Zvláštní zpráva Mechanismus civilní 
ochrany Unie: 
koordinace odezvy 
na katastrofy mimo EU  
byla obecně účinnáCS 2016  č. 33
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-6603-3 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/002175 QJ-AB-16-034-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-6621-7 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/219540 QJ-AB-16-034-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-6605-7 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/077518 QJ-AB-16-034-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
K jakémukoli použití či reprodukci obrázku 1 a 2 je nutno získat povolení přímo od držitele autorských práv.
Mechanismus civilní 
ochrany Unie: 
koordinace odezvy 
na katastrofy mimo EU 
byla obecně účinná
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 33
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy za -
měřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti správy a řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly 
tak, aby byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem 
příslušných příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl senát III, jemuž předsedá člen EÚD Karel Pinxten a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti vnější činnost, bezpečnost a právo. Audit vedl člen EÚD Hans Gustaf Wessberg a podporu mu poskytovali 
vedoucí kabinetu Peter Eklund, atašé Emmanuel-Douglas Hellinakis, vyšší manažerka Sabine Hiernaux-Fritschová, 
vedoucí úkolu Michiel Sweerts a auditoři Mirko Iaconisi, Kristina Maksinenová and Dirk Neumeister.
Zleva doprava:  M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg,  
K. Maksinenová, M. Sweerts, P . Eklund.

03
 Obsah
Body
 Zkratky a zkratková slova
I–VII  Shrnutí 
1–11  Úvod
1–2 Obecné informace
3–4 Právní rámec
5–9 Mechanismus civilní ochrany Unie
10 –11  Financování mechanismu UCPM
12–16  Rozsah a koncepce auditu
17–71  Připomínky
17– 48  Komise využívala zavedené koordinační struktury, ale využívání některých nástrojů bylo 
rozšířeno
17–19  Komise aktivovala mechanismus reakce na mimořádné situace včas, ale mohla získat více času na 
mobilizaci zdrojů lepším využitím fáze předběžné výstrahy
20–27  Týmy civilní ochrany EU pomáhaly s koordinací na místě, ale jejich výběrové postupy a způsob podávání 
zpráv o situaci v terénu vykazovaly nedostatky
28–33  I když dobrovolný společný soubor kapacit se v době, kdy ke zkoumaným katastrofám došlo, využíval jen 
omezeně, hrála Komise aktivní roli v rozšiřování jeho rozsahu
34–37  Delegace EU poskytovaly týmům civilní ochrany EU významnou podporu
38–40  Komise využívala stávající terénní sítě GŘ ECHO, u civilní ochrany však bylo možné usilovat o větší synergie
41–46  Komise respektovala vedoucí úlohu úřadu OCHA při OSN a přijala pružné koordinační struktury 
kompatibilní s celkovým mechanismem OSN
47–48  Komise podnikla kroky k zajištění hladkého přechodu do fáze obnovy
04 Obsah 
49–69  Komise ustavila rámec pro sběr, šíření a výměnu informací, je zde však prostor pro zlepšení 
v oblasti výkaznictví a podávání zpráv
49–54  Komunikační platforma Komise CECIS je pro sdílení informací užitečná, ale k posílení jejího dopadu je třeba 
další zlepšení
55–57  Informační produkty a mapy byly ve velkém rozsahu sdíleny a jsou zde známky toho, že byly užitečné
58–60  Komise organizovala inkluzivní setkání, jež usilovala o podporu výměny informací se subjekty EU 
a soudržnosti při poskytování pomoci
61–66  Pracovní skupina pro virus Ebola fungovala jako fórum pro výměnu informací, což přineslo pro odezvu na 
tuto katastrofu přidanou hodnotu, měla být ale ustavena dříve
67–69  Komise plně nevyužívá informací, které má k dispozici, aby podávala zprávy o své celkové výkonnosti 
a o celkové výkonnosti mechanismu UCPM
70–74  Závěry a doporučení
 Příloha I – Aktivace mechanismu civilní ochrany pro katastrofy mimo Unii
 Příloha II – Mechanismus civilní ochrany Unie – vztahy mezi účastníky k 31. srpnu 2016
 Příloha III  – Přehled tří zkoumaných katastrof
 Příloha IV – Nasazení epidemiologů EU v Guineji
 Příloha V – Časová osa událostí: propuknutí nákazy virem Ebola 2014–2015
 Odpověď  Komise
05
 Zkratky a zkratková slova
BH: Bosna a Hercegovina
CECIS : Společný komunikační a informační systém pro případy mimořádných událostí ( Common Emergency 
Communication and Information System )
ECDC : Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí ( European Centre for Disease Prevention and Control )
ERCC : Středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události ( Emergency Response Coordination Centre )
ESVČ : Evropská služba pro vnější činnost
EUCP : (Tým) EU pro koordinaci civilní ochrany a hodnocení ( EU Civil Protection Coordination and Assessment (team ))
EUD : Delegace Evropské unie
EUFOR : Síly pod vedením Evropské unie ( European Union Force )
FPI: Služba nástrojů zahraniční politiky ( Service for Foreign Policy Instruments )
GOARN : Globální síť pro oznámení o propuknutí nákazy a příslušnou odezvu ( Global Outbreak Alert and Response 
Network )
GŘ DEVCO : Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci
GŘ ECHO : Generální ředitelství pro evropskou civilní ochranu a operace humanitární pomoci (ECHO)
GŘ NEAR : Generální ředitelství pro evropskou politiku sousedství a jednání o rozšíření
GŘ SANTE : Generální ředitelství pro zdraví a bezpečnost potravin
HSC : Výbor pro zdravotní bezpečnost ( Health Security Committee )
MSF : Lékaři bez hranic ( Médecins sans Frontières )
OCHA : Úřad pro koordinaci humanitární činnosti ( Office for the Coordination of Humanitarian Affairs )
OSOCC : Koordinační centrum pro operace na místě ( On-site Operations Coordination Centre )
UCPM : Mechanismus civilní ochrany Unie ( Union Civil Protection Mechanism )
UNDAC : Hodnocení katastrof a koordinace při OSN ( United Nations Disaster Assessment and Coordination )
WFP : Světový potravinový program ( World Food Programme )
WHO : Světová zdravotnická organizace ( World Health Organization )
06
 Shrnutí
I
Ke katastrofě může dojít kdekoliv a kdykoliv. Dopad katastrof, ať už přírodních či způsobených lidmi, na člověka, 
životní prostředí a ekonomiku může být značný. Pokud dojde ke katastrofě, odezva musí být rychlá. Řádné řízení 
katastrof zachraňuje životy a účinná koordinace různých aktérů je pro úspěšnou přípravu i odezvu na katastrofy 
zásadně důležitá.
II
Mechanismus civilní ochrany Evropské unie (UCPM) byl zřízen k podpoře rychlé a účinné operační spolupráce mezi 
národními útvary civilní ochrany. Mechanismus má dva hlavní cíle. Zaprvé, zasazuje se o posilování spolupráce mezi 
Unií a účastnickými státy mechanismu UCPM (členské státy EU plus šest třetích zemí). Zadruhé, snaží se usnadňovat 
koordinaci v oblasti civilní ochrany s cílem zlepšit účinnost systémů pro předcházení katastrofám a připravenost 
a odezvu na ně.
III
Mechanismus řídí Evropská komise. Zkoumali jsme, zda Komise prostřednictvím mechanismu UCPM účinně pod -
porovala koordinaci odezvy na katastrofy mimo Unii. Postupovali jsme tak, že jsme zkoumali aktivaci mechanismu 
UCPM v reakci na tři nedávné mezinárodní katastrofy: záplavy v Bosně a Hercegovině (2014), propuknutí epidemie 
viru Ebola v západní Africe (2014–2016) a zemětřesení v Nepálu (2015).
IV
Dospěli jsme k závěru, že činnost Komise v rámci koordinace odezvy na katastrofy mimo Unii od začátku roku 2014 
byla obecně účinná.
V
U všech tří zkoumaných katastrof došlo k aktivaci mechanismu UCPM včas a týmy civilní ochrany EU pomáhaly 
s koordinací v terénu s týmy účastnických států. Pomoc s koordinací poskytovanou Komisí posiluje i šíření informač -
ních produktů. Koordinace s útvary Komise a jinými subjekty EU i neevropskými subjekty byla inkluzivní. Komise 
také respektovala obecnou vedoucí úlohu OSN a podnikala kroky k zajištění hladkého přechodu do fáze obnovy.
07 Shrnutí 
VI
Navzdory našemu obecnému závěru jsme zjistili řadu oblastí, kde je možné další zlepšení: potenciální časové 
úspory v rané fázi odezvy na katastrofu, CECIS (komunikační a informační platforma Komise), koordinace a synergie 
v terénu, správní mechanismy Komise a střediska ECDC pro nasazování epidemiologů prostřednictvím mechanismu 
UCPM ve velkém rozsahu a vykazování výkonnosti mechanismu UCPM a podávání příslušných zpráv.
VII
Komisi tedy doporučujeme, aby:
a) zjistila, jakými způsoby lze získat více času ve fázi předběžné výstrahy a ve fázi výběru a nasazení týmů EUCP;
b) rozpracovala prvky systému CECIS tak, aby zdokonalila přehled o poskytované a požadované pomoci, zlepšila 
sledování priorit a posílila uživatelskou vstřícnost;
c) posílila koordinaci v terénu zlepšením výkaznictvím a zpráv týmů EUCP , využíváním odborníků terénní sítě úřa -
dů ECHO a větším zapojením delegací EU;
d) spolu se střediskem ECDC posoudila možné změny nutné k posílení mechanismů pro nasazení odborníků ECDC 
mimo Unii prostřednictvím mechanismu UCPM;
e) zlepšila výkaznictví a podávání zpráv automatickým generováním statistik a ukazatelů, a tím posílila vyvozování 
odpovědnosti.
08
 Úvod
Obecné informace
01 
Ke katastrofě může dojít kdekoliv a kdykoliv. Dopad katastrof, ať už přírodních či 
způsobených lidmi, na člověka, životní prostředí a ekonomiku může být značný. 
Podle jednoho odhadu došlo celosvětově mezi lety 1994 a 2013 k 6 873 přírodním 
katastrofám, které si vyžádaly 1,35 milionu životů, tj. v průměru 68 000 mrtvých 
ročně1. Podle odhadu OSN dosáhly hospodářské ztráty v důsledku katastrof z let 
2005 až 2015 částky 1,3 bilionu USD2.
02 
Pokud dojde ke katastrofě, jednotlivci, obce, vlády a mezinárodní organizace 
i dárci musí jednat velmi rychle. Řádné řízení katastrof3 zachraňuje životy a účin -
ná koordinace různých aktérů je pro úspěšnou přípravu a odezvu na krize a kata -
strofy zásadně důležitá.
Právní rámec
03 
Pravomoci EU v oblasti civilní ochrany jsou zakotveny v článku 196 Smlouvy 
o fungování Evropské unie, který stanoví, že Unie by měla usilovat o podporu 
rychlé a účinné operativní spolupráce uvnitř Unie mezi vnitrostátními útvary ci -
vilní ochrany a napomáhat soudržnosti akcí podnikaných v oblasti civilní ochrany 
na mezinárodní úrovni.
04 
Mechanismus civilní ochrany Unie (UCPM) byl poprvé zřízen v roce 2001. Stáva -
jící právní rámec byl stanoven rozhodnutím č. 1313/2013, které se uplatňuje od 
1. ledna 2014 (dále jen „rozhodnutí“)4. Mechanismus má dva hlavní cíle. Zaprvé, 
zasazuje se o posílení spolupráce mezi Unií a účastnickými státy5. Zadruhé, snaží 
se usnadňovat koordinaci v oblasti civilní ochrany s cílem zlepšit účinnost systé -
mů pro předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám a připrave -
nost a odezvu na ně.1 Středisko pro výzkum příčin 
vzniku a šíření katastrof, The 
Human Cost of Natural 
Disasters 2015: A global 
perspective  (Cena přírodních 
katastrof pro člověka 2015: 
globální perspektiva), 2015.
2 Odhady sendajského rámce 
pro omezování rizika katastrof 
na léta 2015–2030.
3 Definované Mezinárodní 
federací společností 
Červeného kříže a Červeného 
půlměsíce jako organizace 
a řízení zdrojů a odpovědnosti 
za všechny humanitární 
aspekty mimořádných 
událostí, jakož i aspekty civilní 
ochrany, zejména odolnost 
(zmírňování, prevence 
a připravenost), odezvu 
(pomoc a raná obnova) 
a obnovu (renovace 
a rekonstrukce), za účelem 
zmírnění dopadu katastrof.
4 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady 
č. 1313/2013/EU ze dne 
17. prosince 2013 
o mechanismu civilní ochrany 
(Úř. věst. L 347, 20.12.2013, 
s. 924).
5 Všechny členské státy EU plus 
Norsko, Island, Černá Hora, 
Srbsko, Bývalá jugoslávská 
republika Makedonie 
a Turecko. Komise tyto země 
označuje jako účastnické státy 
a tento termín se používá 
i v této zprávě.
09 Úvod 
Mechanismus civilní ochrany Unie
05 
UCPM spadá do gesce Generálního ředitelství Komise pro humanitární pomoc 
a civilní ochranu (GŘ ECHO). Jeho jádrem je středisko pro koordinaci odezvy na 
mimořádné události (ERCC). ERCC má nepřetržitou provozní kapacitu a disponuje 
situačním střediskem, které je otevřeno 24 hodin denně, sedm dní v týdnu. Ke klí -
čovým operačním úlohám ERCC patří: fungovat jako monitorovací a koordinační 
platforma Komise a EU pro případy krize i jako komunikační středisko pro účast -
nické státy, zasažený stát a odborné pracovníky v terénu, vyvíjet a šířit informační 
produkty a podporovat spolupráci mezi operacemi civilní ochrany a operacemi 
humanitární pomoci. Tyto funkce podporuje internetová aplikace pro účely vý -
strahy a podávání informací, tzv. společný komunikační a informační systém pro 
případy mimořádných událostí, známý pod zkratkou CECIS ( Common Emergency 
Communication and Information System )6.6 Odpovědnost Komise za řízení 
systému CECIS je stanovena 
v článku 8 rozhodnutí.
7 V posouzení dopadu 
přiloženém k legislativnímu 
návrhu rozhodnutí ustavit 
mechanismus civilní ochrany 
Unie (pracovní dokument 
útvarů Komise, posouzení 
dopadu – 2011 přezkum 
regulatorního rámce civilní 
ochrany přiložený 
k dokumentu rozhodnutí 
Evropského parlamentu 
a Rady o mechanismu civilní 
ochrany Unie a o ustavení 
finančního nástroje pro civilní 
ochranu na období 2014–
2020, SEC(2011) 1632 final, 
20.12.2011) byla popsána řada 
nedostatků v kapacitě EU, 
pokud jde o odezvu na 
katastrofy, které měl nový 
právní předpis vyřešit.
Středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné 
události (ERCC)Obrázek 1
© EU/ECHO/Ezequiel Scagnetti, 2015.
06 
Jako doplněk střediska ERCC funguje evropská kapacita pro odezvu na mimo -
řádné události. Jde o „dobrovolný společný soubor kapacit“ (DSSK) zdrojů pro 
odezvu na katastrofy, k jejichž poskytnutí se účastnické státy předem zavázaly 
a které jsou Komisi k dispozici ihned, jakmile o ně požádá. Dobrovolný společný 
soubor kapacit je jednou z řady inovací zavedených novým rozhodnutím k řešení 
nedostatků předchozího mechanismu7. DSSK usiluje zejména o realizaci těchto 
cílů: posunu od reaktivní a jednorázové koordinace k předem rozplánovanému, 
předpřipravenému a předvídatelnému systému a dále k nákladově efektivní iden -
tifikaci a zaplnění kritických mezer v odezvě na katastrofy. Dobrovolný společný 
soubor kapacit je popsán v  rámečku 1 .

10 Úvod Rámeček 1Popis dobrovolného společného souboru kapacit
Evropská kapacita pro odezvu na mimořádné události (nebo „dobrovolný společný soubor kapacit“) sdružuje 
celou řadu týmů pro pomoc v nouzi, odborníků a vybavení řady zemí EU. Tyto prostředky jsou k dispozici jako 
pohotovostní záloha a jsou misím civilní ochrany EU podle potřeby celosvětově k dispozici.
Od zahájení činnosti DSSK v říjnu 2014 poskytlo zdroje (či „kapacity“) do souboru kapacit na odezvu deset 
zemí. Bylo zaregistrováno třicet pět jednotek pro odezvu (tzv. modulů). Patří sem například týmy „pro pátrací 
a záchranné práce ve městech“, specializované zdroje pro leteckou záchrannou evakuaci, vybavení pro čištění 
vody, vysokokapacitní čerpadla a týmy požárníků pro boj s lesními požáry. Registrace dalších zdrojů členských 
států stále probíhá.
Účastnické země DSSK mohou využívat finanční podpory EU k modernizaci poskytnutých národních zdrojů 
pro odezvu, úhradě certifikace a nákladů na odbornou přípravu a k pokrytí až 85 % nákladů souvisejících s do -
pravou týmů a prostředků do oblastí, kde došlo ke katastrofě.
Vývoj dobrovolného souboru kapacit  
(pouze registrované moduly – k 20. červnu 2016)
Počet registrovaných modulů Velikost dobrovolného 
souboru kapacitModuly, jejichž registrace probíháModuly, které byly zaregistrovány a přidány do souboru kapacit
2016-Č2 2016-Č1 2015-Č4 2015-Č3 2015-Č2 2015-Č1 2014-Č440
35
30
25
20
15
10
5
035 3432
2927
43
Zdroj:  Evropská komise, analýza EÚD.
11 Úvod 
07 
Mechanismus UCPM muže být aktivován žádostmi zasažených zemí o pomoc 
nebo na žádost OSN8. Může být rovněž aktivován na základě žádosti členského 
státu EU o podporu při poskytování konzulárních služeb občanům EU postiženým 
katastrofami mimo země Unie.
08 
Činnosti související s předcházením, připraveností a odezvou se soustřeďují 
na odezvu na (možné) katastrofy uvnitř EU, i když mechanismus lze aktivovat 
i v rámci odezvy na katastrofy mimo Unii. Z 224 žádostí o pomoc z let 2002 až 
2015 se 63 % týkalo katastrof mimo území EU, jak dokládá graf  1. Způsob fungo -
vání mechanismu UCPM je znázorněn v  příloze I .8 Od roku 2014 mohou o pomoc 
žádat i organizace OSN 
a některé další určené 
mezinárodní organizace – 
Mezinárodní organizace pro 
migraci (IOM), Mezinárodní 
federace společností 
Červeného kříže a Červeného 
půlměsíce (IFRC) a Organizace 
pro zákaz chemických zbraní 
(OPCW).Graf 1Žádosti o pomoci prostřednictvím mechanismu UCPM (uvnitř i vně EU)
Zdroj:  Evropská komise.VnitřníVnější
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 200230
25
20
15
10
5
012 13
1213
1417 18
1689
6
42
748
411 10
41086
1537
09 
Primární odpovědnost za civilní ochranu nesou účastnické státy, jež také určují 
míru pomoci věnovanou na jakoukoliv danou odezvu na katastrofu – a rovněž, 
jaká část z této pomoci bude poskytnuta prostřednictvím mechanismu UCPM. 
Komise nevelí týmům účastnických států, ani nad nimi nemá kontrolu, jakož ani 
nad moduly a jinými prostředky, které jsou nasazovány na dobrovolném základě. 
Úkolem EU je spíše podporovat účastnické státy při posilování prevence kata -
strof, připravenosti a odezvy rozvíjením spolupráce a koordinace. Přehled vztahů 
v rámci mechanismu UCPM viz příloha  II.
12 Úvod 
Financování mechanismu UCPM
10 
Roční rozpočtové prostředky na období 2014–2016 na mechanismus UCPM uvádí 
graf  2. Na fungování mechanismu se ročně přiděluje přibližně 50 milionů EUR, 
jedna třetina z této částky je určena na intervence v rámci odezvy ve třetích 
zemích. Patří sem spolufinancování operací ze strany EU souvisejících s dopravou 
modulů do zasažených zemí. Náklady na fungování týmů a prostředků civilní 
ochrany nesou účastnické státy.
11 
Komise provede průběžné hodnocení realizace rozhodnutí v roce 2017. Graf 2Plnění rozpočtu mechanismu UCPM 2014–2016
v milionech EUR
Prevence katastrof a připravenost 
na katastrofy v UniiPrevence katastrof a připravenost 
na katastrofy ve třetích zemíchIntervence v rámci odezvy
v UniiIntervence v rámci odezvy ve 
třetích zemích
2016 2015 201460
50
40
30
20
10
012,01 14,9
11,4
1 2016: rozpočtované částky.
Zdroj:  Evropská komise, analýza EÚD.
13
 Rozsah a koncepce auditu
12 
Cílem auditu bylo posoudit, zda Komise po ustavení mechanismu UCPM v roce 
2014 podporovala koordinaci odezvy na katastrofy mimo Unii účinně. Šlo zejmé -
na o podporu koordinace mezi účastnickými státy, ostatními orgány, institucemi 
a subjekty EU, OSN, zasaženou zemí a dalšími relevantními aktéry. Sledovali jsme, 
jak tato koordinace probíhá ve stávajících strukturách a postupech, a zkoumali 
jsme, jak všechny výše uvedené zainteresované strany shromažďují, šíří a vymě -
ňují si informace.
13 
Auditní kritéria byla stanovena na základě ustanovení rozhodnutí (viz bod 4). 
Součástí auditu nebyly činnosti související s prevencí a připraveností, samotná 
účinnost intervencí ani koncepce mechanismu.
14 
K podrobnému zkoumání byly vybrány tři katastrofy s mezinárodním dosahem, 
u nichž byl mechanismus UCPM aktivován9. Výběr proběhl na základě řady kri -
térií, včetně typu a rozsahu katastrofy, role mechanismu UCPM, rozsahu ode -
zvy EU a zeměpisného rozdělení. Byly vybrány záplavy v Bosně a Hercegovině 
(květen 2014), propuknutí epidemie viru Ebola v západní Africe (březen 2014 – 
leden 2016) a zemětřesení v Nepálu (25. dubna 2015). Podrobný přehled zkouma -
ných katastrof naleznete v  příloze III .
15 
Audit probíhal od prosince 2015 do května 2016. Setkali jsme se se zástupci Ev -
ropské komise10, Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) – včetně delegace EU 
(EUD) při OSN v Ženevě – a Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí 
(ECDC). Dále jsme rovněž navázali kontakt se zástupci Úřadu OSN pro koordinaci 
humanitární činnosti (OCHA), Světové zdravotnické organizace (WHO), Světové -
ho potravinového programu (WFP) a organizace Lékaři bez hranic (MSF). V Bosně 
a Hercegovině proběhla terénní návštěva, během níž jsme se sešli s pracovníky de -
legace EU a úřadu zvláštního zástupce EU, sil EUFOR a rozvojového programu OSN, 
se zástupci orgánů, které se podílely na odezvě na povodně, na národní úrovni, na 
úrovni subjektu, regionu a obce, a rovněž se zástupci Červeného kříže BH.9 V letech 2014 až 2015 bylo 
podáno 25 žádostí o pomoc 
mimo Unii. Tři vybrané 
katastrofy patřily k událostem, 
jimž se dostalo největší 
odezvy, která si vyžádala 
značnou koordinaci.
10 Dostavili se zástupci 
Generálních ředitelství pro 
humanitární pomoc a civilní 
ochranu (ECHO), pro zdraví 
a bezpečnost potravin 
(SANTE), mezinárodní 
spolupráci a rozvoj (DEVCO) 
a pro politiku sousedství 
a jednání o rozšíření (NEAR).
14 Rozsah a koncepce auditu 
16 
Naše práce primárně vycházela z přezkumu dokumentů poskytnutých Evrop -
skou komisí a ESVČ. Auditoři měli přístup do systému CECIS. Formou dotazníku, 
který byl zaslán jedenácti účastnickým zemím, jež všechny odpověděly, jsme 
shromáždili dojmy o mechanismu a odezvách na tři krize. V říjnu 2015 jsme se 
rovněž zúčastnili konference Komise o poznatcích, které Komise vyvodila z epi -
demie viru Ebola, a v únoru 2016 informační schůzky o přípravách Lucemburské 
letecké záchranné služby na leteckou záchrannou evakuaci („medevac“ – medical 
evacuation ).
15
 Připomínky
Komise využívala zavedené koordinační struktury, 
ale využívání některých nástrojů bylo rozšířeno
Komise aktivovala mechanismus reakce na mimořádné 
situace včas, ale mohla získat více času na mobilizaci zdrojů 
lepším využitím fáze předběžné výstrahy
17 
Pokud Komise obdrží žádost o pomoc, musí o tom co nejdříve informovat účast -
nické státy11. U všech tří katastrof Komise oznámila žádost včas, a svou povinnost 
okamžitě informovat účastnické státy tak splnila.
18 
Formálně začíná koordinovaná reakce EU na katastrofu po přijetí žádosti o pomoc 
aktivací mechanismu. Již před podáním žádosti se však mohou objevit známky 
toho, že se schyluje ke katastrofě. Komise může v systému CECIS před aktivací 
v tzv. režimu předběžné výstrahy mimořádnou situaci iniciovat, ale není povinna 
tak učinit. Účastnické státy pak mohou mobilizovat své zdroje ještě před možnou 
aktivací. Režim předběžné výstrahy byl využit u všech tří katastrof. V případě 
záplav v Bosně a Hercegovině (které lze považovat za katastrofu s „pomalým 
nástupem“) byla šíře hrozby zřejmá, už když byl na místě vyhlášení stav přírodní 
katastrofy. Režim předběžné výstrahy byl však aktivován až o den později, pouhé 
čtyři hodiny před oficiální aktivací. Rychlejší aktivace před výstrahou mohla po -
skytnout více času na mobilizaci zdrojů.
19 
Komise si nevedla žádné písemné záznamy o neformálních kontaktech s účast -
nickými státy s úzkými vazbami k zasažené zemi nebo dobrou znalostí tamních 
poměrů. Taková evidence by umožnila sledovat předchozí aktivace, což by mohlo 
pomoci při vytváření systémového přístupu, který by ve fázi aktivace ušetřil čas 
a zajistil dobré pokrytí účastnických států, které jsou pro pomoc zasažené zemi 
dobře situovány.11 Čl. 16 odst. 3 písm. a) bod i) 
rozhodnutí.
16 Připomínky 
Týmy civilní ochrany EU pomáhaly s koordinací na místě, ale 
jejich výběrové postupy a způsob podávání zpráv o situaci 
v terénu vykazovaly nedostatky
20 
Pokud je poté, co žadatel o pomoc přijme nabídky pomoci od účastnických států, 
potřeba koordinace ze strany EU v terénu, měla by Komise sestavit tým EU pro ko -
ordinaci civilní ochrany a hodnocení (tým EUCP), který bude bez odkladu nasazen 
v zasažené zemi12. Úkolem týmu EUCP je koordinovat práci různých týmů a modu -
lů účastnických států v terénu13, poskytovat technické poradenství a usnadňovat 
koordinaci se zasaženou zemí. Jak se názorně uvádí v  příloze I , týmy sestavuje 
Komise z odborníků nominovaných účastnickými státy a každý tým provází styč -
ný úředník určený Komisí.
21 
V případě katastrof mimo Unii není nasazení týmů EUCP podmíněno souhla -
sem žádající či zasažené země. Středisko ERCC tedy může rozesílat účastnickým 
státům žádosti o nominace, jakmile byla žádost o pomoc obdržena. V případě 
Nepálu a Bosny a Hercegoviny zde již od začátku byly známky toho, že půjde 
o velké katastrofy, a koordinace ze strany EU proto bude pravděpodobně potře -
ba. Nicméně, jak vyplývá z  obrázků 3  a 4, od obdržení oficiální žádosti o pomoc 
do podání žádostí o nominace pro první tým v systému CECIS uběhlo v případě 
Bosny a Hercegoviny 21,4 hodiny a v případě Nepálu 22,8 hodiny. Obrázek 3Časová osa výběru odborníků EUCP – Bosna a Hercegovina
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.12 Čl. 16 odst. 3 písm. a) bod ii) 
rozhodnutí.
13 KOM(2010) 600 v konečném 
znění ze dne 26. října 2010, „Na 
cestě k důraznější evropské 
reakci na katastrofy: úloha 
civilní ochrany a humanitární 
pomoci“. Moduly mohou 
sestávat buď z prostředků 
civilní ochrany, nebo lidských 
zdrojů, nebo být kombinací 
obojího.
6,4 15,9 21,4 4,1 52,6
Hodiny
Konečná 
lhůta pro 
nabídkyŽádost
o odborníkyŽádost
o pomocPřijetí Před 
oznáme-
nímPovodně100 80 60 40 20 01 den a 19 hodin od žádosti o pomoc do jmenování 
týmu EUCP
17 Připomínky Obrázek 4Časová osa výběru odborníků EUCP – Nepál
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.5,0 21,8 22,8 4,8 8,42 dny a 2 hodiny od žádosti o pomoc do jmenování týmu EUCP
Hodiny
Přijetí Konečná 
lhůta pro 
nabídkyŽádost 
o pomocPřed 
oznáme-
nímŽádost 
o odborníkyZemětřesení70 60 50 40 30 20 10 0
22 
Žádosti o nominace odborníků se podávají prostřednictvím systému CECIS a ko -
nečná lhůta se stanovuje případ od případu. Lhůty se různily: u Bosny a Hercego -
viny byla stanovena na 15,9 hodiny (katastrofa s pomalým nástupem) po podání 
žádosti o nominace, zatímco v případě Nepálu to bylo 21,8 hodiny (katastrofa 
s náhlým nástupem). Auditoři nezjistili, že by se v této souvislosti uplatňovaly 
nějaké interní normy.
23 
Po uplynutí konečné lhůty pro nominace trval výběr odborníků a sestavení týmu 
dalších 5 až 6 hodin. I když právní předpisy stanoví pro výběr odborníků rámcová 
kritéria, Účetní dvůr zjistil, že při určování toho, jací odborníci jsou potřeba a kolik 
je jich potřeba, se nepoužíval žádný předem stanovený přístup. Dále jsme nezjis -
tili žádné důkazní informace, které by dokládaly existenci předem definovaných 
kritérií pro výběr všech typů odborníků ve formě kontrolních seznamů používa -
ných při výběru. Absence jasných výběrových kritérií byla přiznána i v hodnocení 
provedeném v prosinci 201414, které doporučilo využívat při výběru členů týmu 
civilní ochrany profily odborníků.
24 
Předem dané standardní složení týmů odvozené od typu katastrofy a regionu 
může Komisi před zasláním počáteční žádosti o nominace ušetřit cenný čas. Ná -
sledný výběr z řad nominovaných kandidátů by mohl urychlit přehledný kontrolní 
seznam, a to i v době, kdy je kapacita střediska ERCC snížena (např. noční směny, 
víkendy). V rámci takového postupu by bylo dále možné ještě před konečnou 
lhůtou pro nominace vytvářet užší seznamy potenciálních členů týmu.14 ICF International, Ex post 
evaluation Civil Protection 
Financial Instrument and 
Community Civil Protection 
Mechanism  (recast) 2007–2013 
(Hodnocení finančního 
nástroje civilní ochrany 
a mechanismu civilní ochrany 
Společenství ex post  
(přepracované znění) 
2007–2013), konečná zpráva, 
16. prosince 2014.
18 Připomínky 
25 
Výkonnost jednotlivých odborníků se nehodnotí. I když hodnocení odborníků 
nominovaných účastnickými státy může být citlivou záležitostí, uplatnění struk -
turovaného přístupu k hodnocení a dokumentaci jejich výkonnosti by mohlo při 
výběru ušetřit čas. Příkladem takového postupu jsou například volební pozorova -
telské mise financované EU15, kde se pozorovatelé vyslaní členskými státy rutinně 
vzájemně hodnotí za účelem evidence profesní výkonnosti a chování jednotlivců 
v průběhu všech pozorovatelských misí EU a za účelem dalšího rozvoje a zlepšo -
vání výběrových řízení prováděných členskými státy a Evropskou komisí16.
26 
Komise by měla podporovat hodnocení obecných potřeb tím, že budou přítom -
ni odborníci EUCP , anebo by měla poskytovat poradenství ohledně pomoci, jež 
je s ohledem na potřeby nutná17. Pokud žadatel o pomoc (zasažený stát nebo 
agentura OSN) uvede potřeby, středisko ERCC zajistí, aby o nich byly všechny zú -
častněné státy informovány prostřednictvím systému CECIS. Jsou zde také zřejmé 
důkazní informace o tom, že se členové týmu EUCP účastnili různých hodnocení 
v terénu. Pokud jsou členové týmu EUCP zapojeni do týmů OCHA pro hodnocení 
katastrof a koordinaci při OSN, jako tomu bylo v případě Nepálu, společná po -
souzení se obvykle vyhotovují prostřednictvím OSN. Nezamýšleným důsledkem 
této integrace je však omezení možnosti identifikovat individuální příspěvek EU 
k těmto hodnocením (viz také body 41–45).15 Evropský nástroj pro 
demokracii a lidská práva.
16 Pokyny k hodnocení volebních 
pozorovatelů EU (FPI 4), s. 1, 
první odstavec.
17 Čl. 16 odst. 3 písm. a) bod ii) 
a v) a čl. 16 odst. 3 písm. b).
Odborníci EU na návštěvě v Káthmándú a v nemocnici 
po zemětřeseníObrázek 2
© EU/ECHO/Pierre Prakash, 2015.

19 Připomínky 
27 
I tam, kde koordinace EU a koordinace OSN nebyly plně integrovány, jako tomu 
bylo v případě Bosny a Hercegoviny, zjistili jsme pouze omezené důkazní infor -
mace o příčinné vazbě mezi posouzeními potřeb provedenými v terénu členy 
týmu EUCP a konkrétními seznamy potřeb, které byly předány účastnickým stá -
tům. Kvalita zpráv podávaných různými týmy EUCP se lišila, obecně se ale zprávy 
soustřeďovaly na sdílení informací a plánované a dokončené činnosti. Denní zprá -
vy neměly vyhrazenou sekci, která by se zaměřovala na určování potřeb a jejich 
sledování.
I když dobrovolný společný soubor kapacit se v době, kdy ke 
zkoumaným katastrofám došlo, využíval jen omezeně, hrála 
Komise aktivní roli v rozšiřování jeho rozsahu
Dobrovolný společný soubor kapacit se v době, kdy ke 
zkoumaným katastrofám došlo, využíval v omezené míře
28 
K povinnostem Komise vůči účastnickým státům patří vydávat včasná doporučení 
na základě potřeb v terénu a žádat účastnické státy o nasazení konkrétních zdro -
jů18. Mají-li být její doporučení ohledně nasazení relevantní, musí vědět o zdro -
jích, které mohou být mobilizovány okamžitě.
29 
V době, kdy ke zkoumaným katastrofám došlo, bylo v dobrovolném společném 
souboru kapacit registrováno pouze velmi omezené množství zdrojů. Komise 
proto nebyla schopna vydávat doporučení ohledně nasazení či účastnické státy 
o nasazení kapacit ze společného souboru kapacit žádat.
30 
V říjnu 2015, rok po založení dobrovolného společného souboru kapacit, v něm 
bylo registrováno jen několik modulů. Podle dotázaných účastnických států byla 
hlavním důvodem pomalého rozvoje souboru velká administrativní zátěž spojená 
s registrací a certifikací jednotek a modulů odezvy, která může v některých přípa -
dech vyžadovat i dodatečné správní postupy na národní úrovni.18 Čl. 16 odst. 3 písm. b) 
rozhodnutí.
20 Připomínky 
Komise se do rozšiřování kapacit společného souboru aktivně 
zapojila
31 
Jak se epidemie viru Ebola vyvíjela, několik aktérů upozornilo na potřebu le -
tecké záchranné evakuace pro zdravotníky a humanitární pracovníky v terénu. 
Právní rámec19 však upravoval pouze obecnější službu pro „leteckou evakuaci 
obětí pohromy“20. Nepočítal ale se službou speciálně uzpůsobenou pro evakuaci 
(potenciálně) nakažených zdravotníků nebo humanitárních pracovníků. Komise 
se nicméně aktivně ujala své role a zasazovala se o pružný přístup a začlenění 
dalších kapacit do DSSK. I když jedinou stranou oprávněnou žádat o leteckou zá -
chrannou evakuaci (tzv.  medevac ) byla Světová zdravotnická organizace, středisko 
ERCC hrálo důležitou roli, fungovalo jako informační středisko, odpovídalo na 
dotazy zainteresovaných stran v různých fázích evakuace (WHO, účastnické státy, 
agentury OSN, nevládní organizace atd.) a nasazovalo letadla, která byla v dobro -
volném společném souboru kapacit k dispozici. Koordinace a spolupráce nutné 
pro rozvoj těchto kapacit jsou popsány níže v bodu 66.
32 
V přímé souvislosti s nedostatkem zdravotníků po propuknutí epidemie viru 
Ebola ustavila Komise jako nový komponent dobrovolného společného souboru 
kapacit zdravotnické složky EU k mobilizaci lékařů a odborníků v oblasti veřejné -
ho zdraví a týmů pro operace připravenosti nebo odezvy uvnitř i vně EU21.
33 
Středisko ECDC významně přispělo k odezvě EU na propuknutí epidemie viru 
Ebola prostřednictvím svých „rychlých posouzení rizik“ a koordinací nasazení epi -
demiologů střediska ECDC a členských států v zasaženém regionu (i když k jejich 
nasazení došlo povětšinou až po té, kdy počet případů kulminoval, jak ukazuje 
příloha  IV). Středisku ECDC jeho zakládající nařízení22 nebrání nasazovat epide -
miology v zemích mimo EU. Stávající finanční a správní mechanismy střediska 
ECDC a obdobná ujednání mezi Komisí a ECDC však nejsou vhodná pro nasazení 
rozsáhlých zdrojů mimo EU, a to je zejména případ nasazování zdrojů prostřed -
nictvím mechanismu UCPM. Středisko ECDC nedisponuje klíčovými pracovníky 
a procesy, které by mu umožňovaly poskytovat dlouhodobou podporu nasaze -
nému týmu, a protože jeho mandát se primárně zaměřuje na hrozby, které by 
mohly mít dopad na EU, na podporu operací mimo Unii nebyly uvolněny zvláštní 
rozpočtové zdroje. Vzhledem k absenci specializovaného mechanismu pro nasa -
zování epidemiologů byli odborníci nasazování prostřednictvím Globální sítě pro 
varování o propuknutí nákazy a reakci na propuknutí nákazy Světové zdravotnic -
ké organizace (GOARN). Podle zadání pro tato nasazení však platila informační 
omezení a odborníci nemohli středisko ECDC a Komisi informovat přímo.19 Prováděcí rozhodnutí Komise 
2014/762/EU ze dne 
16. října 2014, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady 
č. 1313/2013/EU o mechanismu 
civilní ochrany Unie a zrušují 
rozhodnutí Komise 2004/277/
ES, Euratom a 2007/606/ES, 
Euratom (Úř. věst. L 320, 
6.11.2014, s. 1).
20 Bod 10 přílohy II prováděcího 
rozhodnutí.
21 Tento komponent je v provozu 
od začátku roku 2016 
a v květnu 2016 byl tým 
zahrnující epidemiology 
střediska ECDC mobilizován 
v rámci odezvy na propuknutí 
nákazy žluté horečky v Africe.
22 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 851/2004 ze dne 
21. dubna 2004, kterým se 
zřizuje Evropské středisko pro 
prevenci a kontrolu nemocí 
(Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 1).
21 Připomínky 
Delegace EU poskytovaly týmům civilní ochrany EU 
významnou podporu
34 
Delegace EU (EUD) v zasažené zemi jsou povinny poskytovat logistickou podporu 
týmům EUCP , které zase mají s delegacemi spolupracovat23. U všech zkoumaných 
krizí delegace EU poskytovaly – v rámci svých možností – podstatnou logistic -
kou podporu, aktuální informace o bezpečnostní situaci, asistenci při jednáních 
s místními orgány, poradenství a předkladatelské služby za pomoci místních 
zaměstnanců24.
35 
Auditoři nalezli důkazní informace o tom, že spolupráce mezi odborníky EUCP 
a delegacemi EU byla účinná. Týmy EUCP pravidelně sdílely informace s pracov -
níky delegace EU a využívaly prostory delegace jako základnu pro své operace 
a pořádaly v nich pravidelné koordinační schůzky.
36 
V Bosně a Hercegovině požádaly národní orgány o zajištění podpory první reakce 
v rámci společné bezpečnosti a obranné politiky misi sil EUFOR Althea. Komise 
zapojila síly pod vedením EU do koordinačních jednání organizovaných středis -
kem ERCC od samého začátku a umožnila jim tak poskytovat informace o opat -
řeních, která přijaly. Koordinaci týmu EUCP a sil EUFOR v terénu primárně zajišťo -
vala delegace EU a úřad zvláštního zástupce EU, které také koordinovaly činnosti 
různých subjektů EU a misí členských států. V tomto kontextu se týmu EUCP 
dostalo přímé pomoci od sil EUFOR: byla mu poskytnuta helikoptéra, která se pak 
používala k hodnocení situace ze vzduchu a při návštěvách v terénu.
37 
Míra povědomí o kapacitách, které mechanismus UCPM mohl nabídnout, a o tom, 
jak by zasažené země měly o tuto pomoc žádat, byla v různých zasažených 
zemích různá. Delegace EU nemají žádná speciální „kontaktní místa pro civilní 
ochranu“. Zatímco delegace EU v Bosně a Hercegovině již měla s aktivací mecha -
nismu zkušenosti, povědomí delegací EU v zemích zasažených epidemií viru Ebo -
la o možnostech, které mechanismus UCPM skýtá, byly na začátku krize omezené, 
a to navzdory sdělení, které zaslalo GŘ ECHO v roce 201225. Na jednání výboru 
pro zdravotní bezpečnost (HSC) v srpnu 2014 GŘ ECHO členské státy informova -
lo, že zasažené země kontaktovalo ze své vlastní iniciativy. Nebyli jsme nicméně 
schopni získat přímé důkazní informace o tom, že Komise jednala proaktivně, ať 
už přímo, nebo prostřednictvím ESVČ, aby zasažené země v žádosti o aktivaci 
podpořila.23 Čl. 16 odst. 5 rozhodnutí.
24 Dva měsíce před 
zemětřesením upozornil 
vedoucí delegace v Nepálu na 
nedostatečnou připravenost 
delegace v případě pohromy 
s nejhorším možným 
scénářem. I když rozsah 
katastrofy byl značný, byla 
méně závažná, než 
předpokládal nejhorší možný 
scénář, a delegace EU tedy 
byla schopna poskytnout 
týmu EUCP nutnou podporu.
25 Komise zaslala vedoucím 
delegací EU sdělení v roce 
2012 a na konci roku 2014, 
v němž vysvětlovala, jak 
mechanismus UCPM funguje 
a jak mohou zasažené země 
žádat o pomoc.
22 Připomínky 
26 Čl. 16 odst. 11 rozhodnutí.
27 Čl. 16 odst. 2 rozhodnutí. 
Povinnost integrovat 
koordinaci se týká pouze 
úřadu OCHA, nikoliv ale jiných 
organizací OSN.
28 Návrh provozních pokynů pro 
spolupráci týmů civilní 
ochrany EU a týmů UNDAC 
v terénu, Výbor pro civilní 
ochranu, výměna informací 
o probíhajících činnostech, 
21.–22. října 2009.Komise využívala stávající terénní sítě GŘ ECHO, u civilní 
ochrany však bylo možné usilovat o větší synergie
38 
Po aktivaci by Komise měla usilovat o synergie mezi mechanismem UCPM a dal -
šími nástroji EU, zejména humanitární pomoci EU26. Prováděcí pravidla rozhod -
nutí Komise se synergiemi výslovně nezabývají a Komise nedefinovala praktické 
kroky, jak jich dosáhnout. Při analýze tří katastrof jsme zjistili, že zde byla snaha 
o koordinaci a propojení s jinými nástroji, zejména s humanitární a rozvojovou 
pomocí, i když se tak většinou dělo jednorázově.
39 
Ve všech třech zkoumaných případech byli v terénu nasazeni odborníci z terénní 
sítě GŘ ECHO současně s týmy a moduly EUCP a informovali středisko ERCC a zú -
častňovali se koordinačních jednání. Komise tak v rámci odezvy obecně dobře 
využila existující síť.
40 
Možné synergie civilní ochrany a humanitární pomocí však nebyly plně využity. 
Zaměstnanci terénní sítě GŘ ECHO jsou odborníci na systém humanitární pomoci 
OSN, ale obvykle nejsou proškoleni v oblasti civilní ochrany. Komise ve zprávě 
o zkušenostech získaných při zásahu v Nepálu přiznala, že civilní ochrana mohla 
při hodnoceních více a rychleji využívat partnerské sítě pro humanitární pomoc.
Komise respektovala vedoucí úlohu úřadu OCHA při 
OSN a přijala pružné koordinační struktury kompatibilní 
s celkovým mechanismem OSN
41 
Podle právního rámce by měly být koordinační činnosti Komise plně začleněny 
do koordinačního úsilí úřadu OCHA při OSN a respektovat jeho vedoucí úlohu27. 
I když „plné začlenění“ není dále definováno, návrh provozních pokynů pro spo -
lupráci týmů EUCP a UNDAC v terénu uvádí tři oblasti, v nichž je „plné začlenění 
možné a žádoucí“: hodnocení, koordinace a řízení informací28.
23 Připomínky 
42 
V praxi se míra začlenění do v systému OSN rozprostírá do širokého spektra. Mo -
hou tak fungovat společné posuzovací mise EU/UNDAC, týmy EUCP mohou být 
začleněny do koordinačního centra UNDAC pro operace na místě (OSOCC), týmy 
EU a UNDAC mohou fungovat paralelně vedle sebe nebo tým EU může působit 
samostatně bez týmu UNDAC. Neexistuje jeden přístup, který by byl vhodný 
za všech okolností. Jak dobře se týmy EUCP budou schopny zapojit do celkové 
koordinační struktury, závisí do značné míry na situaci: čím více EU na záchranné 
operace přispívá, tím více je silná koordinační role EU zapotřebí.
43 
Příkladem jsou i velmi odlišné struktury pro koordinaci s OSN, které byly zavede -
ny v případě tří zkoumaných katastrof. V Bosně a Hercegovině se s ohledem na 
neexistenci týmu UNDAC místní koordinátor OSN a vedoucí delegace EU / zvlášt -
ní zástupce EU neformálně dohodli pověřit tým EUCP odpovědností za koordinaci 
přicházející pomoci v oblasti civilní ochrany. EU současně respektovala vedoucí 
úlohu OSN při koordinaci humanitární pomoci prostřednictvím „systému sesku -
pení“29 zavedeného rozvojovým programem OSN v Bosně a Hercegovině. V Ne -
pálu byly týmy EUCP začleněny do struktury centra OSOCC a systému seskupení. 
V průběhu epidemie viru Ebola byli odborní pracovníci EU nasazeni v týmech 
UNDAC jako přidružení členové. I když se tyto případy lišily, Účetní dvůr zjistil, že 
ve všech třech případech Komise respektovala vedoucí úlohu OSN.
44 
Kvůli začlenění odborníků z týmu EUCP do koordinačního centra OSN OSOCC 
v Nepálu bylo obtížnější jasně a samostatně určit příspěvek EU k celkovému 
koordinačnímu úsilí a jeho přidanou hodnotu. I když zprávy o činnosti týmu EUCP 
zdůrazňovaly pravidelné kontakty s moduly nasazeným prostřednictvím mecha -
nismu UCPM a poskytovaly středisku ERCC a účastnickým státům informace z prv -
ní ruky, probíhala koordinace modulů především prostřednictvím systému OSN 
(např. rozdělování oblastí působnosti nebo konkrétních úkolů).
45 
Ačkoliv je možné do centra OSN OSOCC vyslat styčné úředníky i odborníky EUCP 
z regionálních mechanismů, jako je mechanismus UCPM, jejich začlenění není pro 
regionální organizace dostatečným důvodem pro to, aby se zasazovaly o usnad -
nění provozní spolupráce mezi svými členy30. OSN tedy Komisi v roce 2016 požá -
dala, aby konkrétní roli regionálních koordinačních mechanismů v rámci fungo -
vání centra OSOCC přesněji definovala. Smyslem tohoto kroku je zlepšit operační 
koordinaci mezi jejich vlastními členy, a umožnit tak běžněji provádět situační 
analýzy a posouzení potřeb31.29 Seskupení jsou skupiny 
humanitárních organizací, jak 
OSN, tak jiných, v každé 
z hlavních oblastí 
humanitárního působení, 
např. voda, zdraví. Vznikají ve 
chvíli, kdy v určitém odvětví 
vznikne zřejmá potřeba 
humanitární pomoci, kdy 
v odvětvích působí řada 
subjektů a kdy  národní orgány 
potřebují podporu při 
koordinaci.
30 GŘ ECHO, 2016, A new role for 
regional coordination 
mechanisms in the framework 
of the OSOCC  (Nová úloha pro 
regionální koordinační 
mechanismus v rámci centra 
OSOCC), diskusní dokument 
pro Týden humanitárních sítí 
a partnerství ( Humanitarian 
Networks and Partnership 
Week) , Ženeva 2.–5. února.
31 Tamtéž.
24 Připomínky 
46 
Spolupráce se ve velké míře zakládá na důvěře, a osobní vztahy jsou proto 
důležité. Komise však uznala nutnost dát svému vztahu s úřadem OCHA při OSN 
a dalšími agenturami OSN oficiální podobu, a posílit tak spolupráci a koordinaci 
v oblasti připravenosti na katastrofy a příslušné odezvy. V roce 2015 podepsala 
oficiální dohody o spolupráci s úřadem OCHA při OSN a WFP a plánují se další 
dohody s WHO a Mezinárodní organizací pro migraci.
Komise podnikla kroky k zajištění hladkého přechodu do 
fáze obnovy
47 
V závěrečné fázi odezvy v oblasti civilní ochrany, když se katastrofa chýlí ke konci, 
je Komise povinna usnadnit hladké předání mezi všemi příslušnými subjekty32. Za 
tímto účelem se u všech tří katastrof konala předávací setkání, jejichž smyslem 
bylo zajistit hladký přechod k humanitární pomoci, případně dalším investicím 
(viz rámeček 2 ).
