CS Úřední věstník Evropské unie C 100/93

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vztahy EU-Brazílie

2009/C 100/15

Dne 16. ledna 2008 se Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Vztahy EU-Brazílie.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 30. září 2008. Zpravodajem byl pan BARROS VALE, spoluzpravodajem pan IULIANO.

Na 448. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 22. a 23. října 2008 (jednání dne 22. října 2008), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 116 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1. Shrnutí

1.1 Toto stanovisko se zabývá vývojem vztahů EU-Brazílie a vznikající politickou a ekonomickou úlohou, již tato země na mezinárodním kolbišti hraje se stále větší intenzitou.

1.2 V roce 2007, konkrétně na prvním summitu nejvyšších představitelů států a vlád EU-Brazílie dne 4. července 2007, bylo schváleno nové strategické partnerství EU a Brazílie (1). V tomto stanovisku EHSV předkládá svá doporučení ohledně návrhů společného akčního plánu, jenž dále rozvíjí náplň strategického partnerství, mimo jiné např.: participativní rozměr a hospodářskou a sociální soudržnost, ekonomickou a obchodní spolupráci, vzdělávání, výzkum a vývoj, sociální dialog, životní prostředí, změnu klimatu a biopaliva, přistěhovalectví.

1.3 Pokud jde o úlohu EHSV, stanovisko navrhuje vytvoření kulatého stolu občanské společnosti EU-Brazílie, podobně jako tomu je u kulatých stolů s Indií a Čínou. Partnerem v tomto novém orgánu mu bude Rada pro hospodářský a sociální rozvoj Brazílie, obdobná brazilská instituce vytvořená prezidentem Lulou da Silva v roce 2003. Stanovisko předkládá návrhy ohledně budoucího složení a fungování tohoto kulatého stolu a vyjmenovává témata, která by dle názoru výboru měla v jeho pracovním programu figurovat a která se dotýkají hospodářských, sociálních a ekologických otázek, vícestranných vztahů, tripartitní spolupráce EU-Brazílie se třetími zeměmi, úlohy Brazílie v integraci Mercosuru a ve vztazích EU-Mercosur.

2. Cíl stanoviska

2.1 Cílem tohoto stanoviska je připravit vytvoření kulatého stolu občanské společnosti EU-Brazílie, jak byl již vytvořen pro Čínu a Indii, a vyjádřit postoj EHSV k tomuto kulatému stolu.

2.2 Je nutné poznamenat, že uvažovaný kulatý stůl je součástí širší strategie EU, z níž vyplynulo i strategické partnerství EU-Brazílie, jak je uvedeno v závěrech summitu EU-Brazílie z Lisabonu, kde je vyjádřena podpora spolupráci mezi Evropským hospodářským a sociálním výborem a Radou pro hospodářský a sociální rozvoj Brazílie (CDES), jakožto součásti institucionálního rámce vztahů mezi těmito dvěma stranami (2).

2.3 Stanovisko se zabývá současným stavem vztahů EU-Brazílie a zároveň historickými souvislostmi a výhledy do budoucna, zaměřuje se na postoj Brazílie vůči Mercosuru a mezinárodnímu společenství a zaměřuje se na otázky, které přímo nebo nepřímo ovlivňují nebo utvářejí veškeré vztahy s EU.

2.4 Tato iniciativa EHSV má za úkol stanovit způsob, jakým bude kulatý stůl fungovat v budoucnosti, hlavní témata, která ho ovlivňují, a jeho činnosti; iniciativa bude sloužit jako příspěvek evropské občanské společnosti na summitu EU-Brazílie v prosinci 2008. Doufáme, že summit poskytne politickou podporu pro vytvoření tohoto kulatého stolu.

3. Rámec opatření

3.1 Historické souvislosti

3.1.1 Od konce koloniální éry si Brazílie udržela do současné doby dědictví dobrých vztahů se všemi evropskými zeměmi. Jediným novým prvkem struktury vztahů EU-Brazílie je proto samotná Evropská unie, která utváří systematickou a trvalou organizaci dlouhodobé spolupráce mezi oběma oblastmi, dodává jí hodnoty a přeje si ji dále rozvíjet.

