[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 27.10.2010 KOM(2010) 623 v konečném znění VOL. I SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Pracovní program Komise na rok 2011 OBSAH 1. Úvod 3 2. Obnova hospodářského růstu v zájmu pracovních míst: urychlení směrem k 2020 4 2.1. Upevňování správy ekonomických záležitostí a zahájení evropského semestru 4 2.2. Finanční regulace: dokončení reformy 4 2.3. Inteligentní růst 5 2.4. Udržitelný růst 5 2.5. Růst podporující začlenění 6 2.6. Využití potenciálu jednotného trhu pro růst 6 3. Občanská agenda: SVOBODA, BEZPEČNOST A PRÁVO 7 4. Evropa ve světě: zvyšování naší váhy na světové scéně 8 4.1. Komplexní obchodní politika 8 4.2. Rozšíření EU, politika sousedství, rozvojová politika a humanitární pomoc 8 5. Od vstupů k dopadům: co nejlépe využívat politiky EU 9 5.1. Moderní rozpočet pro budoucnost Evropy 9 5.2. Prosazování inteligentní regulace 10 5.3. Probíhající práce 10 6. Závěr 11 1. ÚVOD Stávající Komise představuje svůj pracovní program na rok 2011 v době plné mimořádných výzev pro EU. I když lze pozorovat zřetelné příznaky hospodářského oživení po nejhorší krizi posledních desetiletí, oživení dosud nestojí na pevných nohou. Proto se nové iniciativy, které Komise navrhne a iniciuje v roce 2011, silně zaměří na urychlení hospodářského oživení. Rok 2011 by měl být rokem, kdy se strategie Evropa 2020 stane páteří úsilí vyvíjeného na úrovni EU a států o dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Měl by se stát svědkem plné shody ohledně komplexního nového regulačního rámce ve finančním sektoru, zahájení prvního evropského semestru koordinace hospodářské politiky a série praktických opatření na posílení změn. Do poloviny roku 2011 Komise ve svých návrzích příštího víceletého finančního rámce EU vyloží, jak přizpůsobit rozpočet EU pro účely plnění cílů Evropa 2020. Tento pracovní program vychází z pěti hlavních politických priorit EU, které představil předseda Barroso ve svém prvním projevu o stavu Unie, který přednesl v Evropském parlamentu v září 2010[1]: - řešení hospodářské krize a tvorba impulzu oživení, - návrat k růstu v zájmu pracovních příležitostí cestou urychlení reformní agendy strategie Evropa 2020, - budování prostoru svobody, práva a bezpečnosti, - zahájení jednání o moderním rozpočtu EU, - pozvednutí váhy EU na světové scéně, Tento pracovní program je prvním, který má být přijat v novém cyklu programování iniciovaném v politických směrech předsedy Komise a stanoven v rámcové dohodě mezi Evropským parlamentem a Komisí. Pracovní program může také pomoci inspirovat nový přístup k programování společných priorit EU, jak se o tom píše v Lisabonské smlouvě. Pracovní program Komise se přirozeně zaměřuje na opatření, která mají být realizována v roce 2011. V rámci nového víceletého výhledu programovacího cyklu však pracovní program Komise zajišťuje také rámec pro hodnocení probíhajících politik a pro označení oblastí, kde je třeba vyvinout politické iniciativy s cílem uskutečnit dlouhodobé politické strategie potřebné k plnění cílů EU. Vzhledem k naléhavé potřebě dokončit práce EU na klíčových návrzích v takových oblastech, jako mj. správa ekonomických záležitostí a finanční regulace, Komise spolu s Evropským parlamentem a Radou prozkoumá, jak přednostně a rychle přijmout určitý omezený počet zvlášť naléhavých návrhů. 