CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 28.6.2013  
COM(2013) 475 final 
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
První zpráva o pokroku p ři provádění pracovního dokumentu Komise nazvaného 
„Snižování emisí zne čišťujících látek z námo řní dopravy a soubor nástroj ů pro 
udržitelnou vodní dopravu“ 
(Text s významem pro EHP) 
 
 
CS 2   CS ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU  PARLAMENTU A RAD Ě 
První zpráva o pokroku p ři provádění pracovního dokumentu Komise nazvaného 
„Snižování emisí zne čišťujících látek z námo řní dopravy a soubor nástroj ů pro 
udržitelnou vodní dopravu“ 
(Text s významem pro EHP) 
OBSAH 
1. ÚVOD ........................................................................................................................ .. 4 
1.1. Ú čel první zprávy o pokroku a období, o n ěmž se podává zpráva .............................. 4 
1.2. Shrnutí a struktura první zprávy o pokroku ................................................................. 4 2. KRÁTKODOBÁ OPAT ŘENÍ – SOU ČASNÝ STAV PROVÁD ĚNÍ A DALŠÍ 
KROKY........................................................................................................................ 5 
2.1. Nástroje EU pro financování dopravy.......................................................................... 5 2.2. Evropská investi ční banka (EIB) ................................................................................. 7 
2.3. Vnitrostátní financování............................................................................................... 8 2.3.1. Opat ření státní podpory, na n ěž se vztahují pokyny ke státní podpo ře na ochranu 
životního prost ředí ....................................................................................................... 8 
2.3.2. Jiné vnitrostátní a regionální reži my na podporu udržitelné lodní dopravy................. 9 
2.4. Mezinárodní dialog a technická spolupráce................................................................. 9 3. ST ŘEDNĚDOBÁ A DLOUHODOB ĚJŠÍ OPAT ŘENÍ – SOU ČASNÝ STAV 
A DALŠÍ KROKY..................................................................................................... 10 
3.1. Koordinace se zú častněnými stranami a členskými státy .......................................... 10 
3.1.1. Pokyny k uplat ňování směrnice 2012/33/EU............................................................. 10 
3.2. Regula ční opatření ..................................................................................................... 11 
3.2.1. Rámcové podmínky pro používání LNG jako lodního paliva ................................... 11 3.2.1.1. Práce v rámci IMO..................................................................................................... 11 
3.2.1.2. Práce v rámci ISO ..................................................................................................... . 11 
3.2.1.3. Práce na úrovni EU .................................................................................................... 11 
3.2.2. Technologie mokrého čištění (tzv. pra ček plynů)...................................................... 13 
3.2.2.1. Schvalování palubních systém ů čištění spalin ........................................................... 13 
3.2.2.2. Požadavky na odpad vytvá řený odlučovači ............................................................... 14 
3.2.3. Pob řežní elekt řina....................................................................................................... 15 
3.3. Rozvoj infrastruktury ................................................................................................. 16 3.4. Výzkum, technologický rozvoj a inovace.................................................................. 16 4. ZÁV ĚR ...................................................................................................................... 17 
 
CS 3   CS PŘÍLOHA 1........................................................................................................................ ...... 19 
PŘÍLOHA 2........................................................................................................................ ...... 23 
 
CS 4   CS 1. ÚVOD 
V září 2011 předložila Komise pracovní dokument útvar ů Komise nazvaný „Snižování emisí 
znečišťujících látek z námo řní dopravy a soubor nástroj ů pro udržitelnou vodní dopravu1“. 
Tento dokument, na n ějž se odkazuje jako na „soubor nástroj ů“, byl připojen k návrhu na 
změnu směrnice 1999/32/ES ze dne 26. dubna 1999 k zavedení norem Mezinárodní námo řní 
organizace (IMO) z roku 2008, které se týkají maximáln ě přípustného obsahu síry v palivech 
používaných v odv ětví lodní dopravy. 
V souboru nástroj ů byla na základ ě stávajícího finan čního výhledu navržena řada 
krátkodobých doprovodných opat ření k snížení náklad ů na zajišt ění souladu s novými 
normami pro nízký obsah síry. Navržen byl rovn ěž soubor st řednědobých a dlouhodob ějších 
doprovodných opat ření, která se mají z širš ího hlediska a integrovan ějším způsobem zabývat 
environmentálními problémy, s nimiž se odv ětví lodní dopravy v EU potýká. 
1.1. Ú čel první zprávy o pokroku a období, o n ěmž se podává zpráva 
Dne 21. listopadu 2012 p řijaly Evropský parlament a Rada sm ěrnici 2012/33/EU, kterou se 
mění směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v lodních palivech2. Směrnice 
prosazuje používání alternativních zp ůsobů zajištění souladu na základ ě technologie oproti 
možnosti zajišt ění souladu na základ ě paliva, nap říklad palubních systém ů čištění spalin, 
alternativních paliv, jako je nap říklad zkapaln ěný zemní plyn (LNG), a pob řežní elekt řiny. 
V čl. 1 odst. 10 písm. c) sm ěrnice 2012/33/EU se vyžaduje, aby Komise ve spolupráci s 
členskými státy a zú častněnými stranami vypracovala „vhodná opat ření, včetně těch, která 
jsou uvedena v pracovním dokumentu Komise ze zá ří 2011, s cílem podpo řit dodržování 
environmentálních norem této sm ěrnice a minimalizovat jejich možné negativní dopady“. 
Tato první zpráva o pokroku se týká období od zá ří 2011 do ledna 2013, p ředstavuje sou časný 
stav provád ění opatření, která jsou uvedena v souboru nástroj ů, a předkládá návrhy na užší 
spolupráci mezi Komisí, členskými státy a zú častněnými stranami z odv ětví v zájmu řízení 
provádění opatření a případně stanoví prost ředky k vypracování dalších opat ření. 
1.2. Shrnutí a struktura první zprávy o pokroku 
Zavedení ur čité technologie k zajišt ění souladu se sm ěrnicí vyžaduje kapitálové investice 
soukromého sektoru, v p řípadě potřeby s podporou ve řejného sektoru. Kapitola 2 popisuje 
stručně dosavadní pokrok v oblas ti krátkodobých doprovodných opat ření, která m ěla zajistit, 
aby stávající finan ční nástroje EU a vnitrostátní režimy  financování poskytovaly i nadále 
zvláštní podporu projekt ům v oblasti námo řní dopravy, které mají podporovat řešení splňující 
novou normu pro nízký obsah síry. Zpráva nasti ňuje dosažené úsp ěchy a rovn ěž problémy, 
které brání zavedení, a navrhuje opat ření k odstran ění těchto problém ů. 
Práce na stanovení st řednědobých a dlouhodob ějších doprovodných opat ření byla zahájena 
souborem opat ření zaměřujících se na ur čení a odstran ění mezer v právních p ředpisech, které 
brání bezpe čnému a zabezpe čenému zavád ění technologií pro čisté lodě a používání 
alternativních paliv, zejména lodního LNG, a rovn ěž na vypracování pot řebných norem 
a rozvoj zelené infrastruktury. Kapitola 3 shrnuje stru čně současný stav tohoto procesu 
a nastiňuje další postup Komise, členských stát ů a zúčastněných stran z odv ětví při společném 
dosahování pokroku, pokud jde o zavád ění souboru nástroj ů. V této souvislosti Komise 
navrhuje z řízení specializované odborné  skupiny – Evropského fó ra pro udržitelnou lodní 
                                                 
1 SEK(2011) 1052 v kone čném znění. 
2 Ú ř. věst. L 327, 27.11.2012, s. 1. 
 
CS 5   CS dopravu (European Sustainable Shipping Forum – ESSF).V kapitole 4 je p ředložen záv ěr a 
shrnuty další kroky. 
Příloha 1 této zprávy p ředkládá plán za ú čelem rychlejšího zavedení souboru nástroj ů pro 
udržitelnou vodní dopravu a v p říloze 2 jsou uvedeny projekty v oblasti mo řských dálnic 
a přístavů spolufinancované z programu TEN-T na  podporu politické prio rity týkající se 
nízkého obsahu síry. 
2. KRÁTKODOBÁ  OPATŘENÍ  – SOUČASNÝ  STAV  PROVÁD ĚNÍ A DALŠÍ  
KROKY 
2.1. Nástroje EU pro financování dopravy 
V roce 2011 a 2012 byla zvláštní finan ční podpora pro projekty v oblasti námo řní dopravy 
zaměřené na posazování řešení k zajišt ění souladu s novou normou pro nízký obsah síry a na 
usnadnění používání palubních systém ů čištění spalin a alternativních paliv, jako je LNG a 
pobřežní elekt řina, poskytována z programu pro ro zvoj transevropské dopravní sít ě (TEN-T) a 
druhého program Marco Polo. 
a) Program TEN-T 
Program TEN-T spolufinancoval řadu projekt ů, které přispěly ke spln ění cíle týkajícího se 
zvýšení podpory pro používání pali v s nízkým obsahem síry, v četně studií proveditelnosti, 
přípravných studií, pilotních ak cí a stavebních prací usnad ňujících rozvoj zelené 
infrastruktury, jako je pob řežní infrastruktura pro dopl ňování lodního LNG, dodávky 
elektřiny z pob řeží a technologie mokrého čištění. Celková hodnota t ěchto projekt ů v oblasti 
mořských dálnic a p řístavů spolufinancovaných z programu TEN-T činí 123,3 milionu EUR, 
přičemž celkový p říspěvek EU p ředstavuje 56,9 milionu EUR. 
K rozvoji infrastruktury pro dopl ňování LNG nedošlo jen v kontrolní oblasti emisí síry 
(Sulphur Emission Control Area – SECA), nýbrž rovn ěž ve St ředozemním mo ři 
a v Atlantském oceánu. Rozvoj této infrastruktury, který m ěl především dobrovolnou povahu 
z podnětu jižních členských stát ů EU, může přispět k zavádění zařízení pro dopl ňování LNG 
v celé EU. 
Podpora ekologi čtějšího odv ětví lodní dopravy a související rozvoj p řístavní infrastruktury, 
včetně nákladních člunů pro dopl ňování lodního LNG, z ůstanou prioritou i v následných 
každoročních a víceletých výzvách k p ředkládání návrh ů v rámci programu TEN-T. Je nutné 
zaměřit se i na jiná opat ření, jako je validace a testování inovativních čistých technologií, 
podpora alternativních paliv, v četně LNG, a možnost zvláštního p řizpůsobení plavidel za 
účelem spln ění environmentálních norem. D ůležité bude i zabývat se novými opat řeními 
spolu s modernizací stávajících a plánovaných spojení v rámci mo řských dálnic. V p řípadě 
projektů TEN-T budou dodržena pravidla stát ní podpory, jsou-li použitelná. 
b) Program Marco Polo II 
V roce 2011 zavedl program Marco Polo3 zvláštní politickou prio ritu týkající se podpory 
projektů v oblasti pob řežní plavby k zavedení inovativních  technologií k snižování emisí 
a účelných provozních postup ů. 
Reakce na výzvu k p ředkládání návrh ů, která byla zve řejněna v roce 2011, však byla 
nedostate čná, především v d ůsledku ekonomické a finan ční situace. To rovn ěž znamenalo, že 
v oblasti pob řežní plavby nebyl vybrán žádný projekt rea gující na tuto zvláštní prioritu. 
Problémy související s konkurenceschopností pob řežní plavby a její še trností k životnímu 
                                                 
3 K(2011) 7317, 19.10.2011. 
 
CS 6   CS prostředí, včetně pravděpodobného narušení logistického řetězce nebo odklonu od námo řní 
dopravy ve prosp ěch dopravy pozemní v d ůsledku zavedení p řísnějších norem pro nízký 
obsah síry v evropské kontro lní oblasti emisí síry (SEC A) v roce 2015, jsou zvažovány v 
rámci doprovodného opat ření „Příspěvek k evropskému programu podpory pob řežní plavby“ . 
Toto opat ření v sou časnosti provádí Evropská sí ť pobřežní plavby (European Shortsea 
Network – ESN) složená ze st ředisek na podporu pob řežní plavby (dále jen „st řediska“)4. 
Jako první krok má sí ť ESN do konce roku 2013 vypracovat metodiku pro sb ěr údajů 
a posuzování t ěchto možných dopad ů na odvětví pobřežní plavby v oblasti SECA. 
Výzva v rámci programu Marco Polo z roku 2012 (s rozpo čtem ve výši 64,6 milionu EUR) 
zachovala priority týkající se čisté pobřežní plavby, která je šetr ná k životnímu prost ředí. 
První údaje nazna čují, že výzva z roku 2012 p řilákala podstatn ě více projekt ů týkajících se 
pobřežní plavby než výzva z roku 2011, a výsledky hodnocení projekt ů budou k dispozici 
v první polovin ě roku 2013. 
K zajištění kontinuity všech t ěchto iniciativ v p říštím víceletém finan čním rámci na 
období 2014–2020 bude d ůležité zajistit, aby činnosti na podporu opat ření ve prosp ěch čisté 
lodní dopravy pokra čovaly sledováním programu Marc o Polo v rámci revidovaných 
transevropských dopravních sítí (TEN-T)5 a nástroje pro propojení Evropy (CEF)6. Návrhy 
Komise týkající se TEN-T a nástroje pro propojení Evropy jsou v sou časnosti projednávány 
mezi Evropským parlamentem a Rad ou v rámci legislativního postupu. 
Další kroky  
                                                 
4 Podle článku 12 na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1692/2006 ze dne 24. října 2006, 
kterým se zavádí druhý program „Marco Polo“ pro poskytování finan ční pomoci Spole čenství za 
účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prost ředí („Marco Polo II“), Ú ř. věst. L 328, 
24.11.2006, s. 1, zahrnoval pracovní program na rok 2011 další čtyři doprovodná opat ření. Opat ření 
„Příspěvek k evropskému programu podpory pob řežní plavby“  se provádí prost řednictvím grantu ve 
smyslu čl. 168 odst. 1 písm. f) provád ěcích pravidel finan čního nařízení týkajícího se všeobecného 
rozpočtu EU. Odhadovaný rozpo čet činí 350 000 EUR. 
5 Návrh na řízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních sm ěrech Unie pro rozvoj transevropské 
dopravní sít ě, KOM(2011) 650 v kone čném znění. 
6 Návrh na řízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se vytvá ří nástroj pro propojení Evropy, 
KOM(2011) 665 v kone čném znění. 
 
