[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 5.10.2005 KOM(2005) 467 v konečném znění 2005/0203 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském roku mezikulturního dialogu (2008) { SEC(2005) 1202 } (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | 110 | Odůvodnění návrhu Mezikulturní dialog je úzce spjat se základním cílem evropské integrace, jímž je sbližování evropských národů. Toto poslání Unie vyžaduje, aby z vlastní iniciativy vyhlásila dialog za svou prioritu a vyzvala tak evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, k tomu, aby se plně podíleli na správě vlastní rozmanitosti, kterou obohacuje stále různorodější skutečnost a změny a přínosy globalizace. Vedle toho je mezikulturní dialog nástrojem, který by mohl usnadnit provádění řady strategických priorit Unie. Evropský rok věnovaný mezikulturnímu dialogu představuje jedinečný nástroj zvyšování informovanosti s cílem podpořit tuto prioritu a zapojit do dialogu občany. | 120 | Obecné souvislosti Podle Smlouvy o založení Evropského společenství je úkolem Společenství vytvářet stále užší svazek evropských národů a přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodosti a zároveň zdůrazňovat společné kulturní dědictví. Klíčem k úspěchu v plnění tohoto úkolu je mezikulturní dialog. Kromě toho spojený účinek postupného rozšiřování Unie, zvýšené mobility díky jednotnému trhu, starých i nových migračních toků, významnější komunikace s ostatním světem prostřednictvím obchodu, vzdělávání a volného času a globalizace obecně zvyšuje interakce evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí, s různými kulturami, jazyky, etniky a náboženstvími v Evropě i jinde. Evropští občané a všichni, kteří v Unii přechodně či trvale žijí, proto musí mít možnost získat znalosti, kvalifikace a schopnosti, které jim umožní úspěšně se vyrovnat s otevřenějším, ale též složitějším prostředím a zvládat problémy a napětí v něm přítomné tak, aby dokázali využít příležitostí, jež jim taková společnost nabízí, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě. Posílený a více strukturovaný mezikulturní dialog musí být prioritou jakožto klíčová součást evropského projektu, aby se do něj v souladu s novým přístupem, o nějž Komise usiluje, zapojili všichni evropští občané a všichni, kteří v Evropské unii žijí, a zejména mladí lidé. Mezikulturní dialog je patrně nejlepším nástrojem, který občanům umožňuje zvládnutí složité reality našich společností a dynamizuje je. V této souvislosti je důležité podněcovat všechny, kteří v Evropské unii žijí, k tomu, aby vyhledávali kontakty s jinými kulturami, ať doma nebo v zahraničí, a tak přispívat k toleranci a vzájemné úctě, bez nichž není mezikulturní dialog možný. Mezikulturní dialog tak přispívá k uskutečňování několika strategických priorit Unie, zejména: - tím, že respektuje a podporuje kulturní rozmanitost v Evropě a že podporuje aktivní evropské občanství, otevřené vůči světu a založené na společných hodnotách v Evropské unii; - tím, že je v souladu s obnovenou lisabonskou strategií, podle níž hospodářství založené na znalostech potřebuje lidi schopné přizpůsobovat se změnám a využívat všech možných zdrojů inovací ke zvyšování prosperity; - tím, že podporuje úsilí Unie o solidaritu, sociální spravedlnost a větší soudržnost při respektování společných hodnot v Evropské unii; - tím, že Evropě umožňuje být ve světě více slyšet a navazovat účinná partnerství se sousedními zeměmi, a tak rozšiřovat oblast stability a demokracie za hranice Unie, což zároveň ovlivňuje blaho a bezpečnost evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí. S ohledem na tyto skutečnosti navrhuje Komise vyhlásit rok 2008 rokem mezikulturního dialogu. | 139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Pokud jde o mezikulturní dialog jako takový, nevztahují se na oblast upravovanou návrhem žádné platné předpisy, avšak existuje množství projektů financovaných z různých programů Společenství, které k rozvoji tohoto dialogu přímo či nepřímo přispívají. | 140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Evropský rok mezikulturního dialogu, který Komise navrhuje na rok 2008, dá konkrétní podobu několika základním zásadám Evropské unie: - Podle Smlouvy o založení Evropského společenství je úkolem Společenství vytvářet stále užší svazek evropských národů a přispívat k rozkvětu kultur členských států při současném respektování jejich národní a regionální různorodosti a zdůrazňování společného kulturního dědictví. Smlouva dále stanoví, že „Společenství ve své činnosti podle ostatních ustanovení této smlouvy přihlíží ke kulturním hlediskům, zejména s cílem uznávat a podporovat rozmanitost svých kultur“. - Podle preambule Listiny základních práv Unie se Unie „zakládá na nedělitelných a všeobecných hodnotách lidské důstojnosti, svobody, rovnosti a solidarity; spočívá na zásadách demokracie a právního státu. Do středu své činnosti staví jednotlivce tím, že zavádí občanství Unie [...]. Unie přispívá k zachování a rozvíjení těchto společných hodnot při respektování rozmanitosti kultur a tradic národů Evropy, národní identity členských států [...]“. Rok mezikulturního dialogu přispěje k uskutečnění několika strategických priorit Unie, zejména co se týče obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost a úsilí Unie o solidaritu, sociální spravedlnost a větší soudržnost. Rovněž Evropě umožní být ve světě lépe slyšet a rozšiřovat oblast stability a demokracie za hranice Unie. V neposlední řadě je mezikulturní dialog součástí nového přístupu dialogu a komunikace, o nějž Komise usiluje, neboť přispívá k dialogu s evropskými občany a všemi, kteří v Evropské unii žijí. Obecného tématu mezikulturního dialogu se týká velké množství činností Společenství, avšak s rozdílnými cíli. Byly zahájeny či naplánovány významné iniciativy týkající se mezikulturního dialogu, například v oblasti kultury, celoživotního vzdělávání, mládeže, občanství, boje s diskriminací a sociálním vyloučením, boje s rasismem a xenofobií, azylové politiky a politiky integrace přistěhovalců, audiovizuální politiky a výzkumu. Ve vnějších vztazích uskutečňuje Evropské společenství mnoho činností, které podstatnou měrou přispívají k podpoře mezikulturního