USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU  
ze dne 17. dubna 2013  
o zvláštních zprávách Ú četního dvora v souvislosti s ud ělováním absolutoria Komisi za rok 2011  
EVROPSKÝ PARLAMENT,  
— s ohledem na souhrnný rozpo čet Evropské unie na rozpo čtový rok 2011 (  1 ), 
— s ohledem na konsolidovanou ro ční ú četní záv ěrku Evropských spole čenství za rozpo čtový rok 2011 
(COM(2012) 436 – C7–0224/2012) (  2 ), 
— s ohledem na výro ční zprávu Ú četního dvora o pln ění rozpo čtu na rozpo čtový rok 2011, spolu 
s odpov ěďmi kontrolovaných orgán ů ( 3 ), a na zvláštní zprávy Ú četního dvora,  
— s ohledem na prohlášení o v ěrohodnosti (  4 ) ú čtů a o legalit ě a správnosti uskute čněných operací, které 
předložil Ú četní dv ůr za rok 2011 podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie,  
— s ohledem na své rozhodnutí ze dne 17. dubna 2013 k ud ělení absolutoria za pln ění souhrnného 
rozpo čtu Evropské unie za rozpo čtový rok 2011, oddíl III – Komise (  5 ) a na své usnesení obsahující 
připomínky, které je nedílnou sou částí tohoto rozhodnutí,  
— s ohledem na zvláštní zprávy Ú četního dvora vypracované v souladu s čl. 287 odst. 4 druhým 
pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie,  
— s ohledem na doporu čení Rady ze dne 12. února 2013 týkající se ud ělení absolutoria Komisi za pln ění 
souhrnného rozpo čtu Evropské unie na rozpo čtový rok 2011 (05752/2013 – C7-0038/2013),  
— s ohledem na články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a na článek 106a Smlouvy 
o Euratomu,  
— s ohledem na na řízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví 
finan ční na řízení o souhrnném rozpo čtu Evropských spole čenství (  6 ), a zejména na články 55, 145, 146 
a 147 tohoto na řízení,  
— s ohledem na na řízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. října 
2012, kterým se stanoví finan ční pravidla o souhrnném rozpo čtu Unie, a o zrušení na řízení Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 (  7 ), a zejména na články 62, 164, 165 a 166 tohoto na řízení,  
— s ohledem na článek 76 a p řílohu VI jednacího řádu,  
— s ohledem na zprávu Výboru pro rozpo čtovou kontrolu (A7-0096/2013),  
A. vzhledem k tomu, že podle čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii Komise plní rozpo čet a řídí 
programy a podle článku 317 Smlouvy o fungování Evropské unie tak činí ve spolupráci s členskými 
státy na vlastní odpov ědnost v souladu se zásadami řádného finan čního řízení;  
B. vzhledem k tomu, že zvláštní zprávy Ú četního dvora obsahují informace o d ůležitých otázkách souvi ­
sejících s uskute čňováním výdaj ů, a jsou tudíž pro Parlament užite čné p ři pln ění jeho úlohy orgánu 
příslušného k ud ělení absolutoria;CS L 308/68 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013  
( 1 ) Ú ř. v ěst. L 68, 15.3.2011.  
( 2 ) Ú ř. v ěst. C 348, 14.11.2012, s. 1.  
( 3 ) Ú ř. v ěst. C 344, 12.11.2012, s. 1.  
( 4 ) Ú ř. v ěst. C 348, 14.11.2012, s. 130.  
( 5 ) P řijaté texty, P7_TA(2013)0122 (viz strana 25 v tomto čísle Ú ředního v ěstníku).  
( 6 ) Ú ř. v ěst. L 248, 16.9.2002, s. 1.  
( 7 ) Ú ř. v ěst. L 298, 26.10.2012, s. 1.
C. vzhledem k tomu, že jeho p řipomínky ke zvláštním zprávám Ú četního dvora tvo ří nedílnou sou část 
výše uvedeného rozhodnutí Parlamentu ze dne 17. dubna 2013 o ud ělení absolutoria za pln ění 
souhrnného rozpo čtu Evropské unie na rozpo čtový rok 2011, oddíl III – Komise;  
Část I Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 12/2011 s názvem „P řisp ěla opat ření EU k p řizp ů­
sobení kapacity rybá řského lo ďstva dostupným rybolovným práv ům?“  
1. vítá zprávu Ú četního dvora a bere na v ědomí jeho kritické hodnocení opat ření p řijatých Komisí 
i členskými státy;  
2. zd ůraz ňuje skute čnost, že cílem spole čné rybá řské politiky (SRP) je podporovat udržitelný rybolov, 
což p ředpokládá dlouhodobou životaschopnost odv ětví rybolovu a rovnováhu mezi rybolovnými 
zdroji a kapacitou rybá řského lo ďstva, aby se zabránilo nadm ěrnému odlovu populací ryb;  
3. bere na v ědomí, že i když snižování nadm ěrné rybolovné kapacity bylo opakovaným tématem p řed ­
chozích reforem spole čné rybá řské politiky a zabývala se jí zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 3/1993 
a č. 7/2007, nákladná opat ření zam ěřená na p řizp ůsobení rybá řských lo ďstev členských stát ů rybo ­
lovným zdroj ům, která byla dosud ke snížení rybolovné kapacity p řijata, nebyla úsp ěšná;  
4. je si v ědom toho, že od roku 1995 lze pozorovat u odlov ů ryb v Unii klesající tendenci a že podle 
zelené knihy Komise o reform ě spole čné rybá řské politiky ze dne 22. dubna 2009 (COM(2009) 163) 
je tento pokles do zna čné míry zp ůsoben nadm ěrným rybolovem a je sou částí za čarovaného kruhu, 
kterým je na jedné stran ě nadm ěrná rybolovná kapacita rybá řského lo ďstva a na stran ě druhé jeho 
nízká ekonomická výkonnost;  
5. je znepokojen tím, že od poslední reformy spole čné rybá řské politiky v roce 2002 poklesl odlov ryb 
o 1 000 000 tun a po čet pracovních míst v odv ětví rybolovu se snížil ze 421 000 na 351 000;  
6. konstatuje, že i když neexistuje oficiální definice nadm ěrné rybolovné kapacity, klesající odlov a ztráty 
pracovních míst, k nimž dochází v d ůsledku nadm ěrného odlovu populací, jsou d ůkazem nadm ěrné 
rybolovné kapacity; vyzývá Komisi, aby proto definovala nadm ěrnou rybolovnou kapacitu a zvážila 
relevantn ější a d ůrazn ější opat ření, která umožní provád ět kroky k dosažení rovnováhy mezi rybo ­
lovnou kapacitou a rybolovnými právy;  
7. považuje za nezbytné, aby Komise vypracovala zprávu, v níž uvede údaje o stávající nadbyte čné 
kapacit ě v Unii rozd ělené podle rybá řského lo ďstva a jednotlivých stát ů; 
8. je také znepokojen tím, že jako opat ření k omezení velikosti rybá řského lo ďstva ztratily stropy pro 
kapacitu lo ďstev sv ůj význam, nebo ť skute čná velikost lo ďstva je výrazn ě pod t ěmito stropy a mohla 
by být dokonce o 200 000 tun v ětší a stále bude v souladu s p ředpisy; zd ůraz ňuje, že v d ůsledku 
technického pokroku se krom ě toho zvýšila rybolovná kapacita lo ďstev za posledních deset let 
v pr ům ěru o 3 % ro čně; 
9. konstatuje, že spole čná rybá řská politika m ěří kapacitu plavidel na základ ě výkonu (vyjád řeného 
v kilowattech) a velikosti (vyjád řené jako hrubá tonáž plavidla) a že tyto ukazatele neberou 
v úvahu technický pokrok v metodách rybolovu, což zt ěžuje stanovení vhodných cíl ů pro její snížení; 
konstatuje, že Komise chce tyto statické parametry zachovat až do konce roku 2015;  
10. vyzývá Komisi, aby posílila povinnost členských stát ů řádným zp ůsobem aktualizovat rejst řík rybá ř­
ského lo ďstva, a aby zavedla povinnost podávat zprávy o krocích u čin ěných s cílem zajistit rovnováhu 
mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy;  
11. bere na v ědomí, že pokud jde o snížení rybolovné kapacity, nový návrh SRP, který p ředložila Komise, 
vychází z nového tržního p řístupu (program ud ělování p řevoditelných rybolovných práv), nebo ť 
Komise dosp ěla k názoru, že tyto programy mohou hrát d ůležitou úlohu p ři snižování nadm ěrné 
rybolovné kapacity;CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/69
12. vyjad řuje své znepokojení nad nedostatky, které se projevily u pravidel pro nakládání s rybolovnými 
právy v p řípad ě, že jsou rybá řská plavidla vrakována s ve řejnou podporou, a nad neschopností 
definovat jasná a ú činná výb ěrová kritéria pro výb ěr plavidel; domnívá se, že programy vrakování 
byly z části provád ěny nevhodným zp ůsobem, nebo ť peníze da ňových poplatník ů byly využívány 
k vrakování již neaktivních lodí nebo dokonce nep římo k výstavb ě nových lodí; konstatuje však, 
že n ěkteré členské státy provád ěly programy vrakování, které splnily sv ůj ú čel; zd ůraz ňuje proto, že 
při provád ění program ů vrakování je t řeba uplat ňovat p řísná ochranná opat ření, aby se zajistilo 
snížení nadm ěrné kapacity a zabránilo se zneužívání prost ředk ů; 
13. vyjad řuje politování nad tím, že investice do rybá řských plavidel financované z Evropského rybá řského 
fondu (ERF) mohou zvyšovat schopnost jednotlivých plavidel lovit ryby; domnívá se, že vysv ětlující 
sd ělení, které Komise p řipravila a zaslala členským stát ům v návaznosti na zvláštní zprávu Ú četního 
dvora o schopnosti plavidel lovit ryby, v n ěmž Ú četní dv ůr vyzval vnitrostátní orgány, aby uplat ňo­
valy p řísn ější kontroly, než se rozhodnou financovat investi ční projekty do plavidel, je nedostate čné; 
14. konstatuje, že v bod ě 36 zvláštní zprávy č. 12/2011 se sice uvádí, že ke konci roku 2010 dosahovalo 
provád ění Evropského rybá řského fondu (ERF) vyjád řené ve výdajích potvrzených členskými státy 
částky 645 milion ů EUR, což odpovídá 15 % částky, která je k dispozici na období 2007–2013, 
že v ětšina této částky byla vykázána v roce 2010 a že Komise k 31. prosinci 2010 stále neproplatila 
292 milion ů EUR, k čemuž došlo v d ůsledku toho, že Rada p řijala se zpožd ěním na řízení Rady (ES) 
č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybá řském fondu (  1 ), a v d ůsledku složitosti 
v prvotní fázi z řizování řídících a kontrolních systém ů členských stát ů; konstatuje, že pr ůběžné platby 
potvrzené členskými státy do konce prosince 2011 činily 28 % (1 188 milion ů EUR) z celkové částky 
přidělené v rámci ERF, a vítá skute čnost, že tempo čerpání prost ředk ů z ERF nyní nabírá na rychlosti;  
15. doporu čuje, aby členské státy p řijaly opat ření s cílem  
— p řizp ůsobit své rybá řské lo ďstvo stávajícím možnostem rybolovu,  
— zajistit, aby výb ěrová kritéria pro programy vy řazování plavidel z provozu byla navrhována tak, 
aby m ěla pozitivní dopad na udržitelnost cílové rybí populace, a zajistit, aby se ve řejná podpora 
pro vy řazování plavidel z provozu neposkytovala na neaktivní plavidla;  
16. vyzývá Komisi, aby stanovila ú činné stropy pro kapacitu lo ďstev;  
17. považuje za nezbytné provést reformu spole čné rybá řské politiky (SRP) a stanovit regiony pro její 
provád ění a řízení program ů a opat ření; 
18. podporuje tato doporu čení Ú četního dvora:  
— m ěla by být p řijata opat ření ke snížení nadm ěrné kapacity rybá řského lo ďstva a k lepšímu 
definování a m ěření rybolovné kapacity a nadm ěrné rybolovné kapacity, p řičemž je t řeba v ěnovat 
pozornost tomu, aby byla zachována zbývající pracovní místa v odv ětví rybolovu,  
— m ěl by být p řehodnocen program podpory modernizace plavidel a up řesn ěny programy p řevodu 
rybolovných práv,  
— m ěla by být stanovena jasná pravidla pro programy vy řazování rybá řských plavidel,  
— členské státy by m ěly provád ět ERF v čas a veškeré investice do plavidel z ve řejných zdroj ů by 
nem ěly vést ke zvyšování schopnosti lovit ryby,  
— rejst řík rybá řského lo ďstva by m ěl být řádn ě aktualizován a zprávy členských stát ů by m ěly 
obsahovat požadované informace a m ěly by mít odpovídající kvalitu,  
19. navíc se domnívá, že s ohledem na kritiku Ú četního dvora se ukazuje, že SRP i ERF p ředstavují 
v sou časné dob ě neú činné využívání našich spole čných zdroj ů, a vítá proto skute čnost, že program 
bude v blízké budoucnosti kompletn ě p řezkoumán; zd ůraz ňuje, že p ři p řepracovávání tohoto 
programu je d ůležité zam ěřit se na ty oblasti rybolovu, které je možné nejlépe řešit na úrovni 
Unie, jako jsou hlediska ochrany životního prost ředí, spíše než na r ůzné formy neú činných podp ůr­
ných program ů;CS L 308/70 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013  
( 1 ) Ú ř. v ěst. L 223, 15.8.2006, s. 1.
Část II Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 13/2011 s názvem „Umož ňují kontroly v rámci 
celního režimu 42 zabránit da ňovým únik ům v oblasti DPH a odhalovat je?“  
20. vítá zvláštní zprávu Ú četního dvora č. 13/2011;  
21. p řipomíná, že řádný výb ěr dan ě z p řidané hodnoty (DPH) má p římý vliv na ekonomiky členských 
stát ů a rozpo čet Unie, nebo ť da ňové podvody a zejména podvody s DPH p řinášejí ekonomikám 
členských stát ů a rozpo čtu Unie nadm ěrn ě vysoké ztráty, a zhoršují tak dluhovou krizi; poukazuje 
na to, že ro ční výše podvod ů s DPH podle odhad ů dosahuje hodnoty zhruba 1 400 milion ů EUR;  
22. je p řesv ědčen, že zejména v sou časné hospodá řské situaci je t řeba klást v ětší d ůraz na ú činn ější 
a spravedliv ější systémy výb ěru daní; zd ůraz ňuje, že zdokonalení takových systém ů by m ělo být 
pro Unii a všechny členské státy, a zejména pro ty, které se potýkají s nejv ětšími hospodá řskými 
problémy, prvo řadou prioritou;  
23. p řipomíná, že podle studie vypracované pro Komisi není podle odhad ů v EU odvád ěno pr ům ěrn ě 
12 % DPH; upozor ňuje zvlášt ě na to, že tento výpadek p říjm ů z DPH dosahuje v Řecku a Itálii, tedy 
v členských státech, které procházejí nejtíživ ější dluhovou krizí, alarmující výše 30 % ( Řecko) a 22 % 
(Itálie);  
24. zd ůraz ňuje, že krom ě vyhýbání se da ňovým povinnostem a ztrátám zp ůsobeným platební neschop ­
ností lze výpadek p říjm ů z DPH p řipsat na vrub podvod ům, netransparentním pravidl ům, nesou ­
rodým kontrolním systém ům a tomu, že členské státy neprovedly právní p ředpisy Unie nebo je 
provedly jen částe čně, p řičemž výpadek p říjm ů z DPH, který dosahuje miliard EUR, je p řevážn ě 
nahrazován úspornými opat řeními, která mají negativní d ůsledky pro ob čany Unie a jejichž dopad 
musí nést ti ob čané, kte ří sv ůj p říjem řádn ě doložili a u nichž ho lze detailn ě sledovat;  
25. je hluboce znepokojen zjišt ěními Ú četního dvora, zejména tím, že jen uplat ňování celního režimu 
42 (  1 ) zp ůsobilo v roce 2009 odvozené ztráty p řibližn ě ve výši 2,2 miliardy EUR v sedmi členských 
státech, kde Ú četní dv ůr provedl v roce 2009 audit, což p ředstavuje 29 % DPH teoreticky uplatnitelné 
na zdanitelnou částku všech dovoz ů uskute čněných v t ěchto členských státech na základ ě celního 
režimu 42 v roce 2009;  
26. se znepokojením konstatuje, že Ú četní dv ůr shledal, že regula ční rámec Unie nezajiš ťuje jednotnou 
a řádnou správu p řípad ů osvobození od DPH ze strany celních orgán ů členských stát ů, a že regula ční 
rámec nezajiš ťuje, aby informace o t ěchto pln ěních byly vždy poskytovány správc ům dan ě v členských 
státech ur čení, což činí tento systém nedostate čně chrán ěným v ůči zneužívání ze strany organizova ­
ného zlo činu a jednotlivých podvodník ů, a vytvá ří tak konkuren ční nevýhodu pro hospodá řské 
subjekty jednající v dobré ví ře; 
27. upozor ňuje na zjišt ění Ú četního dvora, že celní orgány v auditovaných členských státech nezajiš ťují 
platnost a úplnost údaj ů ani spln ění ostatních podmínek pro osvobození od DPH;  
28. je znepokojen tím, že Ú četní dv ůr shledal závažné nedostatky v kontrole zjednodušených celních 
režim ů, které tvo ří 70 % všech celních režim ů, zejména nízkou kvalitu audit ů nebo jejich nedostate čné 
zdokumentování a malou míru využití automatizovaných postup ů zpracování údaj ů k provedení 
kontrol p ři uplat ňování zjednodušených režim ů; poukazuje na to, že tyto nedostatky zp ůsobily 
rozpo čtu Unie neopodstatn ěné ztráty a že správné fungování celního systému má p římý dopad na 
výpo čet DPH; vyjad řuje politování nad tím, že Komise za posledních deset let neu činila vhodná 
opat ření k náprav ě tohoto stavu, nýbrž se schovávala za pravidla, která se v psané podob ě jevila 
jako celkem dosta čující;  
29. s politováním konstatuje, že model výb ěru DPH z ůstal od svého založení nezm ěněn; domnívá se, že je 
zastaralý, nebo ť došlo k řad ě zm ěn v technologické i ekonomické sfé ře; 
30. naléhav ě vyzývá Komisi a členské státy, aby sledovaly sou časné i nové trendy v oblasti podvod ů 
a ú činn ě na n ě reagovaly, a žádá, aby Komise do zá ří 2013 informovala Výbor pro rozpo čtovou 
kontrolu o tom, jaká do časná a trvalá opat ření v rámci celního režimu 42 byla p řijata nejen Unií, aleCS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/71  
( 1 ) Režim využívaný dovozcem s cílem získat osvobození od DPH p ři p řevozu dováženého zboží do jiného členského 
státu a v p řípad ě, že je DPH splatná v členském stát ě ur čení.
také na vnitrostátní úrovni, a jak tato opat ření ovlivnila po čet p řípad ů podvodu; bere na v ědomí 
„Zelenou knihu o budoucnosti DPH – Pro jednodušší, stabiln ější a ú činn ější systém DPH“ (COM(2010) 
695) a žádá, aby byly p ředloženy konkrétní návrhy reformy DPH;  
31. vyzývá Komisi, aby naléhav ě požádala členské státy, aby zjednodušily své právní p ředpisy ohledn ě 
DPH, zavedly standardní podobu da ňového formulá ře pro da ňové orgány a zavedly jednotné a řádné 
vy řizování p řípad ů výjimek z DPH celními orgány členských stát ů a aby zajistily lepší dostupnost 
těchto legislativních text ů p řeložených minimáln ě do angli čtiny, francouzštiny a n ěm činy; 
32. vyjad řuje politování nad tím, že byl odložen p ředpokládaný vstup v platnost modernizovaného 
celního kodexu uvedený v návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady p ředloženého Komisí, 
kterým se stanoví celní kodex Unie (COM(2012) 64), a považuje nové navrhované datum, totiž 
31. prosince 2020, za nep řijatelné; p řipomíná, že na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 
č. 450/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví celní kodex Spole čenství (Modernizovaný 
celní kodex) (  1 ), p ředpokládalo, že modernizovaný celní kodex vstoupí v platnost do 24. června 2013, 
a naléhav ě vyzývá Komisi a členské státy, aby u činily veškeré nezbytné kroky k urychlení p řípravného 
procesu;  
33. d ůrazn ě doporu čuje všem členským stát ům, aby se zapojily do pracovní oblasti 3 Eurofiscu zam ěřené 
na podvodné operace podle celního režimu 4200;  
34. podporuje návrh Komise sm ěrnice Rady, kterou se m ění sm ěrnice 2006/112/ES o spole čném systému 
dan ě z p řidané hodnoty, pokud jde o da ňové úniky spojené s dovozem a jinými p řeshrani čními 
pln ěními (KOM(2008) 805), jenž se snaží zavést spole čnou odpov ědnost hospodá řských subjekt ů za 
pln ění uvnit ř Unie, což znamená, že pokud dojde ke ztrát ě DPH v d ůsledku lživého, pozdního nebo 
neúplného oznámení pln ění správci DPH, dovozci v takových p řípadech ponesou za tuto ztrátu 
spole čně a nerozdíln ě odpov ědnost a mohou podléhat odpovídajícím sankcím;  
35. zd ůraz ňuje význam intenzivn ější a rychlejší spolupráce mezi členskými státy a lepší kontroly vým ěn 
informací, p řím ějších kontakt ů mezi místními da ňovými a celními orgány i na úrovni online systému 
vým ěny informací o DPH (VIES), s cílem zajistit, aby si členské státy vzájemn ě poskytovaly ú činnou 
pomoc;  
36. doporu čuje členským stát ům, aby bez zbyte čného odkladu poskytly celním orgán ům online p řístup 
k identifika čním čísl ům pro DPH obsaženým v systému vým ěny informací o DPH (VIES), a umožnily 
jim tak splnit jejich povinnost ov ěřit čísla pro DPH uvedená v celních prohlášeních; žádá Komisi, aby 
příslušné výbory Evropského parlamentu a Ú četní dv ůr pravideln ě každý m ěsíc informovala o tom, jak 
se ve všech členských státech vyvíjí situace, pokud jde o p ředcházení podvod ům v rámci celního 
režimu 42;  
37. vyzývá Komisi, aby vytvo řila systém, který by kombinoval pomoc v celní oblasti a administrativní 
spolupráci v oblasti DPH pro zajišt ění ú činného p ředávání informací, aby byly p říslušné orgány 
v jedné oblasti rutinn ě informovány o krocích podniknutých v oblasti druhé; domnívá se, že by to 
zrychlilo a zefektivnilo spolupráci mezi p říslušnými orgány a výb ěr DPH v cílovém členském stát ě; 
38. zd ůraz ňuje úlohu elektronické ve řejné správy p ři zvyšování transparentnosti a boji proti podvod ům 
a korupci, a tudíž p ři ochran ě ve řejných financí; zd ůraz ňuje, že Unie zaostává za svými pr ůmyslovými 
partnery, mj. z d ůvodu nedostate čné interoperability systém ů ( 2 ); zd ůraz ňuje, že Unie musí zinten ­
zívnit své úsilí o zavedení nové generace elektronické správy (e-government);  
39. poukazuje na to, že zdokumentované bezhotovostní elektronické transakce zt ěžují zapojení do šedé 
ekonomiky a že se ukazuje, že je úzká souvislost mezi podílem elektronických plateb v ur čité zemi 
a rozsahem její šedé ekonomiky (  3 ); vybízí členské státy, aby snížily limity pro povinné bezhotovostní 
platby;CS L 308/72 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013  
( 1 ) Ú ř. v ěst. L 145, 4.6.2008, s. 1.  
( 2 ) Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru a Výboru region ů ze 
dne 19. kv ětna 2010: Digitální program pro Evropu, COM(2010) 245.  
( 3 ) The Shadow Economy in Europe, 2010: Using Electronic Payment Systems to Combat the Shadow Economy/Friedrich 
Schneider, A.T. Kearney, 2010.
40. schvaluje doporu čení Ú četního dvora, zejména:  
— doporu čení, aby Komise upravila provád ěcí ustanovení celního kodexu tak, aby byla zavedena 
povinnost p ředávat p říslušná identifika ční čísla pro DPH,  
— doporu čení zm ěnit sm ěrnici o DPH tak, aby dovozci nesli spole čně a nerozdíln ě odpov ědnost za 
ztráty na DPH,  
— doporu čení Komisi, aby poskytla členským stát ům pokyny k využívání vzájemné pomoci a správní 
spolupráci,  
— doporu čení zavést automatické ov ěřování identifika čních čísel pro DPH a vytvo řit v rámci celního 
režimu 42 rizikové profily EU,  
— zm ěnit sm ěrnici o DPH tak, aby bylo možno provád ět uvedení do souladu celních a da ňových 
údaj ů, 
— doporu čení stanovit povinnost oznamovat informace nezbytné pro správné vym ěření DPH,  
— doporu čení, aby byla vytvo řena p římá automatická vým ěna informací o rizikových operacích 
v rámci celního režimu 42;  
žádá Komisi, aby každých šest m ěsíc ů podávala zprávu o tom, jak a kdy provede tato doporu čení; 
Část III Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 14/2011 s názvem „Zlepšila pomoc EU schopnost 
Chorvatska řídit po svém p řistoupení poskytované finan ční prost ředky?“  
41. vítá zvláštní zprávu Ú četního dvora č. 14/2011 a podporuje záv ěry Ú četního dvora, zejména pak 
zjišt ění, že „p ředvstupní pomoc EU Chorvatsku celkov ě významn ě p řispívá k pokroku Chorvatska p ři 
budování jeho správních kapacit pro řízení zvýšeného financování z EU po p řistoupení“; vítá skute č­
nost, že p ředvstupní pomoc hraje p ři p říprav ě chorvatských orgán ů na řízení politik soudržnosti 
a rozvoje venkova v období po vstupu zem ě do EU významnou a pozitivní úlohu;  
42. lituje, že zpráva Ú četního dvora neobsahuje dostatek informací o mí ře chybovosti nebo podvod ů 
a o následných opat řeních, a to i soudních v od ůvodn ěných p řípadech, a také o hodnocení dosaže ­
ných výsledk ů; 
43. zd ůraz ňuje nicmén ě, že Ú četní dv ůr došel k záv ěru, že „pomoc byla zatím p ři pln ění stanovených cíl ů 
jen částe čně úsp ěšná a v řad ě klí čových oblastí je t řeba podpo řit další pokrok v budování kapacit jak 
před p řistoupením, tak po n ěm“; poukazuje na zjišt ění Ú četního dvora, že „ve v ětšin ě oblastí p řed ­
vstupní pomoc i Komise dosud nepovažovala schopnost Chorvatska za dostate čnou na to, aby 
Chorvatsko mohlo pomoc realizovat bez kontrol  ex ante  provád ěných Komisí“ a že „p řes pokrok 
dosažený v poslední dob ě jsou kapacity v oblasti zadávání zakázek a boj proti korupci dv ě oblasti, kde 
je t řeba podporu chorvatských orgán ů zvlášt ě zvýšit“;  
44. s ohledem na n ěkteré p řípady nedostate čné p řipravenosti správních orgán ů a institucí a na p řechod od 
financování p řed p řistoupením k financování ze strukturálních fond ů v p ředchozích p řistoupeních 
k Unii jej znepokojuje otázka, jak by se dalo podobným rizik ům v p řípad ě Chorvatska p ředejít;  
45. je znepokojen tím, že vedle významného zam ěření Ú četního dvora na sla ďování právních p ředpis ů je 
zapot řebí rovn ěž neustále sledovat a zavád ět opat ření k vy řešení:  
— nedostate čné míry čerpání prost ředk ů u celé řady program ů z nedávné doby,  
— p řim ěřenosti externího auditu a kapacity vnit řní kontroly,CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/73
— stability postup ů u program ů, jež mají být financovány,  
— otázek transparentnosti a pot řeby zvýšit informovanost zainteresovaných subjekt ů a široké ve řej­
nosti,  
— otázek ú činnosti, ú čelnosti a hospodárnosti p ři využívání finan čních prost ředk ů, a to prost řednic ­
tvím hodnocení dosažených výsledk ů; 
46. podporuje doporu čení Ú četního dvora a p ředevším pak vyzývá Komisi a chorvatské orgány, aby úzce 
spolupracovaly s cílem posílit d ůraz na priority zam ěřující se na budování kapacit v oblasti zadávání 
zakázek provád ěním plán ů pro odborné vzd ělávání na pracovišti i mimo pracovišt ě, zavád ět rozsá ­
hlejší opat ření pro uspokojení pot řeb v oblasti budování kapacit na regionální a místní úrovni a dále 
rozvíjet hodnocení ú činnosti projekt ů a vytvo řit portfolio projekt ů p řipravených k realizaci, aby bylo 
možno pln ě využít zvýšené dostupné finan ční prost ředky po vstupu zem ě, a také p řijmout opat ření 
týkající se program ů rozvoje venkova a posílit protikorup ční opat ření; 
47. podporuje doporu čení Ú četního dvora adresované Komisi, aby zohlednila zkušenosti získané v Chor ­
vatsku p ři řízení p ředvstupní pomoci ve vhodných p řípadech i v jiných zemích;  
48. vítá hodnocení, které Komise za členila do své monitorovací zprávy o p řípravách Chorvatska na 
přistoupení ze dne 24. dubna 2012, v níž uvádí, že „p řípravy Chorvatska na členství v EU probíhají 
celkov ě zdárn ě. Chorvatsko dosáhlo zna čné úrovn ě slad ění právních p ředpis ů s acquis . Od zprávy 
o pokroku z roku 2011 a poslední aktualizace monitorovacích tabulek na podzim roku 2011 zem ě 
učinila další pokrok. Komise však zjistila, že stále existuje n ěkolik málo problém ů, k jejichž řešení je 
třeba vynaložit další úsilí“ (  1 ); 
49. všímá si, že v rámci n ěkolika kapitol  acquis  je doposud řada nevy řešených otázek, kterými je t řeba se 
zabývat; p ředevším je nutné v ěnovat pozornost slad ění legislativy, pokud jde o sekundární právní 
předpisy týkající se zadávání ve řejných zakázek, zejména ve řejných zakázek v oblasti obrany, a také 
řádnému provád ění nov ě p řijatých právních p ředpis ů, zejména na místní úrovni, a to rovn ěž 
s ohledem na budoucí řízení strukturálních fond ů; 
50. konstatuje také, že je t řeba dalšího úsilí v oblasti finan ční kontroly, aby se zlepšilo celkové fungování 
ve řejné interní finan ční kontroly a externího auditu na centrální i místní úrovni, a také v oblasti 
finan čních a rozpo čtových ustanovení tam, kde je nutné pokra čovat v budování kapacit s cílem 
dosáhnout po p řistoupení ú činné koordinace obecného systému vlastních zdroj ů, a aby se zintenzív ­
nila modernizace kontrolní strategie celních orgán ů zam ěřené na kontroly provád ěné po odbavení 
zboží;  
51. zd ůraz ňuje, že v n ěkterých oblastech je t řeba zvýšit úsilí, p ředevším v zem ědělství a rozvoji venkova, 
kde je t řeba v ěnovat pozornost dalšímu slad ění legislativy a posílení správní kapacity v oblasti 
přímých plateb a rozvoje venkova;  
52. je znepokojen nízkou mírou čerpání finan čních prost ředk ů z program ů Sapard a IPARD – n ěkterá 
odv ětví byla p ři provád ění opat ření 1 (Investice do zem ědělských podnik ů) velmi chab ě zastoupena, 
zejména odv ětví mléka, skleníkového p ěstování a odv ětví ovoce a zeleniny; domnívá se, že to ukazuje 
na vážné nedostatky, pokud jde o kapacitu a p řipravenost t ěchto odv ětví k budoucímu čerpání 
finan čních prost ředk ů Unie;  
53. všímá si zpožd ění p ři provád ění p ředvstupní pomoci; vítá pokrok, kterého bylo dosaženo p ři řešení 
tohoto problému, a naléhav ě vyzývá Komisi a chorvatské orgány, aby i nadále zvyšovaly rychlost 
provád ění pomoci, zejména posílením budování kapacit; zd ůraz ňuje, že vytvá ření kapacit v rámci 
předvstupní pomoci by m ělo být zam ěřeno na úst řední orgány, stejn ě jako na regionální a místní 
struktury; vyjad řuje znepokojení nad skute čností, že pokud jde o Chorvatsko, m ůže nedostate čná 
pozornost na úrovni regionálních a místních struktur vést k tomu, že zem ě nebude mít odpovídající 
administrativní kapacity a zkušenosti pro čerpání pomoci Unie;CS L 308/74 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013  
( 1 ) Sd ělení Komise Evropskému parlamentu a Rad ě ze dne 24. dubna 2012: Monitorovací zpráva o p řípravách Chor ­
vatska na p řistoupení, s. 12.
54. op ět zd ůraz ňuje, že cílem p ředvstupní pomoci je mimo jiné posílení schopnosti kandidátských zemí 
čerpat v budoucnu finan ční prost ředky z Unie efektivním a transparentním zp ůsobem; vítá proto nové 
přístupy, které Komise uplat ňuje p ři plánování p ředvstupní pomoci Chorvatsku, jako je propojování 
zvláštních projekt ů na vytvá ření kapacit s jednáními o p řistoupení, což umožní zavedení víceletých 
program ů; 
55. vyzývá Komisi, aby v co nejvyšší mí ře zvýšila možnosti institucionálního vzd ělávání a vytvá ření 
kapacit v kandidátských zemích a potenciálních kandidátských zemích, a to zejména prost řednictvím 
propojení postup ů p ředvstupní pomoci s postupy využívanými v rámci strukturálních fond ů, Evrop ­
ského sociálního fondu a Evropského zem ědělského fondu pro rozvoj venkova;  
56. konstatuje rovn ěž, že, pokud jde o regionální politiku a koordinaci strukturálních nástroj ů, je t řeba 
dále zam ěřit úsilí na ú činné provád ění plán ů ke zvýšení správní kapacity pro provád ění politiky 
soudržnosti v budoucnosti a propojení úsp ěšn ě řešených projekt ů; 
57. vyzývá chorvatské orgány, aby p řijaly opat ření zam ěřená na řešení výše uvedených problém ů, a žádá 
Komisi, aby podala zprávu o pokroku Chorvatska p ři řešení t ěchto a ostatních zbývajících otázek;  
58. oce ňuje pokrok, kterého Chorvatsko dosáhlo ve zvyšování svých institucionálních a správních kapacit 
a konsolidaci řízení p ředvstupní pomoci;  
59. vítá skute čnost, že v prosinci 2011 bylo z řízeno chorvatské ministerstvo pro regionální rozvoj 
a fondy EU, a skute čnost, že ministr pro regionální rozvoj a fondy EU byl také jmenován místop řed ­
sedou vlády, čímž nová vláda prokázala odhodlání zabývat se otázkami týkajícím se regionálního 
rozvoje a využívání fond ů Unie;  
60. konstatuje, že Chorvatsko vyvinulo zna čné úsilí o zavedení řádného finan čního řízení a systému 
kontroly, díky čemuž by m ěly v druhé polovin ě roku 2012 skon čit kontroly ex ante; zd ůraz ňuje 
však, že jsou pot řebná další dlouhodobá opat ření, nebo ť Komise Chorvatsku prozatím ve v ětšin ě 
oblastí nepovolila uplat ňovat p ředvstupní pomoc bez kontrol ex ante;  
61. vítá skute čnost, že v lednu 2012 vstoupil v platnost nový zákon o ve řejných zakázkách zajiš ťující 
větší transparentnost a že v roce 2011 došlo k realizaci vzorového partnerského projektu v rámci 
nástroje p ředvstupní pomoci z roku 2008 nazvaného „Posilování kapacity k náprav ě nesrovnalostí 
v postupech zadávání ve řejných zakázek“, který zahrnoval mimo jiné také činnosti v oblasti zvyšování 
informovanosti;  
62. naléhav ě vyzývá Komisi a chorvatské orgány, aby se p řednostn ě zabývaly zvyšováním kapacit v oblasti 
ve řejných zakázek; v této souvislosti zd ůraz ňuje, že boj proti korupci hraje v celém procesu p řistou ­
pení úst řední úlohu a že pokud se nepoda ří zavést preventivní protikorup ční opat ření, bude t řeba 
v budoucnu po čítat p ři čerpání pomoci Unie s komplikacemi;  
Část IV Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 16/2011 s názvem „Finan ční pomoc EU na vy řazo ­
vání jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litv ě a na Slovensku: dosažené 
výsledky a budoucí výzvy“  
63. zd ůraz ňuje, že vy řazování z provozu bude v nadcházejících letech stále významn ější otázkou, protože 
do roku 2025 bude nutné uzav řít t řetinu ze 133 reaktor ů činných ve 14 členských státech (  1 ); 
64. vyzývá sv ůj Rozpo čtový výbor a Výbor pro pr ůmysl, výzkum a energetiku, aby zjišt ění Výboru pro 
rozpo čtovou kontrolu zohlednily p ři jednání o novém víceletém finan čním rámci (na období 
2014–2020);CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/75  
( 1 ) Viz sd ělení Komise Evropskému parlamentu a Rad ě ze dne 12. prosince 2007: Druhá zpráva o využívání finan čních 
zdroj ů ur čených na vy řazování jaderných za řízení z provozu a na nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním 
odpadem (COM(2007) 794), s. 10).
Zjišt ění Ú četního dvora  
65. domnívá se, že zjišt ění Ú četního dvora lze shrnout takto:  
„a) Jelikož je rámec dané politiky vymezen pom ěrn ě voln ě, v programech nejsou komplexn ě posou ­
zeny pot řeby, stanoveny priority a vymezeny konkrétní cíle a výsledky, jichž se má dosáhnout. 
Odpov ědnost je rozptýlená, zejména pokud jde o monitorování a celkové pln ění cíl ů program ů. 
Dohled Komise se zam ěřuje na pln ění rozpo čtu a provád ění projekt ů. 
b) Pokrok ve vy řazování jaderných za řízení z provozu a zmír ňování následk ů se komplexn ě nepo ­
suzuje. U klí čových infrastrukturních projekt ů byla zaznamenána zpožd ění a p řekro čení náklad ů. 
c) A čkoli reaktory byly odstaveny v letech 2002 až 2009, programy zatím nep řinesly požadované 
organiza ční zm ěny, které by umožnily, aby se z provozovatel ů staly efektivn ě fungující organizace 
provád ějící vy řazování jaderných za řízení z provozu.  
d) Finan ční zdroje, jež jsou v sou časnosti k dispozici (v četn ě p řísp ěvku EU do roku 2013 ve výši 
2,85 miliardy EUR), budou nedostate čné a schodek financování je zna čný (kolem 2,5 miliardy 
EUR). (  1 )“; 
66. dále konstatuje, že Komisí p ředložený program financování nebyl p ředm ětem p ředb ěžného komplex ­
ního hodnocení;  
Záv ěry Parlamentu  
67. bere na v ědomí, že stav popsaný ve zpráv ě Ú četního dvora se týká období do konce roku 2010, a že 
Komise následn ě p řijala řadu iniciativ;  
68. konstatuje, že obecným cílem Unie v oblasti jaderné energetiky je zaru čit co nejv ětší míru jaderné 
bezpe čnosti;  
69. bere na v ědomí stanovisko Komise, že zavedla procesní rámec, který stanoví konkrétní cíle, definuje 
úlohy a odpov ědnosti a jasn ě vymezuje požadavky na podávání zpráv a dohled (  2 ); 
70. bere na v ědomí odpov ěď Komise, která vysv ětluje, že posouzení pot řeb bylo sou částí posouzení 
dopadu (SEC(2011) 1387) provedeného v roce 2011; konstatuje, že toto posouzení dopadu zahrnulo 
dosud dosažený pokrok, zbývající výzvy a p řehled stavu financování;  
71. p řipomíná, že smlouvy o p řistoupení Bulharska a Slovenska stanoví limity pro poskytování finan ční 
pomoci Unie na rok 2009, resp. 2006;  
72. vítá návrh na řízení Rady o podpo ře poskytované Unií na programy pomoci pro vy řazování jaderných 
za řízení v Bulharsku, Litv ě a na Slovensku z provozu (COM(2011) 783), který vychází z rozsáhlých 
konzultací se zú častn ěnými subjekty, dot čenými členskými státy – Bulharskem, Litvou a Slovenskem – 
a skupinami odborník ů ve v ěci vy řazování z provozu; vítá skute čnost, že jako výchozí materiál byla 
použita zjišt ění z usnesení Parlamentu ze dne 5. dubna 2011 (  3 ) a záv ěr a doporu čení auditu Ú četního 
dvora týkajícího se vy řazování z provozu z roku 2011;  
73. p řipomíná, že odborníci vyzvali k tomu, aby další podpora ze strany Unie vycházela z propracovaného 
a úplného podrobného plánu na vy řazování z provozu, který bude zahrnovat i odhad celkových 
náklad ů do skon čení lh ůty pro vy řazení z provozu; zastává názor, že je t řeba jasn ě uvést národní 
spolufinancování a zp ůsob zajišt ění tohoto financování z dlouhodobého hlediska;CS L 308/76 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013  
( 1 ) Zvláštní zpráva č. 16/2011, s. 7.  
( 2 ) Viz zpráva Komise Evropskému parlamentu a Rad ě ze dne 13. července 2011 o použití finan čních prost ředk ů, které 
byly poskytnuty Litv ě, Slovensku a Bulharsku na podporu vy řazení z provozu p řed časn ě odstavených jaderných 
elektráren podle akt ů o p řistoupení, b ěhem období let 2004 až 2009 (COM(2011) 432).  
( 3 ) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. dubna 2011 o ú činnosti financování EU v oblasti vy řazování jaderných 
elektráren z provozu v nových členských státech (Ú ř. v ěst. C 296 E, 2.10.2012, s. 19).
74. s uspokojením konstatuje, že zú častn ěné subjekty výslovn ě podpo řily hlavní cíle definované ve výše 
uvedeném posouzení dopad ů ( 1 ), které provedla Komise, jakož i zam ěření pomoci Unie na pln ění 
konkrétních cíl ů s nejvyšší p řidanou hodnotou pro Unii; poznamenává, že od samého po čátku je t řeba 
brát v úvahu dodržování postup ů a podrobné sledování náklad ů; 
75. znovu opakuje a zd ůraz ňuje vzájemné závazky p řijaté spole čně ze strany Unie a Bulharska, Slovenska 
a Litvy s ohledem na vy řazení jaderné elektrárny, resp. čtyř blok ů jaderné elektrárny Kozloduj, bloku 1 
a 2 jaderné elektrárny Bohunice V1 a bloku 1 a 2 jaderné elektrárny Ignalina, z provozu;  
76. vyjad řuje politování nad skute čností, že v p řípad ě jaderné elektrárny Ignalina se vysoce d ůležité 
projekty, jako jsou projekty B1 a B234, potýkají se zna čným zpožd ěním z d ůvod ů technických 
a obchodních spor ů, což zp ůsobilo zna čné hospodá řské škody a p řerušení procesu vy řazování 
z provozu;  
77. je p řesv ědčen, že plán dohodnutých technických řešení, který p řijaly v červenci 2012 jaderná elekt ­
rárna Ignalina a NUKEM/GNS, je d ůležitým krokem v rámci procesu p řekonávání stagnace týkající se 
za řízení B1 pro p řechodné uskladn ění vyho řelého paliva;  
78. lituje skute čnosti, že nebyla ve stanovené lh ůtě p ředložena podrobná zpráva o pokroku p ři uplat ňo­
vání plánu, která byla o čekávána ke dni 5. října 2012;  
79. vítá pokrok, jehož bylo dosaženo v n ěkterých otázkách, jichž se plán týká, jako je schvalování 
kontejner ů a podp ůrná opat ření týkající se je řáb ů; 
80. je však nadále znepokojen skute čností, že dosud nebylo dosaženo dohody ohledn ě nevy řešených 
otázek, jako je problém tlumi čů nárazu a nakládání s unikajícím nebo poškozeným palivem, což 
brání urychlenému provedení výše uvedeného plánu;  
81. naléhá na ob ě zú častn ěné strany, aby urychlen ě a v čas dosáhly dohody o veškerých zbývajících 
otázkách;  
82. podporuje záv ěry informa ční a studijní mise Výboru pro rozpo čtovou kontrolu, která navštívila Litvu 
ve dnech 10.–12. července 2012, a v tomto ohledu je p řesv ědčen, že by finan ční podpora Unie m ěla 
být pozastavena až do doby, kdy bude dosaženo dohody ve v ěci projekt ů B1 a B234;  
83. podporuje návrh Komise p řidělit dodate čnou částku 230 milion ů EUR pro jadernou elektrárnu Igna ­
lina na období 2014–2017; opakuje, že finan ční prost ředky by m ěly být poskytnuty pouze v p řípad ě, 
že budou spln ěny p ředb ěžné podmínky stanovené ve výše uvedeném návrhu na řízení Rady; je 
přesv ědčen, že po výše uvedeném datu by m ěla být finan ční pomoc Unie ukon čena;  
84. trvá na tom, že činnosti vy řazování z provozu by m ěly být naplánovány bezpe čným a ú činným 
zp ůsobem, aby umož ňovaly rychlé vydání licence na vy řazení z provozu podle harmonogram ů 
stanovených v p říslušných plánech vy řazování z provozu;  
85. vyzývá Komisi, aby Parlamentu zaslala odhad finan čních prost ředk ů vyžadovaných pro nevratnou 
a úplnou demontáž t ěchto t ří jaderných elektráren;  
86. p řipomíná, že pouze regula ční vnitrostátní orgány v oblasti jaderné energie mohou vydat licence na 
vy řazení z provozu právnickým osobám, v p řísném souladu s odpovídajícími vnitrostátními právními 
předpisy;CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/77  
( 1 ) SEC(2011) 1387, s. 34, viz p říloha 1.
87. vyzývá litevskou vládu, aby pro projekty B1 a B234 vytvo řila nezávislý řídící tým; p řipomíná, že na 
základ ě návrhu litevského Národního kontrolního ú řadu by rovn ěž m ělo být ustaveno nezávislé řízení 
projekt ů provád ěných jadernou elektrárnou Ignalina;  
88. požaduje, aby byl stanoven jasný a jednozna čný termín pro získání licencí na vy řazení z provozu, 
pokud ješt ě stanoven nebyl;  
89. se znepokojením konstatuje prodlení ve výstavb ě a dokon čování p řechodných za řízení pro skladování 
a skute čnost, že dokud nebudou tato za řízení k dispozici, nelze odstranit palivové články; konstatuje, 
že pokud jde o jadernou elektrárnu Ignalina, musí být odstran ění palivových článk ů bloku 2 a jejich 
bezpe čné umíst ění do meziskladu prioritou;  
90. požaduje, aby neshody týkající se výkladu smluv, zadávání zakázek a probíhající technické a obchodní 
spory mezi jadernou elektrárnou Ignalina a hlavním dodavatelem pro oba projekty byly p ředm ětem 
rozhod čího řízení; konstatuje, že veškerá dodate čná finan ční pomoc Unie by m ěla být pozastavena až 
do urovnání t ěchto spor ů; vyzývá Komisi, aby o aktuální situaci každoro čně informovala Parlament;  
91. je hluboce znepokojen tím, že Ú četní dv ůr odhadl chyb ějící finan ční prost ředky na dokon čení 
projekt ů vy řazování z provozu na částku 2 500 milion ů EUR; vytvo řil tím tudíž zna čnou mezeru 
ve financování;  
92. vyzývá Komisi, aby spolupracovala s vládami Bulharska, Litvy a Slovenska a aby maximalizovala 
pokrok p ři vy řazování jaderných elektráren z provozu tím, že bude do roku 2017, a v p řípad ě 
pot řeby do roku 2020, zajiš ťovat dostate čné finan ční prost ředky; dále vyzývá Komisi, aby stanovila 
ambiciózní cíle v oblasti uplat ňování a sledovala pokrok v oblasti jejich pln ění; zastává názor, že za 
nespln ění t ěchto cíl ů musí být uloženy sankce; žádá, aby byla Parlamentu každoro čně p ředkládána 
zpráva o dosaženém pokroku;  
93. konstatuje, že od zahájení vy řazování jaderných elektráren v Litv ě, na Slovensku a v Bulharsku 
z provozu nebyly jednozna čně vymezeny odpov ědnost a povinnosti stát ů, jež se procesu vy řazování 
z provozu ú častní; konstatuje, že zát ěž plynoucí z odpov ědnosti za celý proces vy řazování z provozu 
pro členské státy, jež uzavírají své jaderné elektrárny, je nep řim ěřen ě vysoká;  
94. vítá skute čnost, že výše uvedený návrh na řízení Rady (COM(2011) 783) stanoví daným t řem členským 
stát ům nejen obecné cíle, ale i konkrétní, m ěřitelné, dosažitelné, náležité a časov ě vymezené cíle; 
konstatuje, že další cíle a ukazatele výkonnosti budou definovány na projektové úrovni, v provád ěcích 
opat řeních a ro čních pracovních programech;  
95. domnívá se, že právním základem pro p řiznání dodate čných finan čních prost ředk ů pro program 
Ignalina by v návrhu na řízení Rady m ěl být Protokol č. 4 aktu o p řistoupení, a nikoli článek 203 
Smlouvy o založení Evropského spole čenství pro atomovou energii;  
96. vítá skute čnost, že nejpozd ěji do konce roku 2015 vypracuje Komise hodnotící zprávu o dosažených 
cílech všech opat ření, pokud jde o výsledky a dopady, o ú činném využívání zdroj ů a p řidané hodnot ě 
EU, kterou p ředstavují, s cílem p řijmout rozhodnutí o zm ěně či zrušení opat ření; žádá Komisi, aby mu 
poskytla kopii hodnotící zprávy;  
97. žádá Evropskou banku pro obnovu a rozvoj, aby Parlamentu poskytla své zprávy o provád ění 
projekt ů v Bulharsku, v Litv ě a na Slovensku;  
98. žádá Komisi a Ú četní dv ůr, aby posoudila p řínos spolupráce s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj 
a také schopnost této organizace p ůsobit jako administrátor finan čních prost ředk ů vzhledem k tomu, 
že Unie poskytuje 96 % financování;CS L 308/78 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013
99. vyzývá Komisi, aby vypracovala zprávu o procesech vy řazování z provozu ve t řech výše uvedených 
zemích; vyzývá Komisi, aby vypracovala zprávu o vy řazování jaderné elektrárny v Greifswaldu 
z provozu s cílem stanovit technický a organiza ční osv ědčený postup, a tím vytvo řit referen ční základ 
pro budoucí projekty vy řazování z provozu;  
Část V Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 1/2012 s názvem „Ú čelnost rozvojové pomoci 
Evropské unie pro zajišt ění potravin v subsaharské Africe“  
100. vítá zprávu Ú četního dvora a jeho celkový záv ěr, že rozvojová pomoc Unie pro zajišt ění potravin 
v subsaharské Africe je z p řevážné části ú čelná a významn ě p řispívá k dosažení cíle, kterým je zajišt ění 
potravin v partnerských zemích, jejichž zem ědělství dosud není udržitelné a bezpe čné; poznamenává 
však, že podle Ú četního dvora je v řad ě oblastí prostor pro výrazné zlepšení;  
101. s uspokojením bere na v ědomí zjišt ění Ú četního dvora, že je-li zajišt ění potravin sou částí strategie 
Evropského rozvojového fondu (ERF), odpovídá rozvojová pomoc EU ve velké mí ře pot řebám a prio ­
ritám subsaharské Afriky, a že Komise zam ěřila svou rozvojovou pomoc na státy, v nichž je nejv ětší 
množství podvyživených lidí;  
102. souhlasí s Ú četním dvorem, že p ři rozvojové pomoci Unie je nutné se více zam ěřit na zajiš ťování 
potravin;  
103. vyjad řuje hluboké politování nad tím, že v rámci 10. ERF byly zajišt ění potravin, zem ědělství a rozvoj 
venkova vybrány jako klí čové oblasti v menším po čtu partnerských zemí, než tomu bylo v rámci 
9. ERF, a že n ěkteré státy s nedostatkem potravin dostaly od Unie v této oblasti jen malou pomoc 
nebo nedostaly žádnou rozvojovou pomoc; souhlasí s Ú četním dvorem, že to neodpovídá kritické 
situaci rozvojového cíle tisíciletí 1: odstranit extrémní chudobu a hlad a v ětší priorit ě, kterou se podle 
očekávání m ělo stát v rámci ERF zajiš ťování potravin; vyzývá Komisi a členské státy, aby p ři vypra ­
covávání strategických dokument ů o zemích pro pot řeby ERF v ěnovaly této oblasti více pozornosti 
a aby na tento ú čel p řidělily více finan čních prost ředk ů; 
104. podporuje doporu čení Ú četního dvora, že by Komise a Evropská služba pro vn ější činnost (ESV Č) 
m ěly p ři plánování rozvojové pomoci Unie provést strukturované posouzení stavu zajišt ění potravin 
v každé zemi a systematicky zvážit možnosti podpory Unie v této oblasti; vyzývá Generální ředitelství 
Komise pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid, aby zajistilo, aby do tohoto procesu byly za člen ěny 
údaje a analýzy z terénních pracoviš ť Generálního ředitelství pro humanitární pomoc a civilní ochranu 
a z dalších zdroj ů a aby pomohlo zajistit, aby fungovaly ú činné systémy v časného varování pro 
zajiš ťování potravin; vyzývá také ESV Č, aby pomohla zajistit, že bude vybudována odpovídající 
kapacita místní vlády pro udržitelné provozování t ěchto systém ů a že budou uskute čňovány preven ­
tivní strategie, které budou zvyšovat odolnost t ěch nejzraniteln ějších;  
105. poznamenává, že po potravinové krizi v roce 2008, která t ěžce postihla mnoho zemí subsaharské 
Afriky, se ceny potravin postupn ě vrátily na p ředchozí úrovn ě a jejich volatilita a spekulace budou 
nejspíše dále pokra čovat; vyzývá Komisi, aby vypracovala strategie reakce na r ůzné typy nep ředvída ­
ných událostí a p ředložila jakékoli návrhy v tomto sm ěru; vyzývá Komisi, aby rovn ěž vzala na v ědomí 
skute čnost, že postupn ě rostoucí ceny potravin jsou sou částí znatelného dlouhodobého trendu jejich 
zvyšování, nikoli krátkodobým nárazovým jevem, a je tudíž zapot řebí dlouhodobá ucelená strategie 
s bezprost řední vazbou na širší rozvojové cíle; žádá, aby do víceletého finan čního rámce na období 
2014–2020 byl zahrnut nový nástroj pro zajiš ťování potravin nebo srovnatelný mechanismus zajiš ­ 
ťující schopnost Unie pohotov ě reagovat na nové potravinové krize s využitím podobných fond ů, a to 
vzhledem k nep ředvídatelnosti nových potravinových krizí a zvýšené volatilit ě cen potravin; je 
přesv ědčen, že finan ční spekulace zost ří volatilitu cen potravin, a že je proto také nutné ú činn ě 
proti takové spekulaci zakro čit, mj. regulací a kontrolou trh ů s deriváty;  
106. vyjad řuje politování nad tím, že i p řes silný hospodá řský r ůst stále trpí podvýživou čtvrtina obyvatel 
subsaharské Afriky; poukazuje na to, že tato oblast disponuje technologiemi, znalostmi i p řírodními 
zdroji k tomu, aby se tato situace zm ěnila; zd ůraz ňuje, že zásadní jsou v tomto sm ěru mír, demo ­
kracie a politická stabilita, jelikož p řístup k p ůdě a trh ům, vlastnická práva a vzd ělání umož ňují vyšší 
vliv a odpov ědnost vlád a orgán ů ve řejné moci;CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/79
107. poukazuje na nedostatky, na které upozornil Ú četní dv ůr, pokud jde o koordinaci využívání zdroj ů 
přidělených z ERF a z rozpo čtové položky na zajišt ění potravin v období 1996–2006; vyzývá Komisi, 
aby harmonizovala cíle t ěchto dvou nástroj ů s cílem zajistit, aby se vzájemn ě dopl ňovaly a aby byly 
tyto finan ční prost ředky využívány co nejú čeln ěji; 
108. domnívá se, že Komise by m ěla systematicky p řihlížet k zajiš ťování potravin a k chronickému 
nedostatku potravin, zejména p ři provád ění rozvojové politiky Unie;  
109. zd ůraz ňuje význam posílení vztahu mezi pomocí, obnovou a rozvojem pro zajišt ění ú činné pomoci; 
znovu opakuje, že je d ůležité p řidělovat odpovídající podíl zámo řské rozvojové pomoci Unie na 
zem ědělství; vyjad řuje politování, že od osmdesátých let minulého století došlo k dramatickému 
poklesu výše rozvojové pomoci ur čené na zem ědělství, a vyzývá Komisi, aby se na zem ědělství v četn ě 
pomoci zem ědělcům k p řístupu na trhy ve své rozvojové pomoci p řednostn ě zam ěřovala; zd ůraz ňuje, 
že rozvojová pomoc je sou částí širšího rámce, v n ěmž jsou obchod, p řevody finan čních prost ředk ů 
a další zdroje p říjmu v sou časnosti pro v ětšinu rozvojových zemí d ůležit ější než celkové platby 
v rámci oficiální rozvojové pomoci, a že spole čná zem ědělská politika brání volnému a spravedlivému 
obchodu s rychle se rozvíjejícími trhy;  
110. zd ůraz ňuje, že za ú čelem zvýšení odolnosti zem ědělství je t řeba se zam ěřit na celý potravinový řetězec 
od zem ědělské produkce až po spot řebu; je p řesv ědčen, že pro snížení zranitelnosti zem ědělství 
v subsaharské Africe jsou nezbytné dlouhodobé politické závazky tamních vlád; poukazuje na to, 
že do časná podpora v podob ě osiv odolných v ůči extrémním klimatickým podmínkám m ůže sloužit 
jako d ůležitá záchranná sí ť pro drobné zem ědělce a jejich rodiny, kte ří by jinak byli t ěžce postiženi; 
zd ůraz ňuje význam v časného varování a preventivních opat ření, pokud jde o hygienu, osiva a krmivo 
pro zví řata; vyjad řuje politování nad tím, že výraznou p řekážkou pro zajišt ění potravin do budoucna 
je násilí a nejistota;  
111. zd ůraz ňuje, že je t řeba na evropské i celosv ětové úrovní zm ěnit zam ěření na potravinovou politiku, 
která p řesahuje pouhou potravinovou pomoc, na spolupráci mezi dárci navzájem i mezi dárci 
a p říjemci pomoci v rámci posíleného místního partnerství a také na klí čovou roli partnerských 
zemí p ři zajiš ťování základních požadavk ů nutných pro dosažení jakéhokoli výrazn ějšího pokroku 
v tomto odv ětví, jako je vnit řní mír a investice do infrastruktury na venkov ě; dále zd ůraz ňuje, že 
dlouhodobý sociální a ekonomický rozvoj vyžaduje jiné udržitelné zdroje p říjm ů než pomoc; domnívá 
se, že klí čem k lepšímu zajiš ťování potravin a urychlení lidského rozvoje v subsaharské Africe jsou 
vztahy v podob ě volného a spravedlivého obchodu mezi Evropou a rozvojovými zem ěmi v souladu 
s principy Sv ětové obchodní organizace;  
112. souhlasí s Ú četním dvorem, že delší období pro provád ění potravinového nástroje (2008–2010) by 
bylo bývalo vhodn ější vzhledem k cíl ům a k proluce ve financování vzniklé mezi koncem jednoho 
programového období a dalším programovým obdobím ERF, které za číná v roce 2014; zd ůraz ňuje, že 
vzhledem k neustálé volatilit ě a vysoké hladin ě cen komodit je d ůležité zajistit nep řetržitou pomoc; 
zd ůraz ňuje, že je t řeba v úzké koordinaci se Sv ětovým potravinovým programem, s Organizací OSN 
pro výživu a zem ědělství a s Mezinárodním fondem pro rozvoj zem ědělství usilovat o vzájemné 
dopl ňování se a spolup ůsobení program ů Unie v oblasti zajiš ťování potravin a program ů t ěchto 
i dalších mezinárodních dárc ů; 
113. je hluboce zneklidn ěn zjišt ěním Ú četního dvora, že se zanedbávala výživa, a považuje to za znepo ­
kojující, protože špatná výživa má mimo řádn ě škodlivé d ůsledky zvlášt ě v dob ě t ěhotenství 
a v prvních dvou letech života, kdy m ůže vést k nevratným poškozením; upozor ňuje na to, že 
podvýživa p ředstavuje p řekážku lidského rozvoje, nevratn ě poškozuje jednotlivce a zp ůsobuje 
zemím rozsáhlé ekonomické a sociální ztráty; vítá skute čnost, že Komise ve svém sd ělení o rámci 
politiky EU pro pomoc rozvojovým zemím p ři řešení problém ů p ři zabezpe čování potravin 
(COM(2010) 127) vyjád řila odhodlání za členit do program ů Unie i dimenzi výživy; znovu vyzýváCS L 308/80 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013
Komisi, aby na toto téma vypracovala zvláštní sd ělení a aby do své rozvojové politiky za členila 
zevrubné a víceoborové strategie zam ěřené na výživu; upozor ňuje na to, že jednou z nejzásadn ějších 
a nákladov ě nejefektivn ějších forem p ůsobení je posilování postavení žen jako dalekosáhle ú činný 
zp ůsob, jak pomoci domácnostem stav ět na první místo pé če o zdraví a výživu d ětí; 
114. bere na v ědomí zjišt ění Ú četního dvora, že zásahy Unie byly pov ětšinou dob ře koncipované a v ětšinou 
se dosáhlo zamýšlených výsledk ů, vyjad řuje však politování nad tím, že cíle byly variabilní a obtížn ě 
m ěřitelné, protože nejsou k dispozici ukazatele pln ění a udržitelnost dosažených výsledk ů byla 
v polovin ě kontrolovaných zásah ů pochybná; vyzývá Komisi, aby pro tyto zásahy stanovila realisti č­
tější a m ěřiteln ější cíle a aby lépe propracovala jejich definici v programech všeobecné rozpo čtové 
podpory, v nichž by m ěla být v ěnována zvláštní pozornost podn ěcování podnikatelského ducha mezi 
rostoucí mladou populací a snaze odstranit diskriminaci žen v zem ědělství;  
115. je i nadále p řesv ědčen o tom, že je d ůležité více zd ůraznit výživový aspekt rozvojové pomoci pro 
zajiš ťování potravin, a žádá Komisi, aby p ředložila písemnou zprávu o svém pokroku v této v ěci do 
jara 2013;  
116. poznamenává, že celkový dopad činnosti Unie na zajiš ťování potravin také ur čují politiky Unie 
v oblasti zem ědělství, rybolovu, energetiky a obchodu; zd ůraz ňuje, že je t řeba zajistit soudržnost 
politiky ve prosp ěch rozvoje v souladu s článkem 208 Smlouvy o fungování Evropské unie a že 
výše uvedené politiky by m ěly zt ěles ňovat zásadu „neškodit“ a odpovídat jí;  
117. souhlasí s Ú četním dvorem, že by se Komise m ěla snažit lépe podporovat finan ční udržitelnost 
program ů pro zem ědělství a program ů sociálních transfer ů; 
Část VI Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 2/2012 s názvem „Finan ční nástroje pro malé 
a st řední podniky spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj“  
118. vítá zvláštní zprávu č. 2/2012, která se zam ěřuje na opat ření finan čního inženýrství spolufinancovaná 
Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR) b ěhem programových období 2000–2006 
a 2007–2013; bere na v ědomí, že zvláštní zpráva č. 2/2012 p řináší informace o ú čelnosti a ú činnosti 
opat ření finan čního inženýrství spolufinancovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj a že se 
zakládá na kontrolním vzorku projekt ů ve Velké Británii, v N ěmecku, na Slovensku, v Ma ďarsku 
a v Portugalsku;  
119. domnívá se, že zpracování takové auditní zprávy by m ělo velký význam též na konci programového 
období 2007–2013, nebo ť by tak bylo možno u činit další záv ěry ve v ěci výkonnosti finan čních 
nástroj ů pro malé a st řední podniky spolufinancovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj; 
domnívá se dále, že vypracování této zprávy na konci tohoto období umožní vyhnout se opakovaným 
chybám a zárove ň zvýšit ú činnost a ú čelnost budoucích opat ření finan čního inženýrství spolufinan ­
covaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj;  
120. zd ůraz ňuje, že malé a st řední podniky jsou páte ří hospodá řství Unie, vytvá řejí zam ěstnanost, inovace 
a bohatství; konstatuje nicmén ě, že na druhé stran ě mohou trp ět nedostate čným financováním, 
protože nejsou schopny získat p řístup k takovému druhu a objemu finan čních prost ředk ů, jaké 
v daný okamžik pot řebují;CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/81
121. domnívá se, že v dob ě rozpo čtových omezení a snížené úv ěrové kapacity soukromého sektoru byly 
nejvíce postiženy MSP, a zejména mikropodniky, které by proto m ěly být p ředm ětem zvýšené 
podpory ze strany EU, aby i nadále vytvá řely pracovní místa a vedly k inovacím a r ůstu; konstatuje, 
že je nutné se v ěnovat p ředevším malým a st ředním podnik ům, které vedou k udržitelnému rozvoji na 
místní úrovni, a že jedním ze dvou hlavních zp ůsob ů, kterými Unie tyto podniky podporuje, je 
politika soudržnosti, která je zásadním investi čním nástrojem v úsilí o konvergenci a trvale udržitelný 
rozvoj v celé Unii; zd ůraz ňuje proto, že by v budoucnu m ělo být v politice soudržnosti zvýšeno 
využívání finan čních nástroj ů ve vztahu k malým a st ředním podnik ům, jelikož se tak m ůže zajistit 
využití revolvingových fond ů, upevnit partnerství ve řejného a soukromého sektoru a dosáhnout 
multiplika čního ú činku v rámci unijního rozpo čtu; 
122. p řipomíná, že Unie uplat ňuje na podporu podnikání svou politiku pro podniky a politiku soudržnosti 
a využívá k tomu zejména granty, ale v rostoucí mí ře postupn ě i finan ční nástroje v rámci EFRR; bere 
na v ědomí, že finan ční nástroje jsou vratné a revolvingové nástroje, které zajiš ťují, aby z nich mohly 
mít prosp ěch jednotlivé po sob ě jdoucí vlny malých a st ředních podnik ů; 
123. uznává, že zajišt ění p řístupu k financování program ů vyžaduje aktivní zapojení finan čních zprost řed ­
kovatel ů, kte ří transformují ve řejné prost ředky na finan ční nástroje pro malé a st řední podniky; 
konstatuje, že ve řejné financování mohou doplnit další prost ředky poskytované soukromým sektorem, 
které zvyšují celkový objem prost ředk ů, jenž je k dispozici pro investice do malých a st ředních 
podnik ů; podotýká, že tento krok se obvykle definuje jako pákový či multiplika ční efekt;  
124. zd ůraz ňuje, že omezený p řístup k financování vede ke snížení po čtu nov ě vznikajících podnik ů a že 
čím dále, tím významn ější úlohu p ři podn ěcování k podnikání hrají finan ční nástroje spolufinanco ­
vané z EFRR;  
125. p řipomíná, že audit Ú četního dvora se zam ěřil na opat ření finan čního inženýrství spolufinancovaná 
z Evropského fondu pro regionální rozvoj v programových obdobích 2000–2006 a 2007–2013 a že 
zjišt ění auditu vycházejí z p římé kontroly vzorku projekt ů a z posouzení systém ů Komise a členských 
stát ů pro řízení, monitorování a informování;  
126. bere na v ědomí, že Ú četní dv ůr se ve svém auditu zam ěřil na t ři hlavní druhy finan čních nástroj ů: 
kapitálové, úv ěrové a záru ční nástroje; konstatuje, že se vesm ěs jedná o nástroje zp ůsobilé pro 
spolufinancování z EFRR, ale že musí být v souladu s pravidly zp ůsobilosti Unie i členských stát ů; 
opakuje, že hlavním cílem auditu bylo posoudit, zda byly výdaje Evropského fondu pro regionální 
rozvoj na opat ření finan čního inženýrství pro malé a st řední podniky vynaloženy ú čeln ě a ú činn ě; 
127. vítá zjišt ění Ú četního dvora a jeho doporu čení týkající se hodnocení mezer ve financování; konstatuje, 
že v legislativním návrhu (  1 ) pro p říští programové období je takové hodnocení navrhováno jako 
povinné, a to ve form ě hodnocení ex ante; vyzývá Komisi, aby do p říslušného na řízení jako sou část 
základního právního aktu zavedla relevantní požadavky týkající se úlohy a uplat ňování hodnocení ex 
ante, v četn ě kvantifikovaných srovnávacích standard ů; má za to, že v legislativním návrhu pro p říští 
programové období je nutno vy řešit také otázku ustanovení o revolvingu;  
128. konstatuje, že na řízení o strukturálních fondech umož ňují zavedení preference pro soukromý sektor 
na rozdíl od sektoru ve řejného; vyzývá Komisi, aby náležit ě od ůvodnila toto privilegované postavení, 
nebo ť takové zacházení by mohlo negativn ě ovlivnit schopnost získat zp ět nevy čerpané prost ředky 
i možnost p řidělit je jinému malému či st řednímu podniku;CS L 308/82 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013  
( 1 ) Návrh na řízení Evropského parlamentu a Rady o spole čných ustanoveních ohledn ě Evropského fondu pro regionální 
rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zem ědělského fondu pro rozvoj venkova 
a Evropského námo řního a rybá řského fondu, jichž se týká spole čný strategický rámec, o obecných ustanoveních 
ohledn ě Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení 
na řízení (ES) č. 1083/2006 (COM(2011) 615/2).
129. je znepokojen zjišt ěním Ú četního dvora, že ú čelnost a ú činnost opat ření narušovaly tyto významné 
nedostatky:  
— pokud byla k dispozici hodnocení mezer ve financování malých a st ředních podnik ů, vykazovala 
závažné nedostatky, p řičemž tato hodnocení nebyla systematicky zve řejňována,  
— na řízení o strukturálních fondech, která byla p ůvodn ě ur čena pro granty, obsahují závažné nedo ­
statky, protože se nezabývají zvláštními rysy finan čních nástroj ů, 
— p ředtím, než se finan ční prost ředky dostaly do malých a st ředních podnik ů, docházelo 
k významným prodlením a v porovnání s ostatními programy Unie pro malé a st řední podniky 
byla schopnost EFRR zapojit soukromé investice malá;  
130. p řipomíná také, že parlamentní Výbor pro regionální rozvoj ve svém stanovisku k inova čním 
finan čním nástroj ům v souvislosti s novým víceletým finan čním rámcem (  1 ) vyzval k bezodkladnému 
zajišt ění jasnosti, jednoduchosti a transparentnosti právního rámce pro finan ční nástroje a jednozna č­
ných právních odkaz ů na definice finan čních nástroj ů; 
131. se znepokojením konstatuje, že p ředcházející výro ční zprávy o provád ění program ů, výbory pro 
monitorování a ukazatele opera čních program ů byly považovány za nedostate čné či nep řim ěřené 
cíl ům a ú čelům finan čních nástroj ů; vítá pokrok, kterého bylo dosaženo p ři podávání zpráv a moni ­
torování evidovaných v rámci iniciativy JEREMIE;  
132. vyjad řuje politování nad tím, že na úrovni podílových fond ů nezjistil Ú četní dv ůr významný pákový 
účinek ze soukromého sektoru ani v programovém období 2000–2006 ani 2007–2013; je p řekvapen, 
že v dohodách o financování mezi řídicími orgány a finan čními zprost ředkovateli obvykle nejsou 
uvedeny žádné konkrétní požadavky týkající se pákového ú činku, krom ě n ěkterých kapitálových 
fond ů, které pro soukromé spoluinvestory stanovovaly závazný požadavek na pákový ú činek;  
133. podporuje výzvu Ú četního dvora, aby byla jasn ěji definována koncepce pákového ú činku finan čních 
nástroj ů; zd ůraz ňuje však, že v souvislosti s tlakem na zvýšení tohoto ú činku je t řeba p řipomenout, že 
pomocí finan čních nástroj ů v rámci politiky soudržnosti jsou v ětšinou financovány projekty v mén ě 
rozvinutých regionech a regionech s hospodá řskými obtížemi, a to s cílem zlepšit situaci p ři selhání 
trhu nebo nevhodných investicích, a že tedy cílem finan čních nástroj ů v rámci politiky soudržnosti 
není pouze krátkodobá výnosnost, nýbrž i významný sociáln ě-ekonomický p řínos, zejména na regi ­
onální a místní úrovni; poukazuje na víceúrov ňovou správu a sdílené řízení p ři p říprav ě a provád ění 
program ů, což jsou základní koncepce, na nichž spo čívá politika soudržnosti a které umož ňují, aby se 
plánování a provád ění program ů ú častnily také regionální a vnitrostátní orgány; zd ůraz ňuje proto, že 
je v legislativním rámci t řeba udržet ur čitou míru pružnosti i tehdy, jde-li o definice pákového ú činku 
a požadavky na n ěj; 
134. uznává potenciál inova čních nástroj ů finan čního inženýrství p ři budování kapitálu a zvyšování inves ­
tic, na rozdíl od grant ů, které jejich p říjemci stále vnímají jako p říliš složité a byrokratické; zd ůraz ňuje, 
že nástroje finan čního inženýrství by mohly plnit d ůležitou úlohu p ři dosahování cíl ů strategie Evropa 
2020 tím, že do oblastí, na nichž má Unie velký zájem, p řilákají prost ředky od dalších investor ů; 
135. konstatuje dále, že u kapitálových a úv ěrových nástroj ů Ú četní dv ůr shledal, že dosažený pákový 
účinek nebyl významný a byl nižší než u srovnávacích standard ů; s uspokojením konstatuje, že 
u záru čních nástroj ů byl naopak tento ú činek vyšší;  
136. vyzývá Komisi, aby s ohledem na zjišt ění Ú četního dvora neprodlen ě p řijala p říslušná opat ření; 
považuje za zvlášt ě d ůležité, aby se v budoucnosti zlepšila schopnost EFRR zapojit soukromé inves ­
tice, které by odpovídaly p řísp ěvk ům ve řejného sektoru;CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/83  
( 1 ) Stanovisko je p řiloženo ke zpráv ě A7-0270/2012.
137. vyjad řuje obavy nad zpožd ěními, s kterými se p ři získávání p řístupu k financování často potýkají malé 
a st řední podniky v členských státech; vyzývá Komisi a řídicí orgány, aby zamezily pr ůtah ům p ři 
zajiš ťování p řístupu malých a st ředních podnik ů k financování, zejména z administrativních, právních, 
organiza čních či strategických d ůvod ů; vyjad řuje politování nad tím, že pro řídicí orgány to znamená, 
že se p řitažliv ější stává tato alternativa, tedy využití grant ů pro malé a st řední podniky;  
138. naléhav ě vyzývá Komisi, aby co nejd říve p ředložila celistvý, vysv ětlující návrh řešení problém ů, ke 
kterým dochází v d ůsledku stávajícího širokého rozsahu definice malých a st ředních podnik ů, jež se 
v rámci Unie liší v závislosti na r ůzných ú čelech či cílech, a aby navrhla možné zp ůsoby nápravy této 
situace;  
139. vyjad řuje politování nad tím, že v n ěkterých p řípadech nebyly informace o nákladech na správu, jež 
vznikly malým a st ředním podnik ům, k dispozici nebo nebyly spolehlivé; vyzývá p říslušné orgány, aby 
zlepšily stávající situaci a v budoucnu poskytovaly všechny p říslušné informace; uznává, že by se m ělo 
rozlišovat mezi náklady spojenými s nástroji finan čního inženýrství (náklady na řízení podílového 
fondu JEREMIE a náklady finan čních zprost ředkovatel ů) a náklady malých a st ředních podnik ů; 
140. vyjad řuje politování nad tím, že finan ční zprost ředkovatelé jmenovaní p říslušnými řídicími orgány 
účtovali v n ěkterých p řípadech jednotlivým malým a st ředním podnik ům náklady na refinancování 
a zpracování p ůjček; zd ůraz ňuje, že náklady na refinancování a zpracování p ůjček by pro finan ční 
zprost ředkovatele m ěly být položkami b ěžných provozních náklad ů; 
141. zd ůraz ňuje význam zjednodušení administrativních postup ů, pokud jde o p řístup k financování 
a snížení požadavk ů v souvislosti se spolufinancováním;  
142. je znepokojen tím, že v pokynech Komise nejsou stanoveny podmínky, které by bránily tomu, aby 
byly malým a st ředním podnik ům ú čtovány náklady, které nejsou odvozeny od skute čného rizika 
daného malého nebo st ředního podniku nebo od služeb poskytovaných finan čními zprost ředkovateli;  
143. doporu čuje, aby Komise vzhledem ke kombinované složitosti finan čních nástroj ů, sdíleného řízení 
a pravidel pro státní podporu a strukturální fondy zlepšila systémy pro komunikaci a monitorování 
mezi Komisí, řídicími orgány a p říjemci finan čních prost ředk ů (finan čními zprost ředkovateli) a aby 
s ohledem na nová ustanovení regula čního rámce na období 2007–2013 zajistila lepší pokyny 
a poradenství;  
144. souhlasí s doporu čením Ú četního dvora, aby Komise poskytla spolehlivý a technicky d ůkladn ě zajiš ­
těný systém monitorování a hodnocení, který by byl ur čen konkrétn ě pro finan ční nástroje; vyzývá 
Komisi, aby se také řídila doporu čením Ú četního dvora, pokud jde o dohodu s členskými státy na 
malém po čtu m ěřitelných, relevantních, specifických a jednotných ukazatel ů výkonnosti finan čních 
nástroj ů, což by upevnilo procesy monitorování i auditu;  
145. bere na v ědomí, že územní rozt říšt ěnost a nedostate čné kritické množství mají dopad na p řitažlivost 
finan čního nástroje a vyplývají z nich ur čité finan ční podmínky a p řípadné relativn ě vysoké náklady 
na správu; konstatuje, že tyto charakteristiky Evropského fondu pro regionální rozvoj narušily řádné 
finan ční řízení finan čních nástroj ů v r ůzných programových obdobích, z nichž vycházela podpora 
EFRR poskytovaná malým a st ředním podnik ům; 
146. vyjad řuje politování nad tím, že b ěhem procesu rozd ělování finan čních prost ředk ů v rámci opera čních 
program ů obvykle ve řejné orgány neobeznámené s financováním malých a st ředních podnik ů p řidě­
lovaly ve řejné p řísp ěvky do fond ů tak, že jejich výše často nedosahovala kritického množství; trvá na 
tom, že k této situaci vedly r ůzné tematické opera ční programy s četnými ekonomickými, environ ­
mentálními, sociálními a územními cíli;CS L 308/84 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013
147. domnívá se, že p ři navrhování opat ření finan čního inženýrství by řídící orgány m ěly zajistit, aby byl 
jejich návrh řádn ě od ůvodn ěn kvalitním posouzením nedostatk ů ve financování malých a st ředních 
podnik ů, jež by se zakládalo na standardizované a dojednané metodice; podporuje myšlenku, aby p řed 
schvalováním opera čních program ů v četn ě opat ření finan čního inženýrství Komise ov ěřovala jejich 
soulad s posouzením nedostatk ů ve financování malých a st ředních podnik ů a zajistila kvalitu tohoto 
posouzení;  
148. vyjad řuje obavy nad tím, že v členských státech není dostatek informací o p řístupu malých a st ředních 
podnik ů ke zdroj ům financování; podporuje doporu čení Ú četního dvora, že pro optimalizaci rozsahu 
a kvality zajišt ění finan čních prost ředk ů pro malé a st řední podniky je nezbytné co možná nejvíce 
zvyšovat pov ědomí zú častn ěných subjekt ů o konkrétních pot řebách financování malých a st ředních 
podnik ů; 
149. zastává názor, že multiplika ční efekt by m ěl ukázat míru, v jaké se poda řilo získat soukromé finan ­
cování po čáte čními finan čními p řísp ěvky na úrovni Unie i členských stát ů; domnívá se, že spolufi ­
nancování finan čních nástroj ů členskými státy by m ělo být spole čně s p řísp ěvkem Unie chápáno jako 
sou část ve řejného financování;  
150. je p řesv ědčen, že záležitosti, jež budou upraveny akty v p řenesené pravomoci, které mají upravovat 
prvky legislativy EU druhotného významu, by se ve skute čnosti nem ěly týkat klí čových prvk ů budou ­
cího režimu v oblasti soudržnosti (  1 ); 
151. d ůrazn ě doporu čuje, aby Rada a Komise p ři koncipování návrh ů na řízení o strukturálních fondech 
zajistily p řim ěřen ější regula ční rámec, aby tak návrh a provád ění opat ření finan čního inženýrství 
netrp ěly nedostatky regula čního rámce strukturálních fond ů, zem ěpisnými omezeními a ú činkem 
rozptýlení; žádá, aby zkušenosti získané v rámci stávajícího programového období byly zohledn ěny 
při vypracovávání návrh ů na řízení o strukturálních fondech; domnívá se zejména, že by se návrhy 
m ěly spíše než na pouhé dodržování pravidel zam ěřit na výkon a výsledky;  
152. podporuje myšlenku, že by Komise m ěla poskytnout spolehlivý a po technické stránce d ůkladn ě 
zajišt ěný systém monitorování a hodnocení ur čený pro finan ční nástroje, v četn ě toho, že finan ční 
nástroje by m ěly být p ři postupech monitorování, podávání zpráv a auditu Komise odd ěleny od 
čistých grant ů a výše finan čních prost ředk ů skute čně vyplácených malým a st ředním podnik ům by 
m ěla být transparentní; vybízí Komisi a členské státy, aby se dohodly zejména na malém po čtu 
m ěřitelných, relevantních, specifických a jednotných ukazatel ů výkon ů ur čených pro finan ční nástroje;  
153. sdílí názor, že Komise by m ěla zkoumat možnost poskytnout členským stát ům již hotové struktury 
a nástroje finan čního inženýrství pro malé a st řední podniky (nap ř. granty s licen čními poplatky, 
účelové investi ční nástroje) pouze v p řípad ě, že by urychlily provád ění a snížily náklady na správu, 
avšak takovým zp ůsobem, aby tato podmínka nadm ěrn ě neomezila možnosti malých a st ředních 
podnik ů, pokud jde o využívání t ěchto režim ů financování; zd ůraz ňuje, že je d ůležité zajistit, aby 
finan ční inženýrství bylo i nadále flexibilní, a mohlo se tak p řizp ůsobit jak regionálním rozdíl ům, tak 
zm ěnám na trhu;  
154. bere na v ědomí, že členské státy by se za podpory Komise m ěly zam ěřit na za člen ění všech finan čních 
nástroj ů pro malé a st řední podniky spolufinancovaných z EFRR do jediného opera čního programu na 
každý členský stát nebo do jediné prioritní osy v rámci národního opera čního programu členského 
státu s cílem racionalizovat proces plánování a odstranit jeden ze zjišt ěných klí čových faktor ů vedou ­
cích k prodlení;  
155. domnívá se, že Komise by m ěla navrhnout spole čnou definici multiplika čního ú činku a standardních 
koncepcí recyklace v na řízeních o strukturálních fondech v závislosti na druhu podílového nebo 
jiného fondu a m ěla by vyžadovat smluvn ě závazné minimální koeficienty pákového ú činku, mini ­
mální revolvingová období a údaje pro výpo čet ukazatele pákového ú činku; domnívá se, že pojemCS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/85  
( 1 ) Jedná se nap ř. o schválení spole čného strategického rámce, p řijetí podrobných p ředpis ů týkajících se finan čních 
nástroj ů, povinnosti členských stát ů týkající se postupu p ři nahlašování nesrovnalostí a zp ětném získávání neopráv ­
něně vyplacených prost ředk ů, podmínky vnitrostátních audit ů a o akredita ční kritéria řídících orgán ů a orgán ů 
vydávajících osv ědčení.
přínosu by m ěl být p ři výpo čtu koeficient ů pákového ú činku považován za d ůležitou složku, aby bylo 
možno dosáhnout p říslušných politických cíl ů a zohlednit podmínky na trhu; domnívá se, že by za 
tímto ú čelem bylo vhodné, aby byl v právním rámci na období 2014–2020 formulován pojem 
přínosu;  
156. žádá Radu a Komisi, aby zvážily alternativní zp ůsoby podpory malých a st ředních podnik ů prost řed ­
nictvím nástroj ů finan čního inženýrství, pokud by nebyl rámec politiky soudržnosti považován za 
vhodný; konstatuje, že tyto nástroje by m ěly být bu ď podporovány programy, které bude centráln ě 
řídit Komise, nebo ú čelovými investi čními nástroji, na nichž budou spolupracovat Komise a členské 
státy, nebo programy řízenými p římo členskými státy;  
157. p řipomíná, že Výbor pro regionální rozvoj v uvedeném stanovisku o inova čních finan čních nástrojích 
v souvislosti s p říštím finan čním rámcem p řivítal rozší řené použití finan čních nástroj ů v rámci 
politiky soudržnosti v p říštím období plánování program ů na všechny tematické cíle a na všechny 
fondy, které fungují v rámci spole čného strategického rámce podpory;  
Část VII Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 3/2012 s názvem „Strukturální fondy: vy řešila 
Komise úsp ěšn ě nedostatky zjišt ěné v řídicích a kontrolních systémech členských 
stát ů?“ 
158. vítá zvláštní zprávu Ú četního dvora č. 3/2012; podporuje všechna doporu čení Ú četního dvora 
a vyzývá Komisi, aby je ú čeln ě a co nejd říve provedla;  
159. je pot ěšen tím, že Komise systematicky zahájila nápravná opat ření a že tato požadovaná opat ření byla 
vhodnou reakcí na zjišt ěné nedostatky v 90 % p řípad ů (bod 27);  
160. konstatuje, že p řibližn ě v 75 % žádostí, které jsou založeny na výro čních zprávách, jak je uvedeno 
v článku 13 na řízení Komise (ES) č. 438/2001 (  1 ), nebyly provedeny finan ční opravy; vyzývá proto 
Komisi, aby poskytla informace o d ůvodech neprovedení finan čních oprav v této souvislosti;  
161. je znepokojen r ůznými požadavky Komise v programovém období 2000–2006, pokud jde 
o provád ění primární kontroly, protože to m ůže potenciáln ě vést k situaci, že nebudou odhaleny 
nesrovnalosti ve výdajích; žádá Komisi, aby uplat ňovala konzistentní p řístup k požadavk ům na 
primární kontrolu a poskytla informace za programové období 2000–2006; konstatuje, že právní 
základ pro období 2007–2013 vyžaduje, aby řídící orgány ov ěřovaly administrativn ě všechny žádosti 
o proplacení, které podali p říjemci, v souladu s čl. 13 odst. 2 na řízení Komise (ES) č. 1828/2006 (  2 ); 
162. žádá Komisi, aby ší řila v ješt ě v ětším rozsahu vypracované kontrolní seznamy a p říru čky pojednávající 
o p říkladech osv ědčené praxe (se zvláštním zam ěřením na pravidla zp ůsobilosti), jimiž se mají členské 
státy řídit, a aby posílila sv ůj dohled nad tím, jak jsou uvedené prvky zohled ňovány;CS L 308/86 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013  
( 1 ) Na řízení Komise (ES) č. 438/2001 ze dne 2. b řezna 2001, kterým se stanoví provád ěcí pravidla k na řízení Rady (ES) 
č. 1260/1999, pokud jde o řídící a kontrolní systémy pro pomoc poskytovanou ze strukturálních fond ů (Ú ř. v ěst. 
L 63, 3.3.2001, s. 21).  
( 2 ) Na řízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006, kterým se stanoví provád ěcí pravidla k na řízení Rady 
(ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu a Fondu soudržnosti a k na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj (Ú ř. v ěst. L 371, 27.12.2006, s. 1).
163. domnívá se, že primární kontroly mají zásadní význam p ři zajiš ťování solidní chybovosti od po čátku 
procesu realizace; domnívá se proto, že řídící orgán by m ěl bu ď být akreditován Komisí, nebo by 
Komise m ěla p ři provád ění výše uvedených primárních kontrol řídícímu orgánu pomáhat a dohlížet 
na n ěj; 
164. je však znepokojen zejména t ěmito p řipomínkami:  
— pr ům ěrná doba realizace nápravných opat ření činila 30 m ěsíc ů (bod 32) a za zpožd ění byly 
odpov ědné p řevážn ě dot čené členské státy, a čkoli Komise nesla sdílenou odpov ědnost za 39 % 
případ ů a plnou odpov ědnost za 5 % p řípad ů (bod 35),  
— pouze v 67 % p řípad ů získala Komise vysokou míru jistoty, že finan ční opravy byly p řesné (bod 
55),  
— pouze v 28 % p řípad ů Komise získala vysokou míru jistoty, že se řídící a kontrolní systémy 
členských stát ů po p řijetí nápravných opat ření zlepšily (bod 64), což znamená, že p ři uzáv ěrce 
program ů bude muset být vyvinuto zna čné úsilí;  
165. dále je znepokojen zjišt ěním Ú četního dvora, že následné audity Komise, jejichž cílem bylo provést 
kontrolu spolehlivosti prohlášení členských stát ů, požadovaly provedení dalších opravných opat ření ze 
strany členských stát ů v 78 % p řípad ů (bod 45); obává se proto, že se Komise n ěkdy spoléhala na 
potenciáln ě nespolehlivé informace, nebo ť dostate čně nezpochybnila informace, jež jí poskytly členské 
státy (nap ř. bod 57, ráme čky 9 a 12), a že Komise neprovedla odpovídající kontrolu spolehlivosti 
informací; poukazuje na to, že nedostate čná spolehlivost prohlášení členských stát ů vyžaduje další 
zdroje na audit ze strany Komise; uznává rovn ěž, že je zapot řebí nalézt vhodnou rovnováhu mezi 
náklady a p řínosy t ěchto následných audit ů (bod 46);  
166. domnívá se, že podstatn ě vyšší míra efektivnosti m ůže vyplynout z posílení role Komise p ři kontro ­
lách  ex ante , spíše než p ři kontrolách  ex post ; 
167. p řipomíná Komisi, že chybovost v oblasti politiky soudržnosti se podle výro ční zprávy Ú četního 
dvora za rok 2010 zvýšila, což znamená nežádoucí obrat v pozitivním trendu zaznamenaném 
v p ředchozích letech a je v rozporu s urychleným snížením chybovosti, které požadoval Evropský 
parlament v rámci postupu ud ělování absolutoria za rok 2008 (  1 ); 
168. zd ůraz ňuje význam úlohy dohledu, který Komise vykonává, aby mohla nést kone čnou odpov ědnost 
za pln ění rozpo čtu, a to v četn ě oblastí sdíleného řízení; p řipomíná ak ční plán na posílení kontrolní 
úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opat ření (COM(2008) 97) a zlepšený právní 
rámec pro programové období 2007-2013, který je zam ěřen na snížení chybovosti v oblasti struk ­
turálních opat ření, a tím na ochranu rozpo čtu Unie; konstatuje však, že ak ční plán z roku 2008 
vstoupil v platnost až na konci programového období 2000-2006 a mohl by se proto vztahovat 
pouze na uzáv ěrku tohoto období; vyzývá proto Komisi, aby v plném rozsahu prosazovala opat ření 
uvedená v ak čním plánu na programové období 2007–2013 a dobu po jeho skon čení; v této souvis ­
losti o čekává od Komise zna čný a trvalý pokles chybovosti, a to zejména u program ů, kde se o čekává 
chybovost nejvyšší; navrhuje, aby Ú četní dv ůr provád ěl pravideln ě hodnocení technické a etické kvality 
vnitrostátních kontrolních orgán ů, zejména pokud jde o jejich nezávislost, a aby o svých zjišt ěních 
a záv ěrech podával zprávu Parlamentu a Rad ě; 
169. zd ůraz ňuje, že v procesu kontrol je zásadní otázkou rychlost, aby byla zajišt ěna ochrana finan čních 
zájm ů da ňových poplatník ů z Unie; žádá Komisi, aby v budoucnu p ři svém dohledu nad správou 
těchto finan čních prost ředk ů up řednost ňovala co nejrychlejší provedení kontroly, posouzení a násled ­
ných akcí;CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/87  
( 1 ) Viz bod 4 usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. kv ětna 2010 obsahujícího p řipomínky, které jsou nedílnou 
sou částí rozhodnutí o ud ělení absolutoria za pln ění souhrnného rozpo čtu Evropské unie na rozpo čtový rok 2008, 
oddíl III – Komise a výkonné agentury (Ú ř. v ěst. L 252, 25.9.2010, s. 39).
170. je p řesv ědčen, že zlepšování kontrolní úlohy Komise je trvalý pr ůběžný proces; zd ůraz ňuje v této 
souvislosti p řipomínku Ú četního dvora, že i když řídící a kontrolní systémy byly v ur čité dob ě ú čelné, 
neznamená to nutn ě, že budou ú čelné i nadále, nebo ť systémy, osoby a subjekty pov ěřené řízením 
strukturálních opat ření se mohou zm ěnit; vyzývá Komisi, aby se s doporu čeními Ú četního dvora zcela 
ztotožnila; považuje za nezbytné rozší řit ak ční plán, nejsou-li spln ěna o čekávání týkající se zlepšení 
finan čního řízení Komise;  
171. žádá Komisi, aby se snažila zajistit, aby členské státy nezasahovaly do kontinuity program ů tím, že 
zm ění subjekty, systémy a pracovníky odpovídající za kontrolu strukturálních fond ů, jejichž efektiv ­
nost již Komise potvrdila;  
172. s uspokojením bere na v ědomí vysoký po čet preventivních opat ření, a to v četn ě finan čních oprav 
prosazovaných Komisí v návaznosti na p řijetí ak čního plánu v roce 2008; žádá proto Komisi, aby 
poskytla informace o vlivu t ěchto oprav na celkovou chybovost za programové období 2000–2006;  
173. znovu upozor ňuje na myšlenku „jednotného auditu“, kterou vyslovil Ú četní dv ůr ve svém stanovisku 
č. 2/2004; je p řesv ědčen, že ú čelné a efektivní spole čné zásady a standardy vnit řního kontrolního 
systému by m ěly být základem pro správu na všech úrovních (  1 ); 
174. je p řesv ědčen, že by Komise m ěla i nadále usilovat o provád ění zásady jednotného auditu; zd ůraz ňuje, 
že je nanejvýš d ůležité zajistit kvalitu práce kontrolních orgán ů v sou časném i nadcházejícím období 
a zajistit, aby byla zaru čena jejich nezávislost, a že k dosažení tohoto cíle je nezbytné stanovit pro tyto 
audity jasné a transparentní spole čné standardy; konstatuje, že za p ředpokladu, že kontrolní orgány 
předloží spolehlivé výsledky, by rozpo čet Unie mohl být dostate čně chrán ěn i p ři vysoké chybovosti, 
nebo ť Komise by mohla uplat ňovat p ři potírání této chybovosti finan ční opravy; znovu však opakuje, 
že v takových p řípadech musí da ňový poplatník v jednotlivých členských státech platit dvakrát, 
a proto je p ředcházení chybám vždy efektivn ější než jejich pozd ější opravy, což platí jak pro Komisi, 
tak i pro dot čené členské státy; zd ůraz ňuje v této souvislosti konkrétn ě druhou odrážku doporu čení 1 
Účetního dvora a naléhav ě žádá Komisi, aby toto doporu čení provedla;  
175. vyzývá Komisi, aby dokon čila uzáv ěrku programového období 2000-2006, aby p řitom řádn ě zohled ­
nila p řipomínky Ú četního dvora a aby Parlamentu p ředložila zprávu o tom, jak Komise zajistí v tomto 
procesu legalitu a správnost;  
176. dále vyzývá Komisi, aby vzala v úvahu zkušenosti získané prostudováním zprávy Ú četního dvora 
a aby sledovala provád ění strukturálních opat ření na období 2007–2013 a m ěla na pam ěti p řipo ­
mínky Ú četního dvora p ři diskusích o budoucích strukturálních opat řeních na období 2014–2020;  
177. je pevn ě p řesv ědčen, že by Komise m ěla prohloubit své zapojení do procesu kontrol týkajících se 
strukturálních fond ů tím, že bude nápomocna řídícím orgán ům v členských státech a certifika čním 
orgán ům a také orgán ům, které rozhodují o ukon čení pomoci, a bude na n ě dohlížet ve všech fázích 
provád ění a ov ěřování s cílem zajistit ješt ě efektivn ější a mén ě časov ě i zdrojov ě náro čný proces;  
Část VIII Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 4/2012 s názvem „Je spolufinancování dopravní 
infrastruktury v námo řních p řístavech ze strukturálních fond ů a Fondu soudržnosti 
účelnou investicí?“  
Úvod  
178. vítá zprávu Ú četního dvora a bere na v ědomí jeho negativní hodnocení výsledk ů Komise i členských 
stát ů, pokud jde o ú čelnost a nákladovou efektivitu vynakládání finan čních prost ředk ů v oblasti 
spolufinancování projekt ů námo řních p řístav ů;CS L 308/88 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013  
( 1 ) Viz bod 61 usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. kv ětna 2011 obsahujícího p řipomínky, které jsou nedílnou 
sou částí rozhodnutí o ud ělení absolutoria za pln ění souhrnného rozpo čtu Evropské unie na rozpo čtový rok 2009, 
oddíl III – Komise a výkonné agentury (Ú ř. v ěst. L 250, 27.9.2011, s. 33).
179. vítá skute čnost, že Komise podpo řila v ětšinu doporu čení Ú četního dvora;  
180. považuje v ětšinu opat ření, která Komise p řijala, aby se v budoucnosti p ředešlo podobným nedostat ­
kům, jež zpráva odhalila, za taková, která mohou vést k dosažení cíle ú čeln ějšího a nákladov ě 
efektivn ějšího vynakládání prost ředk ů; 
181. domnívá se však, že jsou nezbytná další opat ření ze strany Komise;  
Zjišt ění 
182. je znepokojen tím, že  
— čty ři z 27 prov ěřovaných projekt ů nebyly v dob ě dopsání zprávy završeny, p řičemž dva projekty 
stále nebyly dokon čeny ani v lednu 2012,  
— správní postupy ud ělování schválení a povolení výstavby byly často zdlouhavé a t ěžkopádné, 
přičemž v n ěkterých p řípadech zp ůsobily zpožd ění a dodate čné náklady,  
— dva projekty m ěly cíle, které nebyly v souladu ani s dopravní politikou ani popisem cíl ů 
v opera čním programu, v jehož rámci byly financovány;  
183. bere na v ědomí, že  
— v dob ě, kdy byla zpráva dokon čena, nebyly čtyři dokon čené projekty využívány, ale v sou časnosti 
se již využívají,  
— žádný region nemá dlouhodobý plán rozvoje p řístav ů; tyto plány nicmén ě nebyly podmínkou 
financování;  
184. souhlasí s Komisí, že výsledky a dopad investic do dopravní infrastruktury nejsou vždy z řetelné 
bezprost ředn ě po ukon čení stavebních prací, nebo ť pot řebují ur čitý čas, než se projeví;  
185. dospívá k záv ěru, že  
— Komise není dostate čně informována o tom, jak projekty probíhají, nebo ť informace jí dostupné 
nevedly k opat řením na nápravu nedostatk ů projekt ů, 
— pokyny a školicí seminá ře, které Komise poskytovala, samy o sob ě nesta čily k tomu, aby dosta ­
tečně zvýšily pov ědomí o zásadách řádného finan čního řízení,  
— právní ustanovení vymezující poradní úlohu Komise v monitorovacích výborech jsou pravd ěpo ­
dobn ě p říliš omezující a její „další nástroje“, jimiž má ovliv ňovat ú čelnost výdaj ů, jsou možná 
neú činné, nebo ť Ú četní dv ůr shledal, že existuje jen málo doklad ů, které by potvrzovaly, že se 
Komise snažila na jednáních monitorovacích výbor ů prosazovat ú čelné vynakládání prost ředk ů 
nebo zajistit nastavení ukazatel ů výsledk ů a dopad ů, 
— jelikož jachetní p řístavy poskytují p řístup pouze menšin ě obyvatelstva, nelze je považovat za 
zlepšení dostupnosti ostrov ů, a jejich výstavba tudíž není v souladu s dopravní politikou, 
s výjimkou p řípad ů, kdy jsou malá plavidla b ěžn ě používána jako prost ředek pravidelné dopravy 
mezi ostrovy a výstavba jachetního p řístavu by zajistila lepší dopravní spojení pro obyvatelstvo 
jako celek;CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/89
— suché doky pro zvláštní ú čely nejsou v souladu s cíli hlavních sm ěrů pro sít ě TEN-T ani tehdy, 
pokud je lze využít k provád ění údržby, nebo ť nespl ňují žádnou ze „specifikací projekt ů spole č­
ného zájmu vztahujících se k síti námo řních p řístav ů“, které vymezuje část 5 odst. 2 bod III 
přílohy II rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (  1 ) č. 1692/96/ES, ve zn ění rozhodnutí 
Evropského parlamentu a Rady č. 1346/2001/ES (  2 ); 
Doporu čení Ú četního dvora  
186. podporuje doporu čení Ú četního dvora, že Komise  
— by se m ěla snažit podmínit podporu poskytovanou v rámci politiky soudržnosti na infrastrukturu 
v námo řních p řístavech existencí komplexní dlouhodobé strategie rozvoje p řístav ů, 
— by m ěla provád ět b ěhem výstavby návšt ěvy na míst ě zam ěřené na ú čelnost,  
— by m ěla na základ ě zjišt ěných rizik provád ět kontroly ex post ohledn ě využívání a výkonnosti 
spolufinancované infrastruktury,  
— by m ěla posílit proces posuzování velkých projekt ů a projekt ů Fondu soudržnosti, aby mohla lépe 
odhalovat závažné nedostatky a podnikat náležitá opat ření k jejich náprav ě, 
— by se m ěla snažit zavést zásadu, že financování ze strany Unie je podmín ěno výsledky,  
— by m ěla prosazovat uplat ňování ukazatel ů výsledk ů a dopad ů ze strany řídících orgán ů; 
187. p řízniv ě hodnotí, že Komise  
— navrhla zavést pro rámec politiky soudržnosti na období 2014–2020 p ředb ěžnou podmín ěnost, 
jež by zajistila, že každému rozhodnutí o financování bude p ředcházet dlouhodobé strategické 
plánování,  
— zavedla návšt ěvy projekt ů na míst ě a organizuje odborná setkání s p říslušnými orgány,  
— za čala provád ět záv ěrečné audity projekt ů, které byly b ěhem programového období 2000–2006 
spolufinancovány EFRR a Fondem soudržnosti a byly vybrány na základ ě zjišt ěných rizik,  
— dosáhla zlepšení rozhodovacího postupu v období 2007–2013, nebo ť provedla standardizaci 
rozhodovacího postupu u velkých projekt ů, zavedla standardizované formulá ře, povinnou konzul ­
taci s p říslušnými útvary Komise a z řídila iniciativu JASPERS (Joint Assistance to Support Projects 
in European Regions – Spole čná pomoc p ři podpo ře projekt ů v evropských regionech), která by 
m ěla členským stát ům umožnit p ředkládat lépe p řipravené žádosti,  
— vypracovala rámec auditu výkonnosti, jenž má být základem první série cílených audit ů, které se 
budou provád ět od roku 2012, a ve svých návrzích rámce politiky soudržnosti na období 
2014–2020 požaduje vytvo ření rámce výkonnosti, jenž by zahrnoval právo Komise pozastavit 
platby v p řípadech, u nichž je zna čný schodek v pln ění stanovených milník ů nebo cíl ů; 
Další doporu čení 
188. vyzývá Komisi, aby  
— pln ě p řijala doporu čení Ú četního dvora ohledn ě toho, že ukazatele výsledk ů a dopadu nemají být 
uplat ňovány pouze na úrovni priorit, ale také na úrovni projektu v rozsahu p řim ěřeném možnému 
dopadu jednotlivých projekt ů,CS L 308/90 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013  
( 1 ) Ú ř. v ěst. L 228, 9.9.1996, s. 1.  
( 2 ) Ú ř. v ěst. L 185, 6.7.2001, s. 1.
— zavedla pravidlo, že posouzení výsledk ů a dopadu investic do dopravní infrastruktury bude 
provedeno až po dokon čení stavebních prací v dob ě, kdy lze p ředpokládat, že p řínos a dopad 
již budou z řetelné,  
— vypracovala analýzu, ve které bude u srovnatelných spolufinancovaných projekt ů provedeno srov ­
nání pr ům ěrné doby trvání a kvality správních postup ů v r ůzných členských státech s cílem 
doporu čit zavedení osv ědčených postup ů, 
— zohlednila skute čnost, že schodek v pln ění stanovených milník ů nemusí být vždy d ůsledkem 
špatného řízení, a ve svém návrhu rámce výkonnosti stanovila, že zamítnutí proplacení prost ředk ů 
se nebude vztahovat na p řípady, kdy tomu, že investice nep řinesly požadované výsledky, nebylo 
možné p ředejít ani to nebylo možné p ředvídat,  
— rozší řila množství informací, jež bude mít k dispozici o pr ůběhu projekt ů, a jako p ředpoklad 
dalšího financování požadovala nápravu zjišt ěných nedostatk ů; konstatuje, že nelze tolerovat 
nedostatek informací o realizaci projektu,  
— provedla analýzu ú činnosti školicích seminá řů a pokyn ů, jež mají p řisp ět ke zvýšení informova ­
nosti o zásadách řádného finan čního řízení,  
— navrhla zm ěny právních ustanovení, které jí umožní ú činn ěji vykonávat poradní úlohu v monito ­
rovacích výborech, a provedla analýzu, jež prozkoumá ú činnost výše zmi ňovaných „dalších nástro ­
jů“, jejichž cílem je ovlivnit ú čelnost výdaj ů; 
Část IX Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 5/2012 s názvem „Spole čný informa ční systém pro 
oblast vn ějších vztah ů (CRIS)“  
189. vítá zvláštní zprávu Ú četního dvora č. 5/2012, nebo ť Parlamentu jakožto kontrolnímu orgánu 
a orgánu p říslušnému k ud ělení absolutoria poskytuje informace o pln ění rozpo čtu; 
190. je pot ěšen obecným názorem Ú četního dvora, podle n ějž „systém CRIS je v ětšinou schopen ú čeln ě 
reagovat na informa ční pot řeby Komise v oblasti vn ějších vztah ů“ (bod 75); je ovšem znepokojen 
několika velmi závažnými nedostatky, které zpráva odhalila;  
191. vyzývá Komisi, aby stanovila úlohu a cíle systému CRIS, jelikož nebyly od roku 2002, kdy byl systém 
uveden do provozu, aktualizovány, a čkoliv došlo k mnoha zm ěnám v jeho obsahu;  
192. podporuje všechna doporu čení Ú četního dvora; vyzývá Komisi, aby je co nejd říve uskute čnila v praxi, 
a napravila tak p řetrvávající nedostatky;  
193. klade d ůraz na to, že by se ve všech zm ěnách úlohy systému CRIS a v jeho úprav ě m ěly odrážet nové 
výzvy v oblasti vn ější politiky Unie zavedené Smlouvou o fungování Evropské unie, což by vedlo ke 
zlepšení kvality a lepší koherenci údaj ů; 
194. zd ůraz ňuje, že je t řeba zpravodajskou funkci systému CRIS p řizp ůsobit p ůsobnosti Parlamentu 
v oblasti vn ější politiky a rozpo čtové kontroly;CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/91
195. považuje za zásadní první doporu čení, podle n ějž by bylo vhodné definovat zamýšlenou úlohu 
systému CRIS jakožto informa čního systému, a to zejména ve vztahu k ú četnímu systému na akruální 
bázi (ABAC), který používá Komise;  
196. považuje zlepšení konzistentnosti údaj ů mezi systémem CRIS a ú četním systémem ABAC za zásadní 
pro podávání uceleného, transparentního, aktuálního a spolehlivého zpravodajství o vn ější činnosti 
Unie; zd ůraz ňuje, že by se m ělo zamezit zdvojování funkcí systému ABAC v systému CRIS;  
197. je znepokojen následujícími p řipomínkami Ú četního dvora k efektivnosti a ú čelnosti systému CRIS:  
— úloha systému CRIS ve vztahu k ú četnímu systému ABAC nebyla vhodným zp ůsobem definována, 
což vedlo ke zdvojení funkcí (body 34 a 35) a zpochyb ňuje to p řidanou hodnotu zadávání 
finan čních operací do systému CRIS obecn ě (bod 35),  
— informace pocházející ze systému CRIS mohou být nespolehlivé (body 39 až 41, 49 až 52 a 54 až 
56) a n ěkdy vyžadují další manuální úpravy (odpov ěď Komise na bod 52) v d ůsledku nedostatk ů 
při kódování údaj ů (body 38 až 41) nebo chyb ějících a neplatných datových záznam ů (body 49 až 
51, 54 a 55),  
— došlo ke zna čnému zpožd ění v registraci informací (faktur a auditních zpráv) v systému CRIS (bod 
57),  
— nejvýrazn ějším nedostatkem systému CRIS je i nadále jeho malá uživatelská vst řícnost (bod 43 
a diagram 3);  
198. je znepokojen skute čností, že tyto nedostatky by mohly snížit spolehlivost informací poskytovaných 
Parlamentu jakožto orgánu p říslušnému pro ud ělení absolutoria (nap ř. bod 39 týkající se výdaj ů podle 
jednotlivých zemí); je si v ědom úsilí, které Komise dosud vyvinula (zejména odpov ědí Komise na body 
35, 52 a 54); vyzývá nicmén ě Komisi, aby tyto nedostatky co nejd říve napravila, a zajistila tak řádné 
finan ční řízení systému CRIS; navrhuje, aby byla v ěnována pozornost zejména tomu, aby se p řed ­
cházelo zdvojování funkcí, nebo ť je to neefektivní a m ůže to zp ůsobit zadávání chybných údaj ů; 
199. dále poznamenává, že by m ěl být rozsah funkcí systému CRIS upraven tak, aby poskytoval ucelené 
informace o p řijímajících zemích, oblastech politiky a finan čních nástrojích, což je v sou časnosti 
obtížné, ne-li nemožné; zd ůraz ňuje, že je t řeba prost řednictvím racionalizace a konsolidace kódování 
údaj ů zvýšit efektivnost a ú čelnost tohoto systému pro subjekty;  
200. bere na v ědomí vysv ětlení Ú četního dvora ohledn ě nedostate čné analýzy náklad ů systému CRIS, což 
vyplývá z auditu provedeného za ú čelem analýzy toho, jak je systém CRIS schopen poskytovat Komisi 
informace, které pot řebuje, a ne za ú čelem zkoumání jeho správních výdaj ů; nicmén ě vyjad řuje 
politování nad nedostatkem informací o nákladové efektivnosti systému CRIS;  
201. vyjad řuje politování nad tím, že p ři vzniku systému CRIS neexistovala jasná dlouhodobá strategie jeho 
cíl ů a fungování, což vedlo v d ůsledku k velkému množství úkol ů bez jednotné vize;  
202. zd ůraz ňuje, že systém CRIS by m ěl mít standardní mechanismus pro rozlišení d ůvěrnosti údaj ů 
a p řístupových práv uživatel ů; domnívá se, že takový mechanismus by m ěl být z řízen, aby se zajistila 
odpovídající d ůvěrnost údaj ů;CS L 308/92 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013
203. je znepokojen nedostate čným zabezpe čením systému; navíc konstatuje, že rozd ělení odpov ědnosti 
v oblasti zabezpe čení je dosud neur čité a nejasné, což vážn ě ohrožuje bezpe čnost údaj ů; zd ůraz ňuje, 
že údaje musí zcela spl ňovat kritéria Výboru pro rozvojovou pomoc;  
204. p řipomíná Komisi, že je nezbytné dodržet pravidla o ochran ě údaj ů; kritizuje skute čnost, že oznámení 
zaslaná inspektorovi ochrany údaj ů výslovn ě nezahrnovala životopisy p řipojené k záznam ům 
v systému CRIS (bod 74);  
205. vyzývá Komisi, aby se bez dalších odklad ů zabývala všemi nedostatky a doporu čeními, o nichž ji 
informoval Parlament a Ú četní dv ůr; 
Část X Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 6/2012 s názvem „Podpora Evropské unie pro 
turecké spole čenství na Kypru“  
206. p řipomíná, že audit hledal odpov ěď na obecnou otázku: „ Řídí Komise nástroj Unie pro finan ční 
podporu tureckého spole čenství na Kypru ú čeln ě?“; 
207. vyzývá Rozpo čtový výbor a Výbor pro rozpo čtovou kontrolu, aby záv ěry tohoto usnesení vzaly 
v úvahu p ři jednáních o novém víceletém finan čním rámci (na období 2014–2020) – a aniž je 
dot čen jeho kone čný výsledek – s cílem zohlednit doporu čení Ú četního dvora, jímž je zajistit lepší 
plánování, provád ění a udržitelnost v souladu s na řízením Rady (ES) č. 389/2006 (  1 ), a to zp ůsobem, 
který nebude implikovat vn ější území;  
208. vyjad řuje sv ůj souhlas se záv ěry zvláštní zprávy Ú četního dvora, podle nichž „program již p řinesl 
některé kladné výsledky, avšak jejich udržitelnost je p ředevším kv ůli nejistot ě o budoucím financování 
EU často nejistá“, a Komise „dokázala vytvo řit program, který se zabývá všemi odv ětvími uvedenými 
v cílech na řízení a vhodn ě mezi nimi stanoví priority“, a „rovn ěž navzdory výrazným omezením našla 
zp ůsob, jak v severní části Kypru rychle z řídit kancelá ř pro řízení programu a používat p řevážn ě 
vhodné implementa ční metody a opat ření na zmírn ění rizika. Hlavní nedostatek v řízení programu byl 
dán tím, že místní kancelá ř na podporu programu nefungovala podle propracovan ějších postup ů 
stejným zp ůsobem jako delegace Unie a že smlouvy s pracovníky byly uzav řeny na p říliš krátkou 
dobu na to, aby mohli financované projekty řídit od za čátku do konce. Krom ě toho monitorování 
v rámci spole čného řízení s OSN bylo nedostate čné.“;  
209. bere na v ědomí, že program poskytl pomoc velkému po čtu r ůzných p říjemc ů z celého tureckého 
spole čenství na Kypru; vyjad řuje však politování nad tím, že nebylo možné realizovat ten nejv ětší 
projekt programu, jímž byla výstavba závodu na odsolování mo řské vody (v hodnot ě 27,5 milionu 
EUR), a to kv ůli omezením uvaleným tureckou armádou; konstatuje, že tato skute čnost p ředstavuje 
pro program zásadní nezdar;  
210. zd ůraz ňuje, že je d ůležité pokra čovat v poskytování podpory tureckému spole čenství na Kypru 
v souladu s ustanoveními na řízení (ES) č. 389/2006, což konstatovala i Komise ve své odpov ědi 
na zvláštní zprávu Ú četního dvora; zd ůraz ňuje, že v zájmu snazšího pr ůběhu znovusjednocení ostrova 
je nutné p řiblížit turecké spole čenství na Kypru Unii; domnívá se proto, že v budoucnu by m ěly být 
navýšeny prost ředky ur čené na i) podporu sociálního a hospodá řského rozvoje, ii) rozvoj a restruktu ­
ralizaci infrastruktury, iii) usmí ření, budování vzájemné d ůvěry a podporu ob čanské spole čnosti, 
iv) p řiblížení tureckého spole čenství na Kypru Unii, v) p řípravu právních text ů, jež budou v souladu 
s acquis communautaire , vi) p řípravu provád ění acquis communautaire  a na pomoc hospodá řské integraci, 
jež je prioritním úkolem, a že by m ěly být intenzivn ěji provád ěny související programy, do nichž jsou 
zapojena ob ě spole čenství;  
211. zd ůraz ňuje zejména zásadní úlohu spole čných projekt ů obou spole čenství, jako je nap ř. Výbor pro 
poh řešované osoby, v úsilí o pátrání po t ěchto osobách a p řisp ění k usmí ření obou spole čenství; 
zd ůraz ňuje, že na činnost Výboru pro poh řešované osoby je nezbytné zajistit pot řebné finan čníCS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/93  
( 1 ) Na řízení Rady (ES) č. 389/2006 ze dne 27. února 2006 o vytvo ření nástroje finan ční podpory na posílení hospodá ř­
ského rozvoje tureckého spole čenství na Kypru a o zm ěně na řízení Rady (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentu ře pro 
rozvoj (Ú ř. v ěst. L 65, 7.3.2006, s. 5).
prost ředky, a vyzývá Komisi, aby v rámci podpory tohoto výboru vyzvala turecké ozbrojené síly, aby 
usnadnily p řístup do vojenských zón; zd ůraz ňuje, že je nezbytné financovat projekty na budování 
infrastruktury, do nichž jsou zapojena ob ě spole čenství, a efektivn ěji spolupracovat s agenturami 
a programy OSN;  
212. dále zd ůraz ňuje, že je d ůležité nadále podporovat práci Technického výboru pro kulturní d ědictví 
v zájmu zajišt ění obnovy a ochrany historických a náboženských památek, které jsou nedílnou 
sou částí kulturního d ědictví Kypru a celosv ětového kulturního d ědictví;  
213. konstatuje, že z obecn ější hlediska je udržitelnost projekt ů kv ůli omezené správní kapacit ě, opožd ě­
nému p řijímání p říslušných p ředpis ů a nejistot ě ohledn ě budoucího financování na stran ě p říjemc ů 
často nejistá;  
214. považuje rovn ěž za užite čné p řipomenout, že v dob ě auditu bylo stále nejasné, zda bude na program 
podpory Unie poskytnut další významný objem financování; konstatuje, že tato nejistota zt ěžuje řízení 
programu a má negativní dopad na jeho ú čelnost a udržitelnost;  
215. bere na v ědomí doporu čení Ú četního dvora, která se vztahují k r ůzným scéná řům vycházejícím jak 
z vývoje procesu znovusjednocení, tak z rozsahu budoucí pomoci Unie;  
216. souhlasí s Komisí, že dokud nebude dosaženo dohody ohledn ě vy řešení kyperské otázky, m ěla by 
podpora tureckého spole čenství na Kypru být i nadále založena na na řízení (ES) č. 389/2006;  
217. s uspokojením konstatuje, že intervence odráží cíle programu, a to navzdory široké škále odv ětví, na 
které se program vztahuje, i skute čnosti, že na řízení (ES) č. 389/2006 bylo p řijato se zpožd ěním 
a neexistuje víceletý p řístup;  
218. se znepokojením však bere na v ědomí, že Komise p ři zavád ění a provád ění programu čelila a čelí 
zna čným omezením, že ú čelnost místní kancelá ře Komise na podporu programu komplikuje n ěkolik 
faktor ů, že provád ěcí postupy programu nejsou vždy efektivní a že udržitelnost projekt ů z ůstává 
riziková, navzdory ur čitým výsledk ům; 
219. bere na v ědomí situaci popsanou ve zvláštní zpráv ě Ú četního dvora; konstatuje, že Komise zahájila 
několik iniciativ a že od ukon čení auditu bylo dosaženo dalších zlepšení v oblasti ú činnosti;  
220. vítá rovn ěž úsp ěšné ukon čení operací na základ ě spole čného řízení s Rozvojovým programem OSN 
(UNDP);  
221. vyjad řuje lítost nad neúsp ěchem projektu na výstavbu závodu na odsolování mo řské vody, který byl 
politováníhodným nezdarem; p řipomíná, že tento projekt nebyl pouze hlavním projektem ve vodoho ­
spodá řském odv ětví, ale rovn ěž nejv ětším projektem financovaným z tohoto nástroje (p ředstavujícím 
přibližn ě 10 % z celkového objemu financování ur čeného na uzav řené zakázky), a že tento závod m ěl 
vyprodukovat 23 000 m  3 čisté pitné vody denn ě, jež by uspokojila pot řeby p řibližn ě 100 000 osob; 
dále p řipomíná, že dodávky vody jsou pro ostrov stále vážn ějším problémem, protože za posledních 
30 let klesly pr ům ěrné ro ční srážky o 40 %; vyjad řuje hluboké znepokojení nad tím, že jelikož byl 
projekt zrušen z d ůvodu omezení, jež uvalila turecká armáda na dodavatele z řeckého spole čenství na 
Kypru, který poté, co byla tato omezení v b řeznu 2010 zrušena, v n ěm již pro nep říznivé podmínky 
nebyl ochoten pokra čovat, není tento závažný environmentální problém řešen; vyzývá Komisi, aby 
zvážila možnost tento projekt obnovit;  
222. trvá však na tom, že finan ční zájmy Komise byly p ři zrušení projektu na výstavbu závodu na 
odsolování mo řské vody ochrán ěny; bere na v ědomí, že na základ ě smlouvy o výstavb ě nebyly 
provedeny žádné platby;CS L 308/94 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013
223. hluboce lituje skute čnosti, že v ětšina činností souvisejících s místní a m ěstskou infrastrukturou bývá 
postižena zpožd ěními, i když ta jsou p řevážn ě zp ůsobena politickými obtížemi a ov ěřováním vlast ­
nictví p ůdy, které v ětšinou nemohou Komise ani UNDP nijak ovlivnit;  
224. souhlasí se záv ěry Ú četního dvora, že program již p řinesl n ěkteré kladné výsledky a poskytl pomoc 
celé řad ě p říjemc ů z tureckého spole čenství na Kypru, v četn ě zem ědělců, student ů a t ěch, kte ří 
používají nové hrani ční p řechody; konstatuje však, že jeho udržitelnost je často nejistá, a to p ředevším 
kv ůli nejistot ě o budoucím financování EU;  
225. vítá záv ěr Ú četního dvora, že se Komisi i p řes složitý politický kontext a krátký časový rámec poda řilo 
vytvo řit program odrážející cíle na řízení (ES) č. 389/2006 a že byla schopna rychle z řídit kancelá ř pro 
řízení programu a zavést vhodné provád ěcí mechanismy;  
226. zd ůraz ňuje, že pomoc Unie poskytovaná tureckému spole čenství na Kypru má p řechodnou 
a výjime čnou povahu, nebo ť je časov ě omezená znovusjednocením tohoto ostrova; bere na v ědomí, 
že Komise podporuje další poskytování pomoci tureckému spole čenství na Kypru v rámci na řízení 
(ES) č. 389/2006 až do doby, než bude kyperská otázka komplexn ě vy řešena;  
227. bere na v ědomí záv ěry a doporu čení zvláštní zprávy Ú četního dvora č. 6/2012; doporu čuje Komisi, 
aby vzala v úvahu zkušenosti získané p ři provád ění programu a bude-li to nutné, navrhla opat ření pro 
jeho další zlepšení a náležit ě o nich informovala Parlament; navrhuje, aby finan ční pomoc Unie na 
hospodá řský rozvoj tureckého spole čenství na Kypru nezohled ňovala p ři rozhodování o p řidělování 
budoucích finan čních prost ředk ů jen nové projekty, ale také nutnost zajistit udržitelnost stávajících 
projekt ů, a to na základ ě stávajícího právního rámce a v souladu s cíli na řízení (ES) č. 389/2006;  
228. domnívá se, že by pomoc Unie m ěla i nadále podporovat proces znovusjednocení na Kypru; v této 
souvislosti doporu čuje Komisi, aby i nadále usilovala o spln ění p ěti cíl ů na řízení (ES) č. 389/2006, 
a mimo jiné podporovala opat ření zam ěřená na ob ě spole čenství, projekty na posílení d ůvěry, činnosti 
související s poh řešovanými osobami, ob čanskou spole čnost (v četn ě arménské a maronitské menšiny), 
ochranu a obnovu historických památek a ochranu životního prost ředí, stejn ě jako hospodá řský 
a sociální rozvoj a provád ění acquis communautaire;  
229. vyzývá Komisi, aby co nejvíce ší řila informace o výb ěrových řízeních týkajících se program ů zam ěře­
ných na usmí ření a na posilování ob čanské spole čnosti; zd ůraz ňuje, že je zejména t řeba podpo řit 
programy sociáln ě-ekonomické integrace a programy zam ěřené na posílení postavení žen v tureckém 
spole čenství na Kypru;  
Část XI Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 7/2012 s názvem „Reforma spole čné organizace 
trhu s vínem: dosavadní pokrok“  
230. vítá zvláštní zprávu Ú četního dvora č. 7/2012 s názvem „Reforma spole čné organizace trhu s vínem: 
dosavadní pokrok“, v níž se Ú četní dv ůr zam ěřuje na to, jak pokro čila reforma spole čné organizace 
trhu s vínem zavedená Radou v roce 2008; bere na v ědomí, že hlavním cílem auditu bylo posoudit 
dosažený pokrok, pokud jde o jeden z hlavních cíl ů reformy, totiž zajišt ění lepší rovnováhy mezi 
nabídkou a poptávkou;  
231. p řipomíná, že reforma spole čné organizace trhu s vínem m ěla zajistit lepší rovnováhu mezi nabídkou 
a poptávkou a že hlavními finan čními nástroji této reformy byly do časný režim klu čení a vytvo řeníCS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/95
vnitrostátních program ů podpory, v jejichž rámci si každý členský stát mohl zvolit taková opat ření 
(z 11 možných), která nejlépe odpovídala jeho konkrétní situaci;  
232. zd ůraz ňuje, že se audit zam ěřil na dv ě opat ření p ředstavující nejv ětší oblasti výdaj ů: „klu čení“ 
a „restrukturalizaci a p řem ěnu vinic“, p řičemž u klu čení byla na t říleté období provád ění opat ření 
od roku 2008/2009 do roku 2010/2011 k dispozici částka 1 074 milion ů EUR a u restrukturalizace 
a p řem ěny vinic byla na desetileté období provád ění opat ření od roku 2001 do roku 2010 k dispozici 
částka 4 200 milion ů EUR;  
233. bere v úvahu, že s 3,5 miliony hektar ů (ha) vinic je Unie nejv ětším sv ětovým producentem vína; 
připomíná, že v hospodá řském roce 2007/2008 vyprodukovala Unie p řibližn ě 160 milion ů hektoli ­
trů, což p ředstavuje cca 60 % sv ětové produkce vína; dále konstatuje, že do roku 2009 byl dv ě 
desetiletí vytvá řen tlak na snižování cen na úrovni výrobc ů, p řičemž klesala celková spot řeba vína 
v Unii;  
234. konstatuje, že ve zvláštní zpráv ě č. 7/2012 je uvedeno, že a čkoli poptávka po klu čení p řesáhla 
350 000 ha, jeho dopad byl omezen pevnou cílovou hodnotou 175 000 ha a nakonec bylo s využitím 
podpory Unie vyklu čeno pouze 160 550 ha; podle odhad ů Ú četního dvora vedl režim klu čení ke 
snížení celkové plochy vinic o zhruba 5 % – to odpovídá snížení objemu vína p řibližn ě o 10,2 
milion ů hektolitr ů, což p ředstavuje 6 % použitelné produkce vína; upozor ňuje však na to, že celková 
vým ěra ploch vyklu čených od po čátku reformy je mnohem vyšší – dosáhla 300 000 ha – a že na 
přibližn ě 140 000 ha plochy nebyla tato podpora poskytnuta, což se ve zvláštní zpráv ě č. 7/2012 
neuvádí;  
235. konstatuje, že Ú četní dv ůr dosp ěl k záv ěru, že u opat ření „klu čení“ mohl být režim ú činn ější a mén ě 
nákladný, nebo ť v prvních dvou letech byly sazby podpory nastaveny p říliš vysoko, zatímco poptávka 
po tomto opat ření p řekra čovala cílové hodnoty i ve t řetím, posledním roce uplat ňování režimu, kdy 
byly sazby sníženy na svou p ůvodní úrove ň; 
236. konstatuje, že Ú četní dv ůr se domnívá, že klu čení nebylo vždy zam ěřeno na mén ě konkurence ­
schopné nebo mén ě výnosné vinice a že v rámci tohoto režimu bylo financováno klu čení n ěkterých 
vinic, které již byly restrukturalizovány a které byly v zásad ě konkurenceschopné; s politováním 
konstatuje, že tyto p řípady jsou v rozporu se strategickými cíli reformy;  
237. konstatuje, že ve zvláštní zpráv ě č. 7/2012 se zd ůraz ňuje, že o čekávané snížení produkce se nena ­
plnilo v d ůsledku nedostate čného využití n ěkterých nástroj ů spole čné organizace trhu, jako je zelená 
sklize ň a propagace, a v d ůsledku toho, že Rada zamítla návrh Komise zakázat obohacování sacha ­
rózou;  
238. konstatuje, že ve zvláštní zpráv ě č. 7/2012 Ú četní dv ůr uznává, že restrukturaliza ční opat ření p řisp ěla 
ke zlepšení konkurenceschopnosti tohoto odv ětví, zárove ň však konstatuje, že v ur čitých členských 
státech vedla tato opat ření k vyšším výnos ům, čímž bylo úsilí o snížení nabídky na trhu ma řeno;  
239. bere na v ědomí, že Ú četní dv ůr poznamenává, že Komise neprovedla d ůkladné posouzení možného 
dopadu liberalizace práv na výsadbu, k níž má dojít nejpozd ěji do roku 2018, a domnívá se, že toto 
posouzení je nezbytné pro provedení odhadu stavu rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v odv ětví 
vína;  
240. bere na v ědomí znepokojení Ú četního dvora nad tím, že Unie financovala opat ření „klu čení“, aby se 
snížil p řebytek vína, zatímco opat ření „restrukturalizace a p řem ěna“ vedlo v n ěkterých p řípadech 
k ur čitému zvýšení výnosu vinic; domnívá se však, že zvýšení výnos ů m ůže zlepšit konkurence ­
schopnost vína, zárove ň však d ůrazn ě vybízí Komisi, aby do budoucna zajistila vhodnou strategii, 
která zamezí nevyváženostem;CS L 308/96 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013
241. pln ě souhlasí s tím, že se m ělo zabránit klu čení n ěkterých modernizovaných vinic, a to vyjasn ěním 
platných ustanovení, aby nebyla vykládána r ůznými zp ůsoby, a zavedením dodate čných kritérií zp ůso ­
bilosti vztahujících se na samotnou vinici, a nikoli pouze na zem ědělce; 
242. zastává názor, že v zájmu v ětší konkurenceschopnosti odv ětví by m ěla Komise revidovat restruktu ­
raliza ční opat ření s cílem zvýšit jejich ú činnost a zachovat ta, která se v rámci p ředchozího programu 
osv ědčila; o čekává, že Komise zajistí soulad vnitrostátních program ů členských stát ů a opat ření 
restrukturalizace a p řem ěny s cílem reformy, p ředevším co se tý če režimu jednotné platby; dále Komisi 
žádá, aby zlepšila stávající pravidla a umožnila tak zem ědělcům lépe se p řizp ůsobit vývoji na trhu 
a lépe vyvážit nabídku s poptávkou po konkrétních výrobcích;  
243. vyzývá Komisi, aby prosazovala opat ření na ochranu nejlepších tradic v odv ětví vina řství v Unii, na 
nichž do zna čné míry závisí sociální a hospodá řská soudržnost a ochrana životního prost ředí a krajin ­
ných prvk ů v mnoha venkovských oblastech, v nichž jsou udržovány;  
244. pokládá za ú čelné, aby Komise provedla a pravideln ě aktualizovala odhad stavu rovnováhy mezi 
nabídkou a poptávkou v odv ětví vína a vycházela p řitom ze statistické analýzy prom ěnných faktor ů 
tohoto odv ětví a zohlednila pozitivní ú činky, které mají opat ření v oblasti restrukturalizace a p řem ěny 
na produkci; domnívá se, že na základ ě tohoto odhadu m ěla ur čit cílovou oblast klu čení, a zastává 
názor, že v budoucnu by m ěla na základ ě tohoto odhadu vyhodnocovat, zda je k řešení p řípadné 
nerovnováhy nutné zlepšit n ějaká další opat ření; 
245. trvá na tom, že je nutné vypracovat studii, v jejímž rámci bude d ůkladn ě posouzena liberalizace práv 
na výsadbu, jak doporu čuje Ú četní dv ůr; žádá Komisi, aby vyhodnotila možné d ůsledky zrušení 
tohoto režimu s cílem p řijmout nejvhodn ější rozhodnutí, která zaru čí rovnováhu na trhu s vínem; 
poznamenává, že v ětšina členských stát ů se k rozhodnutí ukon čit tento systém staví odmítav ě a že 
s tímto postojem se ztotožnil i Parlament ve svém usnesení ze dne 23. června 2011 o spole čné 
zem ědělské politice do roku 2020: řešení problém ů v oblasti potravin, p řírodních zdroj ů a územní 
problematiky (  1 ); 
246. zd ůraz ňuje, že a čkoli poptávka po vín ě v Unii v posledních desetiletích klesá, v n ěkolika posledních 
letech došlo k citelnému nár ůstu vývozu vína do t řetích zemí, čímž se zvláštní zpráva č. 7/2012 
nezabývala; je p řesv ědčen, že prosazení opat ření, která by podporovala vývoz kvalitních vín, by 
pomohlo snížit nadbytek produkce;  
247. naléhav ě vyzývá Komisi, aby p řijala opat ření, která zajistí, že členské státy, jež pro výpo čet výše plateb 
používají paušální sazbu za hektar, zavedou vhodné systémy pro kontrolu platebních agentur s cílem 
zaru čit, že zem ědělcům nebudou poskytovány vyšší náhrady, než je t řeba, sjednotí metodu odhadu 
náklad ů, aby se co nejvíce omezily rozdíly p ři odhadování výše náklad ů u srovnatelných opat ření; 
248. naléhav ě žádá Komisi, aby u činila pot řebné kroky s cílem zajistit, aby opat ření podle článku 103q 
na řízení (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví spole čná organizace zem ěděl­
ských trh ů a zvláštní ustanovení pro n ěkteré zem ědělské produkty (jednotné na řízení o spole čné 
organizaci trh ů) ( 2 ), byla srovnatelná a dostate čně standardizovaná;  
249. je p řesv ědčen, že vedle vývozu kvalitních vín do t řetích zemí by nadbytek produkce pomohla snížit 
i v ětší podpora konzumace evropských vín v rámci Unie;CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/97  
( 1 ) Ú ř. v ěst. C 390 E, 18.12.2012, s. 49.  
( 2 ) Ú ř. v ěst. L 299, 16.11.2007, s. 1.
250. žádá Komisi, aby znovu p řikro čila k politice propagace odv ětví vína s cílem zlepšit jeho konkurence ­
schopnost na vnit řním trhu a aby v jejím rámci formou kampaní informovala dosp ělé ob čany 
o zodpov ědném p řístupu ke konzumaci vína, o jeho specifikách a charakteristických vlastnostech 
a zd ůraz ňovala kulturní tradice spojené s evropskými víny; dále Komisi žádá, aby p řipravila evropskou 
strategii pro zvýšení vývozu vína do t řetích zemí;  
Část XII Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 9/2012 s názvem „Audit kontrolního systému 
produkce, p řípravy, distribuce a dovozu ekologických produkt ů“ 
251. vítá zvláštní zprávu Ú četního dvora č. 9/2012 a souhlasí se záv ěry Ú četního dvora; lituje však, že 
kontrolní návšt ěvy prob ěhly jen v šesti členských státech, i když to byly ty, jichž se tato záležitost týká 
nejvíce;  
252. podporuje doporu čení Ú četního dvora, zejména pokud jde o sledovatelnost a p řeshrani ční obchod 
s ekologickými produkty;  
253. poznamenává, že spot řeba ekologických produkt ů p ředstavuje mén ě než 2 % celého trhu potravin, 
ačkoli tento podíl pravd ěpodobn ě poroste;  
254. upozor ňuje na to, že význam ekologické produkce p řesahuje zdravou výživu; ekologické zem ědělství 
je inovativním p řístupem k zem ědělské produkci založeným na znalostech a ú činn ě využívajícím 
zdroje, který se m ůže stát motorem rozvoje venkova a tamní zam ěstnanosti; v ětší využívání biotech ­
nologií a ekologické produkce m ůže zem ědělství p řinést „evropskou p řidanou hodnotu“, což by 
mohlo posílit úlohu Evropy v celosv ětové hospodá řské sout ěži; poznamenává rovn ěž, že to p řispívá 
k dlouhodobé ekologické, hospodá řské a sociální udržitelnosti, jako je zmír ňování zm ěny klimatu 
a p řizp ůsobení se této zm ěně, zpomalení úbytku biologické rozmanitosti a zlepšení úrovn ě životních 
podmínek zví řat; 
255. p řipomíná, že Parlament ekologické zem ědělství vždy podporoval a bude tak činit i nadále a že se 
aktivn ě podílel na tvorb ě právních p ředpis ů pro výrobu a pravidel pro ozna čování ekologických 
potravin;  
256. je p řesv ědčen, že v souvislosti s p říštím víceletým finan čním rámcem by m ěla být výrob ě ekologických 
produkt ů v ěnována v ětší pozornost a podpora;  
257. vyjad řuje své znepokojení nad tím, že mnohé ekologické produkty jsou dražší než produkty b ěžné; 
v d ůsledku toho si spot řebitelé citliví na cenu a lidé s nižšími p říjmy nemohou tyto zdrav ější produkty 
dovolit nebo mají v tomto sm ěru omezené možnosti;  
258. uznává, že ú činný systém kontroly ekologické produkce vytvá ří řadu p řekážek, které musí hospo ­
dá řské subjekty (v četn ě výrobc ů, dovozc ů a zpracovatel ů) p řekonávat, ale na druhou stranu slouží jako 
osv ědčení jejich kvality, hospodá řským subjekt ům dává d ůvěryhodnost a sou časn ě umož ňuje spot ře­
bitel ům zachovat si d ůvěru v produkty ozna čené jako ekologické;  
259. upozor ňuje na r ůst trhu ekologických potravin – jak z Unie, tak dovezených –, což m ůže zárove ň 
vytvá řet potenciál pro nekalé obchodní praktiky, a podotýká, že to vyžaduje p řísn ější kontrolní 
systémy na úrovni Unie i členských stát ů; zd ůraz ňuje, že kontroly by m ěly poskytnout záruku, že 
produkty ozna čené jako ekologické skute čně ekologické jsou;CS L 308/98 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013
260. p řipomíná, že Komise nese odpov ědnost za dohled nad kontrolními systémy, a vyzývá ji, aby provedla 
spole čné zhodnocení hlavních zjišt ění Ú četního dvora, a to spole čně s členskými státy, jež za fungo ­
vání kontrolního systému významnou m ěrou zodpovídají;  
261. zd ůraz ňuje, jak je d ůležité poskytovat dostate čné ujišt ění, že systém funguje ú činn ě a zaru čuje, aby 
nebyla ohrožena d ůvěra spot řebitel ů; 
262. žádá tudíž Komisi, aby p ředložila iniciativy a návrhy právních p ředpis ů s cílem dosáhnout toho, že 
veškeré nedostatky uvedené ve zvláštní zpráv ě č. 9/2012 budou do konce roku 2013 napraveny;  
263. vítá nadcházející p řezkum kontrolních právních p ředpis ů Komisí, stejn ě jako pokyny pro akreditaci, 
v sou časnosti p řipravované organizací Evropská spolupráce pro akreditaci, coby hodnotný p řísp ěvek 
k lepšímu provád ění v budoucnu;  
264. zd ůraz ňuje, že rovné podmínky p ři uplat ňování postup ů pro kontrolní orgány provád ějící schvalování 
i dohled jsou zcela zásadní; poznamenává ,že selhání vedou k rozdíl ům v kontrole ekozna ček, což 
zvyšuje riziko podvod ů nebo obchodování s ekozna čkami, a tudíž mají nep říznivý dopad na d ůvěru 
spot řebitel ů v tyto zna čky; 
265. vyjad řuje p řekvapení a znepokojení nad záv ěrem Ú četního dvora, podle n ěhož p říslušné orgány 
členských stát ů nedoložily nebo doložily nedostate čně postupy týkající se schvalování a dohledu ze 
strany inspek čních orgán ů s cílem zajistit dodržování povinných požadavk ů; žádá, aby vnitrostátní 
parlamenty, které mají za úkol kontrolovat vlády členských stát ů, byly o tomto záv ěru informovány;  
266. zd ůraz ňuje, že pro zachování pov ěsti ekozna čky je naprosto zásadní nezávislost kontrolních orgán ů 
i v p řípad ě, že se jedná o ve řejný orgán;  
267. vítá zlepšení IT systém ů, které jsou již k dispozici, a vnímá je jako nezbytný prvek ú činné budoucí 
kontroly;  
268. podtrhuje odpov ědnost členských stát ů v této i jiných oblastech a považuje pravidelné sch ůze Stálého 
výboru pro ekologické zem ědělství (SCOF) za vysoce cenné, pokud jde o vým ěnu osv ědčených 
postup ů a informací mezi členskými státy, Komisí a pracovníky ze t řetích zemí podílejícími se na 
kontrolních systémech; bere nicmén ě na v ědomí, že, jak poznamenal Ú četní dv ůr (v bod ě 75), tento 
orgán pot řebuje zlepšit svoji kapacitu v souvislosti s vým ěnou informací o fungování systému pro 
vydávání dovozních povolení;  
269. zd ůraz ňuje význam vým ěny informací v členských státech a mezi členskými sáty a Komisí; žádá proto 
Komisi, aby p ředstavila vhodná opat ření, jimiž by zajistila v časný p řísun relevantních a spolehlivých 
informací; p ředevším žádá Komisi, aby p řijala vhodná opat ření s cílem urychlit komunikaci ohledn ě 
záležitostí souvisejících s certifikací ekologických produkt ů a zvýšit její spolehlivost, nap říklad co se 
týče otázek sdílených prost řednictvím „informa čního systému ekologického zem ědělství“;  
270. žádá, aby členské státy s p ředstihem p řestaly vydávat dovozní povolení p řechodn ě zavedená na řízením 
Rady (EHS) č. 2083/92 (  1 ), p řičemž možnost ud ělovat tato povolení byla n ěkolikrát prodlouženaCS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/99  
( 1 ) Na řízení Rady (EHS) č. 2083/92 ze dne 14. července 1992, kterým se m ění na řízení (EHS) č. 2092/91 o ekologickém 
zem ědělství a k n ěmu se vztahujícím ozna čování zem ědělských produkt ů a potravin (Ú ř. v ěst. L 208, 24.7.1992, 
s. 15).
a v sou časnosti platné provád ěcí na řízení Komise (EU) č. 1267/2011 (  1 ) ze dne 6. prosince 2011 
stanoví, že po 1. červenci 2014 již členské státy tento typ povolení nebudou moci vydávat;  
271. bere na v ědomí poznámku ve výro ční zpráv ě o činnosti Generálního ředitelství Evropské komise pro 
zem ědělství a rozvoj venkova za rok 2011, která uvádí, že ekologické produkty byly myln ě ozna čeny 
za možný zdroj kontaminace p ři vypuknutí nákazy bakterií E. coli, což uvrhlo dohled nad ekolo ­
gickým zem ědělstvím do ur čitých pochybností a pro celý tento rok byla charakteristická rozsáhlá 
medializace nedostatk ů v dohledu nad odv ětvím ekologického zem ědělství a p ři jeho kontrole (  2 ), 
především po podvodu odhaleném na konci roku, kde se jednalo o falšování údaj ů a lživé ozna čování 
produkt ů za ekologické;  
272. bere na v ědomí výhradu uvedenou ve výro ční zpráv ě o činnosti za rok 2011, která se týká možného 
ohrožení pov ěsti systému kontroly ekologických produkt ů, nebude-li provád ěn náležitým zp ůsobem 
v celé Unii i na jejích vn ějších hranicích;  
273. za t ři roky o čekává následnou zprávu Ú četního dvora, aby si mohl ud ělat p ředstavu o provedených 
nápravných opat řeních a jejich výsledcích;  
Část XIII Zvláštní zpráva Ú četního dvora č. 12/2012 s názvem „Poda řilo se Komisi a Euro ­
statu zkvalitnit proces tvorby spolehlivé a d ůvěryhodné evropské statistiky?“  
274. poukazuje na to, že:  
a) Evropský statistický systém je založen na spolupráci mezi statistickým ú řadem Unie, Eurostatem, 
a národními statistickými ú řady, které jsou odpov ědné za koordinování veškerých činností souvi ­
sejících s vývojem, vypracováváním a ší řením evropských statistik na vnitrostátní úrovni a mohou 
dostávat granty z rozpo čtu Unie bez p ředchozí výzvy k podávání návrh ů; 
b) Výbor pro Evropský statistický systém poskytuje odborné poradenství pro Evropský statistický 
systém;  
275. bere na v ědomí, že:  
a) celkovým cílem auditu bylo posoudit, zda Komise a Eurostat zlepšily proces tvorby spolehlivé 
a d ůvěryhodné evropské statistiky;  
b) Ú četní dv ůr řešil v tomto smyslu dv ě otázky: zavedení Kodexu evropské statistiky a správu více ­
letého evropského statistického programu Eurostatem;  
c) audit se dále zabýval p řísp ěvky Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou (ESGAB) 
a Evropského statistického poradního výboru;  
276. obecn ě podporuje t ři hlavní doporu čení Ú četního dvora:  
a) vzhledem k tomu, že statistické ú řady Unie a členských stát ů mají spole čnou odpov ědnost za 
udržení d ůvěry v demokratický proces v Evrop ě, m ěly by posilovat systém evropské statistiky, aby 
byla zajišt ěna profesionální nezávislost, dostate čné zdroje, ú činný dohled a aby byly pro p řípad, 
kdy nejsou dodržovány standardy kvality, k dispozici sankce a rychlá nápravná opat ření; 
b) aby dosáhla plného dodržování kodexu, m ěla by Komise:  
— navrhnout zm ěny právního rámce pro tvorbu evropské statistiky, které p řinesou solidní základ 
pro p řezkumy, vynucování a v p říslušných p řípadech pro ov ěřování a kontroly týkající se 
institucionálního prost ředí tvorby statistiky, statistických proces ů a statistických výstup ů jak 
na úrovni EU, tak na úrovni jednotlivých stát ů,CS L 308/100 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013  
( 1 ) Provád ěcí na řízení Komise (EU) č. 1267/2011 ze dne 6. prosince 2011, kterým se m ění na řízení (ES) č. 1235/2008, 
kterým se stanoví provád ěcí pravidla k na řízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o stanovení provád ěcích pravidel 
ohledn ě ekologické produkce živo čich ů pocházejících z akvakultury a produkce mo řských řas (Ú ř. v ěst. L 324, 
7.12.2011, s. 9).  
( 2 ) Viz výro ční zpráva o činnosti Generálního ředitelství Evropské komise pro zem ědělství a rozvoj venkova za rok 2011, 
s. 25.
— u činit nezbytné kroky k zajišt ění právní jistoty v souvislosti s charakterem povinnosti 
dodržovat kodex,  
— vytvo řit dohledovou funkci, jejímž úkolem bude dohlížet na p řezkumy, ov ěřování a kontroly, 
a to nap říklad rozší řením sou časného mandátu komise ESGAB,  
— posílit profesionální nezávislost hlavního statistika Evropské unie,  
— uvést v soulad své interní rozhodnutí o úloze Eurostatu s požadavky kodexu, umožnit Euro ­
statu bez omezení uplat ňovat protokol o nestranném p řístupu k údaj ům (a postupn ě opustit 
mechanismus provozních prost ředk ů na základ ě dalšího pov ěření ur čených na tvorbu statistik, 
nebo ť Eurostat je takto z části finan čně závislý na jiných útvarech Komise),  
— zahájit nové kolo nezávislých posouzení, které Komise plánuje na rok 2013. Posouzení by se 
m ěla týkat dodržování všech zásad kodexu a m ěl by v nich být siln ě zastoupen externí prvek, 
jenž by umožnil nezávislé hodnocení a srovnatelnost výsledk ů, 
— pro nejd ůležit ější statistické oblasti zvážit zavedení pr ůběžných nezávislých posouzení, která 
budou pokrývat celý řetězec tvorby statistiky, tj. v četn ě poskytovatel ů administrativních údaj ů; 
c) Eurostat by m ěl pln ě využít potenciál chystaného evropského statistického programu na období 
2013–2017, a zejména by m ěl: 
— up řesnit cílové hodnoty a milníky, které budou každoro čně stanovovány v ro čních statistických 
programech, a zajistit vhodné sledování jejich pln ění, 
— v p řípad ě pot řeby zvážit p řezkoumání programu b ěhem jeho uplat ňování a sladit ho s víceletým 
finan čním rámcem,  
— soustavn ě vyhodnocovat priority statistické činnosti a zohled ňovat p ři tom relevantnost statis ­
tických výstup ů, náklady a zát ěž na Evropský statistický systém, jeho členy a respondenty a p ři 
vymezování nových priorit podporovat statistické inovace,  
— zvýšit svou podporu fungování Evropského statistického poradního výboru (ESAC) tím, že 
bude poskytovat více informací o rozpo čtových a finan čních dopadech svých programových 
rozhodnutí a o provád ění statistických program ů, a že tyto informace budou více uzp ůsobeny 
jeho pot řebám,  
— zjednodušit finan ční řízení grant ů a zvýšit jeho efektivnost používáním standardní stupnice 
jednotkových náklad ů na pracovníky a paušálních částek pro údaje poskytované prost řednic ­
tvím pr ůzkum ů, 
— prozkoumat možnost používat pro řízení grant ů systém založený na výkonnosti, jenž by se 
spoléhal na dohodnuté ukazatele a cíle,  
— posílit konkurenci u zadávání zakázek, a to zejména tím, že bude u postupu zam ěřeného na 
optimální využití prost ředk ů p řikládat v ětší váhu kritériu ceny, a tím, že p řestane uplat ňovat 
minimální prahy, které oslabují cenovou konkurenci;  
277. vítá obecn ě konstruktivní odpov ědi Komise a poukazuje p ředevším na to, že Komise s Ú četním 
dvorem souhlasí v tom, že Unie, členské státy a jejich statistické ú řady mají spole čnou odpov ědnost 
za udržení d ůvěry v demokratický proces v Evrop ě; 
278. upozor ňuje, že Komise, jak požadoval Ú četní dv ůr: 
a) p ředložila návrh na řízení, kterým se m ění na řízení (ES) č. 223/2009 (COM(2012) 167);CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/101
b) p řijala nové interní rozhodnutí o Eurostatu, a to dne 17. zá ří 2012, a  
c) v zá ří 2011 schválila revizi kodexu;  
279. poukazuje na to, že koordina ční úloha statistických ú řad ů jednotlivých členských zemí a Eurostatu p ři 
vypracovávání evropských statistik musí být v p řípad ě pot řeby vynucena a podporována dalšími 
legislativními zm ěnami; vyzývá k p řem ěně komise ESGAB v nezávislý orgán dohledu, jehož úkolem 
by m ěl být dohled nad posouzeními, kontrolami a inspekcemi Evropského statistického systému; za 
tímto ú čelem vyzývá Komisi, aby vypracovala návrh na řízení, jež by m ělo nahradit stávající rozhod ­
nutí Evropského parlamentu a Rady č. 235/2008/ES ze dne 11. b řezna 2008, kterým se z řizuje 
Evropská poradní komise (  1 ) pro dohled nad statistikou;  
280. zd ůraz ňuje, že samotný Evropský statistický systém musí být hnacím motorem systémových zlepšení, 
aby p řizp ůsobil své struktury a zdroje novým úkol ům; poznamenává, že vzhledem ke zvyšující se 
poptávce po statistikách a ke snižujícím se prost ředk ům je t řeba systémové zm ěny zp ůsob ů vypra ­
covávání statistik, aby se dále zlepšovala efektivnost; zd ůraz ňuje, že uskute čnění výhledu na další 
desetiletí a s tím související spole čnou strategii Evropského statistického systému již nelze dále odklá ­
dat; 
281. zd ůraz ňuje, že je t řeba dále posílit řízení Evropského statistického systému, a zd ůraz ňuje, že probíha ­
jící revize struktury správy a řízení Výboru pro Evropský statistický systém musí být rychle dokon ­ 
čena, aby byly zjednodušeny rozhodovací procesy a pravomoci v oblasti komitologie p řesunuty na 
Výbor pro Evropský statistický systém; žádá Komisi, aby vyjasnila postavení komise ESGAB v rámci 
struktury správy a řízení Evropského statistického systému;  
282. vítá závazek Komise pln ě provád ět kodex; nicmén ě poznamenává, že kodex stále p ředstavuje pro 
Evropský statistický systém jako celek výzvu a je t řeba podpo řit Eurostat a statistické ú řady jednotli ­
vých členských zemí ve snaze o provád ění kodexu v celém jeho rozsahu;  
283. lituje toho, že z 677 opat ření ke zlepšení p ůvodn ě vymezených pro Evropský statistický systém 
během vn ějšího nezávislého posouzení provedeného mezi lety 2006–2008 bylo do roku 2012 
dokon čeno pouze 71 %; konstatuje, že zbylá nápravná opat ření jsou již zastaralá a jejich provád ění 
uvízlo na mrtvém bod ě; vítá proto plány na nové nezávislé posouzení po čínaje rokem 2013 v četn ě 
zve řejn ění seznamu všech zbylých opat ření a harmonogramu jejich provedení; zd ůraz ňuje, že p ři 
uskute čnění nového kola nezávislých posouzení je d ůležité zahrnout vn ější ov ěřovací mechanismy;  
284. vítá skute čnost, že Komise v zásad ě p řijímá doporu čení ohledn ě nezávislých posouzení, up řesn ění 
cílových hodnot a milník ů, které budou každoro čně stanovovány v ro čních statistických programech, 
stanovení priorit a revize programu na roky 2013–2017, povzbuzení ke snaze o inovaci, lepší 
zapojení Evropského statistického poradního výboru, zjednodušení a zlepšení ú činnosti finan ční 
správy grant ů; poznamenává, že Komise také souhlasí s tím, že se bude snažit, aby se neoslabovala 
cenová konkurence p ři postupech zadávání zakázek a aby byly upraveny existující prahy a pom ěr pro 
výb ěr ekonomicky nejvýhodn ějších nabídek, a je spokojen s tím, že ustanovení návrhu na řízení, 
kterým se m ění na řízení (ES) č. 223/2009, jak bylo p ředloženo Komisí, up řes ňuje používání paušál ­
ních částek a standardní stupnice jednotkových náklad ů; 
285. poznamenává, že jedno z ustanovení Komisí p ředloženého návrhu na řízení, kterým se m ění na řízení 
(ES) č. 223/2009, posiluje princip nezávislosti hlavního statistika Evropské unie, ovšem nepo čítá 
v tomto smyslu s týmiž mechanismy jeho jmenování, jaké doporu čil Ú četní dv ůr; poukazuje na to,CS L 308/102 Ú řední v ěstník Evropské unie 16.11.2013  
( 1 ) Ú ř. v ěst. L 73, 15.3.2008, s. 17.
že pozm ěněné na řízení musí vymezovat úlohu komise ESGAB p ři postupu výb ěru hlavního statistika 
provád ěném Komisí a že by m ěla být zajišt ěna jasná a ve řejn ě p řístupná pravidla pro jmenování 
a odvolání hlavního statistika tím, že budou vyhlášena otev řená výb ěrová řízení a stanovena funk ční 
období v souladu s kodexem;  
286. bere na v ědomí postoj Komise, pokud jde o postupné ustupování od sv ěřování prost ředk ů na tvorbu 
statistik;  
287. pov ěřuje svého p ředsedu, aby p ředal toto usnesení Rad ě, Komisi, Soudnímu dvoru Evropské unie 
a Ú četnímu dvoru a aby zajistil jeho zve řejn ění v  Ú ředním v ěstníku Evropské unie  (řada L).CS 16.11.2013 Ú řední v ěstník Evropské unie L 308/103