EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 14.12.2011 
SEK(2011) 1563 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
Návrhu NA ŘÍZENÍ RADY, kterým se zavád í program "Evropa pro ob čany" na 
podporu evropského ob čanství na období 2014-2020 
{KOM(2011) 884 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1562 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. SHRNUTÍ  
1.1. Vymezení problému 
Je velmi významné a d ůležité podporovat a usnad ňovat širší zapojení ob čanů do dění 
v Evropské unii a systému hodnot, které EU p ředstavuje. Škála úkol ů v této oblasti sahá od 
potřeby zvýšit jejich zapojení do sou časného d ění až po pot řebu zajistit širší pochopení 
historie Unie a jejích ko řenů v období po dvou strašných sv ětových válkách. P ředchozí 
programy zam ěřené na ob čany řešily tyto úkoly úsp ěšně a je zásadn ě zapotřebí v této práci na 
úrovni EU pokra čovat a zabývat se t ěmito problémy i nadále. 
Problém, kterým se tento program zabývá, je nedostate čná způsobilost ob čanských organizací 
– organizací obecného zájmu, r ůzných druh ů nevládních organizací, organizací zú častněných 
stran, různých skupin zprost ředkovatel ů – zahájit a/nebo ovliv ňovat na místní, regionální 
a celostátní úrovni hlubší debaty o otázkách týkajících se EU, které lze promítnout do 
celoevropského pohledu. Dokud tato situace p řetrvává, nejsou ob čané podn ěcováni 
k vytváření vzájemných vazeb a zvýšení svého nasazení a angažovanosti ve prosp ěch 
demokratických zásad na evropské úrovni. Lepší porozum ění problematice EU, seznámení se 
s historickými základy a hodnotami, na nichž je Unie založena, a znalos ti o dopadu politik EU 
na každodenní život lidí umož ňují občanům plně využívat výhod evropského ob čanství 
a ztotožnit se s posláním EU. 
Problémem je oslovit p řes prostředníky velké skupiny ob čanů, kteří by se za b ěžných 
okolností nesnažili ovlivnit zá ležitosti Unie nebo se do nich za pojit a usnadnit tak první kroky 
k jejich aktivnímu zapojení do problematiky EU nap říč státními hranicemi nebo s evropským 
rozměrem. Je nezbytný horizontální p řístup, který nemá za cí l nahradit konkrétní dialogy 
nebo konzultace na úrovni EU, nýbrž mobilizovat ob čany na místní úrovni, aby diskutovali 
o konkrétních otázkách evropského zájmu. 
Současný program Evropa pro ob čany na období 2007–2013 je významným nástrojem, který 
poskytuje rámec pro v ětší zapojení ob čanů do záležitostí EU. Je však t řeba na něm dále stav ět 
prostřednictvím dalších zásah ů tak, aby poskytoval pobídky pro ú čast občanů na záležitostech 
EU a stal se pro evropská ob čanská sdružení skute čným katalyzátorem, který zajistí, aby se do 
těchto záležitostí více zapojovali.  
Ambiciózní úkol, který n ový program „Evropa pro ob čany“ navrhuje řešit, má trojí rozm ěr: 
(1) rozvíjet schopnost ob čanské spole čnosti podílet se na procesu tvorby politiky EU; 
(2) rozvíjet podp ůrné struktury pro poskytování výsledk ů těchto debat tv ůrcům politiky na 
příslušných úrovních; a  
(3) nabízet ob čanům příležitosti ú častnit se debat a diskusí o otázkách souvisejících s EU, 
a to i z historického hlediska. 
Cílem tohoto programu je řešit potřebu hlubších debat o otázkách týkajících se EU na místní, 
regionální a vnitrostátní úrovni, které lze promítnout do širšího celoevropského pohledu. 
Snaží se oslovit velký po čet občanů – kteří by se za b ěžných okolností nesnažili ovlivnit 
záležitosti EU nebo se do nich zapojit – prost řednictvím široké škál y organizací, aby tak 
učinil první krok k jejich aktivnímu zapojení b ez ohledu na téma (týkající se Unie) nebo 
 
CS 3   CS formát, pokud má nadnárodní nebo evropský rozm ěr. Cílem programu, který využívá 
horizontální p řístup, není nahradit další iniciativy nebo duplikovat jeji ch konzultace na úrovni 
EU, nýbrž mobilizovat nejširší vrstvy ob čanů, aby diskutovali o konkrétní otázkách 
evropského zájmu, a rozvíjet hlubš í zapojení do záležitostí EU.  
