EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 11.6.2018 COM(2018) 440 final 2018/0230(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí program Evropský sbor solidarity a zrušuje [nařízení o Evropském sboru solidarity] a nařízení (EU) č. 375/2014 (Text s významem pro EHP) {SWD(2018) 317 final}

{SWD(2018) 318 final}

{SWD(2018) 319 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Důvody a cíle Evropská unie je založena na solidaritě: je to společná hodnota, již evropská společnost silně vnímá. Solidarita je pro evropský projekt zásadní, neboť udává evropské mládeži jasný směr, jímž by se měla ve snahách o vytváření lepší Unie ubírat. V Římském prohlášení u příležitosti 60. výročí podpisu Římské smlouvy vedoucí představitelé 27 členských států a Evropské rady, Evropského parlamentu a Evropské komise znovu potvrdili závazek posilovat jednotu a solidaritu v zájmu zvýšení síly a odolnosti EU. Zpráva o stavu Unie předsedy Evropské komise ze dne 14. září 2016 zdůraznila potřebu investovat do mladých lidí a oznámila zavedení Evropského sboru solidarity. Cílem tohoto sboru je vytvářet pro mladé lidi v celé Unii příležitosti smysluplně pomáhat společnosti, projevovat solidaritu a rozvíjet vlastní dovednosti, „čímž získají nejen práci, ale i neocenitelnou lidskou zkušenost“. Bratislavský summit dne 16. září 2016 vyzýval k vyvinutí větší politické síly na podporu mladých Evropanů a k zavedení nových programů EU, které jim vytvoří lepší příležitosti. Sdělení Komise nazvané „Evropský sbor solidarity“ ze dne 7. prosince 2016 zahájilo první fázi Evropského sboru solidarity a zopakovalo cíl zapojit do roku 2020 do činnosti tohoto sboru 100 000 mladých Evropanů. Během této počáteční fáze bylo spuštěno osm různých programů EU nabízejících dobrovolnickou činnost, stáže nebo pracovní příležitosti pro mladé lidi v celé EU. Jelikož existuje potenciál solidaritu s oběťmi krizí a katastrof v zemích mimo EU dále rozvíjet, stanoví tento návrh rozšíření působnosti Evropského sboru solidarity tak, aby zahrnovala podporu operací humanitární pomoci v zemích mimo EU, včetně zemí v sousedství s nejvzdálenějšími regiony EU. Jak vyplývá z hodnocení ex ante, které tento návrh doprovází, mělo by toto rozšíření působnosti sloužit vícero účelům, jako je vytvoření jediného kontaktního místa pro solidární činnosti. To bude zahrnovat práci humanitárních dobrovolníků, tedy činnost, kterou v současné době podporuje iniciativa Humanitární dobrovolníci EU. Tato iniciativa přispívá k snahám EU o zvýšení své schopnosti poskytovat humanitární pomoc založenou na potřebách, jakož i o posílení kapacity a odolnosti zranitelných nebo katastrofami zasažených komunit v zemích mimo EU. Tento návrh poskytuje právní rámec pro Evropský sbor solidarity s cílem rozšířit příležitosti pro mladé lidi, aby se mohli zapojit se do solidární činnosti tím, že rozšiřuje jednak oblast jeho působnosti a jednak geografický rozsah v této oblasti. To přispěje nejen k řešení nenaplněných společenských potřeb v Evropě, ale také k řešení humanitárních problémů v zemích mimo EU. Podpoří to rovněž osobní, vzdělávací, společenský, občanský a profesní rozvoj mladých lidí. Je mnoho mladých lidí, kteří se chtějí účastnit solidárních činností, a zároveň mají komunity mnoho nenaplněných potřeb, jež by se daly řešit zapojením mládeže do těchto činností. Řada organizací hledá motivované mladé lidí, aby jim v jejich úsilí pomohli; podpora by těmto organizacím umožnila nabízet komunitám více. Nabídka a poptávka jsou však v nerovnováze. Existují také překážky bránící dostupnosti zdrojů, zajišťování kvality a různým právním aspektům. Pokud nejsou zavedena opatření, jež by dokázala propojit organizace a mládež v zájmu podpory solidarity, existuje riziko, že významný potenciál pro solidární činnosti zůstane nevyužitý. To by mohlo mít za následek ztrátu prosperity pro organizace, mládež a celou společnost. Jak dále vyplývá z hodnocení ex ante a z předchozích hodnocení programu Erasmus+ a iniciativy Humanitární dobrovolníci EU, je zde prostor pro zlepšení na základě zjednodušení procesů a zvýšením účinnosti lze dosáhnout úspor z rozsahu a množství. Na tomto pozadí se Evropský sbor solidarity zaměřuje na zvýšení účasti mladých lidí a organizací na přístupných a vysoce kvalitních solidárních činnostech. Sbor je prostředkem, jak pomoci posílit soudržnost, solidaritu a demokracii v Evropě i v zahraničí a řešit společenské a humanitární výzvy na místě, a to se zvláštním zaměřením na podporu sociálního začleňování. V zájmu dosažení tohoto všeobecného cíle bude Evropský sbor solidarity mladým lidem poskytovat snadno dostupné příležitosti, jak se zapojit do dobrovolnických projektů a stáží nebo jak získat pracovní místa v odvětvích spojených se solidaritou, jako je sociální ekonomika, nebo jak z vlastní iniciativy vytvářet a rozvíjet solidární projekty. Projekty z vlastní iniciativy přispějí také k osobnímu, společenskému a profesnímu rozvoji mladých lidí a k jejich zaměstnatelnosti tím, že zdokonalí jejich dovednosti a schopnosti. Evropský sbor solidarity bude také podporovat vytváření sítí pro své účastníky a organizace. Cílem činností je podporovat posilování ducha Evropského sboru solidarity a pocitu sounáležitosti s širším společenstvím a dále podněcovat výměnu užitečných postupů a zkušeností. Sbor se zaměřuje také na to, aby: ·solidární činnosti nabízené mladým účastníkům přispívaly k řešení konkrétních společenských výzev a operací humanitární pomoci založené na potřebách a k posilování komunit a aby ·výsledky učení plynoucí z účasti mladých lidí na těchto činnostech byly náležitě uznávány. Tento návrh stanoví den použitelnosti ode dne 1. ledna 2021 a je předkládán Unii 27 členských států v souladu s oznámením Spojeného království o jeho záměru vystoupit z Evropské unie a Euratomu na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii, které Evropská rada obdržela dne 29. března 2017. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Evropský sbor solidarity čerpá z bohatých a dlouhodobých tradic a zkušeností členských států s ohledem na činnosti sloužící veřejným zájmům, např. pomocí dobrovolnické činnosti. Některé členské státy provozují vnitrostátní občanské programy nabízející mladým lidem možnost účastnit se těchto činností, zatímco jiné zase usnadňují činnosti organizované občanskou společností. Na úrovni EU poskytuje Evropská dobrovolná služba mladým lidem možnost dobrovolnické činnosti už 20 let. Strategie a programy, jako jsou záruky pro mladé lidi a iniciativa „Tvoje první práce přes EURES“, pomáhají mladým získávat stáže a pracovní místa. Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU, zahájená v roce 2014, nabízí jednotlivcům příležitost získat zkušenosti s dobrovolnickou činností v zemi mimo EU. Tato zkušenost pomáhá poskytovat humanitární pomoc tam, kde je jí nejvíce zapotřebí. Tyto iniciativy tvoří pevný základ, na němž Evropský sbor solidarity nejenže staví, ale který také rozšíří tak, aby nabízel nové příležitosti, vyšší viditelnost a větší dopad. Sbor nabídne nové příležitosti v oblasti humanitární pomoci, která již nebude podporována iniciativou Humanitární dobrovolníci EU (která skončí v roce 2020), a zároveň zainteresovaným mladým lidem a organizacím zjednoduší přístup. Evropský sbor solidarity bude i nadále nabízet jednotný, snadno dostupný vstupní bod na svém portálu a zaměří se na co nejširší dosah směrem k zainteresovaným organizacím a mladým lidem. Sbor bude rovněž rozvíjet a zdokonalovat odbornou přípravu, jež bude k dispozici před prováděním dané činnosti, a zajišťovat příslušnou podporu a uznávání výsledků učení po ukončení činnosti. Evropský sbor solidarity v zájmu efektivního a účinného provádění bude co nejvíce využívat již zavedené řídicí mechanismy. Bude se tak moci zaměřit na maximalizaci výsledků a výkonu při minimální administrativní zátěži. Z tohoto důvodu bude provádění Evropského sboru solidarity svěřeno již existujícím strukturám.

•Soulad s ostatními politikami Unie Akce Evropského sboru solidarity jsou v souladu s řadou relevantních unijních politik a programů a doplňují je. Patří sem zejména akce, které se týkají: ·vzdělávání a odborné přípravy, ·zaměstnanosti, ·rovnosti žen a mužů, ·podnikání (zejména sociálního podnikání), ·občanství a demokratické účasti, ·životního prostředí a ochrany přírody, ·oblasti klimatu, ·předcházení katastrofám, připravenosti a obnovy, ·zemědělství a rozvoje venkova, ·zajištění potravin a nepotravinového materiálu, ·zdraví a dobrých životních podmínek, ·tvořivosti a kultury, ·tělesné výchovy a sportu, ·sociální pomoci a zabezpečení, ·přijímání a integrace státních příslušníků třetích zemí, ·územní spolupráce a soudržnosti, ·přeshraniční spolupráce a ·humanitární pomoci.

V první a druhé fázi Evropského sboru solidarity byla spuštěna řada různých programů EU nabízejících dobrovolnickou činnost, stáže nebo pracovní příležitosti pro mladé lidi v celé EU. Tento návrh by představoval základ pro třetí fázi Evropského sboru solidarity, kdy mu vlastní přesně vymezené prostředky umožní rozvíjet všechny činnosti v souladu s týmž souborem pravidel a podmínek pro solidární činnosti nezávisle na politické oblasti, kterou daná akce řeší. Jelikož nová rozšířená působnost zahrnuje činnosti na podporu operací humanitární pomoci, budou Evropskému sboru solidarity přiděleny další prostředky na podporu činností náležejících do nové působnosti. Provádění těchto činností bude probíhat v úzké spolupráci s příslušnými útvary v rámci Komise. Návrh Komise na víceletý finanční rámec na období 2021–2027 stanoví ambicióznější cíl týkající se zohledňování záležitostí klimatu napříč všemi programy EU a usiluje o to, aby 25 % výdajů EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Příspěvek tohoto programu k dosažení zmíněného obecného cíle se bude sledovat prostřednictvím systému klimatických ukazatelů EU na odpovídající úrovni rozčlenění, včetně využití přesnějších metod, pokud jsou k dispozici. Komise bude dále každoročně předkládat informace, pokud jde o prostředky na závazky v kontextu návrhu ročního rozpočtu. Aby se podpořilo plné využití potenciálu tohoto programu spočívajícího v přispění k cílům v oblasti klimatu, bude se Komise snažit určit příslušné akce během přípravy, provádění, přezkumu i hodnocení programu. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Tento program je založen na dvou složkách, kterými jsou: „účast mladých lidí na solidárních činnostech zaměřených na společenské výzvy“ a „Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci“. Návrh je proto založen na čl. 165 odst. 4, čl. 166 odst. 4 a čl. 214 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie. Ustanovení čl. 165 odst. 4 umožňuje činnost EU zaměřenou na „podporu rozvoje výměn mládeže (...) a podporu účasti mladých lidí na demokratickém životě Evropy“. Činnost Unie na základě čl. 166 odst. 4 představuje příslušný právní základ pro takové akty, jako je tento návrh, se zaměřením na „zlepšování základního a dalšího odborného vzdělávání za účelem usnadnění profesního začlenění a znovuzačlenění na trhu práce“ a „usnadňování přístupu k odbornému vzdělávání a podporu mobility vyučujících a osob vyučovaných v rámci odborné výuky, obzvláště mladých lidí“. Právní rámec umožňující zřídit „Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci jako rámec pro společný příspěvek mladých Evropanů k humanitárním činnostem Unie“ poskytuje čl. 214 odst. 5. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) S ohledem na evropskou dimenzi navrhovaných cílů – zapojit mladé lidi do solidárních činností v celé EU a dosáhnout toho, aby mladí dobrovolníci přispívali k humanitární pomoci v zemích mimo EU – je vhodná akce na úrovni EU. Akce prostřednictvím Evropského sboru solidarity nenahradí podobné akce pro mladé lidi v jednotlivých členských státech, ale budou sloužit k jejich doplnění a podpoře s plným ohledem na zásadu subsidiarity. Ve všech členských státech existuje tradice provozování programů a nástrojů podporujících činnosti, které slouží veřejnému zájmu, zejména pomocí dobrovolnické činnosti, ale které jsou poměrně různorodé. Praxe uplatňovaná v některých členských státech upřednostňuje zásahy státu, zatímco v jiných hraje vedoucí úlohu občanská společnost. Existují rovněž různé koncepce a konotace solidárních činností a dobrovolnické činnosti a různé typy činností se liší svým obsahem a délkou trvání. Navíc existují různé názory na to, jak sociální ochrana souvisí s dobrovolnickou činností, i různé stupně souvisejícího právního statusu, učení a uznávání výsledků. To vše vede k roztříštění na úrovni EU, což znamená, že mládež v celé EU nemá rovný přístup k nabízeným možnostem. Akce EU prostřednictvím Evropského sboru solidarity pomáhá překonat toto roztříštění, jak dokazuje hodnocení ex ante, které je součástí tohoto návrhu. Zároveň se opírá o různé zkušenosti napříč členskými státy. Dále také podporuje dobrovolnickou činnost v členských státech, kde je tato činnost v současnosti méně rozšířená, jak vyplývá z vyjádření zúčastněných subjektů, které byly konzultovány během přípravy [nařízení o Evropském sboru solidarity]. Sbor pomáhá zlepšit kvalitu různých činností pro mladé lidi v EU i v zahraničí a také uznávání výsledků učení. Využívá k tomu řadu záruk kvality, jako je značka kvality pro zúčastněné organizace a zásady vytyčené v rámci pro kvalitu stáží. Rozšířením působnosti tak, aby zahrnovala činnosti na podporu operací humanitární pomoci, bude Evropský sbor solidarity také nabízet jednotné kontaktní místo pro kvalitní dobrovolnické a profesní solidární činnosti mladých lidí v EU a v zahraničí. Tyto vstupní body jsou v současné době přístupné pouze prostřednictvím dvou různých režimů. Sbor tedy zajistí, aby měli všichni mladí zájemci z celé EU rovné příležitosti zapojit se do širší škály činností a možnost snadněji se k nim dostat. Tím, že se dostanou pod záštitu značky stávajícího Evropského sboru solidarity, se zlepší také informovanost o dobrovolnických příležitostech podporujících humanitní pomoc, které mají mladí lidé k dispozici, a zviditelní se. Evropský sbor solidarity nabídne jak činnosti, které lze provozovat v jiné zemi, než je země bydliště účastníka (přeshraniční činnosti a dobrovolnickou činnost na podporu humanitární pomoci), tak činnosti, které lze provozovat v zemi bydliště účastníka (vnitrostátní umístění). Pokud jde o přeshraniční činnosti, opatření jednotlivých členských států nemohou nahradit opatření EU. Je tomu tak kvůli roztříštěnosti struktur a programů nabízejících dobrovolnickou činnost a stáže a kvůli různorodosti v chápání a pojetí sektoru nabízejícího solidární činnosti. Co se týče vnitrostátních činností, Evropský sbor solidarity pomáhá řešit místní či celostátní problémy z širší evropské perspektivy. Konkrétně může akce EU pomoci překonat roztříštěnost v nabídce činností a zajistit možnost začlenění všech mladých lidí včetně těch, kteří se ve snaze zapojit se do mezinárodních činností potýkají s překážkami. Akce EU může také dodat evropský kontext a pomoci nalézt evropská řešení pro specifické problémy, jež nejsou omezeny státními hranicemi. V neposlední řadě pomáhá využívání stávajících struktur, které prokázaly svou cenu, zajistit účinné a efektivní provádění Evropského sboru solidarity. Zajištuje také maximalizaci součinnosti a doplňkovosti s opatřeními členských států ve prospěch mládeže a humanitní pomoci. I když s využitím vnitrostátních rámců lze dosáhnout podobných výsledků, související náklady, jak zjistilo hodnocení programu Erasmus+ v polovině období (2014–2020), by byly dvojnásobné. •Proporcionalita Navrhovaná zlepšení budou začleněna do stávající struktury programu a budou využívat stávající prováděcí mechanismy, aby se zajistila maximální kontinuita s předcházejícími programy a stabilita. Tento návrh se věnuje zjištěným mezerám v nabídce snadno dostupných příležitostí pro účast mládeže v solidárních činnostech. Tento návrh nepřekračuje míru nezbytnou k dosažení svých cílů. •Volba nástroje Navrhovaným nástrojem je nařízení Evropského parlamentu a Rady. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

•Hodnocení ex post / kontroly účelnosti stávajících právních předpisů Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU byla podrobena hodnocení v polovině období svého provádění, od poloviny roku 2014 do poloviny roku 2017. Hodnocení poskytlo užitečné analýzy a informace o provádění této iniciativy, a také o nedostatcích a oblastech pro další zlepšení. Zejména se musí upozornit na nízký podíl přijatých dobrovolníků, neboť původní cíl zřejmě nebude dosažen. Ze zprávy o externím hodnocení lze vyvodit několik doporučení. Ve zprávě se například doporučovalo uplatňování jedné značky a komunikační činnosti, které by více zviditelnily činnosti na podporu operací humanitární pomoci. V dalším doporučení se uváděla možnost posunu od žádostí založených na volných místech (jak se používají v případě iniciativy Humanitární dobrovolníci EU) směrem k náboru založenému na seznamu uchazečů (jak se uplatňuje v Evropském sboru solidarity). A konečně, hodnocení upozorňovalo také na význam dalšího zjednodušení procesů, jehož by bylo dosaženo sladěním procesu se stávajícími procesy v Evropském sboru solidarity. Jelikož je Evropský sbor solidarity do značné míry založen na předcházející Evropské dobrovolné službě, která byla prováděna v rámci programu Erasmus+, hodnocení tohoto programu v polovině obdobíposkytuje cenné poznatky. Hlavní výsledky svědčí o účinnosti programu Erasmus+ při rozvoji dovedností a schopností, o nepopiratelné evropské přidané hodnotě, vysoké úrovni soudržnosti, zejména v důsledku sloučení programů a jednotné značky, a o jeho účinnosti a jednoduchosti, s důrazem na nákladovou efektivnost akcí v oblasti mobility a snížené náklady na řízení (více než o polovinu nižší než v případě vnitrostátních režimů). Tyto výsledky podporují myšlenku, že rozšíření oblasti působnosti sboru tak, aby zahrnovala činnosti, které jsou v současné době prováděny v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU, by přineslo zvýšení efektivity, jasnější značku a pozici a vyšší počet příležitostí pro mladé lidi. •Konzultace se zúčastněnými subjekty Nedávná veřejná konzultace ohledně „využívání fondů EU v oblasti hodnot a mobility“ poskytuje některé informace a analýzy, které jsou relevantní jak pro iniciativu Humanitární dobrovolníci EU, tak pro Evropský sbor solidarity. Počet odpovědí na konzultaci byl dosti vysoký (1 839 individuálních respondentů, z nichž 1 199 zastupovalo organizace). Přestože dosud nebyla poskytnuta žádná podrobná analýza výsledků, lze učinit několik předběžných závěrů. Více než 75 % respondentů se například domnívá, že propagace solidarity, sociálního začleňování a rozvoje dovedností prostřednictvím mobility je důležitá. Méně než 40 % respondentů se však domnívá, že jsou tyto otázky řešeny zcela nebo dobře. Respondenti nicméně vnímají jednoznačnou přidanou hodnotu opatření EU v této oblasti: víc než 75 % respondentů se domnívá, že současné programy mají přidanou hodnotu v porovnání s tím, čeho by členské státy mohly dosáhnout na vnitrostátní, regionální a/nebo místní úrovni. V souvislosti s iniciativou Humanitární dobrovolníci EU a /nebo Evropským sborem solidarity odpovědělo 135 ze všech respondentů. Z nich se pak 82 % domnívá, že chybějící rozpočet na uspokojení poptávky je jednou z hlavních překážek, které stávajícím programům brání v dosahování jejich cílů alespoň do určité míry. V souvislosti se zjednodušením, o něž se usiluje integrací těchto programů, je nutné zdůraznit, že si více než 68 % respondentů myslí, že by zjednodušení formulářů a postupů pro výběr grantů zlepšilo výsledky programů. •Posouzení dopadů Posouzení dopadů nebylo provedeno, jelikož je tento návrh v souladu s existujícím Evropským sborem solidarity. Vzhledem k tomu, že si návrh vyžádá výrazné investice, je k němu připojeno hodnocení ex ante, aby byly splněny požadavky finančního nařízení. Hodnocení zkoumalo problémy, které mohou vyvstat v důsledku rozšíření oblasti působnosti aktivit a zeměpisného rozsahu, jakož i problémy, které byly zjištěny při provádění stávajícího Evropského sboru solidarity a iniciativy Humanitární dobrovolníci EU. Z hodnocení vyplývá, že je potřeba, aby se EU v rámci rozšířené působnosti Evropského sboru solidarity zabývala následujícími závažnými výzvami. ·Komunikace: v rámci první fáze Evropského sboru solidarity vznikly určité nejasnosti mezi potenciálními účastníky ohledně úlohy tohoto sboru. Týká se to zejména jednotlivých programů, které jsou součástí fáze 1, a odlišností od iniciativy Humanitární dobrovolníci EU. ·Soudržnost: dva nejviditelnější dobrovolnické programy EU jsou oddělené. ·Pomalé zahajování pracovních činností: stáží a pracovních míst se nabízí méně, než se předpokládalo. ·Spolupráce s vnitrostátními režimy: je třeba rozšířit spolupráci s vnitrostátními rámci, iniciativami a režimy, jako jsou programy občanských služeb nebo soukromě realizované iniciativy, aby se předešlo možnému překrývání programů. ·Mezigenerační rozměr: mezi bývalými, současnými a budoucími účastníky neexistuje propojenost. Důsledkem toho je ztráta odborných poznatků, které nejsou předávány z jedné generace účastníků na další. ·Budování komunit: přínos dovedností získaných praxí v Evropském sboru solidarity by neměl být omezen jen na již dokončené projekty. Tyto poznatky by měli mladí lidé sdílet mezi sebou a dále. Sbor o tyto poznatky a sdílení zkušeností přichází. ·Vytvoření systému práce s poznatky: v zájmu zvýšení kvality zpráv o výsledcích bude potřeba, aby program lépe řešil celý proces od shromažďování údajů po určování a šíření osvědčených postupů v řízení projektů. ·Zjednodušení procesu a postupů, jimiž se program řídí: zlepšení přístupu k elektronických formulářům a jejich zjednodušení by zvýšilo nabídky ze strany organizací. Problémy by mohly vzniknout z důvodu složitého nařízení nebo souboru legislativních aktů, které postrádají flexibilitu umožňující přizpůsobit se měnícím se potřebám programu. ·Nasazování dobrovolníků do činností humanitární pomoci: jedním z hlavních problémů jsou dlouhé prodlevy od chvíle, kdy se kandidáti přihlásí, do chvíle, kdy jsou nasazeni. Všechny tyto problémy jsou dále vysvětleny v hodnocení připojeném k tomuto návrhu. Toto nařízení tyto problémy řeší.

