EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 4.5.2016 COM(2016) 276 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Čtvrtá zpráva o pokroku Kosova* při plnění požadavků stanovených v plánu uvolnění vízového režimu {SWD(2016) 160 final}



1. ÚVOD

Evropská komise zahájila s Kosovem dialog o uvolnění vízového režimu dne 19. ledna 2012. Dne 14. června 2012 předala Kosovu plán uvolnění vízového režimu, který vymezil všechny právní předpisy a jiná opatření, jež musí Kosovo přijmout a provést pro dosažení pokroku směrem k uvolnění vízového režimu. Komise přijala tři předchozí zprávy o pokroku Kosova v dialogu o vízovém režimu: první zpráva byla přijata dne 8. února 2013 , druhá dne 24. července 2014 a třetí dne 18. prosince 2015 . Zprávy obsahovaly posouzení pokroku Kosova, doporučení pro kosovské orgány a statistické údaje o možných dopadech uvolnění vízového režimu na migraci a bezpečnost. Ve své třetí zprávě Komise uvedla osm doporučení k osmi dosud nesplněným požadavkům, které jsou stanoveny v plánu uvolnění vízového režimu, včetně čtyř hlavních priorit. Uvedla, že jeden z požadavků – aby Kosovo ratifikovalo dohodu o vytyčení hranice s Černou Horou – bude nutné splnit ještě předtím, než bude Kosovo převedeno do seznamu zemí s bezvízovým stykem. V návaznosti na výsledek technické hodnotící mise do Kosova ve dnech 17. až 18. března 2016 obsahuje tato zpráva Komise posouzení pokroku Kosova při plnění zbývajících osmi požadavků plánu uvolnění vízového režimu. Vychází z dokumentů předložených Kosovem, zpráv vypracovaných odborníky členských států EU, kteří se zúčastnili hodnotící mise ve dnech 17. až 18. března 2016, dále z informací poskytnutých Europolem, agenturou FRONTEX, úřadem EASO a misí EULEX, jakož i ze statistických údajů sestavených úřadem EUROSTAT a předložených členskými státy. Posouzení dopadů uvolnění vízového režimu pro Kosovo na migraci a bezpečnost, jakož i soubor opatření, která Kosovo zavedlo od prosince 2015 s cílem předejít krizi nelegální migrace, uvádí doprovodný pracovní dokument . Dialog o vízovém režimu je veden, aniž by tím byl dotčen postoj členských států EU k otázce statusu Kosova.



2. POŽADAVKY SOUVISEJÍCÍ SE ZPĚTNÝM PŘEBÍRÁNÍM A OPĚTOVNÝM ZAČLEŇOVÁNÍM OSOB 2.1 Zpětné přebírání osob Kosovo splňuje všech sedm požadavků v oblasti zpětného přebírání osob. Třetí zpráva Komise neuváděla žádné nesplněné požadavky v této oblasti. 2.2 Opětovné začleňování Kosovo splňuje všechny tři požadavky v oblasti opětovného začleňování. Třetí zpráva Komise uváděla, že fond pro opětovné začleňování by měl být vyplacen v plné výši, přičemž je třeba se zaměřit na poskytování pomoci při hledání zaměstnání a zakládání malých podniků, odbornou přípravu a jazykovou přípravu dětí. Dne 9. března 2016 přijalo Kosovo nařízení o opětovném začleňování, které otevřelo přístup k pomoci týkající se samostatné výdělečné činnosti a zakládání nových podniků všem navraceným osobám bez ohledu na datum jejich odchodu z Kosova . Zranitelné navracené osoby mají přístup k úplné škále služeb zaměřených na opětovné začleňování bez ohledu na datum jejich odchodu z Kosova. V prvním čtvrtletí roku 2016 využilo služeb zaměřených na udržitelné opětovné začleňování 704 navracených osob. V průběhu celého roku 2015 se jednalo o 336 navracených osob a v průběhu celého roku 2014 o 628 navracených osob (viz obr. 1). Obrázek 1: Příjemci služeb zaměřených na udržitelné opětovné začleňování Typ služby zaměřené na udržitelné opětovné začleňování 2014 2015 1. čtvrtletí roku 2016 Pomoc se samostatnou výdělečnou činností 4 89 180 Zakládání nových podniků 191 64 13 Odborná příprava 122 63 183 Jazyková příprava dětí 311 120 328 Celkem 628 336 704 Zdroj: Kosovo, 2016

Od prosince 2015 nabízí pomoc navraceným osobám se zakládáním nových podniků specializovaná poradenská služba. Obce také značně zvýšily své úsilí, pokud jde o výpomoc na místní úrovni. Kosovo v roce 2016 zlepšilo míru vyplácení prostředků ze svého fondu pro opětovné začleňování. V prvním čtvrtletí roku 2016 vynaložilo 500 000 EUR (25 %) na služby zaměřené na udržitelné opětovné začleňování a vyčlenilo 1,1 milionu EUR (57 %) z tohoto fondu ve výši 2 milionů EUR na vytváření nových pracovních míst pro navracené osoby, a to prostřednictvím dvou programů: programu UNDP, který nabízí odbornou přípravu při zaměstnání a dotace na mzdy, a výše uvedeného poradenského projektu, který poskytuje pomoc při zakládání nových podniků. Naproti tomu plánovaný rozpočet fondu ve výši 2,1 milionu EUR byl v polovině roku 2015 snížen na 1,2 milionu EUR kvůli nízké míře vyplácení v prvním pololetí. Do konce roku 2015 bylo vynaloženo pouze 930 tisíc EUR (44 % plánovaného rozpočtu). V roce 2014 bylo z prostředků fondu vynaloženo 1,5 milionu EUR (72 %), přičemž zbytek byl vrácen do rozpočtu. Celkově Kosovo splnilo zbývající požadavek vyplácení prostředků z fondu pro opětovné začleňování, se zaměřením na poskytování pomoci při hledání zaměstnání a zakládání malých podniků, odbornou přípravu a jazykovou přípravu dětí. 3. BLOK 1: ZABEZPEČENÍ DOKLADŮ Kosovo splňuje všech devět požadavků v oblasti zabezpečení dokladů. Třetí zpráva Komise uváděla, že Kosovo by mělo prokázat, že uplatňuje svůj pozměněný sekundární právní předpis o změně jména. Od července 2015 Kosovo uplatňuje nový sekundární právní předpis o změně jména . Tento právní předpis zavedl další záruky proti podvodným změnám jmen, včetně ustanovení, že osoby, proti nimž je vedeno trestní řízení, o takovou změnu žádat nemohou. Na základě současného právního předpisu týkajícího se jmen mohou osoby žádat o změnu jména jednou za pět let. Žadatelé mohou požádat o změnu jména z jedenácti různých důvodů a na důkaz věrohodnosti své žádosti musí předložit řadu podpůrných dokladů. Tyto podpůrné doklady musí zahrnovat výpis z trestního rejstříku vydaný soudy v současném a dřívějších místech pobytu dané osoby. Rovněž musí být přiloženo potvrzení policie o tom, že žadatel nemá trestní minulost. Agentura pro evidenci obyvatelstva zřídila za účelem prověření každé žádosti nový výbor, který vydává doporučení pro místní úřady evidence obyvatelstva ohledně toho, zda by žádosti o změnu jména měly být schváleny. Tato doporučení nejsou závazná, ale pokud se jimi místní úřady neřídí, může to vyvolat další šetření. Dosud bylo každé doporučení dodrženo. Od svého založení vydal nový prověřovací výbor 180 doporučení – 106 kladných, 74 záporných. Při porovnání prvních čtvrtletí roku 2015 a 2016 došlo k poklesu o 72 % v počtu žádostí o změnu příjmení a k poklesu o 69 % v počtu žádostí o změnu křestního jména. Celkově Kosovo splnilo zbývající klíčovou prioritu, kterou bylo prokázat, že uplatňuje pozměněný sekundární právní předpis o změně jména. 4. BLOK 2: SPRÁVA VNĚJŠÍCH/VNITŘNÍCH HRANIC A ŘÍZENÍ MIGRACE 4.1 Správa vnějších/vnitřních hranic Kosovo splňuje čtrnáct z patnácti požadavků týkajících se správy vnějších/vnitřních hranic. Třetí zpráva Komise uváděla, že dohoda s Černou Horou o vytyčení hranice, kterou obě strany podepsaly, má být ratifikována ještě předtím, než Kosovo bude převedeno do seznamu zemí s bezvízovým stykem. Dne 15. března 2016 zřídilo Kosovo mezinárodní komisi ad hoc pro přezkum vytyčení vnějších/vnitřních hranic s Černou Horou, která na základě právních a technických kritérií došla k závěru, že Kosovo při procesu vytyčení vnějších/vnitřních hranic s Černou Horou „jasně splnilo mezinárodní standardy“, i když bez potřebné míry transparentnosti . Celkově Kosovo provedlo důležité kroky ke splnění zbývajícího požadavku ratifikace dohody s Černou Horou o vytyčení hranice. Kosovo pracuje na tom, aby ratifikace této dohody proběhla do dne, kdy Evropský parlament a Rada přijmou legislativní návrh na převedení Kosova do seznamu zemí s bezvízovým stykem. 4.2 Řízení migrace Kosovo splňuje všech deset požadavků týkajících se řízení migrace. Třetí zpráva Komise neuváděla žádné nesplněné požadavky v této oblasti.

4.3 Azyl Kosovo splňuje všech sedm požadavků v oblasti azylu. Třetí zpráva Komise uváděla, že Kosovo by mělo sledovat příčiny nízké míry uznaných žádostí o azyl. Počet žadatelů o azyl v Kosovu je nadále velmi nízký, protože naprostá většina příslušníků třetích zemí je považují za tranzitní místo. V roce 2015 žádalo o azyl v Kosovu 70 osob, v roce 2014 jich bylo 98 a v roce 2013 se jednalo o 62 osob. Dosud nic nenasvědčuje tomu, že by došlo k rozštěpení západobalkánské migrační trasy tak, že by jedna z větví směřovala do Kosova. Azylový systém Kosova je funkční a jeho právní předpisy obsahují zásadní prvky acquis EU v oblasti azylu. V případech, kdy žadatelé po podání žádosti o azyl v Kosovu zůstali, dodržovalo Kosovo důsledně postupy azylového řízení stanovené v jeho právních předpisech. Míra uznaných žádostí o azyl také zůstává na skromné úrovni: v roce 2015 byla doplňková ochrana přiznána dvěma ze 70 žadatelů o azyl; v roce 2014 jednomu z 98; v roce 2013 čtyřem z 62. To znamená, že v roce 2015 úřady uznaly 3 % žádostí o azyl, v roce 2014 1 % a v roce 2013 6 %. Většina žadatelů zůstane v Kosovu po dobu jednoho týdne a poté uprchne. V roce 2015 byly orgány schopné provést jen šest rozhovorů z 59 žádostí, jelikož 53 ostatních žadatelů uprchlo. Dvěma z těchto šesti osob byla přiznána doplňková ochrana, což znamená vyšší míru uznaných žádostí o azyl v případě jednotlivců, s nimiž proběhly rozhovory v rámci azylového řízení. Celkově Kosovo splnilo zbývající požadavek týkající se monitorování nízké míry uznaných žádostí o azyl. 5. BLOK 3: VEŘEJNÝ POŘÁDEK A BEZPEČNOST 5.1 Předcházení organizované trestné činnosti, terorismu a korupci a boj proti nim Kosovo splňuje čtrnáct z patnácti požadavků v oblasti boje proti organizované trestné činnosti, terorismu a korupci, jakož i dostatečné prvky patnácté klíčové priority. Třetí zpráva Komise uváděla, že zbývá splnit tři klíčové priority v oblasti boje proti organizované trestné činnosti, terorismu a korupci: -převést dostatečný počet soudců s odpovídajícím podpůrným personálem do oddělení kosovských soudů zabývajících se závažnou trestnou činností, -dosáhnout pokroku, pokud jde o vyšetřování, pravomocné soudní rozsudky a konfiskace v případech korupce a závažné organizované trestné činnosti, zejména udělením mandátu a přidělením zdrojů hlavnímu koordinátorovi pro případy závažné organizované trestné činnosti a korupce, aby mohl vést multidisciplinární týmy pro finanční vyšetřování a dozorovat následné soudní řízení v těchto věcech, -zajistit nezávislost Přezkumného orgánu pro veřejné zakázky při plnění úkolů a zavést přísné plány na zachování integrity v zájmu ochrany nezávislosti tohoto orgánu a Regulační komise pro veřejné zakázky. Převést soudce a podpůrný personál do oddělení soudů prvního stupně zabývajících se závažnou trestnou činností Od července 2015 převedla kosovská soudní rada šest soudců k soudu prvního stupně v Prishtinë/Prištině, takže jejich celkový počet se zvýšil na osmnáct. Kosovská soudní rada také převedla soudce k dalším soudům prvního stupně: jednoho do Ferizaje/Uroševace, dva do Gjakovy/Đakovice a jednoho do Pejë/Peće, takže celkový počet soudců u každého soudu prvního stupně se zvýšil na nejméně šest. Kosovská soudní rada zvýšila platy soudců a zahájila nábor šesti odborných spolupracovníků a v únoru 2016 zveřejnila seznam dalších 25 volných pracovních míst. Dne 24. března parlament pozměnil zákon o kosovské soudní radě , aby zrušil dřívější šestiměsíční lhůtu pro přeložení soudců, a umožnil tak přeložení „na dobu přiměřenou“. Vzhledem k tomu, že uzavření případu trvá v průměru asi osm měsíců, byla tato změna základním prvkem posílení soudních řízení v závažných případech organizované trestné činnosti a korupce v Kosovu . Celkově Kosovo splnilo zbývající klíčovou prioritu převedení dostatečného počtu soudců a podpůrného personálu do oddělení závažné trestné činnosti u soudů prvního stupně. Dosáhnout lepších výsledků v oblasti vyšetřování, pravomocných soudních rozsudků a konfiskací v případech korupce a závažné organizované trestné činnosti

V období od září do prosince 2015 kosovská rada státních zástupců zřídila integrovaný systém řízení případů, který umožní monitorovat vybraný počet ostře sledovaných případů organizované trestné činnosti a korupce od vyšetřování přes stíhání až po pravomocné odsouzení. Je založen na sofistikované databázi, která funguje jako nástroj IT a nástroj řízení. Případy vybírá hlavní koordinátor v rámci zvláštního státního zastupitelství a v rámci multidisciplinární struktury, která zahrnuje policii, finanční zpravodajskou jednotku, daňovou správu, agenturu pro správu obstaveného a zkonfiskovaného majetku, vězeňskou službu a oddělení závažné organizované trestné činnosti u soudů prvního stupně. Každý orgán vyslal do této multidisciplinární struktury stálé členy, kteří do databáze vkládají údaje a vyměňují si informace o jednotlivých případech. Každý vybraný případ je projednáván s nejvyšší prioritou. Předsedové soudů je musí ihned přidělit soudcům a jednou měsíčně hlásit kosovské soudní radě přijatá opatření a vývoj případů. Kosovo se v této databázi zaměřilo na 31 případů organizované trestné činnosti a korupce. K dnešnímu dni podali státní zástupci 15 obžalob proti 54 osobám. Ve dvou případech bylo vyšetřování zastaveno; čtrnáct případů je nadále vyšetřováno. Jeden z těchto případů vedl k odsouzením u soudu prvního stupně dne 6. dubna 2016: soudní senát shledal tři obžalované vinnými z korupce. Hlavnímu obžalovanému byl uložen tříletý trest odnětí svobody a další postihy; druhý obžalovaný byl odsouzen k trestu odnětí svobody v trvání osmnácti měsíců; třetímu byla uložena pokuta. Hlavním obžalovaným byl státní zástupce v případě podezření z vraždy a byl odsouzen za přijetí úplatku. Dne 27. dubna 2016 Kosovo zadrželo šest osob v rámci vyšetřování údajného podvodu při nákupu a prodeji státních pozemků v hodnotě 30 milionů EUR. Údajným vůdcem v tomto podvodu, do něhož mohlo být zapojeno čtyřicet osob, byl prominentní zákonodárce. Tato osoba se úřadům přihlásila dne 29. dubna 2016. Vyšetřování se týkalo organizované skupiny trestné činnosti velkého rozsahu, aktivní od roku 2006 do současnosti, která se podílela na organizované trestné činnosti, praní