Tento program bude vycházet z analýzy silných a slabých stránek sou časného programu 
„Evropa pro ob čany“ (2007–2013), pokud jde o jeho budoucí koncepci, zam ěření, dosah 
a viditelnost ze spole čenského a zem ěpisného hlediska, analýzu dopad ů a mechanism ů 
zhodnocování/ší ření. 
1.1.1.  Finanční rámec 
Navrhovaný finan ční rámec byl stanoven dne 29. června 2011, kdy Evropská komise 
představila sv ůj víceletý finan ční rámec (VFR) na období 2014–2020. Orienta ční rozpočet 
přijatý pro budoucí program Evropa pro ob čany činil 203 milion ů EUR s odhadovanou 
částkou rozd ělovaných prost ředků ve výši 29 milion ů EUR ročně.  
1.2. Subsidiarita 
Článek 11 Smlouvy o Evropské unii (SEU ) stanoví, že orgány EU mají poskytovat ob čanům 
a reprezentativním organizacím  možnost projevovat a ve řejně si vym ěňovat názory na 
všechny oblasti činnosti Unie. Stejný článek odkazuje na povinnost orgán ů vést otev řený, 
transparentní a pr avidelný dialog s ob čanskou spole čností a na povinnost Komise vést 
rozsáhlé konzultace se zú častněnými stranami a zavádí institut ob čanské iniciativy. Krom ě 
toho článek 20 Smlouvy o fungování Evropské uni e (SFEU) popisuje práva vyplývající 
z občanství Unie. D ůležitým p ředpokladem, který umož ňuje, aby mohli ob čané tato práva 
plně využívat, je lepší porozum ění problematice EU. 
Je nutno poskytnout vhodné prost ředky, které zajistí spln ění těchto ustanovení Smlouvy. 
Jeden z těchto prost ředků představuje program „Evropa pro ob čany“, zatímco dalším takovým 
prostředkem je na řízení Evropského parlamentu a Rady č. 211/2011 o ob čanské iniciativ ě. 
Smlouvy vyzývají EU, aby „dávala ob čanům a reprezentativním sdružením možnost 
projevovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie“ a „udržovala otev řený, transparentní 
a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s ob čanskou spole čností“. Zatímco 
dialog v rámci jednotlivých odv ětvových politik je zajiš ťován širokým spektrem program ů 
a praktickým fungováním EU, program Evropa pro ob čany poskytuje tuto možnost na 
horizontální úrovni. Program takto respektuje zásadu subsidiarit y. Tyto úkoly lze splnit pouze 
na úrovni EU, a nikoli na úrovni členských stát ů. 
Program rovn ěž respektuje zásadu proporcional ity. Program (na rozdíl od doporu čení) 
představuje pružný nástroj, je p řístupný pro všechny subjek ty za stejných podmínek, 
umožňuje zlepšování zp ůsobilosti a řeší měnící se politickou situaci. 
1.3. Cíle iniciativy 
Obecným cílem budoucího programu bude: „posílit pov ědomí o dosavadním vývoji a zlepšit 
způsobilost k aktivnímu ob čanství na úrovni EU“. Program je odpov ědí na pot řebu hlubší 
debaty na místní, regionální a celostátní úrov ni o otázkách týkající ch se EU, které lze 
promítnout do celoevropského pohledu, a související pot řebu podp ůrných struktur pro 
poskytování výsledk ů těchto debat tv ůrcům politiky na p říslušných úrovních. V tomto ohledu 
by program p řispěl k zlepšování schopnosti ob čanských organizací zapojovat své členy a širší 
veřejnost do demokratického života EU. Sp ecifické cíle budou zahrnovat tyto body: 
 
CS 4   CS (1) podnítit debatu, uvažování a spolupráci v souvislosti s pov ědomím 
o dosavadním vývoji, s integrací a historií EU; 
(2) rozvíjet chápání a schopnost ob čanů podílet se na procesu tvorby politiky EU 
a rozvíjet p říležitosti k solidarit ě, společenské angažovanosti a dobrovolnictví 
na úrovni EU. 
1.3.1.  Provozní cíle 
V návaznosti na zúžení specifických cíl ů navrhovaných pro nový progr am (viz výše) by se 
měla použít nová sada opera čních cílů. Ty zvýší schopnost Komise stanovit pevn ější 
ukazatele a následn ě dokázat objektivn ě a podrobn ěji zjišťovat pokroky a dopady. 
