ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Hodnocení rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace /* COM/2013/02 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Hodnocení rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace 1. Úvod Tato zpráva upozorňuje na hlavní zjištění a doporučení vyplývající z hodnocení rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace 2007–2013 (CIP) a jeho podprogramů, uvádí odpověď Komise na doporučení daných hodnocení a stanoví následná opatření. Komise tímto splňuje požadavek čl. 8 odst. 5 rozhodnutí o rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace[1], podle něhož má o průběžném a závěrečném hodnocení rámcového programu a jeho zvláštních programů informovat Evropský parlament, Radu, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů. 2. SOUVISLOSTI 2.1. Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace[2] je klíčovým programem pro řešení výzev, kterým čelí průmysl EU. Jeho cíle jsou v souladu se stěžejními iniciativami strategie Evropa 2020, ve které zásadní prioritou pro činnosti EU v zájmu posílení hospodářství EU je inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. CIP přispívá ke konkurenceschopnosti a inovačnímu potenciálu Unie jako pokročilé znalostní společnosti s udržitelným rozvojem založeným na silném hospodářském růstu a vysoce konkurenceschopném sociálně tržním hospodářství s vysokou úrovní ochrany životního prostředí a zlepšením jeho kvality. Tento rámcový program podporuje inovační činnosti (včetně ekologických inovací), umožňuje lepší přístup k financování a poskytuje služby na podporu podnikání v regionech; podporuje lepší zavádění a využívání informačních a komunikačních technologií (IKT), přispívá k rozvoji informační společnosti a zároveň podporuje širší využívání obnovitelných energií a energetickou účinnost. · CIP je rozdělen do tří operačních programů. Každý z nich má své konkrétní cíle, zaměřené na zvýšení konkurenceschopnosti podniků a jejich inovačních schopností v jim vlastních oblastech, jako jsou IKT nebo udržitelná energie; program pro podnikání a inovace (EIP)[3]; program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií (ICT-PSP)[4]; program Inteligentní energie – Evropa (IEE)[5]. 2.2. Hodnocení CIP a jeho podprogramů Rozhodnutí, kterým se zavádí CIP, obsahuje zvláštní ustanovení týkající se hodnocení tohoto rámcového programu a jeho operačních programů. Zejména uvádí, že rámcový program a jeho zvláštní programy podléhají průběžnému a závěrečnému hodnocení, jehož účelem je měření dopadu rámcového programu a každého zvláštního programu na jejich cíle, mimo jiné na konkurenceschopnost, inovace, podnikavost, růst produktivity, zaměstnanost a životní prostředí. Rozhodnutí rovněž stanoví, že průběžné hodnocení rámcového programu má být dokončeno do 31. prosince 2009 a závěrečné hodnocení ke dni 31. prosince 2011, a že průběžná a závěrečná hodnocení zvláštních programů by měla být uspořádána tak, aby jejich výsledky mohly být zohledněny v průběžném a závěrečném hodnocení rámcového programu. Průběžná a závěrečná hodnocení se zaměřila na: – měření dopadu rámcového programu a jeho zvláštních programů na jejich cíle; – posouzení, do jaké míry rámcový program a jeho zvláštní programy přispěly k cílům stanoveným na začátku oddílu; – hodnocení míry, v jaké cíle rámcového programu a jeho zvláštních programů odpovídají potřebám, problémům a otázkám, k jejichž řešení je určen; – hodnocení účinnosti rámcového programu a jeho zvláštních programů a stanovení jejich nejúčinnějších a nejméně účinných aspektů. Průběžné hodnocení programu pro podnikání a inovace bylo provedeno společnostmi GHK Consulting Ltd a Technopolis a závěrečná zpráva byla předložena dne 30. dubna 2009. Průběžné hodnocení programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií v rámci CIP bylo provedeno skupinou pěti odborníků[6] a její závěrečná zpráva byla předložena v květnu 2009. Průběžné hodnocení programu Inteligentní energie – Evropa II bylo provedeno společností Deloitte Consulting a její závěrečná zpráva byla předložena dne 27. dubna 2009. Průběžné hodnocení rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace bylo provedeno společnostmi GHK Consulting Ltd a Technopolis a závěrečná zpráva byla předložena dne 9. března 2010. Závěrečné hodnocení programu pro podnikání a inovace bylo provedeno Střediskem pro strategické a hodnotící služby (CSES) a závěrečná zpráva byla předložena v dubnu 2011. Závěrečné hodnocení programu Inteligentní energie – Evropa II bylo provedeno společností Deloitte a závěrečná zpráva byla zveřejněna dne 8. června 2011. Závěrečné hodnocení (druhá průběžná zpráva) programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií bylo dokončeno dne 20. července 2011 a provedla jej skupina odborníků[7]. Závěrečné hodnocení rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, které zohlednilo výsledky předchozích hodnotících studií, bylo dokončeno v prosinci 2011, a to Střediskem pro strategické a hodnotící služby (CSES). Všechny hodnotící zprávy jsou přístupné na internetu[8]. 3. Hlavní zjištění hodnocení Hodnocení obecně potvrdila význam, účinnost a účelnost rámcového programu, jakož i každého z jeho tří zvláštních programů. 3.1. Průběžné hodnocení CIP Průběžné hodnocení CIP[9] shledalo, že „omezený rozpočet přidělený programu pro konkurenceschopnost a inovace znamená, že se nejedná o program zaměřený na výdaje, jako např. fondy politiky soudržnosti nebo sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, ale program, který se snaží dosáhnout svých náročných a široce vymezených cílů tím, že prosazuje své myšlenky, produkty a partnerství do ostatních politik a programů. “ Ve zprávě se uvádí, že interní i externí zúčastněné strany v převážné většině vyslovily podporu tomu, aby opatření v oblasti inovací a konkurenceschopnosti v podobě pilotního programu, jakým je CIP, byla prováděna na úrovni Společenství, přičemž navrhovaly, aby se CIP zaměřil na oblasti, které mají největší evropskou přidanou hodnotu a dopad. Hodnocení ukázalo, že zúčastněné strany měly tendenci zaměřovat se na části programu, a nikoli na CIP jako celek: podle hodnotitelů je příčinou skutečnosti, že CIP je obtížně chápán jako rámcový program, rovněž to, že jde o nový rámcový program s omezenými rozpočtovými prostředky, který podporuje širokou škálu nástrojů zaměřených na řadu různých cílových skupin. Hodnotitelé byli nicméně toho názoru, že stávající informační mechanismy, jako národní kontaktní místa a síť Enterprise Europe Network (Evropská podniková síť), jsou důležitými nástroji pro zlepšení informovanosti a rozšiřování povědomí o rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace. Při hodnocení bylo zjištěno, že mnohé aspekty plánované účinnosti byly zřejmé ve výsledcích, jichž bylo dosaženo v oblasti řízení a provádění CIP. Zejména finanční nástroje CIP byly považovány za přirozeně velmi účinné nástroje pro pomoc malým a středním podnikům. Finanční zprostředkovatelé si nicméně stěžovali na nadměrné požadavky týkající se podávání zpráv, které zvyšují náklady na účast, a navrhli snížit administrativní zátěž. Zpráva rovněž uvedla, že provozní součinnosti byly zlepšeny díky zapojení Výkonné agentury pro konkurenceschopnost a inovace (EACI) a sítě Enterprise Europe Network. Zejména v rámci programu pro podnikání a inovace byla zdůrazněna důležitost existence jedné společné sítě jako kontaktního místa pro malé a střední podniky po celé Evropě. Úloha EACI byla posouzena jako úspěšná při zvyšování účinnosti zdrojů prostřednictvím oddělení správní funkce od tvorby politiky. 