CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 25.10.2005 
KOM(2005) 532 v kone čném znění 
  
PROVÁD ĚNÍ LISABONSKÉHO PROGRAMU SPOLE ČENSTVÍ 
 
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Příspěvek daňové a celní politiky k lisabonské strategii 
 
CS 2   CS OBSAH 
1. NOVÝ ZA ČÁTEK LISABONSKÉ STRATEGIE...................................................... 3 
1.1. Dan ě, efektivnost a konkurenceschopnost ................................................................... 4 
1.2. Celní politika, jeden z pilí řů vnitřního trhu.................................................................. 4 
2. Evropa p řitažlivější pro investory i pracovníky........................................................... 4 
2.1. Rozší ření a prohlubování vnit řního trhu ...................................................................... 4 
2.1.1. Spole čný konsolidovaný základ dan ě z příjmu právnických osob pro podniky EU.... 5 
2.1.2. Zjednodušování da ňového prost ředí a vytvá ření rovných sout ěžních podmínek ........ 6 
2.1.3. Cílená opat ření zaměřená na odstran ění přeshraničních daňových překážek, na které 
narážejí podniky EU..................................................................................................... 8 
2.1.4. Nová strategie pro zdan ění osobních vozidel............................................................... 9 
2.1.5. Omezování po čtu případů narušení hospodá řské soutěže způsobených da ňovými 
podvody a da ňovými úniky.......................................................................................... 9 
2.2. Zajišt ění otevřených a konkurenceschopných trh ů v Evropě i mimo ni.................... 10 
2.2.1. Strategie proti pad ělání .............................................................................................. 10 
2.2.2. Zlepšování celní p ředpisů, zajištění souladu v oblasti cel a prosazování 
elektronického celnictví ............................................................................................. 11 
2.3. Zlepšování evropských a vnitrostátních p ředpisů...................................................... 12 
2.3.1. Modernizace p ředpisů v oblasti DPH ........................................................................ 12 
3. znalosti a inovace – cesta k r ůstu ............................................................................... 13 
3.1. Zvyšování a zlepšování inve stic do výzkumu a vývoje............................................. 13 
3.1.1. Sd ělení týkající se pokyn ů v oblasti da ňových pobídek ve výzkumu a vývoji.......... 13 
3.2. Podpora udržitelné ho využívání zdroj ů..................................................................... 14 
3.2.1. Dan ě v oblasti energie, dopravy a životního prost ředí............................................... 14 
 
CS 3   CS PROVÁD ĚNÍ LISABONSKÉHO PROGRAMU SPOLE ČENSTVÍ 
 
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Příspěvek daňové a celní politiky k lisabonské strategii 
1. NOVÝ  ZAČÁTEK  LISABONSKÉ  STRATEGIE 
Komise v poslední dob ě navrhovala nový za čátek lisabonské strategie se zam ěřením na r ůst a 
zaměstnanost1. Abychom se s touto výzvou vypo řádali, bude nezbytné u činit Evropu 
lákavějším místem k investování a pro prác i, podporovat znalosti a inovace a vypracovat 
zásady, které umožní evropským podnik ům vytvářet pracovní místa ve v ětším počtu a kvalit ě. 
Daňová a celní politika hrají vý znamnou roli v dosahování t ěchto cílů. Mohou p řispět ke 
zvyšování efektivnosti našich ekonomi k, a to zejména efektivním využíváním p řírodních 
zdrojů, i konkurenceschopnosti  našich spole čností. Mohou také posílit hospodá řskou sout ěž 
na trhu, povzbudit obchod a podpo řit znalosti a inovace. 
Toto sdělení popisuje klíčová opatření v oblasti da ňové a celní politiky Spole čenství , která 
by přispěla k rychlé strukturální zm ěně, jež je v našich ekonomikách pot řebná pro dosažení 
výše uvedených cíl ů. Zároveň sleduje sm ěry činnosti stanovené ve sd ělení jarnímu zasedání 
Evropské rady: „Spole čně k růstu a zam ěstnanosti – nový za čátek lisabonské strategie“2. 
Účelem tohoto sd ělení je komplexn ě vyložit jak uskute čňovaná, tak plánovaná celní a da ňová 
opatření, která p ředstavují ucelený soubor iniciativ podporujících jede n z hlavních politických 
závazků EU. 
V části 2 jsou popsány klí čové kroky zam ěřené na prohloubení vnit řního trhu, na zajišt ění 
otevřených a konkurenceschopných trh ů a zlepšení evropskýc h a vnitrostátních p ředpisů. 
V části 3 jsou obsaženy klí čové iniciativy pro zvýšení a zlepšení investic do výzkumu a 
vývoje, usnadn ění inovací a udržitelné využívání zdroj ů (viz přiložená tabulka s opat řeními). 
Tyto iniciativy budou mít s ohlede m na své specifické rysy r ůznou formu a v p řípadě potřeby 
je bude doprovázet posouzení dopadu. 
Tyto iniciativy by pomohly obnovit r ůst a tím vytvo řit pracovní místa ve v ětším počtu a 
kvalitě. V případě specifičtějších politik zam ěstnanosti je t řeba připomenout, že na úrovni 
členského státu mohou specifická da ňová opat ření přispět ke zvýšení zam ěstnanosti a 
k podpoře ekonomik otev řených sociálnímu za členění. Relativn ě vysoké zdan ění pracovní 
síly se projevuje jako demotivu jící faktor, který brání tvorb ě dalších pracovních míst, 
především mén ě kvalifikovaných. Rozší ření daňového základu prost řednictvím zapojení 
většího počtu lidí do práce je tak stále nejefektivn ějším způsobem, jak mohou vlády zvýšit 
příjmy, aniž by zvyšovaly da ňové sazby. V rámci obecné st rategie zvyšování míry 
zaměstnanosti m ůže rovněž pomoci p řesun od zdan ění práce ke spot řebním daním a/nebo 
daním za zne čišťování. 
                                                 