2. OBNOVA HOSPODÁřSKÉHO RůSTU V ZÁJMU PRACOVNÍCH MÍST: URYCHLENÍ SMěREM K 2020 2.1. Upevňování správy ekonomických záležitostí a zahájení evropského semestru Komise nedávno předložila významný balík návrhů na posílení nástrojů správy ekonomických záležitostí a na jejich rozšíření o koordinaci hospodářských a fiskálních politik[2]. Tyto nové návrhy přinesou širší a posílený dohled nad fiskálními politikami na úrovni EU i lepší koordinaci makroekonomických politik při řešení nedostatků v platné právní úpravě, včetně nadřazených opatření k makrofinančním nerovnováhám. Nový mechanismus vymáhání práva zamezí excesům, které by mohly poškodit fiskální nebo finanční stabilitu EU, nebo tyto excesy napraví. Aby se neztratil impulz oživení, Komise vyzývá zákonodárce EU, aby ve svých politických jednáních nasadili rychlé tempo. V první polovině roku 2011 se evropský semestr koordinace politiky stane ústředním prvkem společného úsilí EU o posílení růstu a pracovních míst. V lednu 2011 přijme Komise svůj první „průzkum ročního růstu“ a tím zahájí evropský semestr. Průzkum ročního růstu zanalyzuje ekonomickou situaci Unie, včetně potenciálních nevyvážeností a systémových rizik. Zvlášť posoudí, kde se EU nachází ve vztahu k plnění pěti cílů strategie Evropa 2020, abychom mohli zhodnotit transformaci EU na inteligentní a udržitelnou společnost podporující začlenění. 2.2. Finanční regulace: dokončení reformy V červnu 2010 byl předložen komplexní časový harmonogram realizace návrhů na dokončení finanční reformy EU[3]. Počátkem roku 2011 Komise předloží zbývající návrhy na završení reformy finančního sektoru. Většina návrhů, které se týkají nedostatků, jež odhalila krize, již byla odsouhlasena nebo je v jednání. Nedávné dohody o balíku finančního dohledu představují milník na cestě jejich schvalování. V první polovině roku 2011 přijde Komise s další řadou zlepšení pravidel o kapitálu bank (směrnice IV týkající se kapitálových požadavků), jimiž budou v rámci EU uvedeny do života výsledky mezinárodní práce Basilejského výboru o bankovních standardech), realizovány změny ve směrnici o trzích finančních nástrojů (MiFID) a ve směrnici o zneužívání trhu, a tím bude dovršen přechod k transparentnějším a bezpečnějším trhům s deriváty. Na to dále naváže návrh týkající se ratingových agentur a právní předpis, kterým bude vytvořen rámec pro řízení a řešení bankovní krize, a který vybaví příslušné orgány jednotnou sadou nástrojů, včetně finančních prostředků potřebných k řešení. Zvláštní pozornost se zaměří na ochranu malých investorů a běžných spotřebitelů: iniciativy v tomto směru zahrnou právní předpis o přístupu k základním bankovním službám a opatření na podporu odpovědného půjčování a zadlužování ve formě hypoték. Tyto a další návrhy završí ambiciózní program Komise na reformu finančního sektoru. Společným cílem evropských institucí by mělo být odsouhlasení kompletní reformy do konce roku 2011, čímž bude zaveden vyspělý systém finanční regulace jako jeden ze základních kamenů zdravého prácetvorného růstu. EU bude mezitím pokračovat v úsilí o podporu silného a koordinovaného globálního přístupu zejména cestou aktivní účasti na práci skupiny G20. Komise bude pracovat na spravedlivém příspěvku finančního sektoru. 2.3. Inteligentní růst Prostřednictvím stěžejních iniciativ strategie Evropa o Unii inovací[4], o mládeži v pohybu[5] a o digitální agendě[6] Komise předvedla, jak může EU na mnoha frontách povzbuzovat růstový potenciál EU. V průběhu roku 2011 budou cestou doplňujících akcí na celoevropské i státní úrovni dále rozpracovány a realizovány konkrétní návrhy těchto stěžejních iniciativ. Možnosti rozšiřování internetu představují nové příležitosti pro výrobce a vysílatele audiovizuálních programů, ale současně nastolují nové výzvy v oblasti ochrany práv duševního vlastnictví. Mezinárodní a panevropské licencování v audiovizuálním odvětví podnítí tvořivost k prospěchu evropských občanů. Evropské normy by měly hrát významnější úlohu jako platformy celosvětové konkurenceschopnosti našich podniků, zvláště malých a středních. Obrovský potenciál spočívá v odvětví informačních a komunikačních technologií (IKT). V roce 2011 bude předložen balík návrhů s cílem vytvořit integrovanější evropský normalizační systém. Komise rovněž představí způsoby, jak na úrovni EU přispět k modernizaci vysokoškolského vzdělávání a vyloží svou vizi budoucího postupu při podpoře znalostí a inovací. 2.4. Udržitelný růst Jak bylo oznámeno ve strategii Evropa 2020, Komise představí svou vizi stěžejní iniciativy „Efektivita zdrojů“ v roce 2011. Tím vstoupíme na novou půdu, pokud jde o integrovanou tvorbu politiky na úrovni EU. Cílem bude postupně vytvořit rámec na základě efektivity zdrojů, který by zahrnul přechod na nízkouhlíkovou společnost, a který by stanovil odvětvové politiky včetně energetiky, dopravy a hospodaření s přírodními zdroji (jako je zemědělství a rybolov) v dlouhodobě udržitelném měřítku. Tato práce si vyžádá jistý čas, ale první výsledky budou sestávat z celkového přístupu k tomu, jak lze dnes v oblasti energetiky, dopravy a prosazování nízkouhlíkové společnosti nastoupit cestu transformace hospodářství EU do roku 2050. Tyto vzájemně propojené iniciativy vymezí střednědobé a dlouhodobé scénáře a poskytnou tak pevný základ pro rozhodování a lépe předvídatelné podmínky pro velké investice. K tomu je zapotřebí i základ ve formě širokého pojetí toho, jak začlenit efektivitu zdrojů do budoucího vývoje evropské společnosti. V roce 2011 se bude klást zvláštní důraz na energetickou infrastrukturu a účinnost, z nichž plynou bezprostřední výhody co se týče životního prostředí, ekonomiky a dodávek energie, včetně nesmírného potenciálu v tvorbě pracovních míst. Bílá kniha o budoucnosti dopravní politiky prozkoumá, v jakém stavu je budování evropského dopravního prostoru, který má zajistit účinnou a bezproblémovou infrastrukturu kolem základní sítě, a to na základě inovací zacílených na dosažení nízkouhlíkové dopravy. Hlavním tématem návrhů Komise na revizi společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky bude podpora udržitelného využívání přírodních zdrojů a odblokování inovačního potenciálu v odvětví zemědělství a rybolovu v období nového víceletého finančního rámce. V průběhu roku 2011 bude Komise pokračovat v boji proti změně klimatu. Spolu s pokračujícím povzbuzováním mezinárodního úsilí o dosažení ambiciózní celosvětové dohody bude Komise intenzivně pracovat také s dvoustrannými partnery, bude s nimi sdílet nápady a zpracovávat společné projekty v takových oblastech, jako jsou čisté technologie, obchodování s emisemi skleníkových plynů a obnovitelná energie. Rok 2011 zaplní také širší agenda životního prostředí; v popředí pak budou přípravy na summit Earth Rio+20 v roce 2012. Komise vyhodnotí výsledky šestého akčního programu pro životní prostředí a přezkoumá tématické strategie ohledně prevence vzniku odpadů a jeho recyklace. 2.5. Růst podporující začlenění Ještě do konce roku 2010 Komise zveřejní svou pátou zprávu o soudržnosti a navrhne dvě další stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 – „nové dovednosti a pracovní místa“ a „platforma pro boj proti chudobě“. V roce 2011 bude představena řada konkrétních opatření, jejichž cílem bude prosazovat růst podporující začlenění. V těsné spolupráci se sociálními partnery předloží Komise legislativní návrh na kvalitnější provádění a vymáhání směrnice o vysílání pracovníků a přizpůsobí směrnici o pracovní době nové realitě. Komise bude také pracovat na kvalitativním rámci, který plně zohlední zvláštní povahu služeb obecného hospodářského zájmu, a důležitým krokem k tomu bude aktualizace pravidel státní podpory. Zajistit růst podporující začlenění znamená také řešit společenské změny, jako je dopad stárnutí obyvatelstva. Komise podpoří opatření členských států k zajištění přiměřených a udržitelných důchodů pro občany formou konkrétních opatření, které vyplynou z konzultací zahájených v roce 2010. Prosazování ambiciózní agendy hospodářské, sociální a územní soudržnosti se stane ústředním tématem revize politiky soudržnosti, která se promítne do návrhu nového víceletého finančního rámce. 2.6. Využití potenciálu jednotného trhu pro růst Výdobytky jednotného trhu je třeba neustále prohlubovat a aktualizovat a naplňovat tak jeho možnosti. V průběhu hospodářského útlumu Unie odolala svodům krátkozrakosti a izolace. Bez dobře fungujícího jednotného trhu však nenastane dlouhodobý růst pracovních míst v Evropě. Právě nyní je ta chvíle, kdy je třeba pozvednout tržní integraci na novou úroveň a zaměřit se na velké přetrvávající nedodělky, jak je definoval profesor Mario Monti ve své nedávné zprávě pro Komisi[7]. Vycházeje z této práce Komise nedávno předložila významný počet návrhů na oživení jednotného trhu (v podobě Aktu o jednotném trhu[8]) a v podobě stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 o průmyslové politice[9]. Obě tyto stěžejní iniciativy zdůrazňují potřebu zefektivnit společnost jako celek tak, aby vydala potenciál jednotného trhu, a podpořit rámcové podmínky pro hospodářské subjekty Evropy. Komise bude nadále otvírat přístup na trh pro naše podniky, zvláště pro malé a střední. Důležitou stránkou v roce 2011 bude předložení návrhů na modernizaci pravidel zadávání veřejných zakázek a na zavedení společných pravidel ohledně koncesních smluv. K dalším konkrétním iniciativám zaměřeným na malé a střední podniky bude v roce 2011 patřit regulace přeshraničního vymáhání dluhů. Komise učiní v roce 2011 řadu konkrétních kroků, včetně návrhů na mechanismus alternativního řešení sporů v zájmu snadnějšího řešení problémů spotřebitelů v EU a bude pokračovat v práci na kolektivním odškodnění na základě veřejných konzultací zahájených v roce 2010. V oblasti daní bude mít návrh společného konsolidovaného daňového základu právnických osob za cíl otevřít podnikům možnosti zvolit si systém, který daňová pravidla zjednodušuje, snížit náklady na dodržování právních předpisů a pomoci odstranit daňové překážky, které podniky v současnosti zatěžují, když působí za hranicemi, a to bez vlivu na skutečné daňové sazby. Komise také zveřejní sdělení o budoucí strategii DPH a zaměří se na slabiny současného systému, který bude chtít modernizovat a zjednodušit, aby pro společnosti snížila administrativní zátěž DPH. Balík o letištích bude mít za cíl zlepšit hospodářskou soutěž a práva spotřebitelů i působení na životní prostředí v tomto důležitém odvětví cestou řešení problematiky kapacity letišť, správy letištních časů a pozemního odbavování, což povede k optimálnějšímu využívání sítě evropských letišť. 3. OBčANSKÁ AGENDA: SVOBODA, BEZPEČNOST A PRÁVO Občanství EU by mělo být pro občany EU hmatatelné. Práva občanů jsou pevně zakotvena v právu EU. Mezi pravidly zakotvenými ve Smlouvě a realitou, s níž se občané každodenně potýkají, jsou však trhliny, např. když vystupují jako soukromé osoby, spotřebitelé, studenti nebo političtí činitelé. „Zpráva o občanství“[10], kterou nedávno schválila Komise, osvětluje řadu otázek, kde by opatření měla praktický význam pro práva jednotlivců přiznávaná na úrovni EU. Toto úsilí jde ruku v ruce s opatřeními přijatými při provádění akčního plánu ke Stockholmskému programu (2010–2014) s cílem vytvořit prostor svobody, bezpečnosti a práva[11] a plně k tomu využije zlepšenou právní základnu Smlouvy. V rámci úsilí o posilnění občanských práv navrhne Komise v roce 2011 právní nástroj pro evropské smluvní právo. V oblasti trestního práva navrhne Komise směrnici o právech obětí trestných činů, která pomůže zajistit přístup k dostatečné právní pomoci, spravedlnost a ochranu občanů ve všech členských státech. Aby posílila vzájemnou důvěru mezi soudními orgány a občany, bude Komise rovněž pokračovat v předkládání legislativních návrhů na zavedení minimálních procesních standardů v trestním řízení, jmenovitě co se týče odborné a finanční právní pomoci. Komise také předloží legislativní návrhy na program registrovaných cestujících a na systém vstupu/výstupu pro státní příslušníky třetích zemí. Cílem je udržet otevřenost EU vůči světu a přitom bojovat proti nezákonnému přistěhovalectví a bránit organizovanému zločinu. V otevřené Evropě musíme zabránit zločincům také v tom, aby využívali náš ekonomický systém. Mezi opatření, která budou navržena příští rok, patří rámec o zabavení a navrácení majetku pocházejícího z nezákonné činnosti a sdělení o komplexní politice proti korupci a sdělení o strategii v oblasti boje proti podvodům. Podobně i revize právních předpisů o civilní ochraně zvýší způsobilost EU, pokud jde o prevenci, připravenost a reakci na katastrofy. Na závěr, Komise bude nadále spolupracovat s vysokou představitelkou na návrzích provádění článku 222 Smlouvy. 4. Evropa ve světě: zvyšování naší váhy na světové scéně Nové struktury EU pro vnější politiku nám nyní dávají příležitost prosazovat komplexní a soudržnou politiku ve vztahu k vnějším výzvám, s nimiž se dnes potýkáme, a demonstrovat, že EU je silný a spolehlivý partner s jasnými cíli, které vyjadřuje jednotně a důsledně. Komise bude nadále podporovat novou Evropskou službu pro vnější činnost a napomáhat v rozvíjení nové etapy v naší zahraniční politice. EU se již zaměřuje na potřebu mít jasnou vizi našich vztahů se strategickými partnery i na silná a neměnná stanoviska v mezinárodních jednáních. Vyžaduje si to, aby Komise co nejvíce využila možnosti politik, za které odpovídá (jako je rozvoj, obchod, rozšíření, humanitární pomoc a vnější aspekty vnitřních politik) a koordinovala je s prací ESVČ s cílem získat strategický přehled o dvoustranných vztazích EU. 4.1. Komplexní obchodní politika Úspěšná obchodní politika tvoří klíčový pilíř strategie Evropa 2020. V návaznosti na strategii v oblasti obchodu, která bude zveřejněna v listopadu 2010, bude Komise jednat s našimi obchodními partnery včetně prosazování několika důležitých bilaterálních dohod, jejichž uzavření se předpokládá v roce 2011, a neustálého tlaku na dosažení průlomu v rozhovorech WTO. EU učiní současně další konkrétní kroky k tomu, aby budovala pozice pro evropské podniky na globálním trhu. V roce 2011 Komise předloží legislativní návrh nástroje EÚ na zlepšení přístupu na trh veřejných zakázek v rozvinutých a velkých rychle se rozvíjejících ekonomikách, přičemž bude vycházet z plnění našich mezinárodních závazků. Komise rovněž navrhne opatření na podporu evropských malých a středních podniků a jejich aktivit mimo území EU. V rámci našeho komplexního přístupu se budeme zabývat také tím, jak může naše obchodní politika posloužit rozvojovým zemím v jejich zapojování do globální ekonomiky. Komise předloží legislativní návrh nového nařízení o všeobecných celních preferencích s cílem maximalizovat jeho pozitivní účinek na udržitelný rozvoj a na nejvíce potřebné země. 4.2. Rozšíření EU, politika sousedství, rozvojová politika a humanitární pomoc V roce 2011 bude EU nadále usměrňovat proces rozšiřování. Postup v jednání, včetně případných nových jednání, která budou možná zahájena po předložení stanoviska k členství ke konci roku 2010, bude spojen s tím, jaké pokroky budou dosahovat kandidátské země, se zvláštním důrazem na dodržování zásad právního státu. Politika evropského sousedství v posledních pěti letech prokázala schopnost EU zhmotnit své hodnoty a zásady a přispívat k politické stabilitě a hospodářskému rozvoji svých sousedů, což je ostatně strategická priorita EU. Komise bude nadále pomáhat v prohlubování zvláštních vztahů EU se svými sousedy a v návaznosti na přezkum politiky sousedství předloží v roce 2011 návrhy dalšího rozvoje bilaterálních a multilaterálních (východní partnerství, Unie pro Středomoří) rozměrů politiky sousedství. Účinná realizace rozvojové pomoci je klíčovým cílem EU jako největšího dárce rozvojové pomoci na světě. Nejlepší metodou, jak zajistit maximální celkový příspěvek EU k plnění rozvojových cílů tisíciletí, je partnerský přístup, a to je třeba mít na paměti i při sestavování nové generace programů na podporu rozvojových potřeb. Zvláštní pozornost bude věnována opatřením navazujícím na zelenou knihu o budoucnosti rozvojové politiky EU, která bude představena koncem roku 2010, a v níž budou zhodnoceny rozvojové nástroje Unie z hlediska zaměření aktivit tam, kde mohou přinést skutečnou změnu pro ty, kteří to potřebují. Ústředním stavebním kamenem celosvětové angažovanosti EU zůstává pomáhání obětem humanitárních katastrof. Základ tohoto úsilí o záchranu lidských životů bude upevněn návrhem na revizi nařízení Rady o humanitární pomoci. 5. OD VSTUPů K DOPADůM: CO NEJLÉPE VYUžÍVAT POLITIKY EU Rozsah a tempo změn ve světě vyžadují, aby EU jednala rychle, odpovědně a rozhodně. V roce 2011 se objeví výsledky hlubokých úvah o tom, jak může EU modernizovat své politické a finanční nástroje a najdou se způsoby práce, které budou maximalizovat přidanou hodnotu kroků EU. 5.1. Moderní rozpočet pro budoucnost Evropy Minulý týden předložený materiál „Přezkum rozpočtu“[12] vysvětluje názory Komise týkající se účelu, struktury a plnění nového rozpočtu EU po roce 2013. Evropa jako celek prochází obdobím šetření ve veřejných financích. Rozpočet EU musí být zacílen na politiky a oblasti, kde může něco skutečně změnit, na podporu střednědobých a dlouhodobých investic, aby přinášel reálnou přidanou hodnotu k podpoře cílů politik Unie. Je zcela zřejmé, že rozpočet EU by měl být jedním z klíčových nástrojů pro realizaci strategie Evropa 2020. Musí být také plněn tak, aby byl maximalizován jeho dopad. V červnu 2011 předloží Komise oficiální návrh příštího víceletého finančního rámce (MFF), kde budou vysvětleny jak výdaje, tak financování rozpočtu. Na straně výdajů návrh objasní, jak a kde lze dle názoru Komise použít rozpočet k nejúčinnějšímu plnění politik EU. Co se týče strany financování, Komise navrhne nové rozhodnutí o vlastních zdrojích. Tyto návrhy budou výsledkem podrobného rozboru toho, jak mohou výdaje EU přinést největší přidanou hodnotu a jak mohou tyto výdaje sehrát roli účinného nástroje plnění společných cílů EU. Současně se nově podívají na to, jak je rozpočet financován. V nadcházejících měsících vydá Komise řadu sdělení a zpráv o klíčových oblastech politiky, zejména o reformě společné zemědělské politiky, společné rybářské politiky a o budoucnosti politiky soudržnosti; tyto dokumenty poslouží i jako politický základ rozpočtových návrhů v MFF. Komise předloží podrobné právní návrhy konkrétních finančních nástrojů a programů, které by měly provést nový víceletý finanční rámec. Budou představeny v řadě balíčků od léta do konce roku 2011. 5.2. Prosazování inteligentní regulace Komisní program kvalitnější regulace vedl k výrazně kvalitnější tvorbě politiky na úrovni EU i států. Návrhy nových právních předpisů vycházejí z názorů zúčastněných stran a z faktů získaných cestou širých konzultací, jež poté prošly procesem hodnocení dopadu, který byl externě vyhodnocen jako způsob účinného zkvalitňování návrhů. Komise současně s tím uskutečňovala důsledné zjednodušování platné legislativy, dosáhla výrazného pokroku v odlehčování administrativní zátěže a pomáhala členským státům v provádění práva EU do jejich vnitrostátní právní úpravy. Na základě těchto zkušeností je nyní Komise připravena přejít k nové etapě inteligentní regulace[13]. Celý cyklus politiky by měl být chápán vcelku: od návrhu přes fázi uplatňování až po vyhodnocení a revizi právního předpisu. Počínaje tímto pracovním programem se bude zásadně vyžadovat kladné stanovisko výboru pro hodnocení dopadů ještě před předložením návrhu Komisi k rozhodnutí. Komise bude nadále spolupracovat s Evropským parlamentem, Radou a členskými státy, aby zajistila, že touto agendou se budou aktivně zabývat všichni jak ve fázi legislativní, tak ve fázi provádění. Závěrem, vliv občanů a zúčastněných stran nejvíce dotčených právním předpisem bude od roku 2012 dále posílen tím, že se prodlouží doba trvání konzultací z osmi na dvanáct týdnů, v roce 2011 se přezkoumá politika Komise v oblasti konzultací a také se zvýší předvídatelnost plánovaných návrhů Komise a hodnocení ex post , aby si mohly zúčastněné strany připravit své příspěvky mnohem dříve. Tyto tři pilíře inteligentní regulace by měly plnit její celkový cíl: mít relevantní, účinné a kvalitní právní předpisy EU, které plní svůj zamýšlený účel a z nichž mají prospěch jak občané, tak podniky. 5.3. Probíhající práce Nová opatření zaměřující se na politické priority představují pouze jednu stránku práce Komise. Komise jinak po celý rok stále nese odpovědnost za provádění dohodnutých politik a za dohled nad nimi, za podávání zpráv a inventarizaci stávajících strategií a akčních plánů, musí se účastnit mezinárodních jednání, musí přednášet příspěvky na konferencích a důležitých politických akcích. Komise řídí širokých sortiment finančních programů a operativních úloh. V rámci své odpovědnosti za plnění provozního rozpočtu EU se Komise snaží zajistit optimální využívání omezených zdrojů k zajišťování cílů EU, a získat nejlepší hodnoty za vynaložené peníze při současném dodržování zásad řádného finančního řízení. Probíhající práce z velké části vyústí v přijetí zpráv a dokumentů, které se neobjevují v příloze tohoto dokumentu, a třebaže provádění a sledování spotřebovává významný podíl lidských i finančních zdrojů Komise, tento pracovní program se zaměřuje spíše na oblasti, kde Komise vykonává politickou volbu, než na oblasti, v nichž plní své povinnosti výkonného orgánu. V posledních letech věnovala Komise více pozornosti a zdrojů provádění práva EU. Nedávno zahájená pilotní akce EU[14] začíná přinášet výsledky a do urychleného projednání případů protiprávního jednání investuje značné úsilí. Dělá se systematičtější analýza důvodů pozdního a nesprávného provedení práva, která poslouží pro probíhající program zjednodušování a využívá se i při novelizaci platných právních předpisů. Všechna tato práce přispěje k vytvoření modernizované a aktuální právní základny EU „vhodné ke svému účelu“ a schopné plnit sliby, které EU dala svým občanům. 6. ZÁVěR Tento pracovní program představuje klíčové nové iniciativy, které se Komise zavazuje předložit v roce 2011[15], a iniciativy, na nichž bude pracovat v roce 2011 a letech následujících[16], včetně návrhů na zjednodušování právní úpravy a stažení právních předpisů[17]. Toto předběžné plánování usiluje o to, poskytnout zúčastněným stranám předvídatelnost a transparentnost pro jejich práci a současně udržet otevřenost a pružnost potřebnou k přizpůsobování se novým okolnostem. Komise bude samozřejmě pokračovat v práci na dalších otázkách, které vyžadují naléhavé kroky, nebo dlouhodobou přípravu na budoucnost. Komise bude nyní úzce spolupracovat s Evropským parlamentem a Radou, jakož i s dalšími zúčastněnými stranami, včetně parlamentů členských států, aby bylo zajištěno, že iniciativy, které předloží v nadcházejícím roce, se budou opírat o pevný konsensus ohledně toho, jak by EU měla plnit očekávání svých občanů, pokud jde o ambiciózní a účinnou Evropu. [1] Viz projev o stavu Unie v roce 2010 ze dne 7. září 2010. [2] KOM(2010) 522, KOM(2010) 523, KOM(2010) 524, KOM(2010) 525, KOM(2010) 526, KOM(2010) 527 ze dne 29.9.2010. [3] KOM(2010) 301 ze dne 2.6.2010 [4] KOM(2010) 546 ze dne 6.10.2010 [5] KOM(2010) 477 ze dne 15.9.2010 [6] KOM(2010) 245 ze dne 19.5.2010 [7] http://ec.europa.eu/bepa/pdf/monti_report_final_10_05_2010_cs.pdf [8] KOM(2010) 608 ze dne 27.10.2010 [9] KOM(2010) 614 ze dne 27.10.2010 [10] KOM(2010) 603 ze dne 27.10.2010 [11] KOM(2010) 171 ze dne 20.4.2010 [12] KOM(2010) 700 ze dne 19.10.2010 [13] KOM(2010) 543 ze dne 7.10.2010 [14] KOM(2007) 502 – zahájeno v dubnu 2008. [15] Viz příloha I. [16] Viz příloha II. [17] Viz přílohy III a IV.