Zvláštní zpráva Zpráva o kontrole za rok 
2014 týkající se opatření 
přijatých v návaznosti na 
zvláštní zprávy Evropského 
účetního dvoraCS 2016  č. 02
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-3992-1 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/167007 QJ-AB-15-026-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-3958-7 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/87061 QJ-AB-15-026-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-3950-1 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/975265 QJ-AB-15-026-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Zpráva o kontrole za rok 
2014 týkající se opatření 
přijatých v návaznosti na 
zvláštní zprávy Evropského 
účetního dvora
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 02
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témat z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát CEAD (Koordinace, hodnocení, zajišťování kvality a vývoj), jemuž předsedá 
člen EÚD Igors Ludboržs.
Audit vedl vyšší manažer John Sweeney a vedoucí úkolu Csaba Hatvani s podporou a přispěním ředitele Neila Ushera, 
ředitele Philippa Froidura, vyššího manažera Paula Stafforda, vyššího manažera Emmanuela Raucha a Jukky Nurmia, Eli -
sabeth Türk-Saggelové, Eddyho Struyvelta, Katji Mattfolkové, Huberta Devilla, Stéphana Clota, Iva Koppelmaay, Ramony 
Bortnowschiové, Carlose Sáncheze Rivera, Jesúse Nieta Muñoze, Macieje Szymury, Nielse Sorensena, Alison Ballantine-S -
mithové, Danielle Pottierové, Gediminase Macyse a Shanea Enrighta.
Zpravodajem odpovědným za tento úkol byl člen EÚD Kevin Cardiff.
Zleva doprava: K. Cardiff, J. Sweeney, H. Deville, Cs. Hatvani, J. Nurmio.
03
 Obsah
Body
 Akronymy a zkratky
I–VI  Shrnutí
1–4 Úvod
5–8 Rozsah a koncepce
9–12  Jak Komise realizovala 44 doporučení
9 –11  Úvod
12 Díky realizaci doporučení se zlepšilo finanční řízení, avšak do budoucna 
zůstávají ještě některé problémy
13–23  Audit systémů a postupů Komise pro následná opatření
13–15  Úvod
16–18  Vnitřní kontrola Komise
19 Komise zlepšila svůj systém a postupy pro následná opatření, avšak přetrvávají nedostatky
20 Dostatečnost a spolehlivost informací o řízení
21–23  Monitorování částečně realizovaných doporučení
24–25  Osvědčené postupy týkající se jiných systémů a postupů
26–29  Závěry a doporučení
04 Obsah  
 
 Příloha I  — Přehled doporučení, která Účetní dvůr přezkoumával
 Příloha II —  Zemědělství: nástroje pro řízení trhu s mlékem a mléčnými výrobky
 Příloha III — Zemědělství: reforma trhu s cukrem
 Příloha IV  —  Zemědělství: zvláštní opatření ve prospěch nejvzdálenějších regionů a ostrovů 
v Egejském moři
 Příloha V  — Soudržnost: výdaje Evropského sociálního fondu na starší pracovníky
 Příloha VI — Vnější činnost: příspěvky poskytované prostřednictvím organizací OSN
 Příloha VII  — Vnější činnost: zajištění potravin
 Příloha VIII — Vnější činnost: CRIS
 Příloha IX — Vnitřní politiky: státní podpora
 Příloha X — Obecná kritéria pro účinný systém následných opatření
 Odpovědi Komise
05
 Akronymy a zkratky
ABAC : Účetní systém Komise na akruální bázi
CRIS : Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů ( Common External Relations Information System )
ERF : Evropský rozvojový fond
IAS: Útvar interního auditu Komise
PETRA : Aplikace pro vykazování času stráveného na projektech (Project Expense Time Reporting Application)
POSEI : Program speciálně zaměřený na odlehlost a ostrovní charakter (Programme d‘Options Spécifiques 
à l‘Éloignement et l‘Insularité)  – mechanismů POSEI využívají nejvzdálenější regiony EU v odvětví zemědělství
RAD : Doporučení, akce, absolutorium (Recommendations , Actions, Discharge ) – nástroj IT pro monitorování
SAM : Projekt modernizace státní podpory  (State Aid Modernisation )
SARI : Rozhraní pro vykazování státní podpory (State Aid Reporting Interface)
ZZ: Zvláštní zpráva
06
 Shrnutí
I
V této zprávě se předkládají výsledky našeho čtvrtého přezkumu, který se zabýval následnými opatřeními, kterými 
Komise reaguje na naše doporučení z předchozích zvláštních zpráv. Po konsolidovaných zprávách na totéž téma 
z roku 2011 (ZZ č. 19/2012) a z roku 2012 (ZZ č. 19/2013) byly v roce 2013 výsledky shrnuty v bodech 10.53 až 10.55 
výroční zprávy.
II
To, zda Komise provedla nutné kroky, aby odpovídajícím způsobem řídila doporučení Účetního dvora a přijala 
následná opatření reagující na ně, jsme posuzovali pomocí dvou dílčích otázek: Přijala Komise dostatečná opat -
ření k provedení auditních doporučení předložených ve vybraných zvláštních zprávách a byl systém Komise pro 
následná opatření spolehlivý?
III
Při přezkumu jsme prověřovali, jakými následnými opatřeními Komise reagovala na vzorek 44 doporučení z osmi 
našich zvláštních zpráv z období 2009–2012. U těchto doporučení jsme posuzovali jejich současný stav a související 
informace Komise o řízení.
IV
Náš přezkum ukázal, že Komise plně realizovala 60 % doporučení Účetního dvora, 29 % doporučení bylo realizováno 
ve většině ohledů, 8 % v některých ohledech a 3 % doporučení realizována nebyla.
V
Komise svůj systém a postupy pro následná opatření zlepšila, zejména pokud jde o koncepci, informace, soulad 
a uživatelskou vstřícnost aplikace IT pro následná opatření. Systém však v současné době plně nezajišťuje dosta -
tečnou auditní stopu provedených opatření ani neumožňuje vnitřní posouzení jejich dostatečnosti a monitorování 
částečně realizovaných doporučení.
VI
Vzhledem k nedostatkům zjištěným v současném systému Komise pro následná opatření a také k tomu, že Komise 
dříve uznala, že je třeba provést zlepšení, měla by Komise provést nutná zlepšení (ZZ č. 19/2013), aby její praxe byla 
v souladu s příslušnými standardy vnitřní kontroly.
07
 Úvod
01 
Podle mezinárodních auditorských standardů je kontrola opatření přijatých v ná -
vaznosti na auditní zprávy konečnou fází cyklu auditu výkonnosti, který zahrnuje 
plánování, realizaci a následnou kontrolu. Následná opatření v souvislosti s audit -
ními zprávami jsou nezbytnou součástí cyklu vyvozování odpovědnosti a napo -
máhají Komisi účinně realizovat naše doporučení.
02 
Tato zpráva je třetí konsolidovanou zprávou Účetního dvora o kontrole násled -
ných opatření. Připomínky z kontroly následných opatření z roku 2013 byly v sou -
hrnné podobě zveřejněny ve výroční zprávě za rok 2013.
03 
V naší první zprávě o kontrole následných opatření v roce 2012 (ZZ č. 19/2012) se 
konstatovalo, že Komise musí následná opatření reagující na naše auditní dopo -
ručení zlepšit. V naší druhé zprávě o kontrole následných opatření v roce 2013 (ZZ 
č. 19/2013) se doporučovalo, aby Komise vylepšila svůj nástroj IT pro monitoro -
vání, aplikaci RAD (doporučení, akce, absolutorium – Recommendations, Actions, 
Discharge ), aby aplikace lépe zachycovala doporučení, která byla realizována jen 
částečně.
04 
V této zprávě se předkládají výsledky našeho přezkumu provedeného v roce 
2014, který se týká následných opatření, kterými Komise reaguje na doporučení 
z našich předchozích zvláštních zpráv, a rovněž změn provedených v aplikaci 
RAD.
08
 Rozsah a koncepce
05 
Náš cíl byl dvojí: a) na vzorku doporučení ze zvláštních zpráv Účetního dvora 
provést omezený přezkum následných opatření provedených Komisí a b) provést 
audit spočívající v posouzení dostatečnosti a spolehlivosti současného systému 
a v označení oblastí, které lze zlepšit, s cílem posoudit, zda je systém Komise pro 
následná opatření (technický a procedurální) spolehlivý.
06 
Při auditu systému Komise se prověřovalo, jak byl systém (RAD) od našeho 
posledního přezkumu v roce 2012 upraven. Rovněž jsme porovnávali fungování 
a prvky systému RAD a dalších systémů pro následná opatření v útvarech Komise 
s cílem najít osvědčené postupy.
07 
Účelem našeho přezkumu následných opatření reagujících na předchozí doporu -
čení bylo určit jejich stav, včasnost jejich realizace a nevyřešené anebo případné 
nové relevantní problémy, jež je nutno řešit. Bylo vybráno osm zvláštních zpráv, 
zaprvé podle toho, zda od jejich zveřejnění uplynuly nejméně dva roky, aby Ko -
mise měla dostatek času na realizaci doporučení, a zadruhé podle toho, zda jsou 
doporučení stále relevantní. Zprávy, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, jsou 
uvedeny v  tabulce 1 .
08 
Při posuzování stavu realizace doporučení používáme tyto kategorie: realizováno 
v plném rozsahu, splněno ve většině ohledů, splněno v některých ohledech, nere -
alizováno, nebylo možno ověřit nebo již není relevantní.
09 Rozsah a koncepce  
 
Seznam vybraných zvláštních zpráv
Č. Zpráva č. Název
1 ZZ č. 14/2009 Dosáhly nástroje pro řízení trhu s mlékem a mléčnými výrobky svých hlavních cílů?
2 ZZ č. 6/2010 Splnila reforma trhu s cukrem své hlavní cíle?
3 ZZ č. 10/2010 Zvláštní opatření ve prospěch zemědělství nejvzdálenějších regionů a menších ostrovů v Egejském moři
4 ZZ č. 25/2012 Byly zavedeny nástroje pro monitorování účelnosti výdajů Evropského sociálního fondu na starší pracovníky?
5 ZZ č. 3/2011 Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem
6 ZZ č. 1/2012 Účelnost rozvojové pomoci Evropské unie pro zajištění potravin v subsaharské Africe
7 ZZ č. 5/2012 Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)
8 ZZ č. 15/2011 Zajišťují postupy Komise účelné řízení kontroly státní podpory?Tabulka 1
10
 Jak Komise realizovala 
44 doporučení
Úvod
09 
V tomto oddíle se předkládají výsledky přezkumu Účetního dvora, který se zabý -
val tím, jak Komise realizovala vzorek 44 doporučení z osmi vybraných zvláštních 
zpráv, které Účetní dvůr vydal v letech 2009–2012. Výsledek posouzení všech 
44 zkoumaných doporučení je uveden v  příloze I , zatímco přílohy II–IX  stručně 
shrnují příslušné audity, doporučení, následná opatření přijatá Komisí a zbývající 
otázky, které je třeba řešit.
10 
Ze 44 prověřovaných doporučení nebyla tři již relevantní1 a u tří doporučení 
nebylo možno následná opatření ověřit, neboť potřebné důkazní informace byly 
k dispozici pouze nebo většinou jen na úrovni členských států2.
11 
U zbývajících 38 doporučení, které bylo možno posoudit, jsme zjistili, že Komise 
v plném rozsahu realizovala 60 % našich doporučení3, 29 % realizovala ve většině 
ohledů, 8 % v některých ohledech a 3 % nebyla realizována.
Díky realizaci doporučení se zlepšilo finanční řízení, 
avšak do budoucna zůstávají ještě některé problémy
12 
Níže uvádíme příklady zlepšení a zbývající problémy v souvislosti s opatřeními 
reagujícími na naše auditní doporučení. Rámeček 1Lepší předpisy a monitorování (viz příloha II a  III)
Lepší předpisy a dokonalejší monitorování bylo zaznamenáno v odvětví mléka a cukru. Na trhu s mlékem 
umožnila postupná deregulace spolu s dohledem Komise a souborem opatření, která členské státy dostaly 
k dispozici, aby produkce mléka v EU lépe reagovala na poptávku na trhu, a přispěla k tomu, že nenastal ná -
vrat k dotované strukturální nadvýrobě. Krátkodobě však producenti mléka mohou čelit nestabilní poptávce 
a cenám. Komise sice ceny mléka a cukru pečlivě sleduje, avšak ovlivnit je může jen v omezené míře.1 V případě doporučení 1 ze ZZ 
č. 6/2010 bude režim kvót na 
cukr ukončen v roce 
2016/2017, v případě 
doporučení 3 ze ZZ č. 5/2012 
přijala Komisi novou, rozdílnou 
strategii IT a v případě 
doporučení 1 ze ZZ č. 5/2012 
bude systém CRIS nahrazen 
systémem ABAC Accounting.
2 Doporučení 3 ze ZZ č. 10/2010 
a doporučení 5 a 6 ze ZZ 
č. 6/2010.
3 Patří sem i doporučení (ZZ 
č. 15/2011 č. 11), které Komise 
původně odmítla.
11 Jak Komise realizovala 44 doporučení  
 Rámeček 2 Rámeček 3Lepší kvalita údajů
a) Poskytovat dostatečné informace a školení úředníkům OSN a Komise, kteří odpovídají za programy EU, 
má zásadní význam. Na základě našich doporučení jsou například relevantní aktéři v oblasti opatření 
pro zajištění potravin nyní pravidelně informováni a školeni o otázkách týkajících se boje proti hladu (viz 
příloha VII ). Kromě toho se nyní předkládají také informace o nákladech na poskytování financování pro -
střednictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem, aby bylo možno u příštích opatření zohled -
nit nákladovou efektivitu způsobů financování (viz příloha VI ).
b) Při řízení politik a programů EU má vzrůstající význam správa údajů. Například
i) pokud jde o Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS), což je informační systém, 
které Komise zavedla na podporu řízení vnějších akcí, byla posílena kontrola kvality údajů a byla 
vyjasněna odpovědnost za řízení bezpečnosti údajů (viz příloha VIII );
ii) kontrola státní podpory je nyní lépe vybavena systémy IT, když se vezme v úvahu zdokonalená apli -
kace pro vykazování času stráveného na projektech (PETRA) pro vykazování času a informací o řízení 
a rozhraní pro vykazování státní podpory (SARI) jako nástroj komunikace mezi členskými státy a Ko -
misí, který je v provozu od roku 2012 (viz příloha IX ).
Lepší informace o výkonnosti
a) Některé systémy řízení výkonnosti pro program POSEI a program pro egejské ostrovy, programy pro 
nezaměstnané starší pracovníky a programy v oblasti zajištění potravin se výrazně zlepšily díky používání 
povinných ukazatelů výkonnosti v ročních zprávách členských států.
 Členské státy však mají s poskytováním dostatečných a důsledně spolehlivých údajů potíže (viz přílo -
ha IV, V a VII ).
b) V oblasti zajištění potravin (viz příloha VII ) existuje nyní díky podrobným profilům celkový přehled o ka -
ždé z 50 zemí, přičemž stanovené ukazatele se týkají kontextu zajišťování potravin. Dále u programů za -
bývajících se potřebami starších pracovníků (viz příloha V ) Komise zlepšila dokumentování svých kontrol 
tím, že zavedla nově vytvořené kontrolní seznamy na období 2014–2020, čímž se zlepšila dokumentace 
a pokrytí opatření;
c) Doporučili jsme provést zlepšení u povinností podávat zprávy o příspěvcích EU poskytovaných prostřed -
nictvím organizací OSN, včetně ukazatelů SMART, srovnávacích zpráv, podrobných pracovních plánů 
a srozumitelných podrobných rozpočtů. Ty jsou nyní stanoveny ve společných pokynech vydaných v roce 
2011 (viz příloha VI ).
12
 Audit systémů a postupů 
Komise pro následná 
opatření
Úvod
13 
Podle standardů Komise pro vnitřní kontrolu4 (SVK) musí vedení stanovit do -
hledová opatření, aby byly činnosti prováděny efektivně a účinně a aby byly 
současně dodržovány platné předpisy (SVK č. 9 „Dohled vedení“). Patří sem tyto 
požadavky:
a) vedení je povinno vést si přehled o hlavních záležitostech a zajišťovat ná -
sledná opatření reagující na přijatá auditní a jiná doporučení. Dohled vedení 
se týká jak aspektů legality a správnosti, tak operační výkonnosti a zahrnuje 
dohled nad externími subjekty, jimž byly svěřeny úkoly plnění rozpočtu;
b) generální ředitelé jsou povinni informovat odpovědného komisaře o všech 
potenciálně významných skutečnostech týkajících se vnitřní kontroly a auditu 
a také o významných (materiálních) rozpočtových a finančních skutečnos -
tech, které by mohly mít dopad na řádné řízení prostředků nebo které by 
mohly bránit dosažení stanovených cílů.
14 
Standard také stanoví pro posouzení účinnosti kontroly kromě jiných i následující 
kritéria, která by vedení mělo zohlednit:
a) zda jsou významné skutečnosti zjištěné při dohledových činnostech systema -
ticky dále sledovány;
b) pokud za provádění opatření odpovídají prováděcí subjekty (například 
v členských státech nebo agenturách), zda odpovědný útvar Komise zajistil 
vhodný dohled a další sledování.
15 
Mezinárodní standardy pro profesní praxi interního auditu5 také stanoví ve 
svých doporučeních pro praxi, že interní auditoři „hodnotí přiměřenost, účinnost 
a včasnost opatření přijatých managementem na základě pozorování a doporu -
čení, včetně těch, které učinili externí auditoři nebo ostatní subjekty“.4 Vnitřní kontrolou se rozumí 
postup koncipovaný tak, aby 
poskytoval přiměřenou jistotu 
o dosažení cílů z hlediska 
účinnosti a efektivnosti 
operací, spolehlivosti jejího 
účetního výkaznictví 
a souladu s právními předpisy 
a nařízeními, http://www.coso.
org/resources.htm  (Výbor 
sponzorských organizací 
Treadwayovy komise). 
Standardy vnitřní kontroly 
Komise a související rámec lze 
nalézt v tomto dokumentu: 
„Sdělení o revizi standardů 
vnitřní kontroly a souvisejícího 
rámce – Posílení účinnosti 
kontroly (SEK(2007) 1341)“.
5 Mezinárodní standardy pro 
profesní praxi interního auditu 
(standardy). Související 
standard 2500.A1 
a Doporučení pro praxi 2500.
A1.1: Proces následné kontroly. 
Útvar interního auditu Komise 
provádí svou činnost podle 
těchto standardů.
13 Audit systémů a postupů Komise pro následná opatření  
 
Vnitřní kontrola Komise
16 
Monitorování doporučení předložených Účetním dvorem, které vyžaduje SVK 9, 
je v první řadě povinností samotného vedení. Informace o následných opatřeních 
reagujících na naše doporučení a požadavky orgánu udělujícího absolutorium 
vkládají útvary Komise do aplikace RAD, která slouží jako východisko pro vypra -
cování oddílu výroční zprávy o činnosti6, která je věnována následným opatřením 
v návaznosti na doporučení a požadavky.
17 
Komise také vypracovává roční zprávu o požadavcích předložených Evropským 
parlamentem a Radou7 v jejich funkci orgánu udělujícího absolutorium za pl -
nění rozpočtu Evropské unie. Několik útvarů Komise8 rovněž provozuje vlastní 
aplikace, které slouží k monitorování auditních doporučení a auditních zjištění 
v oblastech, za něž odpovídají (viz body 24–25). Těchto několik modulů místních 
aplikací usnadňuje řízení (včetně plánování, monitorování a výkaznictví) a prová -
dění opatření reagujících na doporučení a požadavky formulované příslušnými 
subjekty (IAS, EÚD, EP , Rada), protože generální ředitelství a útvary mají příslušné 
informace a akční plány k dispozici z jednoho zdroje. Moduly také podporují čin -
nosti vnitřní kontroly (související se standardy vnitřní kontroly) a kontroly ex post .
18 
Do března 2015 mělo každé generální ředitelství svoje oddělení interního auditu 
(IAC) a koordinátora vnitřní kontroly, k jejichž funkcím patřilo informovat vedení 
generálního ředitelství o dostatečnosti a pokroku opatření podniknutých při 
realizaci doporučení Účetního dvora. V listopadu 2014 Komise rozhodla, že funkci 
interního auditu centralizuje. Oddělení interního auditu byla tedy rozpuštěna 
a funkci interního auditu pro Komisi a její výkonné agentury začal vykonávat 
výhradně útvar interního auditu (IAS)9.6 http://ec.europa.eu/atwork/
key-documents/
index_en.htm
7 Čl. 166 odst. 2 nařízení (EU, 
Euratom) č. 966/2012 
Evropského parlamentu 
a Rady ze dne 25. října 2012, 
kterým se stanoví finanční 
pravidla o souhrnném 
rozpočtu Unie a o zrušení 
nařízení Rady (ES, Euratom) 
č. 1605/2002 (finanční 
nařízení) (Úř. věst. L 298, 
26.10.2012, s. 1).
8 Včetně IAS, GŘ pro 
zemědělství a rozvoj venkova, 
GŘ pro politiku sousedství 
a jednání o rozšíření a GŘ pro 
výzkum a inovace.
9 http://ec.europa.eu/dgs/
internal_audit/about/history/
index_en.htm
14 Audit systémů a postupů Komise pro následná opatření  
 
Komise zlepšila svůj systém a postupy pro následná 
opatření, avšak přetrvávají nedostatky
19 
Dobře řízený systém informací o řízení, do něhož se zaznamenávají auditní 
doporučení a následná opatření, by měl usnadňovat vyvozování odpovědnosti 
vůči externím i interním zainteresovaným subjektům a monitorovat zlepšení ve 
finančním řízení. Zaznamenané informace by měly být spolehlivé, měla by být 
stanovena priorita opatření a měla by existovat auditní stopa, aby bylo možno 
doložit provedená opatření a také případy, kdy nebylo provedeno žádné nebo 
jen omezené opatření, a příslušné důvody, aby se vedení mohlo informovaně 
rozhodnout, zda riziko plynoucí z nesplnění doporučení přijme. Systém by měl 
rovněž vedení poskytovat včasný přehled o skutečnostech, na něž upozornili 
jeho auditoři (interní i externí), pokud jde o zjištěná rizika a nedostatky a doporu -
čená opatření, a měl by usnadňovat následná opatření provedená odpovědnými 
vedoucími a rovněž navazující monitorování a ověřování těchto opatření.
Dostatečnost a spolehlivost informací o řízení
20 
Informace o řízení poskytované aplikací RAD byly obecně spolehlivé. Avšak u 11 
z 24 kritérií ( příloha X ), pomocí nichž jsme účinnost systému následných opatření 
posuzovali, byly zjištěny tyto nedostatky:
a) pokud se jedná o úplnost auditní stopy, setkali jsme se jen s několika případy, 
kdy byly v databázi uloženy podpůrné doklady (například akční plány k úko -
lům, které je třeba v reakci na doporučení realizovat). Tyto informace jsou 
důležité, neboť odpovědi Komise zveřejňované spolu se zvláštními zprávami 
mohou nebo nemusí popisovat konkrétní kroky, které mají být v reakci na 
doporučení podniknuty;
b) doporučení určená členským státům jsou sice obecně zanesena do aplikace 
RAD a jsou označena buďto jako „přijatá“, nebo „odmítnutá“, Komise je ovšem 
dále nesleduje. Pokud za provádění opatření reagujících na naše doporučení 
odpovídají členské státy a agentury, měly by v souladu s SVK 9 „Dohled nad 
řízením“ odpovědné útvary Komise zajistit vhodný dohled a další sledování;
c) informace obsažené v RAD mohou nadsazovat rozsah, v jakém jsou příslušná 
doporučení realizována10. Například z 39 plně realizovaných („provedených“) 
doporučení v RAD jsme 14 (36 %) považovali pouze za částečně realizované 
(„splněno ve většině ohledů“ nebo „splněno v některých ohledech“);10 Tento rozpor mezi 
hodnocením Komise 
a Účetního dvora může 
částečně vysvětlovat 
skutečnost, že RAD obsahoval 
před rokem 2015 pouze čtyři 
kategorie hodnocení. 
Částečně realizovaná 
doporučení tak systém 
nedokázal zachytit.
15 Audit systémů a postupů Komise pro následná opatření  
 
d) kromě rámcových informací obsažených ve výroční zprávě generálních 
ředitelství o činnosti11 se nevypracovávají žádné zprávy či ukazatele, které by 
poskytovaly konkrétní informace o dostatečnosti, účinnosti nebo včasnosti 
opatření reagujících na auditní doporučení, jak to doporučují mezinárodní 
auditorské standardy.
Monitorování částečně realizovaných doporučení
21 
Komise podnikla několik kroků, aby zlepšila monitorovací funkci systému, včetně 
vypracování ročních plánů sledování pokroku. V roce 2014 zavedla nový stav do -
poručení „částečně realizováno“. Útvary Komise však tuto kategorii nyní používají 
jen v omezené míře.
22 
Doporučení, která Účetní dvůr vyhodnotil jako „částečně realizovaná“, ale která 
jsou v aplikaci RAD označena jako „provedená“, Komise následně znovu neoteví -
rá a nepřeřazuje do jiné kategorie. Kromě toho neexistuje proces, kterým by se 
posuzovalo, zda jsou stará nesplněná doporučení v databázi i nadále relevantní. 
Stav žádného z 86 doporučení z 21 zvláštních zpráv, která Účetní dvůr dříve vy -
hodnotil jako částečně realizovaná, tak nebyl v aplikaci RAD přehodnocen.
23 
Komise již ve svých odpovědích na naši zprávu o kontrole následných opatření 
v roce 2013 (ZZ č. 19/2013) uznala, že je třeba zabývat se možností sjednotit hod -
noticí kategorie používané Komisí a Účetním dvorem a aplikaci RAD dále vyvíjet, 
aby se informace poskytované vedení zlepšily. Kvůli jiným prioritám Komise 
bohužel při řešení těchto potřeb nikam nepokročila.11 A od června 2015 i ve zprávách 
RAD Business Objects .
16
 Osvědčené postupy týkající 
se jiných systémů a postupů
24 
Provedli jsme systematické srovnání, jak několik generálních ředitelství Komise 
zpracovává doporučení Účetního dvora a IAS, abychom identifikovali osvědče -
né postupy. Zkoumali jsme přitom systémy a postupy pro následná opatření na 
vzorku doporučení z auditních zpráv ve vztahu k šesti generálním ředitelstvím: 
GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj, GŘ 
pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, GŘ pro politiku sousedství 
a jednání o rozšíření, GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ pro výzkum 
a inovace, abychom porovnali rozsah funkcí systémů12. Přehled funkcí těchto 
systémů je uveden v  rámečku 4 .
25 
Tyto různé systémy Komise pro následná opatření byly vyvinuty proto, aby zo -
hledňovaly individuální a specifické potřeby příslušných generálních ředitelství. 
Při přezkumu jednotlivých systémů vyšly ve srovnání s aplikací RAD najevo jejich 
mnohé dobré funkce při podpoře vhodných požadavků v oblasti vyvozování 
odpovědnosti a správy. Rámeček 4Příklady jiných systémů pro následná opatření v útvarech Komise
a) Aplikace pro následná opatření GRC Issue Track , kterou používá útvar interního auditu Komise (IAS), je 
spolehlivý systém, který zaznamenává všechny skutečnosti a průběžně je sleduje. Zprávy se podávají 
čtvrtletně a zaměřují se na záležitosti v prodlení vyznačující se vysokým rizikem. Akční plány a všechny 
podpůrné dokumenty jsou v systému bezprostředně přístupné. Existuje několik zpráv, včetně výroč -
ní zprávy interního auditora (ARIA), výroční zprávy o činnosti IAS a zpráv výboru pro sledování auditu. 
