Předběžný návrh opravného rozpočtu č. 6 k rozpočtu na rok 2005 - Celkový výkaz příjmů - Výkaz příjmů a výdajů podle oddílu - Oddíl III - Komise /* SEK/2005/1083 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 08.09.2005 SEK(2005) 1083 v konečném znění PŘEDBĚŽNÝ NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 6 K ROZPOČTU NA ROK 2005 CELKOVÝ VÝKAZ PŘÍJMŮ VÝKAZ PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ PODLE ODDÍLUOddíl III – Komise (předložená Komisí) PŘEDBĚŽNÝ NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 6 K ROZPOČTU NA ROK 2005 CELKOVÝ VÝKAZ PŘÍJMŮ VÝKAZ PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ PODLE ODDÍLU Oddíl III – Komise S ohledem na: - Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména článek 272 této smlouvy, - Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména článek 177 této smlouvy, - nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [1] a zejména článek 37 uvedeného nařízení, Evropská komise tímto předkládá rozpočtovému orgánu předběžný návrh opravného rozpočtu č. 6 k rozpočtu na rok 2005 z důvodů uvedených v důvodové zprávě. *** OBSAH DŮVODOVÁ ZPRÁVA 4 SOUHRNNÁ TABULKA PODLE OKRUHU FINANČNÍHO VÝHLEDU 9 CELKOVÝ VÝKAZ PŘÍJMŮ A VÝKAZ PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ PODLE ODDÍLU Celkový výkaz příjmů a výkaz příjmů a výdajů pro oddíl III – Komise jsou předkládány odděleně prostřednictvím systému SEI–BUD. Jako příklad se ve formě přílohy rozpočtu přikládá anglické znění. ODŮVODNĔNÍ Dne 8. ledna 2005 zasáhla velkou část severní Evropy obrovská vichřice, která v mnoha zemích způsobila značnou škodu. Ve lhůtě deseti týdnů vyplývající z článku 4 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002[2] požádaly Švédsko, Estonsko, Lotyšsko a Litva o finanční pomoc z Fondu solidarity EU na odstranění následků vichřice. Útvary Komise důsledně prošetřily žádosti v souladu s nařízením (ES) 2012/2002, zejména v souladu s články 2, 3 a 4 uvedeného nařízení. Nejdůležitější prvky posuzování lze shnout takto: Švédsko 1. Žádost byla doručena dne 10. března 2005, to je ve lhůtě deseti týdnů od vzniku první škody způsobené katastrofou dne 8. ledna 2005. Na základě žádosti útvarů Komise švédské orgány poskytly dodatečné informace, které Komise obdržela dne 26. května 2005. 2. Jednalo se o přírodní katastrofu. Švédsko odhadlo celkovou přímou škodu na 2,297 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že tato částka překračuje limit 0,6 % švédského HND (1,603 miliard EUR), je katastrofa považována za „závažnou přírodní katastrofu“ a spadá tak do oblasti působnosti nařízení 2012/2002. 3. Vichřice způsobila závažné škody na lesích a infrastruktuře, zejména v jižní části Švédska. Odhaduje se, že vichřice zničila 75 milionů metrů krychlových stromů (což odpovídá celkovému množství dřeva, které se ve Švédsku vytěží během jednoho roku). Celkem 450 000 domácností zůstalo bez dodávky elektrické energie a 250 000 účastníků bez telefonického spojení. Byla zrušena vlaková spojení v celé jižní části Švédska a silniční síť byla zablokována velkým množstvím spadlých stromů a drátů elektrického vedení. Přímo v důsledku katastrofy přišlo o život devět lidí. Švédské orgány odhadují, že způsobené škody jsou horší než jakákoli přírodní katastrofa v moderních dějinách Švédska. 4. Švédsko odhadlo náklady na základní záchranné operace na 85,858 milionů EUR a rozdělilo je podle druhu. Tato částka zahrnuje pojistitelná opatření ve výši 1,177 milionů EUR. Vzhledem k tomu, že jsou platby z fondu v zásadě omezené na finanční opatření ke zmírnění následků nepojistitelných škod, celková částka na způsobilá opatření podle čl. 3 odst. 2 nařízení 2012/2002 představuje 84,682 milionů EUR. 5. Švédské orgány uvedly, že neplánují navrhnout z důvodu vichřice změnu programů Cíle 2 týkajících se dotčených oblastí. Prostředky švédského programu rozvoje venkova jsou v zásadě v daném rozpočtovém rámci plně vázané. Orgány místní správy mají určitou flexibilitu v rámci opatřením k prosazování udržitelného rozvoje v oblastech venkova (např. nové priority v rámci opatření na vzdělávání). 6. Švédské orgány potvrdily, že způsobilá opatření ve výši 84,682 milionů EUR uvedená v bodu 4 nezahrnují pojistné krytí. Z uvedených důvodů se navrhuje vyhovět žádosti Švédska podané z důvodu „závažné katastrofy“ a navrhnout uvolnění prostředků z Fondu solidarity. Estonsko 7. Žádost byla doručena dne 14. března 2005, to je ve lhůtě deseti týdnů od vzniku první škody způsobené katastrofou dne 8. ledna 2005. Na základě žádosti útvarů Komise poskytly estonské orgány dodatečné informace, které Komise obdržela dne 6. června 2005. 8. Jednalo se o přírodní katastrofu. Estonsko odhadlo celkovou přímou škodu na 47,868 milionů EUR. Vzhledem k tomu, že tato částka překračuje limit 0,6 % estonského HND (45,209 milionů EUR), je katastrofa považována za „závažnou přírodní katastrofu“ a spadá tak do oblasti působnosti nařízení 2012/2002. 9. Vichřice zasáhla přibližně 39 % estonského území a přibližně 18 % celkového počtu obyvatel Estonska. Země v oblasti západního pobřeží postihly vedle silného větru rovněž záplavy. Vichřice způsobila závažné škody na infrastruktuře a lesích (odhaduje se, že popadalo přes 1,1 milionů metrů krychlových stromů). Obyvatelstvo postihlo především zásadní přerušení dodávky elektřiny a přerušení telefonních sítí způsobené padajícími stromy. 10. Estonsko odhadlo náklady na základní záchranné operace, které představují způsobilá opatření podle čl. 3 odst. 2 nařízení 2012/2002, na 19,644 milionů EUR a rozdělilo je podle druhu. Tato částka zahrnuje 5,752 milionů EUR na úplnou rekonstrukci hráze Narva-Jõesuu, a převyšuje tak rámec opatření, které lze označit za „základní záchranné opatření“. Odhad by proto měl být opraven na maximální částku 16,768 milionů EUR. 11. Estonsko uvedlo, že na zvládání přímých následků přírodní katastrofy nevyužilo pomoc z žádných jiných fondů Společenství. Plánuje se, že budou strukturální fondy znovu přerozděleny v rámci opatření 4.2 „Rozvoj infrastruktury životního prostředí (EFRR) Cíle 1 JPD, aby se v omezené míře napravily škody způsobené vichřicí. 12. Podle estonských orgánů způsobilá opatření uvedená v bodu 4 nezahrnují pojistné krytí. Z uvedených důvodů se navrhuje vyhovět žádosti Estonska podané z důvodu „závažné katastrofy“ a navrhnout uvolnění prostředků z Fondu solidarity. Lotyšsko 13. Žádost byla doručena dne 10. března 2005, to je ve lhůtě deseti týdnů od vzniku první škody způsobené katastrofou dne 8. ledna 2005. Na základě žádosti útvarů Komise poskytly lotyšské orgány dodatečné informace, které Komise obdržela dne 20. června 2005. 14. Jednalo se o přírodní katastrofu. Lotyšsko odhadlo celkovou přímou škodu na 192,590 milionů EUR. Vzhledem k tomu, že tato částka je trojnásobkem limitu 0,6 % lotyšského HND (59,092 milionů EUR), je katastrofa považována za „závažnou přírodní katastrofu“ a spadá tak do oblasti působnosti nařízení 2012/2002. 15. Mezi třemi pobaltskými zeměmi bylo Lotyšsko vichřicí nejvíce zasaženo, zejména v pobřežních oblastech, kde byly další škody způsobeny záplavami. Vichřice způsobila závažné škody v zemědělství, lesích, distribuci elektrické energie a v dalších sítích infrastruktury, dopravy a komunikací. Co se týče lesů, odhaduje se, že bylo zničeno přibližně 6,9 milionů metrů krychlových stromů, což vedlo k destabilizaci trhu se dřevem, jehož vývoz tvoří až 40 % celkového lotyšského vývozu. Obyvatelstvo postihlo především zásadní přerušení dodávky elektřiny, přerušení telefonních a vodovodních/odpadních sítí. Očekává se, že vichřice bude ve vztahu k rozpočtové politice země představovat omezující faktor, zejména bude mít negativní dopad na rozpočtový schodek. 