I.Úvod

Volný pohyb osob je jednou ze základních svobod, které EU zaručuje svým občanům. Každý občan EU tak může bez zvláštních formalit cestovat, pracovat a žít v kterémkoli členském státě. Schengenská spolupráce tuto svobodu posiluje tím, že umožňuje více než 400 milionům občanů EU i státním příslušníkům třetích zemí legálně pobývajícím na území EU pohybovat se z jednoho členského státu do jiného bez hraničních kontrol. Schengenský prostor bez kontrol na vnitřních hranicích v současnosti tvoří 26 států, jejichž společným cílem je sdílet tento výdobytek s více členskými státy.

Aby se členské státy mohly plně připojit k schengenskému prostoru, musí splnit řadu podmínek. Musí být připraveny a schopny převzít odpovědnost za kontrolu vnějších hranic v zájmu ostatních států Schengenu a za udělování jednotných schengenských víz. Musí mít schopnost účinně spolupracovat s donucovacími orgány v ostatních státech Schengenu, aby byla zachována vysoká úroveň bezpečnosti, jakmile již nebudou existovat kontroly na vnitřních hranicích. Musí uplatňovat společný soubor schengenských pravidel, jako jsou kontroly na pozemních, námořních a vzdušných hranicích (letištích), vydávání víz, policejní spolupráce a ochrana osobních údajů. V neposlední řadě musí být schopny připojit se k Schengenskému informačnímu systému a tento systém využívat.

Aby se ověřilo, že jsou splněny nezbytné podmínky k uplatňování všech částí schengenského acquis, musí se členské státy, které se chtějí k schengenskému prostoru připojit, podrobit hodnocení . Od roku 2013 jsou členské státy a Komise společně zodpovědné za schengenský hodnotící a monitorovací mechanismus za podpory subjektů, úřadů a agentur EU, přičemž Komise zastává celkovou koordinační úlohu. Komise připravuje a plánuje hodnocení a přijímá hodnotící zprávy, zatímco Rada je odpovědná za přijímání doporučení pro nápravná opatření.

Je to poprvé, co bylo v rámci nového mechanismu zahájeno schengenské hodnocení ve všech příslušných oblastech politiky s cílem ověřit, že byly splněny nezbytné podmínky k uplatňování všech příslušných částí schengenského acquis členským státem, který se chce připojit k schengenskému prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích. Tento proces je založen na návštěvách na místě za účasti odborníků z členských států a Komise, na řadě hodnotících zpráv obsahujících zjištění a na doporučeních pro nápravná opatření vydaných Radou, na něž navazují akční plány členského státu.

V aktu o přistoupení z roku 2011 je uvedeno, že schengenské acquis se v Chorvatsku plně použije až na základě rozhodnutí Rady vydaného za tímto účelem a že toto rozhodnutí by mělo být přijato poté, co bylo podle platných schengenských hodnotících postupů ověřeno, že Chorvatsko splnilo nezbytné podmínky k uplatňování všech částí příslušného acquis, včetně účinného uplatňování všech schengenských pravidel v souladu s dohodnutými společnými standardy a se základními zásadami. Při přijímání uvedeného rozhodnutí by Rada měla rovněž zohlednit zprávu Komise potvrzující, že Chorvatsko nadále plní závazky týkající se schengenského acquis přijaté při přístupových jednáních, zejména závazky přijaté Chorvatskem v oblasti soudnictví a základních práv (příloha VII aktu o přistoupení), včetně průběžného pokroku ve výsledcích dosahovaných v oblasti soudní reformy a účinnosti soudnictví a boje proti korupci. Z deseti závazků uvedených v příloze VII se schengenského acquis se týká šest.

Účelem tohoto sdělení je zhodnotit pokrok, jehož Chorvatsko dosáhlo při plnění nezbytných podmínek k uplatňování všech částí schengenského acquis, s přihlédnutím k výsledkům schengenských hodnocení a k následným opatřením přijatým Chorvatskem od zahájení hodnocení v roce 2016 do října 2019. Mimoto je zde popsáno, jak Chorvatsko plnilo závazky týkající se schengenského acquis přijaté při přístupových jednáních ode dne přistoupení (1. července 2013) do září 2019.

II.Schengenské hodnocení

Dne 6. března 2015 oznámilo Chorvatsko, že je připraveno zahájit schengenský hodnotící proces ve všech příslušných oblastech politiky ode dne 1. července 2015 s cílem, aby Rada přijala rozhodnutí o plném uplatňování schengenského acquis. V návaznosti na „prohlášení o připravenosti“ Chorvatska byl v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1053/2013 zahájen schengenský hodnotící proces v roce 2016 vytvořením hodnotícího a monitorovacího mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis za celkové koordinace Komise.