3.1.2 Některé iniciativy usilovaly o formalizaci těchto úzkých vztahů na všech úrovních, jak je zřejmé s ohledem na organizovanou občanskou společnost z interinstitucionální dohody podepsané v červenci 2003 mezi EHSV a CDES, které předcházela rámcová dohoda o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Brazilskou federativní republikou z roku 1992. CDES, s níž má EHSV úzké vztahy, existuje od května 2003 a v jejím čele je v současné době prezident republiky. Má 102 členů (3).

3.1.3 Přes úsilí vynakládané na obou stranách, se vztahy – zvláště v hospodářské a sociální oblasti – nevyvíjely tak, jak se očekávalo, ačkoliv podle všeho byly v roce 2007 vztahy znovu oživeny, především v neobchodních oblastech. Byla zahájena řada iniciativ (4) a činnosti budou dále rozšířeny v roce 2008 v rámci realizace strategického partnerství mezi EU a Brazílií, k čemuž vyzvala Komise ve svém sdělení z května 2007. Existují však rozdíly mezi intenzitou, se kterou členské státy provádějí dvoustrannou integraci s Brazílií v hospodářské a obchodní oblasti, a pomalým tempem spolupráce jak celkově, tak ve specifických oblastech mezi EU a Brazílií. Investice z evropských zemí v Brazílii, obchod a průmyslová spolupráce, rozvojová pomoc a dialog mezi sociálními subjekty jsou všechno pozitivní předzvěsti, které ospravedlňují jasnější a významnější úlohu občanské společnosti při zajišťování sociálního rozměru v hospodářských a sociálních vztazích, které je třeba posílit.

3.1.4 Lisabonský summit dne 4. července 2007 konečně položil solidní základ pro oficiální dvoustranné vztahy na nejvyšší politické úrovni a zavedl mechanizmus pro dialog, který bude trvalý a dává naději na novou a produktivní fázi vzájemných vztahů. Tato nová fáze se realizuje formou posílení dialogů v rámci odvětvových politik, formou reakce na různé současné a budoucí celosvětové výzvy, rozšíření a prohloubení obchodních a hospodářských vztahů a užšího spojení mezi národy Evropy a Brazílie.

3.1.5 Jak uvádí sdělení Komise, strategické partnerství EU-Brazílie může zásadně přispět k posílení pozitivní vedoucí úlohy Brazílie na celosvětové i regionální úrovni. V tomto smyslu může být strategické partnerství doplňkovým a dynamizujícím faktorem procesů regionální integrace (především pokud jde o Mercosur a jednání mezi ním a Evropskou unií, jejichž cílem je uzavření dohody o biregionálním partnerství), jakož i hnutí pod záštitou Unie jihoamerických národů (UNASUR).

3.2 Kontext

3.2.1 Velikost Brazílie (má společné hranice téměř se všemi zeměmi Jižní Ameriky), počet obyvatel a objem jejího hospodářství z ní činí jednoho z vedoucích subjektů na mezinárodní scéně. Hraje klíčovou roli v rozvoji Mercosuru i celkově v Latinské Americe ve stále větší míře při jednáních o pravidlech světového obchodu. Na začátku nového století ji lze považovat za jednoho z hlavních světových subjektů („BRICs“ (5)). Brazílie, která při vytváření svého modelu sledovala zkušenosti z evropského hospodářského a sociálního rozvoje, měla také vedoucí úlohu v prosazení politického a sociálního rozměru ve strategiích Mercosuru, jež jsou ve skutečnosti velmi podobné těm, kterých se využívalo při integraci Společenství.

3.2.2 Vzhledem k ambiciózním cílům vztahů EU-Brazílie, především v oblasti hospodářské a sociální integrace, je potřeba posílit brazilskou institucionální strukturu, která působí jako styčný bod mezi oběma stranami, aby se maximalizovala účinnost a výsledky strategického partnerství, o které obě strany usilují.

3.2.3 V současnosti tkví jádro vztahů Brazílie s EU v obchodní a hospodářské oblasti, jako například v případě biopaliv, trojstranné spolupráce (EU-Brazílie-rozvojové země), postoje Brazílie a jejího působení „po boku“ EU v oblasti změny klimatu a ve sféře vědy a techniky.

3.2.4 V důsledku význačného postavení Brazílie ve světě se její dvoustranné vztahy s členskými státy EU zdaleka neomezují na hospodářskou a obchodní úroveň a jsou úzce spjaty s přítomností různých velkých komunit evropského původu v Brazílii a s významnými komunitami brazilských přistěhovalců v mnoha evropských zemích. Po staletí proudili lidé oběma směry a vytvářeli úzké vztahy mezi Brazílií a mnohými členskými státy EU.

3.2.5 Příští summit EU-Brazílie se bude konat v Riu de Janeiru v prosinci 2008 a předznamená novou fázi bez ohledu na to, jaký pokrok bude dosažen v oblasti dohody mezi EU a Mercosurem. EU navrhla řadu cílů a věří, že tak umožní vznik společného akčního plánu, který by mohl být přijat nejpozději na summitu v příštím roce: příprava společného programu jednání s větším důrazem na multilateralitu, zpřísnění norem souvisejících s lidskými právy, demokracií a správou věcí veřejných, podpora sociálního a lidského rozvoje, ochrana životního prostředí, energetická bezpečnost, stabilita a blahobyt v Latinské Americe, silnější ekonomické a obchodní vazby (zaměření na otázky finančního trhu), informační společnost, letecká a námořní doprava, vědecká a technologická spolupráce, podpora míru a výměny v oblasti vzdělávání, kultury a občanské společnosti mezi oběma stranami.

3.2.6 Je sice důležité dát jasný rámec vztahům EU-Brazílie, ale je jasné, že vztahy v každodenním životě nejsou vytvářeny v první řadě tzv. „politickými představiteli“, ale spíše nesčetnými aspekty občanské společnosti. Skutečná hnací síla tohoto vztahu vychází z podniků, neziskových organizací ve všech jejich formách a z občanů jak jednotlivě, tak kolektivně. Příkladně odbory a sdružení zaměstnavatelů byly a zůstávají klíčové pro reformu v zemi: v souhrnné zprávě o Americe (2006) ILO vyzdvihla Brazílii s tím, že zlepšila zdravotní péči a jistotu zaměstnání a protože odbory a podniky v této zemi pochopily význam upřednostňování integrity pracovníků, u které se nejedná pouze o mzdové požadavky. Nevládní organizace také hrály roli v národním úsilí o přerozdělení zdrojů, které začalo u sociální politiky v nejchudších oblastech. Nezahrnovalo to pouze činnosti na potírání chudoby, dalším faktorem byla podpora sociální a hospodářské soudržnosti díky zapojení sociálních partnerů, družstev a sítí nevládních organizací z celého regionu. Toto je naprosto nový a úspěšný model rozvoje, který zahrnuje velkou část občanské společnosti a byl uznán rozvojovým programem OSN (UNDP). Díky aktivnímu zapojení společnosti bylo možné monitorovat index lidského rozvoje v 5 000 brazilských obcích. Dále Evropská komise (6) uvádí, že v roce 2005 uskutečnila EU za podpory místních nevládních organizací 37 projektů při celkových nákladech 24 milionů eur. Komise zdůrazňuje, že partneři zapojení do těchto projektů jsou zodpovědní, kompetentní a schopní řešit problémy, se kterými se setkávají, a přizpůsobit se změnám.

3.2.7 Vztahům mezi EU a Brazílií na mnoha úrovních příliš nepomohla neexistence jasné politiky na podporu portugalštiny ani absence mechanismů na šíření tohoto jazyka.

3.2.8 Vzhledem k velikosti trhů obou stran a jejich specifikům není potenciál EU v oblasti cestovního ruchu v Brazílii dostatečně podporován a to samé platí i o podpoře potenciálu Brazílie v oblasti cestovního ruchu v EU.

3.3 Výhledy do budoucnosti

3.3.1 Participativní rozměr a hospodářská a sociální soudržnost. Pro brazilskou politickou scénu jsou prioritní rozvoj a konsolidace demokracie. Politická stránka tohoto procesu se v podstatě točí okolo posilování participativní demokracie. Tato se zakládá na brazilské ústavě a byly spuštěny různé mechanizmy účasti. Organizovaná občanská společnost a Rada pro hospodářský a sociální rozvoj Brazílie (CDES) především přikládají značný význam těmto cestám, které umožňují veřejnosti vyjádřit své názory.

