CS Úřední věstník Evropské unie C 49/26

STÁTNÍ PODPORA – NIZOZEMSKO

(články 107 až 109 Smlouvy o fungování Evropské unie)

Státní podpora MC 10/09 – splácení hybridních nástrojů GHT1 podnikem ING

(Text s významem pro EHP)

2011/C 49/12

Komise oznámila Nizozemsku dopisem ze dne 29. listopadu 2010 své rozhodnutí sui generis ve věci výše uvedené podpory MC 10/09.

ZNĚNÍ DOPISU

„I. POSTUP (1) Komise schválila rozhodnutím ze dne 18. listopadu 2009 kapitálový vklad ve výši 10 miliard EUR (cenné papíry hlavní kapitálové složky Tier 1, dále jen „CT1“), další pomoc ve výši zhruba 2 miliard EUR v důsledku změny podmínek splácení těchto cenných papírů, opatření na záchranu znehodnocených aktiv v portfoliu s nevyrovnaným zůstatkem ve výši zhruba 30 miliard EUR a záruky likvidity ve prospěch ING ve věci C 10/09 (dále jen „rozhodnutí o ING“ nebo „rozhodnutí ze dne 18. listopadu 2009“) (1). (2) Třetí odrážka bodu 88 rozhodnutí o ING zaznamenává následující závazek Nizozemska týkající se splácení cenných papírů Tier 1 a Tier 2: „Splacení kapitálu Tier 2 a hybridních nástrojů Tier 1 bude v budoucnu v každém jednotlivém případě předloženo Komisi ke schválení, a to po dobu tří let ode dne vydání tohoto rozhodnutí, nebo do dne, k němuž podnik ING splatil Nizozemsku v plné výši cenné papíry v rámci hlavní kapitálové složky Tier 1 (včetně příslušných narostlých úroků u kupónů v rámci hlavní kapitálové složky Tier 1 a výstupních poplatků), podle toho, která doba je kratší.“ (3) Dne 16. října 2010 předalo Nizozemsko Komisi dopis od ING, v němž podnik žádá, aby bylo schváleno splacení řady hybridních nástrojů s první splátkou hybridních nástrojů Tier 1 této skupiny (dále jen „GHT1“) s kupónem 8,439 % v hodnotě 1,5 miliardy USD k datu 31. prosince 2010. (4) Dne 27. října 2010 Komise naznačila Nizozemsku, že na základě rozhodnutí o ING nevidí v této fázi důvod ke schválení splacení GHT1. Komise požádala Nizozemsko o předložení aktualizovaného harmonogramu splácení cenných papírů CT1. (5) Dne 5. listopadu 2010 předaly nizozemské orgány Komisi druhý dopis od ING, v němž se žádá o rozhodnutí ve věci žádosti podniku o schválení splacení GHT1. (6) Dne 9. listopadu 2010 zaslala Komise Nizozemsku upomínku ohledně harmonogramu splácení cenných papírů CT1. Do dnešního dne nebyl Komisi žádný harmonogram předložen. (7) Dne 16. listopadu 2010 požádalo Nizozemsko Komisi o formální schválení. Dne 18. listopadu 2010 informovalo Nizozemsko Komisi e-mailem o tom, že souhlasí s žádostí ING o schválení splacení GHT1. (8) Nizozemsko sdělilo Komisi, že kvůli naléhavosti případu výjimečně souhlasí s tím, aby bylo rozhodnutí o splácení hybridních nástrojů GHT1 přijato v angličtině. II. ZJIŠTĚNÉ SKUTEČNOSTI 1. Popis podniku ING (9) Podnik ING se skládá z ING Groep N.V. (dále jen „ING“), mateřské holdingové společnosti, která plně ovládá ING Bank N.V., z ING Verzekeringen N.V. a ze dvou subholdingových společností ovládajících bankovní a pojišťovací dceřinou společnost. Na konci roku 2009 činila bilanční suma skupiny 1,164 miliardy EUR. (10) Mimo jiné z důvodu obnovy dlouhodobé životaschopnosti ING byla podniku poskytnuta opatření uvedená v bodě 1. Tato opatření byla schválena Komisí v rozhodnutí o ING za podmínky, že nizozemská vláda učiní některé závazky. Mezi tyto závazky patří to, že podnik ING nejpozději do konce roku 2013 odprodá celou divizi ING Verzekeringen N.V. (bod 82) a že bude dodržovat určitá etická omezení, mimo jiné že bude Komisi žádat o schválení splacení hybridních kapitálových nástrojů (třetí odrážka bodu 88). Tato etická omezení zůstanou v platnosti po dobu tří let, nebo dokud ING nesplatí cenné papíry CT1, podle toho, která skutečnost nastane dříve. (11) Bod 76 rozhodnutí o ING popisuje harmonogram splácení cenných papírů CT1 v základním scénáři podle finančních prognóz schváleného plánu restrukturalizace. Podnik ING vydal posléze veřejná prohlášení, která tyto plány zpochybnily (2). 