CS Úřední věstník Evropské unie C 235/16

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2015/C 235/06)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„PREKMURSKA GIBANICA“

EU č.: SI-TSG-0107-01313 – 19.2.2015

1. Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Označení skupiny: Društvo za promocijo in zaščito prekmurskih dobrot Adresa: Ulica Štefana Kovača 40, SI–9000 Murska Sobota SLOVINSKO Tel. +386 25261435 E-mail: dpzpd@siol.net

Žádost o změnu podává stejné seskupení žadatelů, které podávalo žádost o zápis produktu „Prekmurska gibanica“.

2. Členský stát nebo třetí země

Slovinsko

3. Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

— ☐ Název produktu — ☒ Popis produktu — ☒ Metoda produkce — ☒ Jiná: Minimální požadavky a postupy pro kontrolu zvláštní povahy

4. Druh změn

— ☒ Změna specifikace produktu jako zapsané ZTS, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012.

5. Změny

5.1 Popis zemědělského produktu nebo potraviny

V prvním odstavci se za účelem dalšího vyjasnění doplní, že se poslední vrstva náplně přikryje dvěma vrstvami taženého těsta, předposlední vrstva se polije omastkem nebo smetanovou polevou, poslední vrstva pak omastkem nebo polevou ze směsi tuku a smetany. Uvedené přísady – zakysaná nebo sladká smetana a žloutek jsou v podstatě přísady smetanové polevy, proto se jejich výčet škrtá a místo toho se doplní „nebo kombinací omastku a smetanové polevy“.

Škrtá se informace o tom, že pro přípravu moučníku „Prekmurska gibanica“ lze použít kulaté i hranaté formy na pečení, neboť tento text se opakuje ve třetím odstavci.

Škrtá se druhý odstavec „Fyzický popis“, neboť zmíněný text je již obsažen ve třetím odstavci.

Ve třetím odstavci se škrtá věta, že se moučník „Prekmurska gibanica“ pečený v kulaté formě rozkrájí na trojúhelníkové řezy a pečený v obdélníkové formě na obdélníkové řezy. Nehledě na tvar pekáče (kulatý nebo hranatý) se moučník „Prekmurska gibanica“ může rozkrájet jak na trojúhelníkové, tak na obdélníkové řezy.

Předposlední věta tohoto odstavce se kvůli správnému pochopení doplní – není tu myšlena rovnoměrná tloušťka všech náplní, spíše rovnoměrná tloušťka jednotlivých typů náplně, např. maková náplň musí mít v obou vrstvách stejnou tloušťku, totéž platí pro jablečnou, tvarohovou i ořechovou náplň.

5.2 Popis metody produkce

Pro snadnější pochopení přípravy moučníku „Prekmurska gibanica“ se doplňují nové názvy jednotlivých fází přípravy moučníku (příprava náplní a polev, složení moučníku, jeho pečení a krájení a jeho mražení).

V první větě se doplní rozměry pekáče, do kterého se vkládají jednotlivé vrstvy (kulatý pekáč měří 30 až 35 cm); každý výrobce si množství uvedená v receptu sám přepočítá na rozměry použitého pekáče.

Kvůli sjednocení terminologie se vždy použije výraz pekáč, a nikoli forma.

Škrtá se recept na jemné a tažené těsto i postup přípravy tohoto těsta, neboť jde o základní typy těsta připravované podle standardních receptů a postupů.

Škrtá se údaj o zákazu použití mraženého těsta. Bylo zjištěno, že mražené těsto, pokud je správně rozmrazeno, má všechny vlastnosti čerstvě připraveného těsta a že se tím organoleptické vlastnosti moučníku „Prekmurska gibanica“ nemění. Na aroma, strukturu a celkový dojem nemá použití mraženého těsta žádný zásadní vliv.

Ve výčtu přísad do jednotlivých náplní se škrtá vanilkový cukr, neboť jeho použití není povinné.

Do tvarohové náplně se přidává sůl podle potřeby, neboť tvaroh může být sám již dost slaný.