CS 7   CS EK – Evropská komise, ČS – členské státy, ESN – Evropská sí ť pobřežní plavby, st řediska – st řediska na 
podporu pob řežní plavby  
2.2. Evropská investi ční banka (EIB) 
EIB poskytuje finan ční prostředky pro projekty v oblasti námo řní dopravy, které se v souladu 
s právními p ředpisy EU zam ěřují na podporu rozvoje technologií pro čisté lodě a zvýšení 
palivové ú činnosti. Pomocí úv ěrů EIB lze nap říklad uhradit až polovinu náklad ů na nová 
plavidla (zejména v p řípadě použití nové technologie) nebo na projekty optimalizace celého 
loďstva, jako je instalace odlu čovačů spalin a úprava motor ů pro používání LNG, pokud 
minimální výše úv ěru činí 50 milion ů EUR. Dosud však bylo EIB podáno jen n ěkolik málo 
žádostí o financování. 
Jednou z možností, jak reagovat na nízkou odezvu odv ětví lodní dopravy, by mohlo být 
zvýšení informovanosti o úv ěrových podmínkách EIB pro odv ětví lodní dopravy. P říležitosti 
by se mohly objevit rovn ěž na základ ě přezkumu možných meziodv ětvových partnerství 
(s více zú častněnými stranami)7, která by mohla spojovat partnery  spolupracující na rozvoji, 
zajištění financování a provedení projekt ů v oblasti námo řní dopravy, jež by se mohly 
zaměřovat mimo jiné na otestování, validaci a zavád ění technologií pro čisté lodě. Další 
možnost, kterou by mohlo odv ětví posoudit, by mohlo p ředstavovat spojení n ěkolika projekt ů 
modernizace za ú čelem dosažení kritické výše požadova né investice (tj. více než 
50 milion ů EUR). Je t řeba přezkoumat využívání i jiných inovativních finan čních nástroj ů 
zavedených EIB, jako je úv ěrová záruka na projekty TEN-T (LGTT) nebo pilotní fáze 
iniciativy projektových dluhopis ů v rámci strategie Evropa 20208 k financování velkých 
evropských projekt ů v oblasti námo řní infrastruktury nebo finan ční nástroj pro sdílení rizik 
                                                 
7 Nap ř. alianční spolupráce mezi organizacemi ze dvou či více sektor ů, jako jsou podniky, vláda, 
mezivládní organizace p ůsobící v oblasti námo řní dopravy. 
8 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 670/2012 ze dne 11. července 2012, kterým se m ění 
rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace 
(2007–2013), a na řízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finan ční 
pomoci Spole čenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí.  Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta 
1. Žádost o financování na základ ě víceletých 
a ročních výzev k p ředkládání návrh ů 
z roku 2012 v rámci programu TEN-T ČS/odvětví Uzavřeno dne 
28. 2. 2013 
2. Využití možností stanovených ve výzv ě 
z roku 2013 v rámci programu Marco Polo Odvětví 1. pololetí 
roku 2013 
3. Analýza možných zp ůsobů úpravy kritérií 
programu Marco Polo II s cílem lépe zohlednit 
tržní podmínky a umožnit financování projekt ů v 
oblasti ekologické lodní dopravy EK/ČS Počátek roku 2013
4. Zajištění lepšího využívání nástroj ů EU pro 
financování dopravy a koordinace s ostatními nástroji EU, tj. strukturálními fondy, úv ěry EIB 
atd. EK/ČS/odvětví Po čátek roku 2013
5. Zajištění kontinuity práce sít ě ESN související s 
možnými dopady (tj. návrat k jiným druh ům 
dopravy) na odv ětví pobřežní plavby v oblasti 
SECA EK/ 
ESN/střediska 2013–2014 
 
CS 8   CS k financování pilotních projekt ů a demonstrací. V úvahu by se m ěla vzít rovn ěž nedávná 
zelená kniha9 o dlouhodobém financování evropské ekonomiky. 
Další kroky  
EIB – Evropská investi ční banka, ESSF – Evropské fórum pro udržitelnou lodní dopravu  
2.3. Vnitrostátní financování 
2.3.1. Opat ření státní podpory, na n ěž se vztahují pokyn y ke státní podpo ře na ochranu 
životního prost ředí 
Byly blíže objasn ěny podmínky uplat ňování předpisů v oblasti státních podpor na podporu 
pro včasné přizpůsobení se novým environmentálním normám podle oddíl ů 3.1.1. a 3.1.2. 
pokynů Společenství ke státní podpo ře na ochranu životního prost ředí10. Členské státy, které 
chtějí podpořit provozovatele, jichž se dotýká norma  pro nízký obsah síry, která byla 
zavedena sm ěrnicí 2012/33/EU, mohou poskytovat státní podporu na:  
• pořízení nových lodí, které spl ňují nové mezní hodnoty obsahu síry, pokud 
k pořízení dojde nejmén ě jeden rok p řed vstupem nové normy v platnost, tj. do dne 
31. prosince 2013. Maximální intenzita podpory činí 10 % v p řípadě velkých 
podniků, 15 % v p řípadě středních podnik ů a 20 % v p řípadě malých podnik ů; 
• dodatečnou montáž za řízení na stávající plavidla za ú čelem spln ění nových mezních 
hodnot obsahu síry (nap ř. instalace odlu čovačů) před vstupem nové normy 
v platnost, tj. do dne 31. pros ince 2014. Maximální intenzita podpory činí 50 % 
v případě velkých podnik ů, 60 % v p řípadě středních podnik ů a 70 % v p řípadě 
malých podnik ů. 
Kvůli stávajícím rozpo čtovým schodk ům a úsporným opat řením, která p řijala většina 
členských stát ů EU, bylo využití této možnosti omezené. Finsko je zatím jediným členským 
státem, který poskytl takovouto podporu na v časné přizpůsobení se nedávno p řijaté směrnici 
                                                 
9 COM(2013) 150 final. 
10 Úř. věst. C 82. 1.4.2008, s. 1.  Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta 
6. Zajištění větší informovanosti o rámcových 
úvěrových podmínkách EIB pro lodní dopravu  EIB/EK/odv ětví  2013 
–2014
7. Přezkoumání možností meziodv ětvových 
partnerství, která by mohla zajistit financování z EIB pro projekty v oblasti námořní dopravy  EK/ESSF  2013–
2014 
8. Přezkoumání možnosti využití LGTT nebo 
pilotní fáze iniciati vy projektových dluhopis ů 
v rámci strategie Evropa 2020 k financování 
projektů v oblasti námo řní dopravní 
infrastruktury s dlouhou dobou návratnosti  EK/ ČS/odvětví/ 
 ESSF  2013–
2014 
9. Přezkoumání možnosti spojení projekt ů 
modernizace za ú čelem financování p ři 
podávání žádostí o úv ěry EIB  ESSF  2013–
2014 
 
CS 9   CS o obsahu síry. Komise schválila fi nský režim podpor dne 7. prosince 201111 a dne 
23. ledna 2013 schválila ur čité změny původního režimu12. Na základ ě tohoto režimu 
poskytly finské orgány jednot livou podporu pro nový trajekt na  LPG pohon na trase mezi 
Turku a Stockholmem13. 
2.3.2. Jiné vnitrostátní a regionální re žimy na podporu udržitelné lodní dopravy 
Kromě opatření na podporu v časného přizpůsobení se nové environmentální norm ě je nutné 
přezkoumat d ůvod pro zapojení ve řejného sektoru na vnitrostá tní a/nebo regionální úrovni 
s cílem umožnit udržitelnou lodní dopravu v so uladu s pravidly státní podpory. To by mohlo 
mít formu pobídek pro ekologická plavid la, která vplouvají do vnitrostátních p řístavů, 
například ekologické p řístavní poplatky, osvobození od dan ě nebo jiné vnitrostátní režimy, 
které mohou odm ěňovat první investory invest ující do technologií pro čisté lodě 
a podporovatele udržitelné lodní dopravy. 
Další kroky  
2.4. Mezinárodní dialog a technická spolupráce 
Komise za řadila soubor nástroj ů na pořad jednání dvoustranných a mnohostranných sch ůzek 
v rámci dialogu o námo řní doprav ě vedeného s klí čovými partnery, v četně Spojených stát ů 
amerických, Číny, Japonska, Norska a Brazílie. Ú čelem těchto vým ěn je zajistit, aby byli 
důležití partne ři informováni o návrzích EU, aby se dov ěděli o jejích snahách v dané oblasti, 
aby určili možná spole čná opatření a zajistili celosv ětovou slu čitelnost technických 
a provozních opat ření. Koordinace s iniciativami IMO, Mezinárodní organizace pro 
normalizaci (ISO) a jiných p říslušných subjekt ů bude zásadní pro zajišt ění celosv ětové 
interoperability možných technickýc h a provozních norem, které mohou být p řijaty na úrovni 
EU nebo na mezinárodní úrovni. 
Další kroky  
                                                 
11 SA. 32118 - Finsko – Režim na základ ě obecných pokyn ů k investiční podpoře pro plavidla za ú čelem 
zlepšení ochrany životního prost ředí; Úř. věst. C 22, 27.1.2012, s. 4. 
12 SA.35686 (2012/N) – Finsko – „Zm ěny režimu na základ ě obecných pokyn ů k investiční podpoře pro 
plavidla za ú čelem zlepšení ochrany životního prost ředí“; zveřejněno dne 23. ledna 2013. 
13 SA.33382 – Finsko – Státní podpora na ochranu životního prost ředí poskytnutá spole čnosti Viking Line 
Ltd., schválena dne 25.4.2012, Ú ř. věst. C 160, 6.6.2012, s. 9.  Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta 
10. Přezkoumání možnosti zavedení vnitrostátních 
režimů financování na podporu v časného 
přizpůsobení se vnitrost átních provozovatel ů lodí 
normě pro nízký obsah síry  ČS  2013–
2014 
11. Určení možných pobídek použitelných na místní, 
celostátní a regionální úrovni, tj. ekologických přístavních poplatk ů a sazeb pro ekologické lod ě 
(v souladu s pravidly státní podpory)  ČS/odvětví  2013–
2014 
 
CS 10   CS 3. ST ŘEDNĚDOBÁ  A DLOUHODOB ĚJŠÍ OPATŘENÍ  – SOUČASNÝ  STAV  
A DALŠÍ  KROKY 
V souboru nástroj ů pro udržitelnou vodní dopravu jsou navržena st řednědobá a dlouhodob ější 
doprovodná opat ření, a to podle t ěchto oblastí: regula ční opatření EU, technologie pro čisté 
lodě a alternativní paliva, zelená infrastrukt ura, potenciální možnosti financování, činnosti 
v oblasti výzkumu a vývoje, inova ce a mezinárodní spolupráce. 
3.1. Koordinace se zú častněnými stranami a členskými státy 
Vzhledem k mnoha možným p řístupům a řešením a k zohledn ění potřeby strukturovan ější 
výměny informací a koordinace úsilí v zájmu rychlejšího zavedení souboru nástroj ů, kterou 
vyslovilo mnoho zú častněných stran z odv ětví a členských stát ů, zřídí Komise 
specializovanou odbornou skupinu – Evropské fó rum pro udržitelnou lodní dopravu (ESSF). 
Fórum ESSF bude spojovat zástupce členských stát ů a rovněž soukromých a ve řejných 
organizací s cílem umožnit strukturovaný dialog, vým ěnu osvědčených postup ů a technických 
poznatků, spolupráci a koordinaci mezi p říslušnými ve řejnými a soukromými zú častněnými 
stranami z odv ětví námo řní dopravy a p říslušnými útvary Komise ve spole čně určených 
oblastech. Fórum ESSF poskytne p říležitost k projednání  praktických problém ů, které se 
mohou objevit p ři zavádění, zejména v p řechodné fázi p řed vstupem nových norem v platnost. 
Fórum ESSF tudíž poskytne rovn ěž platformu pro projednání krátkodobých opat ření, která 
byla popsána v kapitole 2. V p řípadě potřeby toto fórum náležit ě přihlédne také k regionálním 
zvláštnostem. 
Předpokládá se, že fórum ESSF bude fungovat v rámc i této struktury: plenární zasedání, 
sekretariát a do časné technické pracovní skupiny k uskute čnění práce fóra ESFF 
v konkrétních oblastech. Fóru ESSF bude p ředsedat Komise a fórum schválí sv ůj mandát na 
základě návrhu Komise. P ředpokládá se, že fórum ESSF bude z řízeno příslušným 
rozhodnutím Komise. 
3.1.1. Pokyny k uplat ňování směrnice 2012/33/EU 
Směrnice 2012/33/EU byla v Úředním v ěstníku Evropské unie zveřejněna dne 
27. listopadu 2012. Členské státy musí sm ěrnici provést do svého vni trostátního práva do dne 
18. června 2014. Sm ěrnice předpokládá řadu provád ěcích aktů a aktů v přenesené pravomoci, 
které mají mimo jiné členským stát ům pomoci p ři sledování, uplat ňování a prosazování 
směrnice. Sm ěrnice rovn ěž předpokládá, že p ři vypracovávání t ěchto aktů Komisi bude 
nápomocen výbor a odborná skupina složená z odborník ů z členských stát ů. 
S cílem umožnit tento proces se p ředpokládá, že v rámci fóra ESSF bude z řízena odborná 
skupina zabývající se uplat ňováním sm ěrnice 2012/33/EU. 
Další kroky   Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta 
12. Pokračování mezinárodního dialogu o 
námořní doprav ě s důležitými mezinárodními 
partnery a koordinace témat souvisejících s 
udržitelností námo řní dopravy s IMO/ISO  EK s 
pomocí 
agentury 
EMSA  Pr ůběžně
 
CS 11   CS 3.2. Regula ční opatření 
3.2.1. Rámcové podmínky pro používání LNG jako lodního paliva 
K využití potenciálu, který LNG na bízí jako lodní palivo, je zapot řebí co nejvyšší úsilí s cílem 
zavést veškerá nezbytná bezpe čnostní pravidla a navíc zavést je v čas, aby se odstranila právní 
nejistota. K zajišt ění výše uvedeného probíhají činnosti jak na mezinárodní úrovni v rámci 
IMO a ISO, tak i na úrovni EU. 
3.2.1.1. Práce v rámci IMO V současnosti pracuje podvýbor IMO pro stla čené a zkapaln ěné plyny na Mezinárodním 
kodexu pro plyn jako palivo, který nahradí pr ozatímní pokyny IMO k používání plynu jako 
lodního paliva (IMO Interim Guidelines for gas as ship fuel (MSC. 285(86)). Dosud jsou 
posuzovány d ůležité technické otázky, jako je umíst ění nádrže s LNG, ochranná opat ření proti 
poškození v p řípadě srážky a najetí na dno, používání p řenosných nádrží nebo pravidla pro 
doplňování paliva. Tyto technické otáz ky mají zásadní význam, v neposlední řadě v případě 
osobních lodí. Bude t řeba přezkoumat rovn ěž aspekty týkající se výcviku námo řníků. 
Očekává se, že kodex pro plyn jako palivo bude dokon čen v roce 2014. 
3.2.1.2. Práce v rámci ISO V rámci ISO pracuje p říslušný technický výbor (ISO  TC 67 pracovní skupina 10) 
v současnosti na vypracování pokyn ů pro systémy a za řízení pro dodávky LNG jako paliva 
pro lodi, v četně požadavk ů na bezpe čnost, součásti a systémy a výcvik. První návrh pokyn ů 
bude dokon čen v roce 2013. Tyto pokyny doplní soubor p
ředpisů ISO týkající ch se lodního 
LNG.  
 3.2.1.3. Práce na úrovni EU 
a) Závazné technické normy pro zavád ění infrastruktury pro alternativní paliva 
Dne 24. ledna 2013 p ředložila Komise balí ček týkající se čistých zdroj ů energie pro dopravu, 
včetně návrhu sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady o zavád ění infrastruktury pro 
alternativní paliva
14. Členské státy musí podle této sm ěrnice zajistit, aby byly do 31. prosince 
2020 ve všech námo řních přístavech hlavní transe vropské dopravní sít ě TEN-T k dispozici 
čerpací stanice s LNG pro vodní dopravu ( čl. 6 odst. 2). Navrhovaná sm ěrnice také vyžaduje, 
                                                 
14 COM(2013) 18 final.  Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta 
13. Zřízení Evropského fóra pro udržitelnou lodní 
dopravu (ESSF) 
 EK společně se 
všemi dot čenými 
zúčastněnými 
stranami 1. pololetí 
roku 2013 
14. Uspořádání prvního plenárního zasedání fóra 
ESSF a zahájení práce technických pracovních skupin v rámci fóra 
 EK, ESSF 2. pololetí 
roku 2013 
15. Projednání uplat ňování směrnice 2012/33/EU EK, ČS, ESSF, 
odvětví 2. pololetí 
roku 2013– 
2015 
 
CS 12   CS aby veškeré čerpací stanice spl ňovaly do 31. prosince 2015 ur čité požadavky technických 
specifikací ( čl. 6 odst. 4). 
Čerpací stanice s LNG pro vodní dopravu musí spl ňovat evropské normy, které mají být 
vypracovány a které mají vycházet ze sv ětové normy ISO/TC67/WG10. 
b) Postupy a pravidla pro distribuci a dopl ňování lodního LNG 
Komise se ve spolupráci s Evropskou agenturou pro námo řní bezpe čnost (EMSA) 
v současnosti zabývá neexistencí spole čných postup ů a harmonizovaných pravidel pro 
distribuci a dopl ňování LNG pro lodi na úrovni EU. Tuto práci podpo řily schůze odborné 
skupiny  ad hoc  pro lodní LNG, které Komise a agentura EMSA uspo řádaly v dubnu, červnu 
a prosinci 2012. 
Odborná skupina se zam ěřila především na posouzení stávajícíc h pravidel a norem týkajících 
se LNG a na ur čení možných p řekážek, které v EU brání ro zsáhlému používání LNG jako 
lodního paliva. 
Komise s pomocí agentury EMSA mimoto sleduje probíhající vývoj p ředpisů zabývajících se 
používáním lodního LNG na mezinárodní úrovni , a to v rámci IMO, ISO, Mezinárodní 
asociace p řístavů (International Association of Po rts and Harbors – IAPH) a Spole čnosti 
mezinárodních provozovatel ů plynových tanker ů a terminál ů (Society of International Gas 
Tanker and Terminal Operators – SIGTTO),  a koordinuje svou práci s tímto vývojem. 
Agentura EMSA mimoto využila externí odbor né konzultace k provedení analýzy nedostatk ů 
v normách a pravidlech pro dopl ňování paliva u lodí na plynový pohon. 
Evropská komise bude pokra čovat v diskusi a práci za ú čelem přijetí rámcových podmínek 
pro doplňování LNG platných pro celou EU, které jsou slu čitelné na mezinárodní úrovni. 
Pracovní dokument útvar ů Komise s názvem „Opat ření pro komplexní rámec EU týkající se 
LNG pro lodní dopravu“ (Actions towards a comprehensive EU framework on LNG for 
shipping) p řipojený ke sd ělení nazvanému „ Čisté zdroje energie pro dopravu: Evropská 
strategie pro alternativní paliva“15 uvádí výsledky, jichž bylo dosud dosaženo, a další kroky 
k dosažení komplexního souboru pravidel, norem a pokyn ů, jež mají být u činěny do konce 
roku 2014. 
c) Podp ůrná opatření 
Rovněž Evropský parlament navrhl p řípravnou akci (s rozpo čtem ve výši 1 milionu EUR), 
která má podpo řit zavedení p řiměřených rámcových podmínek pro LNG v lodní doprav ě, 
například prost řednictvím tematicky zam ěřených studií. Tato akce, jejíž rozsah je ješt ě třeba 
upřesnit, vezme v úvahu výsledek práce na analýze mezer, kterou v roce 2012 provedla 
Komise, agentura EMSA a p říslušné zú častněné strany. Akce m ůže podpořit rovněž případná 
budoucí opat ření, která jsou naplánována za ú čelem dalšího rozvoje rámcových podmínek pro 
používání lodního LNG,  a to na základ ě diskusí v rámci fóra ESSF. 
 
Další kroky týkající se lodního LNG  
Vzhledem ke složitosti tohot o tématu je nutné rozší řit oblast p ůsobnosti a ú čast o další 
zúčastněné strany v dodavatelském řetězci pro lodní LNG s cílem zapojit p říslušné orgány 
členských stát ů. V rámci fóra ESSF se proto p ředpokládá z řízení pracovní skupiny pro lodní 
LNG. Pracovní skupina bude p ři své práci vycházet mimo jiné z výsledk ů odborné skupiny ad 
hoc pro LNG, doporu čení vydaných ve studii agentury EM SA týkající se analýzy mezer 
                                                 
15 COM(2013) 17 final ze dne 24.1.2013. 
 
CS 13   CS v právních p ředpisech a dalších st udií proveditelnosti podpo řených programem TEN-T, tj. 
projektu infrastruktury pro LNG v severní Evrop ě atd. 
Tato pracovní skupina vydá fóru doporu čení ohledn ě technických a právních aspekt ů 
týkajících se vypracování rámc ových podmínek (normy, pokyny a/nebo p ředpisy) 
k usnadnění používání LNG jako lodního paliva na úrovni EU a m ůže provést tato opat ření: 
3.2.2. Technologie mokrého čištění (tzv. pra ček plynů) 
3.2.2.1. Schvalování palubních systém ů čištění spalin 
Harmonizované požadavky pro schvalování palubních systém ů čištění spalin (technologie 
mokrého čištění) pro plavidla plující pod vlajkou členských stát ů EU byly za členěny do 
směrnice Komise 2011/75/EU ze dne 2. zá ří 201116, kterou se m ění směrnice Rady 96/98/ES 
o námořním zařízení17. Podle t ěchto nových ustanovení musí ode dne 5. října 2012 
odlučovače umístěné na palubách lodí EU spl ňovat normy stanovené v p říloze A.118 
směrnice. 
                                                 
16 Úř. věst. L 239, 15.9.2011, s. 1. 
17 Úř. věst. L 46, 17.2.1997, s. 25. 
18 Příloha A.1 – Za řízení, pro která již v mezinárodních právních dokumentech existují podrobné zkušební 
normy.  Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta 
16. Vypracování spole čných harmonizovaných 
pokynů/norem/ pravidel pro LNG jako lodní 
palivo, jež zahrnují technické a provozní 
aspekty a aspekty týkající se bezpe čnosti, 
zabezpečení a výcviku pro: 
(a) přepravu, skladování a distribuci; 
(b) doplňování paliva; 
(c) používání na palub ě lodi.  EK/EMSA/ESSF 
   2013–
2014 
17. Analýza n ěkterých možných tržních p řekážek, 
které brání zavád ění LNG, tj. organiza ční 
a provozní p řekážky, p řekážky související 
s náklady a nedostatek informací  EK/EMSA/ 
ESSF  2013–
2014 
18. Udržování vazeb a zajišt ění koordinace 
s probíhajícím vývojem p ředpisů 
zabývajících se používáním lodního LNG na 
mezinárodní úrovni, tj. v rámci IMO, ISO, 
IAPH, SIGTTO atd.  EK/EMSA/ 
ESSF  2013–
2014 
19. Poskytování poradenství a podpory za 
účelem vypracování a posouzení skute čných 
obchodních p řípadů (přístup založený na 
dodavatelském řetězci pro LNG)  EK/EMSA/ 
ESSF  2013–
2014 
20. Zvýšení informovanosti ve řejnosti o 
výhodách lodního LNG  EK/EMSA/ 
ESSF  2013–
2014 
 