1 Komise, KOM(2005) 330 a KOM(2005) 24. 
2 tamtéž 
 
CS 4   CS 1.1. Dan ě, efektivnost a konkurenceschopnost 
I když je ur čitý stupeň daňové soutěže zdravý a m ůže mít pozitivní ekonomické ú činky, 
hlavním cílem jakéhokoliv da ňového systému je vybrat ur čitý objem p říjmů k financování 
veřejných služeb a p řevodů. To by m ělo být provedeno co nejefektivn ěji. Daňové systémy 
s sebou mohou nést náklady bu ď ve form ě snížené ekonomické efektivnosti – v d ůsledku 
daňových deformací – nebo ve form ě administrativních náklad ů nebo náklad ů v souvislosti 
s dodržováním p ředpisů, které vznikají da ňovým poplatník ům a daňovými správám. 
Existence r ůzných vnitrostátních da ňových systém ů v EU představuje zna čný zdroj dalších 
výdajů, protože je nutné zajistit administrativní soulad s da ňovými předpisy. Tato situace 
brání efektivn ějšímu přidělování zdroj ů a projevuje se nedostatkem „rovných sout ěžních 
podmínek“3. Ve skute čnosti dvojí zdan ění, daňové náklady p ři restrukturalizaci podnik ů a 
obecnější rozdíly mezi da ňovými předpisy členských stát ů znamenají, že firmy mohou dát 
přednost tuzemským aktivitám p řed činností v jiném členském stát ě. Toto jsou významné 
překážky bránící plnému využití výhod konkurenceschopného vnit řního trhu . Odstran ění 
těchto překážek by pomohlo vytvo řit nové příležitosti pro hospodá řské subjekty vstupující na 
trh a z toho vyplývající konkurence by povzbudila  investice a inovace. Navíc by snížení 
nákladů spojených s odstran ěním těchto daňových p řekážek p řispělo ke zvýšení 
konkurenceschopnosti výrobního sektoru EU. 
Daňová politika by také mohla sehrát pozitivní roli p ři podpoře znalostí a inovací 
nezbytných pro r ůst. Výzkum a vývoj i celkové podnikatelské prost ředí by mohly mít 
prospěch z plánovaných da ňových opat ření. Daňový systém by také mohl být využit p ři 
prosazování zm ěn přístupu k životnímu prost ředí, jež by mohly vést k udržiteln ějším 
způsobům výroby a spot řeby.  
1.2. Celní politika, jeden z pilí řů vnitřního trhu 
Celní politika má důležitou roli pro stimulaci obchodu. Zvyšování objemu obchodu 
v posledních letech spole čně s komplexností moderního dodavatelského řetězce, otázkami 
bezpečnosti a zabezpe čení, počtem zainteresovaných stran a rychlostí, se kterou je zboží 
směňováno, mimo řádně zvyšuje požadavky na obchodní informace. 
Zjednodušené celní p ředpisy, efektivní celní postupy a režimy a vytvo ření ucelených a 
interoperabilních elektronických celních systém ů budou znamenat, že hospodá řské subjekty 
během svých obchodních operací  s celními orgány ušet ří peníze a čas. Díky informatizaci 
systémů a jejich sou časné interoperabilit ě bude zboží dohledatelné a bude zajišt ěna 
transparentnost jak pro celní správy, tak pro podnikatelskou ve řejnost. 
2. E VROPA P ŘITAŽLIV ĚJŠÍ PRO INVESTORY I PRACOVNÍKY  
2.1. Rozší ření a prohlubování vnit řního trhu 
Lisabonská strategie zd ůrazňuje, že k dokon čení vnitřního trhu jsou stále nutné klí čové 
reformy a že by jim m ěla být věnována zvláštní pozornost.  Velké množství opat ření, jež EU 
přijala v oblasti da ňové politiky, se zabývá problémy spojenými s vytvo řením a fungováním 
vnitřního trhu. V této souvislosti je dobré zd ůraznit důležitý příspěvek, že programy 
                                                 
3 Viz „Evropský da ňový průzkum“ (SEK(2004) 1128/2). 
 
CS 5   CS Společenství Clo 2013 a Fiscalis 20134 budou nadále zajiš ťovat hladké fungování vnit řního 
trhu, a to zejména prost řednictvím financování elek tronického propojení informa čních 
systémů členských stát ů v celní a da ňové oblasti. 
V současné době má několik aspekt ů fungování národních da ňových systém ů negativní 
dopad na integraci trhu nebo brání tomu, aby byly pln ě využity výhody jednotného trhu. 
Vzhledem k tomu, že sou časné podnikatelské prost ředí je více naklon ěno přeshraničním 
aktivitám, než tomu bylo p řed dvěma desetiletími, jsou nyní p řekážky v oblasti daní 
zřetelnější než ostatní bariéry na vnit řním trhu. 
Odstranění takových p řekážek by podnik ům umožnilo činit ekonomicky zdrav ější volby, 
které jsou založeny na produktivit ě faktorů a jsou mén ě deformované vlivem ur čitých dalších 
výdajů. To by vedlo ke zvýšení produkce ekonomik členských stát ů a v závislosti na 
podmínkách p říslušných trh ů s produkty a skute čném chování firem ke klesajícím tlak ům na 
výdaje a ceny. To by m ělo za následek r ůst prosperity. 
2.1.1. Spole čný konsolidovaný základ dan ě z příjmu právnických osob pro podniky EU 
Současná koexistence 25 r ůzných a n ěkdy dokonce vzájemn ě nekompatibilních systémů 
daně z příjmu právnických osob  v EU vede de facto  ke vzniku dalších náklad ů na zajištění 
souladu a nabízí málo p říležitostí pro kompenzaci p řeshraničních ztrát, p řestože taková 
kompenzace ztrát je často možná v p řípadě čistě vnitrostátních situací . To by se na skute čně 
jednotném trhu nem ělo stávat. Zatímco v rámci svých komer čních aktivit (výzkum, výroba, 
zásoby, prodej atd.) mají spole čnosti stále v ětší tendenci považovat EU za jeden jednotný trh, 
pro daňové účely ji jsou povinny rozd ělovat na národní trhy. 
Daňové předpisy týkající se pr ávnických osob upravují p řeshraniční aktivity v EU r ůzně a 
často mén ě příznivě než podobné čistě domácí aktivity. To podn ěcuje firmy k investicím 
v tuzemsku a brání ú časti v zahrani čních spole čnostech a zakládání dce řiných spole čností v 
zahraničí. Současně nesrovnalosti mezi národními sy stémy otevírají možnosti pro da ňové 
úniky. 
Politika Komise, jejímž cílem je vytvo ření společného konsolidovaného základu dan ě 
z příjmu právnických osob, sahá do roku 20015 a byla schválena v roce 20036. Společný 
konsolidovaný základ dan ě z příjmu právnických osob by umožnil spole čnostem působit na 
vnitřním trhu a řídit se v r ůzných členských státech EU stejnými pravidly pro výpo čet základu 
daně. Komise neplánuje podat návr h na harmonizovanou sazbu dan ě z příjmu právnických 
osob. Spole čný konsolidovaný základ dan ě z příjmu právnických osob by však umožnil 
přeshraniční kompenzaci ztrát a vy řešil by sou časné daňové problémy spojené 
s přeshraničními aktivitami a restrukturalizací skupin spole čností. Měla by být stanovena 
metoda sdílení konsolidovaného základu dan ě mezi členskými státy, která by jednotlivým 
státům umožnila uplat ňovat na sv ůj podíl na konsolidovaném základu dan ě svou vlastní 
sazbu. Tato metoda by m ěla vést k jednoduššímu a transparentn ějšímu systému zdan ění 
příjmů právnických osob v EU. 
                                                 
