sdělení komise Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a Sociálnímu Výboru - Evropská nadace odborného vzdělávání /* KOM/2006/0832 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 19.12.2006 KOM(2006) 832 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU Evropská nadace odborného vzdělávání 1. ÚVOD Tato zpráva je předkládána na základě článku 17 nařízení Rady o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, ve znění nařízení Rady z roku 2003[1], který požaduje, aby Komise vytvořila postup pro kontrolu a hodnocení Evropské nadace odborného vzdělávání a podávala zprávu o výsledcích tohoto postupu. Cílem této zprávy je podat přehled o zkušenostech, které byly získány při činnostech Evropské nadace odborného vzdělávání v letech 2002 až 2005. Zpráva zohledňuje změny, ke kterým od roku 2000 došlo v geografickém pokrytí, v oblasti působení a úloze Evropské nadace odborného vzdělávání a které jsou uvedeny ve střednědobé perspektivě lidských a finančních zdrojů, kterou přijala správní rada Evropské nadace odborného vzdělávání v listopadu 2000, a ve střednědobé perspektivě pro období 2004–2006, kterou přijala správní rada Evropské nadace odborného vzdělávání v listopadu 2003. Zpráva vychází ze zjištění, závěrů a doporučení zprávy nezávislého hodnotitele, kterou poskytl ITAD, externí smluvní partner (viz oddíl 3). Rovněž byly zohledněny zkušenosti Komise s činnostmi Evropské nadace odborného vzdělávání a se spoluprací s touto nadací, jakož i doporučení Komise obsažená ve sdělení z roku 2003. Zpráva též zohledňuje vývoj politiky EU vůči třetím zemím a změny v nástrojích politik EU, které jsou očekávány po roce 2006. Stávající programy vnější pomoci (Phare, Tacis, Meda a Cards), které vymezují oblast působnosti činností Evropské nadace odborného vzdělávání, v roce 2007 nahradí tři nové nástroje vnější pomoci – evropský nástroj sousedství a partnerství (ENPI), nástroj předvstupní pomoci (IPA) a nástroj rozvojové spolupráce (DCI). Tyto změny vyžadují, aby bylo nařízení o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání upraveno. Závěry procesu externího hodnocení poslouží jako základ navrhované změny nařízení Rady o Evropské nadaci odborného vzdělávání. Zprávu společně sestavovaly všechny útvary Komise, které s Evropskou nadací odborného vzdělávání spolupracují, zejména GŘ pro vzdělávání a kulturu (odpovědné GŘ), pro vnější vztahy, pro rozšíření, EuropeAid a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti. 2. VÝVOJ EVROPSKÉ NADACE ODBORNÉHO VZDěLÁVÁNÍ V LETECH 2002 Až 2005 2.1. Obecné souvislosti týkající se Evropské nadace odborného vzdělávání Evropská nadace odborného vzdělávání[2] se nachází v Turíně v Itálii a má 105 zaměstnanců Jedná se o agenturu Společenství, která byly právně zřízena nařízením Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990. Obecným cílem agentury, jak je uvedeno v článku 1 a 2 nařízení, je přispět k rozvoji systémů odborného vzdělávání ve čtyřech regionech, které spadají do její působnosti: Kavkaz a střední Asie[3], přistupující a kandidátské země[4], potenciální kandidátské země[5] a jižní a východní Středomoří[6]. Země způsobilé k přijetí pomoci jsou označovány jako „partnerské země“. Evropská nadace odborného vzdělávání v současné době poskytuje služby šesti generálním ředitelstvím (GŘ) Evropské komise: GŘ pro vzdělávání a kulturu (GŘ zajištující dohled nad nadací), pro vnější vztahy, EuropeAid, GŘ pro rozšíření (v otázkách fondu pro rozvoj malých a středních podniků) a pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti. Ve smyslu poskytování služeb jsou hlavními partnery Evropské nadace odborného vzdělávání v kandidátských a potenciálně kandidátských zemích obecně delegace ES (a Evropská agentura pro obnovu[7] v případě Srbska, Černé hory a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie). V ostatních oblastech (Kavkaz, střední Asie a sousední země) je za provádění aktivit týkajících se spolupráce ES s příslušnými delegacemi ES odpovědný EuropeAid. 2.2. Současné priority a činnosti Současné priority Evropské nadace odborného vzdělávání se odvíjejí od cílů, jež byly stanoveny ve střednědobé perspektivě pro období 2004–2006, které přijala správní rada nadace v listopadu 2003. Priority týkající se vlastního fungování vycházejí z politik v oblasti vnějších vztahů, které EU uplatňuje vůči jednotlivým partnerským regionům. Pro své akce Evropská nadace odborného vzdělávání využívá tři hlavní nástroje: - podpora programů ES a šíření politik EU, - budování kapacit, informace a analýzy partnerských zemí, - inovace, učení a rozvoj, včetně pilotních projektů, které analyzují zkušenosti získané při uplatňování reformních strategií v partnerských zemích. 2.3. Předchozí hodnocení, studie a přezkumy Externí hodnocení bylo provedeno v roce 2002[8] a jeho výsledkem bylo sdělení Komise v polovině roku 2003[9]. Zjištění z prvního externího hodnocení byla uvedena ve sdělení z roku 1997[10]. 2.4. Financování Evropská nadace odborného vzdělávání je financována v rámci kapitoly rozpočtu Společenství vyhrazené pro vnější vztahy a od roku 2000 je její financování rozděleno do dvou rozpočtových linií – jednou je GŘ pro vnější vztahy (15 03 03; ex-B7-664) a druhou GŘ pro rozšíření (15 03 02; ex-B7-033). Míra financování v jednotlivých letech období 2002–2005 byla stanovena v dohodách správní rady o střednědobé perspektivě (2002–2004 a následně 2004–2006). Tyto předpoklady podléhají každoročnímu řízení o rozpočtu. Tyto prostředky představují téměř veškeré příjmy nadace. V příloze 2 je popsán detailní vývoj rozpočtu (včetně poskytnutých, převedených a nevyužitých prostředků), který podává obrázek o tom, jak byly prostředky přiděleny. 3. SHRNUTÍ EXTERNÍHO HODNOCENÍ Článek 17 nařízení o zřízení nadace, ve znění nařízení Rady z roku 2003, stanoví, že Komise by měla nadaci hodnotit každé tři roky. Stávající externí hodnocení bylo zahájeno na konci roku 2004 a zpráva o tomto hodnocení měla být k dispozici v roce 2006. GŘ pro vzdělávání a kulturu vypsalo otevřenou výzvu k podávání nabídek na nezávislé externí hodnocení nadace. Zakázku získala společnost ITAD Ltd. (tatáž organizace, která prováděla předchozí hodnocení). Byl zřízen řídící výbor, kterému předsedalo GŘ pro vzdělávání a kulturu a který se skládal ze zástupců GŘ pro vnější vztahy, pro rozšíření, EuropeAid, pro zaměstnanost a třech členských států (členů správní rady) a Evropské nadace odborného vzdělávání. Obecným cílem hodnocení bylo: - posoudit rozsah, v jakém bylo dosaženo závazků, které si Evropská nadace odborného vzdělávání stanovila v pracovních programech pro roky 2002, 2003 a 2004 a v akčním plánu pro rok 2003; - posoudit, v jakém rozsahu byly splněny závazky, které si Komise stanovila ve sdělení z roku 2003; - poskytovat užitečné rady a doporučení k problémům, s nimiž se nadace bude potýkat v programové fázi v období 2006 až 2008. Externí hodnotitel používal několik metodických nástrojů. Byla vytvořena podrobná matrice, podle které mají být rozděleny hlavní otázky, jež jsou shrnuty výše, a pomocí které má řídící výbor přesně vidět, jak byly jednotlivé otázky