o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací vztahujících se ke změně klimatu

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1. SOUVISLOSTI NÁVRHU

• Odůvodnění a cíle návrhu

Změna klimatu představuje přeshraniční problém, který nelze řešit pouze prostřednictvím opatření na vnitrostátní nebo místní úrovni. EU od roku 1992 usiluje o rozvoj společných řešení a prosazuje celosvětová opatření k zvládání změny klimatu.

V prosinci 2015 byla na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (dále jen „úmluva UNFCCC“) přijata Pařížská dohoda. Dohoda obsahuje dlouhodobý cíl a objasňuje, že k plnění dlouhodobých cílů v oblasti zmírňování změny klimatu zásadním způsobem přispěje i využívání půdy a lesů.

Tento návrh rovněž provádí závazky EU podle Pařížské dohody o změně klimatu. Dne 10. června 2016 předložila Komise návrh na ratifikaci Pařížské dohody ze strany EU. Za tímto návrhem následovalo posouzení Pařížské dohody Komisí.

Pokyny Evropské rady k začlenění využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (dále jen „LULUCF“) do rámce politiky EU v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 se odrážejí taktéž v zamýšleném vnitrostátně stanoveném příspěvku EU. EU oznámila, že jejím cílem je „absolutní snížení emisí na úrovni celého hospodářství oproti referenčnímu roku“ dosahující „alespoň 40% snížení domácích emisí“, přičemž tento cíl zahrnuje 100 % emisí EU. Co se týká LULUCF, bylo doplněno, že „jakmile to technické podmínky umožní a v každém případě do roku 2020 bude stanovena politika týkající se způsobu zahrnutí využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce pro omezování emisí skleníkových plynů do roku 2030“.

Cílem tohoto návrhu je určit, jak bude odvětví LULUCF od roku 2021 začleněno do rámce politiky EU v oblasti klimatu. Kjótský protokol ukládá v současné době omezení, pokud jde o to, jak musí EU a každý z jejích členských států zajistit, aby odvětví LULUCF neprodukovalo další emise. Kjótský protokol však na konci roku 2020 pozbude platnosti. V rámci EU je proto nutno řízení odvětví LULUCF dále rozvíjet.

• Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

Stávající rámec politiky EU v oblasti klimatu do roku 2020 zahrnuje většinu odvětví a skleníkových plynů. Skládá se ze dvou hlavních prvků:

a) systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS)

b) odvětvími mimo systém EU pro obchodování s emisemi se zabývá rozhodnutí o „sdílení úsilí“.

Pokrok při plnění cílů pro rok 2020 je zajištěn prostřednictvím povinností týkajících se podávání výročních zpráv a kontrol souladu, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. 525/2013.

Na emise a pohlcení skleníkových plynů v odvětví LULUCF se v současnosti vztahují mezinárodní závazky pouze na základě Kjótského protokolu, a to až do roku 2020. V současné době se provádí rozhodnutí o LULUCF (529/2013/EU), které zajistí lepší systémy započítávání do roku 2020. Bez právního rámce, který toto provádění konsoliduje a který stanoví platná pravidla pro období po roce 2020, by mohl být způsob začlenění LULUCF do celkového rámce v EU různorodý. Rozdíly mezi jednotlivými členskými státy, pokud jde o pravidla vykazování a započítávání, by měly negativní dopad na optimální fungování jednotného trhu.

• Soulad s ostatními politikami Unie

Právní návrh týkající se zahrnutí problematiky LULUCF do rámce politiky EU v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 je klíčovou součástí strategie Komise k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu, která podporuje její dimenzi týkající se dekarbonizace. Návrh je nezbytný rovněž k dokončení integrovaného rámce pro politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, který Evropská rada schválila v říjnu 2014.

Podle mezinárodních pravidel na základě Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a Kjótského protokolu jsou emise související s využíváním biomasy vykazovány a započítávány v rámci LULUCF, tj. v případě využívání biomasy v odvětví energetiky se emisní faktor pokládá za nulový. Takto je zabráněno zdvojenému započítání emisí.

2. PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA