Zvláštní zpráva Je nutno věnovat více 
pozornosti výsledkům, aby 
se poskytování technické 
pomoci Řecku zlepšiloCS 2015  č. 19
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
Print ISBN 978-92-872-3453-7 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/816107 QJ-AB-15-020-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-3481-0 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/158020 QJ-AB-15-020-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-3466-7 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/146405 QJ-AB-15-020-CS-E
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Je nutno věnovat více 
pozornosti výsledkům, aby 
se poskytování technické 
pomoci Řecku zlepšilo
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce a Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 19
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát IV, jemuž předsedá člen EÚD Milan Martin Cvikl a který se zaměřuje na audit 
příjmů, výzkumu a vnitřních politik, finanční a hospodářské správy a orgánů a institucí EU. Audit vedl člen EÚD Baudilio 
Tomé Muguruza s podporou tajemníka svého kabinetu Daniela Costy de Magalhães a atašého Ignacia Garcíi de Parada, 
ředitele Zachariase Koliase, vedoucí oddělení Kamily Lepkowské a auditorů Giuseppeho Diany, Mirka Gottmanna,  
Efstathiose Efstathiou a Theodorose Karantanose.
Zleva doprava:  T. Karantanos, D. Costa de Magalhães, K. Lepkowska, Z. Kolias,  
B. Tomé Muguruza, G. Diana, M. Gottmann, I. García de Parada, E. Efstathiou.
03
 Obsah
Body
 Zkratky
I–IX  Shrnutí
1–8 Úvod
1–2 Řecká krize a ekonomický ozdravný program
3–4 Technická pomoc na podporu provádění programů
5–8 Rozsah a metody technické pomoci
9–14 Rozsah, cíle a koncepce auditu
9–11 Rozsah a cíle auditu
12–14 Koncepce auditu
15–26 Část I – TFGR měla funkční operační strukturu, ale postrádala jednotnou 
strategickou orientaci a vyhrazený rozpočet
15–18 Pracovní skupina pro Řecko byla ve srovnání se zahájením programu ustavena pozdě, aniž byly 
zváženy alternativy
19–22 Neexistoval žádný ucelený strategický dokument
23–24 TFGR neměla vyhrazený rozpočet
25–26 TFGR měla flexibilní interní organizaci, ale potřeba zaměstnanců nebyla stanovena na základě 
řádné analýzy
04 Obsah
27–54 Část II – TFGR obecně splnila své zadání, vyskytly se však nedostatky
28–29 Malý pokrok v obtížné situaci
30–32 Systém pro koordinaci fungoval uspokojivě
33–34 Úloha TFGR se u různých kontrolovaných projektů výrazně lišila
35–37 Pracovní skupina pro Řecko uplatňovala různé způsoby realizace technické pomoci, některé z nich 
však nebyly z hlediska povahy pomoci vhodné
38–41 Výběr poskytovatelů technické pomoci nebyl vždy založen na důkladné analýze alternativ
42–45 Podpora urychleného čerpání prostředků EU byla řádně strukturována
46–47 Podpora byla dostatečně přizpůsobena klíčovým potřebám reforem, ale ne vždy vycházela 
z ucelené analýzy potřeb
48–50 Zadání některých zakázek nebyla jasně stanovená
51 Technická pomoc odpovídala požadavkům programu
52 Pracovní skupina pro Řecko účinně monitorovala pokrok technické pomoci…
53–54 …a v různé míře výsledky externích poskytovatelů služeb
55–73 Část III – Technická pomoc měla smíšené výsledky
55–57 Pracovní skupina pro Řecko systematicky nemonitorovala výsledky a dopady technické pomoci
58–59 Uspokojivé výstupy, ale v některých případech zpožděná realizace
60–73 Různorodý příspěvek k procesu reforem
61–63 Veřejná správa
64–65 Podnikatelské prostředí
66 Strukturální fondy
67–71 Daňová problematika (správa příjmů)
72–73 Budování kapacit
05 Obsah
74–79 Závěry a doporučení
75 Organizace a plánování technické pomoci
76 Naplnění mandátu pracovní skupiny pro Řecko
77–79 Výsledky technické pomoci
 Příloha  I — Přehled projektů technické pomoci podle oblastí politiky
 Příloha  II — Přehled kontrolovaných projektů technické pomoci předmětem auditu
 Příloha  III — Subjekty navštívené v průběhu auditu
 Příloha  IV —  Dohoda o příspěvku uzavřená ministerstvem pro správní reformu a e-správu 
a OECD v souvislosti s omezováním administrativní zátěže v Řecku
 Příloha  V —  Úloha pracovní skupiny pro Řecko při poskytovaní technické pomoci podle oblasti 
politiky
 Odpověď Komise
06
 Zkratky
AROP : Operační program v rámci správní reformy ( Administrative Reform  Operational Programme )
EFRR : Evropský fond pro regionální rozvoj
ESF : Evropský sociální fond
GLF :  Úvěrový nástroj pro Řecko ( Greek Loan Facility )
GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti : Generální ředitelství Evropské komise pro hospodářské a finanční 
záležitosti
GŘ pro regionální a městskou politiku : Generální ředitelství Evropské komise pro regionální a městskou politiku
GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování : Generální ředitelství Evropské komise pro 
zaměstnanost, sociální věci a: sociální začleňování
GSCO : Generální sekretariát Řecké republiky pro koordinaci ( General Secretariat for Coordination of the Hellenic 
Republic )
IRS: Finanční úřad USA (vládní agentura USA odpovědná za výběr daní a prosazování daňových právních předpisů)
MMF : Mezinárodní měnový fond
MP: Memorandum o porozumění
OECD : Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj
Program Fiscalis : Program spolupráce EU pro daňové správy členských států
TAIEX : Nástroj pro technickou pomoc a výměnu informací ( Technical Assistance and Information Exchange 
Instrument )
TFGR : Pracovní skupina pro Řecko ( Task Force for Greece )
07
 Shrnutí
I
Na jaře 2010, kdy se potýkalo s vážnou krizí veřejných 
financí, požádalo Řecko mezinárodní společenství 
o finanční pomoc. Odpovědí členských států eurozóny 
a MMF byla realizace dvou po sobě jdoucích ozdrav -
ných ekonomických programů. V létě 2011 zahájila 
Komise program technické pomoci, který měl být 
koordinován subjektem s názvem pracovní skupina 
pro Řecko (TFGR) a jenž měl pomoci s realizací reforem 
dohodnutých Komisí a řeckými orgány.
II
Pracovní skupina pro Řecko se zaměřovala na podporu 
realizace reforem stanovených ekonomickými ozdrav -
nými programy a rychlejší čerpání fondů EU. Technic -
kou pomoc poskytovali pracovníci TFGR a odborníci 
ze státních správ jiných členských států, z meziná -
rodních organizací i soukromého sektoru. Měla celou 
řadu podob: od trvalé podpory řeckých orgánů 
stálými odborníky, přes studie, zprávy až po tematické 
workshopy.
III
Cílem našeho auditu bylo analyzovat, jak pracovní sku -
pina pro Řecko splnila své cíle. Konkrétně jsme zkou -
mali organizační a finanční uspořádání TFGR, jak se 
technická pomoc ve skutečnosti poskytovala a moni -
torovala a jak přispěla k pokroku reforem. Podrobně 
jsme kontrolovali třináct projektů technické pomoci 
a další důkazní informace jsme získali při návštěvách 
Komise, poskytovatelů služeb, řeckých ministerstev 
a jiných zúčastněných stran.Dobré opatření, ale…
IV
V pracovní skupině pro Řecko vytvořila Komise pružný 
mechanismus pro koordinaci široce založeného pro -
gramu technické pomoci. Technická pomoc poskyto -
vaná řeckým orgánům byla účinná, ale ne vždy měla 
vliv na pokrok reforem. Toto hodnocení je však nutno 
chápat v kontextu nestabilní politické situace v Řecku 
a naléhavého tlaku v důsledku vyžadovaných reforem.
Neúplný subjekt
V
Naléhavá potřeba reagovat na řeckou krizi vedla 
k tomu, že pracovní skupina pro Řecko byla ustavena 
velmi rychle, aniž by byla provedena ucelená analýza 
jiných možností a byl stanoven rozpočet. Neexistoval 
žádný obecný strategický dokument pro poskytování 
technické pomoci ani pro výběr mezi různými priori -
tami, a to navzdory tomu, že úkolem TFGR bylo iden -
tifikovat a koordinovat technickou pomoc. Bez tohoto 
dokumentu tak TFGR spolupracovala s řeckými orgány 
„na vyžádání“ a na základě podmínek programu.
Relevantní technická pomoc
VI
Zjistili jsme, že bez ohledu na nedostatky, které 
ustavení pracovní skupiny pro Řecko provázely, byla 
poskytovaná technická pomoc ve všech kontrolo -
vaných oblastech relevantní a obecně v souladu 
s požadavky programu. K listopadu 2014 koordinovala 
pracovní skupina pro Řecko 118 projektů technické 
pomoci ve 12 oblastech politik. V rámci této činnosti 
si navzdory konstantnímu časovému tlaku vytvořila 
pružný a diverzifikovaný systém poskytování tech -
nické pomoci.
Shrnutí 08
Nedostatečné postupy u některých projektů
VII
Celkově byla koordinace složitého procesu posky -
tování technické pomoci, jak ji prováděla pracovní 
skupina pro Řecko, funkční, a dokonce inovativní, na 
úrovni projektů ale systém nebyl vždy účinný. Postupy 
pro výběr poskytovatelů nebyly vždy založeny na 
důkladné analýze dostupných alternativ. Některé dlou -
hodobé projekty poskytování pomoci měly koncepční 
nedostatky, neboť smlouvy podepsané s poskytova -
teli služeb jasně nestanovovaly, co bude předmětem 
dodávky.
Monitorování by bylo možno zlepšit
VIII
Monitorovací systém pracovní skupiny pro Řecko byl 
efektivní, ale šíře kontrol práce externích poskyto -
vatelů se velmi různila. Skupina dále systematicky 
nemonitorovala způsob, jakým řecké orgány kontrolo -
valy realizaci doporučení nebo širší dopady technické 
pomoci, i když pro plánování technické pomoci by to 
bylo užitečné.
Za rámec technické pomoci
IX
Dopad technické pomoci na celkový pokrok refo -
rem byl smíšený. V oblasti strukturálních výdajů bylo 
dosaženo uspokojivého pokroku, ale technická pomoc 
v oblasti reformy daňové a veřejné správy byla často 
pouze částečně účinná. Realizace reforem však byla 
mimo kontrolu pracovní skupiny pro Řecko a ovlivňo -
vala ji celá řada externích faktorů.Naše doporučení
a) Zřízení jakéhokoliv subjektu pro poskytování 
technické pomoci by mělo vycházet ze strategie 
s dobře definovanými cíli.
b) Komise by měla vytvořit skupinu externích odbor -
níků, které by využívala podle potřeby na projek -
tech technické pomoci v členských státech.
c) S ohledem na ucelenost technické pomoci a na 
snahu omezit objem práce související s koordinací 
by cílem Komise měla být redukce počtu partnerů.
d) Technická podpora měla mít priority, být cílená 
a způsob její realizace co nejvhodnější a nejúčin -
nější v souladu se stávajícím legislativním a regula -
torním rámcem by.
e) Komise by měla vybírat poskytovatele služeb na 
základě srovnávací analýzy a ve smlouvách o tech -
nické pomoci jasně stanovit rozsah výstupů.
f) Komise by měla zajistit systematické monitorování 
a hodnocení technické pomoci ve světle stanove -
ných cílů a získané poznatky v budoucnu využívat.
g) Technická pomoc by se měla s ohledem na konti -
nuitu činnosti a udržitelnost reforem zaměřit na 
posilování kapacit národních státních správ.
09
 Úvod
Řecká krize a ekonomický 
ozdravný program
01 
Na jaře 2010, kdy se Řecko potýkalo 
s vážnou krizí veřejných financí, požá -
dalo mezinárodní společenství o fi -
nanční pomoc. Členské státy eurozóny 
mu v rámci prvního ekonomického 
ozdravného programu (podepsané -
ho v květnu 2010) poskytly podporu 
v podobě úvěrového nástroje pro 
Řecko (GLF). Poté následovala půjčka 
z evropského nástroje finanční stability 
(EFSF) v rámci druhého ozdravného 
programu (dohodnutého v březnu 
2012). Původní částka, kterou země eu -
rozóny přislíbily přispět na úvěrový ná -
stroj pro Řecko, činila 80 miliard EUR, 
dalšími 30  miliardami  EUR měl přispět 
MMF. Celkové závazky eurozóny a MMF 
v rámci obou programů v současné 
době činí 245,7 miliardy EUR.
02 
Balík finanční podpory byl součástí 
uceleného programu reforem do -
hodnutých tzv. Trojkou (Komise, MMF 
a ECB) a řeckými orgány a formulo -
vaných v memorandu o porozumění 
(MP). Memorandum stanoví konkrétní 
podmínky finanční podpory, jejichž 
dodržování se pravidelně kontrolo -
valo (první program byl kontrolován 
pětkrát, druhý čtyřikrát – naposledy 
v dubnu 2014). Intervenční logika vy -
cházela ze tří cílů:
 ο obnovení důvěry finančního trhu 
a udržitelnost veřejných financí,
 ο podpory hospodářského růstu 
a posílení konkurenceschopnosti,
 ο zajištění stability finančního 
sektoru.Technická pomoc na 
podporu provádění 
programů
03 
Aby podpořila provádění reforem 
stanovených v MP a urychlila čerpání 
fondů EU, zřídila Komise v létě 2011 
pracovní skupinu pro Řecko (TFGR). 
Mandát TFGR je popsán v  rámečku 1 . 
Plán Komise vytvořit „souhrnný pro -
gram technické pomoci Řecku“ schváli -
la Rada na svém zasedání ve dnech 23. 
a 24. června 2011.
10 Úvod
04 
Pracovní skupina pro Řecko byla zříze -
na jako organizační subjekt přidružený 
ke Generálnímu ředitelství Evropské 
komise pro lidské zdroje. Postavení 
vedoucího pracovní skupiny odpo -
vídá postavení generálního ředitele 
a jeho přímým nadřízeným je předseda 
Komise pod vedením komisaře pro 
hospodářské a měnové záležitosti. Na 
základě rozhodnutí Komise z 18. dub -
na 2012 byla pracovní skupina pro 
Řecko dne 1. května 2012 včleněna do 
Generálního ředitelství pro hospo -
dářské a finanční záležitosti, „aby byla 
zajištěna nejvyšší možná míra synergií, 
koordinace a koherentnosti práce Ko -
mise na podpoře řeckého ozdravného 
programu“. Pracovní skupina si půso -
bila v kancelářích v Bruselu a v Athé -
nách a k únoru 2015 zaměstnávala 65 
osob. Její organizační strukturu uvádí 
diagram 1 .Mandát TFGR
Pracovní skupině byla svěřena:
1) identifikace a koordinace technické pomoci, kterou Řecko k realizaci ozdravného programu EU/MMF po -
třebuje, a to v úzké spolupráci s Řeckem a s využitím příspěvků ostatních členských států;
2) podpora příslušných řeckých orgánů při stanovování jednotlivostí technické podpory, která bude 
poskytnuta;
3) formulace doporučení legislativních, regulatorních a správních opatření a v případně nutnosti změny 
programovacích opatření, která urychlí čerpání prostředků (…);
4) příprava zadání pro všechny úkoly technické pomoci, které specifikuje povahu a rozsah technické po -
moci (…) rozpočtové a lidské zdroje a očekávané výsledky spolu s lhůtami pro průběžné cíle a konečnou 
realizaci;
5) poskytování čtvrtletních zpráv o pokroku Komisi a řeckým orgánům, jakož i v případě potřeby častějších 
výstražných zpráv.Rámeček 1
11 Úvod Diagram 1Organizační struktura TFGR
Zdroj:  EÚD na základě z údajů Evropské komise.GŘ ECFIN
Vedoucí týmu TFGR
(Hlavní poradce TFGR)Vedoucí monitorovacího 
týmuVedoucí athénské 
kancelář ECFINMístopředseda odpovědný za 
hospodářské a ﬁnanční záležitosti a euro
Vedoucí TFGRSpadá pod předsedu
Evropské komise
Vedoucí 
zastoupeníTematické tým (skupiny) 
TFGRTFGR
Zvláštní poradceGenerální ředitel GŘ ECFIN
ECFIN.DDG1
Odpovídá za monitorování zemí
ECFIN.G
Ředitel pro ekonomiky
členských států II – vedoucí Trojky
ECFIN.G.3
Oddělení pro Řecko
(Monitorování MP)
12 Úvod
Rozsah a metody 
technické pomoci
05 
Koncepce technické pomoci neby -
la stanovena pro konkrétní kontext 
pracovní skupiny pro Řecko či Řecku 
poskytované podpory. Podle definice 
uvedené ve finančním nařízení se tech -
nickou pomocí rozumí „činnosti zamě -
řené na podporu a budování kapacit, 
jež jsou nutné k provedení určitého 
programu či akce, zejména činnosti 
přípravné, řídicí, monitorovací, hod -
notící, auditní a kontrolní“. Technickou 
pomoc obvykle poskytují mezinárodní 
organizace prostřednictvím odborné -
ho zázemí a poradenství, a podporují 
tak země, jež se účastní rozvojových 
programů.
06 
V případě Řecka zahrnovaly činnosti 
technické pomoci širokou škálu sub -
jektů: 118 jednotlivých projektů ve 12 
oblastech politiky (viz příloha I ). Pra -
covní skupina pro Řecko se zaměřila na 
reformu veřejné správy, zlepšení daňo -
vého systému a návrat růstu podporou 
podnikatelsky příznivého prostředí.
07 
V praxi bylo poskytování technické 
pomoci zahájeno žádostí o podporu 
definovanou řeckými orgány. Rozsah 
žádosti odrážel podmínky programu. 
Pracovní skupina odpovídala za zjištění 
a zajištění zdrojů technické pomoci 
a koordinaci jejího provádění. Pracov -
níci TFGR nebo externí odborníci pak 
následně poskytovali podporu formou 
krátkodobých pracovních návštěv, 
zakázek nízké hodnoty nebo dlouho -
dobé pomoci. V některých případech 
vláda některého ze států s dobrými 
výsledky v konkrétní oblasti politiky 
převzala odpovědnosti jako „vedoucí 
oblasti“ (nebo „reformní partner“).08 
Poskytovatelé technické pomoci adre -
sovali své výstupy, především odborné 
studie a kontinuální přímou podporu, 
příslušným řeckým orgánům. Realizace 
těchto doporučení v souladu s pod -
mínkami programu a vlastní reformní 
agendou pak již byla v rukou řeckých 
orgánů. Proces poskytování technické 
pomoci zobrazuje diagram 2 .
