CS   CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
Ve Štrasburku dne 15.2.2022  
COM(2022) 61 final  
 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ  
Plán pro technologie s kritickým významem pro obranu a bezpečnost   
 
1 1. Úvod  
Evropa musí zůstat na špičce technologického rozvoje, aby si udržela svou prosperitu, 
bezpečnost a způsob života. Nové technologie transformují odvětví bezpečnosti a obrany rychleji 
než kdykoli v minulosti a stírají hranice mezi civilní a vojenskou oblastí. Především digitální 
technologie ovlivňují zavedenou rovnováhu sil v globálním bezpečnostním prostředí. Je proto 
nezbytné zajistit , aby evropské odvětví bezpečnosti a obrany po technologické stránce 
odpovídalo požadavkům, které jsou na něj v současné době kladeny.  
Stále častěji dochází k tomu, že technologie, které mají kritický význam pro bezpečnost a 
obranu, pocházejí z civilní obl asti a používají kritické komponenty dvojího užití. V zájmu 
urychlení inovací napříč oblastmi a v zájmu podpory technologické suverenity v odvětví 
bezpečnosti a obrany je zapotřebí zlepšit interakci mezi civilními a obrannými výzkumnými a 
inovačními komuni tami. EU má díky svým dlouhodobým odborným znalostem v oblasti 
civilního technologického rozvoje a novým nástrojům pro spolupráci v oblasti obrany1 dobré 
předpoklady k tomu, aby se ujala vedoucí úlohy. Musí však účinněji využívat zdroje a být 
připravena ch opit se možností, které nabízí dvojí užití, při současném dodržování základních 
hodnot EU. Musí také snížit strategické závislosti a omezit zranitelná místa hodnotových a 
dodavatelských řetězců spojených s těmito technologiemi.  
Roztříštěnost evropských schopností v oblasti bezpečnosti a obrany vedla k hospodářské 
neefektivitě, snížení operační kapacity a zvýšení strategických závislostí. Probíhající revoluce v 
oblasti bezpečnostních a obranných technologií a nové nástroje EU pro spolupráci v oblasti 
obrany poskytují EU příležitost vyhnout se chybám z minulosti, stavět na svých stávajících 
kapacitách a zachovat si hospodářskou prosperitu a bezpečnost.  Budoucí evropské 
bezpečnostní a obranné technologické a inovační prostředí by mělo být od samého počátku 
rozvíjeno v rámcích pro spolupráci uvnitř EU.  
Předsedkyně Ursula von der Leyenová ve svém projevu o stavu Unie v roce 20212 uznala, že i 
když práce na rozvoji evropského obranného ekosystému již začala, je potřeba vytvořit 
evropskou obrannou unii. Strategic ký kompas pro bezpečnost a obranu EU (dále jen „Strategický 
kompas“), který má být přijat členskými státy v březnu 2022, vymezí společnou strategickou vizi 
pro příští desetiletí a stanoví, jakým způsobem EU posílí svou schopnost jednat a reagovat na 
různé krize a výzvy, chránit své zájmy a občany, investovat a inovovat za účelem společného 
rozvoje nezbytných schopností a technologií a prohlubovat partnerství založená na hodnotách a 
zájmech EU.  
Tento plán pro technologie s kritickým významem pro bezpečnost a obranu se předkládá jako 
odpověď na žádost o navržení postupu k posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací a 
ke snížení strategických závislostí EU v oblasti technologií a hodnotových řetězců s kritickým 
významem pro bezpečnost a obranu, kterou vyslovila Evropská rada na svém zasedání ve dnech 
                                                           
1  Evropský obranný fond (ERF), koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany (CARD) a stálá 
strukturovaná spolupráce v oblasti obrany (PESCO).  
2  Projev předsedkyně Komise von der Leyenové o stavu Unie z roku 2021  
 
2 25. a 26. února 20213. Plán bude předložen na neformálním summitu v Paříži ve dnech 10. a 11. 
března 2022 a bude podkladem pro Strategický kompas. Plán navrhuje pro EU a členské státy 
postup, kterým by bylo  možné společně dosáhnout výše uvedeného cíle, a to zejména:  
 identifikovat technologie, které mají kritický význam pro bezpečnost a obranu EU, a posílit 
je prostřednictvím evropských programů (pro výzkum, technologický rozvoj a ino vace),  
 zajistit, aby byly  aspekty obrany lépe zohledňovány v civilních evropských programech 
výzkumu, technologického rozvoje a inovací a v průmyslových a obchodních politikách a 
aby bylo v programech výzkumu, technologického rozvoje a inovací pro oblast obrany 
rovněž lépe zohledn ěno mož né civilní využití technologií,  
 od samého počátku podporovat celounijní strategický a koordinovaný přístup k technologiím 
s kritickým významem pro bezpečnost a obranu s cílem co nejlépe využívat programy EU a 
členských států v oblasti výzkumu, techn ologického rozvoje a inovací, dosáhnout součinnosti 
mezi civilními a obrannými komunitami v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a 
inovací a zmírnit strategické závislosti na vnějších zdrojích a  
 zajistit co největší koordinaci s dalšími podobně smýšlej ícími partnery, jako jsou Spojené 
státy a Organizace Severoatlantické smlouvy (NATO), za vzájemně výhodných podmínek.  
2. Kritické technologie a strategické závislosti v oblasti bezpečnosti a obrany  
Aktualizace „Nové průmyslové strategie 2020: Budování siln ějšího jednotného trhu pro oživení 
Evropy (dále jen „aktualizovaná průmyslová strategie“)4 z května 2021 potvrzuje, že vedoucí 
postavení v oblasti technologií zůstává klíčovou hnací silou konkurenceschopnosti a inovací EU, 
zejména pokud jde o tzv.  „kritick é technologie“5. Zdůrazňuje rovněž význam určení a zmírnění 
strategických závislostí v „citlivých ekosystémech“, včetně ekosystémů „lokální/sociální 
ekonomiky a civilní bezpečnosti“ a „leteckého a obranného průmyslu“ pro zajištění odolnosti 
EU. 
Akční plán Komise pro synergie mezi civilním, obranným a kosmickým průmyslem (dále jen 
„akční plán pro synergie“)6 z února 2021 uznává rostoucí význam přelomových a základních 
technologií pocházejících z civilní oblasti pro budoucí bezpečnost a obranu Evropy a potřeb u 
podporovat vzájemné obohacování a synergie mezi civilními a obrannými technologiemi. Jako 
výchozí bod stanoví několik klíčových opatření na podporu výměny informací a spolupráce mezi 
civilními a obrannými komunitami s využitím programů a nástrojů EU v ob lasti výzkumu, 
technologického rozvoje a inovací.  
2.1 Zvláštní rysy odvětví bezpečnosti a obrany  
Obranný průmysl EU má různorodou strukturu, která zahrnuje velké nadnárodní společnosti i 
malé až střední aktéry. Poptávka vychází téměř výhradně od vlád členských států, které rovněž 
                                                           
