Práce na digitalizaci soudního systému pokračují. Irsko nedosahuje průměru EU v dostupnosti elektronických prostředků, informačních a komunikačních technologií pro správu případů a statistiku soudní činnosti. Soudní služba vypracovala strategický dokument s cílem zajistit digitalizaci a podpořit soudnictví v tomto procesu. Cílem tohoto přístupu je minimalizovat počet případů, které je třeba řešit v rámci soudního systému, což by vyžadovalo účast na slyšeních pouze v nezbytných případech a umožňovalo pořádání a správu slyšení a informací o případu v digitální podobě, jakož i zavedení digitálního modelu pro předkládání soudních písemností. Cílem projektu soudní služby on-line (CSOL) je vytvořit jednotný systém správy občanskoprávních případů, který poskytne společnou platformu pro občanskoprávní řízení ve všech jurisdikcích. Nový systém zahrnuje možnost podávat žádosti a provádět platby on-line, shromažďovat usnesení a podávat některé dokumenty elektronicky. Z nové platformy lze těžit v takových oblastech práce soudnictví, jako jsou platební neschopnosti a drobné nároky, a řízení před Nejvyšším soudem a odvolacím soudem. V roce 2019 byl projekt CSOL dále rozšířen, aby usnadnil elektronické podávání žádostí úřadu pro posuzování soudních nákladů. Probíhající přezkum systému civilního soudnictví se rovněž zabývá přezkumem používání elektronických komunikačních prostředků, včetně elektronického soudního řízení, a rozsahu, v jakém by měly být písemnosti, podání a další soudní dokumenty přístupné on-line.

Byla zřízena prověřovací skupina, která má posoudit správu civilního soudnictví; jejím cílem je mimo jiné zlepšit přístup ke spravedlnosti a snížit náklady na vedení soudních sporů. Prověřovací skupina podá do konce roku 2020 zprávu a doporučení ministru spravedlnosti a rovnosti. Tyto přezkumy by mohly řešit obavy, které vyvstaly ohledně zdrojů, které jsou k dispozici pro systém právní pomoci v občanských věcech, a ohledně času, který komise pro právní pomoc potřebuje k posouzení nároku na uvedenou pomoc. Kromě toho u řízení před tribunály (např. požadavky před výborem pro vztahy na pracovišti a před soudy pro pracovněprávní spory) není nárok na právní pomoc, s výjimkou případů azylových řízení. V roce 2019 na tuto skutečnost se znepokojením upozornila irská komise pro lidská práva a rovnost. Prověřovací skupina bude rovněž hledat způsoby, jak podporovat alternativní metody řešení sporů, které by mohly posílit podněty k jejich používání, jež je v Irsku v současné době na velmi nízké úrovni. Vláda se na základě zprávy prověřovací skupiny ve svém programu zavázala provést reformy správy civilního soudnictví, které zahrnují například účinnější a efektivnější využívání zdrojů soudů a soudnictví. Práce na přípravě nového návrhu zákona o trestním soudnictví (právní pomoc) jsou navíc v pokročilé fázi. Účelem nových právních předpisů je aktualizovat a posílit systém poskytování právní pomoci v trestních věcech, včetně přenesení odpovědnosti za správu projektu z ministerstva spravedlnosti a rovnosti na komisi pro právní pomoc.

Nově zřízený výbor pro pokyny týkající se újem na zdraví je pověřen vypracováním obecných pokynů týkajících se výše náhrady škody, kterou mohou soudy přiznat. Uvedený výbor je zřizován v návaznosti na doporučení obsažené ve zprávě komise pro újmy na zdraví a jeho cílem je prosazovat soudržné výše náhrad škod. Kromě toho je výbor pro pokyny ohledně vynášení rozsudků a pro informace pověřen vypracováním návrhu pokynů k vynášení rozsudků. Ačkoli pokyny nejsou závazné, zákon o Soudní radě vyžaduje, aby je soud zohlednil a uvedl důvody pro odchýlení se od nich. Uvedené ustanovení umožňuje posoudit, do jaké míry jsou pokyny dodržovány a odvolací soudy je mohou použít při rozhodování, zda jsou důvody pro odchylku opodstatněné, či nikoli. Při provádění těchto pokynů by měla být věnována náležitá pozornost respektování nezávislosti soudnictví na nepatřičném ovlivňování nejen ze sféry mimo soudní moc, ale také v rámci soudní moci.

Byl zřízen nový orgán, jemuž přísluší vedení disciplinárních řízení vůči soudcům, což zlepšuje vyvozování jejich odpovědnosti. Soudní rada zřídila výbor pro soudní chování, který se zabývá stížnostmi na soudní pochybení a připravuje návrh pokynů pro soudní chování a etické standardy, který má být přijat radou. Výbor dále poskytuje poradenství a doporučení ohledně soudního chování a etických norem. Výbor se skládá z pěti předsedů soudů jakožto členů z moci úřední, tří soudců zvolených svými kolegy a pěti laických členů jmenovaných vládou z řad soudců, které doporučila služba pro jmenování do veřejných funkcí. Před uvedenou reformou bylo jediným příslušným disciplinárním postihem soudců odvolání z funkce na základě usnesení obou komor parlamentu v případech „zjevného pochybení nebo nezpůsobilosti“. Takový postih však nikdy nebyl uplatněn. Reforma režimu disciplinárního postihu by mohla vést ke zvýšení odpovědnosti soudců; měla by zachovat nezávislost soudnictví v souladu s právem Unie a s přihlédnutím k doporučením Rady Evropy. Jedním z možných postihů zůstává odvolání z funkce soudce z disciplinárních důvodů. V případech, kde se o takovém postihu uvažuje, bude výbor pro soudní chování pověřen předložením věci ministru spravedlnosti a rovnosti v zájmu předložení návrhu na odvolání soudce komorám parlamentu. Parlament je i nadále odpovědný za rozhodování o odvolání soudců a ponechává si v tomto ohledu prostor pro uvážení, který by mohl vyvolat obavy ohledně politizace tohoto procesu. Rozsah soudního přezkumu je v případech disciplinárních sankcí nebo odvolání z funkce omezen pouze na zákonnost řízení, aniž by bylo možné napadnout jeho podstatu.

Cílem plánované reformy je reorganizovat systém jmenování a povyšování soudců. Diskuse o této reformě se vedou již řadu let. V roce 2017 předložila vláda parlamentu návrh zákona v této věci, který zanikl na konci předchozího volebního období. V současném systému doporučuje při prvním jmenování soudců Poradní výbor pro jmenování soudců (JAAB) ministru spravedlnosti a rovnosti nejméně sedm kandidátů na každé volné místo. Kandidáti na seznamu nejsou řazeni podle priority a vláda není povinna vybírat pouze z tohoto seznamu. Soudci jsou povyšováni prezidentem na doporučení vlády a povýšení nepodléhá postupu výboru JAAB. Skupina GRECO vyjádřila obavy, pokud jde o široký prostor pro uvážení ponechaný výkonné moci. Návrh zákona o komisi pro jmenování soudců stanoví zřízení nové komise pro jmenování soudců, jejíž předseda by nebyl příslušníkem soudcovského stavu a většinu by tvořili laičtí členové. Cílem návrhu bylo omezit počet navržených kandidátů na nejvýše tři, kteří budou seřazení podle preferencí komise pro každé neobsazené místo v soudnictví. Je rovněž navrhováno, aby byla předmětem tohoto postupu všechna jmenování soudců (na rozdíl od stávajícího postupu, který řeší pouze první jmenování soudců). Tyto návrhy ustanovení by mohly omezit politickou rozhodovací pravomoc při jmenování soudců. Plánované složení nové komise nicméně vyvolalo znepokojení, neboť návrh stanoví, že většinu tvoří laičtí členové. Program nové irské vlády vytvořený v červnu 2020 obsahuje závazek přijmout návrh zákona o komisi pro jmenování soudců během prvních šesti měsíců jejího mandátu. Vláda se zavázala spolupracovat se zúčastněnými stranami na provedení vhodných změn stávajícího návrhu zákona, aby zajistila jeho širokou podporu. V těchto změnách by bylo zahrnuto zajištění toho, že předsedou orgánu bude z moci úřední předseda Nejvyššího soudu. Je důležité, aby tato reforma zohledňovala doporučení Rady Evropy týkající se složení orgánu, který přijímá rozhodnutí o výběru a kariérním postupu soudců, a jeho úlohy v postupu jmenování.