Brazílie provádí participativní experiment organizovaný na různých úrovních, aby bylo možno realizovat programy přerozdělování hlavních zdrojů a sociální podpory. EU provozuje po několik desetiletí podobný systém, který uvádí do praxe její politiku hospodářské a sociální soudržnosti. Tyto zkušenosti lze úspěšně srovnávat zvláště z toho důvodu, že regionální nerovnosti v Brazílii jsou i nadále obrovské i přes zlepšení Giniho koeficientu (7). Je třeba zdůraznit, že tyto formy účasti spojují organizace sociálních partnerů (odborové organizace a zaměstnavatele), nevládní organizace a národní, regionální a místní orgány, a vytvářejí tak sítě zainteresovaných stran, které jsou společně zodpovědné za politiky rozvoje a rovnosti.

3.3.2 Hospodářská a obchodní spolupráce a zemědělství. Musí být zavedeny strategie a nástroje na podporu rozvoje stále širší hospodářské a obchodní spolupráce počínaje odvětvími strategického významu, ve kterých jsou Brazílie a EU klíčovými subjekty na celosvětové úrovni; je také potřeba poskytnout občanské společnosti prostor pro zapojení a dohled, což jí umožní zblízka sledovat investiční trendy a výsledky spolupráce. Brazílie je již dnes jedním z největších světových vývozců potravinářských výrobků a je přesvědčena, že může uspokojit celosvětovou zvýšenou poptávku v této oblasti, pokud obdrží nezbytné investice k tomuto účelu ze zahraničí. Nárůst zemědělské produkce v Brazílii byl dosažen spíše zvýšením produktivity než rozšířením plochy obdělávané půdy, což může být významným faktorem při snižování míry odlesňování v Amazonii. Komplikace, které vznikly při diskusi o subvencích pro zemědělce a celních tarifech na produkty v rámci WTO (jednání z Dohá, a pokrok na schůzce G20), odrážejí rozdíly v zájmech EU i Brazílie. Reforma SZP by měla sledovat větší spravedlnost a lepší rovnováhu v obchodu se zemědělskými produkty. Je také důležité učinit trh transparentnějším, zvýšit bezpečnost potravin a zdraví zvířat, a posílit tak důvěru spotřebitelů.

3.3.3 Spolupráce v oblasti vzdělávání. Tato otázka by měla mít u kulatého stolu prioritu, jelikož je jednou z priorit vybraných Komisí. EHSV doporučuje, aby byla tato priorita dodržena se zvláštním důrazem na evropské zkušenosti s celoživotním učením, aby byla podporována evropskými sociálními partnery jako součást sociálního dialogu a strategie na podporu zaměstnanosti v rámci lucemburského procesu. To by mohlo sloužit jako evropské osvědčené postupy užitečné i pro Brazílii. Je správné podporovat zaměření CSP na vyšší vzdělání, ale výzvy, které stojí před Brazílií v základním a středním vzdělávání, jsou klíčové. Brazílie a EU by se mohly více sblížit prostřednictvím výměn mezi vzdělávacími institucemi na různých úrovních, a zvláště při zapojení studentů a učitelů. Zkušenosti EU se studentskými výměnami musí být výchozím bodem pro podobné schéma pro EU a Brazílii, jako přídavek k programu Erasmus Mundus (který má nutně svá omezení) – již plánovanému ve strategickém dokumentu pro zemi 2007–2013, které by tak vytvářelo ještě užší vztahy a lepší vzájemné poznání do budoucnosti.

3.3.4 Spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje. VaV je jednou z oblastí, kde by díky různým specifickým přístupům příslušných vědeckých a technologických komunit a prioritám spojených s výběrem, který by provedly obě ekonomiky a kultury, mohly vzniknout komplementarity a synergie. EU by měla především prozkoumat možnost přijetí urychleného postupu pro brazilské výzkumníky v rámci Sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj EU.

3.3.5 Sociální dialog v evropských nadnárodních společnostech působících v Brazílii. Zkušenosti evropských odborových výborů jakožto nástroje informování zaměstnanců evropských nadnárodních společností a jejich konzultace, je dalším příkladem evropských osvědčených postupů, které by se mohly rozšířit – buď dobrovolně, nebo ve jménu sociální odpovědnosti podniků – do evropských nadnárodních společností působících v Brazílii.

3.3.6 Životní prostředí, změna klimatu a biopaliva. Nyní, kdy jsou nejvyšší prioritou mezinárodních jednání kroky k řešení změny klimatu a hledání udržitelných a méně znečišťujících zdrojů energie, může být Brazílie klíčovým partnerem pro Evropu a celý svět, také pro dodávky biopaliv, zvláště bioethanolu; v poslední době bylo v tomto odvětví dosaženo významného pokroku. Kromě toho mohou Evropa a Brazílie spolupracovat na vytvoření spolupráce s Afrikou za účelem vývozu brazilské technologie a know-how, aby se zde založila produkce bioethanolu, a tím by se podpořil rozvoj v Africe prostřednictvím nové generace trojstranné politické spolupráce.

Zachování amazonského pralesa (8) je pro zájmy Evropy a světa velmi významné. Na jeho ochranu by měla být vytvořena mezinárodní partnerství, která by v této významné činnosti sdružovala veřejné anebo soukromé organizace, přitom by však stále respektovala omezení stanovená svrchovaností právních předpisů brazilského státu týkajících se tohoto světového dědictví. Veřejné mínění a brazilské úřady jsou na tuto oblast velmi citlivé, ale současná situace ve světě a její předpokládaný vývoj staví tuto problematiku mezi absolutně nejvyšší priority spolupráce mezi Brazílií a Evropou.

Je třeba poukázat na to, že již před přibližně třemi lety byl zahájen formální dialog pod názvem Dialog mezi EU a Brazílií pro udržitelný rozvoj a změnu klimatu, přestože se jeho činnost dosud omezovala na schůzky za účelem vytvoření programu jednání, tak aby obě strany mohly zaujmout stanovisko k projednávaným tématům.

3.3.7 Chudoba a sociální problémy. Brazílie byla v roce 2007 na 70. místě světového hodnocení indexu lidského rozvoje OSN. Tato pozice je mnohem nižší než dosáhly země, které mají srovnatelnou úroveň hospodářského a technického rozvoje. Podle údajů OSN klesl v období 2003–2005 počet Brazilců, kteří žili pod hranicí chudoby, o 19,3 %. Dnes tato skupina čítá 22,8 % obyvatelstva (tedy 43 milionů lidí). Sociálními programy, které zavedla vláda prezidenta Luly, se podařilo provést řadu malých, ale užitečných kroků v boji proti chudobě a nerovnosti (9). Brazílie však i nadále zůstává jednou ze zemí s největšími nerovnostmi: nejchudších 20 % obyvatelstva dostává 4,2 % národních zdrojů, hlavně na severovýchodě země. Přístup ke vzdělání se v posledních letech zlepšil, ale na regionální úrovni stále existují nerovnosti, především v oblasti vyššího vzdělávání. Míra gramotnosti je poměrně vysoká (93,6 %) mezi mladými lidmi (ve věku 15-24 let), zatímco negramotnost dospělých je stále vysoká (12 %). Zlepšily se i ukazatele v oblasti zdraví, Brazílie vydává na zdravotnictví 7,9 % svého HDP (průměr OECD je 8,72 %). Sociální politika měla vliv na snížení míry dětské úmrtnosti (36 promile), ale v této oblasti je třeba ještě velkého úsilí, zvláště na severu a severovýchodě země. Podle programu UNAIDS je přibližně 650 000 Brazilců nakaženo virem HIV: prostřednictvím národní legislativy zaručuje Brazílie všem obyvatelům přístup ke zdravotní péči, včetně antiretrovirálních léků. Nezaměstnanost klesla v období 2004–2006 z 12,3 % na 8,4 %. Nezaměstnanost mládeže (ve věku 18–24 let) také klesla, ale je stále vysoká. Vytváření nových pracovních míst společně s bojem proti dětské a nucené práci (10) je proto pro vládu prioritou. Přístup k vlastnictví půdy je velice citlivou otázkou: podle odhadů vlastní 1 % vlastníků polovinu úrodné půdy. Vláda má pozemkovou reformu ve svém programu a chce přerozdělit půdu 430 000 rolnických rodin. Tento proces měl být uskutečněn do roku 2007, tohoto cíle však ještě zdaleka nebylo dosaženo (11). Mnoho práce ještě zbývá vykonat pro vyřešení vážného problému s bydlením, v jehož důsledku ještě mnoho Brazilců bydlí v chudinských čtvrtích (favelas).

3.3.8 Migrační toky. Migrační toky mezi Evropou a Brazílií jsou již mnoho let trvalým a oboustranným jevem. (Pozn.: Ve 20. století zahrnovaly migrační toky z Evropy do Brazílie především obyvatele Itálie a Německa, za nimiž v sestupném pořadí následovalo Portugalsko, Španělsko a Polsko. Proto je dnes v Brazílii více než 30 milionů lidí italského původu a německé kořeny má 8 milionů obyvatel.) V současnosti je problematika přistěhovalectví součástí iniciativ a návrhů EU v oblasti přistěhovalectví z třetích zemí, přičemž je nutno zohlednit potřebu boje proti nelegálnímu přistěhovalectví, ale hlavně podporovat formy přistěhovalectví, které jsou prospěšné pro obě strany (12). Vlády členských států EU by měly vzít v úvahu skutečnost, že v Evropě dochází k demografickému poklesu, zatímco některé části Brazílie mají velkou perspektivu růstu (13). Vzhledem k velkému významu strategického partnerství mezi EU a Brazílií je třeba se zabývat otázkami migračních toků z Brazílie a zpět podle specifických kritérií. Obě strany by se měly zaměřit na zjednodušení udělování víz a povolení k pobytu, na poskytování více lepších informací o možnostech legálního přistěhovalectví, přičemž by měly mít přednost výměny studentů a výzkumných pracovníků, aniž by se tím podporoval odliv mozků. Také se musí společně definovat systém vzájemného uznávání kvalifikací, dovedností a zkušeností i systém převoditelnosti důchodových práv.

3.3.9 Sbližování lidí. Význam tohoto tématu pro vlády na obou stranách se odrazil i na lisabonském summitu, kde se jím zabýval bod 16 závěrů summitu (14). Brazílii a Evropu sice odděluje Atlantický oceán, ale spojují je společné dějiny, a proto mohou a musí podporovat výměny a vzájemně poznávat společnost, přírodu, umění, kulturu a vědu. Občanská společnost poskytuje skvělý nástroj pro tyto výměny a informace tím, že podporuje kulturní sportovní, a jiné akce, které umožňují národům Brazílie a Evropy, aby se vzájemně lépe poznaly a tak vytvářely impulzy pro pořádání společných akcí.

3.3.10 Hospodářské vztahy. Obchod mezi Brazílií a EU jednoznačně roste, jak ukazují údaje brazilské vlády za období od ledna do května 2008: vývoz z Brazílie do EU se zvýšil o 19 % ve srovnání se stejným obdobím předcházejícího roku. EU je hlavní destinací brazilského vývozu po Latinskoamerickém integračním sdružení (LAIA), Asii a USA. EU je druhým největším obchodním partnerem Brazílie po Asii. Pokud bude tento trend pokračovat, v roce 2008 by mohl bilaterální obchod dosáhnout rekordní výše 84 miliard USD (25 % nárůst oproti roku 2007) (15). Obchod mezi EU a Brazílií by mohl potenciálně ještě více vzrůst, ale aby se tak stalo, musí být zjednodušeny postupy, omezena byrokracie a zajištěno dodržování norem a pravidel v oblasti duševního vlastnictví. Brazilská vláda bude také muset přezkoumat cla, jež uvaluje na dovoz některých výrobků, jelikož se jedná o překážku bránící vstupu evropského zboží na brazilský trh.

4. Kulatý stůl EU-Brazílie

4.1 Organizace a fungování

4.1.1 Vytvoření kulatého stolu EU-Brazílie bude samo o sobě významným signálem toho, jaký význam přikládají obě strany svým budoucím vztahům.

4.1.2 EHSV je přesvědčen, že kulatý stůl by se měl scházet dvakrát za rok, jednou v Brazílii a jednou v Evropě, aby rozšířil a rozvinul úlohu občanské společnosti v partnerství EU-Brazílie.

4.1.3 Účast na kulatém stole by měla být vyrovnaná se stejným počtem zástupců z EHSV a CDES, každá delegace by sestávala z dvanácti členů, což je považováno za rozumný počet.

4.1.4 Kulatý stůl si bude muset sám prodiskutovat a zřídit vlastní systém fungování, tak aby byla zajištěna rovnováha a jasná pravidla pro fungování.

4.1.5 EHSV se domnívá, že by bylo velmi vhodné a užitečné vytvořit na webových stránkách EHSV prostor věnovaný kulatému stolu EU-Brazílie, jehož účelem bude podnítit příspěvky občanské společnosti.

4.2 Navrhovaná témata budoucího programu dialogu

Možný přínos kulatého stolu pro rozvoj strategického partnerství samozřejmě závisí do velké míry na významu témat, o kterých se bude přednostně diskutovat. Proto EHSV považuje za prioritní následující tematické diskusní okruhy (16):

4.2.1 Hospodářské a sociální otázky

— hospodářská spolupráce, bilaterální obchod a investice,

— následky globalizace, snížení jejich negativního dopadu a maximalizace přínosů,

— posouzení sociálních modelů, výměna zkušeností a vypracovávání politických návrhů v této oblasti s ohledem na úlohu občanské společnosti a podporu její výkonné a účinné činnosti,

— monitorování pokroku u návrhů, modelů a opatření WTO,

— analýza migračních pohybů a spolupráce v oblasti práv evropských emigrantů v Brazílii a brazilských přistěhovalců v Evropě s cílem plně je integrovat jako občany v cílových zemích,

— výměna zkušeností v oblasti sociálních a pracovních vztahů, zejména co se týče úlohy sociálních partnerů ve vyváženém vývoji zemí, vztahů zaměstnavatel-zaměstnanec, organizace a členství v odborových organizacích, pracovního práva a kolektivního vyjednávání,

— diskuse o otázkách v oblasti potravinářství a ochrany rostlin, především v oblasti fungování zemědělských trhů a obchodu mezi nimi, čímž se podpoří předávání zkušeností a osvědčených postupů s ohledem na udržitelný rozvoj v tomto odvětví,

— diskuse o problematice informační společnosti a úloze IKT v současném kontextu udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje států,

— podpora diskuse o sociální odpovědnosti podniků a provádění kampaní na zvýšení povědomí mezi různými zainteresovanými stranami tak, aby podniky mohly rychle a efektivně převzít řádné systémy,

— projednání a podpora iniciativ na podporu správného pochopení a akceptace pojmů z oblasti rovnosti mezi ženami a muži, rovných příležitostí a práv etnických a sociálních menšin,

— infrastruktura a služby – diskuze o této tematice se zaměřením mj. na témata jako rozvoj dálničních sítí či zakládání energetických konsorcií,

— výměna zkušeností v oblasti základních pracovních norem,

— diskuze o problematice partnerství veřejného a soukromého sektoru k dosahování veřejných cílů a případných souvisejících překážkách.

4.2.2 Politické a diplomatické otázky a podpora rozvoje

— trojstranná spolupráce mezi EU, Brazílií a třetími zeměmi, analýza současné situace a existujících iniciativ a také konzultace o budoucích iniciativách a činnostech,

— monitorování pokroku procesu regionální integrace EU a Mercosuru,

— využití strategického partnerství EU-Brazílie jako prostředku pro usnadnění regionální integrace a rozvoje Mercosuru a jeho vztahů s Evropou.

4.2.3 Životní prostředí a energetika

— vyhodnocení a opatření v oblasti ochrany životního prostředí a udržitelného rozvoje jako základ růstu zemí a celosvětového rozvoje,

— posouzení výzev v oblasti energetiky, alternativní zdroje energie a spolupráce v této oblasti, což jsou naléhavé a rozhodující otázky pro budoucnost jednotlivců, zemí i planety. V rámci této tematiky by se měl klást zvláštní důraz na biopaliva a na nutnost zavést pravidla a normy pro obchodování s nimi.

4.2.4 Výzkum, vývoj a duševní vlastnictví

— vzájemná ochrana práv duševního vlastnictví,

— vytvoření systémů vědecké a technologické spolupráce s cílem podporovat výzkum a posílit vzájemný pokrok.