CS 14   CS 3.2.2.2. Požadavky na odpad vytvá řený odlučovači 
Některé typy odlu čovačů vytvářejí odpad, který nelze vypoušt ět do moře, nýbrž musí být 
náležitě zpracován. Útvary Komise proto b ěhem probíhajícího p řezkumu sm ěrnice 
Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES ze dne 27. listopadu 2000 o p řístavních 
zařízeních pro p říjem lodního odpadu a zbytk ů lodního nákladu posoudí požadavky na odpad 
z odlučovačů. 
Další kroky týkající se technologie mokrého čištění 
Vzhledem k technickým, provozním a ekonomickým problém ům spojeným s instalací, 
provozem a údržbou systém ů čištění spalin (odlu čovačů) se v rámci fóra ESSF p ředpokládá 
zřízení pracovní skupiny pro technologii mokrého čištění. Pracovní skupina  posoudí mimo 
jiné vhodnost odlu čovačů pro montáž s ohledem na všechny typy motor ů a všechny kategorie 
a velikostí plavidel, po čáteční náklady, dostupnost, vysp ělost výrobk ů, dobu návratnosti, 
likvidaci zbytk ů (kalu) a výcvik posádky . Tato pracovní skupina vydá fóru ESSF doporu čení 
ohledně technických, ekonomic kých a provozních aspekt ů používání technologie mokrého 
čištění v lodní doprav ě. 
3.2.3. Pob řežní elektřina 
Na podporu zavád ění této technologie, která m ůže významn ě omezit místní zne čištění v 
přístavech a kterou by bylo možno v budoucnu napájet čistou větrnou energií vyráb ěnou na 
moři, již probíhají práce v oblasti standardizace. Podle návrhu sm ěrnice o zavád ění  Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta 
21. Návrh na za řazení zbytk ů ze systém ů 
čištění spalin do revidované sm ěrnice 
2000/59/ES o p řístavních za řízeních pro 
příjem odpadu 
  EK  2. čtvrtletí 
roku 2013
22. Posouzení pot řeby pokyn ů a/nebo norem 
pro technologii mokrého čištění, které 
zahrnují technické, provozní a bezpečnostní aspekty, v četně výcviku 
posádky, a rovn ěž aspekty týkající se 
znečišťování moře 
  EK/EMSA/ESSF 
   2013–
2014 
23. Určení a analýza možných tržních 
překážek, které brání využívání 
technologie mokrého čištění   EK/ESSF  2013–
2014 
24. Zajištění koordinace s probíhajícími 
regulačními iniciativami na mezinárodní 
úrovni, tj. práce IMO na kritériích týkajících se vypírací vody pro systémy čištění spalin  EK s pomocí 
EMSA  2013–
2014 
25. Výměna informací o probíhajících a 
plánovaných projektech a zkouškách 
týkajících se instalace technologie 
mokrého čištění na palubách plavidel  EK/EMSA/ESSF  2013–
2014 
 
CS 15   CS infrastruktury pro alternativní paliva19 musí členské státy zajistit, aby byla v p řístavech 
instalována za řízení pro dodávky pob řežní elekt řiny pro plavidla, pokud to bude nákladov ě 
efektivní a bude to mít p řínos pro životní prost ředí. Navrhovaná sm ěrnice rovn ěž vyžaduje, 
aby dodávky pob řežní elekt řiny do 31. prosince 2015 spl ňovaly příslušnou normu EN 
a požadavky technickýc h specifikací nedávno p řijaté světové normy IEC/ISO/IEEE 80005-1. 
Další iniciativy jsou navrhovány v rámci probíhající revize sm ěrnice Rady 2003/96/ES ze dne 
27. října 2003, kterou se m ění struktura rámcových p ředpisů Společenství o zdan ění 
energetických produkt ů a elektřiny. Návrh Komise stanoví povinné do časné osvobození 
pobřežní elekt řiny dodávané plavidl ům v kotvištích p řístavů od daně. Jakmile bude sm ěrnice 
přijata, bude tato pobídka pla tit po dobu osmi let. Diskuse o navrhovaném právním p ředpisu 
však dosud probíhá. 
Další kroky  
3.3. Rozvoj infrastruktury 
Návrh na nové na řízení o TEN-T stanoví požadavky na infrastrukturu, které mají usnadnit 
bezpečné, efektivní, inteligentní, energeticky ú činné a udržitelné dopravní služby. Náležitá 
pozornost je v ěnována zavád ění nových technologií a inovací, v četně zejména zajišt ění 
zařízení pro alternativní paliva, která js ou nezbytná k využívání technologií pro čisté lodě. 
Podpora z TEN-T usnadní p řechod na čistší lodní dopravu na d ůležitých dopravních osách 
podél pob řeží EU a jejich spojení s vnitrozemím. 
3.4. Výzkum, technologi cký rozvoj a inovace 
Sedmý rámcový program (7. RP) EU pro dopravu podpo řil řadu výzkumných projekt ů20 
zaměřujících se zejména na rozvoj inovativních koncepcí námo řní dopravy, v četně 
technologií pro čisté lodě, alternativních paliv a strategií provozu pro námo řní dopravu 
šetrnější k životnímu prost ředí. Tato opat ření přihlížejí rovn ěž k prioritám programu 
strategického výzkumu v oblasti námo řní dopravy, které stanovila technologická platforma 
WATERBORNE, jež byla z řízena odv ětvím a spojuje p říslušné zú častněné strany podílející 
se na výzkumu a vývoji v oblasti vodní dopravy21. Technologická platforma WATERBORNE 
v současnosti sv ůj program strategického výzkum u aktualizuje s cílem vyjád řit se k prioritám 
příštího pracovního programu, který má být pr oveden v rámci „Horizontu 2020“ – programu 
EU pro financování výzkumu  a inovací pro období 2014–2020. 
K vyřešení environmentálních a klim atických výzev, s nimiž se odv ětví lodní dopravy potýká, 
jsou zapot řebí další investice do  výzkumu a vývoje spole čně s koordinovan ějším 
                                                 
19 COM(2013) 18 final. 
20 K p říkladům takovýchto výzkumných projekt ů financovaných EU pat ří STREAMLINE (Strategic 
Research for Innovative Marine Pr opulsion Concepts), TEFLES (Tec hnologies and Scenarios for Low 
Emissions Shipping), DEECON (Innovative After-treatment System for Marine Diesel Engine 
Emission Control) a HELIOS (High Pressure Electronically Controlled Gas Injection for Marine Two-
stroke Diesel Engines), p řičemž bližší informace o t ěchto projektech jsou k dispozici na internetových 
stránkách informa ční služby Spole čenství pro výzkum a vývoj (CORDIS) 
http://cordis.europa.eu/projects/home_en.html 
21 http://www.water borne-tp.org/  Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta 
26. Členské státy a odv ětví využijí co nejv ětší 
míře pobídek poskytnutých pro pob řežní 
elektřinu   ČS/odvětví  31. 12. 2020
 