U jablečné náplně se kvůli správnému chápání dopíše, že se jablka nastrouhají. Použití soli se škrtá, jelikož bylo zjištěno, že se v praxi sůl pro přípravu jablečné náplně nepoužívá.

U smetanové polevy se doplní, že lze použít zakysanou a/nebo sladkou smetanu, neboť na trhu se objevují ještě další druhy smetany, které nejsou vhodné.

Moučkový cukr se doplní ještě mezi přísady, neboť v první části jsou uvedeny všechny přísady a jeho použití je již popsáno ve stávající specifikaci.

Navíc je definována možná odchylka ohledně množství jednotlivých přísad (10 %) kvůli možným odchylkám u některých surovin (např. jablka jsou více nebo méně šťavnatá, sladká nebo kyselá, tvaroh může být suchý nebo vlhký, ořechová a maková náplň se přizpůsobují s ohledem na tloušťku ostatních náplní).

K přípravě jablečné náplně se mohou použít oloupaná i neoloupaná jablka. Není důležitý ani tvar nastrouhaných jablek, důležité je jen to, že jsou nastrouhaná, proto se slova „se oloupají“ a „na tenké plátky“ škrtají.

Smetanová poleva se může připravit ze zakysané a/nebo sladké smetany, nebo také z kombinace obou, proto se u přípravy smetanové polevy doplní ještě slovo „nebo“.

U přípravy omastku se jedná jen o nevýznamné opravy kvůli lepší srozumitelnosti a sjednocení terminologie, proto se výraz „rostlinný tuk“ nahradí výrazem „rostlinný olej“, jak je uvedeno již u složení omastku.

Složení moučníku „Prekmurska gibanica“ již bylo zvláště popsáno při použití kulaté nebo hranaté formy, neboť u doma připravovaného taženého těsta se poněkud odlišovalo skládání jednotlivých vrstev tohoto těsta. Jelikož je dovoleno používat také koupené těsto, postup přípravy se zjednoduší a sjednotí pro oba typy pekáče. Proto se škrtá celý text spojený s popisem přípravy moučníku „Prekmurska gibanica“ jak v kulaté, tak v hranaté formě, neboť se opakuje.

Kvůli lepšímu chápání se při uvádění tloušťky jemného těsta před slova „silnější než 5 mm“ dodá „po upečení“, neboť tloušťka jemného těsta se prověřuje až u hotového výrobku.

Předepsaná hmotnost jednotlivých řezů moučníku se v zájmu zjednodušení zápisu sjednotí jak pro jednotlivé výrobce, tak pro průmyslovou výrobu, proto se zapíše, že jednotlivé řezy „nesmějí vážit méně než 17 g“. Posypání upečeného moučníku moučkovým cukrem nemá vliv na konečné vlastnosti, proto se doplní slovo „může“.

Moučník „Prekmurska gibanica“ je možné zamrazit před upečením nebo po upečení, proto se ve specifikaci doplní také možnost zamražení již upečeného moučníku. Tentýž výrobek se nikdy nesmí mrazit dvakrát. Jelikož se k přípravě moučníku „Prekmurska gibanica“ může použít také mražené těsto, uvede se, že se v případě použití mraženého těsta moučník musí upéct a nesmí mrazit syrový, avšak po upečení se podle potřeby může také zamrazit.

5.3 Minimální požadavky a postupy pro kontrolu zvláštní povahy

Účelem úprav v tomto bodě je snadnější porozumění, proto se v první odrážce dodá „a předepsaný technologický postup“, a zároveň se škrtá druhá odrážka tohoto bodu.

Ve třetí odrážce se znění za účelem snadnějšího porozumění vhodně doplní, aby z něj bylo jasné, že je stejnou tloušťkou náplně myšlena stejná tloušťka vždy stejné náplně, a nikoli všech náplní. Škrtají se slova „vůni, aroma a strukturu“, neboť se obvykle prověřují v rámci hodnocení organoleptických vlastností.

Ve třetím odstavci se škrtá text spojený s plněním požadavků evropské normy EN 45011, neboť tak stanoví již právní předpisy.