V rámci následného opatření se znovu vyhodnocuje zbytkové riziko a může se snížit závažnost doporu -
čení. Kontrolovaným subjektům se stále připomínají otevřené otázky, což zaručuje vysokou viditelnost 
a pravidelnou následnou kontrolu.
b) Komise (GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova) používá nástroj pro řízení vnitřní kontroly (ICM), což je 
sdílený pracovní prostor. To umožňuje měsíční přenos vybraných údajů z aplikace RAD. Nástroj má oproti 
RAD několik výhod, k nimž patří uživatelské pohodlí (pro auditory i vedoucí pracovníky), řízení akčních 
plánů a souvisejících opatření, dokumentace stavu doporučení prováděná kontrolovaným subjektem i au -
ditorem a několik předpřipravených zpráv o doporučeních, jejichž platnost má vypršet, a o doporučeních 
v prodlení. ICM kontrolovaným subjektům pomáhá napsat jasné, dosažitelné a časově vymezené akční 
plány. Obsahuje též zprávy dokládající stav doporučení z auditů IAC, IAS a EÚD a rovněž požadavků Ev -
ropského parlamentu a Rady. Tyto zprávy se denně aktualizují, takže vždy obsahují nejnovější informace.
c) Systém ASUR GŘ pro výzkum a inovace a sytém ARGO GŘ pro politiku sousedství a jednání o rozšíření 
mají ve srovnání s RAD ještě další funkce. Například se vyžaduje standardní akční plán a dobře jsou spra -
vovány lhůty a dokumentace. Oba systémy obsahují modul pro plánování a analýzu rizika a jsou pružné 
a do velké míry přizpůsobitelné.12 Doporučení Účetního dvora 
obsahuje pouze aplikace 
„řízení vnitřní kontroly“ (ICM) 
GŘ pro zemědělství a rozvoj 
venkova, přičemž každý měsíc 
se převádějí údaje z RAD.
17
 Závěry a doporučení
26 
Z našeho přezkumu následných opatření Komise reagujících na 44 doporučení 
z našich zvláštních zpráv plyne, že Komise v plném rozsahu realizovala 60 % do -
poručení Účetního dvora, 29 % bylo realizováno ve většině ohledů a 8 % v někte -
rých ohledech, což přispělo ke zlepšování finančního řízení v řadě oblastí rozpoč -
tu EU (viz bod 12 a  přílohy II až IX ).
27 
Náš audit dostatečnosti a spolehlivosti aplikace RAD používané Komisí ukázal, že 
informace v aplikaci RAD jsou obecně spolehlivé. Aplikace však stále vykazuje ne -
dostatky jako chybějící konkrétní informace o podniknutých opatřeních (bod 20 
a)), chybějící vhodný dohled nad doporučeními a jejich další sledování, pokud 
za provádění opatření odpovídají členské státy (bod 20 b)), a chybějící následné 
monitorování a revize částečně realizovaných doporučení (bod 20 c)).
28 
V souladu se svými standardy vnitřní kontroly a osvědčenými postupy interního 
auditu potřebuje Komise celkový přehled o opatřeních podniknutých v reakci 
na nedostatky, které Účetní dvůr a orgán udílející absolutorium, které se zabý -
vají kontrolou a dohledem, zjistily. Jak již Komise dříve uznala, kategorie pro 
posuzování dostatečnosti provedených opatření je třeba sladit a aplikaci RAD 
dále vyvíjet, aby se informace poskytované vedení zlepšily. To je třeba doplnit 
lepším dalším sledováním, které povede ke kvalitnějšímu vykazování dostateč -
nosti a včasnosti provedených nápravných opatření, a Komise by měla učit útvar, 
který tuto činnosti bude provádět. Pokud by se to podařilo, vylepšený systém pro 
následná opatření by poskytoval dostatečné, spolehlivé a relevantní informace 
o zlepšeních plynoucích z auditních doporučení Účetního dvora, a přispíval tak 
k řádnému finančnímu řízení rozpočtu EU.
18 Závěry a doporučení  
 
29 
Vzhledem k nedostatkům zjištěným v současném systému Komise pro násled -
ná opatření a k tomu, že Komise dříve uznala, že je třeba provést zlepšení (ZZ 
č. 19/201313), doporučujeme, aby Komise své systémy potřebným způsobem zlep -
šila, aby byla její praxe v souladu s příslušnými standardy vnitřní kontroly, včetně 
těchto požadavků:
a) vysvětlit anebo doložit stav opatření reagujících na doporučení;
b) přezkoumat opatření členských států a agentur, kterými plní naše auditní 
doporučení;
c) ve výročních zprávách o činnosti nebo jinde v širším rozsahu informovat 
o opatřeních, kterými se mají splnit doporučení;
d) přezkoumat doporučení vyhodnocená Účetním dvorem jako částečně realizo -
vaná, aby byl doložen jejich skutečný stav.
Tuto zprávu přijal senát CEAD, jemuž předsedá Igors LUDBORŽS, člen Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 19. ledna 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
13 Viz bod VI shrnutí.
19
 Přílohy Příloha IPřehled doporučení, která Účetní dvůr přezkoumával
ZZ V auditu Bod RADRealizováno 
v plném 
rozsahuRealizovánoNerealizo -
vánoNebylo 
možno 
ověřitJiž není 
relevantníve většině 
ohledův některých 
ohledech
ZZ č. 14/2009  
Mléko1 66 Provedeno X
2 67 Provedeno X
3 69 Provedeno X
4 72 Provedeno X
ZZ č. 6/2010  
Cukr1 99/1 Provedeno X
2 99/2 Provedeno X
3 101 Provedeno X
4 102 Provedeno X
5 108 Zamítnuto X
6 108 Zamítnuto X
ZZ č. 10/2010  
Nejvzdálenější 
regiony1 80 Provedeno X
2 81 Provedeno X
3 82 Provedeno X
4 83 Provedeno X
5 84 Provedeno X
ZZ č. 25/2012  
Starší 
pracovníci1 62 Provedeno X
2 62 Provedeno X
3 63 Provedeno X
4 64 Provedeno X
5 64 Provedeno X
ZZ č. 3/2011  
OSN1 48 Provedeno X
2 50 Provedeno X
3 52 Provedeno X
ZZ č. 1/2012  
Zajišťování 
potravin1 68 Provedeno X
2 68 Provedeno X
3 68 Provedeno X
4 68 Provedeno X
5 68 Provedeno X
6 68 Provedeno X
20 Přílohy  
 Příloha IZZ V auditu Bod RADRealizováno 
v plném 
rozsahuRealizovánoNerealizo -
vánoNebylo 
možno 
ověřitJiž není 
relevantníve většině 
ohledův některých 
ohledech
ZZ č. 5/2012  
CRIS1 76 Provedeno X
2 79 Provedeno X
3 80 Zrušeno X
4 81 Provedeno X
ZZ č. 15/2011  
Státní podpora1 96a Provedeno X
2 96b Provedeno X
3 96c Provedeno X
4 98a Zamítnuto X
5 98b Provedeno X
6 98c Provedeno X
7 98d Provedeno X
8 98e Provedeno X
9 98f Provedeno X
10 100a Provedeno X
11 100b Zamítnuto X
CELKEM 44 44 23 11 3 1 3 3
POSOUZENO 38 60 % 29 % 8 % 3 %
21 Přílohy  
 Příloha IIZemědělství: nástroje pro řízení trhu s mlékem a mléčnými výrobky
1. Otázkou zvláštní zprávy č. 14/2009 bylo, zda nástroje pro řízení trhu s mlékem a mléčnými výrobky 
dosáhly svých hlavních cílů.
„Produkce mléka má pro zemědělské hospodářství Evropské unie podstatný význam. Více než milion pro -
ducentů dodává ročně 148 milionů tun mléka s přibližnou výstupní cenou 41 000 milionů EUR. Mléčný 
průmysl (vyrábějící hlavně sýr, máslo a konzumní mléko) zaměstnává kolem 400 000 osob a vytváří obrat 
120 000 milionů EUR.“
(Zdroj:  tisková zpráva EÚD/09/63 )
2. Účetní dvůr v této zvláštní zprávě zkoumá, jak účinně Evropská komise řídí trh s mlékem a mléčnými výrobky 
od zavedení mléčných kvót v roce 1984, a vychází přitom z hlavních cílů politiky EU v odvětví mléka a mléč -
ných výrobků. Upozorňujeme též na nejkritičtější otázky, na něž je třeba se při postupné deregulaci odvětví 
mléka, zahájené v roce 2003, zaměřit.
3. Politika EU v odvětví mléka a mléčných výrobků byla koncipována tak, aby plnila složitý soubor cílů, zejména 
a) dosažení rovnováhy na trhu, b) stabilizace cen mléka a mléčných výrobků, c) zajištění odpovídající životní 
úrovně výrobců a d) zvýšení konkurenceschopnosti.
22 Přílohy  
 Příloha IIDoporučení Účetního dvora
Doporučení Stav plnění Posouzení Účetního dvora
1)  Komise by měla pokračovat v dohledu nad vývojem trhu 
s mlékem a mléčnými výrobky a provádět opatření nutná 
k tomu, aby deregulace tohoto odvětví opět nevyústila 
v nadvýrobu. V opačném případě by se cíl Komise spočívající 
v udržování minimální míry regulace typu záchranné sítě mohl 
v krátké době ukázat jako nesplnitelný.Realizováno v plném 
rozsahuDeregulace trhu a tržně orientovaný přístup sledovaný Ko -
misí umožnily, aby produkce mléka v EU lépe reagovala na 
poptávku na trhu, a tím přispěly k cíli Společenství, kterým 
je stabilizovat trh s mlékem a mléčnými výrobky a zabránit 
tomu, aby znovu došlo k nadvýrobě, zejména permanentní 
strukturální, dotované nadvýrobě.
2)  I když Účetní dvůr uznává, že tvorba cen v potravinářském 
odvětví je obzvláště složitá, považuje za nutné, aby ji Komise 
pravidelně sledovala. Komise a členské státy jsou povinny dbát 
na to, aby koncentrace zpracovatelských a distribučních podni -
ků nestavěla výrobce mléka do pozice pouhých „příjemců cen“ 
(price-takers ) a neomezovala možnost koncových spotřebitelů 
spravedlivě využívat snížených cen.Realizováno ve většině 
ohledůPokud jde o monitorování, nedávno vytvořené středisko 
pro sledování trhu s mlékem je komplexním, snadno 
přístupným a užitečným zdrojem údajů o odvětví mléka 
pro všechny zainteresované strany, které jeho pomocí 
mohou monitorovat, analyzovat a případně provádět 
intervence na trhu. Producentům mléka byl poskytnut sou -
bor opatření (například vytvoření organizací producentů), 
aby se posílilo jejich postavení v dodavatelském řetězci 
mléka, a měli tak silnější dopad na výrobní ceny. První 
kladné příklady využití těchto možností již byly zazname -
nány (například ve zprávě o provádění balíčku předpisů 
týkajících se mléka).
Přesto se domníváme, že Komise by mohla opatření 
obsažená v balíčku předpisů týkajících se mléka, která 
jsou orientována na posílení postavení producentů mléka 
v dodavatelském řetězci mléka, podporovat aktivněji, 
neboť opatření se v současnosti využívají jen málo. Jiný 
problém se týká velmi omezeného vlivu, který Komise má 
na spotřebitelské ceny, a to z několika důvodů, jako je poli -
tika tržní orientace, složitá tvorba cen v odvětví, především 
u mléčných výrobků, a omezený přenos cen mezi výrobní 
cenou mléka a spotřebitelskými cenami mléčných výrobků.
3)  Pokud jde o odvětví mléka, původní politika cenových podpor 
i současná politika přímých podpor příjmů představuje v praxi 
politiku neadresnou, a to jak územně, tak sociálně. Vzhledem 
k významu výroby mléka v zemědělském hospodářství a jeho 
dopadu na utváření krajiny proto Účetní dvůr Komisi dopo -
ručuje, aby věnovala větší pozornost strategiím, jež je třeba 
prosadit pro řešení:
 ο specifických problémů oblastí, v nichž je výroba mléka zrani -
telnější, a to zvláště oblastí horských,
 ο důsledků zeměpisné koncentrace výroby mléka pro životní 
prostředí.Realizováno ve většině 
ohledůOd zvláštní zprávy Účetního dvora č. 14/2009 se Komise na 
znevýhodněné oblasti v zemědělství a aspekty životního 
prostředí zemědělské politiky zaměřuje. Komise legislativ -
ní rámec EU obsahující soubor opatření pro členské státy 
zachovala a rozvinula (zejména „ekologickou složku“).
Avšak vzhledem a) k velkému počtu mléčných farem ve 
znevýhodněných oblastech a možným závažným nechtě -
ným důsledkům současných a budoucích strukturálních 
úprav v odvětví a b) ke skutečnosti, že Komise pone -
chala použití opatření ze souboru na členských státech, 
konstatujeme, že rizika popsaná v bodě 69 ZZ č. 14/2009 
přetrvávají a současný rámec politiky by nemusel dostačo -
vat na to, aby výroba ve znevýhodněných oblastech zůstala 
zachována.
4)  Pro evropské odvětví mléka zůstane světový trh druhořadým 
trhem, na nějž bude mít toto odvětví přístup pouze během 
období, kdy světové ceny budou vysoké. Pouze výrobci sýrů 
a dalších výrobků s vysokou přidanou hodnotou budou moci 
usilovat o stálý podíl na trhu. Je tedy nezbytné, aby Komise 
i členské státy pokračovaly v úsilí vedoucímu ke změně 
zaměření výroby mléka, a to přednostně na uspokojování 
potřeb evropského domácího trhu a doplňkově též na výrobu 
sýrů a dalších výrobků s vysokou přidanou hodnotou, které je 
možné vyvážet bez rozpočtových podpor.Realizováno v plném 
rozsahuOd ZZ č. 14/2009 se EU v důsledku toho, že poptávka na 
světovém trhu roste a že EU sleduje politiky orientované na 
trh, mezitím stala jedním z vedoucích světových vývozců 
mléčných výrobků bez vývozních náhrad.
23 Přílohy  
 Příloha IIIZemědělství: reforma trhu s cukrem
1. Zvláštní zpráva č. 6/2010 se týkala reformy trhu s cukrem.
„V roce 2006 EU zahájila velkou reformu odvětví cukru, jejímž cílem bylo zvýšit tržní orientaci a stabilizovat 
trh a současně dodržet mezinárodní závazky. Evropský účetní dvůr provedl audit reformy a dospěl k závěru, 
že zatímco cílem bylo vytvořit pobídku pro nejméně konkurenceschopné výrobce cukru, aby se vzdali svých 
kvót, kvót se vzdaly také konkurenceschopné závody. Zvýšila se závislost na dovozu a současně existují 
pochybnosti o tom, zda se pokles cen přenese na konečného spotřebitele, a také diverzifikační a ekologická 
opatření jsou stále realizována se zpožděním. Účetní dvůr také poukazuje na zvyšující se riziko přemístění 
výrobních zařízení. Při reformě v odvětví cukru poklesly ceny a o 30 % se snížily výrobní kvóty, což vedlo 
k uzavření 80 závodů. Sociální a hospodářské dopady těchto opatření měly zmírnit restrukturalizační fond 
a diverzifikační podpora. Účetní dvůr při svém auditu posuzoval, do jaké míry se dosud podařilo dosáhnout 
cílů reformy.“
(Zdroj:  tisková zpráva EÚD/10/30).
Doporučení Účetního dvora
2. Účetní dvůr vydal dvě doporučení zajišťující konkurenceschopnost, další dvě vedoucí ke stabilizaci trhů a za -
ručující plynulé zásobování a poslední dvě určená k řešení a ulehčení adaptačních problémů.
24 Přílohy  
 Příloha IIIDoporučení Stav plnění Posouzení Účetního dvora
1)  Je možné, že kvůli panujícím externím tlakům bude Komise 
muset navrhnout další úpravy domácí výroby. V takovém 
případě Účetní dvůr doporučuje, aby byly nástroje a opat -
ření navrženy tak, aby se zajistila jejich celková konzistent -
nost a aby byly založeny na technickém posouzení potřeb 
a daného cíle a na nediskriminačních kritériích.Není již relevantníDoporučení 1 požadovalo další úpravy domácí výroby 
kvůli vnějším tlakům. Komise však po reformě nenavrhla 
žádné další významné úpravy domácí výroby a kvóty. 
Vzhledem k tomu, že v roce 2017 režim kvót na cukr 
končí, nebude již doporučení relevantní.
2)  Vzhledem k významu výroby cukru pro zemědělské 
hospodářství Účetní dvůr doporučuje, aby Komise navrhla 
opatření na odstranění nepružnosti a omezení v současném 
režimu kvót, která mají negativní dopad na konkurence -
schopnost pěstitelů a výrobců.Realizováno v plném rozsahuByl schválen návrh Komise z roku 2011 systém kvót 
s jeho nepružností a všemi omezeními ukončit.
3)  Účetní dvůr doporučuje, aby se při případných budoucích 
rozhodnutích s dopadem na výrobu cukru v EU bral v úvahu 
objem domácí výroby cukru, který se považuje za nutný 
vzhledem k cíli stanovenému ve Smlouvě, jímž je zajištění 
plynulého zásobování.Realizováno ve většině ohledůNařízení (EU) č. 1308/2013 uděluje Komisi legislativní 
pravomoc a nástroje intervenovat na trhu v případě příliš 
velké či příliš malé nabídky cukru. Zprávy z poslední doby 
dokládají, že Komise výrobu a spotřebu cukru a jeho 
dovoz a vývoz pravidelně monitoruje a otevírá a uzavírá 
zásoby cukru, aby zajistila plynulé zásobování trhu EU 
s cukrem v souladu s cíli Smlouvy. Bylo však zjištěno, že 
plynulost zásobování a stabilitu trhu EU může jako hlavní 
činitel ovlivnit to, že se EU významně spoléhá na dovoz 
cukru. Dnes je EU i nadále čistým dovozcem a produkuje 
kolem 83 %–88 % spotřeby EU.
4)  I když Účetní dvůr uznává, že tvorba cen v potravinářském 
odvětví je obzvláště složitá, považuje za nutné, aby ji Komi -
se pravidelně sledovala. Komise a členské státy musí zajistit 
správné uplatňování soutěžního práva v tomto odvětví, aby 
byl splněn cíl stanovený ve Smlouvě spočívající v zajištění 
dodávek pro spotřebitele za rozumné ceny.Realizováno ve většině ohledůKomise ceny cukru sleduje měsíčně. Pokud jde o při -
měřenost cen cukru nebo plynulost zásobování, nejsou 
zde žádné zjevné problémy. Komise také zahájila studii 
o přenosu cen na trhu s cukrem. Komise však v rámci 
svého mandátu mohla učinit více, aby bylo dodržováno 
soutěžní právo, pokud by dále sledovala neobvykle 
nízké nebo vysoké ceny cukru, posuzovala koncentraci 
producentů cukru a její dopad na pravidla hospodářské 
soutěže a zvážila strategii ne zlepšení vertikálního 
přenosu cen, aby spotřebitelé mohli využívat přiměřené 
části případného snížení výrobní ceny.
5)  Účetní dvůr doporučuje, aby Komise a členské státy 
naléhavě podnikly takové kroky, aby diverzifikační opatření 
začala rychle fungovat a přinášela zamýšlený efekt, totiž 
podporovat alternativní řešení k pěstování cukrové řepy 
a k výrobě cukru.Nebylo možno ověřitKomise odmítla doporučení 5 a 6 se zdůvodněním, že 
odpovědnost a) za realizaci diverzifikačních opatření 
a b) za dodržování závazků v oblasti životního prostředí 
plynoucích z uzavření závodů spočívá v souladu se zása -
dou subsidiarity na členských státech. Stav plnění těchto 
doporučení nemohl být ověřen, neboť rozsah přezkumu 
následných opatření ve vztahu k členským státům byl 
omezený.6)  Účetní dvůr doporučuje, aby Komise a členské státy aktiv -
něji dohlížely na to, aby byly závazky v oblasti životního 
prostředí, které uzavřené závody přijaly, v plném rozsahu 
dodržovány.Nebylo možno ověřit
25 Přílohy  
 Příloha IVZemědělství: zvláštní opatření ve prospěch nejvzdálenějších regionů a ostrovů 
v Egejském moři
1. Zvláštní zpráva č. 10/2010 se týkala provádění zvláštních opatření ve prospěch zemědělství nejvzdá -
lenějších regionů Unie a ostrovů v Egejském moři.
2. „Zvláštní opatření ve prospěch zemědělství nejvzdálenějších regionů Evropské unie a menších ostrovů 
v Egejském moři byla vytvořena s cílem zohlednit strukturální, sociální a ekonomickou situaci těchto regionů.
3. Evropský účetní dvůr posoudil účinnost zvláštních opatření po reformě v roce 2006.
4. Reforma spočívala v posunu ke zvýšené účasti na regionální úrovni a decentralizaci a pružnosti při rozhodo -
vání na základě programů, které členské státy předkládají Evropské komisi ke schválení.“
(Zdroj:  tisková zpráva  EÚD/10/39)
Doporučení Účetního dvora
5. Předložili jsme dvě doporučení k reakci na konkrétní potřeby, dvě k provádění reformy z roku 2006 a jedno 
k monitorování.
26 Přílohy  
 Příloha IVDoporučení Stav plnění Posouzení Účetního dvora
1)  V souvislosti s budoucím programováním v oblasti zvlášt -
ních opatření by Komise měla pomáhat členským státům 
při přípravě jejich programů tím, že bude šířit osvědčené 
postupy a vymezí jednotný rámec ukazatelů pro monitoro -
vání výkonnosti programů. Ukazatele by měly přinejmen -
ším obsahovat informace o vývoji hospodářském (hodnota 
produkce, přidaná hodnota …) a sociálním (vytvořená či 
zachovaná pracovní místa …).Realizováno ve většině ohledůAby pomohla členským státům, vymezila Komise rámec 
společných ukazatelů pro monitorování výkonnosti 
programů a v roce 2014 začlenila seznam ukazatelů 
výkonnosti do legislativy Společenství.
Současná prováděcí nařízení obsahují harmonizované 
společné ukazatele výkonnosti vztahující se k cílům 
programu POSEI a programu pro egejské ostrovy. Členské 
státy jsou povinny je používat ve svých výročních zprá -
vách o provádění programů předkládaných Komisi.
Členské státy však měly potíže s poskytováním dostateč -
ných údajů ke všem ukazatelům a obsah všech výročních 
zpráv o provádění neodpovídá vždy požadavku Komise 
v tomto ohledu. Obecně nebyla k dispozici žádná for -
mální dokumentace o tom, jak bude Komise osvědčené 
postupy dále šířit.
2)  Komise by měla znovu zvážit lhůtu 1. srpna roku n–1 pro 
formální schválení úprav programů, aby členské státy při 
vypracování úprav disponovaly spolehlivými informacemi 
o výdajích předchozího roku.Realizováno v plném rozsahuČlenské státy mohou nyní navrhovat úpravy pružným 
postupem, přičemž dřívější lhůtu 1. srpna roku n–1 
mohou buďto odsunout, nebo zcela zrušit.
3)  Členské státy by měly příslušná opatření upravit, aby 
odstranily nedostatky popsané v bodech 44–67. Za tímto 
účelem by měly uplatnit přístup „zdola–nahoru“ a poradit 
se se zainteresovanými subjekty na místě. Hodnotící zpráva 
Komise by měla rovněž sloužit k identifikaci neúčinných 
opatření, jejichž koncepce by se měla zlepšit.Nebylo možno ověřitDoporučení 3, které se obracelo hlavně na členské státy, 
nelze v rámci omezeného rozsahu přezkumu na úrovni 
Komise ověřit. Nicméně Komise ve své hodnotící zprávě 
upozornila na opatření, která nedosahují svých cílů (§ 
4.3.1), a navrhla členským státům zlepšení (kapitola 8), 
která doporučil i Účetní dvůr.
4)  Členské státy by měly navrhnout kontrolní postupy přizpů -
sobené každému typu opatření. Musí především dbát o to, 
aby byl pravidelně aktualizován jejich systém identifikace 
zemědělských parcel. Komise by se měla přesvědčit, že tyto 
kontrolní postupy fungují účinně.Realizováno ve většině ohledůNový víceletý program Komise na období 2014–2017 
obsahuje přinejmenším dva audity programu POSEI 
a programu pro egejské ostrovy, nové pokyny pro 
členské státy, aby své kontrolní statistiky předkládaly 
průhlednějším způsobem, a probíhající sběr informací 
a dokumentární kontrolu kontrolních postupů pro pro -
gram POSEI a program pro egejské ostrovy. Audity, jež 
komise v posledních letech provedla, nebyly dostatečně 
časté a někdy se netýkaly nejrelevantnějších oblasti 
anebo opatření.
5)  Komise by měla informace předkládané členskými státy vy -
užít ke každoročnímu monitorování výkonnosti programů, 
a to včetně informací již existujících i těch, které je ještě 
třeba doplnit.Realizováno ve většině ohledůOd zavedení společných ukazatelů pro program POSEI 
a program pro egejské ostrovy Komise každoročně 
informace poskytované členskými státy ve výročních 
zprávách o provádění analyzuje. Členské státy však 
ukazatele ve výročních zprávách využívají proměnlivě 
a jejich obsah je nutno zlepšit.
27 Přílohy  
 Příloha VSoudržnost: výdaje Evropského sociálního fondu na starší pracovníky
1. Zvláštní zpráva č. 25/2012 se týkala Sociálního fondu a otázka zněla, zda byly zavedeny nástroje pro 
monitorování účinnosti výdajů.
2. Evropský sociální fond (ESF) je klíčový nástroj, jenž byl koncipován tak, aby členským státům napomáhal 
dosáhnout cílů EU v oblasti politiky zaměstnanosti. Jeho cílem je podporovat začleňování nezaměstnaných 
a znevýhodněných osob na trhu práce, a to v první řadě podporou odborné přípravy.
3. Cílem auditu bylo ověřit, zda a v jaké míře členské státy a Komise v průběhu programovacího období vytvo -
řily a uplatňovaly nástroje nutné pro posuzování dosažení plánovaných cílů. K auditu si Účetní dvůr vybral 
jednu z hlavních znevýhodněných skupin, konkrétně starší pracovníky.
28 Přílohy  
 Příloha VDoporučení Účetního dvora
Doporučení Stav plnění Posouzení Účetního dvora
1)  Komise by měla vyžadovat, aby členské státy koncipovaly 
své operační programy tak, aby výkonnost prostředků z ESF 
bylo možné měřit. Cílové skupiny by měly být jednoznačně 
definovány a pro měření výstupů, výsledků a konkrét -
ních dopadů na úrovni cílové populační skupiny by měly 
být stanoveny relevantní, kvantifikované operační cíle 
a ukazatele. Rovněž je nutno stanovit průběžné milníky 
a hierarchii cílových hodnot. Cíle pro výsledky a konkrétní 
dopady operačního programu by měly být začleněny na 
úrovni projektů, což by přispělo k dosažení cílových hodnot 
programu a umožnilo provázat platby s výkonností.Realizováno ve většině ohledů
Tato dvě doporučení byla realizována ve většině ohledů. 
