Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu - Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění programu Forest Focus v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcí ve Společenství (Forest Focus) {SEK(2008)30} /* KOM/2008/0006 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 22.1.2008 KOM(2008) 6 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění programu Forest Focus v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcí ve Společenství (Forest Focus) {SEK(2008)30} Úvod a oblast působnosti Tato zpráva je reakcí na požadavky týkající se podávání zpráv podle článku 19 nařízení (ES) č. 2152/2003. Uvedené nařízení zřídilo program Společenství (dále jen „Forest Focus“) pro rozsáhlé harmonizované a komplexní dlouhodobé monitorování stavu lesů během čtyřletého období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2006. Uvedené nařízení bylo zrušeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+). Jelikož nástroj LIFE+ obsahuje opatření týkající se oblasti působnosti programu Forest Focus, navrhuje se nevznášet žádný návrh týkající se pokračování programu Forest Focus po roce 2006. Obsah zprávy je tudíž omezen na etapu provádění programu Forest Focus. Forest Focus: Program a jeho provádění Souvislosti a cíle Program Forest Focus vychází ze starších právních předpisů týkajících se především monitorování stavu lesů podle Úmluvy EHK OSN o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států, jíž je Společenství smluvní stranou[1]. Platnost příslušných právních předpisů Společenství, tj. nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 ze dne 17. listopadu 1986 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší[2] a nařízení Rady (EHS) č. 2158/92 ze dne 23. července 1992 o ochraně lesů Společenství před požáry[3], uplynula na konci roku 2002. Program Forest Focus se zaměřil na monitorování vlivu znečištění ovzduší na lesy, monitorování lesních požárů, jejich příčin a důsledků a předcházení lesním požárům. Program rovněž stanovil vytvoření nových nástrojů pro monitorování půdy, absorpce uhlíku, biologické rozmanitosti, změny klimatu a ochranné funkce lesů, jakož i pro hodnocení účinnosti monitorování. V této souvislosti členské státy v současnosti provádějí studie, pokusy a demonstrační projekty, které budou dokončeny v roce 2008. V rámci programu byly udržovány sítě tisíců pozorovacích bodů a zkusných ploch (zkusné plochy úrovně I a II, viz poznámka pod čarou č. 1), aby mohly být získávány pravidelné soupisy a prováděno nepřetržité monitorování lesních ekosystémů. Fungování Komise byla odpovědná za koordinaci, monitorování a vývoj programu. Aby bylo dosaženo cílů programu Forest Focus, bylo úkolem členských států vypracovat dvouleté národní programy na období 2003/2004 a 2005/2006 (rozdělené do dvou etap 2005 a 2006). Tyto programy byly předloženy ke schválení Komisi a rovněž byly podrobeny předběžnému hodnocení. Každý členský stát měl určit příslušný orgán, který by jeho národní program řídil. Protože však Belgie, Německo a Portugalsko určily více příslušných orgánů, provádí program celkem 41 příslušných orgánů. Tento počet zahrnuje příslušné orgány v zemích EU 10 (kromě Malty), které se k programu připojily v roce 2004. Komise přijala rozhodnutí[4], jimiž určila vnitrostátní agentury odpovědné za provádění programu, národní programy a jejich rozpočet a tato rozhodnutí oznámila zúčastněným členským státům. Následně Komise uzavřela s příslušnými vnitrostátními subjekty dohody o období trvání jednotlivých národních programů. Na základě uvedených rozhodnutí uzavřela Komise s příslušnými vnitrostátními subjekty celkem 123 dohod pokrývajících v plném rozsahu období 2003–2006. Souhrnný rozpočet programu Forest Focus na čtyřleté období činil 65 milionů EUR, včetně 9 milionů EUR na opatření na předcházení lesním požárům. Evropská unie se na finančních nákladech jednotlivých národních programů podílela 50 % nebo 75 % podle typu činnosti. V příloze I je uveden roční rozpis činností v rámci tohoto programu. Činnosti v rámci programu Forest Focus lze podle jednotlivých národních programů rozdělit následujícím způsobem (viz obr. 1 a 2): - A: činnosti týkající se koordinace a řízení projektu , např. činnosti týkající se koordinace národního programu; - B1: činnosti prováděné v rámci monitorovací sítě úrovně I , např. vytvoření a údržba systematické sítě polí; - B2: činnosti prováděné v rámci zkusných polí úrovně II zahrnující intenzivní monitorování , tj. činnosti jako měření stavu koruny stromu; - B3: činnosti týkající se předcházení lesním požárům včetně Evropského systému informací o lesních požárech. Činnosti spadající do této kategorie zahrnují vytvoření protipožárních průseků, údržbu a další rozvoj Evropského systému informací o lesních požárech (EFFIS) a kampaně na zvýšení povědomí; - činnosti C: studie a demonstrační projekty , např. studie určující příčiny a dynamiku lesních požárů, zkušební fáze monitorování (viz rovněž seznam studií v příloze). [pic] Obr. 1: Přidělené rozpočtové prostředky podle procentních podílů jednotlivých typů činnosti. (A: koordinace a řízení projektu; B1: monitorování na úrovni I; B2: intenzivní monitorování na úrovni II; B3: předcházení lesním požárům; C: studie a demonstrační projekty). Komise (GŘ Společné výzkumné středisko) program podporovala a podporuje jak technicky, tak vědecky. Její vědecký koordinační orgán vytvořil databázi, která má sloužit pro potřeby režimu shromaždování údajů v rámci programu, a podle požadavků členských států a Parlamentu vyvinul a vylepšil Evropský systém informací o lesních požárech. Společné výzkumné středisko řídí Evropské středisko údajů o lesích Komise. Na základě grantové dohody s Komisí zaručoval Mezinárodní program spolupráce pro posuzování a monitorování vlivu znečištění ovzduší na lesy (viz poznámka pod čarou č. 1) fungování skupin odborníků a rozvíjel harmonizované metody a standardy pro monitorování stavu lesů na úrovních I a II a rovněž vypracoval společný soubor pokynů k monitorování a systémy zajišťování kvality / systémy kontroly kvality při pozorování v terénu a laboratorních analýzách. Při plnění těchto úkolů byl Mezinárodní program spolupráce pro posuzování a monitorování vlivu znečištění ovzduší na lesy podporován 6 partnery, zejména ústavy zabývajícími se výzkumem lesů. [pic] Obr. 2: Rozdělení rozpočtu podle jednotlivých typů činnosti v období 2003 až 2006. (A: koordinace a řízení projektu; B1: monitorování na úrovni I; B2: intenzivní monitorování na úrovni II; B3: předcházení lesním požárům; C: studie a demonstrační projekty). PODÁVÁNÍ ZPRÁV Členské státy splnily své povinnosti každoročně podávat zprávy tím, že Komisi předkládaly roční údaje (které rovněž poskytly veřejnosti[5]) shromážděné v rámci programu Forest Focus, doplněné výroční zprávou. Komisi byly právě předloženy průběžné zprávy pojednávající o prvním období programu (2003–2004). Závěrečné zprávy budou předloženy po dokončení jednotlivých národních programů, lze je tedy očekávat do tří let po uplynutí dotčeného programového období. Tato lhůta vyplývá především z nutnosti dokončit jednotlivé studie. Kromě toho musí příslušné subjekty, které program provádějí, Komisi pravidelně informovat o pokroku při provádění programu. Celkově je podávání zpráv v rámci programu Forest Focus zaručeno prostřednictvím výročních zpráv zveřejňovaných Evropskou komisí a Mezinárodním programem spolupráce pro posuzování a monitorování vlivu znečištění ovzduší na lesy, jakož i prostřednictvím řady vědeckých publikací (viz http://www.icp-forests.org/Reports.htm), které informují o vnitrostátních politikách v oblasti lesnictví a životního prostředí. Příprava a zveřejňování zpráv v rámci Mezinárodního programu spolupráce pro posuzování a monitorování vlivu znečištění ovzduší na lesy jsou spolufinancovány Komisí na základě grantové dohody. PODROBNOSTI O JEDNOTLIVÝCH ASPEKTECH PROVÁDěNÍ Lesní požáry V roce 1998 byla Komisí a členskými státy zřízena stálá, avšak neformální skupina odborníků v oblasti lesních požárů, která funguje jako platforma pro výměnu informací, jejímž účelem je vyvíjet pokročilé metody hodnocení rizik vzniku lesních požárů a mapování spálených oblastí na evropské úrovni. V následující letech na základě těchto činností Společné výzkumné středisko vytvořilo Evropský systém informací o lesních požárech (European Forest Fire Information System, EFFIS) [6]. Systém EFFIS byl dále podporován