zodpovězeny. Hodnotitelé posuzovali značný počet dokumentů souvisejících s činnostmi nadace a své vlastní hodnocení za období tří let. Byly vedeny pohovory se zaměstnanci Komise, členy Evropského parlamentu a s většinou zaměstnanců Evropské nadace odborného vzdělávání. Tyto údaje o kvalitě byly doplněny dvěma průzkumy: jeden se zaměřil na zúčastněné strany v Komisi, Evropském parlamentu, členských státech, partnerských zemích a jiných subjektech a druhý samostatný průzkum na zaměstnance Evropské nadace odborného vzdělávání. Kromě toho byly vybrány čtyři případové studie pro různé regiony, druhy činnosti, tématickou oblast a dobu uplatňování a za účelem podrobného prozkoumání těchto případů byly navštíveny čtyři partnerské země. Prvotní zjištění byla správní radě představena na schůzi v listopadu 2005; celkové závěry a doporučení plynoucí z procesu externího hodnocení byly též diskutovány na schůzi správní rady dne 6. června 2006. 4. HLAVNÍ DOPORUČENÍ OBSAŽENÁ VE ZPRÁVĚ O EXTERNÍM HODNOCENÍ A REAKCE A DOPORUČENÍ KOMISE V tomto oddíle Komise shrnuje a analyzuje zjištění, závěry a doporučení hodnotitele, které z jejího pohledu zasluhují zdůraznit. Některá doporučení vyžadují přijetí opatření ze strany Komise, jiná se zaměřují na Evropskou nadaci odborného vzdělávání. Komise vyzývá nadaci, aby provedla analýzu, postupovala podle doporučení hodnotitele a aby uvedla, která opatření hodlá přijmout. Závěry budou monitorovány na úrovni agentury (prostřednictvím správní rady) a na úrovni Komise. Komise bude doporučením uvedeným ve zprávě o externím hodnocení věnovat zvláštní pozornost při přípravě novely nařízení Rady o Evropské nadaci odborného vzdělávání. Aby se usnadnilo vzájemné čtení se zprávou o externím hodnocení[11], je tento oddíl strukturován stejně jako oddíl v dotyčné zprávě, který se týká doporučení. 4.1. Politika a strategie Hodnotitelé zjistili, že Evropská nadace odborného vzdělávání poskytuje řadu cílených služeb s jasnými politickými cíli, které byly definovány v dokumentech týkajících se střednědobé perspektivy a plánování pracovního programu a které se liší podle regionů v závislosti na prioritách politiky EU v oblasti vnějších vztahů. Kromě toho bylo v rámci hodnocení zjištěno, že programy nadace jsou v souladu jak se strategií EU, tak se strategiemi jednotlivých zemí a že je nadace schopna ovlivňovat případný směr reforem. Hodnocení potvrzuje, že je práce Evropské nadace odborného vzdělávání považována za hodnotnou. Komise v Bruselu i delegace pozitivně vnímají přínos, jež má nadace v oblasti odborného vzdělávání a přípravy na celou řadu služeb. Přidaná hodnota Evropské nadace odborného vzdělávání se odvíjí od udržitelnosti instituce, jejího chápání reformních souvislostí, její sítě odborníků a od její schopnosti pružně a rychle reagovat na požadavky. Závěrem hodnocení bylo, že stávající tematický mandát Evropské nadace odborného vzdělávání, který se omezuje na vzdělávání a odbornou přípravu, je příliš restriktivní, zároveň však bylo v hodnocení oceněno, že jak Komise, tak nadace daný mandát během posledních let interpretovaly s určitou volností. Podle zprávy hodnotitelů by nadcházející revize mandátu nadace měla „ zohlednit názor, že vzdělávání a odborná příprava představují jednu část rozsáhlejšího programu pro rozvoj lidských zdrojů“ a „ měla by uvést podmínky rozvoje lidských zdrojů, odborné vzdělávání a přípravu a celoživotní vzdělávání a související záležitosti do souladu s trhem práce a zaměstnaností. “ Zpráva též obsahovala názor, že by Evropská nadace odborného vzdělávání měla získat větší flexibilitu v otázce své geografické působnosti. Díky tomu by mohlo Společenství v zemích, které jsou ve srovnatelné fázi vývoje a které se potýkají s podobnými socio-ekonomickými problémy, využívat konkrétních znalostí Evropské nadace odborného vzdělávání. Hodnotitelé zdůrazňují, že jakákoli větší flexibilita ve výkladu mandátu by měla být spojena se zavedením mechanismů zajišťujících přesné stanovení priorit činností nadace. Komise se s analýzou a doporučeními hodnotitelů ve velké míře ztotožňuje, zejména v otázce tematické působnosti agentury. Rostoucí význam celoživotního přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě v rámci politik a nástrojů EU vyžaduje větší tematickou působnost nadace. Komise navrhuje, aby se tato otázka řešila při nadcházející revizi nařízení o Evropské nadaci odborného vzdělávání tím, že se její mandát rozšíří tak, aby „v rámci politik EU v oblasti vnějších vztahů přispívala ke zlepšování rozvoje lidských zdrojů, zejména vzdělávání a odborné přípravy v perspektivě celoživotního vzdělávání, a k vyřešení souvisejících otázek týkajících se trhu práce“. Komise má za to, že nadace, která má omezené zdroje, by si měla své geografické zaměření zachovat. Navrhuje se tedy, aby byla prvořadá oblast působnosti nadace definována s odkazem na předvstupní nástroj (IPA) a na evropský nástroj sousedství a partnerství (ENPI). Aby bylo možné využívat znalostí nadace v oblastech nespadajících do její prvořadé geografické působnosti, jako jsou země střední Asie, měla by správní rada na návrh Komise učinit vhodná ad hoc rozhodnutí. 4.2. Účinnost a efektivita programů Evropské nadace odborného vzdělávání Ve zprávě byla hodnocena účinnost a efektivita činností nadace zejména z pohledu její práce na úrovni partnerských zemí. Hlavním zdrojem informací a analýzy byly studie, které podrobně zkoumají účinnost a efektivitu činností nadace na vzorku čtyř partnerských zemí. Hodnotitelé měli s ohledem na povahu odvětví, rozsah činností nadace a škálu různých zúčastněných stran problémy posuzovat zvláštní výsledky a dopad, kterých nadace dosáhla. Celkově pak zpráva dospěla k závěru, že Evropská nadace odborného vzdělávání účinně a efektivně přispěla k reformě v oblasti vzdělávání a odborné přípravy v partnerských zemích. „ Jak z pohledu útvarů Komise v Bruselu, tak z pohledu delegací je příspěvek Evropské nadace odborného vzdělávání vnímán jako velmi pozitivní, neboť pro své uživatele znamená přínos tím, že jim prostřednictvím celé řady služeb umožňuje využívat znalostí Evropské nadace odborného vzdělávání v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a rozvoje lidských zdrojů.“ Na pomoc Evropské nadaci odborného vzdělávání při šíření zkušeností v oblasti politiky a reforem vzdělávání a odborné přípravy a při zvyšování povědomí zúčastněných stran v zemích uplatňujících politiky EU bylo taktéž pohlíženo jako na užitečný přínos reformního procesu. Hodnotitelé konstatovali, že vlastní činnosti nadace doplňují Komisí financované programy a napomáhají k větší účinnosti jejich provádění. Jak vyplývá ze zprávy, je však hlavním problémem zajištění úzké vazby mezi pilotními akcemi nadace a rozsáhlejšími akcemi financovanými Společenstvím nebo projekty, které mohou být financovány z jiných zdrojů. Závěrem zpráva uvádí, že Evropská nadace odborného vzdělávání by měla poskytovat řadu různých služeb Komisi i partnerským zemím. Na základě této analýzy a s ohledem na nové nástroje vnější pomoci Komise navrhuje, aby byly funkce v rámci nadcházející změny nařízení týkajícího