nástroje uvedené ve směrnici o energetických službách (2006/32/ES). To by představovalo konkrétní nástroj, s jehož pomocí by bylo možné učinit první krok směrem k dosažení cíle 20 %; 6.3 podle plánu uvedeného v příloze druhého strategického přezkumu Evropská komise při dosažení cíle zvýšení energetické účinnosti o 20 % částečně počítá s jevem, který nezávisí na její činnosti (zvýšení cen ropy). To svědčí o nedostatku politické vůle a angažovanosti v oblasti energetické účinnosti. Tento postoj je o to více politováníhodný, že přínosy, jež se očekávají díky investicím do energetické účinnosti, z nich činí důležitý nástroj oživení hospodářství a vytváření pracovních míst, která jsou v současném krizovém kontextu zásadní; 6.4 návrhy týkající se energetické účinnosti, které provázejí druhý strategický přezkum, neobsahují specifická opatření pro průmysl, který však spotřebovává velký objem energie. Co se týče bezpečnosti zásobování, je nicméně důležité zdůraznit možná řešení, která propojují průmyslovou činnost a výrobu energie (zhodnocení odpadního tepla, chlazení, generování energie, metody kogenerace a polygenerace atd.); 6.5 vítá shodu na tom, že doprava musí při dosahování energetických cílů hrát zásadní úlohu, avšak vzhledem k tomu, že evropské odvětví dopravy je silně závislé na ropě, lituje, že se pro ně v druhém strategickém přezkumu nenavrhuje žádná strategie. Toto odvětví samo o sobě spotřebovává více než 30 % konečné spotřeby energie v Unii. Bezprostředně se jej týká problematika bezpečnosti zásobování, protože téměř výlučně závisí na ropě, kterou Evropská unie dováží z více než 80 %. Z tohoto důvodu vyzývá Komisi k vypracování návrhů týkajících se účinnosti dopravy, které půjdou ruku v ruce se souborem opatření týkajících se energetické účinnosti. V tomto ohledu existuje velký nevyužitý potenciál pro snížení emisí skleníkových plynů, jako např. investice do železniční dopravy a dalších způsobů hromadné dopravy, energeticky účinných vozidel, spolujízdy, ekologické jízdy, většího využívání jízdních kol atd.;
25.

zdůrazňuje, že takového neprůmyslového loďstva se přímo dotýkají nerovnosti, jež vytváří globalizovaný trh. V tomto smyslu by se měla znovu zvážit možnost povolení pomoci určené na stavbu nových lodí v rámci adaptačních programů, a mělo by se více usilovat o technologická zlepšení, abychom disponovali konkurenceschopným loďstvem, jež by odpovídalo možnostem rybolovu pro danou loď a jež by bylo bezpečné pro rybáře, vzhledem k těžkostem v souvislosti s přístupem do lovišť. Na druhou stranu by bylo důležité zavést povinné rozlišování v označování produktů z těchto plavidel, s označením původu tak, aby to spotřebitel mohl snadno pochopit;
20.

doporučuje, že by měly existovat vhodné ukazatele pro měření výkonnosti, na jejichž základě by se hodnotila stávající úroveň dialogu mezi univerzitami a podniky. Každé měření výkonnosti musí zahrnovat jak kvalitativní, tak kvantitativní ukazatele a bude třeba náležitě zvážit, jak by výběr těchto ukazatelů mohl ovlivnit chování uživatelských skupin;
20.

poukazuje na to, že je nutné jasně rozlišovat mezi opětovným využitím předmětů, jež se ještě nestaly odpadem (neměly by být zahrnuty do cílů) a opětovným využitím předmětů, které se staly odpadem, například těch, které pocházejí z podniků řízených místními samosprávami a zabývajícími se sběrem odpadu. Upozorňuje na to, že je obtížné dohlížet na stav OEEZ předávaných do sběrných míst, a na to, že v případě určitých starých nevýkonných zařízení bude vhodnější je recyklovat, než určit k opětovnému použití;
17.