4.2.5 Vzdělávání

— podpora výměn ve školách a na univerzitách zejména vytvořením výměnných programů pro studenty a učitele, stáží a jiných způsobů podpory poznávání a rozvoje akademických kruhů,

— diskuze a analýza otázek vzdělávání a odborné přípravy jako celoživotního procesu, což je klíčem pro individuální a kolektivní rozvoj.

4.2.6 Výměna v oblasti kultury a cestovního ruchu

— podpora kulturní výměny a poznávání dějin i současné situace s cílem přispět k lepšímu vzájemnému poznání a pochopení,

— analýza a přezkoumání role cestovního ruchu při sbližování EU a Brazílie, rozvoj strategií, které povedou k jeho postupnému a vyrovnanému zvýšení.

V Bruselu dne 22. října 2008. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Směrem k strategickému partnerství EU a Brazílie, KOM(2007) 281 v konečném znění, 30.5.2007.

(2) Summit EU-Brazílie, Lisabon, 4. července 2007 – Odstavec 16 společného prohlášení – PR 11531/07 (Presse 162).

(3) Sociální partneři tvoří asi polovinu členů Rady pro hospodářský a sociální rozvoj (CDES). Někteří členové zastupují soukromé nadace, laické i církevní nevládní organizace, sdružení postižených osob, lidová hnutí a družstva, studentské organizace, rektory univerzit a rovněž výzkumná centra z oblasti sociálních, ekonomických a statistických věd atd.

(4) Na úrovni občanské společnosti si zaslouží zvláštní pozornost tyto události: společný seminář (CDES-EHSV) v červenci ve městě Brasilia na téma EU a Mercosur: jak mohou organizace občanské společnosti přispět k národnímu a regionálnímu rozvoji?; EHSV a CDES podepsaly společné prohlášení o tom, že obě strany chtějí zintenzivnit vztahy EU-Brazílie.

(5) Brazílie, Rusko, Indie, Čína.

(6) Brazílie – strategický dokument pro zemi, 2007–2013.

(7) Jedná se o prostředek běžně používaný pro výpočet nerovnosti v rozdělení příjmů. Představuje grafické znázornění počtu osob na svislé ose a příjmu na ose podélné.

(8) Brazilská vláda nyní provádí „plán pro udržitelnost Amazonie“ (Plan Amazónia Sustentável, PAS), který zahrnuje strategie, očekávání a opatření pro Amazonii a má zavést veřejná opatření mj. pro boj proti odlesňování, ne jako výlučně environmentální otázku, ale jako integrovanou otázku správy. Existuje také fond, do kterého může každý přispět a podpořit snižování emisí v Amazonii; je určen na podporu vyzkoušených opatření spíše než na experimentální nebo pilotní projekty.

(9) Viz především inovační program „Bolsa Familia“ (2,38 miliard reálů), z kterého mělo užitek 87 milionů rodin (údaje z konce roku 2007).

(10) Týká se zvláště dětí: podle ILO bylo v roce 2004 přibližně 450 000 nezletilých osob nuceno k práci v domácnosti, v zemědělství nebo v sexuálním průmyslu.

(11) Hnutí bezzemků, tedy chudých rolníků (1,5 milionů členů) požaduje radikální pozemkovou reformu. Hnutí zatím není součástí CDES.

(12) V souvislosti s balíčkem EU pro přistěhovalectví poukazujeme na analýzu a návrhy EHSV, které byly plně dokumentovány v řadě stanovisek o navrhovaných opatřeních, i v stanoviscích z vlastní iniciativy a průzkumných stanoviscích.

(13) Podle PNAD (brazilský národní průzkum domácností) byla v roce 2006 v Brazílii míra plodnosti rovna dvěma dětem na ženu.

(14) http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/er/95167.pdf

(15) Více informací k tomuto tématu najdete ve finančních přílohách.

(16) Seznam navrhovaných témat bere v potaz ustanovení Lisabonské strategie, jelikož se jedná o strategický nástroj mimořádného významu pro EU. V důsledku toho se EHSV nemůže od těchto hlavních směrů, koncepcí a cílů z tohoto dokumentu příliš odchýlit.