3.2. Závěrečné hodnocení programu pro podnikání a inovace (EIP) Hodnocení programu pro podnikání a inovace [10] dospělo k pěti hlavním závěrům: za prvé, že tento program dobře funguje a že je na správné cestě k dosažení očekávaných výsledků; za druhé, že ve většině případů získává program na tempu, neboť navázal na stávající úspěchy; kromě toho výsledky průzkumu ukázaly „užitečnost“ programu, neboť potvrdily, že přímo splňuje potřeby malých a středních podniků; hodnotitelé dále uvedli, že z uskutečněných pohovorů, jakož i dalších důkazů je patrné, že program má jasnou evropskou přidanou hodnotou. A konečně, že vytvořený monitorovací systém je cenným přínosem pro průběžné hodnocení provádění programu, a to i přesto, že tento systém se v některých oblastech stále vyvíjí a že je zapotřebí důsledněji uvádět údaje týkající se ukazatelů. Cíle programu pro podnikání a inovace byly s ohledem na potřeby podniků označeny jako velmi přínosné. Dále bylo zjištěno, že „program účinně pomáhá konečným uživatelům, zejména malým a středním podnikům (MSP)“. Hlavním přínosem programu pro podnikání a inovace je, že je přímo a prakticky zaměřen na klíčové otázky týkající se MSP. Opatření programu pro podnikání a inovace, zejména finanční nástroje a ekologické inovace, účinně vytvořily podmínky pro skutečnou tržní replikaci. Pokud jde o finanční nástroje, bylo zjištěno, že plní svůj cíl, kterým je zjednodušení přístupu k finančním prostředkům pro zakládání malých a středních podniků a pro jejich růst. Za významné mechanismy pro potřeby malých a středních podniků v Evropě byly konkrétně označeny mechanismus GIF a skupina úvěrů a mikroúvěrů garančního prostředku pro MSP, neboť odpovídají na poptávku po financování, která by jinak nebyla pokryta, a přispívají k zakládání a růstu malých a středních podniků. Podle zjištění zprávy je jedním z nejvíce patrných účinků příslušných nástrojů pákový efekt. Co se týče sítě Enterprise Europe Network, hodnotitelé zjistili, že je správně zaměřena na své hlavní cíle, tj. na podporu inovací, podnikatelské spolupráce a přeshraniční obchod, a dodali, že úroveň spokojenosti zákazníků se službami sítě je vysoká. Zejména uvedli, že „síť má důležitý politický přínos pro vztah mezi EU a podniky a má značný další potenciál, pokud jde o zapojení malých a středních podniků v rámci cílů a opatření programu pro podnikání a inovace“. Přístup, který byl v programu použit v případě činností souvisejících s ekologickými inovacemi programu pro podnikání a inovace, je považován za ucelený, pokud jde o zařazení vhodných prvků, a za relevantní, pokud jde o řešení stávajících nedostatků trhu, jež omezují dané odvětví, neboť se zaměřuje jak na poptávku, tak na nabídku na trhu, jakož i na posílení operačního prostředí. Hodnotitelé rovněž dospěli k závěru, že počet žádostí pravděpodobně významně převýší kapacitu programu. 3.3. Závěrečné hodnocení programu Inteligentní energie – Evropa II (IEE) Z hodnocení programu Inteligentní energie – Evropa II[11] vyplývá, že opatření programu dosahují svých konkrétních a strategických cílů a přispívají k jeho celkovému dopadu a výsledkům. Program Inteligentní energie – Evropa II je hodnocen jako „relevantní a užitečný, neboť reaguje na měnící se potřeby, problémy a překážky spojené s otázkami, které se týkají udržitelné energie a kterým Evropa čelí. Kombinace opatření, která zahrnuje široké spektrum priorit, zapojení různých typů subjektů, jež mohou jasně ovlivnit zavádění udržitelných energetických řešení, a zejména kombinace projektů orientovaných na tržní řešení a projektů zaměřených na přizpůsobení politiky, jakož i vliv opatření programu Inteligentní energie – Evropa II v různých okamžicích tržního cyklu přispívají k účinnosti programu“. Přetrvávají překážky netechnologického charakteru, které zpomalují zavádění technologií pro udržitelnou energii. Program Inteligentní energie – Evropa II přispívá k jejich snížení tím, že podporuje činnosti v oblasti podpory politiky, budování kapacit, šíření a propagace a projektů tržní replikace. Hodnotitelé získali rovněž pozitivní zpětnou vazbu ohledně efektivity podporovaných činností, a to s ohledem na dosažení jejich cílů a přispívání k cílům programu. Kromě toho se podporované činnosti jeví jako nejvhodnější způsob pro dosažení stanovených cílů. Co se týče účinnosti programu, hodnotitelé navrhli zvýšit stávající prostředky, což by usnadnilo dosažení obecných cílů programu, zejména vzhledem k omezené době do roku 2020, která pro jejich dosažení zbývá, jakož i vzhledem ke zpoždění v oblasti některých cílů v rámci udržitelného energetického rozvoje. Bylo prokázáno, že program byl schopen využívat součinnost s jinými programy financování EU, např. sedmého rámcového programu a strukturálních fondů. 3.4. Závěrečné hodnocení programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií (ICT-PSP) Závěrečné hodnocení programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií[12] vyzdvihlo jedinečnost programu a jeho inovační roli. Projekty v rámci programů zřídily nové platformy pro inovační přeshraniční služby v oblastech veřejného zájmu, zejména v oblastech, kde stále existují systémová a organizační rizika. Některé charakteristiky programu jsou vyhodnoceny jako velmi pozitivní: „jedinečný a průkopnický inovační nástroj, přímo související s politikou, doplňkové portfolium nástrojů, široká účast zainteresovaných stran“. K doporučení poskytnutým skupinou odborníků patří další zvýšení účasti zainteresovaných stran společně s překonáváním překážek účasti malých a středních podniků. Doporučuje se také zlepšit informační toky a propojení s jinými programy EU, jako jsou ty, které se týkají regionálních politik. Skupina navrhla, aby program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií dále pokračoval jako politický nástroj pro zavádění inovací a aby se program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií i ve všech následných opatřeních zaměřil na zavádění inovací v oblasti IKT jakož i na řešení systémových a organizačních rizik. Skupina doporučila, aby byl v rámci rozsáhlých projektů (pilotní projekty typu A) nadále uplatňován politicky orientovaný přístup shora dolů, neboť jde o fungující model způsobu, jak dále posílit rozsáhlé zavádění nových inovačních služeb na úrovni EU. Rovněž vyhodnotili, že projekty s přístupem zdola nahoru, které jsou řízené poptávkou (pilotní projekty typu B), mohou poskytovat nové a inovační přeshraniční služby v nových oblastech služeb týkajících se řízení (eContent, elektronické zdravotnictví a stárnutí, elektronická veřejná správa a e-energetika/e-doprava), a podporovat interoperabilitu a rozvoj širších trhů pro inovační veřejné služby. 3.5. Závěrečné hodnocení CIP Závěrečná hodnotící[13] zpráva CIP potvrdila úspěšnost programu. Ve zprávě se uvádí, že „závěrečná hodnocení jakož i další zdroje potvrzují, že rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace jako celek i jeho jednotlivé zvláštní programy si vedou dobře, v souladu s očekáváním při zahájení programu“.