zdůrazňuje, že je třeba podporovat námořní a říční dopravu, neboť může hrát klíčovou úlohu v boji proti změně klimatu. Navíc by mělo dojít k podstatnému rozšíření programů, jako např. programu „mořské dálnice“, a to kvůli jejich přínosu cílům EU v oblasti dopravy i územní soudržnosti. Podobně by námořní a říční doprava mohla přispět k uspokojení rostoucí poptávky v oblasti osobní a nákladní dopravy. Zároveň musí být neustále snižovány negativní dopady lodní dopravy, přístavů a logistických středisek na životní prostředí. VR proto lituje, že mezinárodní námořní doprava je stále vyloučena z mechanismů Kjótského protokolu a z časového harmonogramu pro snížení emisí skleníkových plynů. Evropská unie by však měla dbát na to, aby byly na mezinárodní úrovni přijaty závazné předpisy, a evropské námořní dopravě tak pokud možno nevznikla konkurenční nevýhoda. Kromě toho by se mělo prozkoumat, jaké vlivy by byly spojené se zavedením přístavních poplatků odstupňovaných podle dopadu na životní prostředí;
19.

jelikož je posouzení dopadu zdlouhavé a vysoce nákladné, mělo by být co nevíce výhledové, aby umožnilo bilaterální stanovení prioritních témat na základě roční politické strategie a pracovního a legislativního programu Komise, možná v rámci roční technické debaty. Generální ředitelství Evropské komise by měla být vyzývána, aby kontaktovala Výbor regionů přímo, pokud se domnívají, že jejich práce na posouzení dopadu by měla být obohacena údaji o územním odpadu plánovaných iniciativ;
—

se domnívá, že je ještě brzy na to, aby Komise právně upravila koncese na služby. Pokud by se Komise přesto rozhodla, že by koncese na služby měly spadat do směrnice o veřejných zakázkách, je nesmírně důležité, aby tyto předpisy byly co nejjednodušší a maximálně flexibilní. V takovém případě by právní úprava měla být podobná jako ve směrnici o koncesích na stavební práce a v žádném případě ne jako v předpisu upravujícím veřejné zakázky na služby.
6.

je toho názoru, že činnosti navrhované ve sdělení tak, jak jsou formulovány, očividně nevyvolávají otázky ohledně toho, zda jsou v souladu se zásadou subsidiarity či proporcionality. Zdůrazňuje však, že místní a regionální orgány by měly být systematicky zapojovány do vypracovávání, provádění a řízení opatření, která mají digitální program pro Evropu uvést do praxe (zvláště co se týče oblastí činnosti interoperabilita a normy, přístup k rychlému a superrychlému internetu, posílení digitální gramotnosti, dovedností a sociálního začlenění a přínosy pro společnost EU plynoucí z IKT, např. v souvislosti se službami elektronické veřejné správy, změnou klimatu a inteligentními dopravními systémy);
52.

navrhuje, aby byla vytvořeno ocenění Evropské zelené město, a zdůrazňuje, že si přeje být zapojen do poroty udílející toto ocenění. Za tímto účelem doporučuje následující: — rozpočtové zdroje pro vítěze na podpoření přidané hodnoty EU plynoucí z akcí souvisejících s oceněním, stejně jako v případě ocenění Evropské město kultury, — maximalizaci přínosů a zkušeností, kterých města dosáhnou jakožto evropská zelená města, včetně vytvoření sítě vítězů umožňující výměnu znalostí a osvědčených postupů. VR by mohl přispět pořádáním akcí a informováním VR a Evropské komise o výsledcích, — VR by měl směřovat své evropské akce, konference a schůze s Komisí do příslušného Evropského zeleného města daného roku, aby se ještě více zlepšila výměna know-how a osvědčených postupů, — podněcovat Evropská zelená města, aby po několika letech podala zprávu o tom, jakého pokroku bylo dosaženo v oblasti udržitelné městské politiky. Mohla by být vyzvána, aby sdílela nové úspěchy a vize s dalšími městy a zainteresovanými subjekty na klíčových evropských akcích, — ocenění by podpořilo zapojení veřejnosti do participativní demokracie a místní angažovanost včetně regionálního rozměru, který by byl dán zapojením celého města do činností souvisejících s oceněním Evropské zelené město, — zlepšení výběrového řízení, např. možnost pro členy poroty pořádat pohovory se zástupci měst v užším výběru a tato města navštívit, — za účelem zviditelnění ocenění by slavnostní předání ocenění mohl spolupořádat VR;
24.

je toho názoru, že je důležité vytvořit ukazatel kvality životního prostředí (který by nezůstal pouhou možností, jak uvádí sdělení), jenž by obsahoval nejen číselné údaje o evropských občanech, kteří žijí ve zdravém životním prostředí, ale informoval by o územních celcích, v nichž tato kvalita existuje, a to tak, aby bylo možné určit politiky, které ji umožnily. Z toho důvodu navrhujeme, aby analýza kvality životního prostředí byla uskutečněna na základě různých územních celků EU s cílem usnadnit jejich porovnání. Za tímto účelem je důležité, aby mapy a prioritní ukazatele vypracované Evropskou agenturou pro životní prostředí plnily důležitou úlohu při stanovení charakteristiky každého evropského regionu, a to tak, aby bylo možné vypracovat přesnější politiku v každém územním celku a strategii solidarity s těmi regiony, které z historických příčin čelí značným obtížím při zlepšování kvality svého životního prostředí. Podpora zřizování regionálních středisek pro sledování životního prostředí by představovala velice přínosnou politiku pro monitorování a přípravu politik zdola nahoru, v jejímž rámci by každý region prokázal své specifické rysy a společné prvky s ostatními evropskými regiony. To by usnadnilo existenci pružných a asymetrických politik na evropské úrovni a navíc by napomohlo vazbám na podporu meziregionální spolupráce;
26.

zdůrazňuje, že problematika zákonného věku odchodu do důchodu souvisí s dalšími otázkami spojenými s trhem práce, jako je zkrácení profesní dráhy z důvodu pozdního nástupu do zaměstnání či brzkého odchodu z trhu práce, potřeba rozvíjet politiky v této oblasti usnadňující pokračující zaměstnávání a odborné vzdělávání, otázka pružných a postupných odchodů do důchodu, podpora trhů práce přístupných pro všechny a potřeba zabývat se otázkou „namáhavosti“, tedy nutného rozlišování mezi různými kategoriemi pracovníků při diskusích o předčasném odchodu do důchodu a odchodu z trhu práce;
19.

upozorňuje na skutečnost, že dopady digitální revoluce a finanční krize na evropský film mohou způsobit v tomto průmyslu na místní a regionální úrovni trvalé změny. To by mohlo vést dokonce k tomu, že by kina s jedním promítacím sálem zmizela z trhu (5). VR žádá, aby byly shromážděny finanční prostředky s nadnárodním a nadregionálním přesahem, umožňující čelit ohrožení kultury;
6.

domnívá se, že budoucí návrh společného rámce financování bude muset být upřesněn, zejména pokud jde o rozdíly vůči „jednotnému fondu“, jejž Výbor regionů odmítá. Výbor není příznivcem zavedení jednotného fondu, který by především s využitím prostředků vyčleněných v rámci politiky soudržnosti sdružil všechny evropské finanční nástroje zaměřené na dopravní infrastruktury. Při tomto převodu fondů by totiž hrozilo nebezpečí, že tento proces skončí jako čistá ztráta prostředků vyčleněných na dopravní politiku, a navíc by mohla být ohrožena integrace dopravních projektů do územně zaměřených rozvojových strategií. Střední cestou by bylo zavést do nových nařízení o strukturálních fondech mechanismus poskytování přidělených úvěrů udržitelným dopravním řešením, zejména přednostně na financování některých částí prioritních projektů v rámci TEN-T a akčních plánů městské mobility;
22.

rovněž uznává důležitost konceptu, že údaje by se měly spravovat co nejblíže jejich zdroji. Třebaže je tento návrh jistě rozumný, musí být zajištěno, že nepředstavuje další zátěž pro místní a regionální orgány. V tomto ohledu by měla být věnována větší pozornost názoru Komise, že všechny zainteresované strany by měly také vyčlenit odpovídající zdroje k zajištění dostatečné ochrany údajů i poté, kdy již nemají sociální a komerční hodnotu;