SPECIFIKACE PRODUKTU JAKO ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY

„PREKMURSKA GIBANICA“

EU č.: SI-TSG-0107-01313 – 19.2.2015

„Slovinsko“

1. Název, který má být zapsán

„Prekmurska gibanica“

2. Druh produktu

Třída 2.24 Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

3. Důvody zápisu do rejstříku

3.1 Jedná se o produkt, který

— ☒ je výsledkem způsobu produkce, zpracování nebo složení odpovídajících tradičním postupům pro dotyčný produkt či potravinu, — ☐ je vyroben ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používány.

„Prekmurska gibanica“ se vyrábí ze dvou různých typů těsta a čtyř odlišných náplní, z nichž každá je použita dvakrát, což produktu dodává jeho typický zvláštní vzhled a svébytnou chuť. „Prekmurska gibanica“ je tudíž zvláštní sama o sobě a vykazuje díky zvláštnímu složení také zvláštní vlastnosti.

3.2 Jedná se o název, který

— ☒ byl tradičně používán jako název konkrétního produktu, — ☐ označuje tradiční povahu nebo specifickou vlastnost produktu.

Podle Etymologického slovníku slovinského jazyka je gibanica druh potice (moučníku) vyráběného ve východní části Slovinska. Slovo pochází od slova gibâničnik, gibâničnjak, což je ošatka na pečivo, nebo gibâničar (pekař). První písemné doklady pocházejí z 18. století, kdy ji Pohlin nazývá pojmem gebanza. Slovo samotné je odvozeno od slova gybati, neboť název gibanica vznikl ze slova gyüba – vrstvené těsto.

4. Popis

4.1 Popis produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, včetně hlavních fyzikálních, chemických, mikrobiologických nebo organoleptických vlastností dokládajících jeho specifickou povahu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

„Prekmurska gibanica“ je moučník, který se připravuje ze dvou druhů těsta (jemné těsto pro základ a tažené (závinové) těsto mezi vrstvami náplně), na něž se ve vrstvách v přesně definovaném pořadí kladou čtyři různé náplně (mák, tvaroh, vlašské ořechy, jablka) a každá náplň je oddělena vrstvou taženého těsta. Tento sled náplní je poté třeba zopakovat ve stejném pořadí. Poslední vrstva náplně se přikryje dvěma vrstvami taženého těsta, předposlední vrstva se polije omastkem nebo smetanovou polevou, poslední vrstva pak omastkem nebo polevou ze směsi tuku a smetany.

Vzhled: moučník „Prekmurska gibanica“ lze péct v kulatých nebo hranatých formách. „Prekmurska gibanica“ jako celek i jako řez je vysoká 5 až 7 cm. Řez může mít trojúhelníkový nebo pravoúhlý tvar. Řez musí být řádně propečený, nesmí z něj vytékat náplň a jeho povrch musí být stejnoměrně hladký, mírně zvlněný a bez prasklin. Jednotlivé náplně musí být řádně odděleny vrstvami taženého těsta. Každá náplň má vlastní charakteristickou barvu (tvaroh je smetanově bílý, vlašské ořechy jsou zlatohnědé, jablka hnědá a mák leskle černý). Vrchní vrstva taženého těsta se nesmí odlepovat od poslední vrstvy náplně. Řez moučníku „Prekmurska gibanica“ má tudíž osm vrstev; náplně jsou řazeny v přesně stanoveném sledu (mák, tvaroh, vlašské ořechy, jablka) a mají stejnou tloušťku podle jednotlivých typů náplně. Druhý sled náplní je totožný s prvním.

Aroma: produkt má typické, výrazné aroma, má chuť i vůni čerstvého máku, tvarohu, jemných vlašských ořechů a mírně nakyslých jablek. „Prekmurska gibanica“ musí být šťavnatá, ne příliš mastná a přiměřeně sladká.

Struktura: struktura řezu je měkká, křehká, jemná, hladká a lehká. Struktura musí být s ohledem na jednotlivé složky vyvážená.

4.2 Popis metody produkce produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, kterou musí producenti dodržovat, případně včetně povahy a vlastností používaných surovin nebo přísad a metody přípravy produktu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

Předepsanými přísadami na kulatý pekáč o průměru 30 až 35 cm jsou:

těsto: — jemné těsto, — tažené těsto.

náplně: — maková: 300 g jemně mletého máku, 100 g krystalového cukru, — tvarohová: 1,2 kg plnotučného tvarohu, 100 g krystalového cukru, 2 vejce a podle potřeby špetka soli, — ořechová: 300 g mletých vlašských ořechů, 100 g krystalového cukru, — jablečná: 1,5 kg nastrouhaných jablek – spíše kyselejší odrůdy, špetka soli, 120 g krystalového cukru, skořice. Do všech náplní se může podle uvážení přidat vanilkový cukr.

Poleva: — smetanová (800 ml kysané a/nebo sladké smetany, 3 vejce) a — tuková (250 g margarínu nebo másla nebo sádla nebo rostlinného oleje).

Dle uvážení se pečený moučník „Prekmurska gibanica“ posype moučkovým cukrem.

Množství jednotlivých přísad se může odchylovat až o 10 %.

Výrobní postup moučníku „Prekmurska gibanica“:

Příprava náplní a polev

Maková náplň: k přípravě makové náplně se použije jemně mletý mák. Do rozemletého máku se (podle uvážení) přisype krystalový a vanilkový cukr a vše se řádně promíchá. Maková náplň se rozdělí na dvě části.

Tvarohová náplň: do tvarohu se přidají vejce, vanilkový cukr (podle uvážení) a krystalový cukr a podle potřeby špetka soli. Všechny přísady se řádně promíchají, aby byla směs jemná a roztíratelná. Připravená náplň se rozdělí na dvě části.

Náplň z vlašských ořechů: základem jsou najemno semleté vlašské ořechy. Mleté vlašské ořechy se smíchají s krystalovým a vanilkovým cukrem (podle uvážení). Náplň z vlašských ořechů se rozdělí na dvě části.

Jablečná náplň: jablka nastrouháme, přidáme krystalový a vanilkový cukr (podle uvážení) a skořici. Všechny přísady lehce promícháme. Pokud připravujeme jablečnou náplň z velmi šťavnatých jablek, nastrouháme je, necháme chvíli odležet, pak je vymačkáme a teprve poté se přidají všechny ostatní popsané přísady. Jablečnou náplň rozdělíme na dvě části.

Smetanová poleva: celá vejce se pomalu rozkvedlají se zakysanou a/nebo sladkou smetanou. Vytvořenou polevou se polijí jednotlivé vrstvy náplně moučníku „Prekmurska gibanica“. Množství smetanové polevy není u všech vrstev stejné, celkové množství je proto třeba odpovídajícím způsobem rozdělit. Největší množství smetanové polevy se použije na obě takzvané „suché“ náplně (mák a vlašské ořechy). Na tvarohovou náplň se použije menší množství polevy, nejméně se pak použije na náplň jablečnou (nebo mohou být jablka natolik šťavnatá, že nepotřebují polévat vůbec).

Omastek: omastek lze připravit z rozpuštěného másla, margarínu, sádla nebo také rostlinného oleje. Obdobně jako v případě smetanové polevy se jednotlivé vrstvy moučníku „Prekmurska gibanica“ polijí omastkem. Množství omastku na jednotlivých náplních je stejné jako u smetanové polevy.

Složení moučníku „Prekmurska gibanica“

Jemné těsto se vyválí do tvaru podle pekáče k pečení moučníku „Prekmurska gibanica“ (hranatý či kulatý). Vrstva jemného těsta nesmí být silnější než 5 mm. Pekáč se vymaže tukem a vloží se do něj vyválená vrstva jemného těsta, která se v několika místech propíchne vidličkou. Poté se těsto může na několik minut vložit do rozehřáté pece/trouby, dokud mírně nezežloutne (tento krok není nutný).

Do připraveného vymazaného pekáče s jemným těstem se vloží tažené těsto. Tažené těsto se potře polovinou makové náplně, která se polije smetanovou polevou a omastkem. Přes makovou náplň se rozprostře další vrstva taženého těsta. Na ni se nanese polovina tvarohové náplně, která se polije vhodným množstvím polevy a omastku. Následuje třetí vrstva taženého těsta, na kterou se nanese polovina náplně z vlašských ořechů a která se polije stejným množstvím polevy a omastku (jako maková náplň). Následuje čtvrtá vrstva taženého těsta, na kterou se nanese polovina jablečné náplně. Ta se dle potřeby polije malým množstvím smetanové polevy a omastku. Nyní se přidá vrstva taženého těsta a celý postup se znovu ve stejném pořadí zopakuje tak, že po makové náplni následuje náplň tvarohová, potom náplň z vlašských ořechů a jablek. Jednotlivé náplně musí oddělovat vrstva taženého těsta.

Když se navrství osm vrstev náplně s odpovídajícími vrstvami taženého těsta mezi nimi, položí se na poslední náplň devátá vrstva taženého těsta, pokape se smetanovou polevou nebo omastkem, a poté se na ni položí poslední vrstva taženého těsta. Vrchní vrstva taženého těsta v pekáči se pomaže omastkem nebo kombinací omastku a smetanové polevy. V několika místech se pak moučník „Prekmurska gibanica“ propíchne dlouhou tenkou jehlou až na dno pekáče.

Pečení a krájení moučníku „Prekmurska gibanica“

Moučník „Prekmurska gibanica“ (čerstvý či zmrazený) se peče v troubě/peci, dokud není zcela hotový. První hodinu se peče na 200 °C a druhou hodinu na 170–180 °C. Bez ohledu na toto doporučení je možné upravit teplotu a dobu pečení podle druhu trouby/pece. Pokud byl moučník „Prekmurska gibanica“ před pečením pomazán pouze omastkem, je třeba jej po dopečení pomazat kysanou či sladkou smetanou. Upečený moučník se musí nechat několik hodin chladnout při pokojové teplotě.

Upečený moučník se nesmí krájet horký. Krájí se na trojúhelníky nebo na pravoúhlé řezy. Jednotlivé řezy upečeného moučníku „Prekmurska gibanica“ musí být 5 až 7 cm vysoké a nesmějí vážit méně než 170 g. Konečný dodavatel (v rámci gastronomické nabídky) může moučník „Prekmurska gibanica“ libovolně nakrájet na menší kousky. Po nakrájení se vrchní vrstva řezu může posypat moučkovým cukrem.

Mražení moučníku „Prekmurska gibanica“

Moučník „Prekmurska gibanica“ se může zamrazit ihned po přípravě („syrový“), nebo upečený, stejný výrobek se však nesmí zamrazit dvakrát.

Pokud se při přípravě moučníku použije mražené těsto, nesmí se již po přípravě („syrový“) mrazit, ale musí se upéct. Pokud je třeba moučník po upečení zamrazit, je to možné, neboť byl předtím tepelně zpracován.

4.3 Popis hlavních prvků vytvářejících tradiční povahu produktu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

Slovo gibanica vzniklo ze slova gűba (což znamená záhyb nebo vráska) a ze slovesa gibati (přehnout či zatočit). Důkazy o tom, že tento druh moučníku je v Prekmurje (Zámuří) znám již dlouho, lze získat z řady pramenů. Nejstarší písemná zmínka pochází z roku 1828, kdy spisovatel a kněz Jožef Košič na žádost etnografa slovenského původu Johanna Csaplovicse E. V. Jeszenova sestavil spis, v němž uvádí výčet nejběžnějších pokrmů v prekmurské vesnici před sto lety a věnuje obzvláštní pozornost pokrmům jako hajdinjača, prekmurska gibanica, krapci a vrtanki. Naposledy byl tento spis vydán v maďarštině a němčině (A magyaroszági Vendus – tótokról, Croaten und Wenden in Ungern). V tomto spise kněz Košič rovněž popisuje pokrmy, které se v Prekmurje podávají při svatebních hostinách. Jedním z pokrmů, který na svatebních hostinách nesmí chybět, je gibanica. Uvádí, že název gibanica pochází ze slova gyüba, což znamená vícevrstvé těsto, a že gibanicu tvořilo 10–11 vrstev. Gibanica se nakrájela na trojúhelníkové řezy, které se postavily na stůl naskládané na sobě. Tento spis rovněž uvádí první písemné prameny dokumentující obyčej přípravy a podávání gibanici v Prekmurje.