2. Popis GHT1 (12) Holding ING vydal v prosinci 2000 hybridní nástroj GHT1 v hodnotě 1,5 miliardy USD s datem první splátky dne 31. prosince 2010. Po uplynutí tohoto data jsou možné splátky každé čtvrtletí. Nástroj má pololetní kupón 8,439 % p.a. Po uplynutí prvního data splátky se kupón změní v čtvrtletní kupón s 3měsíční sazbou Libor (3) plus 3,6 % p.a. Při splácení tohoto nástroje musí ING ohlásit splátku 30–60 dnů před jejím datem. (13) Nástroj GHT1 vydaný holdingem ING byl prostřednictvím odpovídajícího nástroje Tier 1 postaven na úroveň pojišťovací divize ING (INGV). S GHT1 se nepojí hlasovací právo. (14) Když se podnik ING dne 22. července 2010 poprvé obrátil na Komisi kvůli projednání splacení hybridních nástrojů, obchodoval se GHT1 zhruba za 85 % p.a. S tím, jak se blížilo datum splatnosti a trh očekával splacení nástroje, však cena vzrostla až ke 100 %. 3. Stanovisko Nizozemska (15) V e-mailu ze dne 18. listopadu 2010 Nizozemsko odůvodňuje své oznámení odkazem k záměrům vyjádřeným ING, že „ING má v nyní dobré předpoklady k tomu, aby mohla brzy splatit v hotovosti první tranši hlavní kapitálové složky Tier 1“. Načasování tohoto splacení však nebylo specifikováno. (16) Jako podpůrný argument pro splacení Nizozemsko uvedlo, že jakákoli snaha o zapojení investorů do GHT1 do sdílení zátěže – tak, že by akceptovali cenu značně pod nominální hodnotou – již není realistická, a to vzhledem k aktuální tržní ceně 96–98 centů za dolar, kvůli níž již nabídka na odkup není ekonomicky přijatelná. Vyplacení kuponu by proto bylo jedinou možností, kterou by ING mohla použít za účelem odstranění hybridních nástrojů ze svých účetních záznamů. (17) Nesplacení by rovněž vyslalo negativní signál na trh a naznačovalo by, že ING není (ať už z jakéhokoli důvodu) schopna účinně spravovat svůj kapitál v souladu s obvyklým fungováním a očekáváními trhu, což by ING zkomplikovalo vydávání těchto nástrojů v budoucnu. V této souvislosti také Nizozemsko argumentuje tím, že nesplacení by vedlo ke zvýšení finančních nákladů podniku ING a snížení jeho zisku, čímž by se zmenšil objem finančních prostředků na odkoupení cenných papírů CT1. (18) První datum splátky uvedeného nástroje GHT1 je 31. prosinec 2010, kdy dojde k navýšení ze současné úrokové sazby 8,439 % na sazbu Libor + 3,6 %. Z důvodu současných nízkých sazeb LIBOR by to vedlo ke snížení vyplácených úroků z GHT1, podnik ING však přesto oznámil swap kupónu s pevnou sazbou 8,439 % na Libor + 2 % – tedy na ještě nižší úroveň –, jež bude po navýšení z kupónu splatná. Dále Nizozemsko argumentuje tím, že sazby Libor jsou pohyblivé, a tudíž nejisté. V důsledku toho by údajně bylo třeba počkat, jak trh ohodnotí tuto cenu pomocí swapové křivky, a nárůst této prémie o 156 bazických bodů. (19) Změny v navrhovaném opatření Basel III by snížily hodnotu GHT1 z hlediska vlastního kapitálu. Podle revidovaných pokynů CEBS pro Tier 1, jež mají být prováděny a aplikovány vnitrostátními regulačními orgány nejpozději dne 31. prosince 2010, by ale GHT1 přestaly splňovat kritéria pro kapitál Tier 1. Nizozemsko uvádí, že současný stav by mohl být nadále zachován, ale podle očekávání by to mělo být přípustné pouze do 1. ledna 2013. Tento výhled samotný by tedy již v zásadě zbavil GHT1 opodstatnění z pohledu kapitálu, jelikož v situaci prosperujícího podniku nezajišťuje kapitálovou rezervu. (20) Nesplacení hybridních nástrojů by navíc naznačovalo, že přetrvává spojení holdingu/skupiny nebo banky a INGV prostřednictvím pokračujícího vyplácení úroků ze současného meziskupinového nástroje. Tyto přetrvávající vazby by bránily odprodeji pojišťovací divize ING. Dále Nizozemsko argumentuje tím, že by odprodej INGV způsobil vznik přebytečného hybridního kapitálu Tier 1 ve skupině/holdingu. III. POSOUZENÍ (21) Co se týče právního základu tohoto rozhodnutí, otázka schválení splacení GHT1 vyvstává v souvislosti s prováděním rozhodnutí o ING. V důsledku závazků nizozemské vlády nedovoluje rozhodnutí o ING splácení hybridních kapitálových nástrojů bez svolení Komise (ex ante zákaz splátek). Uvedené rozhodnutí tudíž nevylučuje možnost, že by splacení bylo schváleno v pozdější fázi, pokud by na podporu tohoto kroku byly předloženy nové skutečnosti nebo argumenty. Tímto rozhodnutím se proto upřesňuje provádění rozhodnutí o ING. (22) Stávající rozhodnutí o monitorování je rozhodnutím sui generis. Ačkoli to nařízení (ES) č. 659/1999 nepředpokládá, bod 88 rozhodnutí ze dne 18. listopadu 2009 určuje schvalovací postup, podle něhož mohou členské státy požádat Komisi, aby ING povolila splacení hybridních