1) Podporovat organizace za ú čelem přispívání k debat ě a činnostem zam ěřeným 
na povědomí o dosavadním vývoji, evropské hodnoty a historii. 
2) Podporovat organizace obecného evrops kého zájmu, nadnárodní partnerství 
a sítě na podporu interakcí ob čanů ohledně problematiky EU. 
3) Horizontální rozm ěr: Analýza, ší ření a zhodnocování výsledk ů projektů 
prostřednictvím vnit řní a vnější činnosti.  
1.4. Možnosti politiky 
(4) Po prvním setkání zú častněných stran uskute čněném dne 22. června 2010 a v období 
do vydání zprávy o posouzení dopad ů byla analyzována řada různých reakcí na 
problém vymezený v oddíle 1. Z tohoto procesu vzešly t ři základní možnosti politiky 
včetně jejich díl čích variant, které byly následn ě předmětem dalších úvah: 
(1) pokračovat v programu „Evropa pro ob čany“ v jeho sou časné podob ě; 
(2) pokračovat v programu „Evropa pro ob čany“ v upravené, p řepracované 
podobě. Byly zvažovány čtyři dílčí možnosti: 
– smíšený p řístup, 
– podpora pouze v ětších grant ů, 
– širší zeměpisné pokrytí, 
– konzultační nástroj; 
(3) decentralizovat program „Evropa pro ob čany“, přičemž po ukon čení 
stávajícího programu ke dni 31. prosin ce 2013 by již nenásledoval žádný další 
program na úrovni celé EU. Byly zvažovány čtyři alternativní decentralizované 
přístupy: 
– přístup založený na členských státech, 
– pouze komunika ční přístup, 
– odvětvový přístup, 
 
CS 5   CS – sloučení s jiným programem. 
1.5. Porovnání možností 
Bylo provedeno srovnávací posouzení všech t ří možností v četně jejich díl čích variant. 
Výsledky jsou uvedeny níže. 
1.5.1.  Pokračovat v programu „Evropa pro ob čany“ v jeho sou časné podob ě 
Tato možnost bude v souvislosti s odhodláním Komise zajistit, aby ob čané byli v centru 
evropského procesu, v souvislosti s nový mi demokratickými zásadami zavedenými 
Lisabonskou smlouvou a vzhledem  ke stávající kritice p řílišného omezení prost ředků 
stávajícího programu pravd ěpodobně považována za nedostate čnou. Pokra čovat v programu – 
bez jeho strukturální zm ěny, která by vedla ke zvýšení ú činnosti, efektivity a udržitelnosti – 
by nepomohlo p řekonat sou časnou situaci neuspokojené poptávky a nerealizovaných synergií. 
1.5.2.  Přijmout přepracovaný program 
Možnost č. 2 představuje upravený program. Ten by se provád ěl za použití ú činnější 
architektury programu a intenzivn ějšího využívání výsledk ů. Tato nová architektura by byla 
tvořena dvěma „oddíly“ – „Pov ědomí o dosavadním vývoji a evropské ob čanství“ 
a „Demokratická angažovanost a aktivní ob čanství“ –, které by zajistily lepší využívání 
synergií mezi širokou škálou zú častněných organizací, v ětší pružnost pro žadatele z hlediska 
rozvíjení jejich návrh ů projektu nebo iniciativy (p řičemž by se upustilo od sou časné struktury 
stávajícího programu tvo řené čtyřmi akcemi). Nová pr ůřezová funkce „Zhodnocování“ by 
reagovala na celkovou sna hu o optimalizaci výsledk ů. Byly zvažovány čtyři dílčí možnosti: 
Dílčí možnost č. 1 „Smíšený p řístup“ by celkov ě kladla důraz na výstupy: 
1) snížením čistě jednorázových projekt ů partnerství m ěst na minimum 
a přetvořením projekt ů partnerství m ěst do podoby projekt ů vícestranného 
partnerství, které mají jasné tematické zam ěření, určitý politický dopad 
a dlouhodob ější platnost;  
2) začleněním inovativních ob čanských projekt ů a podpůrných opat ření do 
obecné části programu zam ěřené na projekty, jichž se ú častní více partner ů; 
3) zdůrazněním přiměřené bilance grant ů na provozní náklady poskytovaných 
poradním orgán ům a organizacím ob čanské spole čnosti v rámci EU, pokud jde 
o počet a úrove ň poskytovaných subvencí; 
4) zvýšením strategického zam ěření projekt ů občanské spole čnosti vybíráním 
větších a dlouhodob ějších projekt ů, které předpokládají konkrétní p říspěvek 
a zajišťují poskytování konkrétních myšlenek jakožto podklad ů pro 
rozhodovací proces; 
5) zvýšením dostupných prost ředků pro projekty zam ěřené na pov ědomí 
o dosavadním vývoji (a rozší ření rozsahu činností provád ěných v této oblasti) 
a poskytováním p říležitostí pro projekty zam ěřené na hodnoty EU a d ějiny 
integrace EU; 
 
CS 6   CS (6) vyvíjením akcí zam ěřených na zviditeln ění/zhodnocování jakožto pr ůřezové 
funkce programu. 