4 Komise, KOM(2005) 111. 
5 Komise, KOM(2001) 582 a SEK(2001) 1681. 
6 Komise, KOM(2003) 726. 
 
CS 6   CS Ačkoli je tento cíl velmi ambiciózní, má Komise v úmyslu uskute čnit nezbytné p řípravné 
práce pro zavedení spole čného konsolidovaného základu dan ě během příštích tří let, aby 
legislativní opat ření Společenství předložila do roku 2008. 
2.1.2. Zjednodušování da ňového prost ředí a vytvá ření rovných sout ěžních podmínek 
Cílem výše uvedeného opat ření je vyřešit problém řady překážek v souvislosti se zdan ěním 
právnických osob, se kterými se  setkávají nadnárodní spole čnosti. Na p řeshraniční 
ekonomické aktivity v EU se však rovn ěž vztahuje řada dalších da ňových opat ření, zejména 
v systému DPH, který ukládá t ěžkopádné povinnosti a p ůsobí jako p řekážka obchodu a 
investování. P řeshraniční aktivity zp ůsobují u všech spole čností statisticky významné zvýšení 
nákladů na splnění povinností 7. Těmto překážkám jsou zejména vystaveny malé a st řední 
podniky, jelikož náklady na spln ění povinností jsou pom ěrně vyšší pro malé a st řední podniky 
než pro velké spole čnosti, a odstran ění těchto překážek by mohlo zna čně zvýšit účast malých 
a středních podnik ů na vnitřním trhu, jež je v sou časnosti mnohem nižší než v p řípadě 
velkých spole čností. To má za následek ekonom ickou neefektivnost a potenciáln ě negativní 
dopad na ekonomický r ůst a tvorbu pracovních míst. 
a) Povinnosti týkající se DPH Podle Evropského da ňového pr ůzkumu
8 jsou jediným d ůvodem, pro č 14 % malých a 
středních podnik ů a 10 % velkých spole čností nevykonává ekonomické aktivity podléhající 
DPH v členských státech, kde nemají stálé provozovny, požadavky na spln ění povinností v 
souvislosti s DPH. V reakci na to Komise v říjnu 2004 p ředstavila d ůležitý návrh na 
zjednodušení stávajících povinno stí týkajících se DPH u p řeshraničních aktivit tak, aby 
ulehčila život hospodá řským subjekt ům, které dodávají zboží a služby do jiných členských 
států EU. Návrh zejména po čítá se zavedením systému jednoho správního místa,  který by 
hospodářským subjekt ům umožnil používat pro ú čely DPH jedno identifika ční číslo pro 
všechny dodávky po EU, a s vytvo řením jednotného komplexního da ňového přiznání k DPH, 
které by se prost řednictvím elektronického portálu automaticky zasílalo r ůzným členským 
státům, kde poplatník provozuje aktivity podléhající dani. Návrh obsahuje p ět dalších opat ření 
na zjednodušení, které by m ěly podnik ům, a to zejména malým a st ředním podnik ům, výrazn ě 
ulehčit obchodování v jiných členských státech. Návrh je práv ě projednáván v Rad ě. 
b) Experimentální použití koncepce zdan ění na základ ě principu zem ě původu (Home 
State Taxation) 
V kontextu strategie Komise v oblasti zdan ění právnických osob byla myšlenka zdan ění na 
základě principu zem ě původu ozna čena jako možné řešení problém ů v oblasti daní, které 
malým a st ředním podnik ům nejvíce brání v jejich p řeshraničních aktivitách. Koncepce 
založená na zemi p ůvodu spo čívá ve  vzájemném uznávání úpravy zdan ění právnických 
osob u malých a st ředně velkých podnik ů. Dané podniky by používaly da ňová pravidla pro 
právnické osoby uplat ňovaná ve stát ě, v němž mají sídlo, i pro dce řiné společnosti a stálé 
provozovny v jiných ú častnických členských státech. Sazby by se  neharmonizovaly a každý 
členský stát by si dále stanovova l a používal vlastní sazby.  
Komise je toho názoru, že tato my šlenka, která byla rozvinuta do zna čných technických 
podrobností, by mohla být s užitkem vyzkoušena tak, že by se malým a st ředním podnik ům 
                                                 