nástrojů. Jelikož Nizozemsko takovou žádost podalo, Komise musí posoudit, zda lze navržené splacení povolit. (23) Co se týče rozsahu posouzení, musí být jakékoli splácení hybridních nástrojů posouzeno dle požadavků sdělení o restrukturalizaci (4), jehož bod 22 požaduje, aby se podpora omezila na nezbytné minimum a aby se banka a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podíleli vlastními zdroji na restrukturalizaci. Toto sdílení zátěže je nezbytné jednak proto, aby byla zajištěna odpovídající odpovědnost zachráněných bank za důsledky jejich jednání v minulosti, a jednak pro vytvoření vhodných pobídek pro jejich budoucí jednání, čímž se zamezí morálnímu hazardu. (24) Komise poznamenává, že vyhlášení kupní opce u kapitálových nástrojů Tier 1 a Tier 2 způsobuje odliv kapitálu z banky ve prospěch držitelů hybridního kapitálu a chrání je před vystavením riziku spojenému s jejich investicemi. Před splacením státní podpory by tento důsledek mohl představovat problém, a proto je třeba sdílení zátěže posoudit (5). Zákaz nákupu vlastních podílů bankami, uvedený v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci, je proto třeba vztáhnout na všechny kapitálové nástroje bank včetně kapitálových nástrojů Tier 1 a Tier 2, pokud tyto kapitálové nástroje nesplňují širší požadavek sdílení zátěže. (25) Z tohoto závěru vychází zásada obecného zákazu splácení – a jeho povolení pod podmínkou schválení –, kterou upravuje bod 88 rozhodnutí o ING a znovu potvrzuje bod 138 téhož rozhodnutí; nepovolené splácení kapitálového nástroje před přijetím rozhodnutí o ING považovala Komise za přitěžující skutečnost při analýze rozsahu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže. Tento přístup je rovněž v souladu se zavedeným postupem Komise v oblasti dočasného zákazu splácení kapitálových nástrojů – pokud není splácení kapitálových nástrojů vyžadováno v zákoně –, který byl použit v případech Bank of Ireland, Lloyds, RBS a ABN Amro/Fortis (6). (26) Komise na základě předložených informací nevidí důvod k tomu, aby se odchýlila od svého předchozího posouzení, uvedeného v rozhodnutí o ING, a aby schválila splacení GHT1. Z níže uvedených důvodů se Komise domnívá, že by prostřednictvím navrhovaného splacení nebylo nezajištěno ani sdílení zátěže, ani to, že ING bude mít nadále dostatečné pobídky pro splacení cenných papírů CT1. (27) Za prvé Komise poznamenává, že ING plánuje splacení GHT1 v nominální hodnotě, což znamená, že nedojde ke sdílení zátěže ze strany investorů hybridních nástrojů. Toto posouzení je rovněž uvedeno v materiálu předloženém Komisi nizozemskou vládou dne 5. listopadu 2010, v němž se jakákoli snaha o sdílení zátěže označuje vzhledem k aktuální tržní ceně nástrojů za nerealistickou. Komise však k tomu poznamenává, že obchodování těchto nástrojů za ceny velmi blízké jejich nominální hodnotě (tj. 100 %) je důsledkem toho, že trh očekával jejich splacení, tj. jejich odkoupení zpět za 100 % ke dni 31. prosince 2010. Aktuální tržní cena GHT1 proto neodráží skutečnou hodnotu tohoto kapitálového nástroje. (28) Argumentem, že by nesplacení GHT1 vyslalo negativní signál na trh, není zpochybněn názor Komise na sdílení zátěže. Komise v této souvislosti poznamenává, že na trhu panuje povědomí o koncepci sdílení zátěže podle pravidel EU pro státní podporu. Tato koncepce byla projednána ratingovými agenturami (7), a racionální investor by tudíž měl dokázat rozlišit mezi tím, zda splacení nástroje nebylo realizováno kvůli vnitřní slabosti finanční instituce, nebo kvůli neschválení Komisí v souvislosti se zajištěním sdílení zátěže. Komise proto neuznává, že by kvůli nesplacení GHT1 z uvedených důvodů zaznamenal podnik ING významný dlouhodobější nárůst finančních nákladů. (29) Kromě toho údajný nárůst finančních nákladů není tak velký, aby ovlivnil finanční situaci ING a její schopnost splácet státní podporu. Navýšením vlastních zdrojů by se navíc mohly celkové finanční náklady ING ve skutečnosti snížit, jelikož by se díky němu mohl za jinak stejných podmínek zvýšit předpokládaný rating společnosti. (30) Argument, že by investoři nepovažovali ING za schopnou spravovat svůj kapitál, pokud by nástroj GHT1 nebyl splacen, není přesvědčivý, protože když se v minulosti jiné velké finanční skupiny