•Zjednodušení Tento návrh zavádí několik zjednodušení, a to ve třech širokých kategoriích. ·Pro jednotlivce: rozšíření oblasti působnosti by znamenalo, že všechny dobrovolnické a další se solidaritou související činnosti budou spadat do jednoho programu. To značně zjednoduší přístup k příležitostem pro mladé lidi, kteří se chtějí zapojit do solidárních činností. ·Pro organizace: sladění všech pravidel programu, žádostmi o akreditaci počínaje a požadavky na podávání zpráv na konci projektu konče, jasně zjednoduší práci zúčastněných organizací ve všech fázích projektového cyklu. Také by klesl počet výzev k podávání návrhů, což by snížilo pracovní zátěž organizací. ·Na úrovni institucí: začlenění činností, které jsou v současné době prováděny v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU, do Evropského sboru solidarity pomůže zjednodušit práci, kterou vyžadují jednotlivé prvky programu. Pro pojištění bude například potřeba jedna výzva k předkládání nabídek namísto dvou. Dalším příkladem je hodnocení návrhů obdržených jak na vnitrostátní, tak na centralizované úrovni, které by byly hodnoceny společně za současného zohlednění zvláštností každé činnosti. Zvažují se také další zjednodušení stávajících postupů. Dobrým příkladem jsou elektronické formuláře, které musí organizace vyplnit, když žádají o prostředky nebo o udělení značky kvality. Tyto formuláře se neustále zjednodušují, jsou pro organizace méně náročné a současně zůstávají zárukou vysoké kvality nabízených činností. •Základní práva Tento návrh je zcela v souladu s Listinou základních práv EU, která uvádí, že solidarita je jednou z univerzálních hodnot, na nichž je EU založena. Zejména bere tento návrh plně v potaz práva a zákazy stanovené v těchto článcích Listiny: ·5 (Zákaz otroctví a nucené práce), ·14 (Právo na vzdělání), ·15 (Právo svobodné volby povolání a právo pracovat), ·21 (Zákaz diskriminace), ·23 (Rovnost žen a mužů), ·24 (Práva dítěte), ·26 (Začlenění osob se zdravotním postižením), ·31 (Slušné a spravedlivé pracovní podmínky) a ·32 (Zákaz dětské práce a ochrana mladých lidí při práci). Rozšíření oblasti působnost tak, aby zahrnovala operace humanitární pomoci v zemích mimo EU, přispěje k poskytování pomoci, podpory a ochrany v těchto zemích bez diskriminace. Některé činnosti by navíc mohly být zaměřeny na podporu zranitelných skupin v zemích mimo EU poskytovanou organizacemi občanské společnosti, které se zabývají otázkami souvisejícími s migrací nebo poskytováním potravin a nepotravinového materiálu v návaznosti na přírodní katastrofu. V každém případě by činnosti na podporu humanitární pomoci bez ohledu na své cíle dále v komunitách, kde probíhají, propagovaly hodnoty EU, včetně ochrany lidských práv. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY V souladu s návrhem Komise na víceletý finanční rámec na období 2021–2027 činí přidělené finanční prostředky na provádění programu pro toto období 1 260 000 000 EUR v běžných cenách.

Další podrobnosti o rozpočtových důsledcích a požadovaných lidských a administrativních zdrojích jsou stanoveny v legislativním finančním výkazu připojenému k tomuto návrhu. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Evropský sbor solidarity bude využívat řídicí a prováděcí struktury, která již byla zavedena v rámci programu Erasmus+. Tento postup je v souladu s analýzou provedenou v rámci hodnocení ex ante, které je součástí tohoto návrhu. Zajistí také účinné a efektivní provádění, optimalizuje součinnost a minimalizuje administrativní zátěž. Způsoby monitorování a hodnocení Evropského sboru solidarity budou spočívat ve stálém monitorování za účelem posouzení pokroku a z hodnocení účinnosti dosažených výsledků na základě dostupných údajů. Monitorování bude založeno na rozsáhlé analýze kvantitativních výstupů a kvalitativních výsledků Evropského sboru solidarity. Kvantitativní výstupy budou systematicky shromažďovány pomocí IT systémů zavedených pro řízení akcí Evropského sboru solidarity. Kvalitativní výsledky budou monitorovány prostřednictvím periodických průzkumů zaměřených jak na jednotlivce, tak na zúčastněné organizace. Způsoby podávání zpráv a hodnocení ze strany všech provádějících orgánů zajistí komplexní monitorování provádění návrhu. Program bude rovněž předmětem nezávislého hodnocení, které bude provedeno 4 roky po jeho zavedení za účelem posouzení kvalitativních výsledků akcí, jež byly podpořeny. To bude zahrnovat jejich dopad na zapojené mladé lidi a organizace, jakož i jejich přínos z hlediska účinnosti, který bylo možno v prvních 4 letech sledovat. Hodnocení by mělo brát v potaz stávající doklady o efektivitě a dopadu výsledků Evropského sboru solidarity. Zdroje ověřování budou obsahovat údaje z monitorování, informace obsažené v pracovních plánech a zprávách prováděcích orgánů, výsledky vyplývající z šíření projektu, studie založené na důkazech, průzkumy atd. Hodnocení se budou provádět v souladu s odstavci 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, v níž dotčené tři orgány potvrdily, že by hodnocení stávajících právních předpisů a politik měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možných dalších opatření. Hodnocení posoudí účinky programu v praxi na základě ukazatelů/cílů programu a podrobné analýzy, nakolik lze program považovat za relevantní, účinný, efektivní, zda má dostatečnou přidanou hodnotu na úrovni EU a nakolik je v souladu s ostatními politikami EU. Budou zahrnovat získané zkušenosti za účelem zjištění nedostatků/problémů nebo jakéhokoli potenciálu k dalšímu zlepšení opatření nebo jejich výsledků a za účelem podpory maximalizace jejich využití/dopadu. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Kapitola I – „Obecná ustanovení“ popisuje předmět navrhovaného nařízení, definice některých opakujících se termínů, obecné a konkrétní cíle Evropského sboru solidarity. Sbor se zaměřuje na zvýšení účasti mladých lidí a organizací na vysoce kvalitních a dostupných solidárních činnostech. Je to prostředek, jak přispět k posílení soudržnosti a solidarity v Evropě i mimo ni, podpořit komunity a řešit společenské a humanitární výzvy. Kapitola II – „Akce Evropského sboru solidarity“ obsahuje popis činností, s nimiž se počítá pro dosažení cílů navrhovaného nařízení. Podpůrná opatření EU zahrnují dobrovolnickou činnost, stáže a pracovní místa, projekty a činnosti vytváření sítí, které jsou rozděleny do dvou složek, a dále opatření týkající se kvality a podpory, která jsou pro obě složky společná. Kapitola III – „Účast mladých lidí na solidárních činnostech řešících společenské výzvy“ popisuje akce, které mají být provedeny v rámci první složky. Patří sem dobrovolnická činnost, stáže a pracovní činnosti, jakož i projekty solidarity. Kapitola IV — „Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci“ popisuje akce, které mají být provedeny v rámci druhé složky, která sestává pouze z dobrovolnických činností. Kapitola V — „Finanční ustanovení“ popisuje podrobně rozpočet vyčleněný na program. Kapitola VI – „Účast v Evropském sboru solidarity“ specifikuje kritéria pro zúčastněné země, jednotlivce a organizace. Zúčastněnými zeměmi jsou členské státy EU, země mimo EU přidružené k programu a třetí země, které nejsou přidružené k programu. Na portálu Evropského sboru solidarity se mohou zaregistrovat mladí lidé ve věku 17–30 let, nicméně účastnit se mohou až po dosažení 18 let. Zúčastněnou organizací, která může nabízet solidární činnosti registrovaným zájemcům, je jakýkoliv veřejný nebo soukromý subjekt či mezinárodní organizace vykonávající solidární činnosti, pokud obdržely značku kvality. Kapitola VII — „Programování, monitorování a hodnocení“ upřesňuje požadavky v těchto oblastech a poskytuje seznam tří ukazatelů, které se mají monitorovat. Kapitola VIII — „Informace, komunikace a šíření výsledků“ vytyčuje požadavky týkající se komunikace. Kapitola IX – „Systém řízení a auditu“ popisuje prováděcí orgány Evropského sboru solidarity. Co se týče řízení, je navrhovaným způsobem provádění kombinace nepřímého řízení a přímého řízení. Kombinace obou způsobů řízení je založena na pozitivních zkušenostech s prováděním programu Erasmus+ a staví na již existujících strukturách tohoto programu. Kapitola X – „Kontrolní systém“ popisuje nezbytný systém dozoru určený k zajištění toho, aby byla při provádění akcí financovaných podle nařízení o Evropském sboru solidarity řádně brána v potaz ochrana finančních zájmů EU. Kapitola XI — „Doplňkovost“ zdůrazňuje požadavky na soulad a doplňkovost s ohledem na ostatní politiky a programy Unie. Plánují se zvláštní pravidla umožňující doplňkovost mezi programem a evropskými strukturálními a investičními fondy.

Kapitola XII — „Přechodná a závěrečná ustanovení“ uvádí ustanovení nezbytná pro svěření některých pravomocí Komisi, aby mohla přijímat pracovní programy v podobě prováděcích aktů, a stanoví datum vstupu navrhovaného nařízení v platnost. Je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech ode 1. ledna 2021.



2018/0230 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí program Evropský sbor solidarity a zrušuje [nařízení o Evropském sboru solidarity] a nařízení (EU) č. 375/2014 (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 165 odst. 4, čl. 166 odst. 4 a čl. 214 odst. 5 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Evropská unie je založena na solidaritě mezi svými občany a mezi svými členskými státy. Tato společná hodnota určuje její působení a vytváří nezbytnou jednotu při hledání východisek ze současných i budoucích společenských problémů, s jejichž řešením jsou mladí Evropané ochotni pomoci prostřednictvím projevů solidarity v praxi. (2)Zpráva o stavu Unie ze dne 14. září 2016 zdůraznila potřebu investovat do mladých lidí a oznámila zavedení Evropského sboru solidarity, který bude vytvářet pro mladé lidi v celé Unii příležitosti smysluplně pomáhat společnosti, projevovat solidaritu a rozvíjet vlastní dovednosti, čímž mladí lidé získají nejen pracovní, ale i neocenitelné lidské zkušenosti. (3)Ve svém sdělení nazvaném „Evropský sbor solidarity“ ze dne 7. prosince 2016 zdůraznila Komise potřebu upevnit základy pro solidární činnosti v celé Evropě, poskytnout mladým lidem více příležitostí a lepší příležitosti k solidárním činnostem pokrývajícím široké spektrum oblastí a podpořit vnitrostátní a lokální aktéry v jejich úsilí o řešení různých problémů a krizí. Tímto sdělením byla zahájena první fáze Evropského sboru solidarity, čímž bylo spuštěno osm různých programů EU nabízejících dobrovolnickou činnost, stáže nebo pracovní příležitosti pro mladé lidi v celé Unii. (4)Článek 2 Smlouvy o Evropské unii zdůrazňuje solidaritu jak jednu z hlavních zásad Evropské unie. Na tuto zásadu odkazuje také čl. 21 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii jako na jednu ze základních zásad vnější činnosti EU. (5)Mladým lidem by měly být poskytovány snadno dostupné příležitosti k účasti na solidárních činnostech, které jim umožní vyjádřit odhodlání pracovat ku prospěchu komunit, získávat přitom užitečné zkušenosti, dovednosti a kompetence pro osobní, společenský, občanský a profesní rozvoj a pro rozvoj v oblasti vzdělání, a dosáhnout tak lepšího uplatnění na trhu práce. Tyto činnosti by měly rovněž podporovat mobilitu mladých dobrovolníků, stážistů a pracovníků.

(6)Solidární činnosti, které budou mladým lidem nabízeny, by se měly vyznačovat vysokou kvalitou v tom smyslu, že by měly reagovat na nenaplněné společenské potřeby, přispívat k posilování komunit, poskytovat mladým lidem možnost získat cenné znalosti a kompetence, být pro mladé lidi finančně dostupné a být prováděny v bezpečných a zdravotně nezávadných podmínkách. (7)Evropský sbor solidarity poskytuje jednotné kontaktní místo pro solidární činnosti napříč Unií i mimo ni. Měl by být zajištěn soulad a doplňkovost s ostatními příslušnými politikami a programy Unie. Evropský sbor solidarity by měl stavět na silných stránkách a synergii předchozích i stávajících programů, k nimž patří zejména Evropská dobrovolná služba a iniciativa Humanitární dobrovolníci EU. Doplňuje rovněž úsilí členských států zaměřené na podporu mladých lidí a usnadňování jejich přechodu ze škol do pracovního procesu v souladu se zárukami pro mladé lidi, jimž za tímto účelem – formou stáží nebo pracovních míst v oblastech spojených se solidaritou v rámci příslušného členského státu nebo v zahraničí – poskytne další příležitosti, jak se začít uplatňovat na trhu práce. Je zajištěna také doplňkovost se stávajícími sítěmi na úrovni Unie, které se vztahují k činnostem spadajícím pod Evropský sbor solidarity a k nimž patří evropská síť veřejných služeb zaměstnanosti, EURES a Eurodesk. Dále by měla být zajištěna doplňkovost stávajících souvisejících režimů, a to zejména vnitrostátních solidárních režimů a režimů mobility pro mladé lidi, s Evropským sborem solidarity, přičemž v příslušných případech by měly být využity osvědčené postupy. (8)S ohledem na výklad související legislativy na úrovni Unie by přeshraniční dobrovolnické činnosti v rámci Evropského sboru solidarity a dobrovolnické činnosti, jež jsou nadále podporovány dle nařízení (EU) č. 1288/2013, měly být považovány za ekvivalentní těm, které spadají pod Evropskou dobrovolnou službu. (9)Evropský sbor solidarity vytváří pro mladé lidi nové příležitosti k vykonávání dobrovolnické činnosti, účasti ve stážích nebo získání pracovních míst v oblastech spojených se solidaritou a také k tomu, aby z vlastní iniciativy zakládali a rozvíjeli solidární projekty. Tyto příležitosti přispívají k jejich osobnímu, společenskému, občanskému a profesnímu rozvoji i k rozvoji v oblasti vzdělání. Evropský sbor solidarity podporuje rovněž vytváření sítí pro účastníky a organizace v rámci Evropského sboru solidarity a také opatření k zajištění kvality podporovaných činností a snazšímu uznávání výsledků jejich vzdělání. Bude tak také přispívat k evropské spolupráci relevantní pro mladé lidi a zvyšování povědomí o jejím pozitivním dopadu. (10)Tyto činnosti by měly být ku prospěchu komunit a zároveň podporovat osobní, vzdělávací, sociální, občanský i profesní rozvoj jednotlivce a jež mohou mít podobu dobrovolnické činnosti, stáží a pracovních míst, projektů nebo vytváření sítí zaměřených na různé oblasti, jako je vzdělávání a odborná příprava, zaměstnanost, rovnost žen a mužů, podnikání, zejména sociální podnikání, občanství a demokratická angažovanost, životní prostředí a ochrana přírody, opatření v oblasti klimatu, předcházení katastrofám, připravenost a obnova, zemědělství a rozvoj venkova, zajištění potravin a nepotravinového materiálu, zdraví a dobré životní podmínky, tvořivost a kultura, tělesná výchova a sport, sociální pomoc a zabezpečení, přijímání a integrace státních příslušníků třetích zemí, územní spolupráce a soudržnost, jakož i přeshraniční spolupráce. Součástí těchto solidárních činností by měl být i významný vzdělávací a odborně vzdělávací rozměr díky příslušným aktivitám, jež mohou být účastníkům nabízeny před zahájením solidární činnosti, v jejím průběhu i po jejím skončení. (11)Dobrovolnické činnosti (v rámci Unie i mimo ni) představují významnou zkušenost v kontextu neformálního i informálního vzdělávání, která napomáhá osobnímu, sociálně vzdělávacímu a profesnímu rozvoji, aktivnímu občanskému životu a zaměstnatelnosti mladých lidí. Dobrovolnické činnosti by neměly mít negativní účinky na potenciální či již existující placené zaměstnání a ani by neměly být vnímány jako jeho náhrada. Komise a členské státy by měly v souvislosti s dobrovolnickými politikami v oblasti mládeže spolupracovat prostřednictvím otevřené metody koordinace. (12)Stáže a pracovní místa v oblastech spojených se solidaritou mohou mladým lidem nabídnout další příležitosti, jak se začít uplatňovat na trhu práce a přispívat přitom k řešení zásadních společenských problémů. Tím lze přispět ke zvýšení zaměstnatelnosti a produktivity mladých lidí a zároveň jim usnadnit přechod ze vzdělávacího do pracovního procesu, což je klíčové pro jejich možnosti na trhu práce. Stáže nabízené v rámci Evropského sboru solidarity by se měly řídit zásadami kvality uvedenými v doporučení Rady k rámci kvality stáží. Nabízené stáže a pracovní místa představují pro mladé lidi odrazový můstek ke vstupu na trh práce, a měly by tedy být spojeny s příslušnou podporou poskytovanou po umístění. Stáže a pracovní místa zprostředkovávají příslušní aktéři trhu práce, zejména veřejné i soukromé služby zaměstnanosti, sociální partneři a obchodní komory, odměňují je zúčastněné organizace. Jakožto zúčastněné organizace by měly být schopny požádat o finanční podporu prostřednictvím příslušného prováděcího orgánu Evropského sboru solidarity ve své roli prostředníka mezi mladými účastníky a zaměstnavateli, kteří nabízejí stáže a pracovní činnosti v oblastech spojených se solidaritou. (13)Iniciativní duch mladých lidí je významným přínosem pro společnost i pro trh práce. Evropský sbor solidarity napomáhá rozvoji tohoto aspektu tím, že bude mladým lidem poskytovat možnost vytvořit a uskutečnit jejich vlastní projekty zaměřené na řešení specifických problémů ve prospěch jejich lokálních komunit. Tyto projekty představují příležitost vyzkoušet nápady a podpořit mladé lidi v tom, aby se sami stali původci solidárních činností. Kromě toho slouží tyto projekty jako odrazový můstek pro další účast v solidárních činnostech a mohly by být prvním krokem k pobídnutí účastníků Evropského sboru solidarity k tomu, aby se stali samostatně výdělečně činnými osobami nebo aby zakládali sdružení, nevládní organizace či jiné subjekty působící v oblasti solidarity a v neziskovém a mládežnickém sektoru. (14)Mladí lidé a organizace účastnící se činností Evropského sboru solidarity by měli mít pocit, že náležejí ke komunitě jednotlivců a organizací, jejichž posláním je podpora solidarity v celé Evropě. Zúčastněné organizace zároveň potřebují podporu, která jim umožní zvyšovat kapacity a nabízet tak narůstajícímu počtu účastníků kvalitní činnosti. Evropský sbor solidarity podporuje činnosti spojené s vytvářením sítí a zaměřené na posilování zapojení mladých lidí i organizací do této komunity, na posilování ducha Evropského sboru solidarity i na podněcování výměny užitečných zkušeností a postupů. Tyto činnosti přispívají také ke zvyšování povědomí veřejnosti a soukromých aktérů o Evropském sboru solidarity a k získávání zpětné vazby od účastníků a zúčastněných organizací ohledně provádění Evropského sboru solidarity. (15)Zvláštní pozornost by měla být věnována zajišťování kvality činností a dalších příležitostí nabízených v rámci Evropského sboru solidarity, zejména prostřednictvím nabídky školení, jazykové podpory, pojištění, administrativní podpory a podpory po dokončení činnosti pro účastníky i uznávání znalostí, dovedností a kompetencí získaných během činnosti v rámci Evropského sboru solidarity. Bezpečnost a ochrana dobrovolníků má i nadále prvořadý význam a dobrovolníci by neměli být vysíláni na operace prováděné v místě dění mezinárodních a vnitrostátních ozbrojených konfliktů. (16)K zajištění dopadu činností v rámci Evropského sboru solidarity na osobní, vzdělávací, společenský, občanský a profesní rozvoj účastníků by měly být řádně identifikovány a dokumentovány výsledky učení dané činnosti ve formě znalostí, dovedností a kompetencí, a to v souladu s podmínkami a specifiky jednotlivých států, dle doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení. (17)Značka kvality by měla zajišťovat, aby zúčastněné organizace splňovaly zásady a požadavky Evropského sboru solidarity, co se týče jejich práv a úkolů ve všech fázích dané solidární činnosti. Získání značky kvality je předpokladem pro účast, ale nemělo by automaticky vést k poskytnutí finančních prostředků v rámci Evropského sboru solidarity. (18)Jakýkoliv subjekt, který má zájem se zapojit do činnosti Evropského sboru solidarity, by měl po splnění příslušných podmínek obdržet značku kvality. Postup, který vede k udělení značky kvality, by měl být prováděcími orgány Evropského sboru solidarity vykonáván průběžně. Udělená značka kvality by měla být periodicky posuzována, a pokud by v kontextu provedených kontrol bylo zjištěno neplnění podmínek, jež vedly k jejímu udělení, mohla by být odebrána. (19)Subjekt, který má zájem nabízet činnosti v rámci Evropského sboru solidarity a chce požádat o finanční podporu, by měl nejprve získat značku kvality, což je nezbytná základní podmínka. Tento požadavek se nevztahuje na fyzické osoby žádající o finanční podporu jménem neformální skupiny účastníků Evropského sboru solidarity pro jejich solidární projekty. (20)Zúčastněné organizace mohou v rámci Evropského sboru solidarity vykonávat několik funkcí. V roli hostitele budou vykonávat činnosti spojené s přijímáním účastníků, případně včetně organizace činností a poskytování pokynů a podpory účastníkům během solidární činnosti. V roli poskytovatele podpory budou provádět činnosti související s vysíláním a přípravou účastníků před odjezdem, v průběhu solidární činnosti i po jejím skončení, včetně školení a navedení účastníků na místní organizace po dokončení činnosti. (21)Mělo by se usnadnit rozšiřování projektů Evropského sboru solidarity. Měla by se zavést zvláštní opatření s cílem pomoci navrhovatelům projektů v rámci Evropského sboru solidarity žádat o granty nebo rozvíjet součinnost prostřednictvím podpory evropských strukturálních a investičních fondů a programů týkajících se migrace, bezpečnosti, spravedlnosti a občanství, zdraví a kultury. (22)Prováděcím orgánům, zúčastněným organizacím a mladým lidem účastnícím se činnosti Evropského sboru solidarity by měla být k dispozici centra zdrojů Evropského sboru solidarity s cílem zvýšit kvalitu provádění činností Evropského sboru solidarity a také zdokonalit identifikaci a uznávání kompetencí získaných prostřednictvím těchto činností, včetně vydávání pasů mládeže. (23)Nepřetržitě by měl být rozvíjen portál Evropského sboru solidarity, aby byl zajištěn snadný přístup k Evropskému sboru solidarity a aby bylo k dispozici jednotné kontaktní místo pro zájemce a organizace, co se týče mimo jiné registrací, identifikace a propojování profilů a příležitostí, vytváření sítí a virtuálních výměn, školení online, jazykové podpory a podpory po umístění a dalších užitečných funkcí, které mohou vzniknout v budoucnu. (24)Je třeba dále rozvíjet portál Evropského sboru solidarity s přihlédnutím k Evropskému rámci interoperability, který poskytuje specifické pokyny ohledně toho, jak zřídit interoperabilní digitální veřejné služby, a je prováděn členskými státy a dalšími členy Evropského hospodářského prostoru prostřednictvím vnitrostátních rámců interoperability. Veřejné zprávě nabízí 47 konkrétních doporučení ohledně toho, jak by mohly zlepšit řízení svých činností interoperability, vytvořit vztahy mezi jednotlivými organizacemi, zefektivnit procesy podporující komplexní (end-to-end) digitální služby a zajistit, aby stávající ani nové právní předpisy neohrozily úsilí v oblasti interoperability. (25)Na program se použije nařízení [nové finanční nařízení] (dále jen „finanční nařízení“). Stanoví pravidla týkající se plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel pro granty, ceny, zadávání veřejných zakázek, nepřímé plnění, finanční pomoc, finanční nástroje a rozpočtové záruky.

