Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Využívání hospodářských a sociálních příležitostí digitalizace a zlepšení digitální transformace hospodářství, zejména malých a středních podniků, s důrazem na data a na umělou inteligenci zaměřenou na člověka

(průzkumné stanovisko)

(2021/C 374/02)

Zpravodajka: Antje GERSTEIN

Žádost o vypracování stanoviska slovinské předsednictví, 19. 3. 2021 Právní základ Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba Přijato v sekci 15. 6. 2021 Přijato na plenárním zasedání 7. 7. 2021 Plenární zasedání č. 562 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 217/0/1

1. Závěry a doporučení

1.1. Ačkoliv jsme si během současné pandemie uvědomili, že práce na dálku, práce z domova a pružné pracovní režimy – alespoň do určité míry – zůstanou novým standardem, musíme také pochopit, že digitální obchodní modely budou stále více utvářet náš svět práce. Tyto modely musí být navrženy způsobem orientovaným na lidi a hodnoty. V širším společenském pojetí je úkolem zajistit digitální začlenění zvláště zranitelných skupin.

1.2. Předpokládá se, že přínosy dokončeného jednotného digitálního trhu v EU přispějí ke zvýšení hospodářské produkce EU o 415 miliard EUR ročně. Zatímco digitální transformace přináší významné příležitosti pro společnosti v celé EU, mnoho podniků se potýká nejen s velkou mírou právní nejistoty v rámci své přeshraniční činnosti, ale také jim hrozí značné riziko, že kvůli nedostatku přístupu nebo investičních zdrojů, jakož i nedostatku dovedností zůstanou pozadu, což se obecně týká mnoha malých a středních podniků a zejména pak mikropodniků.

1.3. Jedním z klíčů k úspěchu evropského jednotného digitálního trhu bude otevřenost vůči technologiím při regulaci nových digitálních obchodních modelů a aplikací, jako je umělá inteligence, a přístup k financování inovací, aby malé a střední podniky mohly těžit z výhod těchto nových digitálních aplikací. EHSV vypracoval studii o využívání umělé inteligence v malých a středních podnicích, která může poskytnout užitečné poznatky. ( 1 )

1.4. EHSV se výrazně podílí na debatě o umělé inteligenci již od svého prvního stanoviska k umělé inteligenci, které přijal v roce 2017, a v posledních několika letech vydal k tomuto tématu řadu stanovisek. EHSV v současné době připravuje své formální stanovisko k návrhu Evropské komise týkajícímu se aktu o umělé inteligenci. Toto stanovisko bude předloženo na zářijovém plenárním zasedání EHSV a bude se mimo jiné zabývat zejména definicí umělé inteligence, neboť se jedná o důležitý prvek tohoto návrhu.

2. Souvislosti

2.1. S ohledem na plánované priority předsednictví připravilo nadcházející slovinské předsednictví Rady EU návrhy, u nichž byl Výbor dopisem ze dne 18. března 2021 požádán o vypracování průzkumných stanovisek. Tyto oblasti politik EU jsou pro předsednictví obzvláště důležité.

2.2. Toto stanovisko je tedy odpovědí na žádost slovinského předsednictví Rady EU o vypracování průzkumného stanoviska k tématu hospodářských a sociálních příležitostí digitalizace.

2.3. Toto průzkumné stanovisko shrnuje několik témat souvisejících s digitalizací, která jsou předmětem nedávných nebo připravovaných stanovisek EHSV. Odpovídá na čtyři otázky předsednictví týkající se aktu o správě dat, aktu o digitálních službách a aktu o umělé inteligenci. Všechny další relevantní informace o těchto tématech jsou uvedeny v příslušných stanoviscích EHSV ( 2 )

3. Obecné připomínky

3.1. Krize COVID-19 odhalila nedostatky EU v oblasti digitalizace, ale rovněž i její obrovský potenciál. Nyní si více než kdy jindy musíme uvědomit, že EU potřebuje silný jednotný digitální trh. V souvislosti s tím je nutné posílit jeho kapacity v oblastech, jako je cloud computing, 5G a bezpečné používání dat. Abychom mohli držet krok s globálními hráči USA a Čínou, je nezbytné investovat do silné digitální Evropy.

