·podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Evropské unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Evropské unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Evropské unie.

Tato zpráva popisuje výsledky dosažené v polovině provádění programu Evropa pro občany a zabývá se kvalitativními a kvantitativními aspekty provádění programu, jak to požaduje čl. 15 odst. 4 písm. a) nařízení Rady č. 390/2014 ze dne 14. dubna 2014. Je založena na zjištěních externího hodnocení v polovině období a na pracovním dokumentu útvarů Komise vypracovaném Evropskou komisí a vychází ze zprávy Evropského parlamentu o provádění programu z března 2017 a z veřejné konzultace uskutečněné Komisí v období od ledna do dubna 2017.

Předseda Komise Juncker ve svém projevu o stavu Unie v roce 2017 zdůraznil, že je třeba intenzivněji zapojit občanskou společnost na národní, regionální a místní úrovni do práce na budoucnosti Evropy. Program Evropa pro občany je jedním z nástrojů, které umožňují zapojit evropské občany do evropského projektu a podnítit u nich hluboký zájem o Evropskou unii a identifikaci s ní.

- Projekty občanské společnosti: V rámci tohoto opatření se nabízejí granty na podporu projektů navrhovaných nadnárodními partnerstvími a sítěmi, které přímo zapojují občany. Tyto projekty rovněž zapojují občany z různých prostředí do činností, jež poskytují příležitosti k účasti na tvorbě politické agendy EU. V rámci těchto projektů jsou občané zváni ke spolupráci na víceletých prioritních tématech na místní a evropské úrovni a k diskusím o těchto tématech.

V rámci tohoto oddílu se podporují činnosti zaměřené na aktivní občanství se zvláštním důrazem na činnosti, jež přímo souvisí s politikami Unie. Podpora je poskytována s cílem zvýšit účast na utváření politické agendy Evropské unie v oblastech souvisejících s cíli programu. Do tohoto oddílu spadají také projekty a iniciativy, které na úrovni Evropské unie vytvářejí příležitosti ke vzájemnému porozumění, mezikulturnímu poznávání, solidaritě, občanské angažovanosti a dobrovolnictví.

Zdroj: Hodnocení v polovině období programu, Deloitte and Coffey International.

Zohlední-li se zapojení partnerských organizací, získaly granty na projekty všechny země zapojené do programu. Maďarsko, kterému bylo v letech 2014 až 2016 poskytnuto přibližně 15 % z celkového počtu grantů na projekty, je setrvale zemí s největším počtem příjemců grantů. Počtem projektů se Maďarsku blíží Slovensko přibližně s 13 % poskytnutých grantů a Itálie přibližně s 11 % poskytnutých grantů. Je to dáno především opatřením týkajícím se partnerství měst, kde tyto tři členské státy představují téměř polovinu přijatých žádostí.

Zdroj: Hodnocení v polovině období programu, Deloitte and Coffey International.

V období 2014–2016 bylo podáno více než 7 000 žádostí o grant. Ve srovnání s předchozím programem obdrželo grant méně projektů. Částečně to lze vysvětlit větším rozsahem projektů, které obdržely grant, a větším počtem účastníků projektů.

Od roku 2014 do roku 2016 byly poskytnuty granty na podporu více než 1 000 projektů ve 33 zúčastněných zemích. Do činností podporovaných v rámci programu byly přímo zapojeny celkem 3,3 milionu obyvatel (například účastníci činností v rámci partnerství měst, účastníci akcí pořádaných organizacemi občanské společnosti aj.) a nepřímo bylo zapojeno dalších 3,9 milionu obyvatel (například uživatelé materiálů, které byly vypracovány v rámci programu a zveřejněny na internetu, čtenáři studií vypracovaných nezávislými skupinami odborníků aj.). Z údajů o příjemcích, kteří podporu získali poprvé, vyplývá, že se programu daří oslovovat nové adresáty jednak tím, že dokáže přilákat nové příjemce, jednak tím, že vytváří větší partnerství propojující subjekty z více zemí. Prostřednictvím projektů partnerství měst a sítí měst program dosáhl do téměř 4 500 měst.

Výrazně se zvýšil i celkový počet partnerů zúčastněných v jednotlivých projektech. Žadatelé postupem času získali zkušenosti a díky tomu předložili složitější projekty se zapojením více partnerů. Celkově se zapojilo více než 2 500 organizací, z toho přibližně 700 organizací v oblasti historického povědomí a 1 800 organizací občanské společnosti.

2.6 Kvalita projektů

Zavedení systému víceletých tematických priorit místo dřívějšího systému ročních priorit přinesl flexibilitu a významné zlepšení na úrovni projektů. Víceleté priority na zbývající období programu (2016–2020) byly zavedeny s cílem, aby žadatelé získali více času na plánování a přípravu projektů, což jim umožní lépe se zaměřit na cíle programu a předložit strukturovanější návrhy s vyšším potenciálním dopadem. Výrazné zaměření programu na občany spolu s důrazem na aktuální otázky, jako je například migrace, solidarita, kulturní rozmanitost, sociální začleňování, evropské kulturní dědictví a historické povědomí, nabídlo účastníkům příležitost, aby do evropské diskuse přinesli pohled zdola, a zároveň to umožnilo institucím EU, aby navázaly přímý kontakt s lidmi v terénu.