3  Prohlášení členů Evropské rady ze dne 26. února 2021   
4  COM(2021) 350 final  
5  Komise v rámci své práce na Observatoři EU pro kritické technologie právě definuje „kritičnost“ pro účely 
kosmického, obranného a souvisejícího civilního sektoru (včetně bezpečnosti).  
6  COM (2021) 70 final  
 
3 kontrolují veškeré nákupy produktů a technologií pro obranné účely i jej ich vývoz. Rozdílné 
vnitrostátní požadavky a vnitrostátní veřejné výdaje a investice nadále tříští trh EU v oblasti 
obrany, což někdy ohrožuje interoperabilitu mezi vnitrostátními ozbrojenými silami členských 
států. Odvětví obrany se tedy neřídí běžnými pr avidly a obchodními modely, jimiž se řídí 
tradičnější trhy, a má tudíž omezený prostor pro ovlivňování souvisejících investic a tržních 
rozhodnutí. Pro průmysl je proto obtížné realizovat v oblasti obrany významné samofinancované 
projekty výzkumu, technolo gického rozvoje a inovací.  
Bezpečnostní průmysl EU čelí podobným výzvám, neboť trhy jsou rovněž převážně vnitrostátní, 
ale ještě roztříštěnější. Zákazníci jsou různorodí (např.  policie, agentury vnitřní bezpečnosti, 
celní agentury, pohraniční orgány, souk romé bezpečnostní služby), činnosti probíhají na různých 
úrovních (místní, regionální, celostátní) a organizace se v jednotlivých členských státech liší. 
Komise předloží v roce 2022 studii o bezpečnostním trhu EU, která umožní podrobněji 
nahlédnout do toho to komplexního odvětví.  Kromě toho útvary Komise v první polovině roku 
2022 shrnou návrhy na podporu přijetí přístupů založených na schopnostech, které by měly být 
uplatňovány napříč bezpečnostním odvětvím. Tyto návrhy posílí včasnou a do budoucna 
zaměřeno u identifikaci potřeb a řešení v oblasti bezpečnosti a prosazování práva.  
Vesmír a kybernetická oblast jsou pro odvětví bezpečnosti a obrany strategickými oblastmi, z 
nichž často čerpají. Kosmické odvětví s nimi sdílí mnoho specifických rysů, např. malý o bjem 
trhu  a omezený pákový efekt na soukromý trh s komponenty. Odolnost kosmických programů a 
hodnotových řetězců pro kosmické odvětví   má pro cíle EU v oblasti bezpečnosti a obrany 
zásadní význam. Kybernetická oblast rovněž hraje stále důležitější úlohu napříč obrannými 
schopnostmi, což vyžaduje pozornost a investice. Vzhledem k rychle narůstajícímu počtu 
kybernetických útoků zaměřených na civilní i obranná aktiva a sítě a vzhledem k rostoucí úloze 
civilního sektoru v kybernetických inovacích a standardiz aci jsou zapotřebí užší vazby mezi 
kybernetickou bezpečností a kybernetickou obranou. V příspěvku Komise k evropské obraně v 
souvislosti se Strategickým kompasem (dále jen „sdělení o obraně“), který je součástí tohoto 
obranného balíčku, jsou proto obsažena  další opatření pro obě tato odvětví.  
2.2 Mapování kritických technologií a strategických závislostí v oblasti bezpečnosti a obrany  
Aktualizovaná průmyslová strategie rozsáhle zmapovala a analyzovala strategické závislosti a 
schopnosti EU na základě prvního kola hloubkových přezkumů citlivých ekosystémů7. I když 
tato práce poskytla základ pro politická opatření na podporu lepší odolnosti EU, dospěla rovněž 
k závěru, že je třeba dále usilovat o lepší pochopení strategických závislostí EU, jejich možnéh o 
vývoje a možného vzniku dalších zranitelných míst. Právě tím se zabývá druhé kolo 
hloubkových přezkumů citlivých ekosystémů a monitorovací systém Observatoře pro kritické 
technologie (dále jen „Observatoř“), viz oddíl 2.3.   
Útvary Komise začaly pracovat na hloubkových přezkumech oblastí obranných a bezpečnostních 
technologií, včetně oblasti kybernetické bezpečnosti, aby podpořily aktualizovanou průmyslovou 
strategii a rozvoj Observatoře. V případě obranných technologií byly zatím provedeny dvě 
                                                           
7  SWD(2021) 352 final  
 
4 předběžné p řípadové studie, které se týkaly sektorů autonomních systémů a polovodičů, tedy 
dvou sektorů, které byly   vzhledem k jejich průřezovému významu pro vojenské schopnosti v 
různých oblastech považovány za reprezentativní vzorek, viz rámeček 1.  Cílem bylo urči t 
společné vzorce mezi těmito dvěma sektory obranných technologií, zejména pokud jde o příčiny 
závislostí a souvisejících rizik, a navrhnout první způsoby jejich zmírnění.  
Případové studie potvrzují, že odvětví obrany obecně sdílí stejné strategické závis losti a 
zranitelnosti jako jiné citlivé ekosystémy, zejména pokud jde o technologickou propast, 
(kritické) suroviny, dovednosti, nízké investice do výzkumu, technologického rozvoje a inovací a 
extrateritoriální předpisy zemí mimo EU. Ukazují také, že zrani telnost tohoto odvětví je obecně 
zhoršena strategickou a citlivou povahou jeho činností (např.  vyššími standardy pro bezpečnost 
informací a bezpečnost dodávek) a relativně okrajovou velikostí jeho trhu.  
Případové studie dále ukazují, že někteří globální k onkurenti EU přijímají více ofenzivních a 
obranných opatření na podporu kritických technologií a řešení strategických závislostí než 
doposud činila EU. Například systematičtěji propojují aspekty národní obrany s rozvojem 
civilních technologií, výrazně inve stují do svého domácího výzkumu, vývoje a inovací a 
průmyslové kapacity, přitahují externí investory a někdy využívají agresivní strategie převzetí 
podniků ve třetích zemích. Chrání rovněž své vlastní průmyslové odborné znalosti a vliv tím, že 
využívají vz ájemné závislosti nebo přísné extrateritoriální předpisy k omezení přístupu třetích 
zemí k technologiím.  
I když EU má k posílení své průmyslové kapacity v souladu s pravidly EU   vlastní nástroje, 
omezuje ji stále značně roztříštěná poptávka na obranném trhu EU, historicky přísné oddělení 
civilního a obranného výzkumu a inovací na úrovni EU a komparativně nedostatečné investice 
členských států do evropské technologické a průmyslové základny obrany. Kolektivní výdaje 
členských států na inovace v oblasti ob rany (2,5 miliardy EUR, tj.  1,2 % výdajů na obranu) totiž 
nadále zaostávají za patnáctiletým cílem Evropské obranné agentury ve výši 2  %. 
Tržní síly vytvořily situaci, kdy žádná země nedokáže dosáhnout plné technologické suverenity v 
technologické oblasti a souběžně s tím probíhá celosvětový závod o vedoucí postavení v oblasti 
technologií a souvisejících hospodářských a vojenských výhod. Pokud EU nepřijme žádná 
opatření, mohlo by to zhoršit její stávající strategické závislosti a vést ke vzniku nových. Aby si 
udržela vedoucí postavení v oblasti kritických technologií a určila a zmírnila strategické 
závislosti v oblasti bezpečnosti a obrany, potřebuje strukturovaný přístup. Cílem tohoto plánu je 
poskytnout takový přístup, který by měl být začleněn do Strategi ckého kompasu EU.  
Rámeček  1: Případové studie – Autonomní systémy a polovodiče pro obranu  
Komise při své analýze autonomních systémů pro obranu věnovala zvláštní pozornost umělé 
inteligenci a strojovému učení, určila relevantní kritické technologie a vyme zila čtyři hlavní 
oblasti, v nichž EU zaostává, konkrétně: dovednosti, data, hardware a testování. Možná 
opatření k řešení zjištěných problémů by vycházela ze stávající strategie EU pro umělou 
inteligenci8 a souvisejících politických iniciativ i z vnitrost átních strategií členských států v 
                                                           