Schengenské hodnocení Chorvatska probíhalo v souladu s čl. 1 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1053/2013. Od června 2016 do května 2019 ověřovaly týmy složené z odborníků Komise i členských států uplatňování schengenského acquis Chorvatskem v oblasti ochrany údajů, policejní spolupráce, společné vízové politiky, správy vnějších hranic, navracení, Schengenského informačního systému, palných zbraní a justiční spolupráce v trestních věcech. Při těchto hodnoceních byla věnována zvláštní pozornost dodržování základních práv a fungování orgánů uplatňujících příslušné části schengenského acquis. Výsledkem tohoto procesu byla řada hodnotících zpráv přijatých Komisí v letech 2016 až 2019 se zjištěními a hodnoceními, jakož i doporučení ohledně nápravy zjištěných nedostatků přijatá Radou. V návaznosti na doporučení Rady a v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1053/2013 předložilo Chorvatsko Komisi a Radě akční plány popisující, jak napraví nedostatky zjištěné v příslušných hodnotících zprávách. Na základě obdržených navazujících zpráv Komise posuzovala, zda jsou akční plány plně prováděny, a pravidelně o tom informovala Pracovní skupinu pro schengenské záležitosti Rady.

Výsledky schengenského hodnotícího procesu pro jednotlivé oblasti politiky

Hodnocení ochrany údajů se uskutečnilo v únoru 2016 a vedlo k celkovému zhodnocení, že Chorvatsko splňuje nezbytné podmínky k uplatňování schengenského acquis v oblasti ochrany údajů. Nebyla určena žádná „nevyhovující“ zjištění. Přesto byla nezbytná zlepšení, zejména pokud jde o nezávislost úřadu pro ochranu údajů a posílení pozice pověřence pro ochranu osobních údajů ministerstva vnitra. Dne 30. ledna 2019 informovala Komise Chorvatsko a Radu o tom, že doporučení pro zlepšení poskytnutá prostřednictvím doporučení Rady byla Chorvatskem všechna dostatečně provedena.

Rovněž v případě hodnocení policejní spolupráce, jež proběhlo v červnu 2016, dospělo celkové zhodnocení k závěru, že Chorvatsko splňuje nezbytné podmínky k uplatňování schengenského acquis v této oblasti politiky. Nebyly zjištěny žádné případy nedodržování schengenského acquis v oblasti policejní spolupráce. Přesto bylo zjištěno několik oblastí, v nichž bylo zlepšení považováno za nezbytné, například provádění a modernizace dohod o policejní spolupráci se sousedními členskými státy, posílení organizace policie v oblasti mezinárodní policejní spolupráce a zlepšení výměny informací přijetím zvláštních technických opatření. Dne 28. května 2019 Komise po důkladné analýze navazujících zpráv o provádění doporučení Rady poskytnutých Chorvatskem a týkajících se nezbytných zlepšení informovala Chorvatsko a Radu o tom, že shledala, že obecně byla doporučení provedena. Nicméně stále musí být plně provedeno doporučení týkající se pokračování v dalším jednání o dvoustranné dohodě se Slovinskem ohledně zvláštních forem přeshraniční policejní spolupráce na předcházení trestné činnosti. Chorvatsko bylo požádáno, aby nadále usilovalo o urychlené podepsání a ratifikaci dvoustranné dohody se Slovinskem a aby Komisi informovalo o dosaženém pokroku.

Pokud jde o hodnocení společné vízové politiky, v souvislosti s níž se uskutečnily návštěvy na místě v červnu 2016 na chorvatských velvyslanectvích v Prištině (Kosovo) a v Moskvě (Ruská federace), vedlo celkové zhodnocení k závěru, že Chorvatsko splňuje nezbytné podmínky k uplatňování schengenského acquis v oblasti společné vízové politiky. Nebyly pozorovány žádné případy nesouladu. Byla však považována za nezbytná zlepšení v několika oblastech, zejména co se týče pracovních postupů na vízových odděleních a chorvatského vízového informačního systému. Komise po analýze akčního plánu a navazujících zpráv o provádění doporučení Rady k nápravě zjištěných bodů ke zlepšení a po podpisu pozměněné „Dohody mezi vládou Chorvatské republiky a vládou Ruské federace o vzájemném cestování státních příslušníků Chorvatské republiky a státních příslušníků Ruské federace“ dne 17. června 2019 považovala doporučení za provedená v plném rozsahu. To bylo oznámeno Chorvatsku a Radě dne 28. června 2019.

Schengenské hodnocení v oblasti navracení se uskutečnilo v červnu 2016. Na základě zjištění dospělo celkové zhodnocení k závěru, že splnění nezbytných podmínek Chorvatskem, pokud jde o uplatňování schengenského acquis v oblasti navracení, je podmíněno dalším sladěním chorvatského zákona o cizích státních příslušnících s ustanoveními směrnice o navracení a jeho prováděním. To se týká zejména vydávání zákazů vstupu a jejich platnosti v celé EU, kriminalizace neoprávněného pobytu, jež může představovat riziko zpoždění procesu navracení, a nedostatečně přesného vymezení „nebezpečí skrývání se“. V souladu s akčním plánem a s navazujícími zprávami poskytnutými za účelem provádění doporučení Rady bylo provedeno nezbytné sladění zákona o cizích státních příslušnících se směrnicí o navracení. Dne 18. března 2019 oznámila Komise Chorvatsku a Radě, že doporučení Rady týkající se hodnocení v oblasti navracení byla plně provedena.

V návaznosti na kladné schengenské hodnocení Chorvatska v oblasti ochrany údajů z února 2016 a po ověření, že z technického hlediska je chorvatský vnitrostátní Schengenský informační systém připraven k začlenění do schengenského informačního systému (SIS), přijala Rada dne 11. dubna 2017 rozhodnutí o uplatňování ustanovení schengenského acquis týkajících se SIS. SIS byl v Chorvatsku uveden do plného provozu dne 27. června 2017 s výjimkou vydávání odepření vstupu nebo pobytu pro schengenský prostor (do zrušení kontrol na vnitřních hranicích). Související schengenské hodnocení se uskutečnilo v září 2017. Hodnocení dospělo k závěru, že provádění SIS je uspokojivé a Chorvatsko splňuje nezbytné podmínky k uplatňování schengenského acquis v této oblasti. Chorvatsko zavedlo solidní, moderní architekturu systému, jež zajišťuje vysokou dostupnost a kontinuitu činnosti. Přesto bylo stále považováno za nezbytné doladění vyhledávacích funkcí a systému řízení případů SIRENE. Komise dne 4. června 2019 po analýze akčního plánu a navazujících zpráv o provádění doporučení Rady vypracovaného za účelem zajištění nezbytných zlepšení informovala Chorvatsko a Radu o tom, že provádění opatření navržených v doporučeních bylo splněno.

Hodnocení týkající se právních předpisů o palných zbraních bylo provedeno na základě dotazníku v září 2016. Podle celkového zhodnocení byl právní rámec pro palné zbraně, správní struktury a policejní postupy v oblasti policejní spolupráce v souladu se schengenským acquis. Bylo považováno za nezbytné několik zlepšení v souvislosti s právními požadavky EU, jako je uvedení klasifikace plynových zbraní, které lze snadno přeměnit, do souladu se směrnicí 91/477/EHS (částí II přílohy I) a zajištění toho, aby požadavky na označování dovážených zbraní byly v praxi v souladu s nařízením (EU) 258/2012 (čl. 2 odst. 15 písm. c)). Dne 6. listopadu 2018 sdělila Komise Chorvatsku a Radě, že provádění opatření souvisejících s doporučeními Rady bylo splněno.

Hodnocení v oblasti justiční spolupráce v trestních věcech mělo vzhledem k tomu, že naprostá většina ustanovení schengenského acquis v této oblasti byla ve vztazích mezi členskými státy nahrazena právními nástroji „neschengenského charakteru“, omezenou působnost. Z tohoto důvodu bylo v období od července do října 2018 provedeno hodnocení na základě dotazníku, pokud jde o provedení ve vnitrostátním právu a uplatňování těch ustanovení schengenského acquis Chorvatskem, která nebyla nahrazena. Celkové zhodnocení vyústilo v závěr, že chorvatský právní rámec týkající se justiční spolupráce v trestních věcech, zejména vzájemné právní pomoci v trestních věcech a zásady ne bis in idem, splňuje nezbytné podmínky k uplatňování schengenského acquis v této oblasti. Nebyla určena žádná doporučení na zlepšení. Namísto toho z posouzení vyplývá, že Chorvatsko bude plně splňovat schengenské acquis v okamžiku, kdy se stane stranou Úmluvy o vzájemné pomoci ve věcech trestních mezi členskými státy Evropské unie ze dne 20. května 2000 a jejího dodatkového protokolu. To nastane, jakmile Rada jednomyslně rozhodne o stanovení data vstupu uvedené úmluvy a jejího protokolu v platnost.