To napomohlo ke zlepšení celkové kvality projektů partnerství měst, jak to potvrzují výsledky hodnocení. V minulosti projekty partnerství měst často zahrnovaly setkání obyvatel různých zemí, kteří se společně zabývali různými tématy, jako je životní prostředí nebo sport. Díky tomuto programu umožnila cílená opatření Komise a výkonné agentury, aby projekty partnerství měst a sítí měst financované v rámci programu stále větší měrou přispívaly k sociálnímu začleňování a aby byly stále strukturovanější. Těchto projektů se nyní obvykle účastní velký počet partnerů (průměrně pět v případě projektů partnerství měst a deset v případě sítí měst) a zaměřují se na klíčové otázky, jako je migrace nebo diskuse o budoucnosti Evropy.

U projektů evropského historického povědomí a občanské společnosti byly rovněž zpřísněny požadavky na obsah, čímž byla posílena vazba tohoto obsahu na cíle programu. Díky tomu stále větší počet organizací zaváděl inovativnější projekty se silnějším evropským rozměrem.

2.7 Strukturální podpora organizací

V letech 2014–2017 získávaly evropské organizace občanské společnosti a nezávislé skupiny odborníků víceletou strukturální podporu prostřednictvím provozních grantů. Na základě jejich pracovního programu na období 2014–2017 byly vybraným organizacím poskytnuty roční provozní granty. Po externím hodnocení v polovině období programu bylo příjemcům víceletých provozních grantů umožněno, aby pracovali s dlouhodobější vizí, a zvýšili tak efektivnost svých činností.

3. Čeho se dosáhlo v rámci programu Evropa pro občany?

Jak dokládá doprovodný pracovní dokument útvarů Komise, provádění programu je ve vztahu ke konkrétním cílům v polovině období celkově úspěšné u obou oddílů; vyplývá to z ukazatelů dopadu v rámci posouzení dopadu, z výkonnostních ukazatelů stanovených nařízením a z názorů vyjádřených zúčastněnými stranami.

3.1 Relevance programu a evropská přidaná hodnota

Program sehrával v náročném politickém, sociálním a hospodářském klimatu významnou úlohu tím, že posiloval občanskou angažovanost po celé Evropě. Podněcuje občany k aktivnější účasti na vývoji Evropské unie a k podpoře jejích základních hodnot, jako je tolerance, solidarita a rovné zacházení, prostřednictvím projektů a činností, do nichž se mohou zapojit a díky nimž jsou jejich hlasy slyšet. Velký počet projektů se přímo zabýval aktuálními politickými a společenskými problémy, jako je migrační a hospodářská krize. Tento program rovněž podporuje dobrovolnickou činnost, zejména tím, že zajišťuje umístění členů nově založeného Evropského sboru solidarity.

Vzestup euroskepticismu, k němuž v tomto období dochází, umocňuje význam programu a vyzdvihuje potřebu posilovat pocit společné evropské identity a zamýšlet se nad hlubšími kořeny otázek, které souvisí s přitažlivostí a přidanou hodnotou Evropské unie pro zúčastněné země a evropské občany. V tomto kontextu program nabídl veřejné fórum, které poskytuje občanům příležitost, aby na základě přístupu zdola vyjádřili své úvahy nad budoucností Evropy.

Ve srovnání s předchozím programem bylo větší zaměření na evropské historické povědomí v rámci současného programu zásadní pro dosažení jeho cílů. Program zejména podnítil úvahy o kulturní rozmanitosti Evropy a o společných evropských hodnotách a propojil poučení z nedávné evropské historie s diskusí o budoucnosti Evropy.

Všechny aktivity financované v rámci programu Evropa pro občany mají buď přeshraniční rozměr a zapojují občany a organizace z několika zúčastněných zemí, nebo souvisí se samotnou Evropskou unií. Aktivity související například s historickým povědomím, partnerstvími měst či celoevropskými sítěmi mají rozšiřovat obzory a rozvíjet pocit evropské sounáležitosti a identity. Program má zřejmou evropskou přidanou hodnotu, která spočívá v jeho celkovém dopadu na účastníky a jeho doplňkovosti ve vztahu k dalším iniciativám EU, čehož by se pravděpodobně jinými prostředky dosáhnout nepodařilo, pokud by program nepokračoval.

3.2 Dosažení cílů programu

Prostřednictvím oddílu „evropské historické povědomí“ program pomohl zvyšovat evropské historické povědomí, mimo jiné rozvojem činností, které propojují historické povědomí s aktivním občanstvím a demokracií v nejširším slova smyslu. V oblasti projektů týkajících se holocaustu a genocidy program podněcoval přeshraniční výměnu a podporu evropského přístupu k historii, čímž významně zvyšoval hodnotu příslušných diskusí. Na základě externího hodnocení v polovině období účastníci uzavřeli projekty evropského historického povědomí konstatováním, že sdílejí společné hodnoty s občany z dalších zúčastněných zemí a že projekty měly potenciál přispět k trvalým změnám v postojích účastníků k Evropské unii a její historii, hodnotám a kultuře.

V oblasti partnerství měst program dosahuje výsledků povzbuzováním ke vzájemnému porozumění a přátelství mezi občany na místní úrovni a zlepšováním těchto vztahů. Partnerství měst nabízí přístup k občanství vycházející zdola, neboť se při něm zapojují občané z místních komunit a ti získávají přímou zkušenost s přidanou hodnotou EU a tuto hodnotu si uvědomují. Tyto zkušenosti následně vedou k silnějšímu pocitu sounáležitosti s Evropskou unií a v konečném důsledku i k aktivnímu občanství na úrovni EU.