jako Deutsche Bank (v prosinci 2008) nebo menší banka Credito Valtellinese (v dubnu 2008) rozhodly hybridní nástroj nesplatit, nevyvstaly u nich tyto pochybnosti. (31) Za třetí Komise neobdržela dostatečné důkazy o tom, že splácení GHT1 neovlivňuje harmonogram splácení cenných papírů CT1. Komise k tomu poznamenává, že její žádosti o podání dalších informací týkajících se tohoto harmonogramu nebyly dostatečně vyslyšeny (viz body 4 a 6). Komise neobdržela odpověď nizozemských orgánů; záměr ING splácet Nizozemsku (viz bod 15) není podrobně vysvětlen a zůstává nejasný. (32) Skutečnost, že ING musí žádat o schválení splácení hybridních kapitálových nástrojů, pro ni představuje klíčovou pobídku k tomu, aby splatila cenné papíry CT1 co nejrychleji, a proto zajišťuje omezení podpory na nezbytné minimum. Pokud by ING směla postupně splatit své hybridní nástroje (jak je naznačeno v bodě 3), význam jejích pobídek pro splácení státu by se postupně značně snížil. Tento aspekt je významný zejména proto, že po veřejných prohlášeních generálního ředitele ING si Komise již není jista, zda bude ING postupovat podle plánovaného harmonogramu splácení státního kapitálu stanoveného v restrukturalizačním plánu; na žádosti o informace v tomto ohledu Komise stále neobdržela odpověď. (33) Komise dále nevidí způsob, jak by mohly ostatní argumenty ve prospěch povolení splacení GHT1 změnit výše uvedený závěr. Za prvé, co se týče navýšení kupónu, Komise poznamenává, že vzhledem k aktuální úrovni sazby Libor dojde v absolutních číslech k poklesu hodnoty kupónu. Komisi nepřesvědčily argumenty, že z důvodu stávajícího režimu zajištění úrokových sazeb není pokles hodnoty kupónů relevantní, jelikož se tento režim týká rozhodnutí ING o správě aktiv/pasiv a nemá vliv na posouzení sdílení zátěže soukromými držiteli hybridního kapitálu ING. Existence swapové dohody, ať ukončené nebo platné, navíc není v současném tržním prostředí pro posouzení příležitostných nákladů ING na splácení relevantní. (34) Za druhé, co se týče regulačních změn ovlivňujících GHT1, Komise bere na vědomí upozornění Nizozemska, že z hlediska regulačního kapitálu přestane být nástroj nejpozději k 1. lednu 2013 relevantní. Podmínka vyplývající ze závazku nizozemské vlády, aby Komise schválila jakékoli splacení hybridních nástrojů, však přestane platit nejpozději do tří let od přijetí rozhodnutí o ING, takže ING bude moci splatit tento nástroj před tímto datem. (35) Vzhledem k zavedení nových pokynů CEBS nizozemským regulačním orgánem Komise poznamenává, že jednak v této fázi není jasné, jestli je u GHT1 vhodné zachovat předchozí uspořádání, a jednak není jisté, odkdy budou nové pokyny uplatňovány. Komise se domnívá, že vzhledem k nejasnému dopadu budoucího zaváděného nařízení není v současnosti důvod považovat tento nástroj za nadbytečný. (36) Komise sice chápe opodstatnění argumentu, že nesplacení GHT1 by mohlo zkomplikovat ING vydávání takového nástroje v budoucnu, ale domnívá se, že vzhledem k regulačním změnám, které v nadcházejících letech ukončí uznávání tohoto nástroje v kategorii Tier 1, se užitečnost jeho vydávání sníží. Komise proto nemůže uznat, že by tento argument odůvodňoval schválení navrhovaného splacení. (37) Argumentuje se také tím, že kvůli nesplacení vznikne po odprodeji pojišťovací divize ING přebytečný kapitál ve skupině/holdingu (8). K tomu Komise poznamenává, že k odprodeji dosud nedošlo. (38) Komisi nepřesvědčil ani argument, že pokud hybridní nástroj nebude splacen, bude představovat „přetrvávající spojení“ mezi skupinou ING a pojišťovací divizí ING, která má být odprodána, a že by toto spojení bránilo odprodeji pojišťovací divize ING. Komise upozorňuje, že se s hybridními nástroji nepojí hlasovací právo. Skupina ING proto nemůže nijak ovlivňovat pojišťovací divizi ING prostřednictvím držení hybridních nástrojů. Komise se proto nedomnívá, že by nesplacené GHT1 představovaly takové spojení. IV. ZÁVĚR (39) Z výše uvedených důvodů Komise nenachází opodstatnění k tomu, aby se odchýlila od svého předchozího hodnocení v rozhodnutí ze dne 18. listopadu 2009, a proto za předkládaných podmínek neschvaluje splacení hybridních nástrojů GHT1. V. ROZHODNUTÍ Splacení hybridních nástrojů GHT1 ke konci roku 2010 se neschvaluje.“

(1) Úř. věst. L 274, 19.10.2010, s. 139.

(2) Viz prezentace ING pro investory, kterou přednesl jeho generální ředitel Jan Hommen: „Shaping our Future — Strategic priorities 2010“ („Utváříme svou budoucnost – strategické priority na rok 2010“) ze dne 19. dubna 2010, strana 20: „V současnosti žádná pobídka k předčasnému splacení, dokud nebude vyřešeno odvolání proti rozhodnutí EK“. http://www.ing.com/group/showdoc.jsp?docid=445250_EN&htmlid=445263_EN&menopt=ivr|qtr|irs&lang=en&menopt=ivr|qtr|irs&lang=EN

(3) Dne 22. listopadu 2010 byla 3měsíční sazba Libor 0,284 %.

(4) Úř. věst. C 195, 19.8.2009, s. 9.

(5) K tomu viz tisková zpráva Komise ze dne 8. října 2009 týkající se kapitálových transakcí Tier 1 a Tier 2 u bank, které jsou předmětem vyšetřování v souvislosti s pomocí na restrukturalizaci. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/441

(6) Rozhodnutí Komise ze dne 15. července 2010Bank of Ireland (dosud nezveřejněné), bod 133; rozhodnutí Komise ze dne 18. listopadu 2009Lloyds Banking Group (Úř. věst. C 46, 24.2.2010, s. 2), bod 112; rozhodnutí Komise ze dne 14. prosince 2009RBS (Úř. věst. C 119, 7.5.2010, s. 1), bod 104. Dokud nebude přijato konečné rozhodnutí, Komise cestou služebních dopisů a e-mailů neschválila řadu navrhovaných splácení hybridních kapitálových nástrojů v případě ABN/Amro Fortis.

(7) Viz například: Zvláštní zpráva FitchRatings týkající se Evropy: Burden sharing and bank hybrid capital within the EU (Sdílení zátěže a bankovní hybridní kapitál v EU), 20. srpna 2009.

(8) Ani v případě, že by byla pojišťovací divize odprodána a vznikl přebytečný kapitál, však Komise není přesvědčena o tom, že by měla splacení schválit, protože větší objem kapitálu by mohl posílit odolnost skupiny. To platí i v aktuální situaci, kdy tento kapitál slouží pouze v případě neprosperujícího podniku k ujištění hlavních věřitelů o jejich pohledávkách.