Dílčí možnost č. 2 „Podpora pouze v ětších grant ů“ (300 000 až 500 000 EUR na projekt) by 
znamenala úspory z rozsahu a p říležitost zavést strukturovan ější pracovní programy, ale má 
jeden zna čný nedostatek: existuje pouze omezený po čet organizací, které mají technickou 
a organiza ční kapacitu nezbytnou pro realizaci velkých projekt ů. 
Dílčí možnost č. 3 „Širší zem ěpisné pokrytí“ by rozší řila rozsah diskuse na „univerzální 
hodnoty a lidská práva“ a umožnila by ú čast i sousedních zemí. Tato díl čí možnost má dva 
nedostatky: vyžadovala by podstatn ě vyšší rozpo čet a krom ě toho by zam ěření na 
„univerzální hodnoty a lidská práva“ mohlo vé st k tak širokému rozsahu, že by již nebylo 
možno vymezit specifické cíle. 
V rámci díl čí možnosti č. 4 „Konzulta ční nástroj“ by program sloužil jako prost ředek 
k odzkoušení hlavních politik a/nebo problém ů EU, nap říklad prost řednictvím zakládání 
a financování skupin ob čanů, které by se vyjad řovaly k dané problematice. Díky tomuto 
přístupu by orgány EU lépe pochopily pal čivé otázky a získaly by p ředstavu, jak ú činněji 
sdělovat své zám ěry občanům. Poskytl by rovn ěž konkrétní propojení mezi programem 
a tvorbou politiky. Nedostatkem této díl čí možnosti je, že by vyžadovala podstatn ě vyšší 
rozpočet nebo by bylo nutno od čerpat prost ředky z jiných zdroj ů umožňujících účast. 
1.5.3.  Možnost č. 3: Decentralizace programu 
Ve srovnání s možnostmi č. 1 a 2 by možnost č. 3 „decentralizovat program“ m ěla nejslabší 
dopad na pot řeby uvedené v oddílu 1. N ěkolik dílčích možností bylo analyzováno, ale 
následně zavrženo. 
Dílčí možnost č. 1: „Přístup založený na členských státech“ by zodpov ědnost za rozvoj 
zapojení ob čanů do politiky a jejich an gažovanosti na základ ě společných hodnot EU 
ponechal na členských státech. To by znamenalo úpl nou decentralizaci a zjednodušení, pokud 
jde o správu ze strany EU. Také by to nabízelo p říležitost pln ě přizpůsobit debatu v rámci EU 
zájmům a perspektivám jednotlivých zemí. Znamenalo by to ale rovn ěž vážné riziko omezení 
rozsahu na otázky, které jsou čistě v zájmu ur čité země. Orgány EU by tak od celounijních 
zastřešujících organizací a poradních orgán ů na úrovni EU neobdržely žádné podklady pro 
tvorbu politiky. Neexisto vala by ani možnost podn ěcovat debaty na úrovni celé EU. 
Dílčí možnost č. 2 „Pouze komunika ční přístup“ by znamenala omezit obecný cíl pouze na 
komunikaci – poskytovat informace o pos lání a politikách EU a ponechat zodpov ědnost za 
rozměr týkající se zapojení ob čanů do veřejného života jen na s ubjektech místní úrovn ě. 
Tento přístup by m ěl omezený dopad na rozpo čet EU. Zárove ň by hrozilo nebezpe čí, že 
povede k „nacionalizaci“ politických  otázek, a nezohlednil by pot řebu angažovan ějšího 
přístupu s podn ěty přicházejícími zdola nahoru, aby by lo možno lépe reagovat na pot řeby 
občanů. 