7 Viz „Evropský da ňový průzkum“ (SEK(2004) 1128/2). 
8 SEK(2004) 1128/2.  
 
CS 7   CS povolilo používat tento p řístup na experimentální bázi ve form ě pilotního projektu po dobu 
pěti let. Komise má v úmyslu p ředložit sd ělení na toto téma p řed koncem roku 2005. 
c) P ředpisy v oblasti DPH týkající se mezinárodních služeb  
Daňové předpisy se zabývají ekonomickými skute čnostmi a jsou efektivní pouze, jsou-li 
neustále p řizpůsobovány novému vývoji a výzvám. Skute čnost, že stále více služeb m ůže být 
poskytováno mezinárodn ě, představuje konkrétní výzvu. Jestliže byla EU schopna úsp ěšně 
reagovat na d ůsledky, jež má pro DPH elektron ické obchodování a liberalizace 
telekomunika čních služeb, je t řeba podobným zp ůsobem zm ěnit i předpisy v oblasti DPH, na 
základě kterých se ur čuje místo dodávky pro další služby, jež mohou být dodány ze 
vzdáleného místa, aby bylo zajišt ěno, že hospodá řské subjekty v EU i mimo ni budou ve 
stejném postavení, a aby bylo zaru čeno, že výnos získá zem ě spotřeby.  
Komise p ředložila návrh týkající se místa poskytování služeb mezi osobami povinnými 
k dani  (B2B) v roce 20039. Tento návrh byl nedávno zm ěněn tak, aby zahrnoval 
přepracovaná pravidla týkající se místa posk ytování služeb mezi podniky a zákazníky 
(B2C)10. Pozměněný návrh by m ěl po přijetí zmírnit zatížení, které v souvislosti s DPH nesou 
podniky poskytující p řeshraniční služby jiným podnik ům, neboť již nebude vyžadována další 
registrace k DPH a nebude t řeba využívat nákladných postup ů vracení dan ě. Pomůže to také 
překonat narušení hospodá řské soutěže způsobené uplat ňováním rozdílných sazeb DPH 
různými členskými státy (u kterých je další harmonizace sazeb nepravd ěpodobná) a vytvo řit 
rovné sout ěžní podmínky pro hospodá řské subjekty ze t řetích zemí.  
d) P ředpisy v oblasti DPH týkající se finan čních služeb 
Předpisy v oblasti DPH týkající se finan čních služeb  pocházejí z roku 1977 a stanoví 
všeobecné osvobození od dan ě pro toto odv ětví. To znamená, že u DPH, kterou finan ční 
instituce zaplatí na vstupu , není obecn ě nárok na odpo čet na výstupu a je tedy pro finan ční 
instituce nákladem. Vytvá ří se kaskádový efekt, jenž se projevuje tím, že se zvyšují náklady 
na služby pro zákazníky podniku. Tato situace se m ůže stát ješt ě komplikovan ější v případě, 
kdy finan ční instituce část svých aktivit zadávají externím subjekt ům a kdy poskytování 
služeb podléhá další DPH. To je d ůkazem, že tento systém osvobození od dan ě je v zásad ě 
neefektivní a zvyšuje náklady.  
Tyto předpisy je t řeba přezkoumat , jelikož jsou rostoucím zdrojem nap ětí. Pravidla krom ě 
toho sama o sob ě přispívají k rozdíl ům v interpretaci na národní úrovni. Tato zastaralá 
opatření týkající se DPH jsou stále více v rozporu s dalšími cíli politik Spole čenství, jakým je 
akční plán pro finan ční služby. Necht ěné důsledky předpisů v oblasti DPH často brání r ůstu 
efektivity v tomto odv ětví, který bychom mohli jinak o čekávat v d ůsledku vytvo ření 
jednotného panevropského trhu pro finan ční služby. 
Po rozsáhlém konzulta čním procesu se všemi zú častněnými stranami hodlá Komise p ředložit 
legislativní návrh, aby byly p ředpisy v oblasti DPH týkající se finan čních služeb p řizpůsobeny 
vývoji jednotného finan čního trhu.  
                                                 
9 Komise, KOM(2003) 822. 
10 Komise, KOM(2005) 334. 
 
CS 8   CS e) Ve řejnoprávní subjekty konkur ující soukromým podnik ům  
Pravidla, která upravují osvobození služeb ve ve řejném zájmu a podle kterých jsou 
veřejnoprávní subjekty vylou čeny z působnosti DPH,  budou také pot řebovat modernizaci. 
Současná pravidla jsou zastaralá a již neodpovídají ekonomické realit ě 21. století, kde jsou 
bývalé monopoly podrobovány liberaliza čním proces ům a kde je řada oblastí ve řejných 
služeb částečně nebo zcela privatizována . Tím se narušuje hospodá řská soutěž, dochází k 
ekonomické neefektivnosti a podporují se da ňové úniky. Komise má v úmyslu podat do konce 
roku 2006 návrh, který by zm ěnil stávající pravidla v oblasti DPH tak, aby byly obnoveny 
rovné sout ěžní podmínky v p řípadě určitých aktivit, do kter ých jsou zapojeny jak ve řejné, tak 
i soukromé subjekty. 
2.1.3. Cílená opat ření zaměřená na odstran ění přeshraničních daňových překážek, na které 
narážejí podniky EU  
Očekávaje vytvo ření společného konsolidovaného základu dan ě z příjmu právnických osob, 
stanovila Komise n ěkolik cílených řešení, jejichž cílem je odstranit p řekážek jednotné dani.  
a) Kompenzace p řeshraničních ztrát 
Neexistence kompenzace p řeshraničních ztrát má tendenci ovliv ňovat obchodní rozhodnutí, 
neboť společnosti podn ěcuje k investicím v tuzemsku nebo k p řeshraniční investicím ve 
větším členském stát ě, protože je pravd ěpodobnější, že zde již budou mít v ětší základ dan ě, 
od kterého lze ztráty ode číst. 
Ačkoli mohou být p řeshraniční ztráty v rámci jedné spole čnosti, nap ř. ztráty zahrani ční stálé 
provozovny, na úrovni úst ředí společnosti zohledn ěny ve většině členských stát ů, pouze málo 
členských stát ů umožňuje přeshraniční kompenzaci ztrát v rámci skupiny spole čností, tj. 
umožnit kompenzaci ztrát zahrani ční společnosti patřící do stejné skupiny. Je z řejmé, že 
takový rozdíl v zacházení vytvá ří deformace. 
Poté, co byl stažen návrh sm ěrnice z roku 1990 týkající se té to záležitosti, zahájila Komise 
odborné diskuse s členskými státy, jejichž cílem je p ředložit sd ělení ihned poté, co Evropský 
soudní dv ůr vynese rozsudek v p řípadu C-446/03 („Marks & Spencer“), který by m ěl být 
obzvlášť relevantní v této oblasti. 
b) Vnitropodnikové oce ňování 
Vnitropodnikové oce ňování  pro podniky EU p ředstavuje zna čný zdroj dalších náklad ů na 
splnění povinností11. V roce 2002 Komise vytvo řila Společné fórum EU pro vnitropodnikové 
oceňování, které m ělo nalézt pragmatické, nelegislativní řešení problém ů vnitropodnikového 
oceňování v EU. Skládá se z odborník ů na daňovou problematiku z da ňových správ členských 
států a obchodní oblasti. Na základ ě první zprávy fóra Komise p řijala sdělení, jehož sou částí 
je návrh kodexu chování pro ú činné provád ění arbitrážní konvence v roce 200412, který Rada 
odsouhlasila loni v prosinci. 
V souladu s druhou zprávou z kv ětna 2005 má Komise letos v úmyslu navrhnout kodex 
chování ohledn ě dokumentace v oblasti vnitropodnikového oce ňování pro propojené podniky 
                                                 
11 Viz „Evropský da ňový průzkum“ (SEK(2004) 1128/2). 
12 Komise, KOM(2004) 297. 
 
CS 9   CS v EU. Krom ě toho útvary Komise a členové fóra nyní soust řeďují svou pozornost na 
alternativní postupy, které by umožnily vyvarovat se da ňových spor ů a tyto spory řešit. 
c) Da ň z kapitálu 
Některé nep římé daně jako daň z kapitálu (odvod z kapitálových vklad ů do kapitálových 
společností) zjevn ě podnikům EU škodí a m ěly by být zrušeny v rámci snahy o vytvo ření 
Evropy, jež by byla lákav ějším místem k investování. Vybírání dan ě z kapitálu je obzvláš ť 
škodlivé v souvislosti s restrukturaliza čními operacemi a vývojem spole čností EU. Je také 
nevýhodné pro za čínající spole čnosti a pro spole čnosti, jež sv ůj kapitál zvyšu jí. V posledních 
letech byla zaznamenána tendence ke zrušení dan ě z kapitálu. Tato da ň je v sou časnosti 
vybírána jenom v 10 z 25 členských stát ů. Od příštího roku bude v jejím vybírání pokra čovat 
pouze 8 členských stát ů.  
Z tohoto d ůvodu nyní útvary Komise p řipravují návrh na p řepracování sm ěrnice o dani 
z kapitálu13, který by m ěl být předložen p řed koncem roku 2006. Cílem p řepracování bude 
zjednodušení a modernizace legislativy a zajišt ění postupného odstra ňování dan ě z kapitálu za 
účelem podpory rozvoje spole čností EU. 
2.1.4. Nová strategie pro zdan ění osobních vozidel 
Evropský automobilový trh  je dobrým p říkladem odv ětví, které dosud pln ě nevyužívá 
výhod vnit řního trhu , a daně jsou jedním z d ůvodů této situace. Na základ ě sdělení v roce 
200214 a rozsáhlého konzulta čního procesu Komise p řijala 5. července 2005 nový návrh 
týkající se daní v obl asti osobních vozidel15. Tento návrh požaduje postupné rušení poplatk ů 
za registraci vozidel v členských státech a jejich nahrazování ro čními dan ěmi z provozu 
motorových vozidel nebo jinými stávajícími nebo zcela novými dan ěmi. Postupné rušení 
poplatků za registraci by snížilo byrokracii a vysoké transak ční náklady, který jsou zákazníci 
vystaveni. Také by to p řineslo více transparentnosti a právní jistoty všem hospodá řským 
subjektům a snížilo by sou časné rozdíly v cen ě automobil ů asi o pětinu.  
Cílem návrhu je rovn ěž snížit sou časné roztříštění automobilového trhu EU, které má dopad 
na přeshraniční automobilový obchod. V sou časnosti je pr ůmysl často nucen z da ňových 
důvodů vyrábět pro různé členské státy konkrétní modely s r ůznými specifikacemi. Návrh by 
byl pro automobilový pr ůmysl podn ětem k větším úsporám z rozsa hu, protože by za použití 
stejných technických specifikací vyráb ěl automobily pro celý vnit řní trh.  
2.1.5. Omezování po čtu případů narušení hospodá řské soutěže způsobených da ňovými 
podvody a da ňovými úniky  
Daňový podvod značným způsobem narušuje fungování vnit řního trhu, brání korektní 
hospodářské soutěži a také narušuje p říjmy, které by m ěly být použity na financování 
veřejných služeb na národní úrovni. V ětší počet podvod ů má za následek zvýšené da ňové 
zatížení pro spole čnosti, které zákony dodržují, protože vlády jsou donuceny vyrovnávat 
schodky na stran ě příjmů. 
                                                 
13 Sm ěrnice Rady 69/335/EHS ze dne 17. července 1969 v platném zn ění. 
14 Komise, KOM(2002) 431. 
15 Komise, KOM(2005) 261. 
 
CS 10   CS Fungování da ňových systém ů je a mělo by zůstat v působnosti členských stát ů. Komise má 
však za to, že by spole čné a koordinovan ější přístupy mohly členským stát ům pomoci v boji 
proti daňovým podvod ům. Komise proto v sou časné dob ě hodnotí pot řebu nové da ňové 
politiky proti podvod ům na evropské úrovni. Je možné uvažovat o řadě prostředků, jako je 
zlepšení spolupráce mezi vnitr ostátními správami, omezení p řekážek bránících efektivní 
výměně informací, nap ř. zlepšením p řístupu k bankovním údaj ům, podpora jednání se t řetími 
zeměmi ohledn ě zavedení p ředpisů o výměně informací, v ětší využívání nástroj ů 
administrativní spolupráce uvnit ř Společenství a zlepšení základních da ňových předpisů. 
Nezbytnou koordinaci, zejména za ú čelem zlepšení nástroj ů administrativní spolupráce, které 
mají k dispozici členské státy, by zajistila Komise. Sd ělení na toto téma hodlá p ředložit v roce 
2006. 
2.2. Zajišt ění otevřených a konkurenceschopných trh ů v Evropě i mimo ni  
Před evropskými spole čnostmi stojí stále více mezinárodních výzev. Zajišt ěním rovných 
soutěžních podmínek pro tyto spole čnosti v EU i mimo EU by se zvýšily investice do 
vnitřního trhu EU. Proto jsou za ú čelem dosažení cíl ů lisabonské agendy nezbytné kroky na 
zlepšení mezinárodní konkurenceschopnosti podnik ů EU.  
2.2.1. Strategie proti pad ělání 
Práva průmyslového a duševního vlastnictví podnik ů EU jsou zna čně porušována pirátskými 
a padělanými výrobky.  Podle studií vypracovaných Mezinárodní obchodní komorou v roce 
1977 a OECD v roce 1998: 
• padělky představovaly 5 až 7 % sv ětového obchodu, 
• byly padělky příčinou ztráty 200 000 pracovních míst v Evrop ě.  
Od této doby tento obchod jen roste. Čelní představitelé sv ětového obchodu a zástupci vlád 
v roce 2003 ve švýcarském Davosu vyzvali, aby „boj s pad ělky, jež nyní odhadem p ředstavují 
více než 450 miliard dolar ů ročně, bylo věnováno zna čné úsilí na celosv ětové úrovni“. Za 
velmi důležité se považovalo zlepšení hrani čních kontrol. 
Počet případů zabavení zboží (ro čně více než 100 milion ů výrobků v hodnot ě přes 1 miliardu 
EUR) celními orgány se v minulých p ěti letech v EU tém ěř zdesetinásobil. Všechna 
podnikatelská odv ětví EU čelí rostoucí konkurenci tohoto  ilegálního a nekalého obchodu. 
Tento nekalý obchod rovn ěž snižuje výnosy z daní a ohrožuje bezpe čnost občanů. 
Má-li být podpo řen výzkum a vývoj a mají-li být zajišt ěny rovné sout ěžní podmínky v EU i 
mimo ni, jsou nezbytná  efektivní opat ření na ochranu práv duševního vlastnictví . 
Ucelená strategie založená na praktických opat řeních, jež by podnik ům zajistila levnou a 
konkrétní podporu v boji s touto hrozbou, vy žaduje mohutnou intervenci na úrovni 
Společenství. Za ú čelem zastavení produkce a vývozu pad ělků v zemích p ůvodu bude 
nezbytné podpo řit mezinárodní spolupráci. Bez této podp ůrné záchranné sít ě budou podniky 
čelit stále nekalejšímu boji s novými výrobními regiony vyráb ějícím pad ělky v nebývalém 
rozsahu.  
 