v rámci programu Forest Focus a jeho pokračování bylo zaručeno správním ujednáním GŘ pro životní prostředí a GŘ Společné výzkumné středisko. Ukládání a analýza údajů shromažďovaných členskými státy a koordinace činností spojených s lesními požáry jsou na evropské úrovni prováděny v rámci systému EFFIS, který poskytuje denní předpovědi rizika vzniku požárů, analyzuje roční vývoj rizik požáru a hodnotí poslední období požárů, a určuje tak případné slabiny při řízení reakce na požáry a boji proti požárům na území EU i mimo ně. Činnosti systému EFFIS jsou koordinovány Komisí tak, aby bylo možno poskytovat informace konečným uživatelům, zejména subjektům působícím v oblasti civilní ochrany a lesnických služeb v členských státech. Systém EFFIS je rovněž využíván k posuzování nároků na náhradu lesních škod obsažených v žádostech o finanční pomoc z Evropského fondu solidarity[7]. Skupina odborníků na boj proti lesním požárům je tvořena odborníky z vnitrostátních orgánů, včetně civilní ochrany. Tato skupina je jedinou společnou sítí odborníků na boj proti požárům na úrovni EU a jsou v ní zastoupeny všechny členské státy a některé třetí země v oblasti Středozemního moře, v nichž existuje vážné riziko vzniku požárů. Takováto spolupráce se sousedními třetími zeměmi má vysokou hodnotu, protože přeshraniční preventivní opatření a vzájemná pomoc při boji s požárem závisejí na společném evropském mapovaní rizik vzniku požáru. Program Forest Focus umožnil financování strukturálních opatření na předcházení požárům, např. budování lesních cest, míst pro dodávku vody a stanic pro hlášení požárů za předpokladu, že již nejsou podporována na základě nařízení o rozvoji venkova (ES) č. 1257/1999[8] a že nebyla zahrnuta do vnitrostátních či regionálních programů rozvoje venkova. V roce 2004 byla vytvořena ad hoc pracovní skupina odborníků zabývajících se předcházením lesním požárům, tvořená zástupci zúčastněných členských států a hlavních nevládních organizací působících v odvětví lesnictví, aby Komisi předkládala návrhy, jak po roce 2006 řešit politiky v oblasti předcházení lesním požárům. V rámci doporučení[9] tato pracovní skupiny navrhla, aby nařízení o nástroji LIFE+ a o rozvoji venkova obsahovala specifická ustanovení týkající se ochrany životního prostředí před požáry. Obě nařízení tento návrh pro období 2007–2013 respektují. LIFE+ obsahuje ustanovení týkající se informovanosti a kampaní na zvyšování povědomí v souvislosti s lesními požáry, jakož i ustanovení pro odbornou přípravu zástupců orgánů zabývajících se předcházením požárům. Rozvoj venkova zahrnuje opatření na předcházení požárům a obnovu. Kromě toho pracovní skupina podpořila systém EFFIS jakožto nástroj pro strategické plánování a klíčový prvek monitorování lesních požárů. Práce systému EFFIS byla podporována v rámci programu Forest Focus a do roku 2010 je zajištěna prostřednictvím grantu Evropského parlamentu na ochranu a zachování lesů. Od roku 2000 vydává Komise v úzké spolupráci se skupinou odborníků výroční zprávu o lesních požárech[10], v níž jsou uvedeny statistiky o požárech v nejpostiženějších členských státech (viz tabulky „počet požárů“ a „spálené oblasti“ v příloze). Monitorování stavu lesů a další monitorování životního prostředí – hodnotící zpráva Ačkoli řada studií v rámci programu Forest Focus nebude dokončena dříve než v roce 2008, provedla Komise externí hodnocení, které se týkalo především řízení programu a monitorování stavu lesů v roce 2005. Hodnocení bylo provedeno výzkumnými instituty „Forest Research“ (Spojené království) a finským výzkumným institutem pro oblast lesnictví (viz: http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/final_report.pdf ). Hodnocení obsahovalo tyto návrhy: Řízení programu bylo hospodárné, ale ve členských státech, které určily více příslušných orgánů, byla administrativní zátěž vyšší. Monitorování (zkusné plochy úrovní I a II) by se mělo ve větším rozsahu zaměřit na stav lesů v souvislosti se znečištěním ovzduší. Mělo by zahrnovat parametry z oblasti změny klimatu, biologické rozmanitosti a ochranné funkce lesů. Při monitorování by měly být zohledněny údaje z vnitrostátní inventarizace lesů. Mělo by být zaručeno pokračování programu