(2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Slovensko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 2 až 4, bylo plně a včas zohledněno. Zejména opatření proti korupci a zlepšení systému soudnictví pomohou zohlednit první doporučení pro eurozónu, jež se týká kvality institucí, zaměření hospodářské politiky související s investicemi do určených oblastí pomůže zohlednit druhé doporučení pro eurozónu, jež se týká podpory investic, a opatření ke zlepšení kvalifikace pomohou zohlednit třetí doporučení pro eurozónu, jež se týká fungování trhu práce.

(4)Dne 25. dubna 2019 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2019 a svůj program stability z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo zohledňování příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

(6)Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2019 předpokládá slovenská vláda zlepšení celkového salda ze schodku ve výši 0,7 % HDP v roce 2018 na vyrovnaný rozpočet v roce 2019, který zůstane beze změny do roku 2022. Na základě přepočteného strukturálního salda má být střednědobý rozpočtový cíl, který se změnil ze strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP v roce 2019 na 1 % HDP od roku 2020, podle plánu v roce 2020 dosažen. Podle programu stability z roku 2019 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat z 47,5 % v roce 2019 na 44,4 % v roce 2022. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Potřebná opatření na podporu plánovaných cílů pro schodek počínaje rokem 2019 však nebyla v plné míře konkretizována. Rozpočet zahrnuje nespecifikovanou kategorii výdajů nazvanou rozpočtové rezervy (v celkové výši 0,7 % HDP), což snižuje předvídatelnost při plnění rozpočtu.

(7)Dne 13. července 2018 Rada Slovensku doporučila zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládního sektoru nepřekročila v roce 2019 hodnotu 4,1 % HDP, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. S ohledem na prognózu Komise z podzimu 2018, která v roce 2019 předpokládala pozici bližší střednědobému cíli a potřebnou korekci v souladu s pravidly pro uvolnění, by nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí neměla překročit 4,6 %, což odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,3 % v roce 2019. Na základě prognózy Komise z jara 2019 existuje riziko významné odchylky od doporučené fiskální korekce v celém období 2018 a 2019.

(8)V roce 2020 by Slovensko mělo dosáhnout svého střednědobého rozpočtového cíle. Na základě prognózy Komise z jara 2019 to při nezměněné politice odpovídá maximální nominální míře růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 4,6 %, což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,3 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2019 existuje při nezměněné politice riziko, že za období let 2019 a 2020 celkově dojde k významnému odchýlení od tohoto požadavku. Předpokládá se, že Slovensko v letech 2019 a 2020 dodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu je třeba od roku 2019 přijímat nezbytná opatření.

(9)Slovenské veřejné finance se v dlouhodobém horizontu potýkají se středně velkými riziky pro fiskální udržitelnost. Podle zprávy Komise o fiskální udržitelnosti z roku 2018 by ke stabilizaci poměru dluhu k HDP (míry zadlužení) v dlouhodobém horizontu vzhledem ke scénáři, kdy nedojde ke změně politiky, bylo třeba kumulovaného zlepšení strukturálního primárního salda o 2,5 procentního bodu HDP. Důvodem je předpokládaný nárůst výdajů na důchody a zdravotní péči, který zvyšuje náklady související se stárnutím populace (dohromady 1,8 procentního bodu HDP). Jelikož porodnost je nízká, zatímco naděje dožití má se na Slovensku dále zvyšovat, očekává se, že míra závislosti starších osob (počet starších osob ve srovnání s aktivním obyvatelstvem, tj. obyvatelstvem v pracovním procesu nebo v odborné přípravě) se do roku 2060 téměř ztrojnásobí. Zatímco v roce 2016 připadaly na každých deset zaměstnaných osob pouze asi tři ekonomicky neaktivní osoby nad 65 let, očekává se, že se tento poměr do roku 2060 zvýší na více než sedm ekonomicky neaktivních osob na každých deset osob zaměstnaných (index ekonomické závislosti starých osob). Zavedení automatických přizpůsobení věku odchodu do důchodu podle naděje dožití postupně zlepšilo dlouhodobou udržitelnost důchodového systému. To bylo považováno za důležitý nástroj k zajištění mezigenerační spravedlnosti a dlouhodobé udržitelnosti. Obavy ohledně dlouhodobé fiskální udržitelnosti důchodových systémů se zvýšily poté, co Parlament dne 28. března 2019 schválil změnu ústavy, která zavádí limity věkové hranice pro odchod do důchodu (64 let pro muže a bezdětné ženy, přičemž za každé z prvních tří dětí dochází u žen ke snížení o půl roku) a zrušuje automatické úpravy související s nadějí dožití. Podle fiskální rady Slovenska bude limit znamenat další zvýšení výdajů o 1,6 % HDP, jež tak z 8,6 % v roce 2016 vystoupají na 11,4 % v roce 2070, ačkoli ve zprávě o stárnutí obyvatelstva z roku 2018 se předpokládalo zvýšení o 9,8 %. To významně zvýší rizika udržitelnosti. V tomto okamžiku nebyla navržena vyrovnávací opatření a nebyl vypočten dopad na příjmy ve stáří a na chudobu.