[14] Z hodnocení navíc vyplývá, že „CIP jako celek se stal významným nástrojem pro prosazování inovací, zejména proto, že je koncipován jako poměrně otevřený proces, který se nezaměřuje jen na technologický rozvoj, jak tomu bylo u předchozích koncepcí, ale mnohem vyváženěji zohledňuje vývoj jak v odvětví služeb, tak i ve výrobě, a týká se postupů a obchodních modelů, jakož i produktů. Tím významně přispívá ke konkurenceschopnosti evropského hospodářství“. Definice cílů programu CIP jsou hodnoceny jako ucelené a relevantní ve vztahu k potřebám, problémům a otázkám, které mají řešit. Bylo dosaženo i cíle zaměřit se na oblasti, kde opatření EU mohou znamenat přínos. Zpráva kladně hodnotí pružnost CIP a uvádí, že získání podpory v rámci CIP je snazší než u jiných srovnatelných programů. Bylo shledáno, že činnost na podporu inovací v rámci programu CIP nyní představuje značný objem znalostí, který může potenciálně ovlivnit jiné oblasti politiky. Hodnocení zdůraznilo zlepšení, ke kterému došlo díky delegování řízení podstatné části CIP na EACI, pokud jde o účinnost řízení programu, a to jak v souvislosti s náklady, které připadají na Komisi, tak v souvislosti s účinností poskytovaných služeb, měřeno z hlediska počtu podepsaných smluv, doby potřebné k jejich uzavření a uskutečnění plateb. Současná hospodářská krize zdůraznila důležitost hlavních cílů CIP, jakož i opodstatnění mnohých z otázek programu CIP, k jejichž řešení byl navržen. O to naléhavější je potřeba navázat na myšlenky, které se osvědčily, a prokázaly svou účinnost, jako např. finanční nástroje. 4. Hlavní doporučení a plánovaná následná opatření Hodnocení učinila několik doporučení, jak dále zlepšit provádění CIP a navrhnout možný následný program, což bylo při provádění programu a při přípravě návrhů Komise týkajících se následných programů CIP (COSME[15] a částí iniciativy Horizont 2020[16]) zohledněno. Závěrečné hodnocení CIP uvedlo, že by mohly být vytvořeny další součinnosti mezi jeho třemi podprogramy prostřednictvím vyjádření nových postojů k ústředním tématům rámcového programu, např. k inovačním politikám. Za jeden z hlavních nedostatků bylo označeno to, že programu chybí celkové zviditelnění. Bylo nicméně zdůrazněno, že zažitá označení jako síť „Enterprise Europe Network“, program „Inteligentní energie – Evropa“, a „týden malých a středních podniků“ by měla zůstat nezměněna. Dále bylo doporučeno, aby byly informace o úspěšných činnostech podporovaných programem lépe šířeny. K šíření informací o politikách EU a službách, které jsou k dispozici v rámci všech programů, např. sedmého rámcového programu nebo strukturálních fondů, Komise aktivně využívá sítě Enterprise Europe Network, která je financována v rámci CIP. V zájmu dosažení co nejširšího počtu potenciálních účastníků byla již přijata řada opatření. V oblasti tržní replikace ekologických inovací působí síť Enterprise Europe Network často jako regionální nebo národní kontaktní místo, které šíří informace o výzvách, organizuje specializované akce zaměřené na navazování kontaktů nebo odvětvová tematická zasedání. Příjemci grantů jsou rovněž odkazováni na asistenční službu v oblasti duševního vlastnictví vytvořenou CIP, která jim pomáhá řešit otázky duševního vlastnictví, které vznikly důsledkem jejich účasti v jiných programech EU, jako např. v sedmém rámcovém programu. V oblasti inovace jsou činnosti i nadále průběžně podporovány nástroji TAKE IT UP (iniciativa Europe INNOVA) a INNO-Partnering Forum (PRO INNO Europe ®). Aby úkoly spojené s projekty měly co největší přesah a neomezovaly se pouze na přímé účastníky, jsou k dispozici webové stránky, prostřednictvím nichž se na projektech mohou aktivně podílet i další organizace, přičemž stránky se vyznačují prvky sociálních sítí. Co se týče následných programů, zintenzívní se úsilí v oblasti komunikace. Kromě toho bylo doporučeno, aby byl vytvořen stálý soubor ukazatelů výstupů, výsledků a dopadů, který by sledoval účinnost programu a dosažení jeho cílů. Návrhy Evropské komise týkající se následných programů CIP (COSME[17] a částí iniciativy Horizont 2020[18]) se zabývají většinou těchto doporučení, zejména posílením intervenční logiky programů (např. iniciativa Horizont 2020 zajišťuje plynulé propojení mezi výzkumem a inovacemi, přičemž zohledňuje hlavní společenské výzvy, jako jsou např. výzvy v oblasti energie a přírodních zdrojů, jakož i klíčové technologie, jako jsou IKT), kterou spojují se strategickými prioritami EU a v právním textu zavádí obecné a konkrétní cíle spojené s ukazateli výsledků a dopadů. Co se týče doporučení ohledně „aktivní politiky podporující součinnost na operační úrovni prostřednictvím systematického přístupu s cílem zlepšit řízení vazeb mezi různými oblastmi programu,“ Komise pro šíření informací aktivně využívá sítě Enterprise Europe Network. V zájmu dosažení co nejširšího počtu potenciálních účastníků byla již přijata řada opatření. V oblasti ekologických inovací působí síť Enterprise Europe Network často jako regionální nebo národní kontaktní místo, které šíří informace o výzvách, organizuje specializované akce zaměřené na navazování kontaktů nebo odvětvová tematická zasedání. Příjemci grantů jsou rovněž odkazováni na asistenční službu v oblasti duševního vlastnictví, která jim pomáhá řešit příslušné otázky. Pokud jde o inovace, byly uskutečněny semináře se členy sítě, jež se týkaly veřejných zakázek a inovací a jež byly zaměřeny na šíření poznatků získaných prostřednictvím příslušných opatření. Dalším příkladem jsou vazby vytvořené mezi sítí Enterprise Europe Network a IMP3rove[19], kdy partneři sítě Enterprise Europe Network organizují školení týkající se řízení inovací. Hodnocení programu pro podnikání a inovace uvedlo, že „je třeba, aby další vývoj programu pro podnikání a inovace vycházel ze stávajících úspěšných projektů, aby zvýšil tempo, které bylo již v řadě prováděných činností nastaveno, a aby se, pokud možno, vyhnul rizikům narušení kontinuity spojených s novou koncepcí“. V ročním pracovním programu EIP pro 2013 Komise do značné míry navrhne, aby úspěšná opatření z minulých let nebo nová opatření založená na předchozích zkušenostech dále pokračovala, a aby byl zároveň zajištěn soulad s politickými prioritami a hospodářským vývojem. Při přípravě příští generace finančních nástrojů vzala Komise v úvahu doporučení, aby se průběžně sledovala míra, v jaké je ve finančních nástrojích patrná evropská přidaná hodnota. Evropská přidaná hodnota bude klíčovým prvkem nové dluhové platformy a platformy vlastního kapitálu, na jejichž principech budou založeny všechny budoucí finanční nástroje ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020. Výhody finančních nástrojů jsou zejména spojeny s posílením jednotného trhu, neboť umožňují překonat roztříštěnost trhu v oblastech, jakou jsou investice rizikového kapitálu, vysoce rizikové úvěrování ze zdrojů EU a úvěrové posílení. Hlavním cílem finančních nástrojů v rámci programu COSME, které navrhla Komise, je zlepšit přístup k financování pro malé a střední podniky v segmentech trhu, na něž se nevztahují opatření členských států, jež jsou omezena na investice a podporu v rámci každé země. Důraz bude kladen na financování expanze růstově orientovaných podniků, jež směřují k mezinárodní expanzi, a na rozvoj přeshraničního finančního trhu pro malé a střední podniky. Tuto úlohu může splnit pouze program na úrovni EU. Podobně v návrhu Komise týkajícím se Horizont 2020 bude kapitálový nástroj pro výzkum a vývoj doplňovat vnitrostátní programy, které nemohou pokrýt přeshraniční investice do výzkumu a inovací. Počáteční fáze bude mít rovněž demonstrační účinek, který může být přínosný pro veřejné i soukromé investory v celé Evropě. Dluhový nástroj pomůže napravit nedostatky trhu, které brání tomu, aby soukromý sektor investoval do výzkumu a inovací v optimální míře. Jeho zavedení umožní shromáždit kritické množství zdrojů z rozpočtu Unie a – na základě sdílení rizika – z finančních institucí pověřených jeho zaváděním. Bude také motivovat společnosti, aby do výzkumu a inovací investovaly více svých vlastních prostředků, než by investovaly jinak. Kromě toho dluhový nástroj pomůže veřejným i soukromým organizacím snížit riziko spojené se zadáváním zakázek v předobchodní fázi či zadáváním zakázek na inovativní výrobky a služby. S ohledem na ekologické inovace hodnocení uvedlo, že „vzhledem k malé velikosti režimu ekologických inovací bude pravděpodobně rozsah případných dopadů omezen, a to navzdory očekávaným slibným výsledkům, jakož i skutečnosti, že zájem o režim pravděpodobně značně převýší jeho kapacitu. Měly by být zváženy důsledky pro budoucí financování.“ Komise navrhla, aby příští generace programů zahrnovala ekologické inovace jako jednu z priorit v rámci rámcového programu pro výzkum a inovace – Horizont 2020 a rozšířila zapojení EU jak z hlediska rozpočtu, tak řady poskytnutých nástrojů. Komise si z obdržených doporučení, aby průběžně zlepšovala provádění stávajícího rámcového programu a jeho zvláštních programů, bere poučení. Hodnocení navíc posloužila jako důležité orientační body pro přípravu nové generace programů (COSME a Horizont 2020). Komise proto vyzývá Radu a Evropský parlament, aby při změně návrhů Komise s cílem konečného přijetí programů plně využily těchto doporučení. [1] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace 2007–2013 (Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15). [2] Viz http://ec.europa.eu/cip/ [3] http://ec.europa.eu/cip/index_cs.htm [4] http://ec.europa.eu/cip/ict-psp/index_en.htm [5] http://ec.europa.eu/cip/iee/index_en.htm [6] Prof. Gerard Pogorel (předseda), profesor ekonomie a managementu, Ecole Nationale Supérieure des Télécommunications (ENST-Telecom ParisTech), Francie. Dana Bérová, Gartner, Česká republika. Prof. Slavo Radoševič, Industry and Innovation Studies, University College London. Eppie Eloranta, ředitelka TIEKE (finské centrum pro rozvoj informační společnosti). Jeremy Harrison (zpravodaj), ředitel společnosti Abdi Ltd (UK), partner institutu ROI. [7] Graham Vickery, Terttu Luukkonen, Slavo Radoševič, Robbert Fisher (zpravodaj). [8] http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm [9] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/interim_evaluation_report_march2010_en.pdf [10] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/final-evaluation-of-eip_en.pdf [11] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/2011_iee2_programme_en.pdf [12] http://ec.europa.eu/cip/files/cip/docs/cip_ict_psp_interim_evaluation_report_2011_en.pdf [13] http://ec.europa.eu/cip/files/cip/cip_final_evaluation_final_report_en.pdf [14] CSES, prováděcí zpráva - Závěrečné hodnocení rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci, prosinec 2011, strana 8 k dispozici na adrese http://ec.europa.eu/cip/files/cip/executive_summary_cip_final_report_en.pdf [15] KOM(2011)834 v konečném znění [16] KOM(2011) 808 v konečném znění, KOM(2011) 809 v konečném znění, KOM(2011) 810 v konečném znění, KOM(2011) 811 v konečném znění, KOM(2011) 812 v konečném znění [17] KOM(2011) 834 v konečném znění [18] KOM(2011) 808 v konečném znění, KOM(2011) 809 v konečném znění, KOM(2011) 810 v konečném znění, KOM(2011) 811 v konečném znění, KOM(2011) 812 v konečném znění [19] Projekt IMP³rove dává malým a středním podnikům cennou příležitost porovnat své vlastní výsledky řízení inovací s jinými společnostmi, které působí ve stejném odvětví, stejné zemi a jsou stejně velké a staré. Referenční srovnávání nabízí pevný základ pro účinnou podporu prostřednictvím poskytovatele řízení inovací.