peněz, zneužívání úředního postavení, falšování dokumentů a poskytování a přijímání úplatků. Kosovo dosáhlo pokroku při zmrazování a zabavování nelegálně získaného majetku, zkonfiskována je však pouze malá část takovéhoto majetku, neboť nebyla vydána pravomocná soudní rozhodnutí. Odhadovaná hodnota zmrazeného, obstaveného a zkonfiskovaného majetku činí 20,6 milionu EUR . Mezi roky 2014 a 2015 vzrostla hodnota zkonfiskovaného majetku ze 130 000 EUR na 450 000 EUR. Počet soudních příkazů ke zmrazení, obstavení nebo konfiskaci se zvýšil z 204 na 242. Na agenturu pro správu obstaveného a zkonfiskovaného majetku však nebyl převeden veškerý uvedený majetek. V roce 2015 bylo na agenturu převedeno pouze 18 % nově zabaveného majetku; v roce 2014 bylo převedeno 37 %. Celkově Kosovo splnilo dostatečný počet prvků klíčové priority spočívající v dosažení lepších výsledků, pokud jde o vyšetřování, pravomocné soudní rozsudky a konfiskace v ostře sledovaných případech korupce a závažné organizované trestné činnosti. Byl zřízen multidisciplinární tým zvláštních státních zástupců, soudců a vyšetřovatelů, který bude s podporou databáze monitorovat vybraný počet ostře sledovaných případů. Počet případů zmrazení a zabavení majetku vzrostl, i když míra konfiskací zůstává nízká, neboť nebyla vydána pravomocná soudní rozhodnutí. Tento systém již v jednom případě přinesl výsledky, ale soudní řízení ve zbývajících případech, převod zabaveného majetku a konečná konfiskace vyžadují ze strany státních orgánů trvalou pozornost. Kosovo aktivně pracuje na vylepšení svých výsledků v boji proti organizované trestné činnosti, terorismu a korupci. Zajistit nezávislost Přezkumného orgánu pro veřejné zakázky při plnění úkolů a zavést přísné plány na zachování integrity v zájmu ochrany nezávislosti tohoto orgánu a Regulační komise pro veřejné zakázky Od července 2015 provedlo Kosovo významné kroky k posílení integrity v oblasti zadávání veřejných zakázek. Bývalý vedoucí Přezkumného orgánu pro veřejné zakázky, obviněný z korupce, byl odvolán z funkce, a novely zákona o veřejných zakázkách přijaté parlamentem dne 19. února 2016 umožnily pozastavit výkon funkce členům tohoto orgánu, kteří byli obviněni, a odvolat je z funkce až do pravomocného odsouzení. Na základě doporučení výběrové komise složené ze soudců nejvyššího soudu jmenoval parlament dne 30. března nového předsedu a zbývající dva členy Přezkumného orgánu pro veřejné zakázky, takže ten je nyní plně funkční. Pokroku bylo rovněž dosaženo při přezkumu nedávných případů odvolání v případech zadávání veřejných zakázek. Z počtu 592 odvolání podaných v roce 2015 Přezkumný orgán pro veřejné zakázky rozhodl ve prospěch hospodářských subjektů ve 129 případech. Celkem tento orgán přezkoumal 196 případů, přičemž ve 129 z nich byly v roce 2015 veřejné zakázky vypsány znovu. To je výrazné zlepšení oproti červenci 2015, kdy míra úspěšnosti uvedeného přezkumného orgánu činila při přezkumu odvolání hospodářských subjektů 100 %. V případech, kdy se hospodářské subjekty odvolaly k soudu prvního stupně v Prishtinë/Prištině, byla většina rozhodnutí Přezkumného orgánu pro veřejné zakázky potvrzena. V květnu 2016 má být také přijata strategie zadávání veřejných zakázek, jejímž cílem je zlepšit integritu a odpovědnost v oblasti veřejných zakázek na základě modernizovaného systému jejich zadávání. Dne 5. ledna 2016 bylo zahájeno elektronické zadávání veřejných zakázek. Elektronická platforma pro veřejné zakázky začala fungovat pro všechna centrální zadávací řízení dne 1. dubna 2016. Všem rozpočtovým organizacím na centrální úrovni byl vydán příkaz, aby začaly používat elektronický systém do 1. září; všechny kosovské rozpočtové organizace mají na tento systém přejít do 1. ledna 2017. První institucí, která začala používat elektronickou platformu pro veřejné zakázky, se stal dne 25. března 2016 kosovský provozovatel elektrické sítě. Celkově Kosovo splnilo zbývající klíčovou prioritu zajištění nezávislosti Přezkumného orgánu pro veřejné zakázky při plnění úkolů a zavedení přísných plánů na zachování integrity na ochranu nezávislosti tohoto orgánu a Regulační komise pro veřejné zakázky. 5.2 Spolupráce v oblasti prosazování práva Kosovo splňuje všech jedenáct požadavků týkajících se spolupráce v oblasti prosazování práva. Třetí zpráva Komise neuváděla žádné nesplněné požadavky v této oblasti. 5.3 Justiční spolupráce v trestních věcech Kosovo splňuje všech sedm požadavků v oblasti justiční spolupráce v trestních věcech. Třetí zpráva Komise neuváděla žádné nesplněné požadavky v této oblasti. 5.4 Ochrana údajů Kosovo splňuje všechny tři požadavky v oblasti ochrany údajů. Třetí zpráva Komise uváděla, že v této oblasti nejsou žádné nesplněné požadavky. 6. BLOK 4: ZÁKLADNÍ PRÁVA TÝKAJÍCÍ SE SVOBODY POHYBU

Kosovo splňuje všech osm požadavků v oblasti základních práv týkajících se svobody pohybu. Třetí zpráva Komise uváděla, že Kosovo by mělo veřejnému ochránci práv poskytnout vhodné prostory a zajistit jeho úplnou rozpočtovou nezávislost. Dne 12. února 2016 bylo mezi veřejným ochráncem práv a ministerstvem pro veřejnou správu podepsáno memorandum o porozumění. To veřejnému ochránci práv přiděluje vhodné prostory v hlavním městě. Rekonstrukce byla zahájena v dubnu 2016, přičemž veřejný ochránce práv se má do prostor nastěhovat do července 2016. Ministerstvo financí přidělilo veřejnému ochránci práv dalších 98 000 EUR. Z těchto prostředků budou hrazeny platy dalších devíti zaměstnanců, jejichž pracovní pozice byly vytvořeny v rámci balíčku právních předpisů o lidských právech, který byl schválen v červenci 2015 a rozšířil úkoly veřejného ochránce práv v oblasti boje proti diskriminaci a v oblasti rovnosti žen a mužů. Pro posílení rozpočtové nezávislosti veřejného ochránce práv se Kosovo dne 18. února 2016 zavázalo, že mu poskytne rozpočet ve výši 422 000 EUR. Tato částka odpovídá požadavku veřejného ochránce práv a umožní mu plnit nové úkoly vyplývající z balíčku právních předpisů o lidských právech. Zákon o veřejném ochránci práv stanoví, že rozpočet této instituce může být snížen pouze se souhlasem veřejného ochránce práv. Celkově Kosovo splnilo zbývající požadavek týkající se poskytnutí vhodných prostor veřejnému ochránci práv a zajištění jeho úplné rozpočtové nezávislosti. 7. ZÁVĚR Tato zpráva doplňuje předchozí tři zprávy přijaté Komisí o pokroku Kosova v rámci dialogu o uvolnění vízového režimu. Tyto zprávy obsahovaly posouzení pokroku Kosova při plnění požadavků plánu uvolnění vízového režimu, doporučení pro Kosovo a posouzení možných dopadů uvolnění vízového režimu na migraci a bezpečnost. Ve své třetí zprávě Komise uvedla osm doporučení k osmi dosud nesplněným požadavkům, které jsou stanoveny v plánu uvolnění vízového režimu, včetně čtyř klíčových priorit. Konstatovala, že jeden z požadavků – aby Kosovo ratifikovalo dohodu o vytyčení hranice s Černou Horou – bude nutné splnit ještě předtím, než bude Kosovo převedeno do seznamu zemí s bezvízovým stykem. Komise posoudila nedávné kroky Kosova ke splnění těchto zbývajících požadavků. Kosovo poskytlo potřebné legislativní a