dialogu. Významným příkladem je evropsko-středomořské partnerství sdružující země, které jsou rovněž důležitými zeměmi původu přistěhovalců směřujících do EU. Toto partnerství zahrnuje mimo jiné program výměny mládeže a dva programy mezikulturního dialogu o kulturním dědictví a audiovizuálních médiích. Stěžejní akcí bylo založení Nadace Anny Lindhové pro dialog mezi kulturami v egyptské Alexandrii v roce 2005. Evropský rok bude příležitostí posílit toto zohledňování mezikulturního dialogu ve všech relevantních programech a činnostech Společenství v roce 2008, a tak zajistit zviditelnění a zvýšení celkového účinku všech těchto činností. To umožní jednotnou prezentaci množství činností Společenství, které přispívají k mezikulturnímu dialogu, při současném rozvíjení součinnosti jednotlivých programů. Umožní to též diverzifikaci činností na základě naslouchání evropským občanům a všem, kteří v Evropské unii žijí, v různých prostředích a jejich zapojení do hledání vhodných forem dialogu. Činnosti evropského roku se tak budou moci opřít o množství konkrétních projektů mezikulturního dialogu v mnoha odvětvích. Všechny tyto projekty (a programy, které je podporují) budou díky Evropskému roku mezikulturního dialogu viditelnější. Příprava evropského roku bude muset být úzce koordinována s přípravou a uskutečňováním Evropského roku rovných příležitostí pro všechny (2007)[1] za účelem maximální součinnosti a doplňkovosti těchto dvou iniciativ. Evropský rok je zaměřen především na členské státy Evropské unie. Kandidátské země budou s evropským rokem v úzkém kontaktu prostřednictvím dalších iniciativ na podporu mezikulturního dialogu, jež budou rozvíjeny v příslušných rámcích spolupráce a dialogu, zejména v rámci dialogu mezi občanskou společností v Evropské unii a v kandidátských zemích. Vzhledem k tomu, že mezikulturní dialog v rámci Evropské unie je neoddělitelně spojen s naším úsilím o podporu dialogu mezi kulturami a civilizacemi na mezinárodní úrovni, bude rovněž třeba zajistit, aby se Evropský rok mezikulturního dialogu dobře doplňoval se všemi vnějšími složkami iniciativ na podporu mezikulturního dialogu rozvíjených v příslušných rámcích, včetně těch rozvíjených společně se zeměmi ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, se zeměmi západního Balkánu a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství. Veškeré iniciativy spolupráce s třetími zeměmi, zejména rozvojovými, které se týkají cílů Evropského roku mezikulturního dialogu, budou muset být předmětem úzké koordinace. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | 219 | Mezikulturní dialog představuje problematiku, která se týká všech odvětví napříč společností. Neexistují specializovaná odvětví či subjekty, které by pro něj byly příslušné. Neexistuje pro něj předem daný postup ani nejvhodnější prostředí. Týká se všech evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí, a všichni by proto měli být vyzváni k účasti na něm. Vzhledem k existenci diverzifikované řady relevantních konzultací, které byly uskutečněny v poslední době, především v rámci přípravy nové generace programů v oblasti vzdělávání, kultury, mládeže a občanství, nebylo považováno za nutné provádět pro účely Evropského roku mezikulturního dialogu další konzultace s touto tematikou. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | 229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | 230 | Posouzení dopadů Žádná další činnost: Žádná činnost nad rámec toho, co se již provádí prostřednictvím činností zaměřených na konkrétní témata a odvětví, by připravila politickou prioritu Unie o viditelnost a především by znamenala promarněnou příležitost: Neumožnění toho, aby činnosti zohledňování mezikulturního dialogu, které se významným způsobem provádí v mnoha oblastech, dosáhly kritické míry účasti a celkového zviditelnění. Omezení působnosti mezikulturního dialogu na odvětví, v nichž existují příslušné programy, a neumožnění prozkoumání dalších oblastí ani postupů mezikulturního dialogu jdoucích napříč odvětvími. Neumožnění toho, aby dosud prováděné činnosti pronikly k veřejnosti za hranicí určitých prostředí (například pedagogická obec, univerzitní odborníci, osoby působící v kultuře atd.), na něž se často omezují. Neumožnění větší spolupráce, koordinace a součinnosti mezi nimi. Ztížení zapojení široké veřejnosti a evropské společnosti do dialogu. Legislativní činnost: Článek 151 Smlouvy vylučuje „harmonizaci právních a správních předpisů členských států“. Legislativní nástroje tedy nepřipadají v úvahu. Horizontální přístup, zohledňování dialogu ve všech oblastech: Tento přístup se již významným způsobem uplatňuje v mnoha oblastech a mělo by se v něm pokračovat. Tato volba však sama o sobě neumožňuje dosažení kritické míry účasti a dostatečného zviditelnění. Působnost mezikulturního dialogu by byla omezena na odvětví, pro která existují odpovídající programy, a nebylo by možné prozkoumat další oblasti ani postupy jdoucí napříč odvětvími. Víceletý program a/nebo akční plán: Zkušenost dosud ukazovala, že by tato volba byla předčasná. V první fázi je třeba zjistit, jaká je skutečná situace. Vhodná povaha víceletého programu nebo akčního plánu by mohla vyplynout ze zkušeností s evropským rokem, avšak v této fázi ji nelze předjímat. Navrhovanou možností je evropský rok soustředěný kolem tří směrů činnosti, které se zaměřují na osvětu a komunikaci. Tyto směry se opírají o rozmanité množství konkrétních projektů, které se uskuteční v roce 2008 prostřednictvím programů a dalších činností Společenství. | 231 | Komise provedla posouzení dopadů zakotvené v jejím legislativním a pracovním programu. Výsledná zpráva je k dispozici na adrese http://europa.eu.int/comm/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | 305 | Shrnutí cílů činnosti a navrhovaných opatření Obecné cíle Evropského roku mezikulturního dialogu jsou tyto: - Podporovat mezikulturní dialog jakožto nástroj, který pomáhá evropským občanům a všem, kteří v Evropské unii přechodně či trvale žijí, získávat znalosti, kvalifikace a schopnosti, které jim umožní úspěšně se vyrovnat s otevřenějším, ale též složitějším prostředím a zvládat problémy, které může přinášet, tak, aby dokázali využít příležitostí, jež jim