13 Úvod Diagram 2Proces poskytování technické pomoci
Zdroj:  EÚD na základě údajů TFGR.KoordinaceUrčení
potřebProvádění
Žádosti Řecka 
o technickou podporu
MP Jednotliví odborníci
Národní agenturyČtvrtletní zprávy TFGRKontinuální podporaStudie
Řecké orgány
Strukturální 
reformy MPInterní organizace
Konzultace mezi útvary KomiseJednání na vysoké 
úrovni Členské státy Mezinárodní  organizace Řecké orgány Zúčastněné strany
14
 Rozsah, cíle a koncepce 
auditu
1 Nesouvisející s konkrétními 
oblastmi politiky.
2 Oblast politiky „přístup 
k financování“ byla 
předmětem auditu, ale ve 
výsledku nevedla 
k relevantním zjištěním.Rozsah a cíle auditu
09 
Tento audit se zabývá technickou 
pomocí poskytnutou Řecku v rámci 
koordinace pracovní skupiny pro Řec -
ko. Jeho hlavním cílem bylo posoudit, 
nakolik byla tato pomoc účinně řízena 
a nakolik pozitivně přispěla k reformní -
mu procesu v Řecku.
10 
Abychom tohoto cíle dosáhli, prověřo -
vali jsme:
 ο o organizační mechanismy pracov -
ní skupiny pro Řecko a financování 
a plánování technické pomoci 
(body 15–26);
 ο o poskytnutí technické pomoci na 
základě mandátu pracovní skupiny 
pro Řecko (body 27–54);
 ο o přispění k pokroku reforem 
(body 55–73).
11 
Ve zprávě se neposuzuje koncepce, 
monitorování a realizace ekonomic -
kých ozdravných programů.Koncepce auditu
12 
Analyzovali jsme horizontální aspek -
ty1 související s ustavením pracovní 
skupiny pro Řecko a celkovým řízením 
technické pomoci a vzorek 13 projektů 
(přehled viz příloha II ). Vzorek pokryl 
pět oblastí politiky, které měly pro 
úspěch reformního procesu v Řecku 
mimořádný význam (veřejná správa, 
správa příjmů, podnikatelské prostředí, 
přístup k financování2 a strukturální 
fondy).
13 
Jednotlivé projekty technické pomoci 
se vybíraly na základě těchto krité -
rií: relevantnost tématu pro proces 
reforem, pokročilé stádium realiza -
ce, pokrytí všech způsobů realizace 
technické pomoci a všech mechanismů 
financování.
14 
Hlavní auditní práce spočívala v ná -
vštěvách pracovní skupiny pro Řecko 
a dalších relevantních útvarů Komise. 
Důkazní informace se rovněž shromaž -
ďovaly formou kontrolních a informač -
ních návštěv u poskytovatelů služeb, 
řeckých orgánů a dalších zúčastně -
ných stran. Seznam subjektů navští -
vených v průběhu auditu je uveden 
v příloze III .
15
 Část I  
TFGR měla funkční operační strukturu, 
ale postrádala jednotnou strategickou 
orientaci a vyhrazený rozpočet
Pracovní skupina pro 
Řecko byla ve srovnání se 
zahájením programu 
ustavena pozdě, aniž byly 
zváženy alternativy
15 
V korespondenci mezi řeckými minist -
erským předsedou a Komisí na začátku 
léta 2011 se o ustavení pracovní skupi -
ny pro Řecko hovořilo jako o hlavním 
nástroji pro úspěšnou realizaci pů -
vodního ekonomického ozdravného 
programu. O hlavních mechanismech, 
i rozsahu mandátu TFGR (viz rámeček 
1), rozhodla Komise dne 20. červen -
ce 2011. V souladu s tímto rozhodnutím 
měla první jmenování nabýt účinnosti 
1. září 2011. K tomuto datu se svých 
povinností ujalo devět zaměstnanců 
(včetně klíčových osob ve vedoucích 
pozicích) a v průběhu dalších dvou 
měsíců se k nim přidalo dalších 30 
pracovníků. Ke konci října 2011 měla 
tedy pracovní skupina pro Řecko 39 
pracovníků.16 
V té době již probíhal pátý přezkum 
prvního ekonomického ozdravné -
ho programu (původně zahájeného 
v květnu 2010) a z celkové částky ve 
výši 73 miliard určené k výplatě pro -
střednictvím úvěrového nástroje pro 
Řecko a MMF v průběhu prvního pro -
gramu byly šestkrát vyplaceny úvěrové 
prostředky v hodnotě 65 miliard EUR 
(viz graf 3 ).Graf 3Zřízení TFGR versus finanční úhrady
Zdroj:  EÚD na základě údajů TFGR a MP.140
120
100
80
60
40
20
0
Distribuovaná ﬁnanční podporaEvropská rada vítá záměr Komise připravit 
program technické pomoci pro ŘeckoZačátek působení TFGRv mld.  eur
1st programme
reviewDruhý ekonomický
 ozdravný program
5. přezkum 
programu4. přezkum 
programu
3. přezkum 
programu 2. přezkum 
programuPrvní 
hospodářský 
ozdravný 
program
Březen 2012Únor 2012Prosinec 2011 Listopad 2011Říjen 2011 Září 2011 
Červenec 2011 Březen 2011 Leden 2011 Prosinec 2010Září 2010Květen 2010
16
Část I – TFGR měla funkční operační strukturu, ale 
postrádala jednotnou strategickou orientaci 
a vyhrazený rozpočet
17 
Předpokládalo se, že pracovní skupina 
pro Řecko bude fungovat tak dlou -
ho, dokud bude potřeba podporovat 
realizaci programu. Dne 1. červen -
ce 2015 byla pracovní skupina nahra -
zena novým „útvarem na podporu 
strukturálních reforem“, jehož úkolem 
je na úrovní EU koordinovat správní 
a strukturální reformy podporující růst. 
Tento nový subjekt vytvořila Komise, 
jež přitom využila odbornost, prak -
tické know-how a pracovní metody 
vytvořené pracovní skupinou pro 
Řecko i podpůrnou skupinou pro Kypr. 
Zaměstnanci útvaru původně v těchto 
subjektech působili.
18 
Při zřizování pracovní skupiny pro Řec -
ko Komise neanalyzovala alternativní 
možnosti zajištění technické pomoci. 
Konkrétně neprokázala, že institucio -
nální uspořádání a mandát pracovní 
skupiny pro Řecko jsou pro řešení 
kapacitních nedostatků tím nejlep -
ším řešením. To, že nebyla provedena 
kritická analýza v souvislosti s ustave -
ním pracovní skupiny pro Řecko, může 
vysvětlovat naléhavost situace a poli -
tická nejistota. Komise k tomu uvedla, 
že čerpala ze zkušeností, jež získala 
při poskytování pomoci Řecku v rámci 
stávajících nástrojů a právních aktů3. 
Operační postupy pracovní skupiny 
pro Řecko nebyly nikdy přezkoumá -
ny, i když Komise dne 20. červen -
ce 2011 rozhodla provádět přezkum 
každoročně.Neexistoval žádný 
ucelený strategický 
dokument
19 
I když priority pracovní skupiny pro 
Řecko byly v určitém rozsahu nastí -
něny v interních dokumentech a pre -
zentacích, její aktivity nevycházely 
z žádného uceleného strategického 
dokumentu. Pracovní skupina pro Řec -
ko například nevypracovala strategický 
plán, v němž by z hlediska středně -
dobého výhledu podrobně stanovila 
mechanismy pro poskytování technic -
ké pomoci, určila prioritu jednotlivých 
akcí v oblasti technické pomoci a defi -
novala nutné zdroje. V praxi vycházela 
strategická orientace TFGR z ozdravné -
ho ekonomického programu a priority 
opatření se odvíjely od žádostí řeckých 
orgánů.
20 
Činnosti v oblasti technické pomoci 
koordinované TFGR se většinou pro -
váděly „na základě poptávky“. Řecké 
orgány po konzultaci s pracovní skupi -
nou předložily podrobné požadavky, 
a to dvakrát v roce 2011 a 2012, a po -
sléze je pro konkrétní oblasti politiky 
aktualizovaly. Tato koncepce reagující 
„na poptávku“ je v rozporu s aktivněj -
ším mandátem TFGR „identifikovat 
a koordinovat technickou pomoc 
v úzké spolupráci s řeckými orgány“.3 Rámec spolupráce například 
zahrnoval Stálé zastoupení 
Evropské komise v Athénách, 
technickou pracovní skupinu 
ustavenou v GŘ pro 
zaměstnanost, sociální věci 
a sociální začleňování, jejímž 
účelem bylo podporovat 
realizaci strukturálních fondů, 
a stálé monitorování 
programů ze strany GŘ pro 
hospodářské a finanční 
záležitosti.
17
Část I – TFGR měla funkční operační strukturu, ale 
postrádala jednotnou strategickou orientaci 
a vyhrazený rozpočet
21 
Pracovní skupina pro Řecko sama 
neprovedla systematické posouzení 
potřeb, aby zjistila, na které konkrétní 
problémy a do kterých konkrétních 
oblastí by měla technická pomoc 
směřovat, ani jaké by měly být její 
priority. V souladu s mandátem pra -
covní skupiny se priority odvozovaly 
od memoranda o porozumění. Jelikož 
je však memorandum koncipováno 
velmi obecně, nemohlo být využito 
jako přímé pokyny k realizaci technické 
pomoc způsobem, který by bral ohled 
na omezené zdroje TFGR a limitovanou 
správní kapacitu řeckých orgánů. Bez 
ohledu na tato omezení nabízela pra -
covní skupina pro Řecko příležitostně 
technickou pomoc, která šla nad rámec 
původních žádostí řeckých orgánů, 
zejména v rámci okruhů „Inovace“ 
a „Zaručený minimální příjem“.
22 
Pracovní skupina pro Řecko si nevedla 
přehled projektů technické pomoci 
realizovaných v Řecku a financova -
ných z jiných zdrojů než z rozpočtu EU 
spravovaného přímo Komisí (včetně 
projektů, jež dostávaly podporu ze 
strukturálních fondů, např. ESF, v rámci 
sdíleného řízení). Ačkoliv TFGR nenesla 
žádnou odpovědnost za realizaci či 
monitorování projektů financova -
ných ze strukturálních fondů, takový 
přehled mohl být při plánování a ko -
ordinaci technické pomoci užitečný. 
Vzhledem k obdobným cílům tech -
nické pomoci a strukturálních fondů 
by k zajištění plné synergie s projekty 
technické pomoci rovněž přispělo 
zohlednění přípravných prací provede -
ných pro projekty realizované v rámci 
operačních programů.TFGR neměla vyhrazený 
rozpočet
23 
Pracovní skupina pro Řecko nikdy 
neměla vyhrazený rozpočet a její ope -
race a činnosti technické podpory se 
financovaly z celé řady rozpočtových 
položek (především z Evropského so -
ciálního fondu, Evropského fondu pro 
regionální rozvoj a správního rozpoč -
tu Komise). V souvislosti s reformou 
veřejné správy jsme zjistili, že možnosti 
financování nabízené strukturálními 
fondy nebyly pro účely technické 
pomoci plně využity. Rozpočet ope -
račního programu relevantního pro 
technickou pomoc (AROP) byl výrazně 
snížen a přeorientován na opatření, 
která s reformou ústřední správy ne -
měla přímou souvislost.
18
Část I – TFGR měla funkční operační strukturu, ale 
postrádala jednotnou strategickou orientaci 
a vyhrazený rozpočet
24 
Jelikož financování probíhalo z růz -
ných rozpočtových položek, nebyla 
Komise schopna přesně určit celkovou 
výši závazků (a tedy celkové poten -
ciální náklady) na činnosti technické 
pomoci v Řecku, neboť financování. 
Podle informací pracovní skupiny pro 
Řecko činily závazky na činnosti tech -
nické pomoci4 v rámci centralizované -
ho přímého řízení v letech 2011–2013 
11,2 milionu EUR. Některé činnosti 
technické pomoci byly nad rámec tohoto rozpočtu financovány ze struk -
turálních fondů v rámci sdíleného ří -
zení5. Podle informací prezentovaných 
na jednání na vysoké úrovni6 v březnu 
2014 činila v letech 2011–2014 celková 
částka přidělená na závazky související 
s těmito činnostmi 14,2 milionu EUR. 
Zohledníme-li oba zdroje financování, 
nejvíce financovanou oblastí politiky 
bylo veřejné zdraví. V rámci centralizo -
vaného řízení připadlo nejvíce finanč -
ních prostředků na správu příjmů 
a podnikatelské prostředí (viz graf 4 ).Graf 4Závazky technické pomoci podle oblastí politiky (2011–2013)1
1 2011–2014 pro závazky v rámci sdíleného řízení.
Zdroj:  EÚD na základě údajů TFGR.0 2 4 6 8 10 12
Centralizované přímé řízení Sdílené řízení(v mil. eur)
Trh práce a sociální zabezpečení
JinéVeřejné zdraví
Privatizace, využívání půdy a katastr nemovitostí Strukturální fondy a odvětvové záležitostiSprávní reforma na regionální a místní úrovniSprávní reforma na ústřední úrovni, e-vládaPodnikatelské prostředí a reformu trhů zboží a služeb, zadávání 
veřejných zakázek, lepší regulace
Správa příjmů a řízení veřejných ﬁnancí4 Kromě osobních nákladů 
a správních nákladů a závazků 
programu Fiscalis.
5 Centralizovaným přímým 
řízením se rozumí, že 
prostředky vydávají přímo 
zaměstnanci Komise (výběr 
dodavatelů, granty, převody 
prostředků, monitorování 
atd.). U sdíleného řízení je 
provádění rozpočtu 
delegováno na členské státy.
6 Jednání pravidelně 
organizované pracovní 
skupinou pro Řecko za účelem 
koordinace technické pomoci 
a diskuse o jejím pokroku. 
Účastnili se jich členské státy, 
poskytovatelé služeb 
a zainteresované strany.
19
Část I – TFGR měla funkční operační strukturu, ale 
postrádala jednotnou strategickou orientaci 
a vyhrazený rozpočet
TFGR měla flexibilní 
interní organizaci, ale 
potřeba zaměstnanců 
nebyla stanovena na 
základě řádné analýzy
25 
Práce pracovní skupiny pro Řecko 
byla organizována kolem jedenácti 
s politikami souvisejících tematických 
skupin za koordinace a řízení technické 
pomoci a odpovídal jeden horizon -
tální tým. Skupiny odrážely strukturu 
MP a hlavních výzev, s nimiž se Řecko 
v průběhu reforem potýká. Každé téma 
mělo svého koordinátora, který převzal 
celkovou odpovědnost za interní orga -
nizaci práce, komunikaci a příspěvky 
k obecným dokumentům pracovní sku -
piny pro Řecko. Úkolem koordinátorů 
dále bylo identifikovat projekty, o něž 
by mohly mít zájem ostatní tematické 
skupiny, a řídit kontakty s pracovníky 
zeměpisné sekce GŘ pro hospodářské 
a finanční záležitosti. Struktura tema -
tických skupiny umožnila pracovníkům 
(včetně koordinátorů) pracovat v něko -
lika týmech a vedení pracovní skupiny 
pro Řecko pružně a rychle provádět 
změny v alokaci zdrojů.
26 
Celkový strop pro počet zaměstnan -
ců TFGR (67 pracovníků) stanovený 
v dubnu 2012 nevycházel z analýzy 
skutečných potřeb. K 1. únoru 2014 byl 
celkový počet zaměstnanců výrazně 
nižší než stanovený strop (devět ne -
obsazených pracovních míst). V únoru 
2015, po dokončení probíhajících 
výběrových řízení, zůstala neobsazená 
dvě pracovní místa. K 1. červenci 2015 
byla pracovní skupina pro Řecko začle -
něna do „útvaru na podporu struktu -
rálních reforem“.
20
 Část II  
TFGR obecně splnila své zadání, vyskytly 
se však nedostatky
27 
Mandát pracovní skupiny pro Řecko 
sestával z pěti hlavních složek (viz 
rámeček 1 ). V této části zprávy ana -
lyzujeme, nakolik byla každá z těchto 
složek realizována.
Mandát TFGR
1) Identifikace a koordinace 
technické pomoci, kterou 
Řecko k realizaci ozdravného 
programu EU/MMF potřebuje, 
a to v úzké spolupráci s Řeckem 
a s využitím příspěvků ostat -
ních členských států
Malý pokrok v obtížné 
situaci
28 
Pracovní skupina pro Řecko stála 
před zásadní výzvou: sestavit ucelený 
program technické pomoci na pod -
poru realizace ozdravného programu 
a celkové udržitelnosti řeckých re -
forem. V období od května 2010 do 
října 2011 byl první ozdravný program 
pětkrát předmětem přezkumu. V době, 
kdy byla pracovní skupina pro Řecko 
ustavena, byla již součástí programu 
dlouhá řada podrobných podmínek, 
z nichž řecké orgány při formulaci 
svých žádostí vycházely.29 
V prvních třech měsících své existence 
zahájila pracovní skupina pro Řecko 
iniciativy v oblasti technické pomoci 
ve většině oblastí politiky, u nichž 
řecké orgány požádaly o podporu. Ve 
své první čtvrtletní zprávě (listopad 
2011) uvedla, že technická pomoc se 
v té době prováděla v devíti oblastech, 
včetně těch klíčových jako rozpočet 
a daně, veřejný sektor a podnikatelské 
prostředí. K listopadu 2014 se pra -
covní skupina pro Řecko podílela na 
118 projektech technické pomoci. Při 
poskytování technické pomoci se TFGR 
potýkala s krátkými lhůtami danými 
podmínkami realizace, jež byly sou -
částí ozdravného programu. Pracovní 
skupina pro Řecko musela pracovat 
za vysoce nestabilní politické situace, 
jež vyžadovala časté úpravy koncepce 
i obsahu projektů technické pomoci.