16. Lotyšsko odhadlo náklady na základní záchranné operace, které představují způsobilá opatření podle čl. 3 odst. 2 nařízení 2012/2002, na 57,191 milionů EUR a rozdělilo je podle druhu operace. 17. Lotyšsko uvedlo, že na zvládání přímých následků přírodní katastrofy nevyužilo žádných jiných fondů Společenství. Program strukturálních fondů byl doplněn, aby umožňoval nápravu škody způsobených vichřicí na lesích. 18. Podle lotyšských orgánů nezahrnují způsobilá opatření uvedená v bodu 4 pojistné krytí. Z uvedených důvodů se navrhuje vyhovět žádosti Lotyšska podané z důvodu „závažné katastrofy“ a navrhnout uvolnění prostředků z Fondu solidarity. Litva 19. Žádost byla doručena dne 16. března 2005, to je ve lhůtě deseti týdnů od vzniku první škody způsobené katastrofou dne 8. ledna 2005. Na základě žádosti útvarů Komise poskytly litevské orgány dodatečné informace, které Komise obdržela dne 15. června 2005. 20. Jednalo se o přírodní katastrofu. Litva odhadla celkovou přímou škodu na 15,156 milionů EUR. Vzhledem k tomu, že tato částka nedosahuje limitu litevského HND (94,261 milionů EUR), katastrofa nepředstavuje „závažnou přírodní katastrofu“ podle nařízení 2012/2002. Litva však byla v noci z 8. na 9. ledna 2005 dotčena stejnou větrnou smrští, jež měla za následek závažnou katastrofu v Lotyšsku. Bylo tudíž zjištěno, že je splněna podmínka pro výjimečné čerpání z fondu vyplývající z čl. 2 odst. 2 druhého pododstavce nařízení 2012/2002, kdy i sousedící země dotčená „stejnou katastrofou“ může čerpat pomoc z fondu. 21. Nejvíce byly zasaženy regiony Klaipėda, Šiauliai, Telšiai, Panevėžys a Tauragė. Vichřice způsobila závažné škody na soukromých domech, veřejných budovách, turistických oblastech, ochranných písečných valech na pobřeží, nemocnicích a elektrických a dopravních sítích. Co se týče lesů, odhaduje se, že vichřice zničila více než 1 milion metrů krychlových stromů, což vedlo k destabilizaci trhu a vedlo k dodatečným nákladům na ochranu lesů proti škůdcům a odklízení lesních cest. Vichřice rovněž poškodila kulturní památky (především na kostelech a usedlostech). 22. Litva odhadla náklady na základní záchranné operace, které představují způsobilá opatření podle čl. 3 odst. 2 nařízení 2012/2002, na 9,296 milionů EUR a rozdělila je podle druhu. 23. Litva uvedla, že na zvládání přímých následků přírodní katastrofy nevyužila žádných jiných fondů Společenství. Litva neplánuje použít pro zvládání následků přírodní katastrofy prostředky ze strukturálních fondů. 24. Podle litevských orgánů neexistuje povinné pojištění majetku ve vlastnictví státu, způsobilá opatření nebyla tudíž pojištěna. Z uvedených důvodů se navrhuje vyhovět žádosti Litvy podané z důvodu „stejné katastrofy, jež zasáhla sousední zemi“ a navrhnout uvolnění prostředků z Fondu solidarity. Lesnictví Značná část celkových škod se ve všech čtyřech zemích dotkla lesů. Útvary Komise přezkoumaly výpočty lesních škod a v jednotlivých případech zjistily určité rozdíly v přístupu k posuzování škod a ve výchozích předpokladech. Je však třeba uvést, že podmínky v lesnictví v dotčených zemích nejsou zcela srovnatelné a že existují rozdíly, pokud jde o příslušné trhy se dřevem. Výpočet odhadovaných celkových škod je založen na informacích, které byly poskytnuty žádajícími členskými státy. Celkově je výpočet odhadovaných celkových škod předložený v žádosti přijatelný. Financování Celkový roční disponibilní rozpočet Fondu solidarity je 1 000 milionů EUR. V roce 2005 již byla vyčleněna částka 5,667578 milionů EUR na dřívější žádosti, čímž zůstává k dispozici částka 994,332422 milionů EUR. Jelikož solidarita byla hlavním stimulem při vytváření fondu, je Komise toho názoru, že by pomoc z fondu měla být progresivní. Podle předchozích postupů to znamená, že část škody přesahující limit (0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách z roku 2002, podle toho, která částka je nižší) by měla podnítit vyšší míru podpory než škoda, jež limitu nedosahuje. Sazba používaná v minulosti k určení příspěvků z důvodů závažných katastrof je 2,5 % celkových přímých škod, pokud nedosahují limitu, a 6 %, pokud jej překračují. Navrhuje se, aby v tomto případě byla použita stejná procentní sazba. Příspěvky z fondu navržené Komisí jsou založeny na informacích, které poskytli žadatelé. Komise navrhuje přidělení těchto částek: (EUR) | Přímá škoda | Částka podle sazby 2,5 % | Částka podle sazby 6 % | Celková částka navrhované podpory | Švédsko | 2 297 313 252 | 40 081 300 | 41 643 675 | 81 724 975 | Estonsko | 47 868 000 | 1 130 225 | 159 540 | 1 289 765 | Lotyšsko | 192 590 000 | 1 477 300 | 8 009 880 | 9 487 180 | Litva | 15 156 395 | 378 910 | 378 910 | Celkem | 92 880 830 | Tato výše náhrady umožní, aby zůstalo k dispozici alespoň 25 % prostředků Fondu solidarity Evropské unie na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku, jak vyžaduje čl. 4 odst. 2 nařízení 2012/2002. SOUHRNNÁ TABULKA PODLE OKRUHU FINANČNÍHO VÝHLEDU Finanční výhled Okruh/podokruh | Finanční výhled na rok 2005 | Rozpočet na rok 2005 včetně OR 1 a 2/2005, PNOR 3–5/2005 | PNOR 6/2005 | Rozpočet na rok 2005 včetně OR 1 a 2/2005, PNOR 3–6/2005 | |PZ |PP |PZ |PP |PZ |PP |PZ |PP | |1. ZEMĚDĚLSTVÍ | | | | | | | | | |Zemědělské výdaje |44 598 000 000 | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | |- Rozvoj venkova a doprovodná opatření |6 841 000 000 | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | |Celkem |51 439 000 000 | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | Rozpětí | | |1 762 550 000 | | | |1 762 550 000 | | | 2. STRUKTURÁLNÍ AKCE | | | | | | | | | |- Strukturální fondy |37 247 000 000 | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | |- Fond soudržnosti |5 194 000 000 | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | |Celkem |42 441 000 000 | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | Rozpětí | | |17 502 556 | | | |17 502 556 | | | 3. VNITŘNÍ POLITIKY[3] |9 012 000 000 | |9 057 667 578 |7 923 781 439 |92 880 830 |92 880 830 |9 150 548 408 |8 016 662 269 | | Rozpětí | | |-40 000 000 | | | |-40 000 000 | | | 4. VNĚJŠÍ AKCE |5 119 000 000 | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | Rozpětí | | |-100 000 000 | | | |-100 000 000 | | | 5. SPRÁVA |6 360 000 000 | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | Rozpětí | | |67 632 632 | | | | 67 632 632 | | | 6. Rezervy | | | | | | | | | |- Rezerva na záruky |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |- Rezerva na pomoc při mimořádných událostech[4] |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |Celkem |446 000 000 | |446 000 000 |446 000 000 | | |446 000 000 |446 000 000 | | Rozpětí | | |0 | | | |0 | | | 7. PŘEDVSTUPNÍ PODPORA |3 472 000 000 | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | Rozpětí | | | 1 391 000 000 | | | | 1 391 000 000 | | |8. NÁHRADA |1 305 000 000 | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | Rozpětí | | | 11 004 | | | | 11 004 | | | CELKEM | 119 594 000 000 |114 235 000 000 |116 500 971 386 | 106 241 168 110 | 92 880 830 | 92 880 830 | 116 593 852 216 | 106 334 048 940 | | Rozpětí | | |3 098 696 192 | | | |3 098 696 192 | | | [1] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie, Úř. věst. L 311, 14.11.2002. [3] Částka Fondu solidarity Evropské unie je vložena nad rámec příslušných okruhů jak předpokládá interinstitucionální dohoda ze dne 7. listopadu 2002 (Úř. věst. C 283, 20.11.2002). [4] Včetně 100 milionů EUR, které byly převedeny do rozpočtové linie na pomoc při momořádných událostech. Dalších 70 milionů EUR má být převedeno v návaznosti na dohodu, které bylo dosaženo v rámci smírčího řízení dne 15. července 2005 v průběhu diskusí o PNOR 3/2005.