nabízí rozmanitá a dynamická společnost, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě. - Uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, o tom, jak je důležité rozvíjet aktivní evropské občanství[2], otevřené světu, respektující kulturní rozmanitost a založené na společných hodnotách v Evropské unii, k nimž patří úcta k lidské důstojnosti, svoboda, rovnost, zákaz diskriminace, solidarita, demokratické zásady a právní stát, jakož i lidská práva včetně práv příslušníků menšin. Specifické cíle evropského roku jsou tyto: - Zviditelnit všechny programy a činnosti Společenství, které přispívají k mezikulturnímu dialogu, a posílit jejich soudržnost. Mezikulturní dialog je do značné míry přítomen v politikách a nástrojích Společenství. Iniciativy Společenství v této oblasti vedly k mnoha konkrétním projektům, které se mezikulturním dialogem zabývaly z různých hledisek a v rámci různých složek společnosti. Tyto iniciativy rovněž umožnily zapojení občanské společnosti do hledání takových forem dialogu, které by odpovídaly realitě prožívané občany. Je však ještě třeba posílit celkový účinek činnosti Společenství v této oblasti a tuto činnost více zviditelnit. V obecné rovině bude možné zahájit mezikulturní dialog v rámci každého relevantního programu či činnosti Společenství, bude-li to slučitelné s jeho pojetím a řízením. Evropský rok by měl též usnadnit identifikaci činností Společenství relevantních pro organizátory projektů, které se týkají mezikulturního dialogu, a rozvoj součinnosti mezi těmito činnostmi. Evropský rok přispěje ke zhodnocení činnosti Společenství v této oblasti a měl by rovněž zvýšit její soudržnost a účinnost. - Zdůraznit přínos různých kultur k našemu kulturnímu dědictví a k našemu životnímu stylu; uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, a zejména mladé lidi, o tom, jak je důležité hledat prostředky, kterými lze využít mezikulturní dialog k dosažení aktivního evropského občanství, otevřeného světu, respektujícího kulturní rozmanitost a založeného na společných hodnotách v Evropské unii. - Přispět k inovaci a horizontálnímu, napříč odvětvími jdoucímu rozměru postupů, jejichž cílem je propagace mezikulturního dialogu, zejména u mladých lidí. Evropský rok by měl klást důraz především na podporu a rozvoj iniciativ, které sdružují různá společenství a odvětví společnosti a které přistupují k mezikulturnímu dialogu z různých hledisek. Podporou této spolupráce mezi odvětvími přispěje evropský rok nepřímo k výměně osvědčených postupů a zkušeností týkajících se propagace mezikulturního dialogu. Evropský rok se bude uskutečňovat okolo tří druhů činností, které představují operační cíle: Činnosti na úrovni Společenství: informační kampaň propagující cíle evropského roku (včetně jejích národních verzí na úrovni členských států), průzkumy a studie na úrovni Společenství s cílem provést hodnocení a podat zprávu o přípravě, účinnosti a dopadech Evropského roku mezikulturního dialogu a o činnostech na něj navazujících v dlouhodobém výhledu. Subvencování činností na úrovni Společenství: omezený počet reprezentativních činností s celoevropským dosahem a s cílem zvýšit povědomí o cílech evropského roku, zejména u mladých lidí, bude moci získat podporu Společenství až do výše 80 % celkových nákladů. Spolufinancování činností s výrazným evropským rozměrem na úrovni členských států: činnosti na úrovni členských států splňující podmínky požadované pro příjem podpory Společenství budou moci získat podporu až do výše 50 % celkových nákladů. Společenství může poskytnout nefinanční podporu, včetně písemného zmocnění k používání loga a dalších materiálů spojených s Evropským rokem mezikulturního dialogu, iniciativám veřejných nebo soukromých organizací, pokud tyto organizace Komisi zaručí, že dané iniciativy probíhají nebo proběhnou v roce 2008 a mohou významně přispět k dosažení cílů Evropského roku mezikulturního dialogu. Iniciativy organizované v třetích zemích ve spojení nebo ve spolupráci s evropským rokem, aniž by byly evropským rokem finančně podporovány, budou rovněž moci získat nefinanční podporu Společenství a používat logo a další materiály spojené s evropským rokem. | 310 | Právní základ Článek 151 Smlouvy o ES. | 320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije v případě, kdy se návrh netýká oblasti spadající do výlučné pravomoci Společenství. | Cílů návrhu nelze uspokojivě dosáhnout pouze činností členských států z těchto důvodů: | 321 | - Podpora mezikulturního dialogu vyžaduje činnost na mnoha frontách a úrovních, v oblastech, v nichž mají národní a místní orgány široké pravomoci (zejména v kulturní a vzdělávací politice). Společenství má doplňující úlohu, a to v těch případech, kdy by činnost na úrovni Společenství, třebaže zaměřená na jednotlivého občana, měla více účinků než činnost na úrovni členských států. Činnost pouze na úrovni členských států by znamenala nebezpečí, že dojde k omezení oblasti působnosti mezikulturního dialogu a nedostatečnému zohlednění rozměru evropského občanství, který je s tímto dialogem spojen. | Cílů návrhu lze lépe dosáhnout činností Společenství z těchto důvodů: | 324 | - V rámci provádění relevantních programů Společenství bude mezikulturní dialog zahájen, kdykoli to bude možné. Toto posílení zohledňování mezikulturního dialogu v programech Společenství poskytne nejen množství projektů a iniciativ mezikulturního dialogu evropského rozměru, ale též řadu sítí pro zapojení široké veřejnosti. | 325 | - Evropské roky se obvykle připravují s cílem umožnit zapojení různých složek veřejnosti pro zvýšení povědomí o určitém tématu. Široká účast v časově omezeném rámci přispívá ke zdůraznění významu politických priorit Unie. | 327 | - Vedle účinků tohoto posíleného zohledňování mezikulturního dialogu v rámci programů Společenství se Evropský rok mezikulturního dialogu zaměří na činnosti s velkou přidanou hodnotou pro Společenství a ponechá na starosti členských států získávání podpory zúčastněných stran na regionální a místní úrovni s ohledem na jejich konkrétní podmínky. | Zásada proporcionality | 331 | Vzhledem k tomu, že se evropský rok zakládá na velkém množství projektů podporovaných z programů Společenství, má možnost uskutečnit významnou činnost na úrovni Společenství při předpokládané výši rozpočtu 10 milionů EUR. Dynamika, kterou evropský rok vytvoří, by měla mít za následek mobilizaci dalších finančních prostředků. Prostřednictvím nefinanční podpory je možné zvýšit počet činností využívajících komunikační nástroje evropského roku, a tím jej více zviditelnit. Evropský rok nijak neomezuje činnost na úrovni členských států a pouze k ní dává podnět z úrovně Společenství. Kromě toho jsou přijaté metody poskytování podpory jednoduché a neznamenají nepřiměřené omezení správní činnosti orgánů pověřených prováděním evropského roku. V souladu se zásadou proporcionality nepřekračují plánované činnosti a jejich financování rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů. | Volba nástrojů | 342 | Problematika mezikulturního dialogu nespadá do oblasti normativních opatření. Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady představuje nejvhodnější nástroj pro zřízení odpovídajícího rámce. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | 401 | Plánovaný rozpočet evropského roku je 10 milionů EUR. | F-14403 | (Důvodová zpráva ověřena - 14 403 znaků - v souladu s normou GŘ pro překlady.) | 1. 2005/0203 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském roku mezikulturního dialogu (2008) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 151 odst. 5 první odrážku této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[3], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[4], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[6], vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle Smlouvy o založení Evropského společenství je úkolem Společenství vytvářet stále užší svazek evropských národů a přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodosti a zároveň zdůrazňovat společné kulturní dědictví. (2) Spojený účinek postupného rozšiřování Unie, zvýšené mobility díky jednotnému trhu, starých i nových migračních toků, významnější komunikace s ostatním světem prostřednictvím obchodu, vzdělávání a volného času a globalizace obecně zvyšuje interakce evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí, s různými kulturami, jazyky, etniky a náboženstvími v Evropě i jinde. (3) Evropští občané a všichni, kteří v Unii přechodně či trvale žijí, proto musí mít možnost získat znalosti, kvalifikace a schopnosti, které jim umožní úspěšně se vyrovnat s otevřenějším, ale též složitějším prostředím a zvládat problémy, které může přinášet, tak, aby dokázali využít příležitostí, jež jim nabízí rozmanitá a dynamická společnost, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě. (4) Mezikulturní dialog jako klíčový prvek evropského projektu je patrně nejlepším nástrojem, který občanům umožňuje zvládnutí složité reality našich společností a dynamizuje je. (5) Mezikulturní dialog tak přispívá k uskutečňování několika strategických priorit Unie, zejména: - tím, že respektuje a podporuje kulturní rozmanitost v Evropě a že vytváří aktivní evropské občanství, otevřené vůči světu a založené na společných hodnotách v Evropské unii; - tím, že je v souladu s obnovenou lisabonskou strategií, podle níž hospodářství založené na znalostech potřebuje lidi schopné přizpůsobovat se změnám a využívat všech možných zdrojů inovací ke zvyšování prosperity; - tím, že podporuje úsilí Unie o solidaritu, sociální spravedlnost a větší soudržnost při respektování společných hodnot v Evropské unii; - tím, že Evropě umožňuje být ve světě více slyšet a navazovat účinná partnerství se sousedními zeměmi, a tak rozšiřovat oblast stability a demokracie za hranice Unie, což zároveň ovlivňuje blaho a bezpečnost evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí. (6) Mezikulturní dialog představuje významný rozměr mnoha politik a nástrojů Společenství v oblastech vzdělávání, mládeže, kultury, občanství, sportu, boje s diskriminací a sociálním vyloučením, celoživotního vzdělávání, boje s rasismem a xenofobií, azylu a integrace přistěhovalců, audiovizuální politiky a výzkumu. Zároveň představuje stále důležitější prvek vnějších vztahů Evropské unie, zejména s kandidátskými zeměmi, se zeměmi západního Balkánu a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství[7]. (7) Na základě tohoto rozmanitého množství zkušeností a iniciativ Společenství je nutné zapojit do mezikulturního dialogu každého občana a evropskou společnost jako celek. (8) Pro účely tohoto rozhodnutí se pojem „aktivní evropské občanství“ nevztahuje jen na občany Evropské unie ve smyslu článku 17 Smlouvy o ES, nýbrž na všechny osoby, které přechodně či trvale žijí v Evropské unii. (9) Společnými hodnotami Evropské unie se rozumějí hodnoty definované v čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU. (10) Je třeba dbát na to, aby se evropský rok a všechny činnosti na úrovni Společenství, členských států a na regionální a místní úrovni, které obsahují významný rozměr mezikulturního dialogu, dobře doplňovaly. Evropský rok mezikulturního dialogu by měl umožnit jejich větší zviditelnění a zvýšení jejich soudržnosti a zároveň přispívat k inovaci a k horizontálnímu, napříč odvětvími jdoucímu rozměru postupů podporujících a propagujících mezikulturní dialog. (11) Rovněž bude třeba zajistit, aby se Evropský rok mezikulturního dialogu dobře doplňoval se všemi vnějšími složkami iniciativ na podporu mezikulturního dialogu rozvíjených v příslušných rámcích, včetně těch rozvíjených společně se zeměmi ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, se zeměmi západního Balkánu a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství. Komise zajistí, aby se evropský rok dobře doplňoval s veškerými dalšími iniciativami spolupráce s třetími zeměmi, zejména rozvojovými, které se týkají cílů Evropského roku mezikulturního dialogu. (12) Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Kandidátské země by měly být s činnostmi Evropského roku mezikulturního dialogu v úzkém kontaktu prostřednictvím iniciativ na podporu mezikulturního dialogu, jež budou rozvíjeny v příslušných rámcích spolupráce a dialogu, zejména v rámci dialogu mezi občanskou společností v Evropské unii a v kandidátských zemích[8]. (13) Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání činnosti finanční rámec, který představuje