Měření výkonnosti je podstatou nařízení na období 
2014–2020 a společné ukazatele výstupů a výsledků 
byly u obvyklejších politik zavedeny jako povinné. Avšak 
kromě nezaměstnaných mladých lidí není pozornost 
stále zaměřena na cílové skupiny, kterým je poskytována 
podpora, a na měření účinnosti opatření na úrovni cílo -
vých skupin. Komise stále musí prokázat, že monitoruje 
výsledky na úrovni projektů a že provádí kontrafaktuální 
hodnocení.2)  Komise by měla vyžadovat, aby členské státy koncipovaly 
své systémy pro monitorování a hodnocení tak, aby byly 
schopny včas a srozumitelným způsobem měřit pokrok ke 
všem stanoveným cílovým hodnotám, a tak umožňovat 
v patřičných intervalech přijetí nápravných opatření a získá -
vat zkušenosti cenné pro budoucí rozhodování. Nezbytným 
předpokladem takové koncepce systémů je včasný sběr 
relevantních a ověřitelných údajů, řádné fungování elektro -
nických systémů pro zpracování dat, průběžné hodnocení 
(i na úrovni cílové skupiny) a u akcí z ESF zaměřených 
na zvyšování zaměstnanosti měření čistého účinku na 
zaměstnanost.Realizováno ve většině ohledů
3)  Aby Komise mohla uvádět náležité údaje o použitých pro -
středcích a výsledcích, kterých ESF dosáhl, musí jí členské 
státy poskytnout konzistentní a spolehlivé informace. 
Komise by konkrétně měla zveřejňovat povinné společné 
ukazatele, které by členské státy byly povinny začlenit do 
svých operačních programů, a prioritní témata EU by měla 
být v souladu se strategiemi EU a normotvůrce by měl jejich 
obsah jasně definovat.Realizováno v plném rozsahuESF na období 2014–2020 byl sladěn se strategií Evropa 
2020 a byly zavedeny povinné společné ukazatele 
výstupů a výsledků.
4)  Komise by měla v souvislosti s organizací hodnocení 
řídicích a kontrolních systémů podrobně analyzovat otázky 
výkonnosti.Realizováno v plném rozsahuPlánované audity údajů o výkonnosti a vydané pokyny 
pro auditory ukazují, že se pozornost přesunuje na 
vyvozování odpovědnosti za provozování spolehlivého 
systému pro sběr, zaznamenávání a uchovávání údajů 
o výkonnosti.
5)  Komise by měla zlepšit dokumentaci kontrol zajištěním 
auditní stopy, která umožní hodnocení rozsahu a konzis -
tentnosti kontrol.Realizováno v plném rozsahuNově vytvořené kontrolní seznamy na období 
2014–2020 zlepšily dokumentaci a pokrytí opatření.
29 Přílohy  
 Příloha VIVnější činnost: příspěvky poskytované prostřednictvím organizací OSN
1. Zvláštní zpráva č. 3/2011 se zabývala efektivností a účinností příspěvků EU poskytovaných prostřed -
nictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem.
2. V rámci svého závazku lépe koordinovat pomoc posílila Evropská komise svou spolupráci s Organizací spoje -
ných národů. Objem prostředků úřadu EuropeAid směrovaných přes Organizaci spojených národů se zvýšil 
ze 144 milionů EUR v roce 2001 na 935 milionů EUR v roce 2009, přičemž vrcholu dosáhl v roce 2006 částkou 
přesahující jednu miliardu EUR.
3. Jedná se o druhou fázi auditu, který se skládá ze dvou částí. V druhé fázi se hodnotí dosahování cílů.
4. Souhrnná auditní otázka zněla, zda Komise při směrování prostředků přes OSN tyto prostředky optimálně 
využívá.
30 Přílohy  
 Příloha VIDoporučení Účetního dvora
5. Účetní dvůr Komisi doporučil, aby v koncepci projektů, účinnosti a udržitelnosti a efektivnosti provedla tyto 
změny:
Doporučení Stav plnění Posouzení Účetního dvora
1) Komise by měla provést tato zlepšení v koncepci projektů:
 ο dbát o to, aby pro projekty, na něž poskytuje své prostřed -
ky, byly stanoveny jasné a praktické cíle. Je-li to možné, 
cíle by měly být kvantifikovány, což napomáhá provádění 
a monitorování projektů a poskytuje Komisi užitečnou 
zpětnou vazbu. Zřetelně je třeba specifikovat propojení 
projektových činností, cílů projektů a obecnějších cílů;
 ο lépe přizpůsobit časový plán stanovený v dohodě o příspěv -
cích prostředí projektu, aby v pozdější fázi nedocházelo 
ke zdlouhavým a nákladným prodloužením prováděcího 
období;
 ο vzhledem k tomu, že míra podrobnosti rozpočtu tvoří 
základ pro následné zprávy, měl by rozpočet obsahovat 
všechny informace potřebné zejména k posouzení efektiv -
nosti financovaných činností.Realizováno v plném rozsahuV nových Společných pokynech k výkaznictví a podávání 
zpráv podle FAFA (Joint Guidelines on reporting obligati -
ons under the FAFA ):
 ο se připomíná požadavek, že ukazatele musí být 
SMART, že zprávy by měly umožňovat srovnání 
s každým aspektem původního popisu opatření 
a měly by Komisi o akcích téhož druhu poskytovat 
užitečnou zpětnou vazbu (řízení znalostí);
 ο se zdůrazňuje význam podrobných pracovních 
programů a stanoví se zásady zajišťující jejich 
aktualizaci;
 ο se stanoví zásady a postupy, které zajišťují, aby or -
ganizace OSN a Komise chápaly každou podrobnost 
v rozpočtu stejně a aby míra informací dostačovala 
na srovnání s popisem opatření.
Pokyny se připomínají při každém společném školení EU 
a OSN. Požadavky se rovněž objasňují během pravidel -
ných školení.
2)  Komise by měla provést tato zlepšení v účinnosti 
a udržitelnosti:
 ο trvat na tom, aby jí byly včas předkládány příslušné zprávy, 
a dále usilovat o to, aby tyto zprávy poskytovaly informace, 
které potřebuje k tomu, aby mohla posuzovat pokrok 
a úspěšnost projektů;
 ο Komise by měla projekty monitorovat včas, systematicky 
a komplexně a toto monitorování jasně dokumentovat, a to 
během celé doby jejich trvání;
 ο po každém projektu identifikovat, jaké ponaučení z něj 
vyplývá pro budoucí intervence, zejména s ohledem na 
udržitelnost.Realizováno v plném rozsahuV pokynech:
 ο se zdůrazňuje, že je důležité, aby byly zprávy před -
kládány včas a na základě podrobných pracovních 
programů, a stanoví se zásady zajišťující, aby tyto 
zprávy nebyly zpožděny, Komise byla informována 
a aby obsahovaly veškeré podrobnosti potřebné 
pro posouzení provádění opatření;
 ο se stanoví zásady a postupy zajišťující, aby Komisi 
byly včas předány nutné informace spolu s přísluš -
nými analýzami a nápravou případných obtíží, když 
nastanou;
 ο je (v posledním znění vzoru pro dokumenty 
o opatření) povinný pododdíl věnovaný získaným 
ponaučením a udržitelnosti opatření.
31 Přílohy  
 Příloha VIDoporučení Stav plnění Posouzení Účetního dvora
3) Komise by měla provést tyto změny v efektivnosti:
 ο náklady by se měly systematicky posuzovat a výsledky 
náležitě dokumentovat. Větší pozornost by se měla věnovat 
efektivnosti a posuzování nákladů by se nemělo omezovat 
na otázky způsobilosti;
 ο tam, kde je to proveditelné, by měly být pro obvyklé 
položky nákladů stanoveny srovnávací standardy, které 
by usnadňovaly posuzování nákladů v návrzích projektů 
a finančních zprávách.První bod realizován v plném 
rozsahu
Druhý bod realizován v někte -
rých ohledechV pokynech se stanoví zásady a postupy zajišťující, aby 
míra informací byla dostatečná, a umožňovala tak po -
soudit způsobilost a také nutnost navrhovaných nákladů 
a dále srovnání s popisem opatření.
Doporučení 3, bod 2 týkající se stanovení srovnávacích 
standardů pro obvyklé položky nákladů (realizováno 
v některých ohledech).
Komise dala schvalujícím osobám pokyny, aby při 
financování projektů posuzovaly přiměřenost nákladů. 
Některé delegace EU vypracovávají z místních hospo -
dářských studií srovnání nákladů. Kromě toho Komise 
od schvalujících osob požaduje, aby při registraci grantů 
a smluv v systému CRIS uvedly důvody, proč zvolily 
smlouvu s mezinárodní organizací.
Komise však přiměřenost projektových nákladů přímo 
neposuzuje, ale spoléhá se na tržní znalosti mezinárod -
ních organizací, s nimiž smlouvy uzavírá.
Výraz „tam, kde je to proveditelné“ v textu doporučení 
je nutno chápat ve významu „tam, kde by mohly být 
přiměřeně přístupné podobné případy a informace“. 
Konečné náklady jsou výsledkem množství a jednotko -
vých nákladů. Pokud jsou jednotkové náklady neznámy, 
lze srovnat alespoň množství s množstvími u podobných 
opatření financovaných v minulosti, a posoudit tak 
přiměřenost nového opatření, jež má být financováno. 
Bez toho se Komise spoléhá na prohlášení třetí strany 
bez jakéhokoli ověření, zatímco vlastní příslušnou 
dokumentaci.
32 Přílohy  
 Příloha VIIVnější činnost: zajištění potravin
1. Zvláštní zpráva č. 1/2012 se týkala účinnosti rozvojové pomoci EU pro zajištění potravin v zemích 
subsaharské Afriky.
2. Zajištění potravin představuje v subsaharské Africe, kde 30 % obyvatelstva trpí hladem, zásadní problém.
3. Účetní dvůr ve zprávě prověřoval, zda je rozvojová pomoc Evropské unie (EU) pro zajištění potravin v subsa -
harské Africe účinná: zda rozvojová pomoc EU pro zajištění potravin odpovídá potřebám a prioritám daných 
zemí a zda jsou intervence EU účinné.
4. Audit se zaměřil na přímou rozvojovou podporu EU, pokud jde o tři aspekty zajištění potravin, kterými jsou 
dostupnost potravin, přístup k potravinám a výživové využití potravin. Audit nezkoumal, zda byl aspekt za -
jištění potravin začleněn ve všech příslušných oblastech spolupráce EU, jako je zdraví, vzdělávání nebo voda 
a hygiena.
33 Přílohy  
 Příloha VIIDoporučení Účetního dvora
Doporučení Stav plnění Posouzení Účetního dvora
1)  Komise a Evropská služba pro vnější činnost by měly 
provést strukturované posouzení stavu zajištění potravin 
v každé zemi a systematicky zvážit možnosti podpory EU 
v této oblasti (pro programové období po roce 2013).Realizováno v plném rozsahuNa základě posouzení bylo vypracováno 50 podrobných 
informačních přehledů o zajištění potravin v jednotli -
vých zemích, které vycházely z mezinárodních ukazatelů 
převážně od agentur OSN (FAO, UNICEF …) a nevládních 
organizací. V těchto informačních přehledech se popisu -
je situace v každé zemi spolu s vypočítanými ukazateli 
a také kontext zajištění potravin, jako je rozvojový index 
země a výživová, environmentální a zemědělská situace.
2)  Komise a Evropská služba pro vnější činnost by měly 
prošetřit, pokud možno s ostatními rozvojovými partnery, 
proveditelnost stálého nástroje pro financování neodklad -
ných a doplňkových opatření, která mohou být pro řešení 
důsledků potenciálních potravinových krizí v rozvojových 
zemích případně nutná.Realizováno v plném rozsahuNa základě odborné analýzy nedostatečného za -
bezpečení potravin a výživy vytvořily útvary Komise 
mechanismus a metodiku zajištění potravin s orientač -
ním rozpočtem 525 milionů EUR (2014–2020), která se 
má každoročně používat k identifikaci zemí a navržení 
výdajů. Mechanismus by měl poskytovat velmi podobné 
výsledky jako stálý nástroj.
3)  Když Komise a Evropská služba pro vnější činnost definují 
strategii spolupráce, určují a připravují intervence a vy -
užívají dialogu o příslušných politikách s partnerskými 
vládami, měly by přiznat odpovídající prioritu otázce 
výživy, zejména v rámci programů rozpočtové podpory.Realizováno v plném rozsahuKomise dala jasný politický impuls, když oznámila 
finanční podporu ve výši 3,5 miliardy EUR spolu 
s konkrétními cíli, kterých se má v boji proti podvýživě 
dosáhnout. Provádění finanční podpory je podrobně 
popsáno v akčním plánu v oblasti výživy.
4)  Komise by dále měla:  
stanovit cíle intervencí, které budou dostatečně přesné 
a měřitelné pomocí ukazatelů výkonnosti. Měla by zajistit 
dosažitelnost těchto cílů tím, že bude lépe posuzovat rizika 
a předpoklady úspěšného provádění intervencí.Realizováno v plném rozsahuReferenční dokumenty stanoví měřitelné cíle a kon -
krétní ukazatele spolu se související metodikou jejich 
provádění. Dokumenty také uvádějí strategické priority 
založené na analýze rizik a výzev.
Pravidelně se organizuje několik činností, jejichž cílem je 
informovat a školit příslušné aktéry v boji proti hladu.
5)  Komise by měla lépe podporovat finanční udržitelnost 
programů pro zemědělství a programů sociálních transferů. 
Komise by přitom měla klást větší důraz na rozvoj efek -
tivních školicích služeb v oblasti zemědělství, posklizňové 
infrastruktury a úvěrů pro venkov.Realizováno v plném rozsahuKomise poskytuje příspěvky fórům a organizacím, které 
se věnují konkrétním službám ve prospěch zemědělců. 
(Jedná se o doporučení 5 a) ve ZZ č. 1/2012.)
6)  Komise by měla lépe podporovat finanční udržitelnost 
programů pro zemědělství a programů sociálních transferů. 