CS 11   CS V červenci Komise p ředstavila komplexní balí ček trestních opat ření k prosazování práv 
duševního vlastnictví16 a následn ě v říjnu 2005 p řijala sdělení17 obsahující konkrétní opat ření, 
která mohou celní orgány u činit na zvýšení ochrany proti pirátství a pad ělání, konkrétn ě 
rozšířením partnerství s hospodá řskými subjekty a posílením mezinárodní spolupráce 
s obchodními partnery EU.  
2.2.2. Zlepšování celních p ředpisů, zajištění souladu v oblasti cel a prosazování 
elektronického celnictví  
V současném mezinárodním podnikatelském prost ředí se stávají jednoduché, p ředvídatelné a 
vzhledem ke své efektivit ě levné formality pro p řeshraniční pohyb zboží hlavním faktorem 
stimulujícím ekonomický r ůst pomocí národní a regionální ú časti v mezinárodním obchodu. 
Kromě toho mohou celní orgány díky svému rozmíst ění dobře zajistit, aby byly p ři dovozu 
dodržovány ekologické, zdravotní a t echnické požadavky a aby byla efektivn ě uplatňována 
opatření obchodní politiky. Tato část práce celních orgán ů je klíčová pro to, aby:  
* byly vytvo řeny, zachovávány nebo obnovovány rovné sout ěžní podmínky s obchodními 
partnery, 
* spotřební zboží vyrobené v EU, které je obchodn ě citlivé, mohlo využívat veškerých výhod, 
které by m ěly být v souladu s jeho výrobními standardy a místem, a 
* byla obranná opat ření, jsou-li nezbytná pro zmírn ění nutných úprav v EU, efektivní. 
V roce 2003 Komise p řijala sdělení o jednoduchém a bezpapírovém prost ředí pro clo a 
obchod a o úloze celních orgán ů při integrované správ ě vnějších hranic18. Druhé sd ělení 
stanoví ak ční plán na d ůkladnou revizi celních režim ů, včetně jejich zjednodušení a 
racionalizace tak, aby byly pln ě využity možnosti, jež poskytují informa ční a komunika ční 
technologie (IT). P ředložení zboží k celnímu řízení je p ři pohybu zboží p řes vnější hranice 
Společenství povinným krokem. Postupy, které mají být uplatn ěny, významn ě ovlivňují úlohu 
vnitrostátního pr ůmyslu v mezinárodním obchodu a jeho p říspěvek k vnitrostátní ekonomice. 
Účinné a efektivní odbavení zboží zvyšuje ú čast domácího pr ůmyslu na celosv ětovém trhu, 
přispívá k jeho konkurenceschopnosti a podporuje ú čast malých a st ředních podnik ů 
v mezinárodním obchodu, i když se setkává s problémy bezpe čnosti. Modernizovaný celní 
kodex zefektivní a upraví celní p ředpisy, režimy a postupy, v četně společných norem pro IT 
systémy, a spolu s provozními opat řeními v členských státech p řispěje k dosažení 
jednoduchého a bezpapírového prost ředí pro cla a obchod. 
Tento modernizovaný celní kodex, který bude p ředmětem návrhu, který Komise p ředloží 
později v tomto roce, bude legislativním pilí řem pro elektronické celnictví. Stanoví právní 
základ pro elektronickou vým ěnu údajů nejen mezi hospodá řskými subjekty a celními orgány 
členských stát ů, ale také mezi jinými správami  nebo agenturami zapojenými do 
mezinárodního pohybu zboží, jak je stanoveno ve sd ělení Komise o významu elektronické 
veřejné správy pro budoucnost Evropy19. Podle této iniciativy budou hospodá řské subjekty 
poskytovat informace celním orgán ům pouze jednou prost řednictvím jednotného portálu 
                                                 
16 Komise, KOM(2005) 276. 
17 Komise, KOM(2005) 479. 
18 KOM(2003) 452. 
19 Komise, KOM(2003) 567. 
 
CS 12   CS (single window) a zbož í bude kontrolováno r ůznými orgány ve stejnou dobu a na stejném 
místě, tj. na jednom správním míst ě (one-stop-shop). 
Aby bylo umožn ěno účinné a efektivní řízení rizik, musí být celní správy všech členských 
států schopné vym ěňovat si elektronické informace. To zahrnuje p ředevším vým ěnu 
prohlášení p řed příchodem zboží a p řed jeho odesláním, vým ěnu informací o rizicích a 
informací týkajících hospodá řských subjekt ů. Bude tedy zapot řebí, aby byly celní systémy a 
praktiky koordinované a aby byly automatizované celní systémy členských stát ů 
synchronizované. Hospodá řské subjekty bude navíc muset s celními orgány komunikovat a 
vyřizovat své záležitosti online. Toho by m ělo být dosaženo na základ ě zásady „inclusive 
access“ (vícestup ňový přístup), jak je definováno ve výše zmín ěném sdělení Komise o 
významu elektronické ve řejné správy pro budoucnost Evropy. 
2.3. Zlepšování evropských a vnitrostátních p ředpisů  
2.3.1. Modernizace p ředpisů v oblasti DPH 
Zlepšení právní úpravy je d ůležitým prvkem obnovené lisa bonské strategie. V oblasti DPH  
Komise u činila několik návrh ů, jejichž cílem je zlepšení rámce právních p ředpisů, které by 
odstranilo p řekážky ve fungování trhu a zavedlo v ětší hospodá řskou sout ěž. 
Základní právní úprava DPH,  která byla stanovena v 6. sm ěrnici o DPH, prošla množstvím 
úprav a stala se složitou a t ěžko pochopitelnou. Komise proto navrhla, aby byla 6. směrnice o 
DPH přepracována20 tak, aby hospodá řským subjekt ům, které cht ějí obchodovat v EU, 
poskytovala na úrovni EU jasná pravidla. Jednání o tomto návrhu v Rad ě významn ě pokročila 
a budou pokra čovat tak, aby byla návrh p řijat před koncem roku 2005. 
Navíc je stále více z řejmé, že k usnadn ění obchodních aktivit ve Spole čenství je nutné 
jednotnější používání systému DPH. V roce 2004 Rada stanovila možnost p řijetí opatření na 
zajištění jednotného používání existujících pravidel DPH21. První na řízení navržené22 Komisí 
podle tohoto nového právního základu bylo p řed nedávnem odsouhlaseno Radou a brzy bude 
přijato. Komise se domnívá, že rozsáhlejším využitím této možnosti p řijmout závaznou 
sekundární legislativu v oblasti DPH  na úrovni Spole čenství by se zna čně omezily 
problémy, se kterými se setkávají podniky, jež jsou konfrontovány s nejednotnými výklady 
práva EU v oblasti DPH. 
Potřeba jednotn ějších pravidel DPH je obzvláš ť zřejmá tam, kde mohou r ůzné výklady vést 
ke dvojímu zdan ění (nebo naopak k nezdan ění). Existují však i situace, kde p řípady dvojího 
zdanění nebo případy, kdy se vy žaduje, aby obchodník platil DPH p ři stejné transakci ve dvou 
různých členských státech, mohou  nastat díky skute čnosti, že členské státy mají r ůzné názory 
na povahu konkrétní dodávky. K tomuto rozdílnému posuzování fakt ů může dojít i navzdory 
tomu, že mají zainteresované členské státy stejné právní p ředpisy v oblasti DPH. Komise 
proto do konce roku 2005 navrhne mechanismus EU, které by řešil nebo alespo ň zmírnil 
takové situace dvojího zdan ění. 
                                                 
20 KOM(2004) 246. 
21 Sm ěrnice 2004/7/EHS. 
22 Komise, KOM(2004) 641. 
 
CS 13   CS 3. ZNALOSTI A INOVACE – CESTA K R ŮSTU 
3.1. Zvyšování a zlepšování inve stic do výzkumu a vývoje  
Jak ekonomická teorie, tak i empirické analýzy zd ůrazňují klíčovou roli výzkumu a vývoje 
v ekonomickém r ůstu. Investice do výzkumu a vývoje typicky vytvá ří kaskádovitý efekt, čímž 
je sociální návratnost investic vyšší  než soukromá návratnost. Z tohoto d ůvodu by bez ve řejné 
intervence z ůstala úrove ň výzkumu obchodu pod optimální úrovní a nezvýšila by potenciál 
růstu ekonomiky.  
V lisabonské agend ě jsou proto zahrnuta r ůzná opatření na podporu výzkumu a vývoje. 
Závěry předsednictví Evropské Rady z b řezna 2005 výslovn ě konstatují, že cíle  3 % investic 
do výzkumu a vývoje „bude dosaženo mimo jiné da ňovými pobídkami pro soukromé 
investice…..“ . 
3.1.1. Sd ělení týkající se pokyn ů v oblasti da ňových pobídek ve výzkumu a vývoji  
V závislosti na ekonomickém prost ředí, kapacit ě výzkumu a vývoje a celkovém da ňovém 
systému v dané zemi mohou da ňové pobídky pomoci p ři nápravě poruch trhu a p řispět ke 
zvýšení investic do výzk umu obchodu snížením náklad ů na výzkum a vývoj. Da ňová opatření 
umožňují firmám lépe ur čovat příslušné rozd ělení investic do výzkumu a vývoje do projekt ů a 
podle priorit a zajistit jim v ětší jistotu v právních otázkách a v otázkách plánování. Umož ňují 
také vytvo řit přímé spojení mezi ve řejnými pobídkami a zvyšují výdaje soukromého výzkumu 
a vývoje, což je vzhledem k pr ůměrnému nedostatku soukromého výzkumu a inovací 
v Evropě rozhodující. Význam da ňových pobídek ve výzkumu a vývoji však musí být 
hodnocen v kontextu celkového da ňového systému. Úrove ň celkových da ňových sazeb 
právnických osob nap říklad rozhodn ě ovlivňuje dopad da ňových pobídek v souvislosti 
s úrovní investic podnik ů do výzkumu a vývoje. 
V posledních letech členské státy zavedly r ůzné fiskální pobídky ve výzkumu a vývoji nebo 
posílily stávající pobídky. V pr ůběhu posledních dvou let kontroluje vým ěnu informací mezi 
členskými státy o osv ědčených postupech v této sfé ře Výbor pro v ědecký a technický výzkum 
(CREST) v rámci vzájemného studijního procesu, jehož cílem je zvýšení úrovn ě investic do 
výzkumu a vývoje. Nicmén ě v současné době existuje v členských státech v oblasti pobídek 
do výzkumu a vývoje velká rozmanito st, která na úrovni EU vytvá ří značně nekoordinovanou 
situaci. Vzhledem k tomu, že jsou členské státy často konfrontovány se  stejným typem 
problémů, může mít tento nedostatek koordinace za následek neoptimální rozd ělování 
veřejných zdroj ů a bránit rovným sout ěžním podmínkám po celé EU. 
Sdělení týkající se pokyn ů v oblasti da ňových pobídek ve výzkumu a vývoji  by mohlo 
pomoci vypo řádat se s tímto relativním neúsp ěchem a mohlo by být pro členské státy ideální 
pomůckou pro řešení problém ů a mohlo by rovn ěž navrhnout vzájemn ě se posilující pobídky 
v oblasti výzkumu a vývoje a vytvo řit příznivé daňové prostředí pro výzkum a vývoj v oblasti 
výzkumu EU. V souladu s prohlášením, které u činila v svém ak čním plánu pro státní podpory, 
Komise v roce 2006 p řezkoumá systém státních podpor ve prosp ěch výzkumu a vývoje a 
inovací. Soub ěžně bude předloženo sd ělení s pokyny, jak mají členské státy koncipovat a 
realizovat opat ření týkající se da ňových pobídek v oblasti výzkumu a vývoje ve svých 
obecných da ňových systémech, jehož hlavním cílem bude poskytnut členským stát ům jasný 
obrázek o p říslušných omezeních v právních p ředpisech Spole čenství. 
Sdělení: 
 