3.2. Předpokládá se, že přínosy dokončeného jednotného digitálního trhu v EU přispějí ke zvýšení hospodářské produkce EU o 415 miliard EUR ročně. Prediktivní údržba, digitální platformy a kvantová výpočetní technika jsou jen třemi příklady toho, jak významný dopad budou mít digitální technologie na digitalizaci evropského hospodářství. Zatímco digitální transformace přináší významné příležitosti pro společnosti v celé EU, mnoho podniků se potýká nejen s velkou mírou právní nejistoty v rámci své přeshraniční činnosti, ale také jim hrozí značné riziko, že kvůli nedostatku přístupu nebo investičních zdrojů, jakož i nedostatku dovedností zůstanou pozadu, což se obecně týká mnoha malých a středních podniků a zejména pak mikropodniků.

3.3. Ačkoliv jsme si během současné pandemie uvědomili, že práce na dálku, práce z domova a pružné pracovní režimy – alespoň do určité míry – zůstanou novým standardem, musíme také pochopit, že digitální obchodní modely budou stále více utvářet náš svět práce. Tyto modely musí být navrženy způsobem orientovaným na lidi a hodnoty.

3.4. V hospodářství po pandemii musíme zajistit, aby malé a střední podniky v určitých obzvláště těžce zasažených odvětvích (odvětví služeb, jako je maloobchod a cestovní ruch) nepřišly o svou pozici kvůli tomu, že investiční potřeby jsou příliš vysoké (a úspory jsou po více než jednom roce pandemie vyčerpány). Tyto společnosti potřebují zvláštní podporu digitální transformace a dalšího rozvoje obchodních modelů, což je třeba zohlednit ve vnitrostátních programech obnovy v souvislosti s fondem EU na podporu oživení. Evropská komise musí převzít koordinační úlohu, aby nedocházelo k roztříštěnosti mezi různými evropskými fondy a aby byla zajištěna racionalizace činností a projektů v této konkrétní oblasti (digitální transformace pro malé a střední podniky).

3.5. Politický rámec musí být vhodně koncipován tak, aby zajistil, že malé a střední podniky mohou využívat příležitostí, které digitalizace přináší. Regulace by měla být zvažována pouze v případech, kdy lze jednoznačně předvídat nežádoucí vývoj. Inovace a nové obchodní modely potřebují určitý prostor, aby se mohly rozvíjet. Příliš uspěchané nebo přísné evropské předpisy znevýhodňují evropské společnosti, zejména malé a střední podniky, ve srovnání s mezinárodně činnými korporacemi z jiných částí světa.

3.6. falešným recenzím , které mohou být pro podniky extrémně škodlivé. EHSV se těmito otázkami, které se ve zvlášť velké míře vyskytují na digitálních platformách, zabýval ve svém nedávném stanovisku k aktu o digitálních službách V některých odvětvích, zejména v odvětví služeb (tj. maloobchod, cestovní ruch, stravování), je však naléhavě potřeba vytvořit regulační rámec, který by pomohl bojovat proti dezinformacím v digitálním prostoru a umožnil by podniknout kroky například proti, které mohou být pro podniky extrémně škodlivé. EHSV se těmito otázkami, které se ve zvlášť velké míře vyskytují na digitálních platformách, zabýval ve svém nedávném stanovisku k aktu o digitálních službách ( 3 )

3.7. Pokrok v oblasti technického rozvoje a digitální transformace hospodářství s sebou nese také určitá rizika, která je třeba mít na paměti, aby bylo možné plně využít jejich potenciál. Proto je nezbytné zajistit, aby spolu s technologickým pokrokem a digitalizací byly vytvořeny mechanismy, které by zamezily digitálnímu vyloučení zvláště zranitelných skupin.

3.8. human-in-command ), v jehož rámci lidé stále ovládají umělou inteligenci v technickém smyslu a mohou rozhodovat o tom, zda, kdy a jak ji použít v naší společnosti jako celku. EHSV uvítal evropskou strategii pro umělou inteligenci, která byla zveřejněna v roce 2018, sdělení Komise o etických pokynech pro zajištění důvěryhodnosti umělé inteligence a schválení 7 požadavků na důvěryhodnou umělou inteligenci. EHSV dále upozornil mimo jiné na dopad umělé inteligence na pracovní místa, na význam nalezení správné rovnováhy mezi regulací, samoregulací a etickými pokyny a na dopad umělé inteligence na spotřebitele. EHSV se výrazně podílí na debatě o umělé inteligenci již od svého prvního stanoviska k umělé inteligenci, které přijal v roce 2017 ( 4 ) , a v posledních několika letech vydal k tomuto tématu řadu stanovisek ( 5 ) . EHSV prosazuje v oblasti umělé inteligence přístup „člověk ve velení“ (), v jehož rámci lidé stále ovládají umělou inteligenci v technickém smyslu a mohou rozhodovat o tom, zda, kdy a jak ji použít v naší společnosti jako celku. EHSV uvítal evropskou strategii pro umělou inteligenci, která byla zveřejněna v roce 2018, sdělení Komise o etických pokynech pro zajištění důvěryhodnosti umělé inteligence a schválení 7 požadavků na důvěryhodnou umělou inteligenci. EHSV dále upozornil mimo jiné na dopad umělé inteligence na pracovní místa, na význam nalezení správné rovnováhy mezi regulací, samoregulací a etickými pokyny a na dopad umělé inteligence na spotřebitele.

3.9. EHSV v současné době připravuje své formální stanovisko k návrhu Evropské komise týkajícímu se aktu o umělé inteligenci ( 6 ) . Toto stanovisko bude předloženo na zářijovém plenárním zasedání EHSV. EHSV zatím nemůže vyjádřit svůj formální postoj k tomuto návrhu, ale může nabídnout určité úvahy o konkrétní otázce, kterou položilo slovinské předsednictví ohledně definice umělé inteligence uvedené v tomto návrhu.

3.10. Pokud jde o pracoviště, musí být jako základní zásada v éře digitalizace zaručena důstojná práce pro všechny zaměstnance. Ve společnostech musí být zaměstnanci a jejich zástupci zapojeni do rané fáze zavádění umělé inteligence, která se přímo dotýká zaměstnanců, a musí se také podílet na rozhodování o tom, jak má být daná umělá inteligence použita. Zaměstnanci musí být vyškoleni pro nová pracovní místa v digitálním světě práce, a to prozíravě a včas.

4. Konkrétní připomínky

4.1. Předsednictví považuje umělou inteligenci za nejdůležitější aspekt digitalizace. Mezi další zvláště důležité otázky patří začlenění vyspělých technologií do společnosti a přechod na gigabitovou společnost. Díky novým technologiím, jako je umělá inteligence a ekonomika založená na datech, se EU může rychle zotavit z krize a stát se přední světovou digitální společností.

4.2. Předsednictví požádalo EHSV o odpověď na čtyři konkrétní otázky: — Akt o správě dat zavádí nové obchodní modely, jako jsou poskytovatelé služeb sdílení dat, které podpoří využívání dat. Jaký je názor EHSV na hospodářské dopady těchto služeb? — Akt o správě dat zavádí organizace pro datový altruismus, které usnadní opakované použití dat zpřístupněných fyzickými a právnickými osobami. To rovněž umožní poskytování nových služeb, včetně shromažďování údajů vytvořených fyzickými osobami pro účely cílů obecného zájmu. Jaký je v tomto ohledu názor EHSV? — Jaký je postoj EHSV k návrhu vhodné definice umělé inteligence (obsažené v aktu o umělé inteligenci přijatém v dubnu 2021)? — Jaký je názor EHSV na akt o digitálních službách?

4.3. Akt o správě dat zavádí nové obchodní modely, jako jsou poskytovatelé služeb sdílení dat, které podpoří využívání dat. Jaký je názor EHSV na hospodářské dopady těchto služeb ( 7 )?

4.3.1. EHSV považuje akt o správě dat za prospěšný a nezbytný, protože zpracovávání, uchovávání a sdílení digitálních dat má stále větší význam nejen z hospodářského, ale i ze sociálního a občanského hlediska, týká se fyzických osob, správních orgánů i podniků a zapojuje je do komplexního a vzájemně provázaného regulačního rámce.

