EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 3.5.2011 
SEK(2011) 541 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Accompanying document to the 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Naše životní pojistka, náš p řírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické 
rozmanitosti do roku 2020 
{KOM(2011) 244 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 540 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS 1. ÚVOD 
V březnu 2010 p řijala Evropská rada nový ambiciózní hlavní cíl týkající se biologické 
rozmanitosti, který nahradil cíl pro rok 2010, jehož platnost skon čila. Podle tohoto nového 
cíle je t řeba do roku 2020 zastavit úbytek biol ogické rozmanitosti a degradaci 
ekosystémových služeb, v maximálním proveditelném rozsahu je obnovit a sou časně zvýšit 
přínos EU k odvrácení úbytku biologické rozmanitosti v celosv ětovém měřítku. 
Stávající rámec pro politiku v oblasti biologick é rozmanitosti Evropské unii neumožní, aby 
svého hlavního cíle do roku 2020 dosáhla. Rada  proto vyzvala Komisi, aby vyvinula novou 
strategii, která by m ěla obsahovat cíle a nezbytná, proveditelná a hospodárná opat ření a akce 
k jejich dosažení. Rada požadovala, aby strategie odrážela kone čné výsledky desátého 
zasedání konference smluvních st ran Úmluvy o biologické rozman itosti (CBD CoP10), které 
se konalo v Nagoji (Japonsko) v říjnu 2010, a aby byla dokon čena co nejd říve po tomto 
zasedání. 
2. DEFINICE PROBLÉMU  
Ze scéná ře EU pro biologickou rozmanitost z roku 2010 vyplývá, že pouze 17 % 
posuzovaných p řírodních stanoviš ť se nachází v p říznivém stavu z hlediska ochrany a až 
25 % živo čišných druh ů v EU hrozí vyhynutí. V ětšina ekosystémových služeb již nedokáže 
zajišťovat optimální kvalitu a množství základn ích funkcí, jako je opylování plodin, čistý 
vzduch a vodu a kontrolu povodní a ero ze, od nichž se odvíjí mnoho hospodá řských činností. 
Biologická rozmanitost Evropy je nadále vážn ě ohrožována ztrátou stanoviš ť způsobenou 
změnami ve využití p ůdy a fragmentací, zne čištěním, nadm ěrným/neudržitelným využíváním 
zdrojů, invazními druhy a zm ěnou klimatu. Všechny tyto tlaky jsou bu ď stálé, nebo sílí. Na 
světové úrovni je situa ce obdobná. Tlaky jsou ješt ě zesíleny nep římými příčinami, které 
souvisejí nap říklad s demografickou volbou a volbou kultu ry/životního stylu, selháními trhu a 
strukturou, velikostí a r ůstem ekonomiky. 
Tato degradace a úbytek mají závažné environmentální, ekonomické a sociální d ůsledky jak 
v EU, tak na sv ětové úrovni. Nap říklad ztráta pob řežních mok řadů má dopad na spole čnost 
jako celek prost řednictvím omezení služeb kontroly záplav, nižší úrovn ě čištění vody, 
omezených rekrea čních služeb a nižší úrovn ě ukládání uhlíku. N ěkterá odv ětví hospodá řské 
činnosti jsou t ěmito důsledky obzvlášt ě zasažena, nebo ť jsou přímo či nepřímo závislá na 
biologické rozmanitosti a ekosystémových služ bách. Úbytek biologické rozmanitosti má 
rovněž dopad na pracovní místa, jelikož každé šesté pracovní místo v Evrop ě je nějakým 
způsobem, ať přímo či nepřímo, spjato se životním prost ředím a biologickou rozmanitostí. 
Omezuje také poskytování řady ekosystémových služeb, které mají zásadní význam 
z hlediska zachování zdra vého obyvatelstva, od zajiš ťování potravin a pitné vody po čistý 
vzduch a lé čiva. Krom ě toho má úbytek silný vliv na územní soudržnost EU, nebo ť 
biologická rozmanitost a ekosysté my utvrzují strukturu spole čnosti a identitu mnoha 
evropských region ů. 
Tento dokument navrhuje taková opat ření, u nichž má EU nejv ětší přidanou hodnotu a vliv. Je 
však jasné, že bez soub ěžné akce na úrovni členských stát ů nebudou taková opat ření stačit 
k dosažení cíle, jinými slovy k zastavení úbytku biologické rozmanitosti. Úsp ěšné dosažení 
 
CS 2   CS hlavního cíle pro rok 2020 bude záviset na kombinaci opat ření EU a opat ření na vnitrostátní, 
regionální či místní úrovni, a to v soula du se zásadou subsidiarity. Opat ření v jednotlivých 
členských státech a regionech se mohou podle pot řeby různit. 
3. CÍLE 
Obecným cílem je cíl EU v oblasti biol ogické rozmanitosti pro rok 2020 a jeho t ři složky. 
Dosažení hlavního cíle pro rok 2020 je rovn ěž vnímáno jako mezistupe ň k dosažení cíle 
stanoveného ve výhledu do roku 2050 a jako prost ředek ke spln ění závazku EU dosáhnout 
světových cíl ů v oblasti biologické rozm anitosti pro rok 2020.  
Jsou vymezeny konkrétní cíle, které zohled ňují faktory, jež byly d ůvodem, pro č EU nesplnila 
svůj cíl pro rok 2010, a pot řebu vzít v úvahu cíle v oblasti bi ologické rozmanitosti, které byly 
dohodnuty na zasedání CBD CoP10. Z posouzen í stávající politiky a právních p ředpisů EU je 
patrné, že dv ě z přímých příčin úbytku biologické rozmanitosti – zm ěna klimatu a zne čištění – 
nepředstavují v oblasti politiky velké mezery. Ty naopak p ředstavují zm ěny ve využití p ůdy, 
nadměrné/neudržitelné využívání zdroj ů a nepůvodní invazní druhy. V d ůsledku toho se t ři 
konkrétní cíle soust řední na odstran ění těchto příčin. Zbývající t ři konkrétní cíle reagují na 
výhled do roku 2050 a hlavní cí l pro rok 2020, které vyzýva jí k zachování a posílení 
biologické rozmanitosti a ekosystémovýc h služeb v EU (jak v rámci sít ě chráněných oblastí 
Natura 2000, tak mimo ni) a ve sv ětovém měřítku. 
Následně byly zváženy možnosti opera čních cílů a různě silné ambice podle toho, do jaké 
míry dokáží ú činně rozvíjet scéná ř EU do roku 2020 a zajistit napln ění celkového cíle 
a výhledu. Bylo vymezeno šest opera čních cílů (tabulka 1). 
Obecné cíle  Konkrétní cíle  Operační cíle  
Plné provedení 
směrnice 
o ptácích a 
stanovištích  C1 – Zastavit zhoršování stavu všech druh ů a stanoviš ť, na které se vztahují 
právní předpisy EU upravující ochranu p řírody, a dosáhnout významného a 
měřitelného zlepšení jejich stavu do roku 2020 tak, aby ve srovnání se 
současným stavem: i) o 100 % více posuzovaných stanoviš ť a o 50 % více 
posuzovaných druh ů podle sm ěrnice o stanovištích vyká zalo zlepšený stav z 
hlediska ochrany; a ii) o 50 % více posuzovaných druh ů podle sm ěrnice o 
ptácích vykázalo bezpe čný nebo zlepšený stav.  Zastavit v EU do 
roku 2020 úbytek 
biologické 
rozmanitosti a 
degradaci 
ekosystémových 
služeb  
Zvýšení podílu zemědělství a 
lesnictví na 
udržení a posílení 
biologické 
rozmanitosti* C3a – Do roku 2020 maximalizovat zem ědělsky využívané plochy (pastviny, 
ornou půdu a stálé plodiny), na n ěž se budou vztahovat opat ření spojená s 
biologickou rozmanitostí v rámci SZP, aby mohla být zajišt ěna ochrana 
biologické rozmanitosti a mohlo být dosaženo m ěřitelného zlepšení(*) stavu 
druhů a stanoviš ť z hlediska ochrany u t ěch, které závisejí na zem ědělství 
nebo jsou jím ovliv ňovány, a p ři poskytování ekosystémových služeb ve 
srovnání se scéná řem EU z roku 2010, a p řispět tak k posílení udržitelného 
řízení. 
C3b – Do roku 2020 zavést lesní hospodá řské plány nebo podobné nástroje v 
souladu s udržitelným hospoda řením v lesích1 pro všechny lesy, které jsou ve 
veřejném vlastnictví, a pro lesnické podniky nad ur čitou velikost** (kterou 
stanoví členské státy nebo regiony a která bude uvedena v jejich programech 
rozvoje venkova), které jsou financovány v rámci politiky rozvoje venkova 
EU, aby mohlo být dosaženo m ěřitelného zlepšení(*) stavu druh ů a stanoviš ť 
z hlediska ochrany u t ěch, které závisejí na lesnictví nebo jsou jím 
ovlivňovány, a p ři poskytování souvisejících ekosystémových služeb ve 
srovnání se scéná řem EU z roku 2010.  
                                                 
1 Jak je uvedeno v SEK(2006) 748. 
 
CS 3   CS (*) U obou cíl ů je zlepšení t řeba měřit ve srovnání s kvantifikovanými cíli 
pro zlepšení stavu ochrany druh ů a stanoviš ť s významem pro EU v rámci 
cíle 1 a pro obnovu poškozených ekosystém ů v rámci cíle 2. 
(**) U menších lesnických podnik ů mohou členské státy stanovit dopl ňující 
pobídky na podporu p řijetí hospodá řských plán ů nebo podobných nástroj ů, 
které budou v souladu s udržitelným hospoda řením v lesích.  
Zajištění 
udržitelného 
využívání 
rybolovných 
zdrojů C4 – Do roku 2015 dosáhnout maximálního udržitelného výnosu2 . V rámci 
podpory dosažení dobrého stavu mo řského prost ředí do roku 2020, jak to 
vyžaduje rámcová sm ěrnice o strategii pro mo řské prostředí, dosáhnout 
rozložení populace podle v ěku a velikosti sv ědčící o jejím zdraví, a to 
prostřednictvím řízení rybolovu bez výrazného negativního vlivu na jiné 
populace, druhy a ekosystémy. 
Boj proti nepůvodním 
invazním druh ům C5 – Do roku 2020 budou identifikovány nep ůvodní invazní druhy a zp ůsoby 
jejich šíření a stanoveny priority v této oblasti, prioritní druhy budou 
předmětem kontroly nebo eradikace a budou řízeny způsoby jejich ší ření, aby 
se zabránilo zanesení a uchycení nových nep ůvodních invazních druh ů. 
Obnovit 
ekosystémové služby 
v maximálním 
proveditelném 
rozsahu  Zachování 
a obnova 
ekosystém ů a 
jejich služeb  C2 -Do roku 2020 se zachovají a posílí ekosystémy a jejich služby prostřednictvím zavedení ekologické infrastruktury a obnoví se nejmén ě 15 
% poškozených ekosystém ů. 
Zvýšit příspěvek EU 
k odvrácení úbytku 
biologické 
rozmanitosti 
v celosvětovém 
měřítku Odvrácení úbytku 
celosvětové 
biologické 
rozmanitosti  C6 – Do roku 2020 posílit p říspěvek EU k odvrácení úbytku celosv ětové 
biologické rozmanitosti.  
Tabulka 1: Obecné, konkrétní a opera ční cíle  
4. OPATŘENÍ A JEJICH DOPADY  
U každého cíle je navržen u celený soubor navzájem se dopl ňujících opat ření, která jsou nutná 
k jeho dosažení. Na základ ě environmentálních, ekonomickýc h a sociálních kritérií jsou 
analyzovány pravd ěpodobné dopady t ěchto opatření a ve vhodných p řípadech jsou rozd ěleny 
podle druhu opat ření.  
Jelikož v ětšina opat ření bude d ůkladněji propracována a analyzována v rámci posouzení 
dopadů, která budou provedena v souvislosti s jinými politickými návrhy, jež budou 
předloženy, jsou dopady posuzovány p řevážně kvalitativn ě (tabulka 2). Je-li to možné, jsou 
uvedeny řádové hodnoty souhrnných množstevn ě vyjádřených dopad ů a pro názornost rovn ěž 
konkrétní p řípady, zpravidla na úrovni projekt ů. Ve vhodných p řípadech je rovn ěž posouzeno 
rozložení dopad ů v EU a o čekávané mezinárodní dopady. 
 
 Environmentální  Ekonomické  Sociální  
                                                 
2 EU se na Sv ětovém summitu o udržitelném ro zvoji v roce 2002 zavázala, že do roku 2015 dosáhne cíle, 
kterým je dosažení úrovní maximálního udržitelného výnosu, a na 10. zasedání konference smluvních 
stran Úmluvy o biologické rozmanitosti se dohodla o novém cíli pro oblast rybolovu do roku 2020. 
 
CS 4   CS + Větší biologická rozmanitost a lepší 
ekosystémové služby z lokalit v síti 
Natura 2000, v ětší odolnost v ůči 
zátěžovým faktor ům, jako je zm ěna 
klimatu. Synergie s rámcovou 
směrnicí o vod ě a rámcovou 
směrnicí o strategii pro mo řské 
prostředí. Větší přínosy z ekosystémových 
služeb. Omezené p říležitosti v síti 
Natura 2000 pro soukromé 
podniky.  Ve střednědobém výhledu v ětší 
zaměstnanost ve venkovských 
oblastech.  
C1 
-  Zlomek celkových náklad ů na 
řízení ve výši 5,8 miliard EUR 
ročně. Možné ztráty pracovních míst 
v krátkodobém výhledu kv ůli 
omezenému p řístupu ke zdroj ům. 
+ Zachovalé a posílené ekosystémy 
a služby, nap ř. čistý vzduch a voda, 
kontrola ukládání uhlíku 
a přírodních pohrom. V ětší 
odolnost ekosystém ů a menší 
zranitelnost zm ěnou klimatu. 
Synergie s rámcovou sm ěrnicí 
o vodě a rámcovou sm ěrnicí 
o strategii pro mo řské prostředí. Větší přínosy z ekosystémových 
služeb. Neexistují souhrnné odhady přínosů, ale na projektech založené 
důkazy o pom ěrech přínosů 
k nákladům v rozp ětí od 3 do 75. 
Nové investi ční příležitosti pro 
podniky a inova ční potenciál. 
Přínosy plynoucí ze zmírn ění 
změny klimatu. Četné přínosy pro spole čnost jak 
v městských, tak venkovských 
oblastech, nap ř. příznivé dopady na 
zdraví a kvalitu života, estetické 
a psychologické p řínosy, menší 
vystavení p řírodním pohromám, 
nové pracovní p říležitosti p ři 
obnově a ochraně. C2 
-  Náklady v řádu několika miliard 
ročně, ale náklady na zelenou 
infrastrukturu by mohly nahradit 
nákladnější investici do šedé 
infrastruktury.   
+ Zachování a posílení zem ědělských 
a lesních ekosystém ů a jejich 
služeb v četně ukládání uhlíku, 
bránění erozi, kontroly 
znečišťování a čištění vody. 
Synergie s rámcovou sm ěrnicí 
o vodě. Vytvořeny nové možnosti pro 
diverzifikaci odv ětví zemědělství; 
zlepšení p říjmů zemědělců v rámci 
sítě Natura 2000 a v oblastech s 
vysokou p řírodní hodnotou; v ětší 
konkurenceschopnost 
a diverzifikace odv ětví lesnictví.  Přínos k rozvoji venkova ve 
znevýhodn ěných oblastech; nová 
pracovní místa.  
C3 
-  Náklady spojené s financováním 
z opatření v rámci pilí ře 1 a pilí ře 
2, které by z části přispívaly 
k nákladům na řízení sítě Natura 
2000 a oblastí s vysokou p řírodní 
hodnotou. Pravd ěpodobně půjde 
o změnu výdajových priorit spíše 
než o čisté náklady. Správní 
náklady spojené s plány lesního 
hospodářství jsou více než 
vyrovnány platbami na rozvoj 
venkova.   
+ Vyšší a udržiteln ější úrovn ě 
populací ryb, zachovalé a posílené 
mořské ekosystémy a služby. 
Synergie s rámcovou sm ěrnicí o 
strategii pro mo řské prostředí. Příznivý dlouhodobý dopad na 
příjmy z rybolovu. Vyšší ú činnost 
veřejných výdaj ů. Zabrání nep říznivému ú činku na 
zaměstnanost v p řípadě zhroucení 
rybích populací.  
C4 
-  Nepříznivé krátkodobé dopady na 
příjmy z rybolovu. Vyšší náklady 
na řízení, které mají zabránit 
nepříznivým dopad ům na 
ekosystémy.  Krátkodobé sociální náklady 
spojené se zmenšením lo ďstva 
v odvětví rybolovu.  
C5 + Menší tlak nep ůvodních invazních 
druhů na druhy a p řírodní 
stanoviště. Silné ú činky plynoucí 
ze synergie s jinými cíli, nap ř. 
obnova ekosystému.  Menší hospodá řská škoda. Podle 
předběžných odhad ů dosahují 
přínosy plynoucí ze zamezení 
vzniku náklad ů na odstran ění škod 
částky 1–9 miliard EUR/rok.  Snížené nep říznivé dopady na 
zdraví lidí, zabrán ěno nepříznivým 
důsledkům pro zam ěstnanost, 
zesílené kulturní služby a rekrea ční 
činnosti.  
 
CS 5   CS -  40 milion ů – 190 milion ů EUR/rok.  
+ Zlepšená biologická rozmanitost 
ve světovém m ěřítku, zejména 
v rozvojových zemích. Siln ější 
ekosystémové služby, nap ř. 
ukládání uhlíku, poskytování, 
čištění a zadržování vody. Ur čitá 
zlepšení rovn ěž v EU.  Ekonomické p řínosy plynoucí 
z biologické rozmanitosti 
a ekosystémových služeb, nap ř. 
zmírnění změny klimatu, v ětší 
výnosy sklizní, jichž je 
v rozvojových zemích dosaženo 
pomocí opylování. P řínosy 
genetické rozmanitosti v EU 
a rozvojových zemích (kosmetické 
přípravky a léky). Protokol 
o přístupu ke genetickým zdroj ům 
a sdílení p řínosů zajišťuje 
společnostem v EU právní jistotu 
přístupu ke zdroj ům. Zmírnění chudoby. Snížené riziko 
sociálních dopad ů přírodních 
pohrom. P řínosy pro zdraví. Lepší 
příležitosti k obživ ě pro domorodá 
společenství prost řednictvím 
sdílení p řínosů plynoucích 
z tradičních znalostí.  C6 
-  Příspěvek EU k financování 
světové biologické rozmanitosti se 
do roku 2020 zvýší; náklady na 
protokol o p řístupu ke genetickým 
zdrojům a sdílení p řínosů pro 
výrobní odv ětví EU.   
Tabulka 2: hlavní náklady a p řínosy spojené s dosažením cíl ů 
Zpráva p řezkoumává rozd ělení akcí v rámci jednotlivých cíl ů podle priorit. Cíle C2 a C5 
zahajují politickou akci v oblastech, které v sou časné době nejsou sou částí rámce EU pro 
politiku v oblasti biologické rozmanitosti a mají zna čný potenciál pro dosažení výrazných 
a brzkých výsledk ů. Pro dosažení celkových cíl ů má však rovn ěž klíčový význam 
zdokonalené provád ění a lepší integrace v odv ětvích. 
 
CS 6   CS 5. FINANCOVÁNÍ A SPRÁVA  
Nedostate čné financování bylo klí čovým faktorem, kv ůli němuž nebylo dosaženo cíle EU pro 
rok 2010, a bude d ůležité zajistit, aby financování pro ú čely provád ění strategie pro 
biologickou rozmanitost do r oku 2020 bylo odpovídající a ú činné. Zatímco u n ěkterých cíl ů 
bude kladen v ětší důraz na účinné využití a p řerozdělení stávajících zdroj ů, tyto zdroje bude 
třeba zvýšit a bude nutné nalézt  a propagovat zdroje nové - ve řejné i soukromé – na úrovni 
EU a na vnitrostátní a sv ětové úrovni.  
V rámci sou časného programového období a bez toho, aby se p ředjímal výsledek jednání 
o příštím víceletém finan čním rámci, by toho m ělo být dosaženo racionalizací dostupných 
zdrojů a maximalizací vedlejších p řínosů z různých zdroj ů financování v četně financování 
rozvoje zem ědělství a venkova, rybolovu, region ální politiky a boje proti zm ěně klimatu. 
K účinnému dosažení cíl ů a naplnění výhledu je t řeba využít p říležitosti, které nabízejí 
probíhající politické reformy (nap ř. společná zemědělská politika, spole čná rybářská politika 
a politika soudržnosti), nové politické iniciativy (nap ř. stěžejní iniciativa pro ú činné využívání 
zdrojů) a příští finan ční výhledy. M ělo by být prozkoumáno za členění cílů v oblasti 
biologické rozmanitosti do spole čného strategického rámce zv ažovaného Komisí, aby bylo 
možné se řadit podle priorit financování z p ěti nástrojů financování v rámci politiky týkající se 
venkova, regionální politiky, sociální politiky a rybá řské politiky. 
Budou rovn ěž zapotřebí inovativní mechanismy financ ování, aby bylo možné na všech 
úrovních mobilizovat financování z ve řejných i soukromých zdroj ů. Na úrovni EU i úrovni 
vnitrostátní by ur čité příležitosti mohla nabídnout reform a škodlivých dotací v souladu se 
strategií 2020 a globálním cílem CBD. Na úrovni EU budou dále mobilizovány platby za 
ekosystémové služby odm ěnou za soukromé i ve řejné statky ze zem ědělských, lesních 
a mořských ekosystém ů. Rovněž by m ěly být poskytnuty pobídky na podporu 
počátečních investic do projekt ů zelené infrastruktury a údrž bu ekosystémových služeb, nap ř. 
prostřednictvím lépe zacílených tok ů financování EU a partnerství ve řejného a soukromého 
sektoru. Bude prozkoumán potenciál kompe nzací biologické rozmanitosti, jejichž 
prostřednictvím by bylo možné dosáhnout p řístupu, při němž nevznikají „žádné čisté ztráty“.  
O dosažení spole čných cílů E U  a  C B D  j e  t řeba usilovat kombinací opat ření na místní 
a regionální úrovni, na vnitr ostátní úrovni a na úrovni EU. To bude vyžadovat t ěsnou 
koordinaci všech subjekt ů, které se na provád ění podílejí. Je navržen spole čný provád ěcí 
rámec, v n ěmž by každý členský státy za členil cíle EU do vlastní vnitrostátní strategie 
a akčního plánu pro biologickou rozmanitost a podle pot řeby je doplnil vnitrostátními cíli, 
mimo jiné s ohledem na globální cíle p řijaté na zasedání CoP10. D ůležitou úlohu budou mít 
také místní a regionální or gány, soukromý sektor a ob čanská spole čnost a na všech úrovních 
bude nutné podporovat a usnad ňovat jejich zapojení do provád ění strategie.  
6. SLEDOVÁNÍ , PŘEZKUM , KOMUNIKACE A CESTA VP ŘED 
Komise spole čně s dalšími partnery vyvine do roku 2012 logický rámec, díky n ěmuž bude 
možné soudržným zp ůsobem sledovat vývojové tendence a posuzovat pokrok p ři provádění 
opatření a dosahování cíl ů, a to na základ ě scénáře EU pro biologickou rozmanitost z roku 
2010 a modernizovaného souboru dohodnutých ukazatel ů. Bude rovn ěž usilováno o synergie 
se stávajícími iniciativami a o lepší integr aci s nimi. Komise se bude nadále zabývat 
 
CS 7   CS mezerami ve znalostech, zejména v souvislosti  s vazbami mezi biologickou rozmanitostí, 
ekosystémy a jejich službami. Na sv ětové úrovni podporuje EU snahy o vytvo ření Mezivládní 
vědecko-politické platformy pro biologickou ro zmanitost a ekosystémové služby (IPBES), 
aby posílila v ědecko-politické rozhraní. 
Komise za konzultací s členskými státy vyvine systém podává ní zpráv, který bude efektivní 
a pokud možno v souladu s povinnostmi týkajícími se p řezkumu a podávání zpráv podle 
CBD. Na záv ěr je třeba zmínit, že bude usilováno o to, aby ve řejnost lépe pochopila význam 
biologické rozmanitosti a úlohu, již mohou všechny zú častněné strany sehrát p ři ochraně 
biologické rozmanitosti a zaru čení jejího udržitelného využívání. 
Na základ ě výše popsaných priorit, cíl ů a opatření předloží Komise konkrétní návrhy 
a iniciativy, jejichž prost řednictvím bude možné provést r ůzné složky strategie, v četně 
iniciativy pro zelenou infrastrukturu, kterou p ředloží do roku 2012, strategie pro nep ůvodní 
invazní druhy, kterou p ředloží v roce 2012, a legislativní ho návrhu o provedení protokolu o 
sdílení přístupu a p řínosu, který p ředloží v roce 2012. K t ěmto návrh ům budou ve vhodných 
případech p řiložena posouzení dopad ů. Probíhající procesy politických reforem v četně 
reforem spole čné zemědělské politiky, spole čné rybářské politiky a politiky soudržnosti 
poskytují p říhodné p říležitosti k posílení synergií a maximalizaci soudržnosti s cíli a 
opatřeními strategie pro biologickou rozmanitost. 
Přezkum strategie v polovin ě období bude dokon čen nejpozd ěji na počátku roku 2014 
a závěrečné posouzení v roce 2020. V p řípadě potřeby může Komise cíle p řezkoumat 
s ohledem na nové informace a zvážit další a dopl ňující kroky, které by odrážely p říslušné 
vývojové zm ěny a vznikající priority na vnitros tátní úrovni, úrovni EU i úrovni sv ětové.