(10)I přes určitý pokrok v boji proti daňovým únikům zůstává dodržování daňových předpisů výzvou a výpadek příjmů z DPH představoval v roce 2016 více než dvojnásobek průměru EU. Přestože se očekává, že opatření plánovaná v rámci třetího akčního plánu přinesou pozitivní výsledky, některá z nich dosud nebyla provedena. Například zavedení elektronických daňových přiznání povede pravděpodobně ke snížení administrativní zátěže daňových poplatníků, avšak nezavedení všech plánovaných opatření by mohlo snížit celkový účinek. Současně může strukturovaný rámec politických opatření pomoci snížit časté změny daňového zákoníku a podpořit jeho zjednodušení. A konečně příjmový potenciál zdanění v oblasti životního prostředí a zdanění nemovitostí není ve srovnání s ostatními zeměmi EU dostatečně využíván.

(11)Příznivý vývoj na trhu práce, vyznačující se rostoucí zaměstnaností a historicky nízkými mírami nezaměstnanosti, pokračuje. V provádění akčního plánu pro dlouhodobě nezaměstnané, který během dvou let pomohl snížit počet dlouhodobě nezaměstnaných o jednu třetinu, bylo dosaženo značného pokroku. Míra dlouhodobé nezaměstnanosti však zůstává nad průměrem EU, což má dopad zejména na osoby s nízkou kvalifikací, mladé lidi a Romy. Ačkoli klesají míry nezaměstnanosti, významným problémem se staly zprávy o nedostatku kvalifikovaných pracovních sil. Přetrvávají vážné regionální rozdíly na trhu práce, přičemž vyšší nezaměstnanost existuje zejména ve třech regionech východního Slovenska a nedostatek pracovních sil v západní části země. Je třeba pokračovat v budování kapacit pro zaměstnavatele a odbory, aby se podpořilo jejich aktivnější zapojení.

(12)Rozsah a efektivita politik ke zlepšení zaměstnatelnosti jsou omezené. Odborná příprava a rekvalifikační programy byly posíleny, ale jsou stále nedostatečné a nejsou plně zacílené na dlouhodobě nezaměstnané a znevýhodněné skupiny. Vzdělávací systém nepřispívá dostatečně k socioekonomickému rozvoji a je podfinancován na všech úrovních. Mezi naléhavé problémy patří nízká kvalita výsledků vzdělávání, účast Romů ve všeobecném inkluzivním vzdělávání od raného dětství a účinná integrace žáků ze socioekonomicky znevýhodněného prostředí do vzdělávání a odborné přípravy (vzhledem k narůstající míře předčasných odchodů ze vzdělávání). Výsledky v oblasti vzdělávání a úrovně základních dovedností jsou podle mezinárodních standardů stále neuspokojivé a jsou silně ovlivněny sociálně-ekonomickým zázemím žáků. Problémem je zajistit, aby slovenská populace byla vybavena lepšími dovednostmi, které si vyžaduje měnící se ekonomika i společnost. Přes postupný růst mezd do roku 2020 zůstává učitelská profese neatraktivní a nedostatek učitelů roste. Kvalita a význam počáteční odborné přípravy a příležitostí pro profesní rozvoj učitelů jsou nadto omezené. Stávající opatření na podporu rovnosti a inkluzivního vzdělávání dosud nesplnila očekávání a nebyl zaznamenán skutečný pokrok v odstraňování segregace romských žáků. Vláda přijala „Národní plán reforem v oblasti vzdělávání a výchovy“ (2018–27) a první akční plán (2018–19) (spolu s odhadovaným rozpočtem), jakož i nové právní předpisy týkající se zajištění kvality ve vysokoškolském vzdělávání. Bude zásadní, aby tato opatření byla účinně prováděna a sledována, aby se zjistilo, zda přinesou očekávané výsledky.

(13)Nízká míra zaměstnanosti žen odráží skutečnost, že dlouhou rodičovskou dovolenou si zřídka vybírají muži, a je ještě zesílena nedostatkem cenově dostupných zařízení péče o děti a dlouhodobé péče. Zejména u dětí mladších tří let je celková míra zápisu do zařízení péče o děti mimořádně nízká. Vláda přijala nové rozhodnutí o povinné účasti na předškolním vzdělávání a péči, a to od 5 let věku a s účinností od roku 2020. Je však zapotřebí dalších investic a podpory docházky do zařízení péče o děti a předškolních zařízení.

(14)I když je podíl osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením pod průměrem EU, v řadě okresů na jihu a na východě Slovenska je jeho úroveň výrazně vyšší. V přístupu ke kvalitnímu vzdělávání podporujícímu začlenění existují značná úzká místa, kde se regionální rozdíly promítají zejména do výrazných měr předčasných odchodů ze vzdělávání. Další úzká místa se týkají přístupu znevýhodněných skupin, zejména Romů, a osob se zdravotním postižením a osob, které trpí bezdomovectvím a vyloučením z bydlení, ke zdravotní péči, dlouhodobé péči, sociálnímu bydlení a dalším základním službám. Pro podporu sociálního začlenění těchto skupin je nezbytný integrovaný přístup.

(15)Reformy, jejichž cílem je zlepšit nákladovou efektivnost systému zdravotní péče, nabývají na dynamice, i když míra provádění se v různých oblastech péče liší. Politická opatření prováděná v souvislosti s přezkumem výdajů na zdravotní péči přinesla některé pozitivní výsledky, zejména v návaznosti na řadu opatření k omezení nákladů v oblastech léčiv a zdravotnických prostředků. Stále však existuje prostor pro zvyšování efektivity a zlepšování péče prostřednictvím strategického přerozdělování zdrojů mezi oblastmi péče. Poskytování zdravotnických služeb je i nadále příliš závislé na nemocnicích, které i přes pravidelné zmírnění dluhového břemene i nadále kumulují zadlužení a bojují o financování investic potřebných ke zlepšení účinnosti a kvality péče. Posílení primární péče je sice klíčové pro snížení využívání nemocničních služeb, jemuž se lze vyhnout, avšak nízký počet praktických lékařů a omezený rozsah služeb nabízených v primární péči představují překážku pro zlepšení účinnosti systému zdravotnictví. Jelikož vláda zahájila opatření k řešení nedostatku pracovních sil ve zdravotnictví, bude důležité zasadit toto úsilí do dlouhodobé strategie zaměřené na postupnou decentralizaci služeb od akutní péče, posílení primární péče a posílení preventivních služeb.

(16)Roztříštěný výzkumný systém oslabuje efektivitu veřejných investic do výzkumu a vývoje při zvyšování kvality vědeckého výzkumu a nepřitahuje soukromé financování. Politika v oblasti výzkumu a inovací trpí neúčinnou koordinací mezi ministerstvy a dalšími aktéry, což vede ke zpožděním a neúspěchům významných reforem. Neoptimální transformační proces Slovenské akademie věd vyvolal obavy ohledně kontinuity jejích činností, což vedlo k zastavení celého procesu. Nedostatek nebo selhání cílených opatření spolu s omezeným zapojením výzkumných institucí a omezenou výzkumnou kapacitou přispívají k nízkým výdajům na výzkum a vývoj v soukromém sektoru. Celkově vzato je výzkum a vývoj v oblasti podnikání i nadále jedním z nejnižších v EU a zaměřuje se na střední/technologicky vyspělou výrobu, což jsou oblasti, v nichž dominují nadnárodní společnosti. Opatření na podporu předávání znalostí, posílení inovativních kapacit v průmyslu a zlepšení spolupráce mezi podniky a akademickou obcí postupují pomalu.

(17)Aby se zvýšila produktivita Slovenska a byl zachován konvergenční proces, je rovněž zapotřebí trvalého úsilí o investice do digitální a dopravní infrastruktury a energetické účinnosti. Je třeba zlepšit základní pevné širokopásmové připojení a 4G pokrytí a využívání ultrarychlého širokopásmového připojení. Investice do energetické účinnosti, zejména v sektoru budov, a environmentální technologie mohou být zdrojem zeleného růstu a pomohou zachovat vzácné přírodní zdroje. Aby se méně rozvinutým regionům umožnilo dohnat vývoj a stát se více znalostními, konkurenceschopnými a produktivními, je třeba více strategických investic zaměřených na zacelení mezer v infrastruktuře a zlepšení dopravních sítí. Slovensko zaostává, pokud jde o dokončení hlavní silniční a železniční sítě v rámci transevropské dopravní sítě, například v koridoru Rýn-Dunaj. Nedostatky v dopravní síti by bylo možné vyřešit zlepšením vzájemného propojení, multimodality a interoperability stávající veřejné a městské dopravní sítě a podporou udržitelných druhů dopravy.

(18)Vysoká administrativní a regulační zátěž může negativně ovlivnit investice a inovace, zejména v případě malých a středních podniků. Navzdory vládnímu úsilí není administrativní zátěž dostatečně snižována a slovenské podnikatelské prostředí v mezinárodním srovnání zaostává. Kvalita právních předpisů a nedostatečná předvídatelnost jsou pro podniky důvodem k obavám. Tyto problémy by měly být řešeny úplným zavedením slovenské strategie pro zlepšování právní úpravy (RIA2020) a posílením slovenského střediska pro zlepšování právní úpravy. Slovenské odvětví odborných služeb je nadále velmi regulováno. Restriktivnost regulace je vyšší než vážený průměr EU u právníků, patentových zástupců, stavebních inženýrů, architektů, účetních, turistických průvodců a realitních makléřů.

(19)Vláda zásadním způsobem reformuje postupy při zadávání veřejných zakázek prostřednictvím revize právního rámce s cílem zjednodušit postupy a snížit transakční náklady. Nové zaměření na profesionalizaci je vítané; všeobecné přínosy však vznikají jenom pomalu. V atmosféře nedůvěry vůči veřejným institucím musí zadavatelé veřejných zakázek vyvinout větší úsilí, aby znovu získali důvěru u podniků, sdělovacích prostředků a široké veřejnosti. To brání zavedení tolik potřebných nových postupů. Je třeba zvýšit úsilí o zvýšení využívání kritérií kvality s cílem dosáhnout lepšího zhodnocení vynakládaných finančních prostředků a zlepšit strategické využívání veřejných zakázek.

(20)Slovenská veřejná správa stále čelí nedostatkům a překážkám způsobeným zejména neefektivní spoluprací mezi vládními útvary. Nedostatečné kapacity a strategické plánování, jakož i administrativní nedostatky brání bezproblémovému poskytování prostředků z ESI fondů. V důsledku toho Slovensko ztratilo financování ve výši 120 milionů EUR z období 2014–2020 a rozdělení finančních prostředků konečným příjemcům zůstává nízké. Navíc neoptimální příprava projektů financovaných z ESI fondů vedla k opožděnému investování a vyústila v krátké lhůty pro zadávání veřejných zakázek, čímž se zvýšilo riziko nesrovnalostí.

(21)Korupce nadále představuje problém a bylo projeveno pouze omezené odhodlání stíhat případy velké korupce. Úsilí v boji s korupcí brání organizační a procesní nedostatky na úrovni policie a státního zastupitelství a slabá ochrana oznamovatelů. Problémem zůstává i zlepšení efektivity soudního systému, včetně jeho nezávislosti. Navzdory určitým zlepšením, pokud jde o efektivitu a kvalitu, přetrvávají obavy ohledně nezávislosti soudnictví a zpoždění v procesu jmenování soudců Ústavního soudu by mohlo ovlivnit fungování soudního systému.

(22)K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Slovensku, by mohlo přispět programování fondů EU na období 2021–2027. Slovensko by tedy mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly. Důležitým faktorem pro úspěšnost těchto investic je posílení správní kapacity země k řízení zmiňovaných fondů.

(23)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2019. Posoudila také program stability z roku 2019 a národní program reforem na rok 2019, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovensku adresována v předchozích letech. Zohlednila nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovensku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.