Prvním, kdo se obsáhle a systematicky zabýval stravovacími návyky obyvatel Prekmurje, byl prof. dr. Vilko Novak. V jeho etnografické studii z roku 1947 s názvem Ljudska prehrana v Prekmurju (Národní pokrmy v Prekmurje) je moučník „Prekmurska gibanica“ zmiňován jako pečený moučný pokrm. Je rovněž popsána jeho příprava: „Gibanica se připravuje z jemného těsta za použití másla nebo tuku. Spodní vrstva je označována jako ‚podrážka‘, na kterou se nanáší tvaroh, vlašské ořechy, mák a hroznové víno. Tato vrstva je poté pokryta tenkým závinovým těstem, na které se nanese nová vrstva a každá vrstva se zalije smetanou. Je vytvořeno až devět vrstev neboli záhybů – devítivrstvá gibanica. Gibanica se peče v kulaté kameninové nádobě, která se nazývá tepsija, a podává se na hostinách při křtu, svatbě či církevních svátcích.“ I dnes slouží toto dílo mnohým výzkumným pracovníkům v této oblasti jako příručka.

Velmi podrobný písemný recept pro přípravu moučníku „Prekmurska gibanica“ poskytli v roce 1964 Andreja Grum a Ivan Vozelj v knize Slovenske narodne jedi (Slovinské národní pokrmy). V této knize jsou popsány dva recepty pro přípravu moučníku „Prekmurska gibanica“. V obou stojí: „‚Prekmurska gibanica‘ obsahuje dva druhy těsta. Spodní nejnižší vrstvu tvoří jemné těsto a tato vrstva je o něco silnější. Nazývá se podplat (podrážka). Další vrstvy těsta nanášené na první vrstvu jsou z taženého těsta. I pokud se vyrábí celá gibanica z jednoho těsta, a sice z taženého těsta, je spodní vrstva silnější.“

O moučníku „Prekmurska gibanica“ se zmiňuje také největší spisovatel z Prekmurje, Miško Kranjec, ve svém díle z roku 1972 s názvem Povest o dobrih ljudeh (Pověst o dobrých lidech), v němž praví: „Nutno přiznat, že jen gibanica dělá svátek opravdovým svátkem. I když si ji chudý člověk může dovolit sotva jednou za rok, je to znamení, že nikdo nevydrží celý rok, aniž by neoslavil alespoň jeden svátek.“ Mezitím Anna vytáhla gibanicu z trouby a odnesla ji do pokoje na stůl, kameninovou nádobu svírala v utěrce, aby se nepopálila. Josef pod nádobu položil dřevěnou podložku, na které obvykle stával džbán s vodou. Pak si gibanicu zblízka prohlížel. Stála před ním na stole a hrála barvami, žlutou a bílou, tu a tam prosvítal mák, ještě rozpálená, potřená smetanou a posypaná cukrem. Pokýval hlavou a řekl: „Povedla se. Dal bych si ji, i kdybych ležel na smrtelné posteli a bylo by mi zcela jasné, že už mi nemůže nijak prospět. A i kdybych byl v nebi, truchlil bych, kdybych ji musel celou nechat na zemi.“

Za posledních patnáct let byla vydána řada knih, v nichž je „Prekmurska gibanica“ popsána. Z kuchařského hlediska ji popsal Cilka Sukič v knize Jedi nekdanjih in sedanjih dni. Prekmurska, prleška in štajerska kuhinja (Staré a moderní pokrmy. Pokrmy v Zámuří, Prlekiji a Štýrsku) (1997), Jože Zadravec v knize Značilnosti ljudske prehrane v Prekmurju (Typické rysy lidové stravy v Prekmurje) (1998) a Branko Časar v knize Boug žegnjaj (Bože požehnej) (2000). Technologii její přípravy a hodnocení jejích organoleptických vlastností podrobně popsali Stanko Renčelj a Romana Karas v knize Prekmurske dobrote (Prekmurské dobroty) (2001).

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.