8  COM(2018) 237 final  
 
5 oblasti umělé inteligence. Jedná se např. o činnosti v oblasti výzkumu, technologického 
rozvoje a inovací (např.  větší dostupnost dat a odborná příprava v oblasti umělé inteligence, 
propojení s evropskou iniciativou pro p rocesory), infrastruktury (např.  kapacita cloud 
computingu pro obranné účely, domácí testovací zařízení) a ochrany stávajících kritických 
aktiv (např.  prověřování přímých zahraničních investic).  
Analytická práce týkající se polovodičů pro účely obrany zdůr aznila všudypřítomnost 
polovodičů v obranném vybavení a stávající a budoucí závislosti způsobené zejména 
nedostatkem domácích kapacit (továren na výrobu polovodičů) EU pro nejpokročilejší 
technologie. Komise zahrnula zmírňující opatření do návrhu evropskéh o aktu o čipech 
přijatého dne 8. února 20229, jehož cílem je vytvořit nejmodernější evropský čipový 
ekosystém pro zlepšení schopností EU v této oblasti, a tedy pro řešení potřeb obrany.  
 
2.3 Observatoř pro kritické technologie  
Částečnou vinu za některé ze stávajících strategických závislostí EU na třetích zemích (např. v 
případě dálkově řízených systémů nebo polovodičů) nese nedostatečná prognóza budoucího 
významu technologií. EU potřebuje strukturovanější prognózu a strategické  úvahy o 
technologiích s kritickým významem pro bezpečnost a obranu, aby bylo možné určit prioritní 
oblasti pro podporu výzkumu a inovací, snížit stávající strategické závislosti a zabránit vzniku 
nových.  
K úvahám v této oblasti přispěje Observatoř pro kr itické technologie, kterou v současné době 
zřizuje Komise v souladu s akčním plánem pro synergie (opatření č.  4). Pracovní metody 
Observatoře zohlední další podobné iniciativy, aby se zabránilo zdvojování činností10. Bude tak 
možné doladit seznam kritických  technologií z akčního plánu pro synergie tak, aby odrážel 
vyvíjející se technologické prostředí a potřeby v oblasti schopností.  
Observatoř bude určovat, monitorovat a posuzovat kritické technologie pro kosmický, obranný a 
související civilní sektor, jejic h potenciální využití a související hodnotové a dodavatelské 
řetězce. Bude rovněž určovat, monitorovat a analyzovat stávající a předvídatelné technologické 
nedostatky, základní příčiny strategických závislostí a zranitelná místa.  
Bude nezbytné dohodnout s e s členskými státy na smysluplné úrovni podrobností, které se budou 
projednávat na úrovni EU, a na potřebě sdílet příslušné údaje mezi členskými státy a s Komisí. V 
Observatoři bude zřízena specializovaná skupina odborníků, která bude zprostředkovávat 
výměnu informací s členskými státy a jejich projednávání v utajovaném prostředí. Jejím 
prostřednictvím se bude jednat i o nových a přelomových technologiích, aby se zabránilo vzniku 
nových závislostí v bezpečnostním, obranném a kosmickém průmyslu. Do jednání bude zapojen 
i vysoký představitel a jeho útvary.  
                                                           
9  COM(2022) 45 final  
10  Například podpora a nástroje pokročilých technologií pro průmysl (ATI), monitorování kritických vesmírných 
technologií, zastřešující strategický plán výzkum u (OSRA), technologické stavební bloky (TBB) a klíčové 
strategické činnosti Evropské obranné agentury (EDA).  
 
6 Komise na základě údajů, které jí poskytne Observatoř, předloží členským státům do konce roku 
2022 a poté každé dva roky utajovanou zprávu o kritických technologiích a rizicích spojených se 
strategickými závislostmi ovlivňujícími oblasti bezpečnosti, vesmíru a obrany. Komise na 
základě těchto zpráv připraví technologické plány, které budou zahrnovat zmírňující opatření na 
podporu výzkumu, technologického rozvoje a inovací a snížení strategických závislostí  
ovlivňujících bezpečnost a obranu.  
Jakmile bude Observatoř plně fungovat, mohl by být rozsah její činnosti rozšířen na další 
odvětví, jak je uvedeno v aktualizované průmyslové strategii.  
Další postup:  
 V roce 2022 zřídí Komise skupinu odborníků, aby si moh la s členskými státy snadněji 
vyměňovat informace o kritických technologiích a hodnotových a dodavatelských řetězcích. 
Tato skupina bude součástí Observatoře pro kritické technologie v obranném odvětví, 
kosmickém odvětví a v souvisejících civilních odvětví ch. Cílem by bylo:  
 vést s orgány členských států pravidelné konzultace vedoucí  k vypracování utajované 
zprávy,  
 zajistit náležité nakládání s citlivými a utajovanými informacemi, které lze vyměňovat v 
rámci Observatoře pro kritické technologie, jakož i se souvisejícími zprávami a plány.  
 Do poloviny roku 2022 předloží Komise studii o bezpečnostním trhu EU, která pom ůže lépe 
porozumět specifickým rysům trhu v oblasti civilní bezpečnosti, podpořit identifikaci 
kritických technologií a strategických závislostí a podpořit nový přístup založený na 
schopnostech pro bezpečnost a další činnosti v oblasti výzkumu, technologic kého rozvoje a 
inovací.  
 Do první poloviny roku 2022 předloží útvary Komise dokument, v němž shrnou návrhy, 
jimiž by bylo možné podpořit přijetí přístupů založených na schopnostech, které by pak bylo 
možné uplatnit napříč bezpečnostními odvětvími.  
 