monitorování. Zpráva rovněž zdůrazňuje, že ukončením platnosti nařízení o programu Forest Focus budou členské státy zbaveny povinnosti provádět koordinované monitorování lesů na úrovni EU, a že má-li být v budoucnu zamezeno nekoordinovaným činnostem, bude nutné vytvořit pro celou EU rámec, který umožní účinné řízení, zaznamenávání údajů, provádění analýz, kontrolu jakosti a podávání zpráv. Komise podotýká, že ačkoli bylo toto hodnocení provedeno v rané fázi provádění, jeho hlavní doporučení ohledně prodloužení monitorování je nyní začleněno do oblasti působnosti nástroje LIFE+. Komise připomíná, že pokračování monitorování lesů je rovněž obsaženo v akčním plánu EU pro lesnictví[11] na období 2007–2011. Klíčová akce 8 akčního plánu navrhuje, aby se pracovalo na Evropském systému monitorování lesů. Závěry Rady[12] týkající se akčního plánu EU pro lesnictví rovněž obsahují jasný závazek členských států dále rozvíjet Evropský systém monitorování lesů. Návrhy v rámci nástroje LIFE+ dosud nebyly obdrženy, mohou však obsahovat účast vnitrostátních lesnických orgánů odpovědných za inventarizaci. Jelikož LIFE+ je projektem, který je založen na dobrovolné účasti, mělo by se monitorování v budoucnu více zaměřit na konkrétní záležitosti politiky, např. na změnu klimatu, biologickou rozmanitost a ochrannou funkci lesů, spíše než na pokračování řady různých pozorování založených na tradičních parametrech týkajících se znečištění ovzduší, jak tomu bylo v rámci programu Forest Focus. Pokud jde o řízení programu, Komise poukazuje na nízký průměrný finanční závazek na každý program. V letech 2003–2004 činil přibližně 0,5 milionu EUR na jednu smluvní stranu, a to v rozmezí od 20 000 EUR do 2,7 milionů EUR. V roce 2005 činil 0,4 milionu EUR v rozmezí od 20 000 EUR do 2,1 milionů EUR a v roce 2006 0,4 milionu EUR v rozmezí od 28 000 EUR do 2,1 milionů EUR. Z této částky bylo přibližně 7 % vyčleněno různými příslušnými orgány na koordinaci a řízení národních programů. [1] V důsledku rostoucího povědomí veřejnosti o případných nepříznivých dopadech znečištění ovzduší na lesy byl v roce 1985 na základě Úmluvy EHK OSN o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států zahájen Mezinárodní program spolupráce pro posuzování a monitorování vlivu znečištění ovzduší na lesy (ICP Forests). Tento mezinárodní program monitoruje ve spolupráci s Evropskou komisí stav lesů v Evropě za použití dvou různých úrovní intenzity monitorování. První síť (nazvaná úroveň I) využívá v celé Evropě přibližně 6000 trvalých pozorovacích zkusných ploch systematické nadnárodní sítě, jejichž rozměr činí 16 x 16 km. Intenzivní úroveň monitorování využívá přibližně 800 zkusných ploch úrovně II ve vybraných lesních ekosystémech Evropy. Tyto zkusné plochy úrovní I a II jsou využívány i programem Forest Focus. V současnosti se Mezinárodního programu spolupráce pro posuzování a monitorování vlivu znečištění ovzduší na lesy účastní 40 zemí. Viz rovněž: http://www.icp-forests.org/Political.htm [2] Úř. věst. L 326, 21.11.1985, s. 2. [3] Úř. věst. L 217, 31.7.1992, s. 3–7. [4] Rozhodnutí 2003–2004: rozhodnutí Komise C (2004) 4901 v konečném znění. Rozhodnutí 2005: rozhodnutí Komise C (2006) 874 v konečném znění. Rozhodnutí 2006: rozhodnutí Komise C (2006) 2466 v konečném znění. [5] Ačkoli bylo zveřejnění a šíření údajů několikrát projednáno s příslušnými subjekty, nebylo v této věci dosaženo žádné dohody. Údaje nejsou tudíž k dispozici pro širokou veřejnost, aniž by byli konzultováni vlastníci údajů. [6] Účelem systému EFFIS je poskytovat náležité informace, které mají význam pro ochranu evropských lesů před požáry a týkají jak stavu před požárem, tak po něm http://effis.jrc.it/wmi/viewer.html [7] Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002, Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3. [8] Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80. [9] http://ec.europa.eu/environment/forests/wgffp.htm [10] http://forest.jrc.it/documents/2006/ForestFiresInEurope2005.pdf [11] KOM(2006) 302 v konečném znění ze dne 15.6.2006. [12] Závěry Rady týkající se akčního plánu EU pro lesnictví na období 2007–2011. 2758. zasedání Rady ve složení pro zemědělství a rybolov. 24. – 25. října 2006.