4.3.2. Za obzvlášť důležitou považuje EHSV možnost uznat užitečnost „družstevního modelu pro správu a výměnu dat“, který by mohl být velmi užitečným nástrojem pro neutrální a sdílenou správu dat. V této souvislosti vybízí Komisi a členské státy k tomu, aby podporovaly malé a střední podniky při zahajování iniciativ s cílem rozvíjet vzájemné organizace zaměřené na správu a výměnu dat.

4.3.3. Družstevní forma a obecně i jiné formy organizace založené na spolupráci se zdají být obzvláště vhodné pro správu činností zprostředkování, výměny a sdílení dat mezi občany (zaměstnanci, spotřebiteli, podnikateli) a podniky. Zejména družstevní forma totiž umožňuje, aby se v oblasti správy údajů shodovaly zájmy subjektů údajů a držitele údajů majícího podobu družstva, jejž v tomto případě vlastní samy subjekty údajů, a mohla by zajistit sdílenou správu ze strany občanů, podniků a podnikatelů, kteří by mohli hrát dvojí úlohu poskytovatelů i uživatelů a příjemců dat. Tento mechanismus by mohl podpořit klima důvěry a otevřenosti, které se zdá být nezbytnou podmínkou dobré správy dat na jednotném evropském digitálním trhu.

4.4. Akt o správě dat zavádí organizace pro datový altruismus, které usnadní opakované použití dat zpřístupněných fyzickými a právnickými osobami. To rovněž umožní poskytování nových služeb, včetně shromažďování údajů vytvořených fyzickými osobami pro účely cílů obecného zájmu. Jaký je v tomto ohledu názor EHSV ( 8 )?

4.4.1. EHSV vítá návrh na vytvoření pravidel pro organizace, které se zabývají správou dat na altruistickém základě. Považuje za vhodné, že návrh nařízení vymezuje, že tyto organizace musí mít neziskový charakter, sloužit cílům obecného zájmu a především být autonomní a nezávislé, zejména na jiných organizacích spravujících data pro komerční účely nebo za účelem dosahování zisku.

4.4.2. Tyto charakteristiky, spolu se zřízením příslušného veřejného rejstříku těchto organizací, umožňují náležitě zohlednit potřebu transparentnosti a potřebu ochrany práv a zájmů občanů a podniků, které se pojí s altruistickým sdílením dat. Dochází tak k posílení důvěry všech zúčastněných subjektů.

4.5. Jaký je postoj EHSV k návrhu vhodné definice umělé inteligence (obsažené v aktu o umělé inteligenci přijatém v dubnu 2021)?

4.5.1. EHSV je potěšen tím, že Evropská komise ve svém nedávném legislativním návrhu týkajícím se umělé inteligence jasně uvádí, že evropský přístup k umělé inteligenci se v prvé řadě řídí základními právy a evropskými hodnotami. V tomto návrhu bylo zohledněno mnoho doporučení, která EHSV formuloval v posledních několika letech.

4.5.2. EHSV v současné době připravuje v reakci na tento návrh samostatné stanovisko, v němž se bude zabývat zejména definicí umělé inteligence uvedenou v návrhu, jelikož se jedná o důležitý prvek návrhu aktu o umělé inteligenci.

4.5.3. Ze všeho nejdříve by EHSV chtěl zdůraznit, že umělá inteligence zůstává v zásadě sporným konceptem, protože neexistuje všeobecně přijímaná definice. Jedním z komplikujících faktorů je to, že se právní definice liší od čistě vědeckých definic v tom, že by měly splňovat řadu požadavků, včetně inkluzivity, přesnosti, komplexnosti, použitelnosti a stálosti, z nichž některé jsou právně závazné a jiné jsou považovány za osvědčené regulační postupy.

4.5.4. Na jedné straně se návrh aktu o umělé inteligenci nezabývá pouze samotnou technologií, ale také tím, k čemu a jak se používá. Na druhé straně obsahuje konkrétní definici umělé inteligence včetně seznamu jejích technik, které spadají do oblasti působnosti nařízení. Zdá se tedy, že návrh aktu o umělé inteligenci vychází ze dvou úvah. O tom, zda bude tento mírně nejednoznačný přístup vhodný k tomu, aby bylo možné náležitě řešit konkrétních výzvy v oblasti umělé inteligence a podporovat s ní spojené příležitosti, bude podrobněji pojednávat nadcházející stanovisko EHSV k návrhu aktu o umělé inteligenci.