Systém pro koordinaci 
fungoval uspokojivě
30 
Složitý systém poskytování technické 
pomoci, na němž se podílela celá řada 
členských států, mezinárodních organi -
zací a subjektů EU, vyžadoval posílená 
koordinační opatření. Za tímto účelem 
pořádala pracovní skupina pro Řecko 
pravidelná jednání „na vysoké úrov -
ni“, jejichž úkolem bylo koordinovat 
poskytování pomoci. Do poloviny roku 
2014 proběhlo deset takových jednání. 
Jako hlavní koordinační nástroj byla 
jednání užitečná, neboť sdružovala 
zdroje technické pomoci (zejména ze 
začátku) a zefektivnila její poskytování. 
Jednání na vysoké úrovni měla mnoho 
účastníků, kteří zastupovali různé typy 
partnerů technické pomoci.
21
Část II – TFGR obecně splnila své zadání, vyskytly se však 
nedostatky
31 
Kromě jednání na vysoké úrovni vy -
tvořila pracovní skupina pro Řecko tři 
hlavní kanály pro obecnou spolupráci 
s řeckými úřady:
 ο politická jednání na vysoké úrovni 
za účasti vedoucího pracovní sku -
piny pro Řecko;
 ο jednání v týdenních intervalech na 
úrovni tematických skupin (pracov -
níci TFGR odpovědní za konkrétní 
oblast politiky) s příslušnými řecký -
mi orgány;
 ο pracovní kontakty zaměstnanců 
TFGR s řeckými orgány (včetně 
kontaktů s odborníky, kteří pra -
cují v řecké státní správě na plný 
úvazek).
32 
Na úrovni projektů byla pracovní sku -
pina pro Řecko schopna prokázat posí -
lenou spolupráci jak s řeckými orgány, 
tak s poskytovateli služeb. U všech 
projektů pracovníci TFGR vedli jednání 
se svými protějšky anebo se takových 
jednání zúčastnili. V některých přípa -
dech se však tato koordinace ukázala 
být neúčinná:
 ο U projektu „Administrativní zátěž“ 
jsme zjistili nedostatky v realiza -
ci, jež se týkaly spolupráce OECD 
a řeckých orgánů, konkrétně kvali -
ty vstupů poskytovaných řeckými 
odborníky. Ukázalo se, že snaha 
pracovní skupiny pro Řecko o ko -
ordinaci nebyla natolik dostatečná, 
aby bylo možné dohnat zdržení 
a provést projekt v souladu s pů -
vodní koncepcí (viz příloha IV ). ο V oblasti strukturálních fondů bylo 
nutné provést srovnávací analýzu 
postupu realizace politiky soudrž -
nosti. Za tímto účelem začala pra -
covní skupina pro Řecko v září 2013 
spolupracovat s orgány jednoho 
členského státu, od tohoto opatře -
ní bylo však posléze bez zjevného 
důvodu upuštěno.
Úloha TFGR se u různých 
kontrolovaných projektů 
výrazně lišila
33 
Úloha pracovní skupiny pro Řecko 
se projekt od projektu velmi lišila 
(podrobnější analýza úlohy TFGR viz 
příloha V ). Byl jasný rozdíl mezi tím, 
když odpovídala za sdružení zdrojů 
členských států, nebo za řízení exter -
ních poskytovatelů služeb7. V takových 
případech TFGR odpovídala mimo 
jiné za formulaci zadání, výběr posky -
tovatelů služeb (konzultace s GŘ pro 
zaměstnanost, sociální služby a sociál -
ní začleňování) a monitorování jejich 
práce. Pracovní skupina pro Řecko tedy 
měla zásadní vliv na rozsah a kvalitu 
technické pomoci, které byla řeckým 
orgánům skutečně poskytnuta.
34 
Role TFGR v projektu „Administrativní 
zátěž“ byla naopak definována méně 
jasně. Pracovní skupina se nepodíle -
la na výběru poskytovatele služeb, 
smluvních ujednáních mezi OECD 
a řeckými orgány ani na monitorování 
realizace projektu. Fungovala přede -
vším jako zprostředkovatel, ale účin -
nost jejího působení byla omezená (viz 
bod 32).7 Např. v oblasti reformy 
veřejného sektoru, 
podnikatelského prostředí 
(liberalizace profesí), rozpočtu 
a zdanění.
22
Část II – TFGR obecně splnila své zadání, vyskytly se však 
nedostatky
Mandát TFGR
2) Podpora příslušných řeckých 
orgánů při stanovování jednot -
livostí technické podpory, která 
bude poskytnuta.Pracovní skupina pro 
Řecko uplatňovala různé 
způsoby realizace 
technické pomoci, 
některé z nich však nebyly 
z hlediska povahy pomoci 
vhodné
35 
Při plnění svého zadání využívala pra -
covní skupina několika způsobů posky -
tování technické pomoci (viz tabulka  
5). Technická pomoc byla poskytována 
především prostřednictvím externích 
dodavatelů, částečně z důvodu správ -
ních omezení, která Komisi neumožnila 
najmout odborné pracovníky přímo. 
Jakmile byl projekt technické pomoci 
schválen, obvykle byli krátkodobě 
či dlouhodobě angažováni odborní -
ci, kteří se pak zabývali konkrétními 
potřebami příjemců na straně řecké 
vlády.Tabulka 5Způsoby poskytování technické pomoci
Zdroj:  EÚD na základě údajů TFGR.Dlouhodobé smlouvy
Podpora od mezinárodních a národních organizací 
s konkrétním know-how. Zakázky buď podepisovala 
přímo Komise, s využitím ústředního rozpočtu ESF , 
nebo je řídily řecké orgány a prostředky 
byly účtovány na vrub strukturálních fondů.  Zakázky nízké hodnoty
Podpora zvláštních krátkodobých projektů. 
Zakázky v hodnotě nižší než 15 000 EUR ﬁnancovala 
přímo Evropská komise prostřednictvím ústředního 
rozpočtu technické pomoci ESF . Tento typ podpory 
se obvykle využíval např. u tematické skupiny 
podnikatelské prostředí. Služební návštěvy odborníků
Krátkodobé návštěvy odborníků nebo semináře 
zaměřené na sdílení zkušeností a výměnu osvědčených 
postupů zajišťované odborníky delegovanými 
mezinárodními organizacemi nebo členskými státy. 
Pracovní návštěvy odborníků byly hojně využívaným 
způsobem poskytování technické pomoci 
v oblasti veřejné správy a daní.Vlastní zaměstnanci TFGR
Úředníci, smluvní zaměstnanci a národní odborníci 
poskytovali řeckým orgánům přímou podporu buďto 
jednorázově, nebo jako stálí odborníci působící 
v řeckých institucích.  Druhá varianta se využívala 
v oblasti státní správy, daní a strukturálních fondů.
23
Část II – TFGR obecně splnila své zadání, vyskytly se však 
nedostatky
36 
U technické pomoci realizované 
formou dlouhodobých kontraktů 
s národními rozvojovými agenturami8 
(v oblasti zdanění a veřejné správy) 
odpovídala pracovní skupina pro Řec -
ko za výběr odborníků a vyjednávání 
s nimi. I když byli odborní pracovníci 
financováni agenturami, pracovali 
převážně nezávisle (např. bez metodic -
kých pokynů od agentury). Agentura 
působící v oblasti zdanění si za své 
služby účtovala 7% správní poplatek9. 
V případě těchto dvou smluv z rozdě -
lení povinností vyplývá, že národní 
agentury se primárně využívaly pro 
financování náboru externích poskyto -
vatelů služeb. Vlastní příspěvky agen -
tur se omezily na formální záležitosti 
(nešlo o věcné poradenství) a Komise 
musela platit správní poplatky.
37 
V oblastech, jejichž právní předpisy 
jsou složité, jako správa příjmů a ve -
řejná správa, bylo dosaženo lepších 
výsledků, pokud byli do vnitrostát -
ních orgánů umístěni v rané fázi 
stálí odborníci. Odborní pracovníci 
měli dobrou pozici, jež jim umožnila 
identifikovat a řešit praktické překážky 
a omezení, jako u postupu odepisování 
dluhu a zprostředkování komunika -
ce v případě zpoždění legislativního 
procesu.Výběr poskytovatelů 
technické pomoci nebyl 
vždy založen na důkladné 
analýze alternativ
38 
Z auditovaných dlouhodobých pro -
jektů technické pomoci zadávala čtyři 
přímo Komise (dva v oblasti zdanění 
Mezinárodnímu měnovému fondu 
a dva v oblasti veřejné správy a zdaně -
ní národním rozvojovým agenturám). 
V oblasti podnikatelského prostředí 
(omezení administrativní zátěže) 
uzavřely dohodu o příspěvku s OECD 
řecké orgány.
39 
Výběr poskytovatelů technické pomoci 
pro dlouhodobé zakázky podepsané 
přímo Komisí byl zdokumentován 
v souladu s finančním nařízením10. Ne -
vyžadovalo se žádné zadávací řízení, 
ale vybraní poskytovatelé byli napřed 
prověřeni Generálním ředitelstvím pro 
mezinárodní spolupráci a rozvoj, které 
schválilo, že mohou s Komisí uzavírat 
smlouvy. V případě dohody o příspěv -
cích s OECD zadaly zakázky řecké orgá -
ny; právní předpisy v těchto případech 
nevyžadovaly soutěžní zadávací řízení. 
Výběr nicméně nebyl proveden na 
základě důkladné a zdokumentované 
analýzy, která by porovnala relativní 
přednosti různých poskytovatelů. To se 
týkalo jak postupů řízených Komisí, tak 
řeckými orgány.8 Národní rozvojové agentury 
jsou subjekty veřejného 
sektoru, které členský stát 
pověřuje úkolem poskytovat 
odborné znalosti a pomoc 
v jiných (především 
rozvojových) zemích.
9 Na základě celkového 
rozpočtu ve výši 600 000 EUR.
10 Převážně v podobě 
rozhodnutí o financování.
24
Část II – TFGR obecně splnila své zadání, vyskytly se však 
nedostatky
40 
Rozhodnutí podepsat smlouvy s ná -
rodními rozvojovými agenturami od -
povídalo strategii zapojovat do posky -
tování technické pomoci členské státy. 
Komise například považovala výběr 
národní rozvojové agentury v oblasti 
veřejné správy za logickou volbu, ne -
boť organizace již dříve s tímto vedou -
cím partnerem spolupracovala.
41 
Z organizačního hlediska měla agen -
tura zvláštní „tematické oddělení pro 
veřejné finance a modernizaci státu“, 
nebyla však schopna prokázat před -
chozí zkušenosti s projekty technické 
podpory, jež by se svým rozsahem od -
povídaly reformě řecké ústřední sprá -
vy. Agentura se povětšinou angažuje 
v rozvojových zemích (zejména v sub -
saharské Africe a na Balkáně). V letech 
2013–2014 byla podpora řecké reformy 
veřejné správy jediným projektem, 
který agentura prováděla v EU. Druhá 
národní rozvojová agentura, s níž byla 
uzavřena smlouva o poskytování tech -
nické pomoci v oblasti zdanění, se dří -
ve zaměřovala na omezování chudoby 
a působila především v méně rozvinu -
tých asijských a afrických zemích.
Mandát TFGR
3) Formulace doporučení le -
gislativních, regulatorních, 
správních a v případně nut -
nosti změna programovacích 
opatření, která urychlí čerpání 
prostředků (…).Podpora urychleného 
čerpání prostředků EU 
byla řádně strukturována
42 
TFGR poskytla Řecku podporu v ob -
lasti strukturálních fondů v podobě 
uceleného balíku. V listopadu 2014 
bylo dokončeno nebo probíhalo osm 
projektů zaměřených na lepší řízení 
strukturálních fondů. Týkaly se jak 
horizontálních otázek (monitoring, 
zjednodušování postupů), tak konkrét -
ní podpory pro realizaci vybraných 
priorit (např. nakládání s odpady, ener -
getika, turismus).
43 
Zjistili jsme, že pokud jde o monitoro -
vání prioritních projektů, které jsme při 
auditu podrobně prověřovali, spadalo 
využití technické pomoci do tří katego -
rií: i) řešení problémů u horizontálních 
záležitostí, ii) vývoj funkčního monito -
rovacího systému v Řecku a iii) přímé 
monitorování 40 prioritních projektů 
vybraných na základě robustního 
systému vyhodnocování rizika. Posled -
ně jmenovaná činnost byla ukončena 
v polovině roku 2012, neboť řecká 
strana zavedla vhodný monitorovací 
mechanismus.
25
Část II – TFGR obecně splnila své zadání, vyskytly se však 
nedostatky
44 
Pokud jde o rozdělení odpovědnosti 
v oblasti strukturálních fondů, spo -
lupráce mezi pracovní skupinou pro 
Řecko a GŘ pro regionální a městskou 
politiku byla příkladem dobré interní 
koordinace Komise. V souladu s jasným 
rozdělením odpovědnosti pracovní 
skupina pro Řecko nezasahovala do 
běžných monitorovacích činností pro -
váděných GŘ pro regionální a měst -
skou politiku, ale zajišťovala horizon -
tální záležitosti s dopadem na plnění 
strukturálních fondů. Horizontální 
problémy byly identifikovány v listopa -
du 2011 (např. zjednodušení právních 
předpisů, organizace katastru nemo -
vitostí) a na jejich řešení se pracovalo 
po celou dobu fungování pracovní 
skupiny pro Řecko.
45 
Technickou pomoc v oblasti struktu -
rálních fondů poskytovali zaměstnanci 
TFGR (působících na ministerstvu 
dopravy a pracujících v kanceláři 
TFGR). V tomto případě měla pracovní 
skupina pro Řecko jasně definovanou 
roli, které vedla k pozitivním výstupům 
(viz body 41–42). Je nutno podotknout, 
že pracovní skupina pověřená plně -
ním strukturálních fondů existovala 
již před vznikem pracovní skupiny pro 
Řecko. Jejími členy byl jeden úředník 
Komise a tři další odborníci jmenovaní 
Evropskou investiční bankou. Úředník 
Komise odpovídal za koordinaci reali -
zace programu v oblasti strukturálních 
fondů, pomoc řeckým orgánům s po -
dáváním žádostí a pravidelné předklá -
dání zpráv o pokroku.Mandát TFGR
4) Příprava zadání pro všechny 
úkoly technické pomoci, které 
specifikuje povahu a rozsah 
technické pomoci (…) rozpoč -
tové a lidské zdroje a očeká -
vané výsledky spolu s lhůtami 
pro průběžné cíle a konečnou 
realizaci.
Podpora byla dostatečně 
přizpůsobena klíčovým 
potřebám reforem, ale ne 
vždy vycházela z ucelené 
analýzy potřeb
46 
U auditovaných projektů jsme zjistili, 
že rozsah podpory obecně odpovídal 
hlavním problémům identifikovaným 
externími odborníky. V daňové ob -
lasti byla technická analýza, na níž se 
technická pomoc zakládala, z hlediska 
stanovených ukazatelů a vybraných 
oblastí vhodná. Rozsah technické 
pomoci byl rovněž dobře definován 
v oblasti strukturálních fondů. Monito -
rovací systém, koncipovaný s využitím 
technické pomoci, vycházel z řádné 
analýzy rizika, po níž následovala cíle -
ná technická pomoc zaměřená na pod -
poru realizace jednotlivých projektů.
26
Část II – TFGR obecně splnila své zadání, vyskytly se však 
nedostatky
47 
Zjistili jsme nicméně nedostatky 
týkající se rozsahu technické pomoci 
v oblasti omezování administrativní 
zátěže a veřejné správy:
a) Co se týče omezování administ -
rativní zátěže, rozsah technické 
pomoci byl menší než u podob -
ného projektu zahájeného z ini -
ciativy řeckých orgánů roce 2010. 
Tento projekt, koncipovaný v rámci 
operačního programu „Správní 
reforma“ (AROP), byl následně 
pozastaven a nahrazen dohodou 
o poskytování technické pomoci 
s OECD. Kromě jiných odlišností za -
hrnoval počáteční projekt i úplné 
posouzení všech právních předpi -
sů v dané oblasti, oproti tomu se 
dohoda s OECD soustředila na 20 
% právních předpisů, které před -
stavují největší zátěž. Neexistovalo 
žádné zdokumentované odůvod -
nění změny koncepce.
b) Technická pomoc v oblasti veřej -
né správy nevycházela z analýzy 
potřeb, kterou by provedla sama 
pracovní skupina pro Řecko, ale 
čerpala ze zjištění a doporučení 
uvedených v přezkumu veřejné 
správy provedeném OECD „Řecko: 
přezkum ústřední správy“. Technic -
ká pomoc však nezohlednila klíčo -
vé doporučení týkající se před -
vídání překážek reforem a jejich 
systematickou následnou kontrolu.
c) Synergie se strukturálními fondy 
nebyly plně využity. Konkrétní 
potřeby a rozsah technické pomoci 
byly definovány, aniž byl konzul -
tován řídicí orgán AROP či GŘ pro 
zaměstnanost, sociální záležitosti 
a sociální začleňování, i když ope -
rační program a technická pomoc 
měly obdobné cíle. Některé klíčové 
akce AROP byly pozastaveny a re -
alizovány (v omezeném rozsahu) 
jako projekty technické pomoci 
v rámci přímého centralizovaného 
řízení.Zadání některých zakázek 
nebyla jasně stanovená
48 
Navzdory tomu, že rozsah technické 
pomoci byl definován dobře, koncepce 
zadání či plánů technické pomoci ne -
byla v některých případech uspokojivá. 
Obzvláštní nedostatky byly v jedné 
dohodě o příspěvku, kterou Komise 
uzavřela s MMF, a v plánu11 reforem 
veřejné správy.
49 
Dohoda o příspěvku „Posilovaní řízení 
veřejných financí a daňové správy 
v Řecku“ (podepsaná v prosinci 2011) 
přesně nedefinovala rozsah práce, jež 
má MMF provést. Rozdělení povinností 
mezi partnery účastnícími se technické 
pomoci je v dohodě pojednáno jen 
velmi obecně. MMF měl v souladu s ní 
vést a koordinovat technickou pomoc 
v oblasti daňové správy a dohlížet na 
ni. Ukazatele efektů nebyly provázány 
s konkrétními povinnostmi každé stra -
ny. Tyto povinnosti byly definovány 
podrobněji v pozdějším dodatku k této 
dohodě (dva roky po podpisu).11 Plán reformy byl dohodnut 
pracovní skupinou pro Řecko, 
řeckými orgány a vedoucím 
partnerem pro danou oblast 
(členský stát, který převzal 
odpovědnost jako hlavní 
partner pro reformy 
v konkrétní oblasti politiky) 
jako nástroj pro zachování 
globální perspektivy 
a koherentní následnou 
kontrolu technické pomoci 
v oblasti veřejné správy. 