(26)Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s pravidly a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci či jiné protiprávní činnosti ovlivňující finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením Rady (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. (27)Evropský sbor solidarity se zaměřuje na mladé lidi ve věku 18–30 let a předpokladem pro jejich účast na činnostech, které nabízí Evropský sbor solidarity, by měla být registrace na portálu Evropského sboru solidarity. (28)Zvláštní pozornost by měla být věnována tomu, aby činnosti podporované Evropským sborem solidarity byly dostupné všem mladým lidem, a zejména těm nejvíce znevýhodněným. Měla by být zavedena zvláštní opatření pro prosazování společenského začlenění a pro zapojení znevýhodněných mladých lidí a také pro to, aby byla brána v potaz omezení daná odlehlostí řady venkovských oblastí a nejvzdálenějších regionů Unie a zámořských zemí a území. Podobně by se měly zúčastněné země snažit přijmout veškerá příslušná opatření pro odstranění právních a administrativních překážek, které brání řádnému fungování Evropského sboru solidarity. To by mělo vyřešit, pokud je to možné a aniž by tím bylo dotčeno schengenské acquis a právo Unie týkající se vstupu a pobytu občanů třetích zemí, administrativní problémy, které způsobují potíže při získávání víz a povolení k pobytu, jakož i při vydávání evropského průkazu zdravotního pojištění v případě přeshraničních činností v rámci Evropské unie. (29)Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu a plnit cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje přispěje tento program k začlenění opatření v oblasti klimatu do politik Unie a dosažení celkového cíle vynaložit 25 % výdajů z rozpočtu Unie na realizaci klimatických cílů. Relevantní opatření budou určována během přípravy a provádění programu a v průběhu relevantních hodnocení a přezkumu znovu posouzena. (30)Toto nařízení stanovuje finanční příděl pro období 2021–2027, který má představovat hlavní referenční částku dle ustanovení bodu 17 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení pro Evropský parlament a Radu během každoročního rozpočtového procesu. (31)Typy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěž a očekávané riziko nesouladu. Co se týče grantů, je třeba zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů. (32)Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programu v rámci spolupráce zavedené Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, která stanoví provádění programů Unie na základě rozhodnutí podle uvedené dohody. Třetí země se mohou účastnit také na základě dalších právních nástrojů. Toto nařízení by mělo odpovědným schvalujícím osobám, Úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) i Evropskému účetnímu dvoru udělovat nezbytná práva a potřebný přístup, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. Plná účast třetích zemí v programu by měla být v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštních dohodách upravujících účast dotyčné třetí země v programu. Plná účast navíc znamená povinnost zřídit národní agenturu a řídit některé akce programu na decentralizované úrovni. Jednotlivci a subjekty ze třetích zemí, které nejsou přidružené k programu, by měly mít možnost podílet se na některé z akcí programu v souladu s pracovním programem a výzvou k podávání návrhů zveřejněných Komisí. (33)Za účelem maximalizace dopadu Evropského sboru solidarity by měla být přijata opatření, která zúčastněným zemím a dalším programům Unie umožní poskytovat další, vnitrostátní finanční podporu, jež je k dispozici v souladu s pravidly Evropského sboru solidarity. (34)Podle [článku 88 nového rozhodnutí Rady o přidružení zámoří] jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno. (35)V souladu se sdělením Komise „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ by program měl zohledňovat zvláštní situaci těchto regionů. Budou přijata opatření pro zvýšení účasti nejvzdálenější regionů ve všech akcích. Provádění těchto opatření bude pravidelně monitorováno a hodnoceno. (36)V souladu s finančním nařízením by Komise měla přijmout pracovní programy a informovat o tom Evropský parlament a Radu. Pracovní program by měl stanovit opatření nezbytná pro jejich provedení v souladu s obecnými a specifickými cíli programu, kritéria pro výběr a udělování grantů, jakož i všechny ostatní požadované prvky. Pracovní programy a jakékoliv jejich doplňky by měly být přijímány prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem. (37)Podle odstavců 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 je třeba hodnotit tento program na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků, zároveň však zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy. Tyto požadavky by měly zahrnovat konkrétní, v průběhu času měřitelné a realistické ukazatele a tvořit základ pro hodnocení účinnosti programu na místě. (38)Náležitý dosah, publicita a šíření příležitostí a výsledků činností podporovaných programem by měly být zajišťovány na evropské, vnitrostátní a místní úrovni. Zvláštní pozornost by měla být věnována tomu, aby se do činnosti podporované Evropským sborem solidarity zapojovaly sociální podniky. Činnosti spojené se zajištěním náležitého dosahu, publicity a šíření informací by měly zajišťovat všechny prováděcí subjekty programu, společně – je-li to relevantní – s podporou ze strany dalších klíčových zúčastněných stran. (39)V zájmu dosažení cílů programu by Komise, členské státy a národní agentury měly přednostně úzce spolupracovat v partnerství s nevládními organizacemi, organizacemi mládeže a místními zúčastněnými subjekty s odbornými zkušenostmi v solidárních činnostech. (40)S cílem zajistit větší účinnost komunikace s širokou veřejností a výraznější součinnost mezi komunikační činností prováděnou z podnětu Komise by měly prostředky přidělené na komunikaci podle tohoto nařízení přispět také k pokrytí komunikace mezi podniky ohledně politických priorit Unie za předpokladu, že se týkají obecných cílů tohoto nařízení. (41)Za účelem efektivního a účinného provádění tohoto nařízení by měl program co nejvíce využívat stávající řídicí mechanismy, které již byly zavedeny. Provádění programu by tedy mělo být svěřeno existujícím subjektům, tj. Komisi a národním agenturám, jež jsou pověřeny řízením akcí uvedených v kapitole III [nového nařízení o programu Erasmus]. Komise by provádění Evropského sboru solidarity měla pravidelně konzultovat s hlavními zúčastněnými subjekty, včetně zúčastněných organizací. (42)Za účelem zajištění řádného finančního řízení a právní jistoty ve všech zúčastněných zemích by měl každý vnitrostátní orgán určit nezávislého auditora. Je-li to možné, mohl by v zájmu co nejvyšší účinnosti nezávislým auditorem být tentýž orgán, který je pověřen činnostmi uvedenými v kapitole III [nového nařízení o programu Erasmus]. (43)Členské státy by měly vyvinout úsilí k přijetí všech vhodných opatření k odstranění právních a administrativních překážek řádného fungování programu. Taková opatření zahrnují – pokud je to možné, a aniž by tím bylo dotčeno právo EU týkající se vstupu a pobytu občanů třetích zemí – řešení problémů, které způsobují potíže při získávání víz a povolení k pobytu. V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/801 se členské státy vybízejí, aby zavedly zkrácené řízení o přijetí. (44)Systém vykazování výkonnosti by měl zajistit, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho hodnocení byly shromažďovány účinně, efektivně a včas a v příslušném členění. Tyto údaje by měly být sděleny Komisi způsobem, který je v souladu s příslušnými pravidly na ochranu údajů. (45)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011.

(46)Pro zjednodušení požadavků na příjemce by měly být v co největší míře využívány zjednodušené granty v podobě jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních částek. Zjednodušené granty podporující činnosti mobility v rámci programu vymezené Komisí by měly zohlednit životní a existenční náklady dané hostitelské země. Členským státům by mělo být rovněž doporučeno, aby v souladu se svými vnitrostátními předpisy osvobodily tyto granty od veškerých daní a sociálních poplatků. Totéž osvobození by se mělo vztahovat na veřejné nebo soukromé subjekty, které tuto finanční podporu poskytují dotyčným jednotlivcům. (47)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (Euratom, EC) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Aby bylo možné přezkoumat a/nebo doplnit ukazatele výkonnosti programu, měla by být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci by měli mít systematický přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. (48)Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Cílem tohoto nařízení je zejména zajistit respektování práva na rovnost žen a mužů a práva na nediskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace a podporovat uplatňování článků 21 a 23 Listiny základních práv Evropské unie. (49)Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména postupy pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého plnění a umožňují kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se týkají také ochrany rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků, pokud jde o dodržování zásad právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je nezbytným předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné financování z prostředků Unie. (50)Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zvýšení účasti mladých lidí a organizací na dostupných a vysoce kvalitních solidárních činnostech, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, (51)[Nařízení o Evropském sboru solidarity] by mělo být zrušeno s účinkem od 1. ledna 2021. (52)Aby se zajistila kontinuita finanční podpory podle tohoto programu, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2021, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět Tímto nařízením se zavádí Evropský sbor solidarity (dále jen „program“). Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1)„solidární činností“ vysoce kvalitní dočasné činnosti přispívající k dosahování cílů Evropského sboru solidarity, které mohou mít podobu dobrovolnické činnosti, stáží, pracovních míst, solidárních projektů a činnosti zaměřené na vytváření sítí v různých oblastech, včetně oblastí uvedených v odstavci 13, při současném zajištění evropského přínosu a dodržování předpisů v oblasti zdraví a bezpečnosti; 2)„registrovaným uchazečem“ jednotlivec ve věku 17 až 30 let, který se zaregistroval na portálu Evropského sboru solidarity s cílem zapojit se do činnosti solidarity, ale ještě se těchto činností neúčastní; 3)„účastníkem“ jednotlivec ve věku 18 až 30 let, který se zaregistroval na portálu v Evropském sboru solidarity a účastní se solidární činnosti v rámci Evropského sboru solidarity;

4)„mladými lidmi s omezenými příležitostmi“ mladí lidé, kteří čelí určitým překážkám, jež jim brání v účinném přístupu k příležitostem poskytovaným v rámci programu z ekonomických, sociálních, kulturních, zeměpisných nebo zdravotních důvodů nebo z důvodů, jako je zdravotní postižení a vzdělávací problémy; 5)„zúčastněnou organizací“ jakýkoliv veřejný nebo soukromý subjekt, ať už místní, regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní, kterému byla udělena značka kvality Evropského sboru solidarity; 6)„dobrovolnickou činností“ solidární činnost, která probíhá jako dobrovolná neplacená činnost na dobu až 12 měsíců; 7)„stáží“ solidární činnost po dobu 2 až 6 měsíců, kterou lze prodloužit jednou a na dobu maximálně dvanácti měsíců, kterou nabízí a platí zúčastněná organizace hostící účastníka Evropského sboru solidarity; 8)„pracovním místem“ solidární činnost po dobu 2 až 12 měsíců, kterou platí zúčastněná organizace zaměstnávající účastníka Evropského sboru solidarity; 9)„solidárním projektem“ neplacená vnitrostátní solidární činnost po dobu až 12 měsíců, kterou provádějí skupiny nejméně pěti účastníků Evropského sboru solidarity s cílem řešit klíčové výzvy v rámci svých komunit, přičemž současně představují jasný evropský přínos; 10)„značkou kvality“ osvědčení udělené zúčastněné organizaci, která je ochotna zajistit solidární činnosti v rámci Evropského sboru solidarity, a to v roli hostitele nebo poskytovatele podpory; 11)„centry zdrojů Evropského sboru solidarity“ doplňkové funkce prováděné určenou národní agenturou na podporu rozvoje, provádění a kvality činností v rámci Evropského sboru solidarity a dále určování kompetencí, které účastníci získávají během svých solidárních činností; 12)„unijními nástroji pro transparentnost a uznávání kvalifikací“ nástroje, které zúčastněným subjektům pomáhají pochopit, hodnotit a v patřičných případech uznávat výsledky neformálního a informálního učení v celé Unii. Všichni účastníci po ukončení své činnosti obdrží osvědčení, jako je Youthpass nebo Europass, s uvedením výsledků učení a dovedností, které rozvinuli během své činnosti; 13)„činností humanitární pomoci“ činnost na podporu operací humanitární pomoci ve třetích zemích, jejímž cílem je poskytnout naléhavou pomoc založenou na potřebách zaměřenou na ochranu životů, předcházení lidskému utrpení a jeho zmírňování a zachování lidské důstojnosti při člověkem vyvolaných krizích nebo přírodních katastrofách včetně operací pomoci, záchrany a ochrany při humanitárních krizích nebo bezprostředně po nich, podpůrná opatření pro zajištění přístupu k lidem v nouzi a pro usnadnění volného toku pomoci, jakož i akce zaměřené na posílení připravenosti na katastrofy a snižování rizika katastrof, propojení pomoci, obnovy a rozvoje a akce přispívající k posílení odolnosti a schopnosti vyrovnávat se s krizemi a překonávat jejich následky; 14)„třetí zemí“ země, která není členem Unie; 15)„třetí zemí přidruženou k programu“ třetí země, která je stranou dohody s Unií umožňující účast na programu a která s ohledem na členské státy splňuje všechny závazky stanovené v tomto nařízení; 16)„třetí zemí nepřidruženou k programu“ třetí země, která se neúčastní programu v plném rozsahu, ale jejíž právní subjekty mohou výjimečně a v řádně odůvodněných případech v zájmu Unie programu využít. Článek 3 Cíle programu 1.Obecným cílem programu je zvýšit účast mladých lidí a organizací na dostupných a vysoce kvalitních solidárních činnostech, a tím přispět k posílení soudržnosti, solidarity a demokracie v Unii a v zahraničí a současně reagovat na společenské a humanitární výzvy na místě, a to s vynaložením zvláštního úsilí na podporu sociálního začlenění. 2.Specifickým cílem programu je poskytnout mladým lidem, včetně těch s omezenými příležitostmi, snadno dostupné příležitosti k zapojení se do solidárních činností v Evropě a v zahraniční a současně zlepšit a náležitě doložit jejich kompetence, jakož i usnadnit jejich zaměstnatelnost a přechod na trh práce. 3.Cíle programu se provádějí v rámci těchto dvou složek činnosti: a)účast mladých lidí na solidárních činnostech zaměřených na společenské výzvy, jak se uvádí v článku 6; b)účast mladých lidí na solidárních činnostech zaměřených na humanitární pomoc (Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci), jak se uvádí v článku 10.

KAPITOLA II AKCE EVROPSKÉHO SBORU SOLIDARITY Článek 4 Akce Evropského sboru solidarity 1.Program sleduje své cíle stanovené v článku 3 prostřednictvím těchto typů akcí: a)dobrovolnická činnost, jak se uvádí v článcích 7 a 11; b)stáže a pracovní místa, jak se uvádí v článku 8; c)solidární projekty, jak se uvádí v článku 9; d)činnosti zaměřené na vytváření sítí, jak se uvádí v článku 5; e)opatření pro kvalitu a podporu, jak se uvádí v článku 5. 2.Program podporuje solidární činnosti, které představují jasnou evropskou přidanou hodnotu, například prostřednictvím: a)jejich nadnárodní povahy, zejména pokud jde o mobilitu ve vzdělávání a spolupráci; b)jejich schopnosti vzájemně se doplňovat s dalšími programy a politikami na místní, regionální, celostátní, unijní a mezinárodní úrovni; c)jejich evropského rozměru, pokud jde o témata, cíle, přístupy, očekávané výsledky a další aspekty těchto solidárních činností; d)jejich přístupu k zapojení mladých lidí z různých prostředí; e)jejich přispěním k účinnému využívání nástrojů Unie v oblasti transparentnosti a uznávání. 3.Solidární činnosti se provádějí v souladu se specifickými požadavky stanovenými pro každý druh činnosti realizované v rámci programu, jak se uvádí v článcích 5, 7, 8, 9 a 11, jakož i v souladu s platnými regulačními rámci v zúčastněných zemích. 4.Odkazy na Evropskou dobrovolnou službu v právních předpisech Unie se vykládají tak, že zahrnují jak dobrovolnické činnosti podle nařízení (EU) č. 1288/2013, tak podle tohoto nařízení. Článek 5 Akce společné pro obě složky

1.Cílem činností zaměřených na vytváření sítí, jak se uvádí v čl. 4 odst. 1 písm. d), je: a)posilovat kapacity zúčastněných organizací, aby mohly nabízet rostoucímu počtu účastníků Evropského sboru solidarity kvalitní projekty; b)přilákat nové zájemce, a to jak mladé lidi, tak zúčastněné organizace; c)umožňovat zpětnou vazbu ohledně solidárních činností a d)přispívat k výměně zkušeností a k posílení pocitu sounáležitosti u osob a subjektů účastnících se Evropského sboru solidarity a podpořit tak jeho širší pozitivní dopad. 2.Opatření pro kvalitu a podporu, jak se uvádí v čl. 4 odst. 1 písm. e), zahrnují: a)opatření, jejichž cílem je zajistit kvalitu dobrovolnické činnosti, stáží nebo pracovních míst, včetně odborné přípravy, jazykové podpory, doplňkového pojištění, podpory před solidární činností nebo po ní, jakož i dalšího využití osvědčení Youthpass, které určuje a dokládá kompetence, které účastníci během solidárních činností získali, a budování kapacit a administrativní podporu pro zúčastněné organizace; b)vytvoření a udržování značky kvality pro subjekty, které jsou ochotny poskytovat solidární činnosti pro Evropský sbor solidarity; c)činnosti centra zdrojů Evropského sboru solidarity s cílem podpořit a zvýšit kvalitu akcí prováděných Evropským sborem solidarity a zlepšit uznávání jejich výsledků; d)vytvoření, údržbu a aktualizaci portálu Evropského sboru solidarity a dalších příslušných on-line služeb, jakož i nezbytných podpůrných systémů IT a internetových nástrojů. KAPITOLA III ÚČAST MLADÝCH LIDÍ NA SOLIDÁRNÍCH ČINNOSTECH ŘEŠÍCÍCH SPOLEČENSKÉ VÝZVY Článek 6 Účel a druh akcí 1.Akce prováděné v rámci složky „Zapojení mladých lidí do solidárních činností zaměřených na řešení společenských výzev“ přispívají zejména k posílení soudržnosti, solidarity a demokracie v Unii i v zahraničí a reagují na společenské výzvy se zvláštní snahou podpořit sociální začlenění. 2.Tato složka podporuje činnosti uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. a), b), c), d) a e) následujícími způsoby: a)dobrovolnickou činností, jak se uvádí v článku 7; b)stážemi a pracovními místy, jak se uvádí v článku 8; c)solidárními projekty, jak se uvádí v článku 9; d)činnostmi zaměřenými na vytváření sítí pro jednotlivce a organizace zapojené do této složky v souladu s článkem 5;

e)opatřeními pro kvalitu a podporu, jak se uvádí v článku 5. Článek 7 Dobrovolnictví ve formě solidárních činností 1.Dobrovolnická činnost, jak se uvádí v čl. 4 odst. 1 písm. a), zahrnuje složku učení a odborné přípravy, nenahrazuje stáže nebo pracovní místa, nepovažuje se za zaměstnání a je založeno na písemné dohodě o dobrovolnické činnosti. 2.Dobrovolnická činnost může probíhat v zemi jiné, než je země bydliště účastníka (přeshraniční) nebo v zemi bydliště účastníka (vnitrostátní). Článek 8 Stáže a pracovní místa 1.Tyto stáže, jak se uvádí v čl. 4 odst. 1 písm. b), probíhají na základě písemné dohody o stáži v souladu s případným platným regulačním rámcem země, v níž se stáž koná, a se zohledněním zásad rámce pro kvalitu stáží (2014/C 88/01). Stáže nenahrazují pracovní místa. 2.Pracovní místo, jak se uvádí v čl. 4 odst. 1 písm. b), je založeno na pracovní smlouvě v souladu s vnitrostátním právním rámcem zúčastněné země, v níž je zaměstnání vykonáváno. Finanční podpora pro zúčastněné organizace nabízející pracovní místa nepřesáhne 12 měsíců v případech, kdy trvání pracovní smlouvy překročí 12 měsíců. 3.Stáže a pracovní místa zahrnují prvek vzdělávání a odborné přípravy. 4.Stáže a pracovní místa mohou probíhat v zemi jiné, než je země bydliště účastníka (přeshraniční) nebo v zemi bydliště účastníka (vnitrostátní). Článek 9 Solidární projekty Solidární projekt, jak se uvádí v čl. 4 odst. 1 písm. c), nenahrazuje stáže a/nebo pracovní místa. KAPITOLA IV EVROPSKÝ DOBROVOLNICKÝ SBOR HUMANITÁRNÍ POMOCI Článek 10 Účel a druh akcí 1.Akce prováděné v rámci složky „Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci“ přispívají zvláště k poskytování humanitární pomoci založené na potřebách, zaměřené na záchranu života, předcházení lidskému utrpení a jeho zmírňování a zachování lidské důstojnosti a na budování kapacit a zvyšování odolnosti zranitelných nebo katastrofami zasažených komunit. 2.Akce v rámci této kapitoly se provádějí v souladu se zásadami humanitární pomoci, jimiž jsou lidskost, neutralita, nestrannost a nezávislost.

3.Tato složka podporuje činnosti uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. a), d) a e) následujícími způsoby: a)dobrovolnickou činností, jak se uvádí v článku 11; b)činnostmi zaměřenými na vytváření sítí pro jednotlivce a organizace zapojené do této složky v souladu s článkem 5; c)opatřeními pro kvalitu a podporu v souladu s článkem 5 se zvláštním důrazem na opatření k zajištění bezpečnosti a ochrany účastníků. Článek 11 Dobrovolnická činnost na podporu operací humanitární pomoci 1.Dobrovolnická činnost na podporu operací humanitární pomoci, jak se uvádí v čl. 4 odst. 1 písm. a), zahrnuje složku učení a odborné přípravy, nenahrazuje stáže nebo pracovní místa a je založena na písemné dohodě o dobrovolnické činnosti. 2.Dobrovolnická činnost v rámci této složky je možná pouze ve třetích zemích tam, kde: a)probíhají činnosti a operace humanitární pomoci a b)kde neprobíhají žádné mezinárodní ani vnitrostátní ozbrojené konflikty. KAPITOLA V FINANČNÍ USTANOVENÍ Článek 12 Rozpočet 1.Finanční krytí pro provádění programu v období 2021–2027 činí 1 260 000 000 EUR v běžných cenách. 2.Částka uvedená v odstavci 1 může být použita na technickou a administrativní pomoc určenou na provádění programu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace. 3.Aniž je dotčeno finanční nařízení, výdaje na činnosti vyplývající z projektů zahrnutých do prvního pracovního programu mohou být způsobilé od 1. ledna 2021. 4.Zdroje přidělené členským státům v rámci sdíleného řízení lze na jejich žádost převést do programu. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s [čl. 62 odst. 1 písm. a)] finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s [písmenem c) uvedeného článku]. Tyto zdroje se pokud možno použijí ve prospěch dotčeného členského státu. Článek 13 Formy financování z EU a způsoby provádění

1.Program se provádí konzistentně v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v [čl. 62 odst. 1 písm. c)] finančního nařízení. 2.Program může poskytovat financování v kterékoliv formě stanovené ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a veřejných zakázek. 3.Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat rizika spojená se zpětným získáváním prostředků dlužných příjemci a lze je považovat za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použijí se ustanovení [článku X] nařízení XXX [nástupce nařízení o záručním fondu]. 4.Pro účely výběrového řízení v rámci přímého a nepřímého řízení může být hodnotící výbor složen z externích odborníků. KAPITOLA VI ÚČAST V EVROPSKÉM SBORU SOLIDARITY Článek 14 Zúčastněné země 1.Dobrovolnická činnost, stáže, pracovní místa, solidární projekty, činnosti zaměřené na vytváření sítí a opatření pro kvalitu a podporu, jak se uvádí v článcích 5, 7, 8, 9 a 11 jsou otevřeny účasti členských států a zámořských zemí a území. 2.Dobrovolnické činnosti, činností zaměřených na vytváření sítí a opatření pro kvalitu a podporu, jak se uvádí v článcích 5 a 7, se mohou účastnit: a)členové Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohody o Evropském hospodářském prostoru; b)přistupující země, kandidáti a potenciální kandidáti v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; c)země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; d)jiné třetí země v souladu s podmínkami stanovenými ve specifických dohodách upravujících účast této třetí země na jakémkoliv programu Unie, pokud dohoda: –zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky a výhody třetí země účastnící se programů Unie, –stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich administrativní náklady. Tyto příspěvky představují účelově vázané příjmy v souladu s [čl. 21 odst. 5] finančního nařízení, –nepřiznává dané třetí zemi rozhodovací pravomoc ohledně programu, –zaručuje práva Unie na zajištění řádného finančního řízení a ochrany jejích finančních zájmů. 3.Země uvedené v odstavci 2 se plně účastní programu, pouze pokud splní všechny povinnosti, které toto nařízení ukládá členským státům. 4.Dobrovolnická činnost a činnosti zaměřené na vytváření sítí, jak se uvádí v článcích 5 a 7, mohou být otevřeny účasti třetích zemí, které nejsou přidruženy programu, zejména zemí evropského sousedství.

Článek 15 Účast osob Mladí lidé ve věku 17 až 30 let, kteří se chtějí účastnit Evropského sboru solidarity, se zaregistrují prostřednictvím portálu tohoto sboru. V okamžiku zahájení dobrovolnické činnosti, stáže, zaměstnání nebo solidárního projektu však musí být mladému člověku nejméně 18 let a nejvýše 30 let. Článek 16 Zúčastněné organizace 1.Evropský sbor solidarity je otevřen účasti veřejných nebo soukromých subjektů a mezinárodních organizací, a to za předpokladu, že jim byla udělena značka kvality Evropského sboru solidarity. 2.Žádost subjektu, aby se stal zúčastněnou organizací Evropského sboru solidarity, posoudí příslušný prováděcí orgán Evropského sboru solidarity na základě zásad rovného zacházení, rovných příležitostí a zákazu diskriminace, zabránění tomu, aby účast na programu nahrazovala zaměstnání, poskytování vysoce kvalitních činností se vzdělávací složkou zaměřenou na osobní, sociálně vzdělávací a profesní rozvoj, odpovídající odborné přípravy, pracovních a dobrovolnických ujednání, bezpečného a důstojného prostředí a podmínek, a pravidel neziskovosti v souladu s finančním nařízením. Na základě výše uvedených zásad se zjistí, zda jeho činnosti splňují požadavky Evropského sboru solidarity. 3.Na základě tohoto posouzení může být subjektu udělena značka kvality Evropského sboru solidarity. Získaná značka podléhá pravidelnému přezkumu a může být odňata. 4.Každý subjekt, který obdržel značku kvality Evropského sboru solidarity, získá přístup k portálu Evropského sboru solidarity jakožto hostitel, poskytovatel podpory nebo obojí a je schopen nabízet registrovaným uchazečům solidární činnosti. 5.Značka kvality Evropského sboru solidarity nevede automaticky k financování z prostředků pro Evropský sbor solidarity. 6.Solidární činnosti a související opatření pro kvalitu a podporu, které nabízí zúčastněná organizace, mohou být financovány z prostředků Evropského sboru solidarity, nebo z jiných finančních zdrojů, které nezávisí na rozpočtu Unie. 7.Pro organizace zapojené v rámci činností uvedených v článku 11 má bezpečnost dobrovolníků prioritu. Článek 17 Přístup k financování z prostředků pro Evropský sbor solidarity Každý veřejný či soukromý subjekt se sídlem v zúčastněné zemi, jakož i mezinárodní organizace mohou požádat o financování z prostředků pro Evropský sbor solidarity. V případě činností uvedených v článcích 7, 8 a 11 musí zúčastněná organizace obdržet značku kvality jako předpoklad pro získání finančního krytí z prostředků pro Evropský sbor solidarity. V případě solidárních projektů uvedených v článku 9 může o financování požádat rovněž fyzická osoba jménem neformální skupiny účastníků Evropského sboru solidarity. KAPITOLA VII PROGRAMOVÁNÍ, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ Článek 18 Pracovní program Program se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v [článku 110] finančního nařízení. Pracovní programy navíc obsahují údaje o výši částky přidělené každé akci i k rozdělení finančních prostředků mezi členské státy a třetí země přidružené k programu na akce řízené prostřednictvím národní agentury. Komise poté pracovní program přijme formou prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 30.

Článek 19 Monitorování a podávání zpráv 1.Ukazatele pro vykazování pokroku dosaženého při plnění obecných a specifických cílů programu stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze. 2.Pro zajištění účinného posouzení pokroku dosaženého při plnění cílů programu je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29 za účelem změn přílohy s cílem přezkoumat nebo doplnit ukazatele, je-li to považováno za nezbytné, a za účelem doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. 3.Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby příjemci prostředků Unie shromažďovali údaje pro monitorování provádění programu a jeho hodnocení efektivně, účelně, včas a na přiměřené úrovni podrobnosti ve smyslu čl. [2 odst. 5] finančního nařízení. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie a členským státům uloží přiměřené požadavky na vykazování. Článek 20 Hodnocení 1.Hodnocení se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu. 2.Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do čtyř let od začátku provádění programu. Je k němu připojeno také konečné hodnocení předchozího programu. 3.Aniž jsou dotčeny požadavky stanovené v kapitole IX a povinnosti národních agentur uvedené v článku 23, členské státy Komisi předloží do 30. dubna 2024 zprávu o provádění a dopadu programu na jejich území. 4.Na konci provádění programu, avšak nejpozději do čtyř let po skončení období uvedeného v článku 1 provede Komise závěrečné hodnocení programu. 5.Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. KAPITOLA VIII INFORMACE, KOMUNIKACE A ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮ Článek 21 Informace, komunikace a šíření výsledků 1.Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci opatření a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. 2.Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3. 3.Národní agentury uvedené v článku 23 vypracují jednotnou strategii, pokud jde o účinný dosah a šíření a využívání výsledků činností podporovaných v rámci akcí, jež pod záštitou programu řídí, a pomáhají Komisi s obecným úkolem šíření informací o programu, včetně informací o akcích a činnostech řízených na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, a o jeho výsledcích, a informují příslušné cílové skupiny o akcích a činnostech v jejich zemi. KAPITOLA IX

SYSTÉM ŘÍZENÍ A AUDITU Článek 22 Vnitrostátní orgán Vnitrostátní orgány určené k řízení akcí uvedených v kapitole III [nového nařízení o programu Erasmus] v každé zemi, která se účastní Evropského sboru solidarity, jednají rovněž jako vnitrostátní orgány v rámci Evropského sboru solidarity. Ustanovení čl. 23 odst. 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13 a 14 [nového nařízení o programu Erasmus] se použijí obdobně na Evropský sbor solidarity. Článek 23 Národní agentura 1.Národní agentury určené k řízení akcí uvedených v kapitole III [nového nařízení o programu Erasmus] v každé zemi, která se účastní Evropského sboru solidarity, jednají ve svých příslušných zemích rovněž jako národní agentury v rámci Evropského sboru solidarity. Ustanovení čl. 24 odst. 1, 2, 3, 4, 5 a 6 [nového nařízení o programu Erasmus] se použijí obdobně na Evropský sbor solidarity. 2.Aniž je dotčen čl. 24 odst. 2 [nového nařízení o programu Erasmus], národní agentura rovněž odpovídá za řízení všech fází životního cyklu projektů v rámci těchto akcí Evropského sboru solidarity vyjmenovaných v prováděcích aktech uvedených v článku 18, v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. c) body v) a vi) finančního nařízení. 3.V případě zemí uvedených v čl. 14 odst. 2 tohoto nařízení, u nichž není národní agentura určena, se tato agentura určí v souladu s čl. 24 odst. 1, 3, 4, 5 a 6 [nového nařízení o programu Erasmus]. Článek 24 Evropská komise 1.Pravidla, jimiž se řídí vztah mezi Komisí a národní agenturou, se v souladu s pravidly uvedenými v článku 24 [nového nařízení o programu Erasmus] stanoví v písemném dokumentu, který: a)stanoví normy vnitřní kontroly pro dotčenou národní agenturu a pravidla pro správu finančních prostředků Unie určených na grantovou podporu, která je prováděna národními agenturami; b)obsahuje pracovní program národní agentury, který zahrnuje řídicí úkoly národní agentury, na něž je poskytnuta podpora Unie; c)stanovuje požadavky na národní agenturu v oblasti podávání zpráv. 2.Komise národní agentuře každoročně poskytne tyto finanční prostředky: a)finanční prostředky na grantovou podporu v dotčené zúčastněné zemi pro akce Evropského sboru solidarity, jejichž správou je národní agentura pověřena; b)finanční příspěvek na podporu řídicích úkolů národní agentury definovaných v souladu s postupy popsanými v čl. 25 odst. 3 písm. b) [nového nařízení o programu Erasmus]. 3.Komise stanoví požadavky pro pracovní program národní agentury. Komise neposkytne národní agentuře finanční prostředky pro Evropský sbor solidarity dříve, než formálně schválí pracovní program této agentury.

4.Na základě požadavků shody pro národní agentury uvedených v čl. 23 odst. 3 [nového nařízení o programu Erasmus] Komise přezkoumá vnitrostátní systémy řízení a kontroly, prohlášení řídícího subjektu národní agentury a výrok nezávislého auditora k němu, přičemž zohlední informace poskytnuté vnitrostátním orgánem o jeho činnostech v oblasti sledování a dozoru týkajících se Evropského sboru solidarity. 5.Poté, co Komise posoudí roční prohlášení řídícího subjektu a výrok nezávislého auditora k němu, zašle své stanovisko a připomínky národní agentuře a vnitrostátnímu orgánu. Článek 25 Audity 1.Audity týkající se použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie, jsou základem celkové jistoty podle [článku 127] finančního nařízení. 2.Vnitrostátní orgán určí nezávislého auditora. Nezávislý auditor vydává auditní výrok k prohlášení řídícího subjektu podle [čl. 155 odst. 1] finančního nařízení. 3.Nezávislý auditor: a)musí mít nezbytnou odbornou způsobilost k provádění auditů ve veřejném sektoru; b)zajistí, aby byly při jeho auditní činnosti zohledněny mezinárodně uznávané auditorské standardy, a c)nesmí být v pozici představující střet zájmů s ohledem na právní subjekt, jehož je národní agentura uvedená v článku 23 součástí, a musí být na právním subjektu, jehož je národní agentura součástí, funkčně nezávislý. 4.Nezávislý auditor poskytne Komisi a jejím zástupcům, jakož i Účetnímu dvoru plný přístup ke všem dokumentům a zprávám, na jejichž základě vydal svůj auditní výrok k prohlášení řídícího subjektu národní agentury. KAPITOLA X KONTROLNÍ SYSTÉM Článek 26 Zásady kontrolního systému 1.Komise odpovídá za kontrolní šetření týkající se akcí Evropského sboru solidarity řízených národními agenturami. Stanoví minimální požadavky na kontroly prováděné národní agenturou a nezávislým auditorem. 2.Národní agentury jsou odpovědné za primární kontroly příjemců grantů na akce Evropského sboru solidarity, které jsou jim svěřeny. Tyto kontroly musí poskytovat dostatečné záruky, že udělené granty jsou využívány tak, jak bylo zamýšleno, a v souladu s platnými pravidly Unie. 3.Pokud jde o finanční prostředky převedené národním agenturám, Komise zajistí řádnou koordinaci svých kontrol s vnitrostátními orgány a národními agenturami na základě zásady jednotného auditu a analýzy rizik. Toto ustanovení neplatí pro vyšetřování prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Článek 27 Ochrana finančních zájmů Unie

V případě, že se rozhodnutím podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoliv jiného právního nástroje účastní programu třetí země, tato třetí země udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě úřadu OLAF tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). KAPITOLA XI Doplňkovost Článek 28 Doplňkovost činnosti Unie 1.Akce Evropského sboru solidarity musí být soudržné a doplňkové ve vztahu k příslušným politikám, nástrojům a programům na úrovni Unie, zejména k programu Erasmus, jakož i ke stávajícím sítím na úrovni Unie, které jsou pro činnosti Evropského sboru solidarity významné. 2.Akce Evropského sboru solidarity musí být soudržné a doplňkové rovněž ve vztahu k příslušným politikám, programům a nástrojům na vnitrostátní úrovni v zúčastněných zemích. Za tímto účelem si Komise, vnitrostátní orgány a národní agentury vyměňují informace o stávajících vnitrostátních režimech a prioritách týkajících se solidarity a mládeže na jedné straně a o akcích Evropského sboru solidarity na straně druhé s cílem vycházet z příslušných osvědčených postupů a dosáhnout efektivnosti a účinnosti. 3.Akce Evropského sboru solidarity ve třetích zemích uvedené v článku 11 jsou soudržné a doplňkové zejména ve vztahu k dalším oblastem vnější činnosti Unie, konkrétně k politice v oblasti humanitární pomoci, rozvojové spolupráce, rozšíření, sousedství a mechanismu civilní ochrany Unie. 4.Na akci, na niž byl získán příspěvek v rámci programu, lze rovněž získat příspěvek z jakéhokoli jiného programu Unie, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na příslušné příspěvky na akci se vztahují pravidla jednotlivých přispívajících programů Unie. Kumulativní financování nepřesáhne celkové způsobilé náklady na akce a podporu z různých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory. 5.V případě, že program a evropské strukturální a investiční (ESI) fondy uvedené v článku 1 [nařízení (EU)XX] (nařízení o společných ustanoveních)] stanoví společně finanční podporu jedné akce, tato akce se provede v souladu s pravidly stanovenými v tomto nařízení, včetně pravidel pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek. 6.Akce způsobilé podle programu, které byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle programu a které splňují minimální požadavky na kvalitu stanovené v uvedené výzvě k podávání návrhů, ale nemohou být financovány z důvodu rozpočtových omezení, mohou obdržet podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu+ nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, v souladu s čl. [65] odst. 7 nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních] a článku [8] nařízení (EU) XX o [financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky], pokud tyto akce jsou v souladu s cíli dotčeného programu. Použijí se pravidla fondu, z něhož je podpora poskytována. KAPITOLA XII PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 29 Výkon přenesené pravomoci 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 19 je Komisi svěřena na dobu trvání programu. 3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 19 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. 5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise bezodkladně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 19 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 30 Postup projednávání ve výborech 1.Komisi je nápomocen výbor ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 31 Zrušení Nařízení (EU) [nařízení o Evropském sboru solidarity] a nařízení (EU) č. 375/2014 se zrušují s účinkem od 1. ledna 2021. Článek 32 Přechodná ustanovení 1.Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna dotčených akcí až do jejich ukončení podle [nařízení o Evropském sboru solidarity] nebo podle nařízení (EU) č. 375/2014. Uvedená nařízení se na uvedené akce použijí až do jejich ukončení. 2.Finanční krytí programu může pokrývat také výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle [nařízení o Evropském sboru solidarity] nebo podle nařízení (EU) č. 375/2014. 3.S cílem umožnit řízení akcí a činností, které nebudou dokončeny do 31. prosince 2027, lze v případě potřeby do rozpočtu na období po roce 2027 začlenit i prostředky na pokrytí výdajů stanovených v čl. 12 odst. 2. 4.Členské státy zajistí na vnitrostátní úrovni hladký přechod mezi akcemi prováděnými v souvislosti s programem Evropského sboru solidarity (2018–2020) a akcemi, které mají být uskutečňovány v rámci tohoto programu. Článek 33 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost [dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu

předseda předseda/předsedkyně



LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu 1.2.Příslušné oblasti politik (skupina programů) 1.3.Povaha návrhu/podnětu 1.4.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.Doba trvání akce a finanční dopad 1.6.Předpokládaný způsob řízení 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2.Systém řízení a kontroly 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.Příspěvky třetích stran

3.3.Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Evropský sbor solidarity 1.2.Příslušné oblasti politik (skupina programů) 7. Investice do lidí, sociální soudržnosti a hodnot 1.3.Návrh/podnět se týká: ☑ nové akce ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci ◻ prodloužení stávající akce ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci 1.4.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.4.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu Zřídit sbor motivovaných mladých Evropanů, kteří jsou ochotni účastnit se ve své zemi či v zahraničí dobrovolnické činnosti, stáží či zaměstnání v oblastech souvisejících se solidaritou. Očekává se, že do roku 2027 program nabídne příležitost 350 000 mladých Evropanů. Podporovat organizace při provádění dostupných a vysoce kvalitních solidárních činností, které by měly přispět k řešení neuspokojených potřeb společnosti a současně posílit osobní, vzdělávací, sociální, občanský a profesní rozvoj mladých lidí. 1.4.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účelnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota vyplývající ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by se jinak vytvořila činností samotných členských států. Evropský sbor solidarity posílí evropský rozměr solidarity. Doplní existující veřejné a soukromé politiky, programy a činnosti, a to bez konkurenčních nebo substitučních účinků. Tento doplňkový účinek bude zajištěn, jelikož sbor bude řešit neuspokojené potřeby společnosti, tj. situace, kdy potřeby v rámci komunit a občanů nejsou (například z důvodu nedostatku zdrojů) uspokojovány trhem práce, existující dobrovolnickou činností či jinými typy programů v oblasti solidarity. Jak navíc vysvětluje hodnocení ex ante, evropská přidaná hodnota návrhu spočívá ve společné normě kvality pro nabízené příležitosti; v solidaritě vnímané jako společná evropská hodnota, v úsporách z množství a rozsahu dosažených pomocí integrace obou programů, a v konzistentnosti, neboť tímto způsobem se integrují všechny příležitosti pro mladé lidi související se solidaritou do jednoho programu.

1.4.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Evropský sbor solidarity čerpá z bohatých a dlouhodobých tradic a zkušeností členských států s ohledem na činnosti sloužící veřejným zájmům, např. pomocí dobrovolnické činnosti. Některé členské státy provozují vnitrostátní občanské programy nabízející mladým lidem možnost účastnit se těchto činností, jiné zase usnadňují činnosti organizované občanskou společností. Na úrovni EU poskytuje Evropská dobrovolná služba mladým lidem možnost dobrovolnické činnosti už dvacet let a strategie a programy, jako jsou záruky pro mladé lidi a „Tvoje první práce přes EURES“, pomáhají mladým získávat stáže a pracovní místa. Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU, která byla zahájena v roce 2014, nabízí občanům EU příležitost získat dobrovolnickou zkušenost ve třetí zemi, přičemž podporuje a přispívá k poskytování humanitární pomoci tam, kde je jí nejvíce zapotřebí. Evropský sbor solidarity staví na silných stránkách a zkušenostech těchto iniciativ, a bude tak těžit ze solidního stávajícího základu, který se bude rozšiřovat za účelem nabídky nových příležitostí, širšího zviditelnění a většího dopadu. Evropský sbor solidarity nabídne nové příležitosti v oblasti humanitární pomoci, která již nebude podporována iniciativou Humanitární dobrovolníci EU (která po roce 2020 již nebude pokračovat) a zároveň zainteresovaným mladým lidem a organizacím zjednoduší přístup. Evropský sbor solidarity bude dále nabízet jednotný, snadno přístupný vstupní bod na svém portálu a zaměří se na co nejširší dosah směrem k zainteresovaným organizacím a mladým lidem. Sbor bude rovněž rozvíjet a zdokonalovat odbornou přípravu, jež bude k dispozici před prováděním dané činnosti, a zajišťovat příslušnou podporu a uznávání výsledků učení po ukončení práce v projektu. Za účelem efektivního a účinného provedení Evropský sbor solidarity co nejvíce využije stávající řídicí mechanismy, které již byly zavedeny. Bude tedy možné se zaměřit na maximalizaci výsledků a výkonu při minimální administrativní zátěži. Z tohoto důvodu bude provádění Evropského sboru solidarity svěřeno stávajícím orgánům, tj. Evropské komisi, a to rovněž prostřednictvím její Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast, a národním agenturám určeným pro řízení akcí uvedených v kapitole „Mládež“ [nového nařízení o programu Erasmus], kterým se zavádí program Erasmus. 1.4.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji Akce Evropského sboru solidarity jsou v souladu s řadou příslušných unijních politik a programů a budou je doplňovat – jedná se zejména o politiky a programy související se vzděláváním a odbornou přípravou, zaměstnaností, rovností žen a mužů, podnikáním (zejména sociálním podnikáním), občanskou aktivitou a účastí v demokratických procesech, ochranou životního prostředí a přírody, opatřeními v oblasti klimatu, prevencí katastrof, připraveností a obnovou, rozvojem zemědělství a venkova, zajišťováním potravin a nepotravinového zboží, zdravím a dobrými životními podmínkami, kreativitou a kulturou, tělesnou výchovou a sportem, sociální pomocí a zabezpečením, přijímáním a integrací státních příslušníků třetích zemí, územní spoluprací a soudržností, přeshraniční spoluprací a humanitární pomocí. V první fázi Evropského sboru solidarity, zahájené v prosinci 2016, bylo spuštěno osm různých programů EU nabízejících dobrovolnickou činnost, stáže nebo pracovní příležitosti pro mladé lidi v celé EU. Tyto činnosti – ať už byly prováděny předtím, co navrhované nařízení vstoupilo v platnost, nebo budou prováděny až po jeho vstoupení v platnost – se nadále řídí pravidly a podmínkami vytvořenými příslušnými programy EU, z nichž byly financovány během první fáze Evropského sboru solidarity. K druhé fázi, zahájené se vstupem [nařízení o Evropském sboru solidarity] v platnost, bude do Evropského sboru solidarity přispívat několik programů EU. Některé z nich tak činí prostřednictvím příspěvků do finančních krytí Evropského sboru solidarity; další podporují činnosti náležející do jeho oblasti působnosti, Tyto příspěvky jsou financovány v souladu s příslušnými základními akty daných programů. Tento návrh představuje základ třetí fáze Evropského sboru solidarity. Jelikož nová rozšířená působnost zahrnuje činnosti na podporu operací humanitární pomoci, budou Evropskému sboru solidarity přiděleny další prostředky na podporu činností náležejících do nové půso