4.6. Jaký je názor EHSV na akt o digitálních službách ( 9 )?

4.6.1. EHSV vítá návrh na vytvoření jednotného trhu digitálních služeb v době, kdy se objevují nové a inovativní digitální služby informační společnosti, které mění každodenní život občanů EU a utvářejí a proměňují jejich zvyklosti v oblasti komunikace, vzájemných kontaktů, spotřeby a podnikání.

4.6.2. EHSV podporuje úsilí Komise zabránit roztříštění vnitřního trhu, k němuž dochází v důsledku zavádění příliš velkého množství vnitrostátních pravidel a předpisů, a žádá, aby bylo jasně uvedeno, že akt o digitálních službách má vyčerpávající povahu. Jedná se o příležitost k vytvoření celosvětových norem pro digitální trhy, které mohou přivést Evropu do této nové epochy a zajistit vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany spotřebitelů na internetu.

4.6.3. EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby vymezily přiměřený časový plán pro uspořádání debaty a inkluzivní veřejné konzultace a provedení nařízení a strategie. Je zásadní, aby se na tomto procesu podíleli sociální partneři a organizace občanské společnosti, a dosáhlo se tak rovných podmínek pro všechny subjekty.

4.6.4. EHSV vítá větší transparentnost doporučovacích systémů a reklamy, která zajistí, že spotřebitelé dostanou pouze reklamu, kterou chtějí.

4.6.5. EHSV konstatuje, že v souvislosti se zásadou země původu existuje mnoho nedostatků, a vyzývá k důkladnému zvážení alternativních metod, jako je zásada země určení, a to zejména v daňových, pracovních a spotřebitelských otázkách, pokud nebude na úrovni EU existovat přísnější právní předpis. Zajistila by se tak spravedlivá hospodářská soutěž a nejvyšší možná míra ochrany spotřebitelů.

4.6.6. EHSV požaduje, aby byl vytvořen odpovídající rámec, který by společnostem umožňoval zaručit spravedlnost, spolehlivost a bezpečnost jejich systémů umělé inteligence s přihlédnutím k nejvyšší možné úrovni ochrany spotřebitelů a pracovníků.

4.6.7. Výjimka z odpovědnosti pro hostingové služby by se měla přestat uplatňovat pouze tehdy, když se jedná o obsah, který je zjevně nezákonný nebo byl za nezákonný označen soudním rozhodnutím. EHSV doporučuje zavést režim pozitivní odpovědnosti pro internetová tržiště, který by se uplatňoval za určitých okolností.

4.6.8. EHSV upozorňuje na obrovský úkol, kterým je dosáhnout řádné koordinace mezi všemi příslušnými nástroji a iniciativami v kontextu širšího regulačního přístupu k ekonomice platforem. Je zapotřebí udělat si řádnou představu o tom, jak by bylo možné propojit tyto odlišné perspektivy mající vliv na akt o digitálních službách.

4.6.9. Pro EHSV jsou otázky zdanění ( 10 ) , správy dat, postavení v zaměstnání, pracovních podmínek a ochrany spotřebitelů významnými faktory, které přispívají k někdy nekalé soutěži v digitálních ekonomikách a vyžadují zvláštní pozornost.

V Bruselu dne 7. července 2021. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) Studie Boosting the use of Artificial Intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises (MSMEs) (Podpora využívání umělé inteligence v mikropodnicích a malých a středních podnicích v Evropě).

(2) Akt o správě dat (Úř. věst. C 286, 16.7.2021, s. 38), akt o digitálních službách (Úř. věst. C 286, 16.7.2021, s. 70), akt o umělé inteligenci.

(3) Akt o digitálních službách.

(4) Úř. věst. C 288, 31.8.2017, s. 1.

(5) Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 1; Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 51; Úř. věst. C 240, 16.7.2019, s. 51; Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 64; Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 87.

(6) Akt o umělé inteligenci.

(7) Akt o správě dat.

(8) Akt o správě dat.

(9) Akt o digitálních službách.

(10) Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 73.