ZPRÁVA KOMISE

Belgie, Bulharsko, Česko, Německo, Estonsko, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Rakousko, Polsko, Slovinsko, Slovensko a Finsko



Zpráva vypracovaná v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie

1.Úvod

Článek 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) stanoví postup při nadměrném schodku. Tento postup je dále upřesněn v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku, které je součástí Paktu o stabilitě a růstu.

Koordinovaná politická opatření od jara 2020 zmírňují dopad pandemie COVID-19 na hospodářství. Aktivace obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu od března 2020 spolu s dočasným rámcem pro státní podporu umožnily rozsáhlou fiskální podporu ve všech členských státech. Dne 23. května 2022 dospěla Komise k závěru, že byly splněny podmínky pro zachování obecné únikové doložky v roce 2023 a pro její deaktivaci od roku 2024.

Dosavadní politická doporučení

Dne 20. července 2020 Rada členským státům doporučila, aby v letech 2020 a 2021 přijaly veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie COVID-19, udržení ekonomiky a podpoře následného oživení. Rovněž členským státům doporučila, aby, jakmile to hospodářské podmínky dovolí, prováděly fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvyšovaly investice.

O rok později, dne 18. června 2021, přijala Rada doporučení v oblasti fiskální politiky na rok 2022. Tato doporučení lze shrnout takto: Členské státy s nízkým/středním zadlužením by měly uplatňovat nebo udržovat podpůrnou orientaci fiskální politiky, zatímco členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly jednak využívat Nástroj pro oživení a odolnost (RRF) k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň uplatňovat obezřetnou fiskální politiku. Všechny členské státy by měly zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. S cílem maximalizovat podporu oživení bez předjímání budoucích fiskálních trajektorií a vytvoření trvalé zátěže pro veřejné finance je třeba držet pod kontrolou růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů a v členských státech s vysokou mírou zadlužení růst těchto výdajů omezit. Rada rovněž doporučila, aby členské státy, pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděly fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň by měly být posíleny investice s cílem podpořit růstový potenciál. Podobně doporučení Rady ze dne 13. července 2021 týkající se hospodářské politiky eurozóny dává najevo, že fiskální politiky by si měly ve všech členských státech eurozóny zachovat podpůrný charakter po celý rok 2021. Rada rovněž doporučila členským státům eurozóny, aby prováděly fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajistily udržitelnost dluhu při současném posílení investic.

Rada v doporučení týkajícím se hospodářské politiky eurozóny ze dne 5. dubna 2022 vyzvala k dalšímu využívání a koordinaci vnitrostátní fiskální politiky v členských státech k účinné podpoře udržitelného oživení podporujícího začlenění. Členské státy by měly v roce 2022 zachovat v celé eurozóně mírně podpůrnou orientaci fiskální politiky s přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a financování poskytnutému z Nástroje pro oživení a odolnost. Kromě toho by členské státy měly postupně přesměrovat fiskální opatření k investicím, které napomáhají udržitelnému oživení podporujícímu začlenění, v souladu se zelenou a digitální transformací, a věnovat přitom zvláštní pozornost kvalitě rozpočtových opatření. S ohledem na stupeň nejistoty by měly členské státy zachovat flexibilitu fiskální politiky, aby bylo možné reagovat na vývoj pandemie COVID-19. Fiskální politiky by měly být diferencovány s ohledem na intenzitu oživení s cílem zajistit fiskální udržitelnost a posilovat investice, přičemž je třeba neztrácet ze zřetele potřebu snižovat rozdíly.

Hlavní údaje, z nichž tato zpráva vychází

Podle údajů potvrzených Eurostatem dne 22. dubna 2022 schodek veřejných financí z roku 2021 překročil 3 % referenční hodnoty HDP podle Smlouvy ve 14 členských státech: v Belgii, Bulharsku, Česku, Německu, Řecku, Španělsku, Francii, Itálii, Lotyšsku, Maďarsku, na Maltě, v Rakousku, Slovinsku a na Slovensku. Skutečné schodky z roku 2021, které přesáhly 3 % HDP, jsou důkazem prima facie existence nadměrných schodků v těchto členských státech, jak je stanoveno v článku 126 Smlouvy.

Na základě programů stability nebo konvergenčních programů má schodek veřejných financí v Estonsku, Litvě a Polsku v roce 2022 překročit 3 % HDP (toto překročení potvrzuje i prognóza Komise z jara 2022). Schodky na rok 2022 plánované v těchto programech jsou důkazem prima facie existence nadměrného schodku v těchto třech členských státech.

V Belgii, Německu, Řecku, Španělsku, Francii, Itálii, Maďarsku, Rakousku, Slovinsku, na Slovensku a ve Finsku překročil na konci roku 2021 hrubý veřejný dluh 60 % referenční hodnoty HDP. Z údajů za rok 2021 vyplývá, že Německo, Řecko, Rakousko a Slovinsko splnily doporučenou hodnotu pro snižování dluhu a Španělsko dosáhlo v jejím plnění dostatečného pokroku. Belgie, Francie, Itálie, Maďarsko a Finsko v roce 2021 doporučenou hodnotu pro snižování dluhu nedodržely. Slovensko porušilo referenční hodnotu podle Smlouvy ve výši 60 % HDP na konci roku 2021 poté, co v předchozím roce zaznamenalo míru zadlužení nižší než 60 % HDP. Jedná se o důkazy prima facie o existenci nadměrného schodku na základě kritéria dluhu v těchto šesti členských státech (v Belgii, Francii, Itálii, Maďarsku, na Slovensku a ve Finsku).

***

Na základě toho Komise vypracovala v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy tuto zprávu. Zpráva analyzuje, jak členské státy plní kritéria schodku a dluhu. Bere v úvahu všechny významné faktory, včetně řádného zohlednění prudkého hospodářského propadu v důsledku pandemie COVID-19, makroekonomického a rozpočtového dopadu invaze Ruska na Ukrajinu a toho, zda jsou politiky členských států v souladu s doporučeními Rady.

Komise ve svém sdělení ze dne 2. března 2022 již oznámila, že na jaře 2022 nenavrhne zahájení nových postupů při nadměrném schodku, neboť pandemie COVID-19 má i nadále mimořádný makroekonomický a fiskální dopad, který spolu s invazí Ruska na Ukrajinu vedl k výjimečné nejistotě, a to i pokud jde o stanovení podrobného postupu fiskální korekce. Vývoj schodku a dluhu ovšem bude dále sledován a Komise na podzim 2022 znovu posoudí, zda je relevantní navrhovat zahájení postupů při nadměrném schodku.