CS Úřední věstník Evropské unie C 189/37

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2011/C 189/14

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„MELON DE GUADELOUPE“

č. ES: FR-PGI-0005-0844-18.01.2011

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název:

„Melon de Guadeloupe“

2. Členský stát nebo třetí země:

Francie

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1 Druh produktu:

Třída 1.6 – Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

U tohoto melounu se jedná o sezónní produkt sklízený od listopadu do června a pěstovaný na zcela volném poli (bez zakrytí nebo zastřešení).

„Melon de Guadeloupe“ je žlutý meloun typu Charentais, celý, čerstvého a pevného vzhledu a o minimální hmotnosti 450 gramů.

Má nazelenalou, nažloutlou nebo žlutou slupku. Při optimální zralosti má okolo uchycení stopky olejnatý kruh nebo jemné praskliny.

Tento meloun může vykazovat mírné vady tvaru, zabarvení nebo slupky za podmínky, že tyto vady neovlivňují celkový vzhled produktu, jeho jakost, uchování a prezentaci.

„Melon de Guadeloupe“ je velmi sladký. Požadovaná refraktometrická hodnota je nejméně 12 °Brix.

Je pro něj příznačná sladká chuť s množstvím aroma a vůní a rozplývající se dužnina. Dužnina je naoranžovělá a mimořádně trvanlivá.

Seskupení provádí každý rok mezi žlutými odrůdami typu Charentais uvedenými v Úředním katalogu druhů a odrůd výběrové zkoušky a vybírá odrůdy uzpůsobené místním podmínkám a umožňující dosáhnout očekávaných vlastností „Melon de Guadeloupe“. Jsou povoleny pouze odrůdy, které úspěšně prošly úvodním a potvrzujícím testem.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

—

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Pěstování a sklizeň probíhají v zeměpisné oblasti.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Doba mezi sklizením melounu a jeho přivezením do zpracovatelské stanice je nejvýše 4 hodiny. Ve zpracovatelských stanicích probíhá schválení jednotlivých šarží. Poté se ovoce omyje a ručně třídí kus po kusu podle ustanovení specifikace.

Používá se samostatné balení po kusech a/nebo proložky (jedna vrstva).

3.7 Zvláštní pravidla pro označování:

Na každém balení musí být uvedeno:

— název CHZO „Melon de Guadeloupe“,

— logo CHZO.

Na každém melounu musí být nálepka „Melon de Guadeloupe“.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Zeměpisnou oblast tvoří území deseti guadeloupských obcí ležících na dvou „ostrovech“ tohoto souostroví:

— Grande-Terre, kam patří následující obce: Saint François, Sainte Anne, Le Moule, Morne à L’eau, Petit Canal, Anse Bertrand, Port Louis,

— Ostrov Marie-Galante s následujícími obcemi: Grand Bourg, Capesterre, Saint Louis.

Tato oblast, jež odpovídá území, na kterém se zavedlo pěstování „Melon de Guadeloupe“, se vyznačuje zvláštními půdními a klimatickými podmínkami, které jsou vhodné pro produkci jakostních melounů.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti:

Přírodní faktory

Guadeloupe leží v tropické oblasti s obdobím sucha (tzv. „carême“), které trvá převážně od prosince do dubna. Od listopadu do června ale převládají slunečné dny.

Zeměpisná oblast se nachází na atlantické straně ostrovů La Grande-Terre a Marie-Galante, což je území ovívané větry s menšími dešťovými srážkami než ve vnitrozemí. Díky své poloze jsou tyto oblasti zdravější a dochází zde k menšímu napadání škůdci než na ostatním guadeloupském území.

La Grande-Terre stejně jako Marie-Galante tvoří vyzdvižené vápencové podloží korálového původu pokryté v minulosti sopečným popelem, což vedlo ke vzniku typické půdy.

Pro tuto oblast, v níž se meloun pěstuje, je příznačná bobtnající jílovitá půda, jež se skládá z více či méně tlustých a kamenitých topologických vrstev vertisolů a vápenatohořečnatých půd. Bobtnající jíl zajišťuje této půdě velmi výraznou kapacitu kationtové výměny, a to obvykle převážně nasycené vápníkem. Poměr mezi vápníkem a hořčíkem je pro meloun optimální. Draslík je dobře zadržován a u fosforu obvykle nedochází k retrogradaci. Půda má lehce zásadité pH a vysokou minerální úrodnost. Díky hojnosti vyměnitelného vápníku vykazuje tato půda vysokou strukturální stabilitu, a to i přes vysoký obsah bobtnajícího jílu.

Jelikož jíl zůstává flokulovaný, nepodléhá jednak tato půda i přes prudké tropické deště výrazněji erozi a jednak obsahuje výrazné zásoby vody ve velmi stabilních trubicovitých mikropórech biologického původu. Tyto vlastnosti, jež jsou pro melouny vhodné, jsou trvalé za podmínky, že obdělávání půdy nepřesáhne určitou míru.

Lidské faktory

Meloun byl sice na Guadeloupe dovezen kolonisty a pěstuje se zde již od 17. století, první písemné zmínky o melounech na místním trhu ale pocházejí až z doby druhé světové války.

Koncem sedmdesátých a počátkem osmdesátých let minulého století se guadeloupská produkce začíná organizovat pod vedením Etienna CRANEHO. S uskupeními v kontinentální Francii jsou uzavřeny křížené dohody o vývozu a meloun je zařazen mezi vybrané produkty.

V roce 1984 vzniká spolupráce mezi pány CRANEM, BOYEREM a FABREM za účelem produkce a vývozu melounu se značkou „Label Guadeloupe“ v době mimo sezónu v Evropě. Sklizené melouny jsou ve stejný den letecky dopravovány do kontinentální Francie a na druhý den uváděny na trh. Základem strategie rozvoje tehdy byla produkce melounů mimo sezónu v Evropě, to znamená od ledna do května.

Techniky produkce založené na důrazu na jakost produktu (výběr odrůd, optimální stadium sklizně, uvážené hnojení, vědomé zavlažování, přísný výběr plodů během balení atd.) se široce rozvinuly a začaly být dodržovány stále větším počtem hospodářských subjektů.

Počínaje koncem osmdesátých let se „Melon de Guadeloupe“ podařilo obchodně prorazit na francouzském a evropském trhu. Po růstu do roku 1989 se produkce melounů ustálila na celkové výši přibližně 7 500 až 8 000 tun.

Odvětví produkce melounů má v současnosti pět struktur uvádění na trh. Meloun se dnes stal po banánech a cukrové třtině třetím nejvyváženějším produktem Guadeloupu.

5.2 Specifičnost produktu:

Jasně vymezená jakost

Meloun, který se guadeloupští producenti rozhodli pěstovat, je meloun žlutého typu Charentais. Ze všech druhů melounů právě tento dokáže nejlépe zhodnotit zvláštnosti území. Tyto melouny mají totiž kromě vysokého obsahu cukru výjimečné vůně a aroma a u některých odrůd také pižmovou chuť. Jejich plody jsou mezi milovníky melounů nejvíce ceněny.

Kvůli zvláštnostem guadeloupského podnebí se řada odrůd, kterým se daří v zemích s mírným podnebím, na Guadeloupe nedokáže uchytit. Producenti melounů „Melon de Guadeloupe“ proto mezi odrůdami žlutého typu Charentais vybírají ty, u kterých se jejich vlastnosti projeví nejlépe právě na Guadeloupe. Tento výběr provází degustace. Zohledňuje se při ní aroma melounu a barva a struktura dužniny.

Průzkum provedený mezi velkoobchodníky a maloobchodníky, kteří kupují melouny s označením „Melon de Guadeloupe“, potvrdil, že tento meloun je vnímán jako meloun vynikající jakosti, vyrovnaný, trvanlivý a aromatický, který se proto odlišuje od melounů jiného původu prodávaných ve stejné roční době.

Pro „Melon de Guadeloupe“ je příznačná sladká chuť s množstvím aroma a vůní a rozplývající se dužnina. Dužnina melounu je mimořádně trvanlivá. Obsah cukru je stanoven na nejméně 12 °Brix.

Know-how, které se projevuje způsobem pěstování přizpůsobeným místním podmínkám

Producenti se rozhodli pro výlučné pěstování na otevřeném poli bez zakrytí, aby melouny mohly v největší možné míře využít půdních a klimatických možností Guadeloupe. Rozhodli se navíc melouny pěstovat během období, jež je optimální pro vyjádření aroma plodů, tzn. během období největšího sucha, přestože je jejich pěstování možné po celý rok.

Přípravu půdy přizpůsobili možnostem prostředí. Zvláštní půda vhodná pro pěstování melounů, která se nachází na ostrovech Grande-Terre a Marie-Galante, pro zachování svých předností (stabilita, zásoby vody atd.) totiž vyžaduje omezenou přípravu půdy a její obdělávání pouze za sucha. Specifikace tak stanoví pravidla pro tyto postupy.

Již po řadu let k tomu producenti vyvinuli úsilí v oblasti rozumného hnojení a zavlažování a kvůli ochraně půdy a vody na místní úrovni omezili používání chemických herbicidů. V těchto ohledech jsou pro pěstitelské postupy stanovena pravidla.

Pověst melounů „Melon de Guadeloupe“

Řada tiskových článků z konce osmdesátých a počátku devadesátých let se již zmiňuje o věhlasu „Melon de Guadeloupe“, který je uznáván jako kvalitní „mimosezónní“ produkt (vzhledem k Evropě).

Počínaje koncem osmdesátých let se „Melon de Guadeloupe“ podařilo obchodně prorazit na francouzském a evropském trhu. Dnes již nemusí mimosezónní „Melon de Guadeloupe“ cokoli dokazovat, je světově známý a své postavení si udržuje.

Tržní reference na mezinárodní tržnici v Rungis tak používá označení „původem z Guadeloupe“ místo z Francouzských Antil, což je projevem větší známosti guadeloupské produkce, jak pokud jde o její objem, tak také její jakost.

Melouny z Guadeloupe jsou obvykle kótovány lépe než melouny jiného původu a ze stejného ročního období, čímž trh vyjadřuje své uznání jakosti a známosti tohoto produktu. Potvrdila to rovněž studie prodejních cen melounů typu Charentais různého původu na mezinárodní tržnici v Rungis v období 2000 až 2006.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Podnebí na Guadeloupe během období sucha (tzv. „carême“) umožňuje pěstovat na jílovité a vápencové půdě ostrovů Grande-Terre a Marie-Galante jakostní melouny přirozeným způsobem na otevřeném poli. Území ostrovů Grande-Terre a Marie-Galante umožňuje díky svému suchému a větrnému podnebí, blízkosti moře, které omezuje teplotní špičky a nemoci, a konečně jílovité a vápenité půdě získat sladké melouny s řadou osobitých vůní. Vysoký obsah vápence v půdě způsobuje, že plody, se vyznačují mimořádnou trvanlivostí. Toto území se hodí obzvláště pro pěstování hladkých nebo zvrásnělých melounů žlutého typu Charentais, přičemž každý druh zde může rozvinout v největší možné míře své možnosti v oblasti aroma, vůní, zabarvení slupky a chuti.

Melouny dosahují své jakosti pouze za předpokladu, že se nic neuspěchá, a to jak pokud jde o střídání plodin, tak o různé způsoby obdělávání půdy, způsob dodávání vody a hnojiva během různých vegetativních etap rostliny a způsob pěstování. Know-how producentů při obdělávání půdy, údržbě polí a denně se opakující sklizni tak umožňuje dosáhnout optimální jakosti. Díky pečlivému a přísnému ručnímu výběru, vizuálně i hmatem, se „Melon de Guadeloupe“ dostal na vyšší úroveň a je dnes uznáván všemi evropskými distributory, kteří u něj oceňují mimořádnou trvanlivost po sklizni, vysoký obsah cukru a bohatství vůní, a tak jeho zvláštnost oproti melounům jiného původu prodávaným ve stejném ročním období.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMelonDeGuadeloupe.pdf

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.