politické dokumenty pro toto posouzení. Tato zpráva do značné míry vychází ze zjištění odborníků čtyř členských států, kteří doprovázeli Komisi na hodnotící misi do Kosova ve dnech 17. až 18. března 2016. Potenciální dopady uvolnění vízového režimu pro Kosovo na migraci a bezpečnost, jakož i soubor opatření, která Kosovo provedlo od prosince 2015, aby zabránilo zneužívání bezvízového styku, jsou uvedeny v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise. Ukázalo se, že dialog o vízovém režimu vedený s Kosovem představuje důležitý a obzvláště účinný nástroj při provádění rozsáhlých a obtížných reforem v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí i mimo ni, které mají dopad i na oblasti, jako je právní stát a reforma trestního soudnictví. Tyto záležitosti jsou monitorovány také v jiných rámcích, jako je například podvýbor pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost v rámci procesu stabilizace a přidružení. Pokrok, jehož Kosovo dosáhlo ve všech oblastech, na něž se vztahuje plán uvolnění vízového režimu, zůstává trvalý a skutečný, což dokazuje dlouhodobé odhodlání Kosova plnit požadavky plánu uvolnění vízového režimu jako prvořadou prioritu. Byla zohledněna doporučení uvedená ve třetí zprávě Komise s cílem zajistit, aby právní a politický rámec, institucionální a organizační zásady a provádění postupů ve všech čtyřech blocích, jakož i zpětné přebírání osob a opětovné začleňování, byly v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. To potvrzuje ochotu Kosova pokračovat v řešení těchto otázek v souvislosti s uvolněním vízového režimu. V důsledku řady důležitých opatření, která Kosovo od prosince 2015 zavedlo, má Komise za to, že Kosovo dosáhlo následujících bodů: 1.Splnilo klíčovou prioritu převedení dostatečného počtu soudců a podpůrného personálu do oddělení závažné trestné činnosti u soudů prvního stupně. 2.Splnilo dostatečný počet prvků klíčové priority spočívající v dosažení lepších výsledků, pokud jde o vyšetřování, pravomocné soudní rozsudky a konfiskace v ostře sledovaných případech korupce a závažné organizované trestné činnosti. Byl zřízen multidisciplinární tým zvláštních státních zástupců, soudců a vyšetřovatelů, který bude s podporou databáze monitorovat vybraný počet ostře sledovaných případů. Počet případů zmrazení a zabavení majetku vzrostl, i když míra konfiskací zůstává nízká, neboť nebyla vydána pravomocná soudní rozhodnutí. Tento systém již v jednom případě přinesl výsledky, ale soudní řízení ve zbývajících případech, převod zabaveného majetku a konečná konfiskace vyžadují ze strany orgánů trvalou pozornost. Kosovo aktivně pracuje na vylepšení svých výsledků v boji proti organizované trestné činnosti, terorismu a korupci. 3.Splnilo klíčovou prioritu zajistit nezávislost Přezkumného orgánu pro veřejné zakázky při plnění úkolů a zavést přísné plány na zachování integrity na ochranu nezávislosti tohoto orgánu a Regulační komise pro veřejné zakázky. 4.Splnilo klíčovou prioritu prokázat provádění pozměněného sekundárního právního předpisu o změně jména. 5.Podniklo důležité kroky ke splnění požadavku ratifikace dohody s Černou Horou o vytyčení hranice. Kosovo pracuje na tom, aby ratifikace této dohody proběhla do dne, kdy Evropský parlament a Rada přijmou legislativní návrh na převedení Kosova do seznamu zemí s bezvízovým stykem. 6.Splnilo požadavek vyplácení prostředků z fondu pro opětovné začleňování, se zaměřením na poskytování pomoci při hledání zaměstnání, zakládání malých podniků, odbornou přípravu a jazykovou přípravu dětí.