Dílčí možnost č. 3: „Odv ětvový přístup“ by znamenal, že informa čních a konzulta čních cílů 
by se i nadále dosahovalo výhradn ě prostřednictvím odv ětvových dialog ů, kdy jednotlivá G Ř 
konzultují s p říslušnými zú častněnými stranami. Debata by se v rámci každé oblasti politiky 
zaměřila na odv ětvové otázky. P ři neexistenci horizontálního nástroje by tato možnost 
politiky omezila p řísun podn ětů od celounijních zast řešujících organizací a poradních orgán ů 
na úrovni EU. Rovn ěž by byl omezený prostor pro podporu zvyšování zp ůsobilosti 
 
CS 7   CS k aktivnímu ob čanství a neexistovala by žádná možnost, jak v rámci celé EU podpo řit debatu 
o důležitých okamžicích evropských d ějin. 
Je třeba poznamenat, že program Evropa pro ob čany je horizontální nástroj, který nemá za cíl 
nahradit stávající formy dialogu a konzultací, nýbrž je doplnit. 
Dílčí možnost č. 4: „Slou čení s jiným programem“ Bylo zvažováno slou čení s budoucím 
programem G Ř JUST, který zahrnuje probl ematiku spravedlnosti a ob čanství, ale tuto 
možnost po pe člivém prozkoumání p říslušná dv ě generální ředitelství zavrhla, jelikož 
vzhledem k jejich rozdílným cíl ům a cílovým skupinám neexistují žádné d ůkazy možných 
synergií. 
Přestože decentralizace programu ne byla automaticky zavržena, je t řeba zdůraznit, že by 
mohla být realizována jen za vysokou cenu – a byla by v rozporu s rozhodnutím Komise 
o VFR 2014–2020 – kdy by byla p ředmětem nejen silného odporu z r ůzných odv ětví, ale také 
by po ní zbylo prázdno v oblasti podpory aktivního ob čanství a ú časti občanů ve veřejném 
životě na evropské úrovni. Zn amenalo by to ztrátu d ůležitého nástroje na podporu aktivního 
občanství, přičemž tyto pot řeby nedokáže uspokojit žádný podobný stávající horizontální 
nástroj. Cílem n ěkolika dalších nástroj ů je umožnit dialog mezi orgány EU a ob čany, avšak 
v mezích jejich p říslušných odv ětvových politik. 
Závěrem se konstatuje, že up řednostňovanou variantou je možnost č. 2 „Přepracovaný 
program“, díl čí možnost č. 1: „Smíšený p řístup“.  
1.6. Posouzení dopad ů 
1.6.1.  Náklady související s programem 
Dne 29. června 2011 Evropská komise p ředstavila sv ůj víceletý finan ční rámec (VFR) na 
období 2014–20201. Orientační rozpočet přijatý pro budoucí program Evropa pro ob čany činil 
203 milion ů EUR s odhadovanou částkou 29 milion ů EUR ročně. Jedná se o mírné snížení 
oproti sou časnému programu (215 milion ů EUR). V t ěchto částkách není zohledn ěna budoucí 
korekce prost řednictvím valorizace. 
1.6.2.  Výstupy mající souvislost s výdaji 
Výstupy programu budou zahrnovat granty na projekty (p řibližně 600 ročně při 
odhadovaných nákladech 15 milion ů EUR ro čně), granty na provozní náklady (p řibližně 
90 ročně při odhadovaných nákladech 10 milion ů EUR ro čně) a smlouvy o poskytování 
služeb (p řibližně 5 ročně při odhadovaných nákladech 1 milion EUR ro čně). Hlavním 
důvodem předložení návrhu na „vyvážené“ rozložení výstup ů v rámci celého programového 
období (2014–2020) je skute čnost, že „Evropa pro ob čany“ je „vysp ělý“ program, u n ěhož se 
nepočítá s žádnými známými ani o čekávanými „špi čkami“. Pot řeba dalšího angažování 
a zapojení ob čanů do záležitostí EU je trvalá. 
                                                 
1 KOM(2011) 500/I, Rozpo čet – Evropa 2020, Část I, sdělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, 
Evropskému hospodá řskému a sociálnímu v ýboru a Výboru region ů; KOM(2011) 500/II, Rozpo čet – 
Evropa 2020, Část II, Politické informa ční listy, sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, 
Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru a Výboru region ů. 
 
CS 8   CS Odhadovaná částka 29 milion ů EUR ro čně pokryje rovn ěž správní náklady (p řibližně 
3 miliony EUR ro čně) za výkonnou agenturu pro řízení programu. 
