V období let 2010 až 2014 se příjmy vydavatelů tištěných médií snížily o 13,45 miliardy EUR, zatímco příjmy digitálních médií stouply o 3,98 miliardy EUR: to znamená čistou ztrátu ve výši 9,47 miliardy EUR (−13%) . Vedle toho vydavatelé zpravodajských zdrojů uvádějí, že tato krize v oboru již vedla k propouštění redaktorů.

Zadruhé, k šíření dezinformací dochází na pozadí zásadní proměny mediálního sektoru. Vzestup platforem působících jako sdělovací prostředky hluboce ovlivňuje novináře i mediální domy: všichni se v podstatě stále snaží přizpůsobit svoje podnikatelské modely a nacházet nové cesty, jak prodat vytvářený obsah. Navíc některé platformy na sebe vzaly funkce tradičně spojované s médii, když vstoupily do tohoto oboru podnikání coby agregátory obsahu a distributoři, aniž by si vytvořily redakční a další kapacity vlastní tradičním sdělovacím prostředkům. Jsou ekonomicky motivované k tomu, aby oslovovaly co největší základnu uživatelů s využitím možností celosvětové sítě a maximalizovaly čas, který uživatelé tráví na jejich serverech, přičemž často upřednostňují kvantitu informací před kvalitou, bez ohledu na dopady.

Zaprvé, šíření dezinformací je projevem obecnějších jevů, které ovlivňují společnosti čelící rychlým změnám. Ekonomická nejistota, nárůst extremismu a kulturní změny vytvářejí pocit úzkosti a živnou půdu pro dezinformační kampaně cílené na prohlubování společenského napětí, polarizace a nedůvěry. Organizace a vlivné agentury (podniky, státy nebo nevládní organizace zapojené do politických debat, včetně zdrojů mimo EU) se mohou uchylovat k dezinformacím s cílem manipulovat politickým a společenským diskursem. Dopad dezinformací se liší podle jednotlivých společností, v závislosti na úrovni vzdělání, demokratické kultuře, důvěře v instituce, zapojení občanů do volebního systému, role peněz v politickém životě a závažnosti společenských a ekonomických nerovností.

–zajistit transparentnost sponzorovaného obsahu, zejména politické a tematické reklamy zaměřené na aktuální problémy; to by mělo být doplněno úložišti, kde se budou nacházet kompletní informace o sponzorovaném obsahu, včetně identity zadavatele, vynaložených částek a použitých kritérií zacílení. Podobné mechanismy by měly být zavedeny, aby uživatelé chápali, proč se stali cílem dané reklamy,

–zintenzivnit a demonstrovat účinnost snah zaměřených na rušení falešných účtů,

–umožnit hodnocení obsahu uživateli s pomocí indikátorů věrohodnosti zdrojů obsahu, na základě objektivních kritérií, s pomocí mediálních zpravodajských sdružení, v souladu s principy a postupy novinářské práce, transparentnosti ohledně majitelů médií a ověřování identity,

–snížit viditelnost dezinformací zlepšením dohledatelnosti věrohodného obsahu,

–zavést systém jasného značení a pravidel pro fungování botů a zajistit, že jejich aktivity si nelze splést s činností lidí,

–dát uživatelům nástroje, které jim umožní interaktivní používání internetu podle vlastních představ tak, aby mohli objevovat obsah a mít přístup k různým zdrojům zpráv prezentujícím alternativní názory; poskytnout jim snadno přístupné nástroje hlášení případů dezinformací,

–zajistit, aby online služby v sobě měly již zabudované pojistky proti dezinformacím; ty by měly například zahrnovat podrobné informace o chování algoritmů, které určují priority zobrazení obsahu, jakož i vývoj testovacích metodik,

–poskytovat důvěryhodným organizacím ověřujícím fakta a akademické obci přístup k datům platformy (hlavně prostřednictvím aplikačních programovacích rozhraní), přičemž bude respektováno soukromí uživatelů, obchodní tajemství a duševní vlastnictví; umožní jim to lépe porozumět fungování souvisejících algoritmů a lépe analyzovat a monitorovat dynamiku šíření dezinformací a jejich dopad na společnost.

Aktivity zaměřené na plnění těchto cílů musejí přísně respektovat svobodu projevu a zahrnovat pojistky, které zajistí prevenci jejich zneužití, např. cenzurování kritického, satirického, nesouhlasného nebo šokujícího obsahu. Měly by rovněž přísně dodržovat závazek Komise k otevřenému, bezpečnému a spolehlivému internetu.

Komise svolá fórum mnoha zainteresovaných subjektů o dezinformacích s cílem vytvořit rámec efektivní spolupráce mezi relevantními stranami, včetně online platforem, reklamního průmyslu a hlavních zadavatelů reklamy a zástupců médií a občanské společnosti, a také s cílem zavázat přítomné ke koordinovanému postupu a vystupňování snah o potírání dezinformací. Jde o jiné fórum než internetové fórum EU o teroristickém obsahu online. Prvním výstupem fóra by měl být kodex zásad boje proti dezinformacím pro celou EU, který bude zveřejněn do července 2018, přičemž měřitelné výsledky by se měly dostavit do října 2018. Komise vyhodnotí jeho realizaci v široce vedené debatě se zainteresovanými subjekty na základě klíčových ukazatelů výkonnosti vycházejících z výše uvedených cílů. Pokud se ukáže, že výsledky nebudou uspokojivé, Komise může navrhnout další akce, včetně opatření regulační povahy. Současně Komise zadá zpracování studie zkoumající použitelnost pravidel EU a možné mezery ve vazbě na identifikaci sponzorovaného obsahu online. V tomto kontextu také vyhodnotí účinnost možných nástrojů identifikace sponzorovaného obsahu online.

3.1.2.Posilování ověřování faktů, kolektivních znalostí a kapacit pro monitorování dezinformací

Ověřovatelé faktů se objevili jako nedílná součást mediálního hodnotového řetězce. Ověřují a posuzují věrohodnost obsahu na základě faktů a důkazů. Také analyzují zdroje a procesy tvorby a šíření informací. Věrohodnost ověřovatelů faktů závisí na jejich nezávislosti a dodržování přísných etických a transparentních pravidel.

Hustá síť spolehlivých a nezávislých ověřovatelů faktů je zásadním požadavkem pro zdravý digitální ekosystém. Ověřovatelé faktů musejí pracovat na základě vysokých standardů, uvedených např. v Kodexu zásad Mezinárodní sítě ověřování faktů.

Vedle toho zůstává stále mnoho hledisek dezinformačních kampaní nedostatečně analyzováno a přístup k datům online platforem je stále omezený. Účinná reakce vyžaduje solidní databázi faktů a důkazů ohledně šíření dezinformací a jejich dopadů. Shromažďování a analýza dalších dat ověřovateli faktů a odbornými pracovníky by měly zahrnovat následující činnosti:

–průběžné monitorování rozsahu, technik, nástrojů a přesné povahy a potenciálního dopadu dezinformací,

–identifikace a mapování dezinformačních mechanismů, které přispívají k zesilování účinku v digitálním světě,

–podíl na zpracování spravedlivých, objektivních a spolehlivých indikátorů transparentnosti zdrojů a

–sdílení znalostí se zpravodajskými médii, platformami a veřejnými orgány s cílem posílit povědomí veřejnosti v oblasti dezinformací.

Klíčovými požadavky jsou lepší přístup k údajům online platforem a bezpečný prostor pro analýzu a výměnu informací.