Komise by přitom měla zajistit, aby programy sociálních 
transferů poskytovaly odpovídající podporu rozvoji výdě -
lečných kapacit příjemců.Realizováno v plném rozsahuMetodiky, priority, cíle, cílové hodnoty a dobře vyme -
zené ukazatele jsou uvedeny v referenčním dokumentu 
„Sociální transfery v boji proti hladu“. V tomto doku -
mentu se odkazuje na praktické dokumenty, o něž se 
může opírat každý aspekt procesu.
Pravidelně se pořádají informační setkání a školení 
příslušných aktérů. (Jedná se o doporučení 5 b) ve ZZ 
č. 1/2012.)
34 Přílohy  
 Příloha VIIIVnější činnost: CRIS
1. Zvláštní zpráva č. 5/2012 se týkala společného informačního systému pro oblast vnějších vztahů 
(CRIS).
2. CRIS je informační systém zavedený Komisí k podpoře řízení vnějších akcí.
3. Poskytuje údaje týkající se různých fází řízení, od programování až po přípravu a monitorování, a pokrývá jak 
provozní, tak finanční aspekty příslušných akcí. Rovněž navádí finanční údaje do účetního systému Komise 
ABAC.
4. Ve ZZ č. 5/2012 Evropský účetní dvůr (EÚD) posuzoval, zda je systém CRIS schopen účinně reagovat na in -
formační potřeby Komise. Účetní dvůr zejména posuzoval, zda byl systém CRIS koncipován tak, aby dokázal 
účinně reagovat na informační potřeby Komise, a zda informace, které poskytl, byly spolehlivé.
35 Přílohy  
 Příloha VIIIDoporučení Účetního dvora
5. Účetní dvůr vyslovil následující čtyři doporučení:
Doporučení Stav plnění Posouzení Účetního dvora
1)  Je třeba formálně stanovit zamýšlenou úlohu systému CRIS 
jako informačního systému, a to zejména ve vztahu k účet -
nímu systému Komise ABAC. Komise by se měla především 
snažit omezit duplikace funkcí systému ABAC v systému 
CRIS.Není již relevantníZamýšlenou roli systému CRIS jako informačního systé -
mu, zejména s ohledem na účetní systém Komise ABAC, 
bylo stále třeba vymezit.
2)  Seznamy datových kódů systému CRIS by měly být 
zjednodušeny, aby jeden kód označoval vždy jeden subjekt 
a hodnoty datových polí se vzájemně vylučovaly. Navíc 
současné kontroly kvality údajů (kontroly a procesy) by 
měly být revidovány a posíleny účinnými bezpečnostními 
opatřeními, aby tak byla zajištěna spolehlivost údajů. Cílem 
těchto opatření by mělo být účinné a efektivní fungování 
systému CRIS při poskytování souhrnných informací podle 
přijímajících zemí, oblastí politiky a finančních nástrojů.Realizováno ve většině ohledůGŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj provádělo 
několik iniciativ s cílem racionalizovat seznamy datových 
kódů systému CRIS (vývoj systému referenčních dat, 
racionalizace datových kódů a vytvoření slovníku dat). 
Nicméně iniciativy usilující o racionalizaci datových kódů 
systému CRIS je ještě třeba dokončit.
Bylo posíleno řízení kvality dat systému CRIS: například 
byla vypracována strategie kvality dat a hlavní plán 
kvality dat a byl ustaven tým pro kvalitu dat.
3)  S ohledem na velikost a různorodost souboru uživatelů 
systému CRIS by se měla při jeho dalším vývoji věnovat 
náležitá pozornost zlepšení jeho uživatelské vstřícnosti.Není již relevantníVětšina projektů na zlepšení uživatelské vstřícnosti 
systému CRIS byla na konci roku 2013 zastavena, dokud 
nebude přijata a realizována nová strategie GŘ pro 
mezinárodní spolupráci a rozvoj v oblasti IT.
4)  Měla by být stanovena odpovědnost za řízení bezpečnosti 
dat systému CRIS a provedeno celkové posouzení rizik 
souvisejících s informačními technologiemi. Je třeba 
postupovat s náležitou péčí, zejména pokud jde o ochranu 
osobních a finančních údajů.Realizováno v některých 
ohledechByla stanovena odpovědnost za řízení bezpečnosti dat 
systému CRIS.
V letech 2012 až 2014 byly provedeny určité omezené 
činnosti při vyhodnocování rizika v oblasti IT, avšak 
celkové vyhodnocení rizika v oblasti IT v GŘ pro meziná -
rodní spolupráci a rozvoj stále chybí. Bez takového vy -
hodnocení neexistoval o rizicích souvisejících s ochranou 
osobních a finančních údajů v informačních systémech 
GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj jasný přehled.
36 Přílohy  
 Příloha IXVnitřní politiky: státní podpora
1. Zvláštní zpráva č. 15/2011 si kladla otázku, zda postupy Komise zajišťují účinné řízení kontroly státní 
podpory.
2. Státní podporu definuje článek 107 Smlouvy o fungování Evropské unie a její kontrola je důležitou zárukou 
fungování vnitřního trhu. Celkovou odpovědnost za zajištění kontroly státní podpory nese Komise. Aby stát -
ní podpora poskytovaná členskými státy byla slučitelná s vnitřním trhem Evropské unie, jsou členské státy 
EU povinny Komisi předem informovat o opatřeních státní podpory a před poskytnutím podpory získat její 
souhlas.
3. V této zvláštní zprávě jsme prověřovali, zda Komise zavedla postupy umožňující účinné řízení kontroly 
státní podpory. Audit se zaměřil na organizaci a postupy Komise pro rozhodování a monitorovaní v období 
2008–2010.
37 Přílohy  
 Příloha IXDoporučení Účetního dvora
4. Doporučili jsme, aby Komise přezkoumala rozdělení a využití zdrojů, které věnuje na řízení státní podpory, 
s úmyslem:
Doporučení Stav plnění Posouzení Účetního dvora
1)  Zaujmout proaktivnější postoj ve vztahu k členským 
státům a více se snažit posílit povědomí o pravidlech státní 
podpory šířením osvědčených postupů a poskytováním více 
praktických pokynů;Realizováno v plném rozsahuGŘ pro hospodářskou soutěž spustilo řadu iniciativ včet -
ně toho, že vytvořilo síť kontaktních osob pro jednotlivé 
země, uspořádalo školení a jednání na vysoké úrovni 
s členskými státy, zveřejnilo pokyny k pojmu státní 
podpory a vytvořilo platformu, kde mohou členské státy 
klást otázky o výkladu a provádění.
2)  Posílit kontrolní činnosti, jak pokud jde o velikost vzorku, 
tak o rozsah.Realizováno v plném rozsahuKomise vystupňovala své monitorovací činností, jak 
pokud jde o velkost vzorku, tak zapojení oddělení 
zpracovávajících případy.
3)  Organizovat vyšetřovací řízení z moci úřední systematičtěji 
a cíleněji za účelem zjištění protiprávní podpory.Realizováno v plném rozsahuPřijetí a používání nových právních nástrojů v daňo -
vém šetření vedlo k zahájení několika hloubkových 
vyšetřování.
4)  Dále jsme Komisi doporučili následující:  
Aby se zvýšila transparentnost a zrychlil proces rozho -
dování, měla by se Komise zavázat uzavírat předběžná 
vyšetřování buď přijetím rozhodnutí, nebo zahájením for -
málního vyšetřovacího řízení do jednoho roku od obdržení 
prvotního oznámení.Nebylo realizovánoAčkoli Účetní dvůr vítá zvýšený zájem vedení o před -
běžná vyšetřování, která jsou neuzavřena po více než 
devět měsíců, současný právní rámec Komisi stále 
umožňuje pokračovat v předběžném vyšetřování, pokud 
se domnívá, že oznámení je neúplné, a odložit zahájení 
transparentnějšího formálního vyšetřovacího řízení.
5)  Omezit na minimum počet žádostí o informace zasílaných 
členským státům a omezit se pouze na takové žádosti, 
které jsou pro její rozhodování zcela nezbytné.Realizováno v plném rozsahuDíky tomu, že zástupci generálního ředitele odpověd -
nému za státní podporu se průběžně podávají zprávy 
o nahromaděných nevyřešených případech a že musí 
schvalovat třetí žádosti o doplňující informace, byl počet 
žádostí zasílaných členským státům omezen, jak bylo 
požadováno.
6)  Aby měly všechny zainteresované subjekty větší právní 
jistotu, měla by Komise nepodložené stížnosti rychle řešit.Realizováno ve většině ohledůFiltry zavedené v článku 20 nového procesního nařízení 
by měly počet nepodložených stížností výrazně snížit. 
Dopad této změny však ještě není v plném rozsahu 
viditelný.
7)  Členský stát a příjemce periodicky informovat o pokroku 
(nebo o jeho absenci) každého případu a o výsledku 
vyšetřování.Realizováno v plném rozsahuStěžovatel, členský stát a příjemce jsou o pokroku 
každého případu v pravidelných intervalech informováni 
informačními dopisy, které se nyní podle doporučení 
zasílají.
8)  Uvážit, zda by se Komise mohla poučit z toho, jak zvládala 
finanční krizi, a zlepšit tak své standardní pracovní metody.Realizováno v plném rozsahuGŘ pro hospodářskou soutěž se řádně zabývala pouče -
ním z toho, jak zvládalo opatření finanční krize. Hlavním 
poznatkem bylo zjištění, že je potřeba urychlit analytický 
a rozhodovací proces. V rámci svého projektu moderni -
zace státní podpory, přijalo GŘ pro hospodářskou soutěž 
několik opatření, jak urychlit rozhodovací a analytický 
proces u případů nesouvisejících s krizí.
38 Přílohy  
 Příloha IXDoporučení Stav plnění Posouzení Účetního dvora
9)  Zavést lepší systém pro záznam využití pracovní doby 
a manažerské výkaznictví, aby mohla Komise účinněji kont -
rolovat využití pracovní doby na jednotlivé případy a objem 
práce jednotlivých zpracovatelů, a optimalizovat tak využití 
zdrojů.Realizováno v plném rozsahuGŘ pro hospodářskou soutěž zavedlo zlepšený systém 
(PETRA: Project Expense Time Reporting Application ) pro 
vykazování času a informací o řízení.
10)  Dále jsme Komisi doporučili, aby:  
zlepšila efektivnost a spolehlivost procesu shromažďování 
údajů.Realizováno v některých 
ohledechSARI (State Aid Reporting Interface ) jako nástroj komu -
nikace mezi členskými státy a GŘ pro hospodářskou 
soutěž byl uveden do provozu na konci roku 2012, i když 
spolehlivost systému je ještě třeba zlepšit, včetně a) 
pravidel ověřování platnosti, aby se zabránilo vkládání 
neúplných informací členskými státy, b) zaznamenávání 
jednotlivých kroků uživatelů při ověřování platnosti a c) 
zlepšení vyhledávacích funkcí.
11)  Pravidelně provádět následné posouzení dopadu státní 
podpory a kontroly státní podpory na podniky, trhy a eko -
nomiku jako celek.Realizováno v plném rozsahuV rámci přijatých opatření v oblasti následného posou -
zení dopadu státní podpory byla zveřejněna společná 
metodika pro hodnocení státní podpory a v nových po -
kynech ke státní podpoře zavedena možnost požadovat 
hodnocení.  
Pozn.: Komise toto doporučení původně odmítla.
39 Přílohy  
 Příloha XObecná kritéria pro účinný systém následných opatření
Otázky PožadavkyRAD
Zcela 
splněnoČástečně 
splněnoNesplněno
1.  Je systém navržen tak, 
aby poskytoval potřebné 
informace?a) Role systému v architektuře informačních systémů Komise je vyme -
zena, zdokumentována a schválena. X
b) Informační potřeby jsou systematicky vymezovány, analyzovány 
a dokumentovány. X
c) Architektura a koncepce systému jsou zdokumentovány a odpovídají 
zjištěným potřebám. X
2.  Je systém navržen tak, aby 
byl v souladu s požadavky 
dokumentace k systémům 
finančních informací?a) Součástí technické dokumentace systému je popis obsahu každého 
datového pole. X
b) Součástí technické dokumentace systému je popis toho, jak je každá 
jednotlivá operace v systému zpracována. X
c) Systém zaručuje existenci kompletní auditní stopy každé operace. X
3.  Je systém navržen tak, aby 
byl v souladu s požadavky, 
které se týkají důvěrnosti, 
dostupnosti a neporušenosti 
informací?a) Jsou stanovena technická a organizační opatření zajišťující důvěr -
nost, a to s přihlédnutím k nákladům na jejich zavedení a rizikům 
plynoucím ze zpracování a povahy údajů v systému.X
b) Jsou schváleny a zdokumentovány postupy pro přidělování, vedení 
a odebírání přístupových práv. X
c) Jsou stanoveny, schváleny a zdokumentovány cíle, pokud jde o míru 
dostupnosti systému. X
d) Dostupnost se sleduje a vykazuje a ke splnění cílů se provádějí 
příslušné kroky. X
e) Je schválen a zdokumentován plán zálohy údajů; je zaveden a pravi -
delně se testuje. X
f) Je schválen a zdokumentován plán obnovy provozu po havárii. X
g) Ve vhodných případech systém vynucuje pravidla (automatická 
kontrola vstupních údajů), aby se zlepšila kvalita údajů o operacích. 