3. Podpora výzkumu, technologického rozvoje a inovací v oblasti kritických technologií 
pro bezpečnost a obranu  
Technologické plány, které Komise vypracuje na základě Observatoří vypracovaných hodnocení, 
podpoří činnosti sahající od programování výzkumu, tech nologického rozvoje a inovací v oblasti 
kritických technologií až po rozvoj větších stěžejních iniciativ, které přispějí k posílení 
konkurenceschopnosti a odolnosti EU v odvětvích bezpečnosti a obrany. Pro dosažení těchto cílů 
bude nutné účinněji využívat dostupné finanční zdroje lepší koordinací stávajících programů a 
nástrojů EU a členských států v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a inovací.  
3.1 Překonání problémů, které souvisejí s tím, že v EU je výzkum, technologický rozvoj a 
inovace v civilní oblasti oddělen od výzkumu, technologického rozvoje a inovací v oblasti 
obrany  
Komise se v rámci svého akčního plánu pro synergie (opatření 2) zavázala do roku 2022 posílit 
vnitřní koordinaci mezi programy a nástroji EU, viz rámeček 2, s cílem uvolnit obrovské přínosy 
 
7 plynoucí ze synergií mezi civilním a obranným výzkumem, technologi ckým rozvojem a 
inovacemi pro hospodářský růst, jednotný trh a bezpečnost evropských občanů.  
Přestože i v roce 2023 lze při dosahování tohoto cíle pokročit (např.  lepším plánováním a 
synchronizací, vydáním pokynů pro řídicí orgány v členských státech atd. ), některé překážky 
budou v krátkodobém a střednědobém horizontu obtížněji řešitelné a pravděpodobně budou 
vyžadovat zapojení dalších zúčastněných stran. Bude tomu tak především v případech, kdy 
základní právní akty programů a nástrojů EU obsahují praktick á omezení. Například zatímco z 
Nástroje pro propojení Evropy a   z evropských strukturálních a investičních fondů lze financovat 
i činnosti dvojího užití, program Horizont Evropa11 se zaměřuje na civilní aplikace a v jeho 
nástrojích pro výzkum, technologický rozvoj a inovace neexistuje pro přímou podporu činností 
dvojího užití žádný rámec. Podobně i v úvěrové politice Evropské investiční banky stále existují 
omezení pro odvětví obra ny. 
Komise pro usnadnění výměny mezi civilními a obrannými komunitami, zejména v oblasti 
kritických technologií, připraví v roce 2023 přístup na podporu výzkumu, technologického 
rozvoje a inovací v oblasti dvojího užití na úrovni EU, který by měl být ve st řednědobém až 
dlouhodobém horizontu plně proveden ve všech programech a nástrojích EU. Tato práce bude 
rovněž podkladem pro hodnocení příslušných odvětvových programů v polovině období, např. 
fondů, které se řídí nařízením o společných ustanoveních, včetně  fondů pro připravenost na 
mimořádné situace v oblasti zdraví.  
Rámeček  2: Programy a nástroje EU na podporu výzkumu, technologického rozvoje a 
inovací v oblasti kritických technologií důležitých pro bezpečnost a obranu a zavádění 
jejich infrastruktury v r ámci víceletého finančního programu (2021 –2027)  
- v Evropském obranném fondu je   na výzkum a vývoj v oblasti obrany vyčleněno 8 miliard 
EUR. 4 –8 % rozpočtu Evropského obranného fondu na výzkum a vývoj,   tedy až 100 
milionů EUR ročně, bude přid ěleno na přelom ové technologie,  
- v programu Horizont Evropa v rámci pilíře II „Globální výzvy a konkurenceschopnost 
evropského průmyslu“ je na výzkum a inovace v oblasti civilní bezpečnosti v rámci klastru 
„Civilní bezpečnost pro společnost“ přiděleno 1,6 miliardy EUR, za tímco kritické 
technologie jsou podporovány v rámci klastrů „Digitální oblast, průmysl a vesmír“, „Klima, 
energetika a mobilita“ a „Potraviny, biohospodářství, přírodní zdroje, zemědělství a životní 
prostředí“. Doplňkové činnosti jsou financovány v rámci p ilíře I „Vynikající věda“, v rámci 
Evropské rady pro inovace (ERI) a Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) 
v pilíři III „Inovativní Evropa“   i v rámci evropských partnerství, která sdružují a mobilizují 
zdroje s cílem zajistit vedoucí pos tavení EU v oblasti technologií a otevřenou strategickou 
autonomii v kriti ckých oblastec,  
- program Digitální Evropa bude podporovat činnosti související se zaváděním kritických 
technologií v prioritních oblastech kybernetické bezpečnosti, um ělé inteligence a 
superpočítač,  
- Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou 
                                                           
11  Pojmem „Horizont Evropa“ se v tomto dokumentu odkazuje na zvláštní program, kterým se provádí program 
Horizont Evropa a Evropský inovační a tec hnologický institut, přičemž činnosti prováděné v rámci těchto 
programů se zaměřují výhradně na civilní využití.  
 
8 bezpečnost a síť koordinačních center přijmou v roce 2022 strategickou agendu investic do 
kybernetické oblasti, která bude přispívat k Horizontu Evropa a programu Digitální Evropa. 
Synergie mezi civilními a obrannými technologiemi a aplikacemi dvojího užití bude možné v 
souladu s platnými pravidly využívat prostřednictvím vazeb s Evropským obranným fondem , 
- na podporu evropské technologické a průmyslové zákl adny obrany lze využít evropské 
strukturální a investiční fondy (zejména Evropský fond pro regionální roz voj a Evropský 
sociální fond+),  
- mezi další relevantní programy, fondy a nástroje EU patří Kosmický program, Nástroj pro 
propojení Evropy, Program Inves tEU, Nástroj pro oživení a odolnost (RRF), program LIFE, 
partnerství veřejného a soukromého sektoru a nástroje kombinování zdrojů financování.  
 
3.2 Propojení unijních a vnitrostátních programů a nástrojů na podporu výzkumu, 
technologického rozvoje a inova cí v oblasti technologií s kritickým významem pro 
bezpečnost a obranu  
Přestože programy a nástroje EU poskytují na činnosti v oblasti výzkumu, technologického 
rozvoje a inovací v oblasti bezpečnosti a obrany v EU značné finanční prostředky, většinu těchto 
činností dosud financují členské státy a roztříštěnost trhů v oblasti bezpečnosti a obrany zůstává 
vážným problémem. V důsledku toho bude dosažení technologické suverenity v některých 
kritických technologických oblastech a zmírnění strategických závislostí v jiných oblastech 
vyžadovat koordinaci na úrovni EU.  
Členské státy se vyzývají, aby se ve Strategickém kompasu zavázaly, že ve spolupráci s 
Komisí vypracují celounijní strategický koordinovaný přístup k technologiím s kritickým 
významem pro bezpečnost a obranu, který by se uplatňoval od samého počátku  a plně 
respektoval r ozmanitost a složitost správy unijních a vnitrostátních programů a nástrojů. Tento 
přístup by rovněž zohlednil další koordinační struktury, jako je nové Inovační centrum EU pro 
vnitřní bezpečnost, jemuž předsedá Stálý výbor pro operativní spolupráci v obla sti vnitřní 
bezpečnosti (COSI), a nové Inovační centrum EU pro obranu, které má zřídit Evropská obranná 
agentura.  
Tento přístup by jako výchozí bod pro jednání mezi orgány členských států a Komisí využíval 
utajované zprávy o kritických technologiích a tech nologické plány vypracované Komisí. Cílem 
by bylo na základě technologických plánů určit ty oblasti, v nichž je přijetí opatření 
nejnaléhavější, a mobilizovat programy, nástroje a politiky EU a členských států ke 
koordinovanému řešení zjištěných problémů v  souladu s pravidly EU pro státní podporu. Tím by 
se zajistilo, že investice budou zaměřeny na ty oblasti, které jsou pro bezpečnost občanů EU 
nejdůležitější. Priority by byly pravidelně aktualizovány, aby se zajistilo, že budou i nadále 
relevantní a že se  finanční prostředky vynakládají efektivně.  
Komise bude spolupracovat s členskými státy na určení nejlepšího mechanismu pro usnadnění 
této koordinační činnosti (např.  prostřednictvím odborné skupiny Observatoře).  
3.3 Podpora inovací a podnikání v oblasti bezpečnosti a obrany – vytvoření Programu EU 
pro inovace v oblasti obrany  
 
9 EU musí lépe využívat plný potenciál své inovační komunity na podporu bezpečnosti a obrany. 
Bude proto muset pomoci netradičním aktérům a stávajícím inovativním začínajícím podnikům  a 
malým a středním podnikům v obou odvětvích při překonávání velkých technologických, 
administrativních a regulačních překážek a překážek vstupu na trh, při dodržování náročných 
bezpečnostních norem a při přístupu k financování. Obranný trh je často struk turován kolem 
několika velkých subjektů podporovaných řadou specializovaných malých a středních podniků, 
které mají   na tento trh omezený přímý přístup. Proto může být pro inovativní malé a střední 
podniky působící v oblasti obrany obtížné získat přístup k  finančním prostředkům, což může 
zvýšit pravděpodobnost, že se obrátí na zahraniční investory nebo se na ně zahraniční investoři 
zaměří. Situace je obdobná v případě inovativních malých a středních podniků v odvětví 
bezpečnosti, které při oslovování potenc iálních zákazníků ebo při přístupu k financování na míru 
čelí podobným výzvám12. 
Komise podporuje inovativní začínající podniky a malé a střední podniky v oblasti bezpečnosti v 
rámci programu Horizont 2020, kde přidělené finanční prostředky a celková míra úspěšnosti v 
rámci společenské výzvy 7 „Civilní bezpečnost pro společnost“ byla u malých inovátorů 
nadprůměrná. Zatímco tato podpora bude pokračovat i v rámci programu Horizont Evropa, 
začínající podniky a malé a střední podniky působící v oblasti bezpečno sti budou k urychlení 
cesty na trh stále potřebovat dodatečnou individualizovanou podporu. Zvážení nových nástrojů 
pro inovace dvojího užití by mohlo pomoci zvýšit jejich výrobní kapacitu, konkurenceschopnost 
a udržitelnost.  
Komise začala s podobnou činnos tí v rámci Evropského obranného fondu s cílem vytvořit pro 
oblast obrany a inovací dvojího užití soubor nástrojů, který by se vztahoval na úrovně 
technologické připravenosti 1 –913. V současné době se pracuje na těchto nástrojích zahrnujících 
obranu, nové te chnologie a dvojí užití:  
a) Inovace v oblasti obrany prostřednictvím Evropského obranného fondu – zvažují se zvláštní 
akce, které by lépe podpořily projekty týkající se   přelomových technologií a inovativních 
řešení pro obranu zaměřených na budoucnost, předev ším by podpořily účast inovativních 
malých a středních podniků, inovativních laboratoří a organizací pro výzkum a technologie. 
Tyto akce by mohly mít různou podobu, mohlo by se jednat např. o odborné poradenství pro 
podniky (pracovní plán na rok 2021); tec hnologické výzvy (2022), hackathony nebo ceny 
(2023 nebo později). Akce budou vycházet také z relevantních zkušeností Evropské rady pro 
inovace a mohou být provázány s novou iniciativou CASSINI pro obranu.  
b) Nástroj kombinující investice do obrany v rámci Pr ogramu InvestEU  – vytvoření takového 
nástroje by Komisi umožnilo poskytovat záruky na investice do inovačních nebo 
                                                           
12  Výzvy a příležitosti pro malé a střední podniky a začínající podniky v oblasti výzkumu a inovací v oblasti 
bezpečnosti v EU , virtuální akce CERIS, 30. dubna 2021  
13  Od roku 2014 EU v rámci svých programů a nástrojů v oblasti výzkumu, techn ologického rozvoje a inovací v 
široké míře používá stupnici úrovně technologické připravenosti. Stupnice rozlišuje devět úrovni technologické 
zralosti, od základního výzkumu na stupni 1 po konečný produkt schopný vstupu na trh na stupni 9. Vzhledem k 
tomu,  že použití a tedy potenciálně dvojí užití určité technologie se projeví na stupních 5 až 6, lze mít za to, že 
na stupních 1 až 4 je technologie „neutrální“.  
 
10 strategických malých a středních podniků v oblasti obrany uskutečněné v celé EU 
prostřednictvím finančních zprostředkovatelů. Omezily by se t ak problémy související s 
omezeným přístupem malých a středních podniků, které rozvíjejí slibné technologie pro 
evropskou obranu, k finančním prostředkům, a zároveň by se poskytl důvěryhodný kapitál a 
zabránilo by se nepřátelskému přebírání podniků subjekt y ze třetích stran. Lepší přístup 
inovativních malých a středních podniků a podniků se střední tržní kapitalizací k financování 
vlastním kapitálem by podpořilo jejich růst a v konečném důsledku prospělo inovativnosti 
evropské technologické a průmyslové zák ladny obrany. Komise rovněž posoudí, zda jsou na 
podporu klíčových tržních aktérů v hodnotovém řetězci zapotřebí další nástroje.  
c) CASSINI pro obranu  – tato iniciativa by byla inspirována stávající iniciativou CASSINI na 
podporu malých a středních podniků a začínajících podniků v kosmickém průmyslu.  
Poskytovala by jim služby jako: rozvoj podnikání a sítí (např.  navazování kontaktů, 
urychlování realizace podnikatelských záměrů), ceny a soutěže (včetně hackathonů, 
mentorování atd.), které by doplnily výše uvede ný nástroj pro kombinování investic do 
obrany.  
d) Inovační inkubátor  – Komise v roce 2022 zřídí inovační inkubátor na podporu rozvoje 
nových technologií a formování inovací dvojího užití v souladu s akčním plánem pro 
synergie (opatření 6), který by mohl hrát důležitou úlohu při překlenutí propasti mezi 
civilními a obranným i programy v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a inovací. 
Inkubátor by systematicky analyzoval výsledky technologického rozvoje v rané fázi a 
informoval by příslušné útvary Komise a členských států o projektech a/nebo technologiích s 
potenciálem pro  využití v oblasti bezpečnosti, vesmíru nebo obrany. Komise by posoudila, 
jak by tyto vybrané projekty mohly být nasměřovány k dalším možnostem financování, jako 
je režim financování transformace Evropské rady pro inovace nebo Evropský obranný fond.  
e) Podpo ra inovačních sítí  – přeshraniční sítě pro inovace v oblasti obrany by mohly hrát úlohu 
zprostředkovatelů inovací a motivovat k tomu, aby projekty prováděné na základě spolupráce 
začleňovaly inovativní řešení. Technologický skauting by odhalil a identifiko val nová 
inovativní řešení a technologie s potenciálními přínosy pro obranné aplikace. Výzkumná 
střediska a technické zkušebny by pak testovaly relevantnost těchto technologií z civilní 
oblasti a vyměňovaly by si osvědčené postupy. Evropská obranná agentur a by byla klíčovým 
partnerem Komise pro provádění další části opatření č.  6 v rámci akčního plánu pro synergie.  
Komise určí, jak propojit tento soubor nástrojů s nástroji na podporu inovací v oblasti 
bezpečnosti (např.  Horizont Evropa) nebo kybernetické b ezpečnosti (např.  síť národních 
koordinačních center pro kybernetickou bezpečnost ve spolupráci s evropskými centry pro 
digitální inovace).  
Silné stránky, jimiž se Komise a Evropská obranná agentura doplňují, by měly být sloučeny do 
„Programu EU pro inovac e v oblasti obrany “. V tomto programu bude Komise na základě 
svých zkušeností s plněním rozpočtu EU na podporu výzkumu, technologického rozvoje a 
inovací v oblasti obrany, civilního a dvojího užití hrát ústřední úlohu při podněcování inovací 
pro evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany. Vzhledem ke svým odborným 
znalostem v oblasti obrany, včetně sdružování nově vznikajících a přelomových technologií a 
 
11 požadavků na vojenské schopnosti, bude Evropská obranná agentura dále propojovat a 
podporova t úsilí členských států prostřednictvím svého inovačního centra pro obranu. Komise a 
Evropská obranná agentura úzkou spoluprací a součinností urychlí inovace v oblasti bezpečnosti 
a obrany ve prospěch EU a jejích členských států.  
3.4 Dovednosti  
Nedostatek dovedností a nedostatek pracovních sil, zejména kvalifikovaných zaměstnanců se 
zkušenostmi v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky, jsou hlavními 
výzvami pro obranný a bezpečnostní průmysl, který je na nich silně závislý stejně jako mnohá 
jiná odvětví špičkových technologií. Vzhledem k rychlému vývoji technologií a hrozeb je 
důležité, aby průmysl více oslovil nové a mladé výzkumné pracovníky a podnikatele, včetně žen, 
a zaujal inkluzivní a otevřený přístup ke všem talentům , dovednostem a dostupným pracovním 
silám.  
V listopadu 2020 Komise zahájila Pakt pro dovednosti první vlnou partnerství v oblasti 
dovedností ve třech klíčových průmyslových ekosystémech mikroelektroniky, automobilového 
průmyslu a leteckého a obranného prů myslu. Členové paktu (průmysl, univerzity a subjekty 
poskytující odbornou přípravu, sociální partneři) se zavázali, že do roku 2030 zajistí nepřetržitou 
a udržitelnou nabídku dovedností v nejpotřebnějších oblastech zvýšením kvalifikace 200  000 
zaměstnanců a rekvalifikací 300  000 osob vynaložením veřejných a soukromých investic ve výši 
1 miliardy EUR.  
Další postup:  
 Komise vyzývá členské státy, aby se ve Strategickém kompasu zavázaly od samého počátku 
k rozvoji celounijního strategického koordinovaného přístupu k technologiím, které mají 
kritický význam pro bezpečnost a obranu.  
 V roce 2023 Komise přezkoumá stávající nástroje EU a navrhne další způsoby podpory 
výzkumu, technologického rozvoje a inovací dvojího užití na úrovni EU.  
 Komise pro podporu inovac í a podnikání v oblasti technologií s kritickým významem pro 
bezpečnost a obranu použije tyto nástroje: a) zvláštní akce Evropského obranného fondu; b) 
nový nástroj kombinující investice do obrany v rámci InvestEU; c) novou iniciativu 
CASSINI pro obranu; d ) v roce 2022 nový inovační inkubátor pro nové technologie a 
inovace dvojího užití a e) větší podporu inovativních sítí.  
 Komise společně s Evropskou obrannou agenturou a Evropským inovačním centrem pro 
obranu zřídí Program EU pro inovace v oblasti obrany s  cílem urychlit inovace v oblasti 
bezpečnosti a obrany pro EU a její členské státy.  
 
4. Snížení strategických závislostí u kritických technologií a u hodnotových řetězců v 
oblasti bezpečnosti a obrany  
EU má nad rámec svých programů a nástrojů v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a 
inovací několik politických nástrojů, které mohou přispět ke snížení jejích strategických 
závislostí u kritických technologií a u hodnotových řetězců v odvětví bezpečnos ti a obrany. Tyto 
nástroje přispívají k posílení průmyslové kapacity, konkurenceschopnosti, technologické 
 
12 suverenity a odolnosti EU, ale také k ochraně současného a budoucího technologického rozvoje a 
schopností.  
Komise bude při provádění a přezkumu stávajících nebo při navrhování nových průmyslových a 
obchodních nástrojů EU na základě práce Observatoře pro kritické technologie a v rámci 
aktualizované průmyslové strategie systematicky posuzovat hlediska bezpečnosti a obrany, aby 
zajistila, že dané nás troje odpovídají příslušným požadavkům.  
 Průmyslové aliance  – průmyslové aliance zapojují širokou škálu partnerů (např.  veřejné a 
soukromé subjekty, občanskou společnost) do společných opatření týkajících se klíčových 
cílů politiky EU v konkrétních odvětvíc h nebo hodnotových řetězcích. Jsou založeny na 
zásadách otevřenosti, transparentnosti, rozmanitosti a inkluzivnosti a fungují v plném 
souladu s pravidly hospodářské soutěže. Průmyslové aliance mohou ve vhodných případech 
zahrnovat zvláštní pracovní postupy  s cílem snížit strategické závislosti v oblasti bezpečnosti 
a obrany. Uvažuje se o tom v případě Evropské aliance pro průmyslová data, edge a cloud a 
v Průmyslové alianci pro procesory a polovodičové technologie.  
 Významné projekty společného evropského z ájmu  – významné projekty společného 
evropského zájmu jsou iniciovány členskými státy a podléhají pravidlům EU pro státní 
podporu. Jsou navrženy tak, aby spojily znalosti, odborné znalosti, finanční zdroje a 
hospodářské subjekty v celé EU s cílem překonat s elhání trhu nebo systémová selhání a 
společenské výzvy, které by nemohly řešit samotné soukromé subjekty, zejména v oblasti 
průlomových inovací a klíčové infrastruktury. Významné projekty společného evropského 
zájmu mohou zohlednit bezpečnostní a obranné a spekty. Tak by tomu mohlo být v případě 
nadcházejícího druhého významného projektu společného evropského zájmu v oblasti 
mikroelektroniky, který byl oznámen v aktu o čipech.  
 Programy financování EU  – politika EU v oblasti výzkumu a inovací byla vždy otevř ená. 
Řídí se zásadou otevřené strategické autonomie a jejím cílem je zajistit rovné podmínky a 
reciprocitu. Globální přístup EU k výzkumu a inovacím podporuje v souladu s 
mezinárodními závazky EU strategická partnerství s podobně smýšlejícími partnery (nap ř. s 
NATO, Spojenými státy, Kanadou, Japonskem, Jižní Koreou atd.)14. 
Zároveň je třeba, aby se Evropa ujistila, že chrání své strategické zájmy. Na období 2021 –
2027 Komise vyjasnila a harmonizovala pravidla účasti zemí mimo EU a pravidla 
způsobilosti subjek tů napříč programy a nástroji EU. Pro některé programy (Horizont 
Evropa, Digitální Evropa, Evropský obranný fond, Kosmický program, Nástroj pro propojení 
Evropy) byly stanoveny zvláštní podmínky způsobilosti pro činnosti citlivé z hlediska 
bezpečnosti a ty to podmínky pak byly dále upřesněny v příslušných pracovních programech 
na ochranu základních bezpečnostních zájmů EU. Probíhající přezkum finančního nařízení 
Komise rovněž poskytne jasnější informace o tom, jak zachovat otevřenou strategickou 
autonomii EU , tj. jak plně chránit základní bezpečnostní zájmy EU a zároveň dodržovat její 
mezinárodní závazky.  
                                                           
14  Je však třeba poznamenat, že výzkumné a vývojové programy v oblasti obrany většiny našich partn erů nejsou 
otevřeny podnikům z EU.  
 
13  Normy  – v rámci akčního plánu pro synergie Komise podporuje používání stávajících 
hybridních civilních/obranných norem a vypracování nových norem do konce roku 2022 
(opatření 5) i a zohlednění obrany v politice a opatřeních, které Komise v oblasti norem 
přijímá . Přestože cílem strategie EU pro normalizaci15 je zajistit vedoucí postavení EU při 
stanovování norem v civilní oblasti, bude tato strategie velmi důležitá i pro odvětví obrany, 
neboť téměř 80  % norem používaných v oblasti obrany pochází z civilního sektor u. Komise 
společně se zúčastněnými stranami (např.  Evropskou obrannou agenturou) prozkoumá 
možnost začlenění požadavků obrany do práce na budoucí normalizaci, kterou podporuje, 
aby zvýšila slučitelnost norem s potřebami obrany.  
 Prověřování přímých zahranič ních investic  – EU je pro zahraniční investice jedním z 
nejotevřenějších prostředí na světě a v celosvětovém srovnání je jednou z hlavních destinací 
přímých zahraničních investic. Některé konkrétní investice však mohou rovněž ohrožovat 
základní bezpečnostn í zájmy EU. Aby EU těmto rizikům předešla, zavedla rámec pro 
prověřování přímých zahraničních investic, který funguje od října 2020. První výroční zpráva 
o prověřování přímých zahraničních investic potvrzuje význam účinného prověřování 
přímých zahraničních  investic na úrovni členských států a úzké spolupráce na úrovni EU se 
zaměřením na potenciální rizika pro bezpečnost nebo veřejný pořádek. Členské státy se 
vybízejí, aby zavedly vnitrostátní mechanismy prověřování přímých zahraničních investic – 
18 členský ch států již takový mechanismus zavedlo a šest dalších ho připravuje. Komise 
nařízení vyhodnotí a do října 2023 předloží zprávu Evropskému parlamentu a Radě.  
 Kritické infrastruktury  – čím dál tím rychlejší vznik nových a přelomových technologií 
významně o vlivňuje bezpečnost vybavení, infrastruktury, služeb, hodnotových a 
dodavatelských řetězců strategických odvětví, včetně odvětví bezpečnosti a obrany. EU a 
členské státy musí tato slabá místa komplexněji zohlednit při posuzování a monitorování 
příslušných rizik a při provádění opatření na posílení odolnosti proti bezpečnostním hrozbám, 
např.  hybridní nebo kybernetické povahy. Na úrovni EU bude potřeba koordinace, aby se 
zajistilo, že si členské státy zachovají takovou odolnost, která obstojí i v budoucnu, a  že se v 
EU budou dodržovat jednotné bezpečnostní normy bránící zranitelnosti.  
 Inteligentní a oběhové využívání materiálů  – nový akční plán pro oběhové hospodářství z 
března 2020 je jedním z hlavních stavebních kamenů Zelené dohody pro Evropu, nové 
evrops ké agendy pro udržitelný růst. Inovace a nové obchodní modely založené na 
účinnějším využívání zdrojů, vývoji nových materiálů, podpoře druhotných surovin a 
udržitelnějším zadávání veřejných zakázek nejen ochrání životní prostředí, ale také zajistí 
průmysl u přístup k materiálům. K posílení konkurenceschopnosti bezpečnostního a 
obranného průmyslu EU a odolnosti EU by rovněž mohly přispět techniky aditivní výroby, 
zelené veřejné zakázky a recyklace materiálů, pokud bude řádně provedena.  
 Bezpečnost údajů  – evropská strategie pro data obsahuje opatření k zajištění toho, aby 
jednotlivci i společnosti stále měli kontrolu nad údaji, které se jich týkají. Tím se bude 
zabývat akt o datech, který Komise přijme počátkem roku 2022.  
                                                           
15  COM(2022) 31 final  
 
14 V rámci projektu několika zemí týkajícího se společných datových infrastruktur a služeb 
(sdružujícího Evropskou federaci pro cloudové technologie a společné evropské prostory pro 
data) Komise usnadňuje investice (např.  z Programu Digitální Evropa, Nástroje pro propojení 
Evropy, fondu Ne xt Generation EU) do kapacit cloud -to-edge, které jsou bezpečné, odolné, 
energeticky účinné a přístupné v reálném čase a které poskytují kvalitní služby v celé 
Evropě. Zajištění přenosu cloudových a edgeových technologií mezi civilním (zejména 
bezpečnostní m), obranným a kosmickým průmyslem by posílilo technologickou suverenitu. 
Možnou platformou pro podporu těchto synergií je Evropská aliance pro průmyslová data, 
edge a cloud.  
 Obchodní politika  – Složitost a zranitelnost globálních dodavatelských řetězců ne ní 
problémem pouze pro EU. Jiné země jsou závislé na EU („obrácené závislosti“) a obchod 
(neboli „vzájemná závislost“) může přispět ke stabilitě globálních hodnotových řetězců. EU 
je rovněž připravena jednat asertivně a bránit se nekalým obchodním praktiká m, jako je 
používání rušivých zahraničních subvencí, a zároveň jednat v souladu se svými 
mezinárodními závazky. EU bude i nadále co nejlépe využívat svůj soubor nástrojů v oblasti 
obchodu a hospodářské soutěže a zároveň zajistí, aby nástroje EU byly účinné  a aktuální. 
Komise proto navrhla nové nástroje, jako je nařízení o zahraničních subvencích16, které řeší 
narušení vnitřního trhu způsobené zahraničními subvencemi.  
Další relevantní politická opatření (např.  zavedení možného osvobození od daně z přidané 
hodnoty (DPH) nebo usnadnění transferu obranných produktů financovaných EU) jsou uvedena 
ve sdělení o obraně.  
Další postup:  
 Komise zkoumá možnost doplnění oblasti obrany do iniciativ, jako jsou Evropská aliance 
pro průmyslová data, edge a cloud a Průmyslov á aliance pro procesory a polovodičové 
technologie.  
 Komise spolu s členskými státy určí potřebu posuzovat rizika dodavatelských řetězců 
kritické infrastruktury, zejména v digitální oblasti, s cílem lépe chránit zájmy EU v oblasti 
obrany a bezpečnosti a v r oce 2023 o ní podá zprávu.  
 Komise vyzývá všechny členské státy, které tak dosud neučinily, aby zřídily vnitrostátní 
mechanismus prověřování přímých zahraničních investic.  
 
5. Vnější rozměr  
Spolupráce s podobně smýšlejícími partnery po celém světě má zásadní význam pro posílení 
odolnosti a bezpečnosti dodávek v EU a zároveň pro snížení strategických závislostí a zvýšení 
vzájemných přínosů. V této souvislosti hraje důležitou úlohu zásada vzáje mnosti. K tradičním 
partnerům EU v oblasti technologií, bezpečnosti a obrany patří členové Evropského 
hospodářského prostoru (zejména Norsko), kandidátské země, sousední země a další země 
                                                           
16  COM(2021) 223 final  
 
15 (např.  Spojené státy, Kanada, Japonsko, Jižní Korea), jakož i meziná rodní organizace 
(např.  NATO). Spolupráce v poslední době probíhala především na těchto úrovních:  
5.1 Rada   pro obchod a technologie EU -USA  
Rada   pro obchod a technologie EU -USA se poprvé sešla 29. září 2021. EU a USA ve společném 
prohlášení opět potvrdily svůj závazek „zaměřit se na posílení odolnosti dodavatelského řetězce 
a bezpečnosti dodávek v klíčových odvětvích pro ekologickou a digitální transformaci a pro 
zajištění ochrany našich občanů“ a svůj cíl „zvýšit transparentnost nabídky a poptávk y, 
zmapovat příslušné stávající odvětvové schopnosti, vyměňovat si informace o politických 
opatřeních a prioritách výzkumu a vývoje a spolupracovat na strategiích na podporu odolnosti a 
diverzifikace dodavatelského řetězce“. Pro má předkládaný plán největš í význam práce 
pracovních skupin, které se věnují bezpečným dodavatelským řetězcům (včetně polovodičů ve 
specializovaném postupu), bezpečnosti informačních a komunikačních technologií, kontrolám 
vývozu a prověřování investic. Jako fórum pro diskuse o těcht o otázkách by bylo možné využít 
také nedávno zahájený dialog mezi EU a USA o bezpečnosti a obraně.  
5.2 Partnerství s NATO  
Na bruselském summitu v roce 2021 vymezili vedoucí představitelé NATO ambiciózní agendu v 
oblasti technologií, zejména nových a přelomových technologií17. Poskytli tak další pokyny pro 
práci probíhající v souladu s prováděcí strategií NATO v této oblasti, kterou v únoru 2021 
potvrdili ministři obrany NATO.  
Komise a vysoký představitel budou prostřednictvím pravidelných kontaktů s NA TO na 
pracovní úrovni sledovat pokrok příslušných iniciativ NATO v této oblasti a hledat možné 
vzájemně přijatelné a prospěšné interakce s příslušnými iniciativami EU při plné transparentnosti 
vůči členským státům a se souběžným cílem zabránit vytváření no vých nebo zvyšování 
stávajících technologických závislostí nebo závislostí na schopnostech.  
Další postup:  
 Komise a vysoký představitel budou v kontextu Rady pro obchod a technologie EU -USA a 
nedávno zahájeného dialogu mezi EU a USA o bezpečnosti a obraně jednat o tom, jak zvýšit 
odolnost dodavatelských řetězců a zajistit ochranu našich občanů.  
 Komise a vysoký představitel budou s NATO v rámci společného prohlášení EU -NATO o 
spolupráci a zcela transparentně vůči členským státům jednat o tom, jak podpořit vz ájemně 
přijatelné a prospěšné interakce svých relevantních iniciativ.  
 
6. Závěry  
Vzhledem k tomu, že globální geopolitická situace je i nadále složitá a závod o nové technologie, 
které mají význam pro bezpečnost a obranu, pokračuje, EU a její členské státy musí v oblasti 
                                                           
17  Součástí této práce bylo rozhodnutí o zřízení Akcelerátoru obranných inovací pro severní Atlantik (DIANA) a 
Inovačního fondu NATO.  
 
16 technologií, které mají zásadní význam pro dlouhodobou bezpečnost a obranu Evropy, posílit 
spolupráci a musí zvýšit úsilí o snížení souvisejících strategických závislostí.  
Předkládaný plán navrhuje úzce spolupracovat s členskými státy na identifikaci technologií a 
hodnotových řetězců, které mají kritický význam pro bezpečnost a obranu, včetně identifikace 
hlavních příčin souvisejících strategických závislostí v rámci Observatoře pro kritické 
technologie, s cílem podpořit celounijní stra tegický koordinovaný přístup ke klíčovým 
technologiím důležitým pro bezpečnost a obranu, který by co nejlépe využíval unijní a 
vnitrostátní programy a nástroje v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a inovací.  
V zájmu zvýšení konkurenceschopnosti a odo lnosti odvětví bezpečnosti a obrany přispějí zjištění 
Observatoře a související práce v rámci aktualizované průmyslové strategie rovněž k tomu, aby 
EU v průmyslové a obchodní politice tam, kde je to vhodné a v souladu s pravidly EU pro oblast 
hospodářské s outěže i s mezinárodními závazky EU, lépe zohledňovala hlediska obrany a 
bezpečnosti.  
Cílem návrhů obsažených v tomto plánu je přispět k tématu výzkumu, technologického rozvoje a 
inovací v nadcházejícím Strategickém kompasu EU, jehož prostřednictvím člens ké státy stanoví 
ambiciózní dlouhodobé cíle pro podstatné posílení bezpečnosti a obrany Evropy.