se agentury přezkoumány. Komise se domnívá, že Evropská nadace odborného vzdělávání by v následujících letech měla zastávat tyto funkce: - poskytovat informace, provádět analýzy politik a poskytovat poradenství v otázkách rozvoje lidských zdrojů a jejich návaznosti na cíle odvětvových politik v partnerských zemích; - podporovat zúčastněné strany v partnerských zemích, aby budovaly kapacity v oblasti rozvoje lidských zdrojů; - usnadňovat výměnu informací a zkušeností mezi dárci působícími v oblasti rozvoje lidských zdrojů v partnerských zemích; - podporovat poskytování, monitorování a analyzování pomoci, kterou Společenství poskytuje partnerským zemím v oblasti rozvoje lidských zdrojů; - šířit informace a podporovat vytváření sítí a výměny zkušeností a osvědčených postupů o otázkách rozvoje lidských zdrojů mezi Evropskou unií a partnerskými zeměmi a v rámci partnerských zemí. 4.3. Sledování programů Evropské nadace odborného vzdělávání Hodnotící zpráva věnovala pozornost skutečnosti, že je třeba zlepšit schopnost nadace ve smyslu sledování činností na úrovni projektů a zemí. V tomto ohledu zpráva uznala, že sledování výsledků nadace na úrovni zemí je komplexní záležitostí, kde velkou část práce nadace nelze jednoduše zahrnout pod určité projekty jako soubor činností, který přispívá ke specifickým výstupům a výsledkům. Práce Evropské nadace odborného vzdělávání se spíše než na vlastní produkci či poskytování výstupů (publikací, nových osnov apod.) více soustřeďuje na usnadňování toku informací. V řadě případů nadace rovněž působila především jako poskytovatel služeb útvarům Komise, který pomáhal při definování, zavádění a monitorování projektů. Ve zprávě se uvádí, že hlavním úkolem Evropské nadace odborného vzdělávání je nejenom sledovat produkci jednotlivých dokumentů, ale měřit dopad na vnitrostátní plány a na reformní opatření. Závěrem hodnocení bylo, že systém sledování, který nadace v současné době využívá a jehož cílem je zaznamenávat výkony na úrovni činností a jednotlivých projektů, odpovídajícím způsobem neměří kvalitu služeb a produktů nadace ani její vliv na reformu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy na úrovni zemí. Komise souhlasí s pozitivními závěry hodnotitelů v otázce účinnosti a efektivity technické pomoci Evropské nadace odborného vzdělávání pro program Tempus. Zejména oceňuje, že oddělení nadace zabývající se programem Tempus vytrvale reagovalo na žádosti o změny ve způsobu práce a i přes nejasnosti ohledně budoucnosti programu Tempus, které byly pro období hodnocení charakteristické, bylo nadále efektivně organizováno. Komise se ztotožňuje s analýzou a závěry externích hodnotitelů, že je třeba, aby Evropská nadace odborného vzdělávání posílila svůj systém monitorování na úrovni jednotlivých zemí. Je třeba, aby byly systematicky shromažďovány dostupné informace o programech jednotlivých zemí, aby odpovídajícím způsobem podpořily rozhodování na organizační úrovni. Komise žádá nadaci, aby zvážila kritiku a doporučení ze strany externího hodnotitele a vypracovala příslušný systém monitorování, který by řešil zjištěné nedostatky. Jak uvádí hodnotitel: „ úkolem je vypracovat přístup, který by na této úrovni poskytoval smysluplné informace a nebyl těžkopádný a mechanický .“ 4.4. Struktury řízení Hodnotitelé zejména zkoumali úlohu správní rady a otázku zajišťování strategického řízení, kvalifikaci členů, vedení schůzí, proces přijímání nových členů a informační a tiskové materiály poskytované před schůzemi. Zpráva upozorňuje, že prvořadým úkolem správní rady je mimo jiné schvalovat návrh ročního pracovního programu a rozpočtu, který v konečné fázi schvaluje Evropský parlament. Hodnotitelé dospěli k závěru, že ačkoli rada svůj prvořadý úkol plní, vyskytují se určité pochybnosti ohledně její efektivní úlohy při strategickém rozhodování. Zpráva uznává, že hlavní strategické pokyny pocházejí od předsedy a členů Komise; klade si však otázku, do jaké míry je realistické očekávat, že s ohledem na nedostatečnou konzistentnost mezi členy správní rady budou ke strategické vizi smysluplně přispívat ostatní členové, kteří jsou ve velké míře ovlivněni prostředím interní politiky EU v oblasti vzdělávání, a úlohou a odpovědností Evropské nadace odborného vzdělávání, která se zaměřuje především na politiku vnějších vztahů. V případě poradního sboru zpráva dospěla k závěru, že síť je dobrou příležitostí pro dialog mezi zástupci Evropské komise, členských států, partnerských zemí a mezinárodních organizací. V hodnocení bylo nicméně uvedeno, že poradní sbor neplní svůj úkol, kterým je poskytovat poradenství správní radě v otázce budoucího pracovního programu. Komise do určité míry souhlasí s analýzami a doporučeními externího hodnotitele. Cíle Evropské nadace odborného vzdělávání jsou však definovány v jejím právním základě a její činnosti a priority jsou ve velké míře dány vnějšími politikami a nástroji EU. Je proto otázkou, jak by strategická úloha správní rady mohla být a/nebo jak by měla být velká. Doporučení zřídit podvýbory pro zvláštní důležité otázky vyžaduje další analýzu. Komise není přesvědčena o vhodnosti návrhu, že by ve snaze pomoci správní radě měly být vyhrazeny prostředky na financování pozice referenta nadace. Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě předlohu interinstitucionální dohody o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury (KOM(2005)59, únor 2005) (IIAOFERA). Uvedená dohoda navrhuje, aby byl počet členů správních rad agentur omezen tak, aby podporoval vysoký stupeň účinnosti při přijímání rozhodnutí a snižoval provozní náklady, a že v případě členů, které jmenuje Rada, i v případě členů, které jmenuje Komise, by měl být stejný počet hlasů. Komise se bude ve svém návrhu revidovaného nařízení týkajícího se Evropské nadace odborného vzdělávání těmito zásadami řídit. Komise se ztotožňuje se závěrem hodnotitele, že „ poradní sbor je nezávislý na své statutární funkci “. Poradní sbor sice představuje důležitou síť, ale jako řídící orgán Evropské nadace odborného vzdělávání ve velké míře přišel o svou statutární funkci. O plánování činností nadace se stále více rozhoduje prostřednictvím dialogu s Komisí založeného na prioritách vnější pomoci a statutární stanoviska poradního sboru již nehrají při každoročním určování obsahu činností nadace významnou úlohu. Navrhuje se tudíž, aby nebyl do revidovaného nařízení o Evropské nadaci odborného vzdělávání zahrnut jako statutární orgán. Komise nadaci vyzývá, aby při přezkumu poradního výboru zohledňovala doporučení hodnotitele. 4.5. Komunikace a šíření informací V rámci posouzení se dospělo k závěru, že v Evropské nadaci odborného vzdělávání funguje prostřednictvím internetových stránek a publikací na korporátní úrovni úspěšný a profesionální komunikační systém. Hodnotitelé uvedli, že se komunikační systém a systém pro šíření informací od posledního hodnocení značně zlepšily. Ze zprávy vyplynulo, že komunikační iniciativy nadace a především její internetové stránky, pracovní semináře, výměnné návštěvy a tištěné informační bulletiny (80 %) jsou velmi účinné. Ve zprávě však bylo uvedeno, že na podporu Evropské nadace odborného vzdělávání jako instituce je možná kladen přílišný důraz. Zpráva tudíž navrhovala, že by Evropská nadace odborného vzdělávání měla zvýšit svou schopnost efektivně sdělovat své úspěchy a výsledky a šířit myšlenky a materiály o tématických oblastech souvisejících s odborným vzděláváním a přípravou. Rovněž by měla zvážit, zda neposílit šíření materiálů v jazycích partnerských zemí, a nezvýšit tak přístupnost své práce zúčastněným stranám v partnerských zemích. Komise vítá pozitivní vývoj v oblasti komunikace a šíření informací, kterého bylo dosaženo od posledního hodnocení. Žádá nadaci, aby provedla analýzu doporučení, která učinil externí hodnotitel, a aby navrhla příslušná nápravná opatření. 5. ZÁVěR Komise celkově sdílí pozitivní stanovisko hodnotitele ohledně účinnosti a efektivnosti práce Evropské nadace odborného vzdělávání a domnívá se, že agentura hodnotně přispěla k aktivitám Společenství v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a k reformě trhu práce v partnerských regionech. Komise si cení práce, kterou Komise odvádí ve smyslu poskytování znalostí v oblasti definování projektů a jejich provádění. Podle názoru hodnotitelů Evropské nadace odborného vzdělávání musí zaměřit svůj cyklus plánování, zejména má zanalyzovat, jak je možné posílit vazby mezi „střednědobými prioritami, ročním pracovním programem, vnitrostátními plány a výroční zprávou o činnosti“ a jak je učinit více explicitními. Měly by být definovány příslušné měřitelné ukazatele, které by usnadnily monitorování úkolů a cílů a usnadnily hodnocení vlivu opatření nadace v oblasti, která spadá do její působnosti. Měly by se zkoumat nové přístupy za účelem zlepšení rozvoje a odpovídajícího šíření materiálů o vzdělávání a odborné přípravě a za účelem posílení schopnosti nadace sdělovat své úspěchy a výsledky. Zavedení nových nástrojů vnější pomoci IPA a ENPI je významným krokem k přístupu k vnější pomoci, který by byl spíše než na programech založen na politikách, a to v perspektivě celého odvětví. Oba nástroje mají partnerským zemím pomáhat při reformování dotyčných odvětví. Cíle byly vymezeny na základě dialogu s vládami partnerských zemí a těmto zemím je poskytována podpora při provádění reformních procesů, které si ony samy navrhly a samy spravují. V tomto novém kontextu bude Evropská nadace odborného vzdělávání muset poskytovat Komisi stále více informací a analýz ve fázi vývoje a plánování politik. Dále musí svou pozornost zaměřit na pomoc partnerským zemím při budování kapacit pro definování a provádění původních reformních strategií a při podporování sítí a výměn zkušeností a osvědčených postupů mezi EU a partnerskými zeměmi a v rámci samotných partnerských zemí. Evropská nadace odborného vzdělávání by měla svou organizaci a svůj způsob práce přizpůsobit tomuto novému prostředí. Agentura v koordinaci se správní radou a Komisí musí stanovit jasné priority a dostupné zdroje cíleně využívat pro své klíčové aktivity. Aby byly činnosti agentury nadále užitečné a relevantní, bude jak v případě Komise, tak nadace nezbytná větší vnímavost a bude nezbytné monitorování nabízených i poptávaných služeb. To znamená, že by Komise měla zajistit, aby byla Evropská nadace odborného vzdělávání plně informována o nových či revidovaných prioritách nebo strategiích. Nadace by měla podobně plně informovat útvary Komise v praxi a v ústředích o svých aktivitách, iniciativách a kontaktech s příslušnými zúčastněnými stranami v partnerských zemích, ostatními mezinárodními dárci a agenturami, aby se zajistila soudržnost opatření ES a jejich zviditelnění. K tomu je zapotřebí, aby obě strany obnovily své závazky k rozsáhlé komunikaci a výměnám. Vedení Evropské nadace odborného vzdělávání musí pokračovat ve svých snahách o to, aby byla v rámci agentury stanovena jasná vize ohledně jejího postavení a úlohy jako evropského střediska znalostí v novém institucionálním prostředí. Obecně se Komise domnívá, že zpráva o externím hodnocení poskytuje v otázce rozvoje Evropské nadace odborného vzdělávání jakožto odborného střediska užitečné rady a doporučení. Komise vyzývá Evropskou nadaci odborného vzdělávání, aby správní radě předložila návrh akčního plánu, ve kterém by nastínila svou analýzu a navrhovaná opatření ke všem doporučením, které v této zprávě formuloval hodnotitel a Komise. Návrh Komise, jehož cílem je revize nařízení o Evropské nadaci odborného vzdělávání, bude rovněž příležitostí k diskuzím a výměnám názorů s Evropským parlamentem a Radou ohledně budoucí úlohy nadace, jejích cílů a priorit a jejím struktuře řízení. [pic] Příloha 2 VÝVOJ ROZPOČTU V OBDOBÍ 2002 AŽ 2006 Rok | Dotace Společenství | Personální náklady | Administrativní náklady a náklady na infrastrukturu | Provozní náklady | Plán pracovních míst | Poskytnuté prostředky | Prostředky převedené do následujícího roku | Nevyužité prostředky | | 2002 | B7-664: 12,8 B7-033 4,0 Celkem: 16,8m |9 890 000 (63,0%) |1 386 050 (8,0%) |5 523 950 (29,0%) |105 |16 795 986 |3 365 833 |4 014 | | 2003 | 15 03 03 13,7 15 03 02 3,5 Celkem: 17,2m |10 529 000 (65,0%) |1 421 000 (8,0%) |5 250 000 (27,0%) |104 |16 969 378 |1 725 970 |230 622 | | 2004 | 15 03 03: 15,1 15 03 02: 2,5 Celkem: 17,6m |10 993 973 (62,0%) |1 390 027 (8,0%) |5 276 000 (30,0%) |104 |17 321 617 |1 537 855 |278 383 | | 2005 | 15 03 03: 16,0 15 03 02: 2,5 Celkem: 18,5m |11 287 000 (61,0%) |1 453 000 (8,0%) |5 760 000 (31,0%) |104 |18 089 560 |2 729 149 |410 440 | | 2006 | 15 03 03: 16,95 15 03 02 : 2,5 Celkem: 19,45m |11 956 800 61,0% |1 688 000 9,0% |5 805 200 30,0% |105 | | | | |Od okamžiku, kdy se v roce 2003 změnilo přijímání rozpočtu podle aktivit, se 15 03 02 nahrazuje B7-033 a 15 03 03 nahrazuje B7-664. [1] Nařízení Rady (ES) č. 1648/2003 ze dne 18. června 2003. [2] Internetové stránky Evropské nadace odborného vzdělávání: http://www.etf.eu.int/. [3] Arménie, Ázerbajdžán, Bělorusko, Gruzie, Kazachstán, Kyrgyzstán, Moldávie, Mongolsko, Ruská federace, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajina a Uzbekistán. [4] Bulharsko, Chorvatsko, Rumunsko, Turecko a Bývalá jugoslávská republika Makedonie. [5] Albánie, Bosna a Hercegovina, Srbsko včetně Kosova (podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1244) a Černá Hora. [6] Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Maroko, Palestinská samospráva (Západní břeh Jordánu a pásmo Gazy), Sýrie, Tunisko. [7] Viz internetové stránky Evropské agentury pro obnovu: http://ear.europa.eu/. [8] Externí hodnocení Evropské nadace odborného vzdělávání , ITAD, listopad 2002: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#ETFinterim1. [9] KOM (2003) 287, 22.5.2003. [10] KOM (1997) 379, 18.7.1997. [11] Externí hodnocení Evropské nadace odborného vzdělávání , ITAD, červen 2006: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#ETFinterim3. Director Muriel Dunbar Planning, Monitoring and Evaluation Peter Greenwood Tempus Marleen Voordeckers Operations Department Sandra Stefani External Communication Bent Sørensen Administration and Central Services Olivier Ramsayer ETF Structure1.1.2006