Co se týče plurality sdělovacích prostředků, ústavní záruky a pevné regulační struktury fungují v rámci politické kultury, která se vyhýbá zásahům do redakčního obsahu sdělovacích prostředků a předchází střetům zájmů v oblasti jejich vlastnictví. Regulační orgán pro sdělovací prostředky podnikl kroky ke každoroční aktualizaci a zveřejňování informací o vlastnictví sdělovacích prostředků. Svoboda projevu a právo na přístup k úředním informacím jsou dobře zavedenými zásadami. Znepokojení způsobuje časté uplatňování trestního řízení v případech pomluvy a s ním spojené vysoké náklady. Nezávislý soukromý systém založený a financovaný tištěnými médii, který sestává z tiskové rady a tiskového ombudsmana, zajišťuje vyřizování stížností týkajících se tisku na základě kodexu chování.

Řada reforem soudního systému byla provedena v roce 2019, nebo je připravována. Především byla na konci roku 2019 zřízena nezávislá Soudní rada. I když již nyní je soudnictví ve vysoké míře vnímáno jako nezávislé, rada přispěje k dalšímu prosazování jeho nezávislosti na výkonné a zákonodárné moci. Výbor pro soudní chování, který k radě náleží, bude pověřen disciplinárním řízením, zatímco konečné rozhodnutí o odvolání soudců zůstane výsadou parlamentu Oireachtas. Cílem plánované reformy je změna systému, jakým jsou soudci jmenováni a povyšováni. Je důležité, aby tato reforma zajistila nezávislost soudnictví s přihlédnutím k doporučením Rady Evropy. Pracovní skupina by měla zvážit, jaký počet a typ soudců je potřeba k zajištění účinného výkonu spravedlnosti v příštích pěti letech. Probíhající přezkum civilního soudnictví by mohl znamenat příležitost ke zlepšení přístupu ke spravedlnosti, zejména díky systému právní pomoci. Digitalizace a zdroje soudního systému, včetně počtu soudců, zůstávají nadále problémem.

Pravomoci a odpovědnost vypracovat a provádět protikorupční politiky jsou v Irsku rozděleny mezi několik orgánů, stejně jako prevence korupce a její odhalování, vyšetřování a stíhání. Policie An Garda Síochána odpovídá za vykonávání všech policejních povinností v Irsku, včetně vyšetřování v rámci boje proti korupci. Policie rovněž vysílá své členy do externích agentur, aby podpořili a koordinovali vyšetřování finanční trestní činnosti, např. do úřadu ředitele pro vymáhání práva obchodních společností, komise pro ochranu hospodářské soutěže a spotřebitelů a ministerstvo pro zaměstnanost a sociální ochranu. Za vyšetřování trestných činů korupce odpovídá irská státní policie An Garda Síochána. Národní úřad pro vyšetřování hospodářské trestné činnosti (GNECB) zřídil specializovaný protikorupční útvar, který je výlučně odpovědný za vyšetřování zahraničního podplácení a korupce a za vyšetřování tuzemského podplácení a korupce státního významu. Protikorupční útvar funguje jako špičkové středisko pro vyšetřování, prevenci a narušování podplácení a korupce a v tomto ohledu poskytuje v případě potřeby pomoc dalším národním a místním jednotkám. Útvar byl zřízen, aby organizačně vedl vyšetřování korupce a podplácení. Jeho provozní působnost zahrnuje předcházení případům podplácení a korupce a jejich odhalování, narušování a vyšetřování. Útvar aktivně vyhledává případy a shromažďuje informace o podplácení a korupci. Pokud jde o celkové zdroje určené na boj proti korupci, protikorupční útvar v rámci GNECB funguje v současné době s omezenou kapacitou, přičemž pouze tři ze šesti pozic jsou obsazeny.

V poslední době došlo k několika důležitým změnám právního a institucionálního rámce pro potírání korupce. Poslední revize se týká zákona o trestním soudnictví (trestné činy korupce) , který vstoupil v platnost dne 5. června 2018 a nabyl účinnosti dne 30. července 2018. Uvedený zákon zrušil a nahradil předchozí protikorupční právní předpisy a zároveň zavedl nové trestné činy a vyšší tresty za trestné činy korupce. Na základě doporučení Mahonova tribunálu byly zákonem zavedeny nové trestné činy, jako je provádění plateb třetí straně s vědomím toho, že tyto platby budou použity jako úplatek. Zahrnuje rovněž rozšíření domněnky o korupci, která byla zahrnuta do novely zákona o předcházení korupci z roku 2001. V revidovaných právních předpisech byla v roce 2018 zavedena trestní odpovědnost podniků a je třeba zjistit, jaké jsou dosavadní výsledky. Rovněž byly revidovány právní předpisy týkající se trestního řízení (viz oddíl o systému soudnictví). Je třeba poznamenat, že vláda v červnu 2020 oznámila, že plánuje další revizi zákona o trestním soudnictví (trestné činy korupce) z roku 2018 v zájmu zvýšení účinnosti stíhání trestných činů administrativních pracovníků (tzv. bílých límečků).

Postup v trestním řízení je v současné době revidován. V červnu 2015 vláda schválila revidované obecné schéma návrhu zákona o trestním řízení, ale zveřejnění samotného návrhu bylo od té doby několikrát odloženo. Hlavním účelem uvedených právních předpisů by bylo zajistit větší účinnost a spravedlivost soudního řízení a omezit zpoždění systému trestního soudnictví obecně. Všechny sporné otázky týkající se soudního řízení a důkazů, které mají být připuštěny, by pokud možno byly vyřešeny před tím, než je zahájeno řízení před porotou, aby se snížila pravděpodobnost zbytečného přerušení soudního řízení z důvodu právní námitky. To by mohlo být prospěšné i pro boj proti korupci.

Evropská audiovizuální observatoř (2019), The independence of media regulatory authorities in Europe. (Nezávislost regulačních orgánů v oblasti sdělovacích prostředků v Evropě).

Courts Service, Long-Term Strategic Vision to 2030: Supporting Access to Justice in a modern, digital Ireland (Dlouhodobá strategická vize do roku 2030. Podpora přístupu ke spravedlnosti v moderním, digitálním Irsku.)

Amnesty International Ireland, Front Line Defenders, The Wheel, Transparency International Ireland, Uplift a Irish Council for Civil Liberties (2020), předložení zvláštnímu zpravodaji OSN pro práva na svobodu pokojného shromažďování a sdružování, panu Clémentovi Nyaletsossi Voule.

V Irsku je velmi živá a různorodá občanská společnost, ačkoli omezení financování vyvolalo určité obavy. Občanský prostor v Irsku je otevřený, ale organizace občanské společnosti vyjádřily obavy, pokud jde o omezení činnosti občanské společnosti v souvislosti s dopadem zákazu darů, které jsou podle volebních zákonů poskytnuty pro politické účely kandidátovi, politické straně / účetní jednotce, volené úřední osobě nebo třetí straně jinou osobou než irským občanem, která nemá obvyklé bydliště na irském ostrově, nebo právnickou osobou nebo organizací bez právní subjektivity, která nemá v Irsku sídlo, z něhož by provozovala alespoň jednu ze svých hlavních činností. Zákaz se uplatňuje bez ohledu na částku. Komise SIPO vykládá příslušné právní předpisy v tom smyslu, že zahrnují rovněž některé činnosti prováděné organizacemi občanské společnosti, jako je prosazování zájmů i mimo volební období. To vyvolalo obavy organizací občanské společnosti. V lednu 2019 zveřejnila irská komise pro lidská práva a rovnost politické prohlášení o volebních zákonech a prostoru občanské společnosti v Irsku. Vyjádřila obavy, že definice pojmů „politické účely“ a „třetí strana“ ve volebním zákoně jsou příliš široké a zahrnují celou řadu irských organizací občanské společnosti, které jsou proto ve svých činnostech při prosazování zájmů omezeny. Irská komise pro lidská práva a rovnost byla toho názoru, že taková regulační opatření by neměla zbytečně omezovat činnost širší občanské společnosti, která se věnuje legitimní obhajobě práv a jejímž cílem je ovlivňovat politické rozhodování, a to i v otázkách lidských práv a rovnosti. Komise SIPO uvedla, že se těmito záležitostmi bude zabývat v souvislosti s volbami nebo referendem, např. dary organizacím za účelem lobbování pro konání referenda. Pokud jde o přístup organizací občanské společnosti k financování, měly by být řádně zohledněny požadavky unijního práva a normy Rady Evropy.

Nová vláda přislíbila reformovat zákony o pomluvě. Cílem by bylo zajistit vyvážený přístup ke svobodě projevu, právu na ochranu dobrého jména a pověsti a právu na přístup ke spravedlnosti. Časté žaloby na pomluvu, vysoké náklady na obhajobu a vysoké náhrady škod přiznané irskými soudy jsou vnímány jako podnět k autocenzuře a omezení svobody sdělovacích prostředků, a to i na úkor boje proti korupci. Konzultace o přezkumu irského zákona o pomluvě proběhla koncem roku 2016 a začátkem roku 2017 a v současné době se dokončuje za účelem reformování právního předpisu počátkem roku 2021 . V roce 2017 Evropský soud pro lidská práva v souvislosti s přiznáním částky 1,25 milionu EUR ve věci pomluvy v Irsku rozhodl, že nepředvídatelně vysoké částky náhrady škody v případech pomluvy jsou v zásadě považovány za způsobilé narušit právo sdělovacích prostředků na svobodu projevu, a vyžadují tedy zvláště pečlivou kontrolu. Případ byl předložen a rozhodnut podle zákona o pomluvě z roku 1961.

Pro státní reklamu v médiích neexistují žádná zvláštní pravidla. Zpráva nástroje pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2017 o Irsku upozornila na nedostatek jiných zvláštních pravidel, než jsou standardní ustanovení o zadávání veřejných zakázek, která by se týkala umisťování státní reklamy do sdělovacích prostředků. Právní rámec zůstává stejný. Zdá se však, že jedinou zajímavou záležitostí, která se od té doby objevila, byla žádost, aby místní a regionální noviny uveřejnily obsah propagující vládní plán rozvoje „Irsko 2040“, a to způsobem, který zřejmě stíral hranici mezi redakčním a reklamním obsahem.

Evropská komise (2019), Zpráva o Irsku (SWD(2019) 1006 final).

Evropská komise (2020), Srovnávací přehled EU o soudnictví.

Evropská komise (2020), Zpráva o Irsku (SWD(2020) 506 final).

Evropská síť rad pro justici (2020), Contribution from the European Networks of Council for the Judiciary for the stakeholder consultation for the 2020 Rule of Law Report (Příspěvek Evropské sítě rad pro justici ke konzultaci zúčastněných stran týkající se zprávy o právním státu pro rok 2020).

Evropské středisko pro svobodu tisku a sdělovacích prostředků (2020), Mapping Media Freedom (Mapování svobody sdělovacích prostředků).

Evropský parlament (2016), A comparative analysis of media freedom and pluralism in the EU Member States (Srovnávací analýza svobody a plurality sdělovacích prostředků v členských státech EU).

Evropský soud pro lidská práva, rozsudek ze dne 10. září 2010, McFarlane v. Irsko, žaloba č. 31333/06.

Evropský soud pro lidská práva, rozsudek ze dne 15. června 2017, Independent Newspapers (Irsko) Limited v. Irsko, žaloba č. 28199/15.

Evropský soud pro lidská práva, rozsudek ze dne 22. prosince 2009, Parlov-Tkalčić v. Chorvatsko, žaloba č. 24810/06.

Evropský soud pro lidská práva, rozsudek ze dne 5. května 2020, Kövesi v. Rumunsko, žaloba č. 3594/19.

Evropský soud pro lidská práva, rozsudek ze dne 6. listopadu 2018, Ramos Nunes de Carvalho e Sá v. Portugalsko, žaloba č. 55391/19, 57728/13 a 74041/13.

Freedom House (2020), Freedom in the World 2020 (Svoboda ve světě v roce 2020).

Generální ředitelství pro komunikaci (2019), Bleskový průzkum Eurobarometr 482: Postoj podniků ke korupci.

Generální ředitelství pro komunikaci (2020), Zvláštní průzkum Eurobarometr 502: korupce.

GRECO (2014), čtvrté kolo hodnocení – hodnotící zpráva o Irsku o předcházení korupci poslanců, soudců a státních zástupců.

GRECO (2018), čtvrté kolo hodnocení, – průběžná zpráva o plnění doporučení týkající se Irska o předcházení korupci poslanců, soudců a státních zástupců.

Irish Times (2018), Regional newspapers reject claims about Government „advertorials“ (Regionální noviny odmítají tvrzení o vládních advertoriálech). https://www.irishtimes.com/news/politics/regional-newspapers-reject-claims-about-government-advertorials-1.3408081 .

Irská komise pro lidská práva a rovnost (2019), Ireland and the Convention on the Elimination of Racial Discrimination (Irsko a Úmluva o odstranění rasové diskriminace), příspěvek pro Výbor OSN pro odstranění rasové diskriminace ve společné zprávě Irska ze dne 5. a 6. října 2019.

Irská komise pro lidská práva a rovnost (2019), Policy Statement on the Electoral Acts and Civil Society Space in Ireland (Prohlášení o volebních zákonech a prostoru pro občanskou společnost v Irsku), leden 2019.

Irská právnická společnost (2018), Contribution to the Review of the Administration of Civil Justice of February 2018 (Příspěvek k přezkumu správy civilního soudnictví, únor 2018). https://cadmus.eui.eu/handle/1814/61144 .