SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTUpodle čl. 294 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unietýkající se postoje Rady v prvním čtení k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, pokud jde o mikrosubjekty /* KOM/2011/0589 v konečném znění - 2009/0035 (COD) */





2009/0035 (COD) SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 294 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se postoje Rady v prvním čtení k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, pokud jde o mikrosubjekty (Text s významem pro EHP) SOUVISLOSTI Datum předání návrhu Evropskému parlamentu a Radě (dokument KOM(2009) 83 v konečném znění – 2009/0035 COD): | 26.2.2009 | Datum vydání stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru: | 15.7.2009 | Datum přijetí postoje Evropského parlamentu v prvním čtení: | 10.3.2010 | Datum předložení pozměněného návrhu: | nevztahuje se na tento návrh | Datum přijetí postoje Rady: | 12.9.2011 | CÍL NÁVRHU KOMISE Návrh Komise byl přijat v rámci iniciativy pro zlepšování právní úpravy. Pokud jde o poskytnutí možnosti členským státům osvobodit mikrosubjekty od požadavků čtvrté směrnice o právu obchodních společností[1], je účelem návrhu zjednodušit a zlepšit stávající regulační rámec, a omezit tak informační povinnosti, které pro mikrosubjekty EU plynou z účetních požadavků, s cílem: - snížit administrativní zátěž a - umožnit přizpůsobení požadavků na účetní výkaznictví pro mikrosubjekty skutečným potřebám uživatelů a sestavovatelů účetních závěrek. PřIPOMÍNKY K POSTOJI RADY 3.1 Obecné poznámky Tato rychlá změna, která je zásadní prioritou programu zlepšování právní úpravy, byla navržena v únoru 2009 s cílem dosáhnout v krátkodobém horizontu významného zjednodušení. Poté, co Komise byla v prosinci 2008 požádána, aby pokračovala ve zjednodušování účetnictví, přivítal Evropský parlament návrh ve svém legislativním usnesení z března 2010. Parlament se nicméně mimo jiné dohodl na změně požadavku, aby společnosti byly i nadále podle právních předpisů EU povinny vést účetní záznamy o obchodních transakcích společnosti a její finanční situaci. Rada obecně uvítala cíl Komise zjednodušit stávající právní předpisy pro mikrosubjekty. Většina Rada návrh Komise uvítala, avšak blokační menšina se domnívala, že návrh Komise není zcela vhodným způsobem, jak stanovených cílů dosáhnout. Postoj Rady odráží kompromis mezi těmito názory. Uvedený postoj zejména zachovává povinnost EU, aby mikrosubjekty sestavovaly účetní závěrky. 3.2 Následná opatření ke změnám předloženým Evropským parlamentem 1. Zavedená změna, podle níž jsou mikrosubjekty i nadále povinny vést účetní záznamy obchodních transakcích společnosti a její finanční situaci: tato změna byla v podstatě zachována v 5. bodě odůvodnění postoje Rady (poslední věta). 2. Různé změny zdůrazňující skutečnost, že členské státy by měly mít možnost svobodně rozhodnout, zda mikrosubjekty od požadavků osvobodí či nikoli, zejména s přihlédnutím k vnitrostátní situaci, pokud jde o počet podniků, na něž se vztahují prahové hodnoty stanovené ve směrnici: tyto změny byly v podstatě zachovány v 6. a 7. bodu odůvodnění a v článku 2 postoje Rady. 3.3 Nová opatření navrhovaná v postoji Rady Návrh Komise měl změnit směrnici 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách společností EU s ručením omezeným takto: 3. vytvoření kategorie mikrosubjektů, definovaných jako společnosti, které k rozvahovému dni nepřekročí limity u dvou z těchto tří kritérií: 4. celková bilanční suma: 500 000 EUR 5. čistý obrat: 1 000 000 EUR 6. průměrný počet zaměstnanců během účetního období: 10 7. členské státy by měly možnost osvobodit mikrosubjekty ve své jurisdikci od veškerých závazků podle směrnice 78/660/EHS. Postoj Rady podpořil koncepci zvláštní kategorie mikrosubjektu, avšak navrhl novou definici, kterou by se snížily prahové hodnoty pro celkovou bilanční sumu na 250 000 EUR a pro čistý obrat na 500 000 EUR. Komise odhaduje, že díky těmto nižším prahovým hodnotám by se opatření na zjednodušení stanovená v postoji Rady týkala přibližně o 15 % méně společností, než by tomu bylo v případě návrhu Komise. Rada navrhla, že členské státy by neměly mít možnost přímo osvobodit mikrosubjekty od účetních požadavků EU, a místo toho navrhla řadu zjednodušení, která by členské státy mohly přijmout, včetně: - možnosti snížit objem informací v účetnictví v souladu se zjednodušeným členěním rozvahy a výsledovky. Členský stát může navíc osvobodit mikrosubjekty od povinnosti výpočtu časově rozlišených nákladů a předběžných plateb ke konci roku u některých typů výdajů; - možnosti značně snížit objem informací, které jsou obvykle zveřejněny v komentáři k účetní závěrce, a zveřejnit tyto informace přímo v rozvaze; - možnosti osvobodit mikrosubjekty od povinného zveřejňování jejich účetních závěrek, pokud jsou tyto závěrky předkládány příslušnému orgánu, který poté národním rejstříku předloží alespoň rozvahu. Pro účely jistoty a zajištění větší srovnatelnosti mezi účty mikrosubjektů Rada rovněž navrhla, aby účtování v reálných hodnotách bylo pro tuto kategorii společnosti zakázáno. Oproti návrhu Komise by postoj Rady nicméně i nadále ukládal určité účetní povinnosti na úrovni EU, včetně například obecných pravidel oceňování, povinného členění rozvahy a výsledovky, jakož i minimální požadavky na průhlednost. ZÁVěR Rada přijala svůj postoj kvalifikovanou většinou v prvním čtení. Přestože postoj Rady návrh Komise značně mění, zejména pokud jde o definici mikrosubjektů, zachovává koncepci návrhu Komise, která členským státům dává možnost osvobodit mikrosubjekty od četných zatěžujících účetních povinností na úrovni EU. Návrh Komise by umožňoval úplné osvobození, avšak postoj Rady by osvobození omezil na předem stanovené oblasti, i to by však umožnilo dosáhnout při zjednodušení značného pokroku. Komise se proto domnívá, že postoj Rady může schválit. S ohledem na stanovisko Evropského parlamentu v prvním čtení se Komise zavazuje usnadnit interinstitucionální jednání s cílem dosáhnout kompromisu přijatelného pro oba zákonodárné orgány. [1] Směrnice 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností, Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11.