CS 16   CS a jednotnějším přístupem ze strany námo řního spole čenství EU. Bílá kniha z roku 2011 
s názvem „Plán jednotného evrops kého dopravního prostoru – vytvo ření 
konkurenceschopného dopravního systému ú činně využívajícího zdroje22“ stanovila 
ambiciózní cíle týkající se snižování emisí CO 2 z lodní dopravy. Kontakty se zú častněnými 
stranami ukazují, že odv ětví pracuje na inovativních p řístupech sm ěřujících k zavád ění lodí s 
nulovými emisemi23. Vyšší energetická ú činnost plavidel obecn ě vede k nižší celkové 
spotřebě paliva, a tudíž k p římému snížení emisí zne čišťujících látek a CO 2. Tyto inovativní 
přístupy vyžadují za členění řady nových technologií, komplexn ější studie a projekty 
schvalování. 
Možnosti výzkumu a vývoje s ohledem na zavedení souboru nástroj ů pro udržitelnou vodní 
dopravu lze nalézt v programu Horizont 2020 v rámci spole čenské výzvy „inteligentní, 
ekologická a integrovaná doprava“. K zajišt ění optimálních p řínosů vyplývajících z programu 
„Horizont 2020“ se v rámci fóra ESSF plánuje z řízení pracovní skupiny pro výzkum, inovace 
a technologie. Pracovní skupina  vypracuje pro fórum ESSF doporu čení ohledn ě směrů 
výzkumu a vývoje, požadavk ů a rozhodnutí na podporu souboru nástroj ů prostřednictvím 
zvláštního programu k prove dení Horizontu 2020. V p řípadě potřeby budou zohledn ěny 
regionální zvláštnosti. 
Další kroky  
4. ZÁV ĚR 
Komise bude s členskými státy a zú častněnými stranami i nadále úzce spolupracovat na 
provádění opatření, která byla ur čena v pracovním dokumentu útvar ů Komise ze dne 
                                                 
22 KOM(2011) 144 v kone čném znění. 
23 Nejnov ější zpráva LeaderSHIP zve řejněná dne 20. února 2013 rovn ěž předpokládá možný p řístup 
založený na partnerství ve řejného a soukromého sektoru k dosažení plavidel s nulovými emisemi / 
nulovým po čtem technických havárií 
(http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/shipbuilding/leadership2015/)  Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta
27. Přispění ke stanovení pracovního programu pro 
výzvy k p ředkládání návrh ů v rámci programu 
HORIZONT 2020 
a) navržení vhodných témat a druh ů opatření 
b) informování a sm ěrování zú častněných 
organizací, pokud jde o co nejlepší využití 
financování z programu Horizont 2020 
k zavedení souboru nástroj ů  
EK/platforma/ESSF Po celý 
rok 2013 
a posléze 
28. Přispění k programu strategického výzkumu 
a inovací pro odv ětví námořní dopravy v rámci 
programu Horizont 2020 
a) sledování pokroku a aktualizace požadavk ů 
v oblasti výzkumu a vývoje vztahujících se na soubor nástroj ů 
b) pomoc p ři slaďování opat ření EU v oblasti 
výzkumu a inovací s provád ěním politiky  
EK/platforma/ESSF 
  
EK/platforma/ESSF 
  
 Po celý 
rok 2013 a posléze  
 
CS 17   CS 16. září 2011, a rovn ěž na vypracování dalších opat ření, která budou prosazovat soulad 
s normou pro nízký obsah síry a podpo ří udržitelnou a konkuren ceschopnou lodní dopravu 
v EU. Za tímto ú čelem bude proveden soubor opat ření, která byla ur čena v předchozích 
kapitolách a která jsou shrnuta v p říloze 1 této zprávy. 
V zájmu urychlení a koord inace tohoto procesu z řídí Komise širší fórum zú častněných stran – 
Evropské fórum pro udržitelnou lodní dopravu (ESSF). Toto fórum poskytne platformu pro 
strukturovaný dialog, vým ěnu osvědčených postup ů a technických poznatk ů, spolupráci 
a koordinaci mezi p říslušnými ve řejnými a soukromými zú častněnými stranami z odv ětví 
námořní dopravy a p říslušnými útvary Komise ve spole čně určených oblastech. Fóru ESSF 
budou nápomocny technické praco vní skupiny, které se zam ěří především na technologii 
mokrého čištění a na zavád ění infrastruktury pro lodní LNG, koordinaci činností v oblasti 
výzkumu a vývoje a inovací (práce na základ ě obecnějších směrů výzkumu a vývoje, které 
stanovila technologická platforma WA TERBORNE), aspekty financování a vým ěnu 
osvědčených postup ů při uplatňování směrnice 2012/33/EU. 
V polovin ě roku 2015 p ředloží Komise zprávu o pokroku p ři provádění těchto opatření. 
 
CS 18   CS PŘÍLOHA 1 : Plán za ú čelem rychlejšího zavedení souboru nástroj ů pro udržitelnou 
lodní dopravu 
  Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta
1 Žádost o financování na základ ě víceletých 
a ročních výzev k p ředkládání návrh ů 
z roku 2012 v rámci programu TEN-T ČS/odvětví Uzavřeno dne 
28. 2. 2013 
2 Využití možností stanovených ve výzv ě 
z roku 2013 v rámci programu Marco Polo Odvětví 1. pololetí 
roku 2013 
3 Analýza možných zp ůsobů úpravy kritérií 
programu Marco Polo II s cílem lépe 
zohlednit tržní podmínky a umožnit 
financování projekt ů v oblasti ekologické 
lodní dopravy EK/ČS Počátek 
roku 2013 
4 Zajištění lepšího využívání nástroj ů EU pro 
financování dopravy a koordinace s ostatními nástroji EU, tj. strukturálními fondy, úv ěry EIB atd. EK/ČS/odvětví Počátek 
roku 2013 
5 Zajištění kontinuity práce sít ě ESN 
související s možnými dopady (tj. návrat k 
jiným druh ům dopravy) na odv ětví pobřežní 
plavby v oblasti SECA EK/ESN/st řediska 2013–2014 
6 Zajištění větší informovanosti o rámcových 
úvěrových podmínkách EIB pro lodní 
dopravu EIB/EK 2013–2014 
7 Přezkoumání možností meziodv ětvových 
partnerství, která by mohla zajistit 
financování z EIB pro projekty v oblasti 
námořní dopravy EK/ČS/odvětví/ 
ESSF 2013–2014 
8 Přezkoumání možnosti využití LGTT nebo 
pilotní fáze iniciativy projektových dluhopisů v rámci strategie Evropa 2020 k 
financování projekt ů v oblasti námo řní 
dopravní infrastruktury s dlouhou dobou návratnosti EK/ČS/odvětví/ 
ESSF 2013–2014 
9 Přezkoumání možnosti spojení projekt ů 
modernizace za ú čelem financování p ři 
podávání žádostí o úv ěry EIB 
 ČS/odvětví/ESSF 2013–2014 
 