Popisoval globální 
architekturu a strategii pro 
realizaci správní reformy.
27
Část II – TFGR obecně splnila své zadání, vyskytly se však 
nedostatky
50 
Plán reformy veřejné správy sestával 
z 58 akcí, jež měly být dokončeny v le -
tech 2012–2013. Některé akce neměly 
harmonogram realizace a plán reforem 
ne vždy stanovil cíle/výstupy a milníky. 
Koncepce byla v některých případech 
nedostatečná, a pokud jde o pláno -
vání, příliš ambiciózní (viz rámeček 
2). Plánování se však odvíjelo od lhůt 
stanovených řeckými orgány v práv -
ních předpisech na konci roku 2011 
a v souladu s MP . Je nutno podotknout, 
že v některých případech plán reforem 
ukazatele, podle nichž se měly výsled -
ky poměřovat, stanovil.
Mandát TFGR
5) Poskytování čtvrtletních zpráv 
o pokroku Komisi a řeckým 
orgánům, jakož i v případě 
potřeby častějších výstražných 
zprávTechnická pomoc 
odpovídala požadavkům 
programu
51 
Jádro poskytnuté technické pomoci 
povětšinou odpovídalo požadavkům 
programu, stanoveným v MP . Jede -
náct z celkem 118 projektů technické 
pomoci (v oblasti finančních institucí, 
zdraví a vnitřních věcí) ale nebylo mož -
né uvést do souvislosti s konkrétními 
ustanoveními v ozdravných progra -
mech. Oblast politiky vnitřních věcí 
byla v mandátu pracovní skupiny pro 
Řecko konkrétně zmíněna, přestože 
v MP nefiguruje.
Příklady příliš ambiciózní koncepce plánu reformy ústřední veřejné správy
Plán reformy počítal s tím, že transformační scénáře pro prvních pět ministerstev, v nichž měla proběhnout 
reorganizace, budou připraveny do čtyř měsíců (květen 2012). Ve skutečnosti zabrala příprava hodnoticích 
zpráv pro první dvě z těchto pěti ministerstev, které byly pak využívány jako „pilotní“ případy, devět měsíců 
(říjen 2012). Když byl plán reformy lednu 2012 navržen, neuváděl datum, kdy by měla být celá restrukturalizace 
dokončena. Restrukturalizace všech ministerstev byla fakticky dokončena (včetně dvou pilotních projektů) až 
o dva a půl roku později, v srpnu 2014.
Podle plánu reformy měla být reforma klasifikace pracovních míst všech zaměstnanců ústřední správy dokon -
čena do šesti měsíců (tj. v červenci 2012). Tato lhůta byla stanovena navzdory tomu, že šlo z právního a organi -
začního hlediska o složitý úkol (bylo nutné i zhodnotit zaměstnance na téměř 1 500 typech pracovních míst), 
což však OECD zjistila, už když mapovala situaci v řecké ústřední správě. Lhůta nebyla dodržena a reforma 
klasifikace pracovních míst byla dokončena až o dva roky později, na podzim 2014.Rámeček 2
28
Část II – TFGR obecně splnila své zadání, vyskytly se však 
nedostatky
Pracovní skupina pro 
Řecko účinně 
monitorovala pokrok 
technické pomoci…
52 
Klíčovým nástrojem pro obecné mo -
nitorování technické pomoci prová -
děné pracovní skupinou pro Řecko 
byly čtvrtletní zprávy, jejichž součásti 
byly přílohy s „tabulkami technické 
pomoci“:
a) Čtvrtletní zprávy uváděly ucelený 
popis vývoje v klíčových politikách 
a celkového postupu reforem, tedy 
nejen úspěchy přímo související 
s technickou pomocí. Byly tedy 
dobře uzpůsobeny účelu prezen -
tovat kontext a rozsah technické 
pomoci, ale nikoliv dopad jednot -
livých projektů. I když se v zadá -
ní pracovní skupiny pro Řecko 
výslovně uvádí, že zprávy se mají 
předkládat čtvrtletně, od podzimu 
2011 do léta 2015 jich bylo podáno 
pouze sedm (z předpokládaných 
15). Poslední zprávu vydala pra -
covní skupina pro Řecko v červenci 
2014.
b) Tabulky technické pomoci posky -
tovaly informace o pokroku projek -
tů technické pomoci, zaměřovaly 
se na celkové cíle, obecný vývoj 
v oblasti, technickou pomoc po -
skytnutou během vykazovaného 
období a další plány.
c) Monitorování na úrovni tematic -
kých skupin bylo podrobnější. 
Celkový pokrok byl řádně zdo -
kumentován a diskutovalo se 
o něm na pravidelných jednáních 
s vedoucím pracovní skupiny pro 
Řecko.…a v různé míře výsledky 
externích poskytovatelů 
služeb
53 
U zakázek malé hodnoty pracovní sku -
pina pro Řecko dostávala a přezkoumá -
vala průběžné zprávy poskytovatelů 
služeb. Připomínky byly věcné a upo -
zorňovaly na problematiku ucelenosti, 
úplnosti a souladu s právem EU. Po 
předání konečných výstupů posuzova -
la pracovní skupina pro Řecko v soula -
du se zadáním. Výsledkem bylo sdělení 
pro GŘ pro zaměstnanost, sociální věci 
a sociální začleňování, které bylo vyu -
žito v rámci schvalování platby.
54 
U dlouhodobých zakázek byla pracovní 
skupina pro Řecko schopna prokázat, 
že pokrok technické pomoci bedlivě 
monitoruje a se všemi poskytovali 
dlouhodobé pomoci je v pravidelném 
kontaktu, a to formou častých jednání, 
stálých odborníků a společných pra -
covních návštěv s MMF (v případě da -
ňové problematiky). V monitorovacích 
postupech některých dlouhodobých 
zakázek jsme však zjistili nedostatky:
a) Monitorování nepropojené s ově -
řitelnými ukazateli – následná 
kontrola s MMF nebyla systema -
ticky dokumentována, pokud jde 
o posouzení, zda bylo dosaženo 
cílů stanovených v dohodě. Pra -
covní skupina pro Řecko syste -
maticky neanalyzovala skutečné 
efekty technické pomoci ve světle 
původně dohodnutých cílů či uka -
zatelů. Následná kontrola pak tedy 
nevedla ke změně lhůt původního 
projektu či ukazatelů výkonnosti, 
i když takové změna byla v důsled -
ku rychle se vyvíjejících externích 
okolností nutná.
29
 Část III  
Technická pomoc měla smíšené výsledky
b) Omezené zapojení pracovní sku -
piny pro Řecko – v rámci projektu 
„Administrativní zátěž“ se technic -
ká pomoc poskytovala na základě 
bilaterální dohody mezi OECD 
a řeckými orgány. Pracovní skupina 
pro Řecko se přímo nepodílela na 
monitorování souladu výsledků se 
smluvními požadavky.
Pracovní skupina pro 
Řecko systematicky 
nemonitorovala výsledky 
a dopady technické 
pomoci
55 
V kontextu vyhodnocování dopadu 
zůstala realizace doporučení technic -
ké pomoci v rukou řeckých orgánů. 
Pracovní skupina pro Řecko systema -
ticky nežádala od recipientů technické 
pomoci zpětnou vazbu ani nemoni -
torovala její realizaci či širší dopady. 
Vyhodnocování dopadu bylo do určité 
míry pokryto externími hodnoceními 
zadanými pracovní skupinou pro Řec -
ko12 a v konkrétních oblastech politiky, 
např. zdanění, se vyskytly případy, kde 
probíhalo monitorování. Systematic -
ký přehled realizace by však pomohl 
zhodnotit absorpční kapacitu řeckých 
orgánů a zlepšit plánování technické 
pomoci.56 
I když pracovní skupina pro Řecko 
realizaci doporučení technické pomoci 
systematicky nemonitorovala, ve čtvrt -
letních zprávách některé ukazatele 
výsledků uváděla:
 ο o míru čerpání strukturálních 
fondů;
 ο o tržní likviditu (nástroje pro 
financování, jež mají řecké firmy 
k dispozici);
 ο o ukazatele týkající se daní (např., 
neuhrazený daňový dluh, počet 
auditů, soulad s povinnostmi 
ohledně platby DPH).
57 
V dvou případech týkajících se audito -
vaných oblastí politiky zavedly účinné 
monitorovací systémy samotné řecké 
orgány (viz rámeček 3 ).
Příklady účinných monitorovacích systémů zavedených řeckými orgány
– Omezení administrativní zátěže: odpovědné ministerstvo vytvořilo databázi umožňující kontrolu všech 
86 doporučení ve 13 oblastech politiky.
– Pracovní skupina pro Řecko pomohla řeckým orgánům zavést nástroj IT pro monitorování plnění struktu -
rálních fondů na úrovni projektů. Tento na míru vyvinutý nástroj fungoval v souladu s kritérii stanovenými 
v MP .Rámeček 312 Pracovní skupina pro Řecko 
zadala externí hodnocení 
činností technické pomoci 
konsorciu dvou konzultačních 
firem. Rozsah hodnocení byl 
omezený a pokrýval pouze 
reformu daňové a ústřední 
správy v období 2011–2013. 
V prosinci 2014 pracovní 
skupina pro Řecko zahájila 
další výběrové řízení na 
hodnocení technické pomoci 
v souladu s plánem reformy 
řecké nejvyšší kontrolní 
instituce.
30
Část III – Technická pomoc měla smíšené výsledky
Uspokojivé výstupy, ale 
v některých případech 
zpožděná realizace
58 
Do listopadu 2014 pracovní skupina 
pro Řecko koordinovala 118 projektů 
technické pomoci (viz graf 6 ), z toho 
104 projektů bylo aktivních (82) nebo 
bylo dokončeno (22). Zbývajících 14 
projektů nebylo aktivních, ale byly 
v souvislosti s nimi zahájeny určité pří -
pravné práce. Pomoc byla poskytnuta 
ve 12 oblastech politiky, které byly pro 
řecké reformy důležité. Sem patřily 
velmi komplexní politiky, jako reforma 
veřejné správy a zdanění.59 
I když kvalita výstupů externích 
poskytovatelů služeb byla v souladu 
s příslušným zadáním, u realizace 
technické pomoci jsme zjistili určitá 
zpoždění. Například smlouva s OECD 
byla podepsána v listopadu 2012 a s re -
alizací zakázky se mělo začít do dvou 
měsíců od podpisu. Již podpis smlouvy 
se oproti programu, který stanovil 
počáteční lhůtu na třetí čtvrtletí roku 
2011, zpozdil. Smluvní strany (řecké 
orgány a OECD) kvůli zpožděním v pří -
pravné fázi odložily zahájení projektu 
na konec března 2013. Konečný výstup 
předložila OECD v dubnu 2014, což 
bylo v souladu s upraveným projekto -
vým harmonogramem. Konečná verze 
zprávy byla zveřejněna v září 2014.Graf 6Počet projektů podle oblastí politiky
Zdroj:  EÚD na základě údajů TFGR.0 2 4 6 8 10 12 14 16 1817
16
14
13
13
10
8
7
7
6
5
2 Řízení státní podpory a porušování jejích pravidelVnitřní věciReforma soudnictvíVeřejný sektorPrivatizace a katastr nemovitostíPolitika soudržnostiZdravíTrh práce a sociální zabezpečeníBoj proti praní špinavých peněz / korupciFinanční institucePodnikatelské prostředíRozpočet a daně
31
Část III – Technická pomoc měla smíšené výsledky
Různorodý příspěvek 
k procesu reforem
60 
Konečným cílem technické pomoci 
bylo dosáhnout účinné a udržitelné 
reformy v oblastech politiky, na niž se 
pomoc zaměřila, i když odpovědnost 
za realizaci reformy nesly řecké orgány 
(nikoliv pracovní skupina pro Řecko 
nebo Komise). Výsledné reformy jsou 
proto důležitým ukazatelem úspěchu 
technické pomoci. V tomto oddíle 
analyzujeme pokrok reforem na zákla -
dě auditovaných projektů technické 
pomoci (viz příloha II ) a dokládáme 
výrazné rozdíly mezi nimi.
Veřejná správa
61 
Technická pomoc se poskytovala 
v rámci reformy veřejné správy jako 
pomoc řeckým orgánům s hodnoce -
ním a reorganizací struktury veřejných 
subjektů. Hodnocení mělo však na 
organizaci některých subjektů, zejmé -
na vládních ministerstev, malý dopad 
a popisy pracovních míst nebyly vy -
tvářeny systematicky. I když se celkový 
počet manažerských pracovních míst 
snížil o 40 %, ve výsledku se počet za -
městnanců a funkcí v jednotlivých mi -
nisterstvech příliš nezměnil. Z hlediska 
větší mobility a pružnosti fungování 
státní služby tedy reforma nedosáhla 
výrazného zlepšení.62 
V rámci řešení problému s nedostateč -
nou koordinací mezi ministerstvy byla 
technická pomoc využita při zřizování 
Generálního sekretariátu pro koordina -
ci (GSCO). GSCO nebyl až do listopadu 
2013 plně funkční. Generální koordiná -
tor měl být původně „stálou“ vedoucí 
pracovní pozicí ve veřejné správě 
s pětiletým mandátem a úkolem zajiš -
ťovat kontinuitu státu. Ve skutečnosti 
byli na toto místo během dvou let po 
vytvoření GSCO jmenováni tři političtí 
kandidáti po sobě. Tento postup byl 
v rozporu s modelem doporučeným 
v rámci technické pomoci, který se 
zaměřoval na řešení rizika pro zajištění 
kontinuity činnosti.
63 
Na rozdíl organizačních schémat, která 
byla zavedena v rámci reorganizace 
ústřední správy, vytvoření nového 
GSCO nevedlo k nárůstu efektivnosti 
organizace útvarů spadajících pod mi -
nisterského předsedu. Původní návrhy 
pracovní skupiny pro Řecko, vedoucího 
partnera pro reformu v dané oblasti 
a řecké pracovní skupiny nebyly přijaty 
a od roku 2013 zde fungovaly tři správ -
ní struktury, jejichž kompetence se 
překrývaly a které nesly odpovědnosti 
za stejné záležitosti (viz graf 7 ). Tři ge -
nerální sekretariáty měly přes dvě stě 
různých, ale detailních povinností.
32
Část III – Technická pomoc měla smíšené výsledky
Podnikatelské prostředí
64 
Z 86 doporučení OECD týkajících se 
omezení administrativní zátěže 60 
vyžadovalo změny primární legislativy. 
Do konce listopadu 2014 byly příslušné 
právní předpisy přijaty v 52 případech. 
V sedmi případech legislativní práce 
stále probíhala nebo byla odložena.65 
Z požadovaných 32 případů úpravy 
sekundární legislativy nebylo do konce 
listopadu 2014 realizováno 19. Tyto 
případy se týkaly různých sektorů 
(zejména energetiky – sedm případů) 
a dohromady se na celkové administ -
rativní zátěži podílely 22,5 % (z toho 12 
% připadalo na jeden právní předpis 
o DPH).Graf 7Překrývání v ústředí vlády
Zdroj:  EÚD.
Generální sekretariát 
ministerského předsedyGenerální sekretariát 
pro koordinaciGenerální sekretariát 
vlády
4 právní služby3 oddělení pro správní podporu13 oddělení pro koordinaci 
práce vlády
8 strategických oddělení 3 privátní politické kanceláře
33
Část III – Technická pomoc měla smíšené výsledky
Strukturální fondy
66 
Pokud jde o celkovou míru čerpání, 
pozice Řecka se ve srovnání se všemi 
ostatními členskými státy EU v obdo -
bí od roku 2010 do září 2014 zlepšila 
a země se posunula ze 17. na šesté mís -
to. Z údajů GŘ pro regionální a měst -
skou politiku vyplývá, že na konci roku 
2011 (tj. tři měsíce po vzniku pracovní 
skupiny pro Řecko) byla celková míra 
čerpání strukturálních fondů v Řecku 
(na základě žádostí o platby) 1,5 % 
nad průměrem EU a země byla na 
18. místě. V roce 2014 překročila míra 
čerpání průměr EU o 11,5 %. Cíle pro 
rok 2012 nebylo dosaženo, ale v roce 
2013 míra čerpání výrazně překročila 
cíl MP (o dohromady 258 milionů EUR 
z hlediska financování)13.
Daňová problematika (správa 
příjmů)
67 
V roce 2014 byly v podobě nového 
projektu pro „výběr dlužných částek“ 
zavedeny nové metody inkasa, které 
zlepšily účinnost. Řecká správa však 
pracovníkům, kteří za inkaso odpo -
vídali, stále neposkytovala žádnou 
účinnou právní podporu. Velké oddě -
lení pohledávek vytvořené s využitím 
technické pomoci navíc nemělo dost 
pracovníků (méně než 30 osob na kon -
ci roku 2013 a 57 říjnu 2014 oproti do -
poručenému plnému stavu 90 osob).68 
Řecký právní rámec i nadále vyžaduje, 
aby daňové orgány prováděly zdlou -
havé procedury i u pohledávek, jež se 
považují za nevymahatelné, místo aby 
se zaměřily na zdroje, kde je inkaso 
dluhu pravděpodobnější. V tomto 
ohledu se technická pomoc soustředila 
na zjednodušování postupů a řešení 
otázky nevymahatelného dluhu, řecké 
orgány však v tomto směru nepodnikly 
téměř žádné kroky.
69 
Počet zaměstnanců, jež měli za úkol 
zabývat se „kontrolou velkých daňo -
vých poplatníků“, stále nebyl uspo -
kojivý. Oddělení se potýkalo s velkou 
fluktuací pracovníků a jeho efektivnost 
dále komplikovala skutečnost, že 
muselo i nadále auditovat nesolventní 
společnosti. Technická pomoc v této 
oblasti se od dubna 2014 zintenzivnila. 
Podle zpráv ze společných pracovních 
cest MMF a zaměstnanců Komise byla 
celková výkonnost i nadále nedosta -
tečná. Oproti cílům MP bylo prove -
deno jen několik auditů, nebudovaly 
se kapacity v této oblasti a omezené 
zdroje byly vyčleněné na úkoly, které 
pravděpodobně nepovedenou k inka -
su značných příjmů.
70 
Výsledky u projektu „Vývoj kontroly 
v případech jednotlivců se značným 
majetkem a osob samostatně výděleč -
ně činných se značnými příjmy“ byly 
také velmi omezené. Auditní středisko 
pro velmi majetné osoby bylo zřízeno 
až v červnu 2013. V roce 2013 bylo do -
končeno přibližně 450 auditů. Zvýšení 
základu daně vyneslo 108 milionů EUR, 
při míře inkasa pouhých 22 %. Produk -
tivita byla nízká, každý auditor měl 
v průměru méně než tři případy ročně 
a celkový pokrok byl pomalý.13 Posílení poskytování technické 
pomoci nebylo jediným 
nástrojem, který Komise 
využila, aby zvýšila míru 
čerpání strukturálních fondů. 
V červenci 2011 se míra 
spolufinancování 
strukturálních fondů zvýšila na 
85 % a do prosince 2011 
vzrostla o dalších 10 %.
34
Část III – Technická pomoc měla smíšené výsledky
71 
K příčinám pomalého pokroku a obtí -
ží při poskytování technické pomoci 
prostřednictvím daňových projektů 
přispělo také několik zevních faktorů, 
a to jak politických (nové volby na jaře 
2012), tak organizačních (velká fluktu -
ace a neobsazená klíčová manažerská 
místa), které ve svém souhrnu technic -
kou pomoc komplikovaly.
Budování kapacit
72 
Budování kapacit v rámci řecké správy 
se u řady projektů považovalo za hori -
zontální cíl technické pomoci. V sou -
vislosti s omezováním administrativní 
zátěže uspořádala OECD dvoudenní 
školení pro 44 úředníků z různých 
odborů, povětšinou ze sektorů rele -
vantních pro záběr projektu. Podle 
hodnocení OECD nebyla projektová 
složka „budování kapacit“ plně využi -
ta, neboť doba vyhrazená na školení 
byla omezená.
73 
Pokud jde o oblast veřejné správy, 
Národní škola veřejné správy potvrdi -
la, že se jí dostalo technické pomoci 
v podobě navázání kontaktů s meziná -
rodními odborníky (kteří se primárně 
specializují na protikorupční školení). 
Navíc 1 200 úředníků státní správy se 
zúčastnilo školení organizovaného 
Národním střediskem pro veřejnou 
správu a místní správu. Většina navště -
vovaných kurzů (84 %) souvisela s pro -
blematikou legalizace výnosů z trestné 
činnosti a korupce.
35
 Závěry a doporučení
74 
V pracovní skupině pro Řecko vytvořila 
Komise pružný mechanismus pro ko -
ordinaci široce založeného programu 
technické pomoci. Technická pomoc 
byla obecně poskytována v souladu 
s požadavky řeckých ekonomických 
ozdravných programů. Pracovní skupi -
na svůj mandát obecně splnila, vyskyt -
ly se však nedostatky. Z hlediska vlivu 
na pokrok reforem dosáhla skupina 
smíšených výsledků. Toto hodnocení 
je nutno chápat v kontextu nestabilní 
politické situace v Řecku a naléhavé -
ho tlaku v důsledku vyžadovaných 
reforem.
Organizace a plánování 
technické pomoci
75 
Pracovní skupina pro Řecko byla 
ustavena v létě 2011, kdy od zahájení 
prvního ekonomického ozdravného 
programu uplynul více než rok a byly 
již vyplaceny značné částky finanční 
podpory. Komise v této souvislost 
vytvořila subjekt konkrétně pro po -
skytování technické podpory, aniž by 
zkoumala alternativní řešení. Pomoc se 
poskytovala „na vyžádání“ po žádosti 
řeckých orgánů a v souladu s MP , ale 
nikoliv na základě uceleného strategic -
kého dokumentu. TFGR neměla vlastní 
rozpočet (body 15–26).Doporučení 1
Zřízení jakéhokoliv subjektu pro 
poskytování technické pomoci mělo 
vycházet ze strategie s dobře defino -
vanými cíli. Strategie měla stanovit 
povahu povinností a jejich rozdělení 
mezi jednotlivé strany a měla být for -
málně schválena přijímajícím členským 
státem, aby byla zaručena vlastnická 
odpovědnost a efektivní realizace.
Naplnění mandátu 
pracovní skupiny pro 
Řecko
76 
Pracovní skupina pro Řecko byla zříze -
na s cílem podporovat řecký reformní 
program na základě konkrétního 
mandátu, který definuje její povinnosti 
a rozsah práce. Pracovní skupina byla 
při naplňování svého mandátu celkově 
úspěšná, vyskytly se však nedostatky:
 ο Určení potřeb a koordinace 
poskytování technické pomoci.  
TFGR zavedla různorodý systém 
poskytování technické pomoci 
využívající především externí do -
davatele – částečně kvůli správním 
omezením, jež Komisi neumožnila 
tyto odborníky najmout přímo. 
Z tohoto systému vyplynula zvý -
šená potřeba koordinace. Pra -
covní skupina pro Řecko celkově 
řídila tyto činnosti dobře, i přes 
nedostatky na úrovni projektů 
(body 28–34).
36 Závěry a doporučení
 ο Stanovení podrobných speci -
fikací technické pomoci.  TFGR 
uplatňovala různé způsoby rea -
lizace technické pomoci, z nichž 
některé nebyly vzhledem k povaze 
služeb, jež měly být poskytnuty, 
vhodné. Poskytovatelé služeb ne -
byli vybíráni na základě srovnávací 
analýzy reálných možnosti (body 
35– 41).
 ο Podpora čerpání fondů EU. TFGR 
nabídla vyrovnaný koš opatření 
na podporu provádění fondů EU 
v Řecku. Tuto podporu poskytovali 
sami pracovníci TFGR a její koor -
dinace s ostatními útvary Komise 
byla dobrá (body 42–45).
 ο Koncepce zadání. Rozsah technic -
ké pomoci byl jako celek v souladu 
s podmínkami řeckého ekono -
mického ozdravného programu, 
vyskytly se však nedostatky v kon -
cepci zadání některých zakázek. 
Některé dohody s poskytovateli 
služeb jasně nestanovovaly rozsah 
práce, jež byla předmětem dodáv -
ky (body 46–51).
 ο Podávání zpráv o pokroku.  Pra -
covní skupina pro Řecko využívala 
jako jeden ze způsobů vykazování 
pokroku své práce čtvrtletní zprá -
vy. Tyto zprávy byly zveřejňovány 
méně často, než bylo stanoveno 
(body 52–54).Doporučení 2
Komise by měla vytvořit skupinu ex -
terních odborníků, kteří by mohli být 
jednorázově nasazováni na projekty 
technické pomoci v členských státech.
Doporučení 3
Při koncipování programů technické 
pomoci by Komise měla analyzovat 
míru složitosti, jež vyplývá z účasti více 
partnerů, jakož i následnou zvýšenou 
potřebu koordinace. V konkrétních 
oblastech politiky by jejím cílem 
měla redukce počtu partnerů, aby se 
technická pomoc poskytovala podle 
jednotné metodiky.
Doporučení 4
Akce technické pomoci by měly být 
seřazeny podle priorit na základě 
posouzení jejich potenciálu přispět ke 
strategickým cílům. Technická pod -
pora by měla být cílená a způsob její 
realizace co nejvhodnější a nejúčin -
nější a měla by zohledňovat politický 
kontext v souladu se stávajícím legisla -
tivním a regulatorním rámcem by.
37 Závěry a doporučení
Doporučení 5
Komise by měla vybírat poskytovatele 
služeb na základě srovnávací analýzy 
reálných možností. Ve smlouvách by 
měl být jasně stanoven rozsah výstupů 
a měřitelné ukazatele výkonnosti.
Výsledky technické 
pomoci
77 
Pracovní skupina pro Řecko systema -
ticky nemonitorovala výsledky ani 
dopad doporučení z oblasti technické 
pomoci. Jsme si vědomi skutečnosti, 
že odpovědnost za realizaci reforem 
nesly řecké orgány a že monitorování 
probíhalo v kontextu ekonomického 
ozdravného programu. Pokud by však 
monitorování prováděla pracovní sku -
pina pro Řecko, mohlo by být vyžito 
k měření účinnosti technické pomoci 
a v případě nutnosti vést k úpravě 
rozsahu či způsobů její realizace (body 
55–57).
78 
Ve všech kontrolovaných oblastech 
politiky bylo dosaženo solidního 
pokroku. Do listopadu 2014 koordi -
novala pracovní skupina pro Řecko 
118 projektů technické pomoci ve 
12 oblastech politiky. TFGR účinným 
způsobem poskytovala relevantní 
technickou pomoc řeckým orgánům 
v atmosféře značné politické nejistoty 
(body 58–59).79 
Z hlediska dopadu na celkový pokrok 
reforem v Řecku dosáhla TFGR smí -
šených výsledků. U plnění strukturál -
ních fondů bylo dosaženo solidního 
pokroku. Oproti tomu v oblasti veřejné 
správy a daní byla technická pomoc 
často pouze částečně účinná, tj. nebyla 
řeckými orgány uplatněna tak široce 
a rychle, jak bylo zamýšleno (body 
60–73).
Doporučení 6
Komise by měla přijímající členské 
státy v souvislosti s poskytováním 
technické pomoci žádat o zpětnou 
vazbu. Realizace technické pomoci 
by se měla systematicky monitorovat 
ve světle stanovených cílů. Pokud jde 
o působení TFGR, Komise by měla pro -
vést ucelené hodnocení ex post . Tyto 
kroky jsou pro vyhodnocení účinnosti 
a případné úpravy v poskytování tech -
nické pomoci klíčové.
Doporučení 7
Technická pomoc by se měla zaměřit 
na posilování kapacity státních správ 
zemí a zasazovat se o dosažení udrži -
telných výsledků. Měla by být poskyto -
vána i s ohledem na kontinuitu činnos -
ti a udržitelnost reforem, což znamená, 
že tyto výsledky je nutno ukotvit 
v postupech místní správy.
38 Závěry a doporučení
Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Milan Martin CVIKL, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 11. listopadu 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

39
 Přílohy
Přehled projektů technické pomoci podle oblastí politiky
Reforma veřejného sektoru
Reforma správy na ústřední úrovni 
1. Vytvoření stálého generálního sekretariátu pro koordinaci ministerstev a zavádění reforem 
2. Schválení dvouleté strategie a akčního plánu ústřední správní reformy 
3. Posouzení a reorganizace interní struktury řeckých ministerstev (na ústřední úrovni a na nižších úrovních) 
4.  Vymezení strategie lidských zdrojů (náborové řízení, řízení profesní dráhy, vzdělávání, mobilita atd.), návrh pokynů k organizaci všech útvarů 
lidských zdrojů ve všech ministerstvech, koordinováno ministerstvem MAREG
Správní reforma na regionální/místní úrovni 
5. Dobrovolný program mobility pro zaměstnance obcí 
6. Mobilita uvnitř komunity a proces hodnocení
7. Strategie e-vlády (klíčová složka řecké digitální strategie) 
Rozpočet a daně
Správa příjmů 
8. Organizace a řízení
9. Posílení výběru a správy daní
10. Zlepšení kontroly daňových poplatníků
11. Posílení kontroly velkých korporátních plátců daně
12. Vývoj kontroly jednotlivců se značným majetkem a osob samostatně výdělečně činných s velkými příjmy
13. Posílení systému pro řešení daňových sporů
14. Švýcarsko-řecká daňová dohoda
Daňová politika
15.  Zlepšení právního rámce, zejména prostřednictvím práce na zákonu o dani z příjmu, novém daňovém řádu a právních předpisech upravujících 
zdanění majetku
16. Přezkum právních předpisů týkajících se DPH a pokrok v oblasti podvodů s DPH
Řízení veřejných financí
17. Modernizace přípravy rozpočtu
18. Zlepšení platebních procesů
19. Posílení fiskálního výkaznictví
20. Posílení legislativy v oblasti řízení veřejných financí, institucí a systémů
21. Zákon o knihách a rejstřících a účetní legislativa
Řecký účetní dvůr
22. Posílení vztahů řeckého účetního dvora s parlamentem a ostatními relevantními zúčastněnými stranami
23. Příprava a realizace ročního programu auditu
24. Budování kapacity finančního auditu skrze pilotní audityPříloha  I
40 Přílohy
Opatření proti legalizaci výnosů z  trestné činnosti a  korupci
Legalizace výnosů z  trestné činnosti a  daňové úniky
25.  Příprava plánu s cíli, prioritami a načasováním opatření, která provede několik ministerstev, donucovací orgány, orgány pověřené trestním stíháním 
a dohledové orgány s využitím nástrojů pro prevenci legalizaci výnosů z trestné činnosti pro odhalování daňových úniků
26. Posílení hlášení daňových úniků finanční zpravodajské jednotce ze strany finančních institucí a dalších vykazujících subjektů
27. Posílení analytických nástrojů a schopností finanční zpravodajské jednotky v oblasti daňových úniků
28. Posílení finančního vyšetřování a vynucování práva v souvislosti s daňovými úniky
29. Posílení koordinace orgánů, které jsou součástí sítě pro boj proti legalizaci výnosů z trestné činnosti
30. Posílení výměny informací
Korupce
31. Vypracování plánu se záměry, cíli, prioritami a načasováním opatření, která budou podniknuta
32. Vytvoření komplexní národní strategie pro boj proti korupci
33. Posílení koordinace také prostřednictvím národního koordinátora
34. Posílení prevence, zvyšování povědomí a integrity veřejnosti
35. Posílení finančního vyšetřování a stíhání korupce, zejména ve vysoce rizikových odvětvích
36. Posílení výměny informací
37. Posílení právního rámce
Podnikatelské prostředí
38.  Zlepšit hodnocení u ukazatele snadnosti podnikání zjednodušením postupů pro podniky (u tří ukazatelů: založení firmy, registrace majetku a získání 
stavebního povolení)
Usnadnění obchodu
39.  Zjednodušení předcelního řízení (získání certifikátů a  vývozních povolení) a  vytvoření propojeného elektronického systému pro vývoz (jednotný 
portál)
40. Zjednodušení celního řízení
41. Clo: reorganizace a reforma celní správy
42. Podpora vývozu
43. Snížení administrativní zátěže pro podniky
44. Prověřování právních předpisů omezujících podnikání
45. Zadávání veřejných zakázek
46. Veřejné stavební práce
47 . Zjednodušení schvalování investic a  licencí
48. Podnikatelské zóny
49. Ekonomická analýza reforem podnikatelského prostředí
50.  Politika v oblasti malých a středních podniků: odstranění regulatorních, správních a právních překážek, které komplikují fungování malých a střed -
ních podniků, včetně aspektů souvisejících s přístupem k financování.Příloha  I
41 Přílohy
Liberalizace regulovaných profesí a  činností
51. Prověření dodatku k právnímu předpisu, který liberalizuje regulované profese
52. Projekt hodnotící účinky liberalizace profesí: právníci a notáři, architekti a inženýři, instalatéři a elektrikáři, autorizovaní účetní znalci, dokaři
53. Zrušení některých vyhrazených a  sdílených činností
Finanční instituce
Bankovnictví
54. Zavedení postupů pro řešení dluhů v bankovním a pojišťovacím sektoru
Pojištění
55. Reforma systémů pojistných záruk
56.  Řecká správa (Řecká národní banka) analyzuje kapacitu sektoru pojišťovnictví financovat systémy sociálního zabezpečení/důchodové systémy 
v souladu s vyššími požadavky danými právním rámcem EU.
57. Vývoj politiky pro zaměstnanecké penzijní pojištění a příprava příslušného legislativního návrhu Řeckou národní bankou
Přístup k  finančním prostředkům
58. Ústav pro růst v Řecku
59. Řízení rizika ETEAN
60. Cíle pro půjčky
61. Platforma pro dialog bank a malých a středních podniků a bank
62.  Zlepšení informačního portálu (espa.gr) o dostupných finančních prostředcích malé a střední podniky / vytvoření nástroje pro řízení toků určeného 
pro zpracování žádostí o financování od malých a středních podniků
63.  Podpora rozvoje režimu podpory finančních nástrojů jako náhrady za chybějící zajištění a následné usnadnění získávání půjček pro malé a střední 
podniky
64. Podpora rozvoje režimů podpory finančních nástrojů
65. Mikroúvěry/mikrofinancování: zahájení pilotních projektů
66. Mikroúvěry/mikrofinancování: zřízení institucí pro poskytování mikroúvěrů mimo rámec bankovního sektoru
67. Legislativní rámec pro mikrofinancování
Privatizace a  katastr nemovitostí
68. Nemovitosti
69. Katastr nemovitostí
70. Využívání půdy a územní plánování
71. Letiště
72. Přístavy
Voda
73. Zřízení regulatorního rámce, politika pro stanovování cen a úpravy licencí (EYDAP), vypořádání pohledávek za státem
74.  Sladění cenové politiky EYATH s cenovou politikou ostatních vodohospodářských společností, personální obsazení a fungování Zvláštního sekretariá -
tu pro vodu, posílení regulátora vodních zdrojůPříloha  I
42 Přílohy
Reforma soudnictví
75. E-justice
76. Mediace
77. Sběr statistických údajů v oblasti soudnictví
78. Přezkum občanského soudního řádu
79. Přístup k právnické profesi
80. Zavedení mimosoudních vyrovnání ve správních věcech
Politika soudržnosti
81. Prioritní projekty
82. Nakládání s odpady
83. Zjednodušení řízení strukturálních fondů a kontrolního systému a příprava nové legislativy pro období 2014–2020
84. Energetika
85. Letectví
86. Turismus
87. Logistika
88. Elektronické komunikace
Trh práce a  sociální zabezpečení
89. Podpora rozvoje sociální ekonomiky v Řecku
90. Modernizace práce veřejné služby zaměstnanosti (OAED)
91. Rozvoj činnosti pracovního inspektorátu (SEPE)
92. Boj proti nezaměstnanosti mládeže
93. Akční plán pro zaměstnanost
94. Pracovní agentury zprostředkující dočasné zaměstnání
95. Kolektivní propouštění
96. Příspěvky na sociální zabezpečení
97 . Přezkum systému sociálního zabezpečení
98. Bezpečnostní síť sociálního systému
99. Vzdělávání
Inovace
100. Přijetí nového zákona o výzkumu a inovacích
101. Rozvoj plánu pro inovace se zvláštním důrazem na „strategii založenou na inteligentní specializaci“Příloha  I
43 Přílohy
Zdravotnictví
Reforma zdravotnictví
102. Zavedení uceleného programu reformy sektoru veřejného zdravotnictví („Zdravotnictví v akci“);
103. Farmaceutická politika – tvorba cen a úhrady
104.  E-zdravotnictví
105. Diagnosticky příbuzné skupiny a správa nemocnic
106. Turismus ve zdravotnictví
107. Základní zdravotní péče
108. Správa, organizace a povinnosti národní organizace pro poskytování služeb v oblasti zdravotní péče (EOPYY)
109. Lidské zdroje ve státním zdravotnictví
110. Veřejné zdraví
111. Veřejné zakázky
Vnitřní věci
112. Reforma ministerstva pro azyl a migraci
113. Zlepšení kapacity Řecka absorbovat fondy programu SOLID
114. Veřejné zakázky v souvislosti s fondy programu SOLID
115.  Zrychlení a  zlepšení odvolacích řízení souvisejících s  migrací
116. Budování kapacit orgánů, aby využívaly strukturální fondy v oblasti migrace
Řízení státní podpory a  případy porušení jejích pravidel
117. Řízení státní podpory
118. Porušení pravidel pro státní podporu
Zdroj:  seznam projektů TFGR podle oblastí politiky.Příloha  I
44 Přílohy
Přehled kontrolovaných projektů technické pomoci
Oblasti politiky Popis Způsoby technické pomoci
Veřejná správa 
(reforma veřejného 
sektoru)Zřízení Generální sekretariátu pro vládní koordinaci 
(GSCO)
Přijetí strategie a akčního plánu pro reformu ústřední 
správy na dobu dvou let
Posouzení a reorganizace interní struktury řeckých 
ministerstev (na ústřední úrovni a na nižších úrovních)
Stanovení strategie lidských zdrojů (nábor, řízení 
profesní dráhy, školení, mobilita, nábor manažerů, 
hodnocení zaměstnanců)Dva stálí odborníci v řecké ústřední správě
Zakázka nízké hodnoty:
Podpůrné služby pro reformu ústřední správy (hodnota zakázky 
15 000 EUR, skutečné výdaje 10 500 EUR)
Velké zakázky:
Smlouva s národní rozvojovou agenturou (hodnota zakázky 
750 000 EUR, skutečné výdaje 304 000 EUR)
Služební cesty:
Služební cesty odborníků financované z ústředního rozpočtu ESF, další 
služební cesty financované prostřednictvím AROP a v rámci smlouvy 
s národní rozvojovou agenturou
Správa příjmů 
(rozpočet a daně)Posílení výběru a správy daní
Posílení kontroly velkých korporátních plátců daně
Vývoj kontroly jednotlivců se značným majetkem a osob 
samostatně výdělečně činných s velkými příjmyTři stálí odborníci v řecké ústřední správě
Služební cesty:
Služební cesty odborníků financované z programu Fiscalis a ústředního 
rozpočtu ESF
Velké zakázky:
MMF, financovaná z ústředního rozpočtu ESF, pokrývají např. inkaso 
pohledávek (celková hodnota zakázky 3,25 milionu EUR).
Národní rozvojová agentura, financovaná z ústředního rozpočtu ESF 
(rozpočet 600 000 EUR)
Podnikatelské prostředí Omezení administrativní zátěže firemVelká zakázka:
Dohoda o příspěvku s OECD, podepsaná ministerstvem pro správní 
reformu a e-vládu, financovaná z OP Správní reforma (hodnota 
1,2 milionu EUR)
Zakázka nízké hodnoty:
Smlouva na legislativní práci s řeckou právní firmou (hodnota 
15 000 EUR)
Podnikatelské prostředíLiberalizace regulovaných profesí a  činností: screening 
a novelizace sekundární legislativy
Liberalizace regulovaných profesí a  činností: hodnocení 
účinků liberalizace profesí
Zrušení některých vyhrazených a  sdílených činnostíZakázky nízké hodnoty:
Čtyři smlouvy s jednotlivými poskytovateli služeb (celková hodnota 
50 000 EUR)
Přístup k financování 
(finanční instituce)Ústav pro růst v Řecku Přímá podpora pracovníků TFGR
Přímá podpora 
pracovníků TFGRMonitorování 40 ze 181 prioritních projektů Přímá podpora pracovníků TFGRPříloha  II
45 Přílohy
Subjekty navštívené v průběhu auditu
Subjekt Druh návštěvy Účel návštěvy
Pracovní skupina pro Řecko Kontrolní návštěvaPohovory a sběr důkazních informací souvisejících s projekty technické 
pomoci a horizontálními otázkami 
Generální ředitelství Evropské komise Kontrolní návštěvaPohovor a sběr důkazních informací souvisejících s projekty technické pomoci 
a horizontálními otázkami
Generální ředitelství pro zaměstnanost, 
sociální věci a  sociální začleňováníKontrolní návštěvaPohovor a sběr důkazních informací souvisejících s projekty technické pomoci 
v oblasti strukturálních fondů a veřejné správy
Generální ředitelství pro daně a  celní unii Kontrolní návštěvaPohovor a sběr důkazních informací souvisejících s projekty technické pomoci 
v oblasti daní
Generální ředitelství pro regionální 
a městskou politikuKontrolní návštěvaPohovor a sběr důkazních informací souvisejících s projekty technické pomoci 
v oblasti strukturálních fondů
Ministerstvo pro správní reformu a e-vlá -
du Řecké republiky (MAREG)Kontrolní návštěvaPohovor a sběr důkazních informací souvisejících se smlouvami o technické 
pomoci podepsanými ministerstvem a OECD v oblasti omezování administra -
tivní zátěže
Ministerstvo pro správní reformu a e-vlá -
du Řecké republiky (MAREG)Návštěva zaměřená na 
shromažďování informacíPohovor o projektech technické pomoci a horizontálních otázkách
Generální sekretariát Řecké republiky pro 
koordinaci (GSCO)Návštěva zaměřená na 
shromažďování informacíPohovor o projektech technické pomoci a horizontálních otázkách
Národní centrum pro veřejnou správu 
a místní správu (EKDDA)Návštěva zaměřená na 
shromažďování informacíPohovor o projektech technické pomoci v oblasti veřejné správy
Institut pro výzkum regulatorní politiky 
(INERP)Návštěva zaměřená na 
shromažďování informacíPohovor o projektech technické pomoci
Národní rozvojová agentura Kontrolní návštěvaPohovor a sběr důkazních informací souvisejících s pověřovací dohodou v 
oblasti veřejné správy 
OECDNávštěva zaměřená na 
shromažďování informacíPohovor o dohodě o příspěvku v oblasti omezování administrativní zátěže 
MMF Kontrolní návštěva Audit dvou dohod o příspěvku v oblasti zdanění 
Zdroj:  EÚD.Příloha  III
46 Přílohy
Dohoda o příspěvku uzavřená ministerstvem pro správní reformu a e-správu a OECD 
v souvislosti s omezováním administrativní zátěže v Řecku
Profil a úkoly řeckých 
odborníků οProjektová metodika předpokládala úzkou spolupráci s řeckou státní správou
 ο13 týmů odborníků (celkem 75 členů) vybraných na základě výzvy k účasti v otevřeném řízení 
 οK požadované kvalifikaci patřila dobrá znalost regulatorního rámce v dané oblasti, velmi dobrá znalost angličtiny a 
schopnost prezentovat složitý obsah. 
 οŘečtí odborníci byli pověřeni zajištěním informací o příslušném regulatornímu rámci za účelem zmapování 
administrativní zátěže a fungovali jako kontaktní osoby na příslušných ministerstvech.
Kvalita výstupů řeckých 
odborníků οProfily vybraných odborníků ne zcela odpovídaly původním požadavkům:
i. omezené schopnosti písemně formulovat složitý obsah v angličtině; 
ii. nedostatečná znalost řeckého právního systému a konkrétní legislativy (pouze čtyři ze 13 vedoucích týmů zastupovali 
příslušná ministerstva odpovědná za konkrétní právní předpisy);
iii. práce na projektu na částečný úvazek.
 οNedostatečná kvalita údajů poskytnutých řeckými odborníky byla hlavní výzvou celého projektu, i když podle OECD byl 
projekt nakonec úspěšně dokončen, neboť tyto údaje byly shromážděny jiným způsobem. 
 οOECD se proto v rámci nápravy rozhodla zadat zmapování právních předpisů ve všech 13 sektorech čtyřem místním 
právním firmám jako dílčí zakázku. 
Účast TFGR οÚčast v pracovních skupinách, zprostředkování mezi řeckými orgány a poskytovateli služeb s cílem zlepšit řízení zakázek 
(které bylo podle TFGR neuspokojivé). 
 οKoordinace interních konzultací mezi útvary s cílem ověřit, zda jsou právní předpisy v souladu s právem EU. Příloha  IV
47 Přílohy
Úloha pracovní skupiny pro Řecko při poskytovaní technické pomoci podle oblastí 
politiky
Omezení administrativní 
zátěže
(podnikatelské prostředí) οPrimárně fungovala jako zprostředkovatel s cílem zlepšit koordinaci mezi řeckými orgány, OECD a ostatními útvary 
Komise.
 οNepodílela se na výběru poskytovatele služeb, smluvních ujednáních mezi OECD a řeckými orgány ani na monitorování 
realizace. 
 οÚčastnila se čtyř z osmi jednání výboru na vysoké úrovni. 
 οPřehled realizace projektů, účast na pracovních jednáních, připomínkování návrhů zpráv a organizace interních konzultací 
s 11 GŘ Komise
 οPoskytnutí cílené technické podpory na realizaci doporučení po dokončení projektu
Liberalizace regulovaných 
profesí (podnikatelské 
prostředí) οDefinice zadání na základě požadavků MP a žádostí řeckých orgánů
 οPodpora postupu udílení zakázek (předběžný výběr poskytovatelů služeb, komunikace s kandidáty)
 οMonitorování zpráv (připomínkování návrhů zpráv, konečné hodnocení)
 οÚzká spolupráce s řeckými orgány (pravidelná setkání, výměna korespondence, přizpůsobení technické pomoci jejich 
potřebám a očekáváním)
Veřejná správa (reforma 
veřejného sektoru)Obecně
 οTrvalá podpora při ustavování Generálního sekretariátu pro koordinaci (GSCO), mimo jiné prostřednictvím stálého 
odborníka
 οPodpora vymezení „dvouleté strategie a akčního plánu pro reformu ústřední správy“, především prostřednictvím stálého 
odborníka TFGR (který se podílel na návrhu původní strategie) 
 οPodpora „posouzení a reorganizace řeckých ministerstev“, prostřednictvím externí dlouhodobé smlouvy, jejíž míra plnění 
však byla z důvodu nedostatku konkrétních žádostí o technickou pomoc nízká (55 % 1,5 roku po podpisu).
 οMonitorování a koordinace činností technické pomoci v oblasti strategie HR, přímý vstup poskytnutý vedoucím 
partnerem pro danou oblast a externím koordinátorem 
Smlouva s národní rozvojovou agenturou:
 οposkytla dodavateli všechny relevantní informace a dokumenty;
 οvytvořila vazby na řecké orgány a podpořila viditelnost EU jako zdroje podpory a financování realizovaných akcí; 
 οzajistila předání obdržených zpráv a výstupů odborníkům příslušným řeckým orgánům;
 οpodpořila výběr odborníků stanovením výběrových kritérií.
Správa příjmů (rozpočet 
a daně) οObecně: definice zadání, najmutí odborníků, jejich seznámení s úkoly technické pomoci a zohlednění jejich práce při 
poskytování technické pomoci
 οZakázky MMF: návrh zadání a aktualizace přehledu vývoje v oblasti, bez ucelené, strukturované analýzy efektů. 
Dodavateli se poskytovala pouze neformální zpětná vazba (aniž byly zmíněny ukazatele výkonnosti).
Strukturální fondy (politi -
ka soudržnosti) οPřímé poskytování technické pomoci prostřednictvím pracovníků TFGR (včetně stálých odborníků), což mělo na rozsah a 
kvalitu technické pomoci skutečně poskytnuté řeckým orgánům velký dopad. Příloha  V
48
Komise se proto domnívá, že existovala ucelená 
analýza potřeb, která Komisi umožnila přijmout 
v reakci na naléhavou řeckou žádost politické roz -
hodnutí: předseda Komise přijal iniciativu ke koordi -
naci úsilí vynakládaného na úrovni Komise a navrhl 
komplexní soubor opatření technické pomoci 
řízených přímo Komisí s cílem podpořit provádění 
ozdravného programu EU/MMF a rychlejší čerpání 
fondů EU.
V tomto rámci bylo rozhodnuto o zřízení pracovní 
skupiny pro Řecko. Tato skupina koordinovala různé 
snahy v oblasti technické pomoci a podporovala 
řecké orgány při řízení finančních prostředků urče -
ných na technickou pomoc, za něž nesly přímou 
odpovědnost.
Podle názoru Komise je třeba pojem „program tech -
nické pomoci“ vykládat v kontextu poslání pracovní 
skupiny pro Řecko:
Soubor opatření technické pomoci, která měla 
podle rozhodnutí Komise koordinovat pracovní 
skupina pro Řecko, nezahrnuje finanční prostředky 
a zakázky řízené přímo řeckými orgány, za něž tudíž 
Komise nenese odpovědnost. Finanční prostředky 
řízené přímo řeckými orgány spadají do jejich přímé 
odpovědnosti.
Činnosti v oblasti technické pomoci, za něž odpo -
vídá Komise, jsou financovány z Evropského sociál -
ního fondu (ESF) a Evropského fondu pro regionální 
rozvoj (EFRR) na ústřední úrovni (činnosti v oblasti 
technické pomoci, v souvislosti s nimiž podepsala 
Komise přímé smlouvy s mezinárodními organi -
zacemi, vnitrostátními agenturami a odborníky 
z členských států) podle článku 58 nařízení (EU) 
č. 1303/2013 o společných ustanoveních. To je 
třeba odlišit od finančních prostředků operačního 
programu určených na technickou pomoc, které 
řecké orgány využívají podle článku 59 nařízení (EU) 
č. 1303/2013 o společných ustanoveních k zadání 
a financování činností v oblasti technické pomoci 
v rámci sdíleného řízení. Jako takové nelze tyto 
finanční prostředky pokládat za součást „jednoho 
programu technické pomoci“.Shrnutí
I
Komise zvláštní zprávu EÚD o poskytování tech -
nické pomoci Řecku vítá.
Komise se rozhodla zřídit pracovní skupinu pro 
Řecko (TFGR) na základě analýzy tohoto základního 
scénáře:
— V květnu 2010 požádala řecká vláda mezinárod -
ní společenství o finanční pomoc. Euroskupina 
schválila v roce 2010 v rámci prvního programu 
finanční pomoci poskytnutí dvoustranných 
úvěrů ve výši 80 miliard EUR. MMF se zavázal 
poskytnout další částku ve výši 30 miliard EUR.
— Od Řecka se na oplátku vyžadovalo provedení 
řady strukturálních reforem a daňových opat -
ření s cílem modernizovat stát, zajistit finanční 
a fiskální stabilitu a posílit hospodářství v sou -
ladu s podmínkami, na nichž byl první program 
finanční pomoci – makroekonomický ozdravný 
program – založen.
— Ukázalo se však, že prvotní opatření řeckých or -
gánů nebyla dostatečná a pokrok při provádění 
strukturálních reforem nebyl tak úspěšný, jak se 
očekávalo, a to navzdory skutečnosti, že Řecko 
mělo k dispozici veškeré existující legislativní, 
regulační a finanční nástroje EU (např. struktu -
rální fondy, program Fiscalis atd.).
— Řecké orgány uznaly nedostatky ve své správní 
kapacitě a potíže při provádění souhrnného 
programu reforem pod velkým časovým tlakem 
a požádaly Komisi, aby jejich úsilí podpořila 
a byla jim při provádění potřebných strukturál -
ních reforem nápomocna.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 49
Řecko by znamenala zahájení zdlouhavého legis -
lativního procesu za účelem změny již existujících 
předpisů o poskytování finančních prostředků, jež 
lze použít k provedení reforem.
Komise zřídila pracovní skupinu pro Řecko s prvo -
řadým cílem podporovat řecké orgány prostřed -
nictvím technické pomoci při provádění klíčových 
prvků programu, včetně lepšího čerpání strukturál -
ních fondů EU. Zřízení pracovní skupiny pro Řecko 
podstatně zvýšilo kvalitu a rozšířilo rozsah stávající 
pomoci, která byla pro Řecko dostupná.
Pracovní skupina pro Řecko byla výslovně pověřena 
podporou řeckých orgánů při plnění podmínek 
makroekonomického ozdravného programu, jak 
bylo sjednáno s věřiteli Řecka. (Viz příslušné části 
mandátu pracovní skupiny pro Řecko: 1. „identifi -
kace a koordinace technické pomoci, kterou Řecko 
k realizaci ozdravného programu EU/MMF potře -
buje, a to v úzké spolupráci s Řeckem a s využitím 
příspěvků ostatních členských států“; 2. „podpora 
příslušných řeckých orgánů při stanovování jednot -
livostí technické podpory, která bude poskytnuta“).
Zavedení plánovacího cyklu v rámci pracovní 
skupiny pro Řecko proto na tyto obecné souvislosti 
reagovalo zahrnutím různých možností poskyto -
vání technické pomoci do rozhodovacího procesu, 
což zajistilo potřebnou flexibilitu. Stanovení priorit 
jednotlivých opatření záviselo na 1. žádostech řec -
kých orgánů a 2. podmínkách stanovených v mak -
roekonomickém ozdravném programu a mělo být 
upraveno podle výsledků jednání.
S ohledem na politickou nestabilitu v Řecku se 
pracovní skupině pro Řecko podařilo zachovat 
celkovou soudržnost rámce technické pomoci ve 
spolupráci s vedoucími partnery pro jednotlivá 
opatření technické pomoci, která byla založena na 
spolupráci.
VI
Komise stanovila pro pracovní skupinu pro Řecko 
důkladnou strukturu, která náležitě přihlížela 
k příslušnému mandátu a souvislostem technické 
pomoci. To se při poskytování technické pomoci 
ukázalo jako úspěšné. Viz rovněž odpovědi Komise 
k bodům IV a V.Pracovní skupina pro Řecko monitorovala prová -
dění činností v oblasti technické pomoci, za něž 
nesla přímou odpovědnost. V rámci sdíleného 
řízení odpovídají za návrh, monitorování a realizaci 
jednotlivých projektů členské státy. Komise sleduje 
dosažení dohodnutých milníků, a to na základě 
zpráv, které členské státy předkládají v souvislosti 
se svými programy.
IV
Co se týká „široce založeného programu technické 
pomoci“, viz odpověď Komise k bodu I.
Komise uznává, že pracovní skupina pro Řecko 
neměla vždy vliv na pokrok reforem, to je však 
nutno posoudit v širším politickém kontextu a s 
přihlédnutím k rozdělení pravomocí mezi členské 
státy a orgány Evropské unie. Za provádění struk -
turálních reforem odpovídaly a odpovídají i nadále 
řecké orgány, zatímco pracovní skupina pro Řecko 
měla v případě potřeby řeckým orgánům radit/
napomáhat.
Pracovní skupina pro Řecko neměla nikdy oprávnění 
ani pravomoc provést reformy bez ohledu na přání 
řeckých orgánů.
Odpověď Komise k nadpisu „ Neúplný 
subjekt “ před bodem V
Pracovní skupina pro Řecko byla vzhledem ke své 
schopnosti přizpůsobit se v rychle se měnícím 
prostředí a osvědčeným způsobům poskytování 
technické pomoci flexibilním subjektem.
Komise proto nesouhlasí s tím, že pracovní skupinu 
pro Řecko je třeba popsat jako „neúplný subjekt“.
V
Co se týká strategie Komise při zřizování pracovní 
skupiny pro Řecko, celkovou strategickou orientaci 
s ohledem na mandát a činnost pracovní skupiny 
pro Řecko poskytoval makroekonomický ozdravný 
program pro Řecko, zatímco struktura a řízení jejích 
operací byly navrženy tak, aby umožňovaly rychle 
reagovat na obtížné a měnící se okolnosti. Jakákoli 
jiná možnost než ustavení pracovní skupiny pro 
Odpovědi Komise 50
VIII
Pracovní skupina pro Řecko může technickou 
pomoc, která je poskytována v rámci její přímé 
odpovědnosti jakožto zadavatele, pouze „systema -
ticky monitorovat“. Komise podotýká, že v rámci 
sdíleného řízení nesou odpovědnost za návrh, 
monitorování a realizaci jednotlivých projektů 
členské státy. Vnitrostátní orgán v členském státě 
jmenuje kontrolní subjekty, které dohlížejí na 
účinné fungování systému řízení a monitorování 
v dotyčné zemi. Komise sleduje dosažení dohod -
nutých milníků, a to na základě zpráv, které členské 
státy předkládají v souvislosti s programy (infor -
mace o pokroku při plnění jednotlivých politických 
priorit byly od členských států vyžadovány ad hoc ). 
Ačkoli tudíž pracovní skupina pro Řecko monito -
rovala poskytování technické pomoci v rámci své 
přímé odpovědnosti jakožto zadavatel, za prová -
dění reforem odpovídá Řecko.
IX
Komise uznává, že dopad technické pomoci na cel -
kový pokrok reforem byl smíšený. To je třeba posou -
dit v širším politickém kontextu a s přihlédnutím 
k rozdělení pravomocí mezi členské státy a orgány 
Evropské unie. Za provádění (strukturálních) refo -
rem odpovídaly a odpovídají i nadále řecké orgány, 
zatímco pracovní skupina pro Řecko měla v případě 
potřeby řeckým orgánům radit/napomáhat.
Naše doporučení
Viz rovněž odpovědi Komise k doporučením 1–7 
níže.
Naše doporučení a)
Komise s doporučením 1 souhlasí.
Naše doporučení b)
Komise s doporučením 2 souhlasí.VII
Financování a stanovení rozpočtu činností pracovní 
skupiny pro Řecko bylo zcela v souladu s právním 
rámcem a stávajícími pravidly a postupy Komise. 
Financování projektů pracovní skupiny pro Řecko 
týkajících se technické pomoci, které byly s řeckými 
orgány dohodnuty, pocházelo z fondů řízených 
centrálně Komisí a bylo schváleno následnými 
rozhodnutími Komise o financování. Jako takové 
dodržovalo financování činností v oblasti technické 
pomoci obvyklé standardy transparentnosti a pří -
slušná rozhodnutí Komise byla zveřejněna.
Stejně tak byly postupy pracovní skupiny pro Řecko 
při zadávání dlouhodobých zakázek mezinárod -
ním organizacím nebo vnitrostátním agenturám 
v souladu s postupy stanovenými ve finančním 
nařízení a jeho prováděcích pravidlech a s rozhodo -
vacím procesem, včetně analýzy technické úrovně 
požadované odbornosti a úrovně specializace 
poskytovatelů služeb. Všechny vybrané vnitrostátní 
agentury a mezinárodní organizace byly na úrovni 
Komise podrobeny auditům (posouzení čtvrtého 
a šestého pilíře), které potvrdily jejich dostatečné 
zkušenosti s řízením zakázek financovaných z roz -
počtu EU.
Komise souhlasí s tím, že je zapotřebí definice 
výstupů a očekávaných výsledků zakázek. Finanční 
nařízení a rámcové smlouvy s organizacemi v rámci 
šestého pilíře kladou důraz na projekty založené na 
výsledcích , které se řídí popisem logického rámce 
a u nichž je třeba na začátku zadávacího řízení sta -
novit efektivnost vynaložených prostředků. Je však 
třeba uvést, že u dosazených odborníků i u veške -
rých zakázek, u nichž opatření souvisejí s poraden -
skými funkcemi, nemohou být výstupy stanoveny 
předem, jelikož zpráva o opatřeních se vždy vyhoto -
vuje následně.
Odpovědi Komise 51
Úvod
03
Pokud jde o „souhrnný program technické pomoci“, 
viz odpověď Komise k bodu I.
Účelem zřízení pracovní skupiny pro Řecko bylo 
zavedení nového přístupu s cílem odstranit nedo -
statky stávajících nástrojů, zvýšit dopad příspěvku 
Komise v souvislosti s krizí a pomoci Řecku při pro -
vádění potřebných reforem.
07
K zajištění činnosti pracovní skupiny pro Řecko 
sestavila Komise zvláštní tým odborníků z jednotli -
vých útvarů Komise a členských států, který byl řec -
kým orgánům k dispozici. Podle potřeb a okolností 
volila pracovní skupina pro Řecko nejvhodnější 
postup a využití zdrojů, mimo jiné včetně dosazení 
odborníků z Komise, mezinárodních organizací 
a vnitrostátních agentur a/nebo úředníků na vysoké 
úrovni z ostatních členských států na řecká minis -
terstva a do správních orgánů, pořádání workshopů 
a poskytnutí krátkodobě angažovaných odborníků.
Část I
Odpověď Komise k nadpisu „ Část I – 
TFGR měla funkční operační strukturu, 
ale postrádala strategii a vyhrazený 
rozpočet “ před bodem 15
Komise má za to, že strategická orientace pracovní 
skupiny pro Řecko byla odvezena z memoranda 
o porozumění a žádosti Řecka o technickou pomoc. 
Viz odpověď k bodu V a bodům souvisejícím s tímto 
oddílem.Naše doporučení c)
Komise s doporučením 3 souhlasí.
Naše doporučení d)
Komise s doporučením 4 souhlasí.
Komise musí poskytovat technickou pomoc v sou -
ladu s legislativním a regulačním rámcem.
Naše doporučení e)
Komise s doporučením 5 souhlasí.
Postupy výběru poskytovatelů služeb jsou stano -
veny ve finančním nařízení a jsou dodržovány všemi 
útvary Komise, které se na poskytování technické 
pomoci řeckým orgánům podílejí.
Viz rovněž odpověď Komise k bodu VII.
Naše doporučení f)
Komise s doporučením 6 souhlasí a bude syste -
maticky monitorovat technickou pomoc, která 
je poskytována v rámci její přímé odpovědnosti 
jakožto zadavatele.
Naše doporučení g)
Komise s doporučením 7 souhlasí.
Budoucí opatření Útvaru na podporu strukturální 
reformy budou zdůrazňovat tento aspekt budování 
kapacit.
Odpovědi Komise 52
Vzhledem k omezené době trvání mandátu pra -
covní skupiny pro Řecko nebyly uváženy alternativní 
možnosti, pokud jde o operační postupy. Správní 
ujednání a ujednání o personálním obsazení však 
byla přezkoumána nejméně jednou ročně v rámci 
sestavování návrhu rozpočtu a rozpočtového pro -
cesu, jakož i zúčtování.
Odpověď Komise k nadpisu 
„Neexistovala žádná obecná strategie “ 
před bodem 19
Při zřizování pracovní skupiny pro Řecko měla 
Komise za to, že celkovou strategickou orientaci 
s ohledem na mandát a činnost této skupiny bude 
představovat makroekonomický ozdravný program 
pro Řecko. Struktura a řízení operací pracovní sku -
piny pro Řecko byly navrženy tak, aby umožňovaly 
reagovat rychle na obtížné a měnící se okolnosti. 
Komise ustavila pracovní skupinu pro Řecko s prvo -
řadým cílem podporovat řecké orgány prostřed -
nictvím technické pomoci při provádění klíčových 
prvků programu, včetně lepšího čerpání strukturál -
ních fondů EU. Zřízení pracovní skupiny pro Řecko 
podstatně zvýšilo kvalitu a rozšířilo rozsah stávající 
pomoci, která byla pro Řecko dostupná.
19
Komise připomíná, že kromě strategické orientace 
pracovní skupiny pro Řecko, která vycházela z mak -
roekonomického ozdravného programu, předlo -
žila tato pracovní skupina sboru komisařů již dne 
11. října 2011 obecný přehled plánovaných činností 
podle tematických oblastí a pracovních postupů, 
v němž byly jednoznačně určeny a objasněny orga -
nizace, možné financování a způsoby poskytování 
technické pomoci; to bylo doplněno srozumitelnou 
prezentací pro všechny zúčastněné strany (členské 
státy, mezinárodní organizace a vnitrostátní agen -
tury, Pracovní skupina pro Euroskupinu) ohledně 
způsobů financování, dostupných částek (v rámci 
centrálního a sdíleného řízení) a možnosti „urych -
lení“ podle finančního nařízení EU, pokud jde 
o provádění činností v oblasti technické pomoci. Po 
celou dobu existence pracovní skupiny pro Řecko 
byly tyto přístupy brány důsledně v potaz.Odpověď Komise k nadpisu „ Pracovní 
skupina pro Řecko byla ve srovnání se 
zahájením programu ustavena pozdě, 
aniž byly zváženy alternativy “ před 
bodem 15
Komise se rozhodla zavést vhodnou strukturu pro 
poskytování technické pomoci v souvislosti s krizí 
v Řecku.
Pracovní skupina pro Řecko byla ustavena, jakmile 
Řecko podalo Komisi žádost o technickou pomoc 
a jakmile bylo přijato politické rozhodnutí Komise 
o poskytnutí této technické pomoci Řecku.
V zájmu lepšího posouzení rámce pro zřízení pra -
covní skupiny pro Řecko a důvodů jejího ustavení je 
třeba připomenout, že Komise reagovala okamžitě, 
jakmile byly zřejmé problémy, a jednala v nalé -
havé situaci, přičemž se potýkala s kapacitními 
omezeními.
17
Zrušení a opětovné zřízení ad hoc  skupin pro 
technickou pomoc, jak tomu bylo v případě Řecka 
nebo Kypru, může mít za následek významnou 
ztrátu odborných znalostí a praktického know-how 
a snížení efektivnosti. Komise se proto vzhledem 
k budoucím výzvám spojeným s reformami roz -
hodla zřídit Útvar na podporu strukturální reformy 
jako stálou, avšak velmi flexibilní kapacitu v Komisi 
se širším mandátem, která při navrhování a prová -
dění správních a strukturálních reforem na pod -
poru růstu poskytne odborné znalosti a praktickou 
technickou podporu, jež jsou přizpůsobeny danému 
účelu, jakémukoli členskému státu, který může tako -
vouto podporu potřebovat.
18
Komise se rozhodla zavést vhodnou strukturu pro 
poskytování technické pomoci v souvislosti s krizí 
v Řecku. Komise zjistila jednoznačnou potřebu 
rozšíření stávající technické podpory, která je 
k dispozici Řecku, a to tím, že řeckým správním 
orgánům bude poskytována posílená technická 
pomoc s cílem urychlit provádění reforem. Pracovní 
skupina pro Řecko se spoléhala na rozsáhlé znalosti 
a odborné vědomosti, které v Komisi existují.
Odpovědi Komise 53
24
Existenci několika rozpočtových položek, které jsou 
zcela pod kontrolou Komise, nelze považovat za 
nedostatek. Využívání několika rozpočtových polo -
žek k financování horizontálních opatření předsta -
vuje na úrovni Komise běžnou praxi.
Mimoto je třeba zdůraznit, že mandát pracovní 
skupiny pro Řecko nezahrnuje systematický finanční 
dohled na činnosti v oblasti technické pomoci, 
které řecké orgány financují ze strukturálních fondů 
a které jsou řízeny prostřednictvím programu AROP .
Za celkový přehled o operačním programu relevant -
ním pro technickou pomoc odpovídají operativní 
útvary Komise, zatímco podrobný seznam jednotli -
vých projektů vede členský stát, který by jej měl na 
žádost zpřístupnit útvarům Komise, jak se předpo -
kládá v regulačním rámci.
Odpověď Komise k nadpisu „ TFGR měla 
flexibilní interní organizaci, ale potřeba 
zaměstnanců nebyla stanovena na 
základě řádné analýzy “ před bodem 25
Komise se domnívá, že tento nadpis je třeba zasadit 
do kontextu: kvůli politické situaci a potřebné fle -
xibilitě vzhledem k měnícím se potřebám v situaci 
hluboké krize a naléhavosti opatření nebylo možné 
rozhodnout o některých parametrech, jako je 
přesný počet přidělených pracovníků, předem.
26
Skutečnost, že počet zaměstnanců neodpovídal 
vždy stanovenému možnému maximálnímu počtu, 
neovlivnila běžné fungování pracovní skupiny pro 
Řecko.20
Komise se domnívá, že pracovní skupina pro Řecko 
splnila svůj mandát a pomohla řeckým orgánům 
určit potřeby v oblasti technické pomoci.
To je rovněž klíčová otázka základní zásady „vlast -
nické odpovědnosti“ za provádění reforem.
21
Podrobná argumentace viz odpověď Komise 
k bodu V.
22
Pokud jde o projekt v rámci sdíleného řízení, odpo -
vědnost za návrh, monitorování a realizaci projektů 
mají členské státy. Komise sleduje dosažení dohod -
nutých milníků, a to na základě zpráv, které členské 
státy předloží pro programy (informace o pokroku 
při plnění jednotlivých politických priorit byly od 
členských států vyžadovány ad hoc ).
Co se týká činností, které jsou financovány z roz -
počtu na technickou pomoc spravovaného cent -
rálně, před zahájením jednání s dodavatelem byla 
spolu s vedoucími operačního programu „Správní 
reforma“ (AROP) ověřena způsobilost, zejména 
s cílem zamezit překrývání.
23
Komise uznává, že by plánování technické pomoci 
usnadnilo vyhrazení prostředků v rozpočtu EU. 
Pracovní skupina pro Řecko však využila dostupné 
finanční prostředky co nejlépe.
Komise se domnívá, že řecké orgány nevyužily plně 
možnosti financování, které pro účely technické 
pomoci nabízejí strukturální fondy, a to navzdory 
veškeré pomoci poskytnuté pracovní skupinou pro 
Řecko na podporu tohoto využití. Je však třeba 
uvést, že rozpočet programu AROP byl po dohodě 
s útvary Komise snížen až poté, co bylo zřejmé, že 
by jinak Řecko o tyto finanční prostředky (vyčle -
něné pro konkrétní roky) přišlo.
Odpovědi Komise 54
Odpověď Komise k nadpisu „ Pracovní 
skupina pro Řecko uplatňovala různé 
způsoby realizace technické pomoci, 
některé z nich však nebyly pro daný účel 
vhodné “ před bodem 35
Komise se domnívá, že způsoby realizace technické 
pomoci ze strany pracovní skupiny pro Řecko byly 
adekvátní a sloužily účelům, pro něž byly zvoleny, 
přičemž byl plně dodržen stávající regulační a legis -
lativní rámec.
35
Rozhodnutí o získání podpory ze strany externích 
subjektů v zájmu řešení některých aspektů činnosti 
je z hlediska operačních potřeb odůvodněné a sou -
viselo s časovým harmonogramem úkolů a jejich 
velmi specifickou povahou a potřebnými odbor -
nými dovednostmi.
36
Agentura působící v oblasti zdanění, na niž Účetní 
dvůr odkazuje, převzala řadu úkolů, které prokázaly 
její přidanou hodnotu:
— společně s pracovní skupinou pro Řecko prove -
dení předběžného výběru vhodných odborníků 
v rámci správních orgánů členského státu či 
mimo tyto orgány,
— v případě smlouvy o poskytování služeb vypra -
cování specifikací zadávacího řízení, zveřejnění 
výzvy určené vhodným uchazečům, analýza 
obdržených nabídek, zadání zakázky,
— v případě dočasně přidělených úředníků 
z vnitrostátních správních orgánů vypracování 
vzoru dohody o dočasném přidělení, jednání se 
správními orgány členského státu,
— ve všech případech finanční řízení a sledování 
plnění zakázky (faktury od správních orgánů 
členského státu nebo dodavatele, výkazy práce, 
zprávy) a v případě potřeby změny dohody.Část II
28
Pokud jde o pojem „ucelený program technické 
pomoci“, viz odpovědi Komise k bodům I a 3.
32 První odrážka
V souladu s podmínkami stanovenými v makroeko -
nomickém ozdravném programu podepsaly řecké 
orgány s OECD dvě smlouvy o technické pomoci. 
Zatímco Komise, konkrétně GŘ pro zaměstnanost, 
sociální věci a sociální začleňování, monitoruje 
každodenní činnosti v rámci operačního programu, 
za plnění a monitorování smluv uzavřených s OECD 
odpovídaly řecké orgány a OECD nesla plně odpo -
vědnost za obsah svých výstupů. Na žádost řeckých 
orgánů byla pracovní skupina pro Řecko řeckým 
orgánům a OECD nápomocna při upřesňování 
výsledků, které se předpokládaly v dohodě, mimo 
jiné prostřednictvím externího zajištění vypraco -
vání právních předpisů a poskytnutím příslušných 
odborných znalostí o právních předpisech v oblasti 
DPH a právu obchodních společností, jak tomu bylo 
v případě projektu týkajícího se snížení administra -
tivní zátěže, který Účetní dvůr kontroloval.
32 – druhá odrážka
V oblasti strukturálních fondů zprostředkovala 
Komise podporu, kterou mělo Řecku poskytnout 
Portugalsko. Oba členské státy se shodly na tom, že 
by byla užitečná určitá výměna zkušeností. Neu -
skutečnění spolupráce neznamenalo pro žádnou ze 
stran ani pro Komisi finanční ztráty.
34
Co se týká role pracovní skupiny pro Řecko v pro -
jektu „Administrativní zátěž“, viz odpověď Komise 
k bodu 32.
Odpovědi Komise 55
Odpověď Komise k nadpisu „ Podpora 
byla dostatečně přizpůsobena klíčovým 
potřebám reforem, ale ne vždy 
vycházela z ucelené analýzy potřeb “ 
před bodem 46
Komise se domnívá, že nadpis Účetního dvora 
„Podpora byla dostatečně přizpůsobena klíčovým 
potřebám reforem, ale ne vždy vycházela z uce -
lené analýzy potřeb“ je nutno zasadit do kontextu. 
Pokud jde o argumentaci, viz poznámky v odpovědi 
Komise k bodům V a 19 v úvodu a k bodům za tímto 
nadpisem.
47 a)
V lednu 2012 byl na základě zjištění a doporučení 
z přezkumu veřejné správy provedeném OECD: 
„Řecko: přezkum ústřední správy“ vypracován plán 
správní reformy stanovené řeckými orgány. Tech -
nická pomoc, kterou pracovní skupina pro Řecko 
poskytla v letech 2012–2013, vycházela z tohoto 
plánu a rovněž z priorit stanovených v makroekono -
mickém ozdravném programu.
Od roku 2014 byla technická pomoc poskytovaná 
prostřednictvím pracovní skupiny pro Řecko, pokud 
jde o pomoc řeckým správním orgánům při vypra -
covávání dokumentů, založena na reformní strategii 
a dvouletém akčním plánu správní reformy.
47 b)
Všechna doporučení OECD byla zohledněna v růz -
ných plánech a tabulce sedmi pilířů předložené 
Účetnímu dvoru. To spolu s memorandem o poro -
zumění pomáhalo systematicky vytvářet předpo -
klady pro žádost o technickou pomoc. To je patrné 
při vypracovávání reformní strategie a dvouletého 
akčního plánu, který byl vyhotoven spolu s řeckými 
správními orgány a který využívá doporučení OECD 
jako výchozí bod při určování projektů, jež mají 
odstranit nedostatky.
47 c)
Co se týká správy na celostátní úrovni, důležitým 
prvkem byla meziresortní koordinace při zřizování 
generálního sekretariátu a Rady pro reformu; to 
představovalo hlavní doporučení OECD.39
Financování a stanovení rozpočtu činností pracovní 
skupiny pro Řecko bylo zcela v souladu s právním 
rámcem a stávajícími pravidly a postupy Komise.
Argumentace viz odpověď Komise k bodu VII.
40
Úloha vedoucího partnera jde nad rámec spolu -
práce: zahrnuje trvalý dialog a podporu v dotyčné 
oblasti prostřednictvím odborných znalostí, studií, 
referenčního srovnávání atd. Zapojení vnitrostát -
ních agentur do provádění projektů proto předsta -
vuje přirozenou volbu, která je odůvodněna jedi -
nečnou odborností a kompetencí a vysokou mírou 
specializace těchto agentur (čl. 190 odst. 1 písm. f) 
prováděcích pravidel k finančnímu nařízení).
41
Všichni odborníci z EU poskytli prostřednictvím 
této agentury řeckým orgánům značné zkušenosti 
se správními reformami ve svých zemích (Francie, 
Anglie, Německo, Španělsko atd.).
Zkušenosti národní rozvojové agentury na Balkáně 
byly pro reformu veřejné správy v Řecku důležité. 
Agentura se angažovala i v zemích usilujících o při -
stoupení k EU. Velká část administrativního uspo -
řádání a řeckých institucí je z historického hlediska 
inspirována systémem tohoto členského státu, což 
řecké orgány podnítilo k tomu, aby ve spolupráci 
s pracovní skupinou pro Řecko a reformním part -
nerem požádaly o tuto podporu ze strany národní 
rozvojové agentury na operativní úrovni.
Odpovědi Komise 56
Rámeček 2
Komise chce podotknout, že ačkoli v mnoha přípa -
dech vyslovila pracovní skupina pro Řecko vnitřní 
obavy ohledně schopnosti řeckých orgánů dodržet 
lhůty, neměla pravomoc je změnit.
K dodržení lhůt stanovených v řeckých právních 
předpisech a memorandu o porozumění měla být 
podle plánu reforma klasifikace pracovních míst 
všech zaměstnanců ústřední správy dokončena do 
šesti měsíců (tj. v červenci 2012). Tato lhůta byla 
stanovena navzdory tomu, že z právního a organi -
začního hlediska šlo o složitý úkol, což však OECD 
zjistila, už když mapovala situaci v řecké ústřední 
správě. Navzdory plánu dohodnutému s pracovní 
skupinou pro Řecko / vedoucím partnerem nebyla 
reforma systému klados  řeckými orgány dosud 
zahájena.
Plány byly zcela v souladu s požadavky memoranda 
o porozumění.
Pracovní skupina pro Řecko neodpovídala za moni -
torování pokroku reforem v této oblasti.
54 a)
Co se týká zejména technické pomoci poskytované 
MMF, následná kontrola byla zajištěna prostřednic -
tvím společných hodnotících zpráv Komise a MMF, 
které byly mezi roky 2012 a 2014 vyhotovovány 
čtvrtletně a které byly do značné míry využívány 
k analýze výsledků technické pomoci a odhadu 
budoucích potřeb a plánů v oblasti technické 
pomoci.
Vzhledem k rozsáhlým změnám v situaci Řecka 
a vzájemnému vztahu s měnícími se požadavky sta -
novenými v memorandu o porozumění představo -
valy tyto zprávy užitečnější a operativnější nástroj 
než systematická aktualizace velmi obecných 
akčních plánů zachycených v prvotní dohodě.
54 b)
Viz odpověď Komise k bodu 32. Za plnění a moni -
torování zakázky související s projektem k snížení 
administrativní zátěže realizovaným s OECD odpoví -
daly řecké orgány.49
Dohoda byla vypracována s přihlédnutím k počá -
tečním nejistotám na straně Komise, pokud jde 
o rozsah práce, jež má provést MMF, a k nejisto -
tám, které existovaly na samém počátku vyvíjení 
úsilí Komise v rámci technické pomoci, pokud jde 
o schopnost Komise zajistit přítomnost stálého 
poradce v oblasti daňové správy, který má účinně 
podpořit práci v souvislosti s „hlavními funkcemi“ 
(výběr dlužných částek, daňový audit, kontrola 
velmi bohatých jedinců, řešení sporů...). Po zřízení 
generálního sekretariátu pro veřejné příjmy kon -
cem roku 2012 se zvýšila činnost v té oblasti tech -
nické pomoci, kterou převzal MMF (institucionální 
reforma a organizace), zatímco Komise byla (po 
příchodu druhého stálého odborníka pro výběr 
dlužných částek počátkem roku 2013) schopna pře -
vzít většinu práce v této oblasti.
Toto nové rozdělení povinností bylo objasněno již 
ve výroční zprávě z února 2013, kterou předložilo 
oddělení fiskálních záležitostí v MMF a která se 
vztahovala na období do prosince 2012 (viz zejména 
bod 16).
50
Pracovní skupina pro Řecko vynaložila značné 
úsilí o stanovení jednoznačných lhůt a vypraco -
vala dvouletý akční plán, který vedl k vyhotovení 
podrobnějšího plánu. Tyto dokumenty byly předlo -
ženy Účetnímu dvoru.
Žádosti o technickou pomoc byly v počátečním 
období upraveny s cílem pomoci Řecku reagovat 
a zaměřit se přednostně na požadavky memoranda 
o porozumění. V této oblasti představovalo přizpů -
sobení potřeb v oblasti technické pomoci zjevnou 
politickou realitu.
Odpovědi Komise 57
60
Rozdělení pravomocí mezi členské státy a Evrop -
skou unii znamená, že odpovědnost za provádění 
strukturálních reforem má členský stát. Za vlastní 
provedení strukturálních reforem proto odpovídaly 
a odpovídají i nadále řecké orgány, zatímco pra -
covní skupina pro Řecko měla v případě potřeby 
řeckým orgánům radit/napomáhat.
Společná odpověď k bodům 61 až 65
Viz odpověď Komise k bodu 60.
66
Řecko dosáhlo vysoké míry čerpání, pokud jde 
o programové období 2007–2013, a na úrovni EU se 
umístilo na dobré pozici. Toho bylo dosaženo díky 
úzké spolupráci mezi úředníky z Komise a řeckých 
ministerstev a řídicích orgánů s cílem podpořit 
je z administrativního hlediska při stanovování 
lhůt a v případě potřeby poskytnout technickou 
podporu.
Společná odpověď k bodům 67 až 70
Viz odpověď Komise k bodu 60.
71
Komise souhlasí s analýzou Účetního dvora, pokud 
jde o příčiny pomalého pokroku a obtíží při posky -
tování technické pomoci prostřednictvím daňových 
projektů. Viz rovněž odpověď Komise k bodu 60.
72
Viz odpověď Komise k bodu 60.Část III
Odpověď Komise k nadpisu „ Část III – 
Technická pomoc měla smíšené 
výsledky “ před bodem 55
Komise zastává názor, že nadpis „Část III – Technická 
pomoc měla smíšené výsledky“ je třeba zasadit do 
kontextu, a to vzhledem k rozdílné úloze řeckých 
orgánů a Komise ve vztahu k dopadu technické 
pomoci na celkový pokrok reforem. Rozdělení 
pravomocí mezi členské státy a Evropskou unii 
znamená, že odpovědnost za provádění strukturál -
ních reforem má členský stát. Za vlastní provedení 
strukturálních reforem proto odpovídaly a odpoví -
dají i nadále řecké orgány, zatímco pracovní skupina 
pro Řecko měla v případě potřeby řeckým orgánům 
radit/napomáhat.
Společná odpověď k bodům 55 a 56
Pokud jde o potřebu monitorování provádění 
činností a doporučení v oblasti technické pomoci, 
je třeba přihlížet k úloze orgánů v oblasti moni -
torování v rámci programu, a nikoli pouze k úloze 
pracovní skupiny pro Řecko.
56
Podle názoru Komise monitorovala pracovní sku -
pina pro Řecko provádění činností v oblasti tech -
nické pomoci, za něž nesla přímou odpovědnost.
59
Co se týká zpoždění při realizaci projektů tech -
nické pomoci v rámci sdíleného řízení, Komise chce 
zdůraznit, že v souladu s podmínkami stanove -
nými v makroekonomickém ozdravném programu 
podepsaly smlouvu s OECD řecké orgány; za plnění 
a monitorování smluv proto nesly plně odpověd -
nost řecké orgány.
Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 32 a 47.
Odpovědi Komise 58
Komise proto využila stávající nástroje k zajištění 
odborníků, kteří splňovali potřebné požadavky.
Podle ustanovení služebního řádu zaměstnala 
Komise odborníky přímo rovněž dočasně; využití 
externích odborných znalostí vycházelo z posou -
zení potřeb.
Komise proto zaměstnala pouze zdroje potřebné 
v rámci naléhavých řešení, jež byla zapotřebí v řec -
kém kontextu, včetně řady poskytovatelů služeb 
a externích odborníků.
76 – druhá odrážka
Komise vybrala poskytovatele služeb zcela v sou -
ladu s právním rámcem a stávajícími pravidly 
Komise.
76 –čtvrtá odrážka
Komise považuje koncepci zadání za přiměřenou. 
Komise přijala při navrhování zadání a akčních 
plánů různé specifické přístupy v závislosti na typu 
projektu, podmínkách makroekonomického ozdrav -
ného programu, typu zásahu, jenž měl být prove -
den, okolnostech, za nichž měl dodavatel k opatření 
přispět, a pokroku projektu.
Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 49 a 50.
Doporučení 2
Komise s doporučením 2 souhlasí.Závěry a doporučení
74
Pokud jde o výklad Komise týkající se „široce zalo -
ženého programu technické pomoci“, viz odpověď 
Komise k odstavci I.
Doporučení 1
Komise s doporučením 1 souhlasí.
Nový Útvar na podporu strukturální reformy vezme 
toto doporučení v úvahu u nových úkolů v rámci 
technické pomoci.
Komise hodlá zohlednit doporučení Účetního dvora 
při stanovování rámce pro činnosti Útvaru na pod -
poru strukturální reformy.
76
Komise se domnívá, že pracovní skupina pro Řecko 
svůj mandát splnila. Viz odpověď Komise k části II 
této zprávy.
76 – první odrážka
Podle názoru Komise bylo prokázáno, že technická 
pomoc byla optimální, a to na základě kombinace 
dosazených odborníků a krátkodobě angažova -
ných odborníků, místních i mezinárodních, s cílem 
obsáhnout plně složité oblasti reformy, přičemž se 
vždy přihlíželo k vysoce specifické povaze úkolů 
a potřebným odborným dovednostem.
Mezi různými mechanismy poskytování technické 
pomoci je využití externích dodavatelů nanejvýš 
důležité při poskytování technické pomoci v přípa -
dech, kdy v rámci Komise nebyly potřebné odborné 
znalosti k dispozici.
Odpovědi Komise 59
Doporučení 5
Komise s doporučením 5 souhlasí.
Postupy, které pracovní skupina pro Řecko uplatňo -
vala při přidělování dlouhodobých zakázek meziná -
rodním organizacím nebo vnitrostátním agenturám, 
byly v souladu s postupy stanovenými ve finančním 
nařízení a jeho prováděcích pravidlech a s rozhodo -
vacím procesem.
Všechny vybrané vnitrostátní agentury a meziná -
rodní organizace byly na úrovni Komise podrobeny 
auditům (posouzení čtvrtého a šestého pilíře), které 
potvrdily jejich dostatečné zkušenosti s řízením 
zakázek financovaných z rozpočtu EU.
Komise chce zdůraznit, že po vstupu nového finanč -
ního nařízení v platnost v roce 2013 bylo podle 
přístupu založeného na výsledcích vynaloženo 
dodatečné úsilí: s organizacemi v rámci šestého 
pilíře byly podepsány nové rámcové dohody, které 
kladou důraz na projekty založené na výsledcích, 
jež se řídí popisem logického rámce a u nichž je 
třeba na začátku zadávacího řízení stanovit efektiv -
nost vynaložených prostředků.
77
Komise monitorovala celkové poskytování tech -
nické pomoci. Konkrétní projekty k provedení refo -
rem byly realizovány v rámci odpovědnosti řeckých 
orgánů, a nepodléhaly proto monitorování ze strany 
Komise.
79
Viz odpověď Komise k části III této zprávy a k 
bodu 55.Doporučení 3
Komise s doporučením 3 souhlasí.
Vzhledem k značnému počtu snah členských států 
(z eurozóny i mimo eurozónu), Komise, mezinárod -
ních a vnitrostátních organizací na podporu Řecka 
čelícího krizi při plánování a provádění potřebných 
reforem se Komise domnívá, že počet zúčastněných 
stran byl přiměřený.
Počet partnerů tudíž zohledňoval opatření, která 
byla zapotřebí k úplnému dosažení účelu pomoci.
Doporučení 4
Komise s doporučením 4 souhlasí.
Ukázalo se, že strategie pracovní skupiny pro 
Řecko vyznačující se vysokou mírou flexibility, aby 
bylo možno rychle a účinně reagovat na měnící se 
potřeby v situaci hluboké krize a naléhavosti opat -
ření, byla dobře přizpůsobená okolnostem. Komise 
chce poukázat na skutečnost, že podle potřeb 
a okolností volila pracovní skupina pro Řecko nej -
vhodnější přístup a využití zdrojů, mimo jiné včetně 
dosazení odborníků z Komise, mezinárodních orga -
nizací a vnitrostátních agentur a/nebo úředníků na 
vysoké úrovni z ostatních členských států na řecká 
ministerstva a do správních orgánů, organizování 
workshopů a poskytnutí krátkodobě angažovaných 
odborníků.
Zavedení plánovacího cyklu v rámci pracovní 
skupiny pro Řecko proto reagovalo na tyto obecné 
souvislosti, což zajistilo potřebnou flexibilitu při 
rozhodování o různých možnostech poskytování 
technické pomoci. Stanovení priorit jednotlivých 
opatření záviselo na žádostech řeckých orgánů 
a podmínkách stanovených v makroekonomickém 
ozdravném programu a mělo být upraveno podle 
výsledků jednání.
Odpovědi Komise 60
Doporučení 6
Komise s doporučením 6 souhlasí a bude syste -
maticky monitorovat technickou pomoc, která 
je poskytována v rámci její přímé odpovědnosti 
jakožto zadavatele.
Při stanovování nového rámce, který bude před -
stavovat základ pro činnosti Útvaru na podporu 
strukturální reformy, uváží Komise v analýze ex ante  
vyvozené poznatky a získané zkušenosti při prová -
dění opatření v rámci technické pomoci pracovní 
skupinou pro Řecko. Komise mimoto zvažuje 
zveřejnění výzvy k podávání nabídek na hodnocení 
ex post  týkající se činností provedených v Řecku 
poté, co budou veškeré činnosti v oblasti technické 
pomoci dokončeny.
Doporučení 7
Komise s doporučením 7 souhlasí.
Budoucí opatření Útvaru na podporu strukturální 
reformy budou zdůrazňovat tento aspekt budování 
kapacit.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
Pracovní skupina pro Řecko byla ustavena Evropskou 
komisí k  podpoře realizace hospodářského ozdravného 
programu s širokou škálou technické pomoci. V této 
zprávě jsme prověřovali, zda pracovní skupina naplnila 
svůj mandát a zda pomoc poskytnutá Řecku byla pro 
reformy účinným přínosem. Zjistili jsme, že pracovní 
skupina se obecně ukázala být funkčním mechanismem 
pro poskytování podpory a koordinaci složitých činností 
s technickou podporou souvisejících. V koncepci 
některých projektů však byly nedostatky a výsledky 
z hlediska vlivu na pokrok reformy byly pouze smíšené.