pro rozpočtový orgán prvotní referenci ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu[9]. (14) Opatření nezbytná pro provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi. Vzhledem k druhu a šíři navrhované činnosti se považuje za vhodné zřízení poradního výboru. (15) Protože zejména vzhledem k potřebě mnohostranných partnerství a mezinárodní výměny informací a zkušeností na úrovni Společenství nemůže být cílů navrhované činnosti uspokojivě dosaženo na úrovni členských států a vzhledem k rozsahu činnosti jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné, PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Účel Rok 2008 se vyhlašuje „Evropským rokem mezikulturního dialogu“. Článek 2 Cíle 1. Obecné cíle Evropského roku mezikulturního dialogu jsou tyto: - Podporovat mezikulturní dialog jakožto nástroj, který pomáhá evropským občanům a všem, kteří v Evropské unii přechodně či trvale žijí, získávat znalosti, kvalifikace a schopnosti, které jim umožní úspěšně se vyrovnat s otevřenějším, ale též složitějším prostředím a zvládat problémy, které může přinášet, tak, aby dokázali využít příležitostí, jež jim nabízí rozmanitá a dynamická společnost, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě. - Uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, o tom, jak je důležité rozvíjet aktivní evropské občanství, otevřené světu, respektující kulturní rozmanitost a založené na společných hodnotách v Evropské unii, k nimž patří úcta k lidské důstojnosti, svoboda, rovnost, zákaz diskriminace, solidarita, demokratické zásady a právní stát, jakož i dodržování lidských práv včetně práv příslušníků menšin. 2. Specifické cíle Evropského roku mezikulturního dialogu jsou tyto: - Zviditelnit všechny programy a činnosti Společenství, které přispívají k mezikulturnímu dialogu, a posílit jejich soudržnost. - Zdůraznit přínos různých kultur k našemu kulturnímu dědictví a k našemu životnímu stylu; uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, a zejména mladé lidi, o tom, jak je důležité hledat prostředky, kterými lze využít mezikulturní dialog k dosažení aktivního evropského občanství, otevřeného světu, respektujícího kulturní rozmanitost a založeného na společných hodnotách v Evropské unii. - Přispět k inovaci a horizontálnímu, napříč odvětvími jdoucímu rozměru postupů, jejichž cílem je propagace mezikulturního dialogu, zejména u mladých lidí. Článek 3 Obsah opatření 1. Opatření přijatá pro dosažení cílů stanovených v článku 2 jsou uvedena v příloze. Zahrnují provádění následujících činností nebo poskytování podpory těmto činnostem: a) informační a propagační kampaně, především ve spolupráci s médii, na úrovni Společenství a členských států za účelem šíření klíčových sdělení týkajících se cílů Evropského roku mezikulturního dialogu; b) akce a iniciativy s celoevropským dosahem zaměřené na podporu a propagaci mezikulturního dialogu a zdůrazňující úspěchy a zkušenosti v oblasti mezikulturního dialogu; c) akce a iniciativy s výrazným evropským rozměrem prováděné na úrovni členských států za účelem podpory a propagace cílů Evropského roku mezikulturního dialogu; d) průzkumy a studie na úrovni Společenství nebo členských států s cílem provést hodnocení a podat zprávu o přípravě, účinnosti a dopadech Evropského roku mezikulturního dialogu a o činnostech na něj navazujících v dlouhodobém výhledu. Článek 4 Provedení Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí se přijmou postupem podle čl. 6 odst. 2. Článek 5 Spolupráce členských států Každý členský stát určí vnitrostátní koordinační orgán nebo rovnocenný správní orgán, který bude pověřen organizací účasti daného státu na Evropském roce mezikulturního dialogu. Každý členský stát zajistí, aby tento orgán do procesu odpovídajícím způsobem zapojil jednotlivé strany na vnitrostátní úrovni zainteresované na mezikulturním dialogu. Tento orgán zajišťuje koordinaci činností spojených s Evropským rokem mezikulturního dialogu na vnitrostátní úrovni. Článek 6 Výbor 1. Komisi je nápomocen výbor. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí. 3. Výbor přijme svůj jednací řád. Článek 7 Finanční ustanovení 1. Opatření s působností na úrovni Společenství uvedená v části A přílohy se uskutečňují prostřednictvím veřejných zakázek nebo subvencí financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství. 2. Opatření s působností na úrovni Společenství uvedená v části B přílohy mohou být subvencována až do výše 80 % celkových nákladů ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství. 3. Opatření uvedená v části C přílohy mohou být subvencována až do výše 50 % celkových nákladů ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství v souladu s postupem uvedeným v článku 8. Článek 8 Postup pro podání žádosti a výběr 1. Komise přijme rozhodnutí o udělení subvencí postupem podle čl. 6 odst. 2. Komise zajistí vyvážené rozdělení prostředků mezi členské státy a mezi jednotlivé oblasti činnosti. 2. Žádosti o subvence podané podle čl. 7 odst. 3 předkládá Komisi orgán uvedený v článku 5. Článek 9 Mezinárodní organizace Komise může pro účely Evropského roku mezikulturního dialogu spolupracovat s odpovídajícími mezinárodními organizacemi. Článek 10 Úloha Komise 1. Komise zajistí soudržnost opatření stanovených tímto rozhodnutím s ostatními činnostmi a iniciativami Společenství. 2. Komise zajistí přidružení kandidátských zemí k Evropskému roku mezikulturního dialogu na základě jejich účasti na množství programů Společenství obsahujících rozměr mezikulturního dialogu a prostřednictvím konkrétních iniciativ rozvíjených v příslušných rámcích, zejména v rámci dialogu mezi občanskou společností v Evropské unii a v kandidátských zemích.. 3. Komise zajistí, aby se opatření přijatá za účelem dosažení cílů Evropského roku mezikulturního dialogu dobře doplňovala s iniciativami rozvíjenými v příslušných rámcích spolupráce a dialogu společně se zeměmi ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, se zeměmi západního Balkánu a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství. 4. Komise zajistí, aby se evropský rok dobře doplňoval s veškerými dalšími iniciativami spolupráce s třetími zeměmi, zejména rozvojovými, které se týkají cílů Evropského roku mezikulturního dialogu. Článek 11 Rozpočet 1. Finanční rámec na provádění tohoto rozhodnutí v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008 se stanoví ve výši 10 milionů EUR. 2. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančních výhledů. Článek 12 Ochrana finančních zájmů Společenství 1. Komise zajistí, aby v případě, že jsou prováděny činnosti financované podle tohoto rozhodnutí, byly finanční zájmy Společenství chráněny prostřednictvím preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoliv jiným protiprávním činnostem, pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě, že budou zjištěny nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 a (ES, Euratom) č. 2185/96 a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999. 2. U činností Společenství financovaných podle toho rozhodnutí se nesrovnalostí ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Společenství nebo smluvních závazků vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Společenství nebo rozpočty Společenstvím spravované, a to formou neoprávněného výdaje. 3. Komise sníží, pozastaví či zpětně získá částku finanční podpory poskytnutou na danou činnost, pokud zjistí nesrovnalosti, zejména nesoulad s ustanoveními tohoto rozhodnutí, jednotlivých rozhodnutí či smlouvy, kterou se dotčená finanční podpora poskytuje, nebo pokud vyjde najevo, že činnost prošla bez předchozí žádosti o schválení Komisí podstatnou změnou, jež je v rozporu s povahou či prováděcími podmínkami dané činnosti. 4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok učiněný při provádění činnosti ospravedlňuje pouze část z přidělené finanční podpory, požádá Komise příjemce, aby ve stanovené lhůtě předložil své vyjádření. Pokud příjemce neposkytne uspokojivou odpověď, může Komise zbývající částku finanční podpory zrušit a požadovat vrácení již vyplacených částek. 5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky musí být vráceny Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas, se v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení přičte úrok z prodlení. Článek 13 Kontrola 1. Příjemce předloží technickou a finanční zprávu o pokroku prací za každou činnost financovanou podle tohoto rozhodnutí. Do tří měsíců od dokončení činnosti musí též předložit závěrečnou zprávu. Komise stanoví formu a obsah zpráv. 2. Po dobu pěti let následujících po poslední platbě ve prospěch kterékoli činnosti uchová příjemce finanční podpory k dispozici pro Komisi veškeré podkladové dokumenty, které se týkají výdajů na činnost. 3. Komise učiní veškeré nezbytné kroky k tomu, aby ověřila, zda jsou financované projekty prováděny řádně a v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí a finančního nařízení (nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002). Článek 14 Sledování a hodnocení Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nejpozději do 31. prosince 2009 zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení opatření stanovených v článku 3 tohoto rozhodnutí. Článek 15 Vstup v platnost Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Článek 16 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně PŘÍLOHA OPATŘENÍ UVEDENÁ V ČLÁNKU 3 A) ČINNOSTI NA ÚROVNI SPOLEČENSTVÍ 1) Informační a propagační kampaně zahrnující: a) vytvoření loga a sloganů pro Evropský rok mezikulturního dialogu k využití v souvislosti se všemi činnostmi s tímto rokem spojenými; b) informační kampaň na úrovni Společenství a její národní verze na úrovni členských států; c) spolupráci se soukromým sektorem, provozovateli rozhlasového a televizního vysílání a dalšími sdělovacími prostředky jakožto partnery za účelem šíření informací o Evropském roce mezikulturního dialogu; d) výrobu nástrojů a materiálů určených ke zvýšení zájmu veřejnosti, které budou k dispozici v celém Společenství; e) vhodná opatření k seznámení veřejnosti s výsledky a ke zviditelnění programů, činností a iniciativ Společenství, které přispívají k dosahování cílů Evropského roku mezikulturního dialogu; f) vhodné iniciativy vzdělávacích institucí i široké veřejnosti s cílem šířit informace o Evropském roku mezikulturního dialogu; g) zřízení informačních internetových stránek v rámci serveru Europa, včetně portálu pro organizátory projektů týkajících se mezikulturního dialogu, který jim poskytne přehled o jednotlivých programech a činnostech Společenství v dané oblasti. 2) Jiné činnosti: - průzkumy a studie na úrovni Společenství s cílem provést hodnocení a podat zprávu o přípravě, účinnosti a dopadech Evropského roku mezikulturního dialogu a o činnostech na něj navazujících v dlouhodobém výhledu. 3) Financování má obecně podobu přímého nákupu zboží a služeb prostřednictvím otevřených a/nebo omezených nabídkových řízení. Rovněž se může uskutečňovat prostřednictvím subvencí. B) SPOLUFINANCOVÁNÍ ČINNOSTÍ NA ÚROVNI SPOLEČENSTVÍ Omezený počet reprezentativních činností s celoevropským dosahem a s cílem zvýšit povědomí o cílech Evropského roku mezikulturního dialogu, a to zejména u mladých lidí, může získat podporu Společenství až do výše 80 % celkových nákladů. Tyto činnosti mohou zejména zahrnovat zvláštní akce, včetně akce na úrovni Společenství u příležitosti zahájení a zakončení Evropského roku mezikulturního dialogu ve spolupráci s předsednictvími v roce 2008. C) SPOLUFINANCOVÁNÍ ČINNOSTÍ NA ÚROVNI ČLENSKÝCH STÁTŮ Činnosti na úrovni členských států s výrazným evropským rozměrem, které splňují podmínky požadované pro příjem podpory Společenství, mohou získat podporu až do výše 50 % celkových nákladů. Tyto činnosti budou zahrnovat především spolufinancování vnitrostátních iniciativ členskými státy. D) ČINNOSTI, KTERÉ NEZÍSKÁVAJÍ FINANČNÍ PODPORU SPOLEČENSTVÍ Společenství poskytne nefinanční podporu, včetně písemného zmocnění k používání vytvořeného loga a dalších materiálů spojených s Evropským rokem mezikulturního dialogu, iniciativám veřejných nebo soukromých organizací, pokud tyto organizace Komisi zaručí, že dané iniciativy probíhají nebo proběhnou v roce 2008 a mohou významně přispět k dosažení cílů Evropského roku mezikulturního dialogu. Iniciativy organizované v třetích zemích ve spojení nebo ve spolupráci s Evropským rokem mezikulturního dialogu, aniž by byly evropským rokem finančně podporovány, mohou rovněž získat nefinanční podporu Společenství a používat logo a další materiály spojené s Evropským rokem mezikulturního dialogu. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: Evropský rok mezikulturního dialogu 2. RÁMEC ABM / ABB Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: Oblast politiky: Vzdělávání a kultura Aktivita: Kultura a jazyky 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů: 15.04.02.04 Evropský rok mezikulturního dialogu 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: 1.1.2007 – 31.12.2008 3.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky) : Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 15.04.02.04 | Nepov. | Rozl. | ANO | NE | NE | 3 | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v běžných cenách v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | oddíl č. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | n+4 a násl. | Celkem | Provozní výdaje[10] | Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | 3,000 | 7,000 | 10,000 | Položky plateb (PP) | b | 1,200 | 4,600 | 4,200 | 10,000 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 3,000 | 7,000 | 10,000 | Položky plateb | b+c | 1,200 | 4,600 | 4,200 | 10,000 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[11] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.3.4 | d | 0.378 | 0.432 | 0.108 | 0.918 | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.3.5 | e | 0,026 | 0,064 | 0,016 | 0,106 | Celkové orientační finanční náklady zásahu PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 3,404 | 7,496 | 0,124 | 11,024 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 1,604 | 5,096 | 4,324 | 11,024 | v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) 4.1.2. Soulad s finančním plánem x Návrh je v souladu se sdělením Komise ze dne 14. července 2004 o finančních výhledech 2007-2013, KOM(2004)487 v konečném znění. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[12] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů x Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy. ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: 4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1. Roční potřeba | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | n + 4 a násl. | Celkový objem lidských zdrojů | 4 | 5 | 2 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Viz bod 1 důvodové zprávy k návrhu rozhodnutí. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Přestože jsou cíle evropského roku zaměřeny na každého občana, bude jich lépe a s větším účinkem dosaženo na úrovni Společenství než na úrovni členských států. V souladu se zásadou subsidiarity nepřekračují navrhované činnosti rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné. Komise zajistí, aby se činnosti financované evropským rokem dobře doplňovaly s ostatními iniciativami Společenství v oblastech jako strukturální fondy, vzdělávání, kultura, mládež, občanství, zaměstnanost, sociální věci, rovné příležitosti, přistěhovalectví, podpora základních práv a boj s rasismem a xenofobií, audiovizuální politika a výzkum. Vzájemné doplňování s Evropským rokem rovných příležitostí pro všechny bude obzvláště důležité, neboť je třeba zajistit, aby se tyto dva evropské roky navzájem podporovaly ve svých cílech a činnostech. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Viz články 2 a 3 návrhu rozhodnutí a příslušnou přílohu. 5.4. Způsob provádění (orientační) Uveďte způsob[13] realizace akce. x Centralizované řízení x přímo ze strany Komise ٱ nepřímo na základě pověření pro: ٱ výkonné agentury ٱ subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ٱ vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ٱ Sdílené nebo decentralizované řízení ٱ spolu s členskými státy ٱ spolu se třetími zeměmi ٱ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Komise a členské státy by měly dbát na soudržnost financovaných opatření. Monitorování by mělo upřednostňovat kvalitu podporovaných činností a jejich soudržnost s cíli evropského roku. Komise má hlavní zodpovědnost za vypracování rámce pro monitorování, přičemž bude konzultovat zúčastněné státy. Monitorovací systémy se budou uplatňovat v souladu s pravomocemi v oblasti financování činností. Následující tabulka uvádí příklady ukazatelů. Cíle | Ukazatele (orientační) | Obecné | Podporovat mezikulturní dialog jakožto nástroj, který pomáhá evropským občanům a všem, kteří v Evropské unii přechodně či trvale žijí, získávat znalosti, kvalifikace a schopnosti, které jim umožní úspěšně se vyrovnat s otevřenějším, ale též složitějším prostředím a zvládat problémy, které může přinášet, tak, aby dokázali využít příležitostí, jež jim nabízí rozmanitá a dynamická společnost, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě. | Počet a druh iniciativ financovaných nebo podporovaných evropským rokem Vývoj smýšlení osob, které se zúčastnily činností uskutečněných v rámci evropského roku | Uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, o tom, jak je důležité rozvíjet aktivní evropské občanství, otevřené světu, respektující kulturní rozmanitost a založené na společných hodnotách v Evropské unii, k nimž patří úcta k lidské důstojnosti, svoboda, rovnost, zákaz diskriminace, solidarita, demokratické zásady a právní stát, jakož i lidská práva včetně práv příslušníků menšin. | Počet občanů účastnících se akcí, jež souvisejí s evropským rokem Vývoj smýšlení osob, které se zúčastnily činností uskutečněných v rámci evropského roku | Specifické | Ukazatele | Zviditelnit všechny programy a činnosti Společenství, které přispívají k podpoře mezikulturního dialogu, a posílit jejich soudržnost. | Přístup k informačním nástrojům vytvořeným a šířeným v rámci evropského roku k programům Společenství v dané oblasti a využívání těchto nástrojů Znalost těchto programů a činností ze strany účastníků činností souvisejících s evropským rokem | Zdůraznit přínos různých kultur k našemu kulturnímu dědictví a k našemu životnímu stylu; uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, a zejména mladé lidi, o tom, jak je důležité hledat prostředky, kterými lze využít mezikulturní dialog k dosažení aktivního evropského občanství, otevřeného světu, respektujícího kulturní rozmanitost a založeného na společných hodnotách v Evropské unii. | Vývoj smýšlení osob (zejména mladých lidí), které se zúčastnily činností uskutečněných v rámci evropského roku Šíře a vyznění mediálního pokrytí akcí (kvalitativní a kvantitativní posouzení) | Přispět k inovaci a horizontálnímu, napříč odvětvími jdoucímu rozměru postupů, jejichž cílem je propagace mezikulturního dialogu, zejména u mladých lidí. | Počet projektů s účastí organizátorů nebo sítí z různých odvětví | Operační | Ukazatele | Informační a propagační kampaně na úrovni Společenství | Počet a druh informačních a propagačních akcí Zvýšení povědomí u veřejnosti, a zejména u mladých lidí Mediální pokrytí akcí podporovaných evropským rokem Procento obyvatelstva zasaženého kampaní Výroba nástrojů určených ke zvýšení zájmu široké veřejnosti | Průzkumy a studie | Vydávání průzkumů a studií k tématu evropského roku | Akce a iniciativy na úrovni Společenství | Počet uspořádaných akcí a podíl podpory Společenství Mediální pokrytí akcí Počet účastníků na akcích podporovaných evropským rokem (zejména mladých lidí) Zvýšení povědomí veřejnosti Podíl celkového rozpočtu použitý na dosahování tohoto operačního cíle (orientační cíl: 24 %) | Akce a iniciativy na úrovni členských států | Počet uspořádaných akcí a podíl podpory Společenství Mediální pokrytí iniciativ na úrovni členských států Multiplikační účinek (počet akcí a iniciativ na národní, regionální a místní úrovni, které jsou podporovány, avšak nejsou financovány evropským rokem) Podíl celkového rozpočtu použitý na dosahování tohoto operačního cíle (orientační cíl: 25%) | Ukazatele se vyhodnotí na základě údajů z různých zdrojů: údaje z průzkumů a diskuzních skupin, průběžné hodnocení evropského roku a údaje získané vnitrostátními orgány a vedoucími příslušných programů Společenství. 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante) - Hodnocení evropského roku ex-ante je připojeno k tomuto návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) V roce předcházejícím evropský rok (2007) bude zahájeno externí hodnocení s cílem sledovat prováděné monitorování evropského roku a případně poskytnout průběžné výsledky. Výsledky tohoto hodnocení by měly být k dispozici v polovině roku 2009. 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Viz články 12 a 13 návrhu rozhodnutí. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[14] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 0.5 | B*, C*/AST | 1 | 1 | 0.5 | Zaměstnanci financovaní[15] podle čl. XX 01 02 | 1 | 2 | 1 | Ostatní zaměstnanci financovaní[16] podle čl. XX 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | CELKEM | 4 | 5 | 2 | - 8.3.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Úředníci A: poradní výbor, vypracovávání oznámení o nabídkových řízeních, monitorování subvencí členským státům, informační kampaň, akce, studie a tiskové zprávy Úředníci B: finanční monitorování nabídek a subvencí, všeobecná asistence úředníkům A ve všech úkolech Úředník C: asistence ve všech výše uvedených úkolech 8.3.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) ٱ Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen 1 Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok 2006 1 Pracovní místa, o něž je třeba požádat v procesu RSP / PNR 2007 1 Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ٱ Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) NEVZTAHUJE SE NA TENTO NÁVRH v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | 0 | 0 | 0 | - interní (intra muros) | - externí (extra muros) | Technická a administrativní pomoc celkem | 0 | 0 | 0 | 8.3.4. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0.324 | 0.324 | 0.054 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0.054 | 0.108 | 0.054 | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 0.378 | 0.432 | 0.108 | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 Podle pokynů činí standardní náklady na úředníky (personální a související náklady) 108 000 EUR. . Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 8.3.5. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,010 | 0,030 | 0,040 | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[18] | 0,016 | 0,034 | 0,016 | 0, 066 | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 – Informační systémy | 2. Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 0,026 | 0,064 | 0,016 | 0,106 | 3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,026 | 0,064 | 0,016 | 0,106 | Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky Služební cesty: průměrně 2 služební cesty do 25 zemí x 800 EUR Poradní výbor: 4 zasedání x 25 účastníků x 665 EUR Potřeby lidských a administrativních zdrojů by měly být pokryty v rámci přídělů poskytnutých řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly. [1] KOM(2005) 225 v konečném znění, 1.6.2005. Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roce rovných příležitostí pro všechny (2007). Směrem ke spravedlivé společnosti. [2] Pro účely tohoto rozhodnutí se pojem „aktivní evropské občanství“ nevztahuje jen na občany Evropské unie ve smyslu článku 17 Smlouvy o ES, nýbrž na všechny osoby, které přechodně či trvale žijí v Evropské unii. [3] Úř. věst. C […], […], s. […]. [4] Úř. věst. C […], […], s. […]. [5] Úř. věst. C […], […], s. […]. [6] Úř. věst. C […], […], s. […]. [7] KOM (2004) 373 v konečném znění, 12.5.2004. Sdělení Komise. Evropská politika sousedství. Strategický dokument. [8] Viz sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o dialogu mezi občanskou společností v Evropské unii a v kandidátských zemích ze dne 29. června 2005 – KOM(2005) 290 v konečném znění. [9] Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s.1. [10] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx příslušné hlavy xx. [11] Výdaje v rámci kapitoly xx kromě článků xx a xx. [12] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [13] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu. [14] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [15] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [16] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [17] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [18] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.