48 
U všech tří katastrof provedly OSN, Světová banka a Evropská komise společ -
ně vyhodnocení potřeb po katastrofě. Po záplavách v Bosně a Hercegovině se 
středisko ERCC aktivně účastnilo výběru odborníků pro posouzení potřeb obnovy 
a provedlo související přípravnou misi. GŘ ECHO také před mezinárodní konferen -
cí dárců, která se konala v červenci 2014, úzce spolupracovalo s GŘ NEAR.32 Čl. 16 odst. 3 písm. e) 
rozhodnutí.Rámeček 2Koordinace přechodu do fáze obnovy v Bosně a Hercegovině
Případ rakouského modulu na čištění vody v kantonu Posavina v Bosně a Hercegovině může sloužit jako ilust -
race pečlivého předání. S tím, jak se pomoc postupně ukončovala, tým EUCP spolupracoval s místní pracovní 
skupinou, v níž byly zastoupeny místní samosprávy, dodavatelé vody, mezinárodní týmy a několik nevládních 
organizací, ve snaze formulovat strategii pro zajištění pitné vody, dokud nebude otestován, a v případě nut -
nosti vyčištěn, dostatek studen. Rakouský tým proto potřeboval zůstat na místě o dva měsíce déle. Jeho velká 
kapacita umožnila postupně stahovat ostatní týmy a rovněž zajistila, že pracovní skupina zůstala propojena 
s národním uskupením WASH33 pod vedením UNICEF.
33 Voda a sanitární a hygienické podmínky (WASH – water, sanitation and hygiene ).
25 Připomínky 
34 Společný komunikační 
a informační systém pro 
případy mimořádných 
událostí. EDRIS je síťový 
informační systém používaný 
k identifikaci příspěvků 
humanitární pomoci EU. EDRIS 
není součástí mechanismu 
UCPM.Komise ustavila rámec pro sběr, šíření a výměnu 
informací, je zde však prostor pro zlepšení v oblasti 
výkaznictví a podávání zpráv
Komunikační platforma Komise CECIS je pro sdílení informací 
užitečná, ale k posílení jejího dopadu je třeba další zlepšení
49 
Sdílení informací je ústřední funkcí mechanismu UCPM a napomáhá účinné koor -
dinaci. Sdílení informací podporuje i hlavní komunikační nástroj střediska ERCC, 
CECIS, který funguje jako ústřední platforma pro vydávání aktuálních informací 
o mimořádných situacích a jejich vývoji, distribuci informačních produktů a jako 
přehled o požadované, nabízené a přijaté či odmítnuté pomoci.
50 
Při odezvě na katastrofu je tento přehled pomoci klíčovým prvkem systému CE -
CIS. Účastnické státy tento prvek konkrétně ocenily. Zjistili jsme však, že jak pre -
zentaci přehledů, tak efektivnost jejich sestavování lze ještě zlepšit. I když aplika -
ce například nabízí shrnutí žádostí a nabídek, neukazuje celkové přijaté nabídky 
a zbývající potřeby podle jednotlivých žádostí, ani stav žádosti. Žádosti, kterým 
již bylo vyhověno, lze oddělit od žádostí, které na nabídky stále čekají, ale tuto 
informaci lze vyhledat pouze manuálně. Při velkém objemu žádostí jde o náročný 
úkon. Kvůli těmto omezením se shrnutí špatně čte a omezuje schopnost střediska 
ERCC poskytovat účastnickým státům ústřední přehled potřeb v reálném čase. 
Účastnické státy potvrdily, že jde o významné omezení.
51 
Další výzvou je evidování všech věcných a finančních příspěvků v krizové situaci 
s mnoha aspekty (jako propuknutí epidemie viru Ebola), kde se pomoc v oblasti 
civilní ochrany a humanitární pomoc často překrývají. Ve své zprávě o poučení 
z epidemie viru Ebola Komise zdůraznila nedostatky v systému EDRIS34 a nastínila 
okamžité kroky podniknuté k jejich omezení. V dubnu 2016 Komise zprovoznila 
propojení mezi systémy EDRIS a CECIS v reálném čase s cílem poskytnout kon -
solidovaný přehled jak pomoci civilní ochrany, tak humanitární pomoci. Tento 
prvek nebyl v době auditu k dispozici, nebyli jsme tedy schopni posoudit jeho 
užitečnost.
26 Připomínky 
52 
Pro týmy EUCP nasazené v terénu je nemožnost mobilního přístupu do systému 
CECIS významným omezením. Zjednodušený přístup ke shrnutí žádostí a nabídek 
(viz bod 50) pouze pro čtení by týmu umožnil získat úplný přehled přijatých a ne -
vyřízených nabídek EU, což by dále usnadnilo koordinaci na místě.
53 
Vzkazy, které si vyměňuje středisko ERCC s účastnickými státy (během katastrofy 
jich mohou být stovky) v evidenci CECIS, lze filtrovat pouze s obtížemi. Při naší 
analýze evidence jsme zejména zjistili, že se nerozlišuje mezi operačními zprá -
vami a správní komunikací35, což může zkomplikovat rychlou následnou kont -
rolu důležitých operačních záležitostí. Interní audit Komise systému z roku 2012 
podtrhl nedostatečné využívání systému filtrů, zejména ze strany zúčastněných 
států, a doporučil informační kampaň zaměřenou na úředníky odpovídající za 
středisko ERCC a účastnické státy. Přestože tato kampaň proběhla, situace se příliš 
nezměnila.
54 
Stávající postup pro zadávání žádostí o podporu na dopravu probíhá z valné části 
manuálně a středisku ERCC i účastnickým státům zabírá mnoho času. Jde o zby -
tečné správní břemeno, zejména na začátku krize. Užitečné informace týkající 
se zásilek pomoci (čas odeslání, čas doručení atd.) zůstávají pouze v papírové 
podobě, místo aby byly nahrány do databáze CECIS, a systém je tedy při produkci 
zpráv a přehledů o dopravě nemůže využít.
Informační produkty a mapy byly ve velkém rozsahu sdíleny 
a jsou zde známky toho, že byly užitečné
55 
Komise by měla sdílet posouzení a analýzy se všemi relevantními partnery36. 
U všech tří zkoumaných katastrof jsme nalezli dostatečné důkazní informace 
o tom, že Komise sdílela posouzení a analýzy s účastnickými státy, a to tak, že 
v systému CECIS pravidelně zveřejňovala sdělení o civilní ochraně, situační zprávy 
a aktuální zprávy o krizi.35 Vedle sebe existuje například 
několik typů sdělení: důležitá 
operační sdělení (například 
žádosti o pomoc nebo 
relevantní logistické 
podrobnosti), správní sdělení 
(jako žádosti 
o spolufinancování dopravy 
a granty), zprávy a zápisy 
z jednání.
36 Čl. 16 odst. 3 písm. a) bod iii) 
rozhodnutí.
27 Připomínky 
56 
Služba Komise pro řízení mimořádných situací v rámci programu Copernicus, kte -
rá poskytuje geoprostorové informace z dálkového průzkumu země, byla aktivo -
vána pro všechny tři katastrofy. Produkce map byla koordinována s útvarem OSN 
pro mapování UNOSAT37 a auditoři nezjistili žádné případy zdvojování činností. 
Mapy vytvořené systémem Copernicus byly k dispozici na veřejně přístupné 
stránce systému38.
57 
I když pro každou katastrofu bylo vytvořeno mnoho map, nalézt zdokumento -
vané doklady o jejich relevantnosti v době, kdy byl průběh katastrofy zhruba 
v polovině, je ze své podstaty obtížné. Auditoři nicméně zjistili jeden případ, kdy 
mapa ze systému Copernicus přímo přispěla k rozhodovacímu procesu při zápla -
vách v Bosně a Hercegovině (viz rámeček  3).
Komise organizovala inkluzivní setkání, jež usilovala 
o podporu výměny informací se subjekty EU a soudržnosti 
při poskytování pomoci
58 
Komise má své posouzení a analýzy sdílet nejen se svými partnery z oblasti civilní 
ochrany, ale i s ESVČ, a zajišťovat tak soulad operací civilní ochrany s celkovými 
vztahy Unie se zasaženou zemí39. Komise může také přijímat dodatečná podpůr -
ná nebo doplňková opatření k zajištění soudržnosti při poskytování pomoci40. 
U všech tří zkoumaných krizí GŘ ECHO organizovalo interní koordinační jednání 
pro všechna příslušná GŘ a agentury EU a ESVČ41 a využívalo přitom středisko 
ERCC jako ústřední platformu pro setkávání. Získali jsme důkazní informace 
o tom, že tato jednání byla inkluzivní a měla zmírňovat rizika překrývání a dupli -
kací v odezvě EU.37 Máme důkazní informace 
o dialogu mezi útvarem 
UNOSAT a střediskem ERCC, 
které mají vzájemně přístup ke 
svým nástrojům.
38 http://emergency.copernicus.
eu/mapping/
39 Čl. 16 odst. 3 písm. a) bod iii) 
a čl. 16 odst. 4) rozhodnutí.
40 Čl. 16 odst. 8 rozhodnutí.
41 Bosna a Hercegovina: GŘ 
NEAR a síly EUFOR, Ebola: GŘ 
DEVCO, GŘ FPI, GŘ SANTE, GŘ 
MOVE, RTD, ECDC, 
Eurocontrol, Nepál: GŘ DEVCO 
a GŘ FPI.Rámeček 3Mapa systému Copernicus přispěla v Bosně a Hercegovině k lepšímu rozhodování
V květnu 2014 byla obec Odžak, město v kantonu Posavina na severu Bosny a Hercegoviny, těžce postiže -
na povodněmi na řece Sávě. Dne 26. května 2014 byl dánský tým, působící z obce Modriča, připraven začít 
odčerpávat vodu v obzvláště zaplavené části Odžaku. V pozdější fázi, když byla s pomocí místních techniků 
a dánských odborníků na techniku znovu vybudována místní čerpací stanice, dánský a německý tým společně 
oblast posoudily s využitím map ze systému EU pro mapování Copernicus. Mapy poskytlo koordinační cen -
trum EU pro operace na místě, působící z fotbalového stadiónu ve městě Orašje. Mapy byly využity k určení 
hloubky bahna a stavu země pod ním. Týmy dospěly k závěru, že je bezpečné prostě kopat hlouběji a nechat 
vodu vsáknout do země a že je to lepší volba než časově náročnější čerpání. Varianta výkopu rovněž elimino -
vala potřebu vypumpovanou vodu přemístit. Bez této mapy by tým nebyl schopen situaci správně vyhodnotit, 
s největší pravděpodobností by výkop neriskoval a upřednostnil čerpání vody.
28 Připomínky 
42 V roce 2013 společná 
průzkumná mise úřadu ECHO 
a ESVČ do Nepálu doporučila 
k posílení koordinace 
v konzulárních otázkách 
společný plán pro 
připravenost EU (a toto 
doporučení bylo vydáno 
znovu při následné kontrolní 
návštěvě v roce 2014). I když 
taková proaktivní zvláštní 
návštěva je příkladem 
osvědčené praxe, plán 
připravenosti nikdy 
vypracován nebyl.59 
Komise od samého začátku analyzovaných krizí zapojovala ESVČ (jak ústředí, 
tak delegace EU), a to tak, že je zvala na koordinační schůzky a zapojovala je 
do systému pravidelné výměny informací. Ve skutečnosti bylo středisko ERCC 
v kontaktu s ESVČ už před vlastní formální aktivací mechanismu UCPM. U žádné 
ze zkoumaných katastrof členské státy nepožádaly o aktivaci systému UCPM kvůli 
tomu, aby získaly podporu civilní ochrany pro konzulární asistenci. V případě 
Nepálu však ESVČ konzulární internetový nástroj (CoOL) aktivovala, aby mohla 
sdílet informace s členskými státy a se střediskem ERCC. GŘ ECHO poskytovalo 
ESVČ především informace o letech, a to na základě přehledů, které mělo v systé -
mu CESIS42.
60 
Koordinace a spolupráce útvarů Komise obecně fungovala dobře. GŘ DEVCO 
prokázalo pružnost při poskytování rané dodatečné humanitární pomoci GŘ 
ECHO v době, kdy propukla epidemie viru Ebola, realokací prostředků z rezerv -
ních účtů B Evropských rozvojových fondů, jakož i rychlým nasazením svých 
mobilních laboratoří CBRN (laboratoř pro chemickou, biologickou, radiologickou 
a jadernou analýzu). GŘ ECHO navíc v průběhu epidemie viru Ebola úzce koor -
dinovalo svou činnost s GŘ DEVCO v souvislosti s konferencí na vysoké úrovni 
v březnu 2015.
Pracovní skupina pro virus Ebola fungovala jako fórum 
pro výměnu informací, což přineslo pro odezvu na tuto 
katastrofu přidanou hodnotu, měla být ale ustavena dříve
61 
Epidemie viru Ebola v západní Africe byla z hlediska mechanismu UCPM atypic -
kou katastrofou. Komise a agentury EU reagovaly na první zprávy o propuknutí 
nákazy rychle. Středisko ECDC rozeslalo první rychlé posouzení rizika na toto 
téma v březnu 2014. V dubnu byla v regionu nasazena evropská mobilní labo -
ratoř. Od dubna do srpna 2014 se o epidemii diskutovalo několikrát na výboru 
pro zdravotní bezpečnost a došlo k rychlé mobilizaci finančních prostředků pro 
některé klíčové partnery GŘ ECHO. Původní odezva však postrádala strategickou 
koncepci a nebylo rozhodnuto, kdo ji povede. Po eskalaci krize a vyhlášení ohro -
žení veřejného zdraví mezinárodního významu Světovou zdravotnickou organi -
zací dne 8. srpna 2014 byla organizována koordinační jednání, která však často 
nebyla orientovaná na výsledky, a jejich výsledkem tedy nebyla jasná opatření 
a body, které by mohly být předmětem následné kontroly.
29 Připomínky 
62 
Pracovní skupina pro Ebolu (ETF) byla ustavena v říjnu, přibližně šest měsíců po 
té, co Evropská rada dne 30. srpna 2014 vyzvala k větší koordinaci a přijetí kom -
plexního rámce pro odezvu na katastrofy (CRF). Práce na CRF proběhly v září a rá -
mec byl v průběhu následujících týdnů několikrát přepracován. K těmto krokům 
však došlo až několik měsíců po té, kdy se nákaza virem Ebola objevila poprvé. 
Koncem září jmenovala Evropská rada komisaře pro humanitární pomoc a řízení 
krizí koordinátorem EU pro Ebolu, aby tak zajistila koordinaci na politické úrovni.
63 
Koordinátor měl důležitý úkol upozorňovat členské státy na kritická opatření 
a podporu nutnou pro rozšíření odezvy (například organizace společné návštěvy 
v západní Africe v říjnu 2014 a rovněž setkání na vysoké úrovní a organizace dár -
covské konference v Bruselu v březnu 2015). Jak uvádí příloha  V, k těmto opatře -
ním, i když nutným, došlo, až když počet případů nákazy kulminoval.
64 
Zřízení ETF, které sdílelo prostory se střediskem ERCC, uvítaly všechny zainte -
resované strany jako důležitý krok posilující spolupráci a rozvoj odezvy EU. Její 
kompetence byly v podstatě operační povahy a patřilo k nim i zajišťování doplň -
kovosti a identifikace synergií. Přístup ETF byl inkluzivní: kromě dalších útvarů 
Komise, se jednání ETF účastnily i ESVČ, agentury EU, sekretariát Rady a členské 
státy (včetně některých národních koordinátorů pro Ebolu) a zástupci WHO, 
OCHA, WFP , UNICEF, IHP43 a několik nevládních organizací působících na frontové 
linii odezvy. Podle řady zainteresovaných stran byly hodnotné zejména aktuální 
informace o situaci sdělované v reálném čase delegacemi EU a zaměstnanci te -
rénní sítě ECHO. Zjistili jsme, že ETF fungovalo primárně jako platforma pro výmě -
nu informací k podpoře koordinace spíše než jako rozhodovací orgán.
65 
Navzdory určitým nedostatkům v řízení informací (přílišné množství informací, 
ne vždy aktuální distribuční seznamy) byla ETF schopna přispět k zajištění větší 
koordinace a soudržnější realizaci odezvy. Ilustrují to následující tři případy.
a) Z diskusí v ETF vyplynulo, že na konec října 2004 se připravují dvě samostat -
né terénní mise ESVČ a Komise (GŘ ECHO, GŘ DEVCO, GŘ SANCO a FPI). Byla 
přijata opatření k omezení rizika překrývání a duplikací, která spočívala ve 
vypracování společné zprávy o této misi.43 Mezinárodní humanitární 
partnerství (IHP) je síť sedmi 
evropských agentur pro řízení 
mimořádných situací. Členské 
státy IHP, které jsou rovněž 
účastnickými státy 
mechanismu UCPM, 
informovaly ETF o své činnosti 
v IHP formou prezentace.
30 Připomínky 
b) GŘ SANTE mohlo postoupit informace sdílené v pracovní skupině výboru pro 
zdravotní bezpečnost a pomoci plánovat a rozvíjet semináře organizované 
GŘ SANTE a úřadem ECHO (například o otázkách bezpečnosti a kontroly 
a o evropském zdravotnickém sboru).
c) Zaměstnanci střediska ECDC a epidemiologové ze stipendijních programů 
ECDC byli nasazeni prostřednictvím sítě GOARN Světové zdravotnické orga -
nizace jako podpora epidemiologických šetření na úrovní okresu, včetně zjiš -
ťování případů a sledování kontaktů. I když se mělo za to, že spolupráce mezi 
epidemiology a WHO byla jako celek dobrá, středisko ECDC zpravilo skupinu 
ETF o tom, že nasazení odborníci se potýkali se značnými logistickými problé -
my. GŘ ECHO následně zahájilo misi, jejímž úkolem bylo nalézt způsoby, jak 
podporu týmů zlepšit.
66 
V průběhu epidemie viru Ebola odradila některé jednotlivce od účasti na misi 
a souhlasu s nasazením v regionu skutečnost, že neexistovala žádná záruka 
vzdušné záchranné evakuace, tzv.  medevac , (potenciálně) nakažených mezinárod -
ních zdravotníků a humanitárních pracovníků. Spolupráce jak uvnitř, tak vně ETF 
mezi GŘ ECHO, GŘ SANTE a WHO zaměřená na zřízení systému vzdušné záchran -
né evakuace EU je příkladem účinné spolupráce, i když vytvoření tohoto systé -
mu trvalo navzdory naléhavosti a ústřednímu významu této potřeby poměrně 
dlouho (viz rámeček 4 ).Rámeček 4Vývoj evropského systému vzdušné záchranné evakuace byl složitý a zdlouhavý
Na akutní potřebu systému záchranné evakuace humanitárních a zdravotních pracovníků upozornili již Lékaři 
bez hranic (MSF) v srpnu 2014 a OSN v září téhož roku44. GŘ ECHO úzce spolupracovalo s GŘ SANTE a WHO 
na vývoji standardních provozních postupů pro evropský systém vzdušné záchranné evakuace, které výbor 
HSC schválil dne 14. října. Komise současně hledala dopravní prostředky (letadla) v civilním a komerčním45 
i vojenském sektoru46. Poté, co Komise nebyla schopna přimět účastnické státy, aby se zavázaly k tomu, že dají 
k vzdušné záchranné evakuaci k dispozici civilní prostředky, GŘ ECHO dne 5. září formálně požádalo ESVČ, aby 
aktivovala skupinu EU pro plánování pohybu (EUMPC) s cílem nalézt řešení s využitím vojenských prostřed -
ků. Navzdory úzké spolupráci mezi GŘ ECHO a EUMPC byla ochota členských států dát k dispozici vojenské 
prostředky velmi omezená. Další překážkou včasné realizace byl nedostatek předchozích zkušeností v této 
oblasti, absence hotových technických řešení a čas nutný na úpravu prostředků a jejich registraci. Systém EU 
pro vzdušnou záchrannou evakuaci byl nakonec dokončen, když Lucembursko přislíbilo DSSK dvě letadla, 
a byl dán k dispozici v polovině února 2015.
44 Akutní potřebu vzdušné záchranné evakuace výslovně vyjádřili Lékaři bez hranic 11. srpna 2014. Úřad OCHA při OSN zaslal žádost o kapacity pro 
vzdušnou záchrannou evakuaci středisku ERCC a NATO dne 1. září 2014.
45 I když členské státy byly schopny provádět letecké záchranné evakuace na bilaterálním základě a Komise měla možnost využít komerčních 
služeb, nebyla tato řešení považována za dostatečná.
46 Tento postup lze využít na základě formální žádosti GŘ ECHO, pokud potřeby za dané krize nelze uspokojit s využitím civilních alternativ 
(v zásadě by řešení s využitím armádních zdrojů měla vždy být až tou poslední možností).
31 Připomínky 
Komise plně nevyužívá informací, které má k dispozici, 
aby podávala zprávy o své celkové výkonnosti a o celkové 
výkonnosti mechanismu UCPM
67 
V ročních plánech řízení a zprávách o činnosti GŘ ECHO Komise definovala jeden 
ukazatel týkající se fáze odezvy na katastrofu47, konkrétně včasnost odezvy. Indi -
kátor však zahrnuje prvky mimo kontrolu Komise48. Odpovídat se za svou vlastní 
výkonnost je tak pro ni problematické.
68 
CECIS jako hlavní komunikační nástroj mechanismu UCPM neeviduje údaje 
o výkonnosti automatizovaným a strukturovaným způsobem, vyhledávat údaje 
o výkonnosti tak lze pouze manuálně a jde o zdlouhavý úkon. Jelikož datový 
soubor, který může systém automaticky využívat, je omezený, není systém CECIS 
schopen produkovat podrobné zprávy a řídicí informace o operační efektivnosti 
různých kroků odezvy na mimořádnou situaci – ať už má Komise tyto kroky pod 
přímou kontrolou, či nikoliv. Řada účastnických států uvedla, že by uvítaly, pokud 
by systém CECIS generoval agregovanější informace o výkonnosti.
69 
Protože neexistuje kvantitativní statistika o výkonnosti, např. o včasnosti nebo 
zbývajících žádostech čekajících na nabídky, Komise a účastnické státy nemají 
podstatné informace, které by jim umožnily měřit výkonnost mechanismu UCPM 
a jeho přidanou hodnotu, což by mohlo trvale zlepšit to, jak tento systém zainte -
resované strany přijímají.47 Ukazatel výsledku 1: průměrná 
rychlost intervencí v rámci 
mechanismu UCPM (od přijetí 
nabídky po nasazení).
48 Například zdroje zpřístupněné 
účastnickými státy nebo 
nominace odborníků 
účastnických států.
32
 Závěry a doporučení
70 
Dospěli jsme k závěru, že činnost Komise v rámci koordinace odezvy na katastro -
fy mimo Unii od začátku roku 2014 byla obecně účinná. Naše celkové hodnocení 
potvrdily i všechny účastnické státy, které odpověděly na náš dotazník. Vyjádřily 
i spokojenost s úlohou, kterou Komise hrála při usnadňování koordinace.
71 
U všech tří zkoumaných katastrof došlo k aktivaci mechanismu civilní ochra -
ny Unie včas (viz body 17–19) a týmy civilní ochrany EU pomáhaly s koordinací 
s týmy účastnických států v terénu (viz body 26–27). Pomoc s koordinací poskyto -
vanou Komisí posiluje i šíření informačních produktů, které byly hodnoceny jako 
užitečné (viz body 55–57).
72 
Komise přistoupila ke koordinaci svých vlastních útvarů, jakož i koordinaci 
s ostatními subjekty EU a třetími stranami inkluzivně (viz body 34–37 a body 
58–66). I když míra, v níž byly koordinační činnosti EU začleněny do systému OSN, 
byla u různých katastrof různá, dospěli jsme k závěru, že Komise respektovala 
celkovou vedoucí úlohu OSN (viz body 41–46). Koordinační úloha Komise trvala 
až do končené fáze odezvy a v jejím rámci byly přijaty kroky umožňující hladký 
přechod do fáze obnovy (viz body 47–48).
73 
Důležitou inovací právních předpisů zřizujících mechanismus UCPM byl vývoj 
evropské kapacity pro odezvu na mimořádné události (neboli „dobrovolného 
společného souboru kapacit“), která ustavuje soubor zdrojů pro odezvu, jež se 
členské státy předem zavázaly poskytnout. Vývoj dobrovolného společného 
souboru kapacit byl pomalý, což znamenalo, že Komise nebyla v situaci, kdy by 
mohla v rámci své odezvy na katastrofy, které jsme zkoumali, doporučit nasaze -
ní konkrétních zdrojů. Hrála nicméně důležitou roli v rozšiřování rozsahu DSSK, 
pokud to bylo potřeba (viz body 28–32).
33 Závěry a doporučení 
74 
Navzdory našemu obecnému závěru jsme zjistili řadu oblastí, kde je možné další 
zlepšení. Komise by mohla získat čas ve fázi předběžné výstrahy a ve fázi výběru 
a nasazení týmů EUCP (viz body 20–25). Řadu prvků v systému CECIS, komuni -
kační a informační platformě Komise, lze dále zlepšovat (viz body 49–54). Je zde 
prostor pro další zkvalitnění komunikace na místě a je možné usilovat o více sy -
nergií mezi operacemi civilní ochrany a operacemi humanitární pomoci (viz body 
38–40). Finanční a správní mechanismy Komise a střediska ECDC se při rozsáhlém 
nasazení epidemiologů prostřednictvím mechanismu UCPM v průběhu epide -
mie viru Ebola příliš dobře neuplatnily (viz bod 33). Komise by měla také zlepšit 
vykazování výkonnosti mechanismu UCPM i podávání příslušných zpráv (viz body 
67–69). Níže uvádíme pět doporučení, jak tyto záležitosti řešit.
Doporučení 1 – Získat čas v kritických raných fázích odezvy
Komise by měla:
a) u katastrof s náhlým nástupem využívat fáze předběžné výstrahy v systému 
CECIS dříve, jakmile se objeví první ukazatele dopadu anebo potřeby, a umož -
nit tak účastnickým státům mobilizovat zdroje před aktivací mechanismu 
UCPM;
b) po žádostech o pomoc zasílat žádosti o nominace odborníků okamžitě, 
pokud se dá od účastnických států přiměřeně očekávat podstatná odezva na 
velkou katastrofu;
c) nalézt způsoby, jak zrychlit výběr a nasazení týmů EUCP , a vyzvat účastnic -
ké státy, aby ve spolupráci s Komisí vyvinuly vzájemná odborná hodnocení 
výkonnosti a organizovaly setkání týmů s ústředím Komise, kde se bude po 
ukončení mise poskytovat zpětná vazba;
d) vést písemné záznamy o všech kontaktech s účastnickými státy, které mají 
úzké vazby k zasažené zemi, a které proto mohou mít dobré předpoklady 
poskytnout pomoc.
Cílové datum realizace: konec první poloviny roku 2017
34 Závěry a doporučení 
Doporučení 2 – Zlepšení prvků systému CECIS
Aby zlepšila přehled poskytované a požadované pomoci, umožnila lepší sledová -
ní priorit a posílila uživatelskou vstřícnost, měla by Komise změnit koncepci řady 
klíčových prvků v systému CECIS, včetně následujících:
a) automatizovat rozdílovou analýzu zadaných žádostí a splněných žádostí a za -
vést možnost třídění;
b) poskytnout týmům EUCP v terénu zjednodušené shrnutí žádostí a nabídek 
v reálném čase;
c) automatizovat pracovní postup pro žádosti o podporu na dopravu, a tak ho 
zrychlit a umožnit produkci statistik a přehledů v reálném čase;
d) podniknout další kroky umožňující účinně filtrovat operační a správní sdělení 
a určit opatření, která využívání tohoto prvku posílí.
Cílové datum realizace:
Dohoda o požadavcích se zainteresovanými stranami a akční plán:  
konec první poloviny roku 2017
Zadávací řízení, realizace a testování: konec roku 2018
Doporučení 3 – Posílit koordinaci a možné synergie na místě
Komise by měla:
a) posílit podávání zpráv z terénu týmy EUCP tím, že bude vyžadovat jasněj -
ší popisy prováděných posouzení potřeb a konkrétní sledování zjištěných 
potřeb;
b) zjistit, jak by bylo možné v budoucnu dále využít terénní sítě úřadu ECHO 
k podpoře týmů EUCP obecně a k vyhodnocování situace a posuzování po -
třeb konkrétně;
c) nalézt více příležitostí, jak posílit vzájemné poznávání poskytovatelů civilní 
ochrany a humanitární pomoci, včetně těch v systému uskupení OSN;
d) určit „kontaktní místa civilních ochrany“ v rámci terénní sítě národních 
a regionální kanceláří úřadu ECHO. Rovněž by měla společně s ESVČ určit 
„kontaktní místa civilní ochrany“ pro zaměstnance delegací EU v ohrožených 
zemích. V těchto kontaktních místech by pravidelně probíhala školení o vývo -
ji mechanismu UCPM a postupech jeho aktivace.
Cílové datum realizace: konec roku 2017
35 Závěry a doporučení 
Doporučení 4  – Prozkoumat možné změny mechanismu pro 
nasazování epidemiologů
V případě, že se EU rozhodne nasadit epidemiology prostřednictvím mechanismu 
UCPM v rámci odezvy na budoucí mimořádnou situaci masivního rozsahu s dopa -
dem na zdraví mimo Unii – a plně v tomto ohledu využije vedoucí úlohy WHO –, 
měly by Komise a středisko ECDC společně prozkoumat možné změny stávajících 
správních a finančních mechanismů, které by mohly rychlé a flexibilní nasazení 
usnadnit.
Cílové datum realizace: začátek roku 2018
Doporučení 5  – Posílit vyvozování odpovědnosti zlepšením 
výkaznictví a podávání zpráv
Aby sobě i účastnickým státům zajistila informace, které by mohly dále zlepšit 
výkonnost, přidanou hodnotu a přijetí mechanismu UCPM, měla by Komise:
a) stanovit klíčové ukazatele výkonnosti pro ty části odezvy, které spadají pod 
její kontrolu a za které může odpovídat;
b) vyvinout automaticky generované statistiky a zprávy založené na údajích 
v systému CECIS, aby bylo možné srovnávat odezvy na různé aktivace, a určit 
oblasti, kde je možné mechanismus UCPM zlepšit.
Cílové datum provedení:
Definice klíčových ukazatelů výkonnosti: konec první poloviny roku 2017
Generování statistik a zpráv: konec roku 2018 (viz doporučení 2)
Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 8. listopadu 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda  
 Klaus-Heiner LEHNE

36
 Přílohy
Aktivace mechanismu civilní ochrany pro katastrofy mimo UniiPříloha I
Aktivace mechanismu civilní ochrany pro katastrofy mimo Unii
Žádost o pomoc
Žádost o pomoc může zaslat:
– zasažený stát
– mezinárodní organizace (OSN, OPCW, IFRC, IOM)
Žádost o pomoc obvykle obsahuje seznam potřeb.Aktivace
Od roku 2002 byl mechanismus civilní ochrany aktivován  229*krát v režimu „žádost o pomoc“, většinou šlo o katastrofy mimo EU.  [*Údaje k listopadu 2015.]
Aktivace celkem Geograﬁcké rozložení
Doprava
Mechanismu UCPM nabízí tato řešení:– spoluﬁnancování nákladů na dopravu    (se sazbou 55 %)– sdružení dopravních prostředků– zprostředkovatel dopravy EU
Dobrovolný soubor kapacit
(DSSK)
Účastnické státy mohou přislíbit moduly DSSK 
na dobu dvou let a využít přitom:– spoluﬁnancování nákladů na adaptaci– ﬁnancování nákladů na certiﬁkaci– zvýšenou míru spoluﬁnancování  na dopravu (85 %)Odborníci na CO
Odborníci na civilní ochranu jsou navrhováni
účastnickými státy. Jejich výběr, informování o situaci a nasazení má na starosti středisko ERCC. Odborníci mohou vytvořit tým EUCP nebo být včleněni do týmů UNDAC jako přidruženíčlenové.
Tým EUCP
Týmy EUCP může zahrnovat styčného pracovníkastřediska ERCC a několik odborníků na CO z účastnických států. K případným úkolůmtýmu EUCP patří:– koordinace modulů EU na místě– posouzení potřeb– logistická podporaProstředky/moduly OdborníciKatastrofa
udeřila!
Středisko ERCC aktivuje
mechanismus UCPM
Účastnické státy nabízejí
moduly a prostředky 
v systému CECISPodrobné potřeby se
zveřejňují v CECIS, kde
čekají na nabídkyŽádosto pomoc
Žadatel přijímá nebo
odmítá nabídky
Lze zorganizovat dopravu pro
přijaté nabídky/týmy
Moduly a týmy jsou nasazovány 
v zasažené zemiVýzva pro odborníky
na CO se zveřejňuje
v systému CECIS
Středisko ERCC vybírá
odborníky navržené
účastnickými státy
Odborníci mohou vytvořit tým
EUCP nebo být součástí
týmu UNDACÚčastnické státy
nabízejí své odborníky 
v systému CECISMimo EU
V rámci EUMonitorování Předběžná výstrahaŽádost o pomoc
229113
3734%
66%
CV
Zdroj:  Evropský účetní dvůr. 
37 Přílohy 
Mechanismus civilní ochrany Unie – vztahy mezi účastníky k 31. srpnu 2016Příloha II
Mechanismus civilní ochrany Unie – vztahy mezi účastníky
Poskytovat konkrétní 
odborné poradenství
Synergie
s ostatními
nástroji EU
GŘ HO ME
[,,,]Výměna
informací
- Koordinace s humanitárními opatřeními- Výměna informací[,,,]OXFAM
MSF
Mezinárodní
zdravotnické složkyIFRC
IOM
Světová bankaMezinárodní organizace
Výměna
informacíKoordinujedoručení podpory EU
- Koordinace
- Vzájemné výstrahy- Výměna zpráv- 
Žádá o pomoc
- Žádá o odborníky 
  do týmu UNDAC
Podpora operací 
úřadu ECHOHumanitární partneři
(nevládní organizace /organizace
občanské společnosti)Účastnické státy
Delegace EUPoskytovat zprávy
a mapy
GŘ SANTEOCHA*Organizace
OSN- Žádá o pomoc
- Přijímá/odmítá nabídky
GŘ ECHO
- Žádá o moduly a odborníky
- Vyzývá k nasazení modulů
Nabídka modulů a odborníkůZasažená zeměNasadit přijaté
nabídky
JRCGŘ MOVE
SitRoom
Skupina EU pro
plánování pohybuGŘ DEVCOStřediskoERCC
ESVČVýměnainformací
* Primární aktér ze sekretariátu OSN
** Mezinárodní organizace pro migrace se dne 16. září 2016 stala přidruženou organizací OSNWFPWHO
Evropská komise
Zdroj:  Evropský účetní dvůr. 
38 Přílohy Příloha IIIPřehled tří zkoumaných katastrof
Ebola v západní Africe Zemětřesení v  Nepálu Povodně v Bosně a Hercegovině
Typ krize Epidemie Zemětřesení Povodně / sesuvy půdy
Začátek Březen 2014 25. duben 2015 13.–15. květen 2014
Doba trvání podpory na 
místě22 měsíců ~ 3 týdny ~ 2,5 týdne
Zasažená populace> 28 000 nakažených
> 11 200 mrtvých800 000 zasažených
8 700 mrtvých
2 200 zraněných3 000 000 zasažených
76 mrtvých
Dopad krizeDevastující účinky na bezpečnost, 
zdraví a ekonomiku celého regionu.Několik vesnic bylo zničeno.
> 510 000 zničených domů
> 286 767 zničených domůStovky tisíc lidí ztratily svůj zdroj obživy 
a klíčová infrastruktura byla poškozena.
Žadatel o aktivaci 
mechanismu UCPMSvětová zdravotnická organizace (WHO) 
prostřednictvím OSN OCHANepálské orgányMinisterstvo bezpečnosti Bosny 
a Hercegoviny
Datum aktivace 
mechanismu UCPM14. srpna 2014 26. dubna 2015 17. května 2014 
Účastnické státy UCPM 
účastnící se odezvy 14 17 19
Role OSNWHO bylo vedoucím účastníkem ode -
zvy za podpory UNMEER, EU, US, UK, FR
Tým UNDAC přítomen Tým UNDAC přítomen a systém uskupe -
ní OSN aktivovánBez týmu UNDAC a systém uskupení 
OSN nebyl oficiálně aktivován, i když 
podobné struktury byly účinně 
zavedeny
Hlavní mezinárodní 
aktéřiWHO, UNMEER, pracovní skupina EU 
pro virus Ebola (jádro: ECHO, DEVCO, 
SANCO, MOVE, ECDC, EEAS), US, UK, 
FR, MSF, jiné nevládní organizace 
a bilaterální dárci. OSN (OCHA, UNDAC, UNICEF, WFP) Relief 
International, bilaterální dárci, nevládní 
organizace.OSN, Světová banka, bilaterální 
dárci, Červený kříž, EUFOR, nevládní 
organizace.
Nasazený tým EUCP4 odborníci EU na CO (jako členové 
týmu UNDAC)
1 regionální koordinátor ECHO pro 
logistiku3 styční úředníci ERCC
10 odborníků EU na CO2 styční úředníci ERCC 
10 odborníků EU na CO
1 technický asistent ECHO 
Pomoc nabízená 
prostřednictvím UCPM •Potravinová pomoc, lékařské 
soupravy atd.
 •Přikrývky a chlór
 •Mobilní laboratoře, léčebná centra
 •Ambulance a polní nemocnice
 •Logistická podpora, vzdušná 
přeprava, námořní lodě
 •Medevac •Pátrací a záchranné týmy, základní 
tábory
 •Moduly na čištění vody
 •Lékařské týmy
 •Stany, přikrývky, spací pytle 
a přístřeší •Vodní čerpadla
 •Jednotky na čištění vody
 •Pytle s pískem
 •Potravinová pomoc
 •Helikoptéry, záchranné čluny
 •Stany, přikrývky, topná tělesa, 
ručníky
39 Přílohy Příloha IVNasazení epidemiologů EU v Guineji
Zdroj:  WHO, ECDC, Evropský účetní dvůr.02468101214161820
0501001502002503002014-T112014-T122014-T132014-T142014-T152014-T162014-T172014-T182014-T192014-T202014-T212014-T222014-T232014-T242014-T252014-T262014-T272014-T282014-T292014-T302014-T312014-T322014-T332014-T342014-T352014-T362014-T372014-T382014-T392014-T402014-T412014-T422014-T432014-T442014-T452014-T462014-T472014-T482014-T492014-T522015-T022015-T032015-T042015-T052015-T082015-T092015-T102015-T112015-T132015-T142015-T152015-T162015-T172015-T182015-T192015-T202015-T212015-T222015-T232015-T242015-T252015-T262015-T272015-T282015-T292015-T302015-T312015-T322015-T332015-T342015-T362015-T382015-T402015-T412015-T422015-T522015-T53Průměrný počet epidemiologů v terénu
Potvrzené případy nákazy virem Ebola (Zdroj: WHO)
Kalendářní týdenGuinea - Počet případů nákazy virem Ebola vs. Epidemiologové v terénu
Případy nákazy virem Ebola Epidemiologové v terénu
40 Přílohy Příloha VČasová osa událostí: propuknutí epidemie viru Ebola 2014–2015
05001 0001 5002 000T11T12T13T14T15T16T17T18T19T20T21T22T23T24T25T26T27T28T29T30T31T32T33T34T35T36T37T38T39T40T41T42T43T44T45T46T47T48T49T50T51T52T01T02T03T04T05T06T07T08T09T10T11T12T13T14T15T16T17T18T19T20T21T22T23T24T25T26T27T28T29T30T31T32T33T34T35T36T37T38T39Lucemburská letadla pro záchrannou evakuaci jsou uvedena do provozu
První vzdušná záchranná evakuace s využitím prostředků DSSK
Jmenování nové Komise EU
Jmenování koordinátora pro Ebolu
Společná mise  komisařů v zasažených zemích
Ustavení pracovní skupiny pro Ebolu
Schválení standardních provozních postupů pro leteckou záchrannou evakuaci (medevac) EU
Podpis memoranda o porozumění s USA pro Phoenix
Ustavení mise OSN pro odezvu na epidemii viru Ebola (UNMEER)
Úřad OCHA žádá CO EU o lékařské týmy a vzdušnou záchrannou evakuaci
První epidemiolog  nasazen střediskem ECDC
(prostřednictvím sítě GOARN)
WHO prohlásí epidemii viru Ebola za ohrožení
veřejného zdraví mezinárodního významu Aktivace mechanismu UCPM
MSF vyhlašuje, že nákaza virem Ebola
se vymkla kontrole
Nasazení první mobilní
laboratoře EU (EMLab)
První koordinačníschůzka o Ebolevedená úřadem ECHO 
Laboratoř BE nasazená z DSSKDruhá mise plavidla „Karel Doorman“
První vzdušná evakuace přes Phoenix
Lucemburk zahajuje adaptaci dvou letadel pro medevac EU
Nasazení prvních zaměstnanců střediska ECDC
První mise plavidla „Karel Doorman“
2014 2015
Potvrzené případy nákazy virem Ebola týdně
3procentní klouzavý průměr (potvrzené případy nákazy virem Ebola týdně)
Mezinárodní událost
Odezva EU
Zdroj:  WHO, Evropská komise, Evropský účetní dvůr.
41 Odpověď  
Komise
Shrnutí
VI
Komise vítá konstruktivní přístup Účetního dvora, který identifikuje prostor pro zlepšení. Tato zpráva obsahuje prak -
tická doporučení, jež po svém provedení zlepší příspěvek mechanismu UCPM ke schopnosti zúčastněných států, 
jakož i k poskytování záchrany a pomoci lidem v nouzi.
VII
Komise všechna doporučení přijímá.
Úvod
Rámeček 1 – Popis dobrovolného společného souboru kapacit
Od 1. října 2016 již 16 členských států zaregistrovalo, nebo je v procesu registrace, do dobrovolného společného 
souboru kapacit celkem 78 kapacit pro odezvu.
Zavázaly se k tomu Belgie, Česká republika, Dánsko, Finsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Německo, Nizozemsko, 
Polsko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Španělsko a Švédsko. Kapacity z dobrovolného společného sou -
boru byly doposud vyslány v osmi případech, a to včetně reakce na epidemii viru Ebola a žluté zimnice v roce 2016, 
lesních požárů uvnitř členských států EU, do Ekvádoru po zemětřesení v roce 2016 a na Haiti po hurikánu Matthew 
(také v roce 2016).
Tyto operace zahrnovaly poskytnutí zařízení na čištění vody, letadel pro boj proti lesním požárům, laboratoří 
veřejného zdravotnictví a mobilních laboratoří, týmů technické pomoci a podpůrných týmů a také ochranu veřej -
ného zdraví. Tyto operace poukazují na přidanou hodnotu tohoto souboru a rovněž na to, že zdroje souboru budou 
využívány stále častěji.
Připomínky
18
Komise začala v roce 2016 používat režim „předběžné výstrahy“, kdykoli jsou takové signály zjištěny nebo před -
pokládány, zejména pokud zvažuje zveřejnit předběžnou výstrahu, když se v GDACS objeví červená výstraha (což 
rovněž potvrzuje případné humanitární dopady). Od té doby byl režim „předběžné výstrahy“ použit více než 12krát. 
Například v případě zemětřesení v Ekvádoru (duben 2016, pohroma s náhlým nástupem) byla předběžná výstraha 
vydána téměř 2 hodiny před tím, než OSN požádalo o expertízu, a 16 hodin před zasláním žádosti ze zasažené země. 
Stejně tak během hurikánu Matthew na Haiti (říjen 2016, pomalý nástup) byla předběžná výstraha vydána 36 hodin 
před zasláním žádosti ze zasažené země.
21
Tento přístup byl použit v případě zemětřesení v Ekvádoru (duben 2016), kdy byly zúčastněné státy informovány 
o nasazení týmů EUCP dvě hodiny před zveřejněním nabídky na vyslání pátracího a záchranného týmu a jejím 
přijetím.
Odpověď Komise 42
Společná odpověď na body 23 a 24
Výbor pro civilní ochranu (CPC) vytvořil zvláštní skupinu zabývající se politikou v oblasti odborné přípravy, jejímž 
úkolem je projednávat profily odborníků z týmů EUCP a jejich funkce v rámci týmů. S CPC však bylo dohodnuto, 
že Komise v prvním pololetí roku 2017 představí další návrh, na jehož základě by bylo možné v dobrovolném společ -
ném souboru zaregistrovat kategorie odborníků, a nikoli pouze jednotlivě jmenované odborníky.
25
Komise začala od nového cyklu odborné přípravy, který byl zahájen v květnu 2016, zavádět do kurzů odborné pří -
pravy princip, podle kterého jsou uchazeči do EUCPT hodnoceni školiteli a po ukončení školení obdrží individuální 
informace o svém výkonu. Národní koordinátor odborné přípravy si navíc může vyžádat hodnotící formuláře týkající 
se konkrétního odborníka s toutéž státní příslušností.
29
Po značném nárůstu předem naplánovaných zdrojů v roce 2016 se očekává, že se využití dobrovolného společného 
souboru kapacit v budoucnu výrazně zvýší. Existují však také nepoměry, a Komise proto v nadcházejících měsících 
přijme zprávu týkající se nedostatečných kapacit v dobrovolném společném souboru kapacit.
38
Komise v důsledku nedávných zkušeností střediska ERCC podpořila odstupňované úrovně úzké spolupráce a koor -
dinace mezi EUCP a nástroji humanitární pomoci. Útvary Komise z oblasti civilní ochrany a humanitární pomoci, 
včetně těch v terénu, projednávaly prostřednictvím regionálních a centrálních seminářů mimo jiné i různé formální 
mechanismy.
40
Lepší spolupráce a koordinace mezi týmy EUCP a pozemní sítí humanitární pomoci například umožnila to, že během 
nedávné aktivace UCPM v případě hurikánu Matthew na Haiti (říjen 2016) byla většina nedostatků z hlediska potřeb 
identifikována pomocí vlastní sítě Komise pro humanitární pomoc. Komise nicméně souhlasí s tím, že kontakty se 
spolupracovníky z místních pracovišť ECHO a delegací EU musí být systematičtější.
50
Jelikož Komise již poukázala na to, že funkce „přehled pomoci“ by měla být v úzké spolupráci s uživateli přepraco -
vána, 12. zasedání Výboru pro civilní ochranu (v červnu 2016) rozhodlo o svolání schůze řídící skupiny CECIS s cílem 
tento druh žádostí řešit a regulovat.
51
Propojení mezi systémy EDRIS a CECIS v reálném čase se nyní provádí v systému CECIS. Všechna opatření přijatá 
v souvislosti s krizí na základě společného identifikačního kódu mohou být nyní zobrazena společně na stejné obra -
zovce jak pro civilní ochranu, tak humanitární pomoc. Tato funkce systému EDRIS bude zprovozněna ještě v roce 
2016.
Odpověď Komise 43
52
I když bezpečnost systému CECIS představuje pro zúčastněné státy skutečnou a přetrvávající starost, v návrhu pra -
covního programu civilní ochrany na rok 2017 je uvedeno, že bude prozkoumána možnost vytvořit webové rozhraní 
nebo webovou stránku pro export informací ze systému CECIS do jiných informačních nástrojů ERCC, jako je třeba 
portál ERCC pro pracovníky v terénu.
53
Jelikož Komise již poukázala na to, že evidence systému CECIS by měla být v úzké spolupráci s uživateli přepraco -
vána, 12. zasedání Výboru pro civilní ochranu (v červnu 2016) rozhodlo o svolání schůze řídící skupiny CECIS s cílem 
tento druh žádostí řešit a regulovat.
54
V návrhu pracovního programu civilní ochrany na rok 2017 se předpokládá, že systém CECIS umožní rychlejší postup 
týkající se dopravy a sníží počet administrativních kroků nutných k vydání žádosti o podporu.
66
K vytvoření funkčního a bezpečného evakuačního postupu, který kombinuje zdravotnické a logistické potřeby paci -
enta, bezpečnost letadla a pilotů a kapacitu přijímajícího zdravotnického zařízení, bylo třeba vynaložit značného 
úsilí.
Společná odpověď na body 67–69
Komise bere zjištění na vědomí a doporučení k řešení tohoto problému plně využije (kromě již plánovaných akcí na 
zlepšení využitelnosti a výkonnosti systému CECIS v nadcházejících letech).
Závěry a doporučení
73
Registrace zdrojů pro dobrovolný společný soubor se v druhé polovině roku 2016 podstatně zvýšila. Od 1. října 2016 
bylo zaregistrováno, či je v procesu registrace, 78 kapacit pro odezvu.
74
Komise vítá konstruktivní přístup Účetního dvora, který identifikoval prostor pro zlepšení. Tato zpráva obsahuje 
praktická doporučení, jež po svém provedení zlepší příspěvek mechanismu UCPM ke kapacitě zúčastněných států, 
jakož i k poskytování záchrany a pomoci lidem v nouzi. Komise navíc využije inovačních prvků právních předpisů 
o zavedení mechanismu UCPM k rozšířenému využívání zdrojů v případě potřeby.
Doporučení 1
Komise toto doporučení přijímá.
Odpověď Komise 44
Doporučení 2
Komise toto doporučení přijímá. V příštích letech se plánují významné změny s cílem zlepšit využitelnost systému 
CECIS v různých oblastech. Těmito body se bude zabývat řídící/uživatelská skupina, jež definuje své priority.
Doporučení 3
Komise toto doporučení přijímá.
Doporučení 4
Komise toto doporučení přijímá.
Doporučení 5
Komise toto doporučení přijímá.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 24.11.2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 28.9.2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 8.11.2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 7.12. 2016
Ke katastrofě může dojít kdekoliv a kdykoliv. Pokud dojde 
ke katastrofě – ať už přírodní či způsobené lidmi –, odezva 
musí být rychlá. Řádné řízení katastrof zachraňuje životy 
a účinná koordinace různých aktérů je pro úspěšnou 
odezvu na katastrofy zásadně důležitá. Mechanismus 
civilní ochrany Evropské unie (UCPM) byl zřízen k podpoře 
rychlé a účinné operační spolupráce mezi národními útvary 
civilní ochrany a úkolem Evropské komise je usnadňovat 
její koordinaci. Zkoumali jsme, zda Komise prostřednictvím 
mechanismu UCPM účinně podporovala koordinaci odezvy 
v reakci na tři nedávné mezinárodní katastrofy: záplavy 
v Bosně a Hercegovině (2014), propuknutí epidemie viru 
Ebola v západní Africe (2014–2016) a zemětřesení v Nepálu 
(2015). Dospěli jsme k závěru, že činnost Komise jako 
koordinátora byla od začátku roku 2014 obecně účinná. 
Uvádíme řadu doporučení, jak dále zlepšit fungování 
mechanismu UCPM ve fázi odezvy.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR