Preferenční rizikové váhy by měly být nadále jednotně uplatňovány na všechny způsobilé kryté dluhopisy bez ohledu na různé kategorie aktiv nebo členský stát původu. Komise by však ráda se zúčastněnými stranami prodiskutovala, zda by bylo vhodné: i) nahradit zastřešující podmínky stanovené v článku 129 nařízení CRR souborem obsáhlejších kritérií způsobilosti a ii) uznat zajištěné nástroje využívající cenné papíry obdobné krytým dluhopisům zajištěné úvěry financujícími nefinanční činnosti pro účely hypotetického evropského právního/regulatorního rámce (viz bod 2 této zprávy).

Zpráva orgánu EBA poukazuje na to, že zásada dvojího postihu je účinně zakotvena v právních předpisech členských států vztahujících se na kryté dluhopisy, přičemž jsou dodrženy požadavky stanovené v čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES a tyto předpisy se do značné míry řídí standardy úvěrové kvality, upisování a transparentnosti stanovenými v článku 129 nařízení CRR. Ačkoli harmonizace právních předpisů pro kryté dluhopisy na stupni, kterého bylo uvedenými ustanoveními dosaženo, je pouze nepřímá a na vysoké úrovni, Komise uznává, že díky tomu nicméně došlo k posílení finanční stability celého trhu a vytvoření spolehlivého měřítka kvality pro investory.

Preferenční rizikové váhy lze však uplatnit pouze na „způsobilé“ kryté dluhopisy, tj. kryté dluhopisy zajištěné vysoce kvalitními aktivy určenými v článku 129 nařízení CRR. Krycí portfolia mohou mimo jiné obsahovat způsobilé podíly s přednostním vypořádáním emitované francouzskými zvláštními účelovými jednotkami Fonds Communs de Créances („FCC“) nebo rovnocenné sekuritizační nástroje až do maximální výše 10 % nesplacené emisní hodnoty krytých dluhopisů. Do 31. prosince 2017 mohou však příslušné orgány podle článku 496 nařízení CRR od tohoto limitu upustit.

Výše popsané vlastnosti přispívají k tomu, že kryté dluhopisy jsou dluhovým nástrojem s nízkým rizikem, což ospravedlňuje příznivější regulatorní kapitálové požadavky podle článku 129 nařízení č. 575/2013 (nařízení o kapitálových požadavcích, „CRR“). Úvěrové instituce, které investují do krytých dluhopisů, jež splňují podmínky článku 129, smějí ve vztahu k těmto nástrojům držet nižší objem regulatorního kapitálu, než by jinak platilo pro přednostní nezajištěné bankovní dluhopisy (např. 10% riziková váha pro krytý dluhopis se stupněm úvěrové kvality 1 oproti 20 % pro jiný druh přímé expozice vůči úvěrové instituci se stejným stupněm). Tyto v porovnání nižší kapitálové požadavky se v nařízení CRR označují jako „preferenční rizikové váhy“.

Přestože využití struktur se sekuritizačními nástroji může být kvůli jejich dvouúrovňové povaze relativně méně transparentní a složitější k řízení z hlediska zmírňování rizik než struktury s jednou úrovní, některé obavy vyjádřené orgánem EBA je možné odstranit prostřednictvím používání jednoduchých a transparentních struktur. Komise by chtěla se zúčastněnými stranami prodiskutovat širší otázku způsobilosti sekuritizačních nástrojů jako krycích aktiv, kritéria a omezení, která by se na ně měla vztahovat, a vzájemné působení s iniciativou Komise pro jednoduché, transparentní a standardní sekuritizace v kontextu projektu unie kapitálových trhů.

Čl. 503 odst. 4 nařízení CRR pověřuje Komisi přezkumem toho, zda je odchylka stanovená v článku 496 nařízení CRR vhodná a zda by měla být uplatněna i na jiné druhy krytých dluhopisů. Konkrétně se jedná o odchylku od 10% limitu pro podíly s přednostním vypořádáním emitované francouzskými FCC nebo rovnocenné sekuritizační nástroje uvedené v čl. 129 odst. 1 písm. d) a f) nařízení CRR. Tuto odchylku mohou příslušné orgány úvěrovým institucím udělovat do 31. prosince 2017. Aby se zamezilo pochybnostem, odkaz na „sekuritizační nástroje“ v této zprávě je třeba chápat tak, že zahrnuje podíly s přednostním vypořádáním emitované FCC.

vnitrostátní právní/regulační rámec pro kryté dluhopisy by neměl dlužníkům umožňovat zatížení úvěrů zahrnutých do krycího portfolia zástavním právem;

S ohledem na analýzu a doporučení orgánu EBA nemá Komise v úmyslu předkládat v této fázi návrhy na změnu článku 129 nařízení CRR v tom smyslu, aby úvěry zajištěné leteckými dopravními prostředky byly zařazeny mezi způsobilá aktiva. Komise však hodlá požádat zúčastněné strany o názor ohledně vhodného zacházení s cennými papíry zajištěnými úvěry určenými k financování nefinančních činností (což by zahrnovalo nejen letecké dopravní prostředky, ale i plavidla a úvěry malým a středním podnikům). Komise by velmi ráda nalezla správný kompromis mezi přiměřeným obezřetnostním režimem pro kryté dluhopisy a jiné formy zajištěných půjček a potenciálními výhodami z hlediska hospodářského růstu, které mohou vyplynout z podpory zdravého úvěrování reálné ekonomiky na základě struktur obdobných krytým dluhopisům a využívajících těchto aktiv jako zajištění.

Podbod 4.2: Odchylka pro kryté dluhopisy zajištěné jinými krytými dluhopisy

Orgán EBA konstatuje, že nejméně v jednom členském státě byla odchylka stanovená v článku 496 nařízení CRR udělena strukturám využívajícím kryté dluhopisy v rámci skupiny: v tomto případě jsou kryté dluhopisy emitované členy stejné skupiny seskupeny do samostatné právnické osoby, která emituje kryté dluhopisy pro konečné investory. Ve vztahu k těmto strukturám orgán EBA „doporučuje, aby Komise dále zvážila, zda by bylo možné do článku 129 nařízení CRR zahrnout zvláštní ustanovení, které by umožňovalo považovat určité vnitroskupinové převody krytých dluhopisů splňujících podmínky nařízení CRR za způsobilé zajištění. Z obezřetnostního hlediska se zdá, že na základě takového ustanovení a za předpokladu, že daná právnická osoba bude dostatečně integrována do skupiny, by nevznikalo žádné dodatečné riziko“.

Komise uznává, že struktury využívající kryté dluhopisy zajišťující jiné kryté dluhopisy nevyvolávají stejné otázky ohledně složitosti jako transakce zajištěné sekuritizačními nástroji, jelikož vlastnosti krytých dluhopisů v obou úrovních transakce mohou být lépe sladěny. Kromě toho může možnost seskupení krytých dluhopisů od různých emitentů jako krycích aktiv obecně, nejen pro účely financování uvnitř skupiny, přinášet i určité výhody. Tyto typy struktur například běžně používají menší emitenti krytých dluhopisů v různých členských státech jako prostředek k docílení většího objemu emise na základě většího objemu sloučených krycích portfolií, díky čemuž mohou vstoupit na kapitálové trhy za lepších hospodářských podmínek, než které by byly dosažitelné pro jednotlivé emitenty samostatně.

Komise hodlá vést další konzultace se zúčastněnými stranami ohledně vhodného právního a regulatorního režimu pro struktury využívající kryté dluhopisy a sdružující krycí aktiva, jejichž původcem či emitentem jsou jiní emitenti. Struktury, v nichž figurují kryté dluhopisy emitované pro účely financování uvnitř skupiny, jak jsou v současnosti používány, by měly být součástí této diskuze.

ZÁVĚRY

Body 1 až 3

Pokud jde o záležitosti uvedené v bodech 1 až 3, Komise v této fázi nenavrhuje změnu článku 129 nařízení CRR. Nemělo by velký smysl iniciovat takovou změnu před tím, než zúčastněné strany dostanou možnost vyjádřit se k relativním přínosům každé z příslušných možností politiky uvedených v konzultačním dokumentu.

Je možné, že po analýze získané zpětné vazby Komise předloží legislativní návrhy, které mohou zahrnovat cílené změny článku 129 nařízení CRR nebo jeho zrušení, bude-li nahrazen rámcem pro kryté dluhopisy.

Bod 4

Komise počká na analýzu zpětné vazby od zúčastněných stran ke konzultačnímu dokumentu a poté rozhodne, zda by bylo vhodné nechat platnost odchylky podle článku 496 uplynout, změnit její uplatňování na trvalé, nebo ji nahradit rámcem pro kryté dluhopisy, který by mohl obsahovat ustanovení o strukturách používajících kryté dluhopisy zajištěné sekuritizačními nástroji.

Totéž platí pro otázku uplatnění odchylky podle článku 496 na jiné typy krytých dluhopisů, konkrétně seskupení struktur využívajících kryté dluhopisy podle podbodu 4.2.