CS 14   CS • stanoví klí čové právní podmínky EU pro da ňové pobídky členských stát ů v oblasti 
výzkumu a vývoje; 
• upozorní na osv ědčené postupy týkající se da ňové úpravy a da ňových pobídek 
v oblasti výzkumu a vývoje v n ěkterých členských státech, které by mohly sloužit 
jako model pro ostatní členské státy; a 
• případně vysvětlí politické poselství a hlavní  obsah možných budoucích iniciativ 
určených členským stát ům. 
Jediným ú čelem takového sd ělení bude pomoci t ěm členským stát ům, které cht ějí používat 
daňové pobídky, ale nebude pro n ě závazné.  
3.2. Podpora udržitelného využívání zdroj ů 
Nepřímé daně mohou jako tržní nástroj hrát význam nou úlohu v udržitelném využívání zdroj ů 
v Evropské unii. Vhodn ě navržené spot řební daně nebo zvláštní poplatky v souvislosti se 
životním prost ředím zlepšují informa ční aspekt cen, nebo ť internalizují vn ější náklady 
v souvislosti se životním prost ředí, čímž vedou hospodá řské subjekty k tomu, aby se za čaly 
chovat jinak. Dan ě navíc stimulují spole čnosti k prosazování technol ogických inovací, které 
sníží jejich da ňové zatížení. Dan ě v oblasti energie, dopravy a životního prost ředí by mohly 
být využity na podporu tohoto udr žitelného využívání zdroj ů, a to nejlépe v koordinovaném 
systému EU, aby se zabrá nilo narušování hospodá řské soutěže. 
3.2.1. Dan ě v oblasti energie, dopravy a životního prost ředí  
Směrnice o zdan ění energetických produkt ů23 dává členským stát ům nový prostor k využití 
daní na pomoc udržitelnému využívání zdroj ů. Umožňuje například, aby byly dan ě sníženy 
společnostem, které plní dohody vedoucí k dosažení cíl ů v oblasti ochrany životního prost ředí 
nebo ke zlepšování energetické ú činnosti.  
a) Zdan ění motorové nafty k obchodním ú čelům 
Tuto směrnici je třeba změnit, aby se vy řešil problém s narušením hospodá řské soutěže na 
trzích v oblasti p řepravy zboží, který vznikl díky velkým odchylkám v úrovni zdan ění 
motorové nafty k obchodním ú čelům v členských státech EU. Vzhledem k tomu, že nedávný 
přezkum připravované legislativy vedl ke  zrušení návrhu z roku 200224, který se týkal 
motorové nafty k obchodním ú čelům, Komise má v úmyslu p řed koncem roku 2005 p ředložit 
nový návrh, který by zohled ňoval připomínky, jež b ěhem diskusí nad p ůvodním návrhem 
vznesly Evropský Parlament, Rada a hospodá řské subjekty. 
b) Zdan ění energie 
Kromě toho Komise zvažuje, zda má navrhnout zm ěny ve sm ěrnici o zdan ění energie a 
zapracovat do ní ambiciózn ější cíle zdan ění energií v oblasti životního prost ředí, jejichž 
cílem plná internalizace vn ějších náklad ů. V zelené knize o energetické ú činnosti z roku 
                                                 
23 Sm ěrnice 2003/96/ES (Ú ř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51), naposledy pozm ěněná směrnicí 2004/75/ES 
(Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 100). 
24 KOM(2002) 410. 
 
CS 15   CS 200525 Komise konstatovala, že je zapot řebí vzít v úvahu další inicia tivy, a to s cílem posílit 
kladný dopad da ňové politiky na vyšší energetickou ú činnost. Tyto iniciativy zahrnují 
například sblížení spot řebních daní na energetické produkty a elektrickou energii 
spotřebovávanou ve výrob ě, ale na vyšším konci stupnice, ja kož i zavedení automatické 
valorizace všech spot řebních daní. 
c) Zdan ění osobních vozidel 
Kromě toho by m ělo být vzato na v ědomí, že nov ě přijatý návrh na zdan ění osobních vozidel, 
který je uveden v odstavci 2.1.4, rovn ěž obsahuje ustanovení, podl e kterých má být do 
daňového základu zahrnuta vazba na objem emisí CO 2. Daňová opatření tvoří jeden ze t ří 
pilířů strategie Spole čenství na snížení emisí  CO 2 z osobních vozidel . Jejich optimální 
využití spole čně se závazky automobilového pr ůmyslu a informovanost spot řebitelů jsou 
rozhodující pro dosažení cíle Spole čenství, kterým je 120 g CO 2 na km. Snížení emisí CO 2 by 
šlo ruku v ruce s úsporou energetické spot řeby vozidel, což by na oplátku pozitivn ě přispělo 
k efektivnímu využívání energetických produkt ů a udržitelnosti dodávek energie. 
                                                 
25 KOM(2005) 265. 
 
CS 16   CS PŘÍLOHA  
Lisabonská strategie: Již p řijatá nebo zvažovaná klí čová opat ření daňové a celní 
politiky  
Evropa p řitažlivější pro investory i 
pracovníky Znalosti a inovace – cesta k r ůstu 
1. Rozšíření a prohlubování vnit řního trhu 1. Zvýšení a zlepšení investic ve výzkumu a 
vývoji  
• Společný konsolidovaný základ 
daně z příjmu právnických osob pro 
podniky EU (2008); 
 
• Zjednodušování da ňového prost ředí 
a vytvoření rovných sout ěžních 
podmínek: 
Povinnosti týkající se DPH: jedno 
správní místo (2004); zdan ění na 
základě principu zem ě původu (2005); 
předpisy v oblasti DPH týkající se 
mezinárodních služeb a finan čních 
služeb (2005), (2006); DPH u veřejnoprávních subjekt ů (2006); 
• Cílená opat ření zaměřená na 
odstranění přeshraničních daňových 
překážek, na které narážejí podniky 
EU: 
Kompenzace p řeshraničních ztrát 
(2006); vnitropodnikové oce ňování 
(2005); da ň z kapitálu (2006); 
• Nová strategie pro zdan ění 
osobních vozidel (2005); 
 
• Omezování po čtu případů narušení 
hospodářské soutěže způsobených 
daňovými podvody a da ňovými 
úniky (2006) • Sdělení týkající se pokyn ů v oblasti 
daňových pobídek ve výzkumu a 
vývoji (2006). 
. 
2. Zajišt ění otev řených a 
konkurenceschopných trh ů v Evrop ě i 
mimo ni 2. Podpora udržitelného využívání zdroj ů 
• Strategie proti pad ělání (2005); 
• Zlepšování celní p ředpisů, zajištění 
souladu v oblasti cel a prosazování 
elektronického celnictví (2005) • Daně v oblasti energie, dopravy a 
životního prost ředí: 
Zdanění motorové nafty k obchodním 
účelům (2005); zdan ění energie (2006); 
zdanění osobních vozidel (2005) 
 
CS 17   CS 3. Zlepšování evropských a vnitrostátních 
předpisů  
• Modernizace p ředpisů v oblasti 
DPH (2005)