CS 19   CS   Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta
10 Přezkoumání možnosti zavedení 
vnitrostátních režim ů financování na 
podporu v časného p řizpůsobení se 
vnitrostátních provozovatel ů lodí norm ě pro 
nízký obsah síry ČS 2013–2014 
11 Určení možných pobídek použitelných na 
místní, celostátní a re gionální úrovni, tj. 
ekologických p řístavních poplatk ů a sazeb 
pro ekologické lod ě (v souladu s pravidly 
státní podpory) ČS/odvětví 2013–2014 
12 Pokračování mezinárodního dialogu o 
námořní doprav ě s d ůležitými 
mezinárodními partnery a koordinace témat souvisejících s udržitelností námo řní 
dopravy s IMO/ISO EK s pomocí agentury 
EMSA Průběžně 
13 Zřízení Evropského fóra pro udržitelnou 
lodní dopravu (ESSF) EK společně se všemi 
dotčenými zúčastněnými 
stranami 1. pololetí 
roku 2013 
14 Uspořádání prvního plenárního zasedání 
fóra ESSF a zahájení práce technických pracovních skupin v rámci fóra EK/ESSF 2. pololetí 
roku
 2013 
15 Projednání uplat ňování sm ěrnice 
2012/33/EU EK/ČS/ ESSF/odv ětví 2. pololetí 
roku 2013 – 
2015 
16 Vypracování spole čných harmonizovaných 
pokynů/norem/ pravidel pro LNG jako 
lodní palivo, jež zahrnují technické a provozní aspekty a aspekty týkající se bezpečnosti, zabezpe čení a výcviku pro: 
(a) přepravu, skladování 
a distribuci; 
(b) doplňování paliva; 
(c) používání na palub ě lodi  EK/EMSA/ESSF 2013–2014 
17 Analýza n ěkterých možných tržních 
překážek, které brání zavád ění LNG, tj. 
organizační a provozní p řekážky, p řekážky 
související s náklady a nedostatek informací EK/EMSA/ESSF  2013–2014 
18 Udržování vazeb a zajišt ění koordinace 
s probíhajícím vývojem p ředpisů 
zabývajících se používáním lodního LNG na mezinárodní úrovni, tj. v rámci IMO, EK/EMSA/ESSF  2013–2014 
 
CS 20   CS   Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta
ISO, IAPH, SIGTTO atd. 
19 Poskytování poradenství a podpory za 
účelem vypracování a posouzení 
skutečných obchodních p řípadů (přístup 
založený na dodavatelském řetězci pro 
LNG) EK/EMSA/ESSF  2013–2014 
20 Zvýšení informovanosti ve řejnosti o 
výhodách lodního LNG EK/EMSA/ESSF  2013–2014 
21 Návrh na za řazení zbytk ů ze systém ů čištění 
spalin do revidované sm ěrnice 2000/59/ES 
o přístavních za řízeních pro p říjem odpadu EK 2. čtvrtletí 
roku 2013 
22 Posouzení pot řeby pokyn ů a/nebo norem 
pro technologii mokrého čištění, které 
zahrnují technické, provozní a bezpe čnostní 
aspekty, v četně výcviku posádky, a rovn ěž 
aspekty týkající se zne čišťování moře EK/EMSA/ESSF 2013–2014 
23 Určení a analýza možných tržních p řekážek, 
které brání využívání technologie mokrého 
čištění EK/ESSF 2013–2014 
24 Zajištění koordinace s probíhajícími 
regulačními iniciativami na mezinárodní 
úrovni, tj. práce IM O na kritériích 
týkajících se vypírací vody pro systémy čištění spalin EK/ESSF 2013–2014 
25 Výměna informací o probíhajících 
a plánovaných projektech a zkouškách 
týkajících se instalace technologie mokrého 
čištění na palubách plavidel EK/EMSA/ESSF 2013–2014 
26 Členské státy a odv ětví využijí co nejv ětší 
míře pobídek poskytnutých pro pob řežní 
elektřinu  ČS/odvětví 31. 12. 2020 
27 Přispění ke stanovení pracovního programu 
pro výzvy k p ředkládání návrh ů v rámci 
programu HORIZONT 2020. Navržení 
vhodných témat a druh ů opatření. 
Informování a sm ěrování zú častněných 
organizací, pokud jde o co nejlepší využití 
financování z programu Horizont 2020 k 
zavedení souboru nástroj ů pro udržitelnou EK/platforma/ESSF 2013 
a posléze 
 
CS 21   CS   Opat ření  Odpov ědné 
subjekty  Lh ůta
vodní dopravu 
28 Přispění k programu strategického výzkumu 
a inovací pro odv ětví námo řní dopravy v 
rámci programu Horizont 2020. Sledování pokroku a aktualizace požadavk ů v oblasti 
výzkumu a vývoje vztahujících se na soubor nástrojů pro udržitelnou vodní dopravu. 
Pomoc při slaďování opat ření EU v oblasti 
výzkumu a inovací s provád ěním politiky. EK/platforma/ESSF 2013 
a posléze 
 
CS 22   CS  
PŘÍLOHA 2: Projekty v oblasti mo řských dálnic a p řístavů s environmentálním 
rozměrem, které jsou financovány z programu TEN-T 
Zveřejněno na adrese: http://tentea.ec.europa.eu/en/ten-t_projects/te n-t_projects_by_transport_mode/water.htm  
Více informací o projektech financ ovaných z programu TEN-T je zve řejněno na internetových stránkách Výkonné agentury pr o
transevropskou dopravní sí ť 
(http://tentea.ec.europa.eu/en/home/ ) 
Portfolio probíhajících projekt ů 
v oblasti mo řských dálnic:         
         
Kód projektu Název Druh 
opatření Plánovaná 
doba 
trvání 
(v letech) Původní 
datum 
dokončení Odhadované 
datum 
dokončení Původní 
celkové 
náklady 
(v mil. EUR) Podpora 
z TEN-T 
(v mil. EUR)  
2010-EU-21112-S LNG infrastructure of filling 
stations and deployment in ships Studie 3,2 31. 3. 2013 31. 12. 2013 26,8 9,6 
 
2009-EU-21010-P Baltic Link Gdynia-Karlskrona 
(součást projektu týkajícího se 
pobřežní elekt řiny v jednom 
přístavu a na dvou plavidlech) Činnosti 4,8 31. 10. 2013 31. 10. 2013 85,5 17,1 
 
2011-EU-21002-P On Shore Power Supply - an 
integrated North Sea network Činnosti 3,3 31. 12. 2014 31. 12. 2014 5,0 1,0  
2011-EU-21005-S LNG in Baltic Sea Ports Studie 3,0 31. 12. 2014 31. 12. 2014 4,8 2,4  
2011-EU-21007-S COSTA Studie 2,8 31. 12. 2013 31. 12. 2013 3,0 1,5  
2011-EU-21010-M Green Bridge on Nordic Corridor 
(součást projektu týkajícího se 
instalace odlu čovačů na dvou 
plavidlech a pob řežní elekt řiny 
ve dvou p řístavech) Kombinace 
(studie 
a činnosti) 4,0 31. 12. 2014 31. 12. 2014 84,6 19,8 
 
Celkem           111,4 51,4  
Portfolio probíhajících projekt ů 
v oblasti p řístavů:        
         
Kód projektu Název Druh 
opatření Plánovaná 
doba 
trvání 
(v letech) Původní 
datum 
dokončení Odhadované 
datum 
dokončení Původní 
celkové 
náklady 
(v mil. EUR) Podpora 
z TEN-T 
(v mil. EUR)  
2011-ES-92138-S Blue Corridors enHance through 
the Application of Natural Gas 
Energy Studie 1,3 31. 12. 2013 31. 12. 2013 2,2 1,1 
 
2011-EU-92151-S Green technologies and eco-
efficient alternatives for cranes 
& operations at port container 
terminals (GREENCRANES) Studie 1,9 31. 5. 2014 31. 5. 2014 3,6 1,8 
 
2011-EU-92079-S Make a Difference Studie 1,2 31. 12. 2014 31. 12. 2014 2,5 1,2  
2011-FR-92026-S Technical and design studies 
concerning the implementation 
of a LNG bunkering station at the 
port of Dunkirk Studie 2,4 31. 12.2014 31. 12. 2014 2,3 1,1 
 
2011-SE-92148-P Fjalir project Činnosti 1,2 31. 12. 2013 31. 12. 2013 1,3 0,3  
Celkem           11,9 5,5