1.6.3.  Personální dopad 
Na základ ě zkušeností z pr ůběhu stávajícího programu Evropa pro ob čany se odhaduje, že 
nový nástroj by vyžadoval: 
– 9 úředníků nebo dočasných zam ěstnanců 
– 1 vyslaného národního odborníka 
Pro řízení akcí by bylo vy členěno celkem 10 osob. 
1.6.4.  Zjednodušení a snížení administrativní zát ěže 
Zjednodušení má klí čový význam již ve stávajícím pr ogramu a v novém programu bude ješt ě 
dále rozvíjeno. Využívání výkonné agentury pro realizaci celého programového cyklu 
představuje již dnes zna čné úspory, pokud jde o správu a lidské zdroje. Používání 
jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových náklad ů, elektronických žádostí 
a efektivních kontrol na míst ě díky seskupování návšt ěv v organizacích, které se nacházejí 
v téže oblasti, navíc dále snižuje administrativní zát ěž a rovněž přináší rozpo čtové úspory 
v reálných číslech. Hodnocení v polovin ě období vypracované spole čností ECORYS uvádí 
(s. 39), že „existují ur čité důkazy získané p ři pohovorech s p říjemci a zú častněnými stranami, 
že výkonná agentura program ú činně řídí, provádí výrazná proce durální zdokonalení týkající 
se financí, kritérií zp ůsobilosti, harmonizace postup ů a vypracování elektronických formulá řů 
žádostí“. Rovn ěž upozorňuje na synergické ú činky s jinými programy řízenými výkonnou 
agenturou.  
1.7. Sledování a hodnocení 
Obecný cíl „posílit pov ědomí o dosavadním vývoji a zlepšit zp ůsobilost k aktivnímu 
občanství na úrovni EU“ se bude m ěřit počtem a kvalitou iniciativ podporovaných 
občanskými organizacemi, jejichž cílem je: 1) za jistit dopad na proces tvorby politiky EU, 2) 
posílit soudržnost spole čnosti a 3) zlepšit chápání úlohy EU. Dlouhodobým cílem by bylo 
zvýšit zp ůsobilost ob čanské spole čnosti ovliv ňovat evropský projek t. Milníky by byly 
příspěvky k jednotlivým evropským rok ům v podob ě intelektuálních vstup ů nebo činností 
umožňujících propojit evropské roky s konkrétní  místní a regionální realitou a p říspěvky 
k politickým platformám v období p říprav na volby do Evropského parlamentu v letech 2014 
až 2019. Bude t řeba určit základní hodnotu, jelikož tento obecný cíl je v programu nový.  
Jsou stanoveny dva specifické cíle: 1) „podníti t debatu, uvažování a spolupráci v souvislosti 
s povědomím o dosavadním vývoji, s integrací a historií EU“ a 2) „rozvíjet chápání 
a schopnost ob čanů podílet se na procesu tvorby politiky EU a rozvíjet p říležitosti k solidarit ě, 
společenské angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni EU“. První cíl se bude m ěřit počtem 
projektů a kvalitou výsledk ů a procentuálním podílem p říjemců, kteří se programu ú častní 
poprvé. Druhý cíl se bude m ěřit počtem přímo zapojených ú častníků, počtem zúčastněných 
organizací a po čtem nadnárodních part nerství a sítí, zem ěpisným pokrytím činností, 
a procentuálním podílem p říjemců, kteří se programu ú častní poprvé. V rámci nového 
programu bude t řeba určit základní hodnoty pro n ěkolik z těchto ukazatel ů výsledků. 
 
CS 9   CS První zpráva bude vypracována po t řech letech od zahájení programu (nejpozd ěji 31. prosince 
2016). Cílem této zprávy bude poskytnout po čáteční posouzení výsledk ů získaných 
v polovin ě trvání programu, aby mohly být v druhé polovin ě programu (nejpozd ěji 
31. prosince 2017) provedeny p řípadné zm ěny nebo úpravy, které jsou považovány za 
nezbytné. 
Následná zpráva o dopadu doty čné akce bude vypracována na  konci sedmiletého programu 
(1. července 2023). Cílem této zprávy je navzájem porovnat výsledky podp ůrných 
mechanism ů z hlediska cíl ů programu.  
Opatření k vyhodnocení programu se budou provád ět prostřednictvím externích a interních 
studií a pr ůzkumů, kontrolních návšt ěv a setkání. Nákla dy související s t ěmito opat řeními jsou 
standardními výdaji v rámci programu EU a budou hrazeny z rozpo čtu na správu budoucího 
programu.