Ta jsou doplněna příslušnou „manuální“ kontrolou. X
h) Jsou vytvořeny příslušné kategorie údajů a vydány pokyny, které 
usnadňují a zajišťují konzistentní vkládání, vyhledávání, statistickou 
analýzu a vykazování údajů uživateli. X
i) Pravidelně se na úrovni systému sleduje kvalita údajů a zjištěné 
nedostatky se kontrolovaným způsobem vhodnými opatřeními 
odstraňují.–1
j) Zprávy o řízení a ukazatele vycházející z údajů v systému podléhají 
odpovídajícímu řízení kvality. X
1 Tato kritéria jsme na základě dostupných informací nemohli zkontrolovat.
40 Přílohy  
 Příloha XOtázky PožadavkyRAD
Zcela 
splněnoČástečně 
splněnoNesplněno
4.  Je systém navržen tak, aby 
byl uživatelsky vstřícný?a) K dispozici je úplná a aktuální uživatelská dokumentace a soubory 
nápovědy. X
b) Pravidelně se sleduje spokojenost uživatelů a zohledňuje se zpětná 
vazba od uživatelů. X
c) Uživatelé mají snadno k dispozici účinné nástroje pro vyhledávání 
údajů a vytváření zpráv, aby mohli vyhledávat informace. X
5.  Jsou informace, které systém 
poskytuje, úplné?a) Všechny operace jsou zachyceny jednou a pouze jednou. X
b) Všechna relevantní datová pole jsou vyplněna. X
6.  Jsou informace, které systém 
poskytuje, konzistentní?Týmž údajům nejsou v jiných částech informačního systému IT přiřazeny 
rozdílné hodnoty (vnitřní konzistentnost informačních technologií).X
7.  Jsou informace, které systém 
poskytuje, správné?Informace zaznamenané v systému odrážejí skutečnou situaci (tištěná 
dokumentace nebo přímé pozorování na místě).X
8.  Jsou informace, které systém 
poskytuje, aktuální?Informace jsou v systému zaznamenávány včas. X
41 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
IV
Komise se zavázala, že zajistí, aby doporučení, která Účetní dvůr předloží ve svých zvláštních zprávách a Komise je 
přijme, byla systematicky realizována a jejich realizace kontrolována.
Komise zdůrazňuje, že 3 % opatření, jež Účetní dvůr vyhodnotil jako „nerealizovaná“ , se týkají pouze jediného dopo -
ručení ze zvláštní zprávy č. 15/2011, které Komise odmítla.
V
Postupy v aplikaci RAD (Recommendation, Action, Discharge – doporučení, akce, absolutorium) jsou zavedeny, zdo -
kumentovány a dostupné. Za kódování údajů odpovídají příslušná generální ředitelství a útvary, jež se řídí jasnými 
pravidly pro příslušné pracovní postupy konzultace mezi útvary, validace a schvalování podle odpovídající hierar -
chické úrovně. Generální ředitelství a útvary mohou do svých odpovědí nahrát podpůrné dokumenty. Aplikace RAD 
také umožňuje uvést aktuální stav opatření přijatých Komisí. Byl doplněn stav doporučení „částečně realizováno“  a je 
funkční. Komise a Účetní dvůr však mohou mít na účinnou realizaci doporučení rozdílný názor.
Komise podává zprávu o následných opatřeních, jimiž reaguje na doporučení Účetního dvora určená Komisi, ve 
výročních zprávách o činnosti generálních ředitelství a útvarů a ve výroční zprávě Komise Evropskému parlamentu 
a Radě o opatřeních následujících po udělení absolutorií za příslušný finanční rok.
VI
Komise se domnívá, že její kontrolní opatření jsou v souladu s mezinárodními standardy kontroly a osvědčenými 
postupy.
Komise se však zavázala řešit další problémy týkající se systému a postupů pro následná opatření v návaznosti na 
udělení absolutoria.
Odpovědi Komise 42
Úvod
03
Komise se zavázala, že zajistí, aby doporučení, která Účetní dvůr předloží ve svých zvláštních zprávách a Komise je 
přijme, byla systematicky realizována a jejich realizace kontrolována. Poskytovatel systému v rámci Komise vyvinul 
a doplnil další stav doporučení „částečně realizováno“ , jenž je nyní k dispozici.
Jak Komise realizovala 44 doporučení
09
Systém a postupy Komise pro následná opatření v návaznosti na udělení absolutoria pokrývají veškeré zvláštní 
zprávy Účetního dvora, jež jsou pro Komisi důležité.
11
Komise se zavázala, že zajistí, aby doporučení, která Účetní dvůr předloží ve svých zvláštních zprávách a Komise je 
přijme, byla systematicky realizována a jejich realizace kontrolována.
Komise zdůrazňuje, že 3 % opatření, jež Účetní dvůr vyhodnotil jako „nerealizovaná“ , se týkají pouze jediného 
doporučení ze zvláštní zprávy č. 15/2011, které Komise odmítla.
Rámeček 1 – Lepší nařízení a monitorování (viz příloha II a III )
Omezený vliv Komise na ceny je logickým důsledkem tržně orientovaného přístupu a posunu Společné zemědělské 
politiky (SZP) od podpory cen k podpoře příjmů, jak rozhodly Evropský parlament a Rada.
Sledování cen cukru je pouze jedním z prvků celkového posuzování trhu s cukrem za účelem dosažení cílů SZP 
a reformy v odvětví cukru z roku 2006. Tyto cíle se netýkají ovlivňování cen.
Odpovědi Komise 43
Audit systémů a postupů Komise pro následná opatření
Souhrnná odpověď Komise k bodům 13 a 14:
Rámec Komise pro vnitřní kontrolu a související kontrolní opatření byly vytvořeny speciálně pro její prostředí. 
Vycházejí z mezinárodních osvědčených postupů a inspirovaly se rámcem Výboru sponzorských organizací Tread -
wayovy komise (COSO).
Rámec Komise pro vnitřní kontrolu jasně přiděluje vedoucím pracovníkům odpovědnost za systematické sledování 
významných skutečností zjištěných při činnostech v oblasti dohledu.
15
Komise zdůrazňuje, že doporučení pro praxi jsou doporučeným pokynem podle Mezinárodního rámce profesní 
praxe (IPPF) vydávaného Institutem interních auditorů (IIA).
Viz rovněž odpovědi Komise k bodu 28.
18
Viz odpověď Komise k bodu 28.
20
Aplikace RAD byla navržena pro potřeby a účely postupu udělování absolutoria. Poskytuje spolehlivé, relevantní 
a náležité informace, jež ukazují stav opatření přijatých Komisí v návaznosti na udělení absolutoria. Byla soustavně 
zdokonalována, mimo jiné na základě doporučení Účetního dvora a požadavků útvarů Komise. Při rozhodování 
o dalším vývoji aplikace RAD bude Komise nadále přihlížet k doporučením Účetního dvora.
20 a)
Postupy v rámci aplikace RAD, včetně odkazů na zvláštní zprávy Účetního dvora a útvarů Komise pověřených rea -
lizací doporučení, jsou zavedeny, zdokumentovány a dostupné. Za kódování veškerých údajů odpovídají příslušná 
generální ředitelství a útvary, jež se řídí jasnými pravidly pro příslušné pracovní postupy konzultace mezi útvary, 
validace a schvalování podle odpovídající hierarchické úrovně. Generální ředitelství a útvary mohou do svých odpo -
vědí nahrát podpůrné dokumenty.
20 b)
V souladu se svým rámcem vnitřní kontroly a souvisejícími kontrolními opatřeními Komise ve zvláštních případech 
sdíleného řízení, v nichž musí plnit roli dohlížitele, přezkoumá náležitým způsobem významné skutečnosti týka -
jící se členských států. Společná pracovní skupina Komise a Účetního dvora má za cíl zkoumat možnosti lepšího 
monitorování a realizace následných opatření reagujících na doporučení Účetního dvora a podávání zpráv o těchto 
opatřeních.
Odpovědi Komise 44
20 c)
Komise a Účetní dvůr však mohou mít na účinnou realizaci přijatých doporučení uvedených ve zvláštních zprávách 
rozdílný názor. Aplikace RAD umožňuje nastavit informaci o aktuálním stavu opatření přijatých útvary Komise vzhle -
dem k datu očekávaného dokončení.
20 d)
Komise podává zprávy o následných opatřeních, jimiž reaguje na doporučení Účetního dvora určená Komisi, ve 
výročních zprávách o činnosti generálních ředitelství a útvarů a ve výroční zprávě Komise Evropskému parlamentu 
a Radě o opatřeních následujících po udělení absolutorií za příslušný finanční rok.
Komise nicméně uznává, že v podávání zpráv může být dosaženo ještě dalších zlepšení.
21
Ve zprávě ze dne 16. října 2014 o uvedení verze 6.4 aplikace RAD byly generální ředitelství a útvary jasně instruovány 
o nové funkci „částečně realizovaná doporučení“ . Na úrovni všech generálních ředitelství a útvarů byla zajištěno 
zvyšování povědomí a školení o novém stavu doporučení „částečně realizováno“ .
Komise se domnívá, že generální ředitelství a útvary tuto novou funkci používají tehdy, když je to vhodné.
22
Komise se zavázala, že zajistí systematickou realizaci a kontrolu přijatých doporučení Účetního dvora uvedených ve 
zvláštních zprávách.
Komise a Účetní dvůr mohou mít na účinnou realizaci doporučení rozdílný názor. Komise uznává, že v případě 
doporučení, u kterých obě instituce sdílejí závěry o stavu plnění, může dosáhnout dalších zlepšení procesu následné 
kontroly.
23
Jak Komise uvedla ve své odpovědi na bod 26 zprávy o kontrole následných opatření za rok 2013 (ZZ č. 19/2013), 
sjednocení kategorií pro hodnocení opatření, jež se týkají doporučení Účetního dvora a používá je Komise i Účetní 
dvůr, mohou být jedním z témat pro budoucí diskusi mezi oběma orgány.
Odpovědi Komise 45
Osvědčené postupy týkající se jiných systémů a postupů
25
Aplikace RAD byla vytvořena za účelem řízení koordinace mezi útvary v postupu udělování absolutoria, příslušných 
odpovědí Komise poskytnutých v průběhu let a související organizace spolupráce mezi útvary v rámci Komise. Ačko -
liv další zlepšení a vývoj informačních technologií jsou možné, Komise je toho názoru, že aplikace RAD je vhodným 
nástrojem pro podporu požadavků v oblasti vyvozování odpovědnosti a správy v souvislosti s postupem udělování 
absolutoria.
Závěr a doporučení
26
Komise se zavázala, že zajistí, aby doporučení, která Účetní dvůr předloží ve svých zvláštních zprávách a Komise je 
přijme, byla systematicky realizována a jejich realizace kontrolována.
Systém a postupy Komise pro následná opatření v návaznosti na udělení absolutoria pokrývají veškeré zvláštní 
zprávy Účetního dvora, jež jsou pro Komisi důležité.
27
Viz odpovědi Komise k bodům 20 písm. a), 20 písm. b) a 20 písm. c).
28
Komise se domnívá, že aplikace RAD poskytuje globální přehled o všech doporučeních a žádostech určených Komisi 
v souvislosti s postupem udělování absolutoria.
Jak Komise uvedla ve své odpovědi na bod 26 zvláštní zprávy o kontrole následných opatření č. 19/2013, sjednocení 
kategorií pro hodnocení opatření, jež se týkají doporučení Účetního dvora a používá je Komise i Účetní dvůr, může 
být jedním z témat pro budoucí diskusi mezi oběma institucemi.
Co se týče kontroly plnění doporučení Účetního dvora, Komise dospěla k rozhodnutí, že to je odpovědnost vedou -
cích pracovníků, a pokud by byla svěřena Útvaru interního auditu, byla by tím ohrožena jeho nezávislost.
Odpovědi Komise 46
29
Komise se domnívá, že její kontrolní opatření jsou v souladu s mezinárodními standardy kontroly a osvědčenými 
postupy. Komise se však zavázala řešit další problémy týkající se systému a postupů pro následná opatření v návaz -
nosti na udělení absolutoria.
Viz též odpověď Komise k bodu 28.
29 a)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise posoudí možnost zlepšení informací o stavu plnění přijatých opatření.
29 b)
Komise toto doporučení přijímá pro zvláštní případy sdíleného řízení, v nichž musí plnit roli dohlížitele. Komise 
bude náležitě přezkoumávat významné skutečnosti týkající se členských států. Společná pracovní skupina Komise 
a Účetního dvora má za cíl zkoumat možnosti lepšího monitorování a realizace následných opatření reagujících na 
doporučení Účetního dvora a podávání zpráv o těchto opatřeních.
29 c)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise se zavázala, že dále zlepší podávání zpráv o opatřeních ve výročních zprávách o činnosti.
29 d)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise provede kontrolu ve všech generálních ředitelstvích a dotčených útvarech.
Odpovědi Komise 47
Přílohy 
Příloha II
Zemědělství: nástroje pro řízení trhu s mlékem a mléčnými výrobky
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 2)
Komise se domnívá, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu.
Vytvoření nových organizací producentů vyžaduje čas a silnou dynamickou angažovanost samotných zemědělců, 
např. nejprve vytvořit organizaci producentů a pak jako další krok zahájit kolektivní vyjednávání. Příznivá situace na 
trhu a dobré vyhlídky na léta 2012 a 2013 možná nepodnítily zemědělce k tomu, aby se k organizacím producentů 
přidali.
Kromě četných diskusí s členskými státy v Komisi a na úrovni Rady o provádění balíčku předpisů týkajících se mléka 
na úrovni členských států (orgány a zainteresovanými subjekty) Komise aktivně propagovala tato opatření mezi 
zainteresovanými subjekty, zejména zemědělci a organizacemi zemědělců, při mnoha formálních i neformálních 
příležitostech (např. prezentacích prováděných zástupci Komise na setkáních a akcích).
O balíčku předpisů týkajících se mléka byly vedeny pravidelné diskuse se zainteresovanými subjekty v poradních 
skupinách pro mléko, v nichž mají organizace zemědělců (Copa-Cogeca, European Coordination Via Campesina, 
European Milk Board) významný počet zástupců. Balíček předpisů týkajících se mléka byl také projednáván na 
společných schůzích řídicího výboru a poradní skupiny pro mléko v letech 2011 a 2012. Komise se rovněž zúčastnila 
dvou seminářů o provádění balíčku předpisů týkajících se mléka pořádaných organizací Copa-Cogeca (v roce 2012 
a 2014), jež vybízely zemědělce (jejich organizace), aby využily výhod tohoto balíčku (organizace producentů atd.). 
Kromě toho byl balíček předpisů týkajících se mléka tématem diskutovaným na konferenci „ODVĚTVÍ MLÉKA V EU: 
VÝVOJ PO ROCE 2015“, jež se konala v roce 2013 a na níž byly zastoupeny všechny zainteresované subjekty.
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 3)
Komise se domnívá, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu.
Normotvůrci se domnívali, že určení druhů zemědělské činnosti nebo zemědělských odvětví, jež kvůli určitým 
obtížím, kterým čelí, budou podporovány přímými platbami, je v souladu se zásadou subsidiarity výlučnou odpo -
vědností členských států. Mělo se za to, že jsou nejlépe schopny určit regiony nebo odvětví na svém území, které 
se potýkají s obtížemi, a stanovit priority mezi různými potřebami cílené podpory, přičemž zohlední odvětvové 
zaměření těchto regionů.
Normotvůrci stanovili, že do každého programu rozvoje venkova musí členské státy zahrnout analýzu SWOT situ -
ace a určení potřeb, jimiž je nutno se zabývat v zeměpisné oblasti, na niž se daný program vztahuje. Součástí musí 
být popis strategie prokazující, že na regionální a subregionální úrovni byly zohledněny konkrétní potřeby spojené 
s konkrétními podmínkami a že na ně byly zaměřeny vhodně navržené kombinace opatření nebo tematického 
podprogramu. Je na členských státech, aby určily slabé stránky a hrozby týkající se odvětví mléka, pokud je to zapo -
třebí, a nabídly zemědělcům opatření, jež jim pomohou s naplněním potřeb.
Co se týče podmíněnosti a nové ekologizace přímých plateb, je třeba nechat členským státům určitý manévrovací 
prostor, aby mohly zohlednit místní potřeby a omezení i zvláštní problémy týkající se životního prostředí. Právní 
předpisy EU se proto řídily a nadále řídí touto zásadou.
Odpovědi Komise 48
Příloha III
Zemědělství: reforma trhu s cukrem
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 3)
Komise se domnívá, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu.
Jedním z cílů reformy v odvětví cukru z roku 2006 bylo dosáhnout souladu se závazky Unie vyplývajícími z meziná -
rodních dohod a zohlednit mezinárodní ujednání, jako je například přístup bez cel a bez kvót pro nejméně rozvi -
nuté země, jenž byl přijat za účelem naplňování mezinárodní obchodní a rozvojové politiky Unie. Ze závěru Účet -
ního dvora, že EU je v současnosti čistým dovozcem a je odkázána na dovoz cukru, tudíž nelze vyvodit, že tento stav 
je v rozporu s cílem Smlouvy, jímž je zajištění plynulého zásobování.
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 4)
Komise se domnívá, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu.
Komise zahájila antimonopolní šetření a členské státy provedly nezbytná šetření týkající se hospodářské soutěže 
v odvětví cukru. Navíc na základě prosté skutečnosti, že ceny cukru jsou v EU v roce 2015 na nejnižší úrovni od 
reformy, lze oprávněně předpokládat, že cíl Smlouvy – zajištění dodávek cukru za rozumné ceny – je splněn.
Společná odpověď na doporučení č. 5 a 6
V souladu se zásadou subsidiarity nesou odpovědnost za splnění těchto doporučení členské státy.
Příloha IV
Zemědělství: zvláštní opatření ve prospěch nejvzdálenějších regionů a ostrovů 
v egejském moři
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 1)
Komise se domnívá, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu.
Společné ukazatele (vymezené v příloze VIII nařízení (EU) č. 180/2014) se musely shromažďovat od předložení 
výročních zpráv za rok 2013, jež měly být předloženy v roce 2014. Rok 2013 byl přechodným rokem. Pokud některé 
ukazatele v uvedených zprávách za rok 2013 chyběly (70 % ukazatelů), všechny byly dodány ve zprávách za rok 2014 
(předložených v roce 2015), byť by se některé věci ještě měly v budoucích zprávách zlepšit.
Dvojstranné schůzky se konají pravidelně, zejména v souvislosti se změnami programu. Právě při této příležitosti 
připomínají útvary Komise členským státům některé osvědčené postupy, které by měly dodržovat, např. poskytovat 
informace příjemcům, nebo to, jak je důležité, aby nová opatření byla ověřitelná a kontrolovatelná.
Kromě toho byly dne 9. července 2014 Řídicímu výboru pro přímé platby představeny standardní výkazové formu -
láře pro kontrolní statistiky programu POSEI a programu pro Egejské ostrovy, které se budou používat při podávání 
zpráv za rok 2014, a poté proběhla výměna informací s členskými státy k přijetí pokynů ke sběru těchto údajů. Tyto 
údaje jsou již zahrnuty ve výroční zprávě.
Odpovědi Komise 49
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 4)
Komise se domnívá, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu.
Komise zdůrazňuje, že priority auditů se stanovují podle centrální analýzy rizik v souladu s dostupnými zdroji auditu. 
Komise podotýká, že četnost auditů u opatření programu POSEI se během posledních dvou let zvýšila a audity pro -
běhly ve všech příslušných členských státech a týkaly se všech příslušných opatření (práh významnosti).
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 5)
Komise se domnívá, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu.
Společné ukazatele (vymezené v příloze VIII nařízení (EU) č. 180/2014) se musely shromažďovat od předložení 
výročních zpráv za rok 2013, jež měly být předloženy v roce 2014. Rok 2013 byl přechodným rokem. Pokud některé 
ukazatele v uvedených zprávách za rok 2013 chyběly (70 % ukazatelů), všechny byly dodány ve zprávách za rok 2014 
(předložených v roce 2015), byť by se některé věci ještě měly v dalších zprávách zlepšit.
Komise tyto údaje každý rok analyzuje, a je-li třeba, vyžádá si od členských států další informace k doplnění jejich 
údajů.
Za poslední dva roky se předkládání společných ukazatelů ze strany členských států zlepšilo a v současnosti je pro -
váděno komplexně.
Příloha V
Soudržnost: výdaje evropského sociálního fondu na starší pracovníky
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 1)
Komise se domnívá, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu.
U investičních priorit v nařízení o ESF na období 2014–2020 jsou, kde je to vhodné, vymezeny dotčené cílové sku -
piny. Příslušná investiční priorita se týká „aktivního a zdravého stárnutí“. Jestliže si řídicí orgány zvolí tuto investiční 
prioritu, pak při definování konkrétního cíle, například podle doporučení pro příslušnou zemi, musí stanovit cíle pro 
výstupy a výsledky na této úrovni. Kromě toho budou výroční zprávy (výroční zprávy o provádění) obsahovat spo -
lečné ukazatele, jež se vztahují mimo jiné na věkovou skupinu a postavení na trhu práce (tzn. společný ukazatel ESF 
pro dlouhodobé výsledky: „účastníci ve věku nad 54 let zaměstnaní do šesti měsíců po ukončení své účasti, včetně 
účastníků vykonávajících samostatně výdělečnou činnost“ [operace]). Komise se domnívá, že bude mít dostatečné 
informace pro měření účinnosti opatření na starší pracovníky, stejně jako v případě nezaměstnaných mladých lidí.
Zásada sdíleného řízení, podle níž členské státy provádějí operační programy, neumožňuje náležité monitorování 
cílových hodnot pro výsledky na úrovni projektu. Nařízení o společných ustanoveních (nařízení (EU) č. 1303/2013), 
které umožňuje využít možnost zjednodušených nákladů, však pomůže řídicím orgánům a příjemcům zaměřit se na 
výsledky na úrovni projektů.
Od roku 2011 Komise spolu s členskými státy organizovala akce na podporu zvýšení povědomí a budování kapacit 
zaměřené na provádění kontrafaktuálních hodnocení dopadu. Za účelem poskytnutí metodické podpory členským 
státům bylo ve Společném výzkumném středisku v Ispře zřízeno v roce 2013 Středisko pro výzkum hodnocení 
dopadu.
Odpovědi Komise 50
V rámci partnerství pro hodnocení ESF bylo toto téma opakovaně projednáváno s řídicími orgány.
Komise financovala osm pilotních kontrafaktuálních hodnocení dopadu intervencí ESF ve Španělsku, v Itálii (dva 
projekty), v Estonsku, v Portugalsku (dva projekty), v Litvě a na Slovensku. Výsledky byly šířeny na různých fórech 
a prezentovány na konferenci v Bruselu.
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 2)
Komise se domnívá, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu.
Údaje ke všem ukazatelům – společným i zvláštním pro jednotlivé programy – jsou Komisi předávány elektronicky 
v podobě strukturovaného souboru údajů jako součást výročních zpráv o provádění, zprávy o Iniciativě na podporu 
zaměstnanosti mladých lidí za rok 2015 a závěrečné zprávy. Tyto údaje umožňují Komisi každoročně monitorovat 
pokrok směrem k cílovým hodnotám u dané cílové skupiny a lze vypočítat míru splnění na úrovni investičních prio -
rit (náklady/výstupy/výsledky).
Účinek na zaměstnanost se bude měřit prostřednictvím souvisejících společných ukazatelů dlouhodobých výsledků. 
Měření čistého účinku na zaměstnanost je možné provést prostřednictvím kontrafaktuálních hodnocení dopadu.
Řídicí orgány musí provést hodnocení dopadu, nikoli však nutně kontrafaktuální hodnocení. Komise nicméně 
propagovala použití kontrafaktuálních hodnocení dopadu tím, že pořádala akce na podporu zvýšení povědomí 
a budování kapacit a zřídila Středisko pro výzkum hodnocení dopadu. V členských státech se konala řada školení 
a regionálních seminářů. Podpora Komise bude pokračovat tím, že pomůže vytvořit a povede skupinu pro výměnu 
zkušeností o kontrafaktuálním hodnocení dopadu.
Příloha VI
Vnější akce: příspěvky poskytované prostřednictvím organizací OSN
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 3)
Odpověď na druhou odrážku:
Komise se domnívá, že realizace takového informačního systému pro srovnávací standardy v zemích zasažených 
konfliktem není proveditelné. Důvodem je jak míra obtížnosti zajištění konzistentních údajů (jež musí být úplné, 
spolehlivé a neustále aktualizované), tak poměrně vysoké náklady a záporná nákladová efektivita. Komise se tudíž 
domnívá, že tento druhý bod doporučení je realizován.
Příloha VIII
Vnější akce: CRIS
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 1)
Zamýšlená role systému CRIS jako informačního systému, zejména s ohledem na účetní systém Komise ABAC, byla 
vyjasněna v souvislosti s novou strategií pro informační systémy Komise.
Dne 12. června 2014 Komise schválila novou strategii, v níž se uvádí:
— Finanční funkce systému CRIS mají být na základě racionalizační strategie Komise v maximální možné míře na -
hrazeny systémem ABAC. Vývojová údržba modulů, které mají být přeneseny do systému ABAC, bude zmražena 
s výjimkou vývojové údržby přispívající ke zlepšování kvality údajů, podávání zpráv, zavádění operací souvisejí -
cích se zjednodušováním a  snižování nákladů na údržbu.
Odpovědi Komise 51
— Funkce systému CRIS, které nelze spravovat v systému ABAC, budou zahrnuty do budoucího operačního systé -
mu (nazývaného OPSYS) založeného na moderní technologii reagující na provozní potřeby, včetně požadavků 
souvisejících s transparentností.
Tato strategie je prováděna na základě následujícího harmonogramu:
— Správa záruk se provádí od 1. ledna 2014 výlučně v systému ABAC.
— Finanční prognózy: od prosince 2014 byl zaveden nový nástroj (BPC), který nahrazuje někdejší modul systému 
CRIS pro prognózy.
— Finanční moduly systému CRIS (Faktury, Platby, Příkazy k navrácení, Prognóza příjmů) budou postupně odstave -
ny z provozu v dubnu 2016. Od uvedeného data budou používány finanční moduly systému ABAC. V současnos -
ti se provádí analýza nedostatků provozních modulů Smlouvy a rozhodnutí s cílem integrovat je do systémů pro 
spolupráci (SYGMA, elektronické zadávání zakázek).
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 2)
Na racionalizaci datových kódů systému CRIS se průběžně pracuje.
Komise nyní provádí přezkum správy regionálních geografických údajů. V současnosti se zkoumá tříkrokový postup, 
který umožní kódovat geografické oblasti pouze na úrovni země (nikoliv už na úrovni regionu), automaticky odvodit 
oblast příjemce DAC z oblasti příjemce a zajistit konzistentní kódování údajů o místě opatření.
Komise rovněž provádí revizi seznamu domén a  tento zkrácený seznam propojí s rozpočtovými položkami, jež 
v současnosti používají jednotlivé útvary Komise v systému CRIS.
Racionalizace systému CRIS v dubnu 2016 kromě toho povede k faktické racionalizaci kódů (budou se používat kódy 
systému ABAC).
Odpovědi Komise na doporučení Účetního dvora 4)
Komise se domnívá, že stav plnění se změnil na „realizováno v plném rozsahu“.
Komise dne 21. října 2014 podepsala konkrétní smlouvu (referenční číslo 84). Posouzení odhalilo bezpečnostní 
hrozby a zranitelná místa Komise a stanovilo zmírňující opatření. Zvláštní zpráva týkající se bezpečnosti osobních 
a finančních údajů byla předložena 18. prosince 2014. Kompletní zpráva o posouzení bezpečnosti byla předložena 
30. září 2015.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
Následná opatření v souvislosti s auditními zprávami 
Účetního dvora jsou nezbytnou součástí cyklu vyvozování 
odpovědnosti a napomáhají Komisi a členským státům 
účinně realizovat doporučení. V této zprávě se předkládají 
výsledky čtvrtého přezkumu Účetního dvora, který se 
zabýval následnými opatřeními, kterými Komise reaguje 
na vzorek 44 doporučení z osmi zvláštních zpráv za období 
2009–2012. Náš přezkum ukázal, že Komise plně nebo ve 
většině ohledů realizovala 89 % našich doporučení, 8 % 
v některých ohledech a 3 % doporučení nerealizovala.
Doporučujeme také, aby Komise své postupy pro následná 
opatření v určitých ohledech zlepšila.