[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 10.8.2006 KOM(2006) 452 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE rozpočtovému orgánu o zárukách krytých souhrnným rozpočtem; stav ke 31. prosinci 2005 {SEK(2006) 1071} OBSAH Část 1: Události, které proběhly od zprávy ze dne 30. června 2005, riziková situace a aktivace rozpočtových záruk 3 1. Úvod: druhy operací 3 2. Události, které proběhly od zprávy ze dne 30. června 2005 3 3. Rizika 3 3.1. Nesplacený kapitál k 31. prosinci 2005 3 3.2. Maximální roční riziko kryté rozpočtem Unie: operace vyplacené k 31. prosinci 2005 (viz tabulka A2 v příloze) 4 3.3. Maximální teoretické roční riziko kryté rozpočtem Unie: operace vyplacené a schválené k 31. prosinci 2005 (viz tabulka A3 v příloze) 4 4. Aktivace rozpočtových záruk 5 4.1. Platby z peněžních zdrojů 5 4.2. Aktivace Záručního fondu 5 5. Analýza teoretické schopnosti Společenství půjčovat a zaručovat se v souvislosti s nečlenskými zeměmi 5 6. Stav Záručního fondu k 31. prosinci 2005 6 7. Relativní úvěrová schopnost 6 Část 2: Hodnocení rizik: Hospodářská a finanční situace nečlenských zemí, které čerpají výhody z nejdůležitějších půjček 7 1. Úvod 7 2. Kandidátské země 7 3. Západní Balkán 7 4. Nové nezávislé státy 8 Část 1: Události, které proběhly od zprávy ze dne 30. června 2005, riziková situace a aktivace rozpočtových záruk [1] 1. Úvod: druhy operací Rizika pokrytá rozpočtem Unie jsou odvozena od různých půjček a záruk, které je možné rozdělit do dvou kategorií: půjčky, které Evropské společenství poskytuje k dosažení makroekonomických cílů (půjčky poskytnuté členským státům na podporu jejich platební bilance a půjčky spojené s makrofinanční pomocí (MFA) nečlenských státům), a půjčky k dosažení mikroekonomických cílů (půjčky Euratomu a Evropské investiční banky (EIB)[2] v nečlenských státech). 2. Události, které proběhly od zprávy ze dne 30. června 2005 Rada nepřijala žádné nové rozhodnutí týkající se makrofinanční pomoci poskytované třetím zemím a v druhé polovině roku 2005 nebyla vyplacena žádná další půjčka. Byly vyplaceny granty v celkové výši 29,5 milionů EUR, z toho 3 miliony EUR byly určeny pro Albánii; 1,5 milionu EUR pro Arménii a 25 milionů EUR pro Srbsko a Černou Horu. Pokud jde o Euratom, nebyla na základě stávajících rozhodnutí vyplacena žádná půjčka. Podle sdělení Komise o finančních výhledech na období 2007–2013[3] nebude částka určená na financování Záručního fondu v budoucnosti výslovně omezená, protože financování Záručního fondu se bude uskutečňovat v rámci rozpočtové linie v okruhu 4 (vnější vztahy), a ne prostřednictvím účelové rezervy, jako je tomu doposud. 3. Rizika Tato analýza rizik používá zavedená opatření nesplaceného kapitálu, maximálního ročního rizika a maximálního teoretického ročního rizika krytého rozpočtem Společenství (metodika této analýzy je vysvětlena v pracovním dokumentu útvarů Komise). Podrobné údaje jsou k dispozici v uvedeném pořadí v tabulkách A1, A2 a A3 přílohy. 3.1. Nesplacený kapitál k 31. prosinci 2005 Celkové riziko k 31. prosinci 2005 činilo 16 521 milionů EUR (k 30. červnu 2005 to bylo 16 333 milionů EUR). Tabulka uvádí operace, které od poslední zprávy ovlivnily výši nesplaceného kapitálu. Tabulka 1: Nesplacený kapitál k 31. prosinci 2005* | v milionech EUR (zaokrouhleno) | Nesplacená částka k 30. červnu 2005 | 16 333 | Splátky půjček | Euratom | 0 | Makrofinanční pomoc | -111 | EIB | -1 243 | Vyplacené půjčky | Euratom | 0 | Makrofinanční pomoc | 0 | EIB | 1 580 | Rozdíly směnného kurzu mezi eurem a jinými měnami | -38 | Nesplacená částka k 31. prosinci 2005 | 16 521 | * Všechny zaručené půjčky (členské a nečlenské státy) bez splatných a nezaplacených úroků a nesplacených částek. | Nesplacený kapitál související s operacemi v členských státech činil k 31. prosinci 2005 2 966 milionů EUR, zatímco k 30. červnu 2005 to bylo 3 214 milionů EUR. Nesplacený kapitál související s operacemi v nečlenských zemích činil k 31. prosinci 2005 13 554 milionů EUR, zatímco k 30. červnu 2005 to bylo 13 119 milionů EUR. 3.2. Maximální roční riziko [4] kryté rozpočtem Unie: operace vyplacené k 31. prosinci 2005 (viz tabulka A2 v příloze) - celkové maximální riziko pro rok 2006 představuje částku 2 139 milionů EUR; - riziko související s členskými státy činí 617 milionů EUR; - riziko související s nečlenskými státy činí 1 522 milionů EUR. 3.3. Maximální teoretické roční riziko [5] kryté rozpočtem Unie: operace vyplacené a schválené k 31. prosinci 2005 (viz tabulka A3 v příloze)[6] - maximální teoretické riziko pro rok 2006 představuje částku 2 213 milionů EUR a odhaduje se, že za jistých předpokladů dosáhne v roce 2014 výše 2 782 milionů EUR; - maximální teoretické riziko týkající se členských států je i nadále téměř stabilní ve výši 618 milionů EUR v roce 2006; - pro nečlenské země činí tato částka 1 594 milionů EUR Odhaduje se, že do roku 2014 dosáhne riziko částky 2 604 milionů EUR. 4. Aktivace rozpočtových záruk 4.1. Platby z peněžních zdrojů Pokud je dlužník v prodlení s platbami Komisi, čerpá Komise ze svých peněžních zdrojů[7], aby zabránila zpožděním a souvisejícím nákladům při výpůjčních operacích. 4.2. Aktivace Záručního fondu Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994, ve znění pozdějších předpisů, zřídilo Záruční fond pro vnější vztahy. Pokud je příjemce (třetí země) půjčky poskytnuté nebo zaručené Společenstvím v prodlení se splácením, je možné krýt neprovedenou platbu prostředky ze Záručního fondu, a to do tří měsíců ode dne splatnosti této platby[8]. Během druhé poloviny roku 2005 se nevyskytl žádný případ nesplácení takové půjčky, a proto nebylo ze Záručního fondu čerpáno. 5. Analýza teoretické schopnosti Společenství půjčovat a zaručovat se v souvislosti s nečlenskými zeměmi Mechanismus Záručního fondu v praxi omezuje schopnost Společenství půjčovat a zaručovat se za nečlenské země, protože přidělené částky pro tento fond jsou omezeny částkou zadanou pro rezervu na záruky ve stávajících finančních výhledech[9]. Tabulka A4 v příloze uvádí odhady kapacity Společenství poskytovat v souladu s mechanismem Záručního fondu půjčky nečlenským státům v období 2005–2006. Metoda výpočtu a odkazy na právní předpisy jsou podrobně uvedeny v příloze. Tabulka 2 ukazuje, že nesplacené závazky z půjček a zaručených půjček pro nečlenské státy představovaly k 31. prosinci 2005 částku 13 680 milonů EUR. Tabulka 2: Nesplacené závazky z půjček a zaručených půjček pro nečlenské státy v milionech eur (zaokrouhleno) | 1. Nesplacený kapitál, ES (MFA), Euratom | 1 465 | 2. Nesplacený kapitál, EIB | 12 089 | 3. Splatné a nezaplacené úroky1 | 126 | Nesplacená částka2 k 31. prosinci 2005 | 13 680 | 1 Splatný a nezaplacený úrok ve smyslu nařízení, kterým se zřizuje Záruční fond. 2 Nesplacené platby a úrok z prodlení nejsou zahrnuty do nesplacené částky, která má být uhrazena z prostředků fondu, a jsou vykázány zvlášť v oddílu 6. | Poměr mezi prostředky fondu a celkovými kapitálovými závazky ve smyslu nařízení, kterým se zřizuje fond, byl 9,7 %, což je více než cílová výše 9 % stanovená v nařízení č. 1149/1999, kterým se mění nařízení č. 2728/94, kterým se zřizuje fond. Pravidla stanoví, že se přebytek ke konci roku vrací do zvláštního okruhu ve výkazu příjmů souhrnného rozpočtu Evropské unie. 6. Stav Záručního fondu k 31. prosinci 2005 Částka obsažená v Záručním fondu ke dni 31. prosince 2005 představovala 1 323,94 milionů EUR. Za druhou polovinu roku 2005 byly zaznamenány tyto pohyby: - první převod do fondu ve výši 140,11 milionů EUR; - přebytek fondu za rok 2004 ve výši 187,13 milionů EUR, který byl vrácen do rozpočtu Unie v roce 2005; - čistý výnos 25,6 milionů EUR z investování prostředků fondu k 31. prosinci 2005. V druhé polovině roku 2005 nebyly uhrazeny žádné pohledávky. Nedoplatky k 31. prosinci 2005, tj. penalizační úrokové sazby ze strany Argentinské republiky, činí 1 718 493,12 USD, z čehož 1 448 433,44 USD (1 227 798,12 EUR) má být navráceno fondu. Zůstatek bude vyplacen EIB. 7. Relativní úvěrová schopnost Poměr mezi částkou ve fondu k 31. prosinci 2005 (1 323,94 milionů EUR) a maximálním teoretickým ročním rizikem z půjček pro nečlenské státy v roce 2006 (1 590 milionů EUR) se odhaduje na 83 % (viz tabulka A3 v příloze). Část 2: Hodnocení rizik: Hospodářská a finanční situace nečlenských zemí, které čerpají výhody z nejdůležitějších půjček 1. ÚVOD Údaje uvedené v části 1 informují o kvantitativních aspektech rizika zatěžujícího souhrnný rozpočet. Měla by však být zhodnocena i kvalita rizik, které závisí na druhu operace a postavení dlužníka. Tabulky obsahující hodnocení rizika podle zemí jsou uvedeny samostatně v pracovním dokumentu Komise[10]. Níže je uvedeno krátké shrnutí této analýzy. V bodě 3.1 přílohy je analyzována situace ostatních nečlenských zemí. 2. KANDIDÁTSKÉ ZEMě Bulharsko zažilo v první polovině roku 2005 velmi silný rozmach, po němž následoval ve třetí čtvrtině roku značný útlum. Růst reálného HDP dosáhl celoročně 5,5 %. Zpomalení bylo způsobeno zejména silnými záplavami během letních měsíců. Schodek běžného účtu se zvýšil na 11,8 % HDP. Čistý příliv přímých zahraničních investic zůstal i nadále silný, ale na rozdíl od předcházejících let nestačil plně financovat schodek běžného účtu v roce 2005 a pokryl ho pouze ve výši 75 %. V roce 2005 se růst reálného HDP Rumunska zpomalil na 4,1 % především díky nepříznivým dopadům rozsáhlých záplav a strukturálních změn ovlivňujících průmyslovou činnost. Schodek běžného účtu se okrajově zvýšil na 8,7 % HDP v roce 2005 z 8,4 % v roce 2004, z čehož více než 85 % bylo uhrazeno čistým přílivem přímých zahraničních investic a portfoliovými investicemi. V roce 2005 se zahraniční dluh zvýšil pouze o 2 procentní body na 34,5 % HDP. Po zvýšení reálného HDP o 8,9 % v roce 2004 se reálný HDP Turecka v roce 2005 zvýšil o 7,4 %. Hlavními zdroji růstu byly investice a soukromá spotřeba. Schodek běžného účtu se zvýšil méně, než se předpokládalo, z 5,1 % v roce 2004 na 5,8 % HDP v roce 2005. Vývoj veřejných financí byl příznivý a těžil ze silného růstu a nízkého růstu mezd ve veřejném sektoru. Schodek veřejných financí (fiskální oznámení 2006, podle ESA 95) se snížil z 11,3 % HDP v roce 2003 na 5,7 % HDP v roce 2004 a 1,2 % v roce 2005 (či přibližně 2 % podle vládní finanční statistiky). 3. ZÁPADNÍ BALKÁN Růst HDP v Albánii byl v roce 2005 i nadále vysoký, a to na úrovni 5,5 %. Ve vnějším sektoru přetrvávají značné nerovnováhy. Přestože se odhaduje, že schodek obchodní bilance byl v roce 2005 i nadále více než 23 % HDP, přispěly značné soukromé převody ze zahraničí k pokrytí schodku běžného účtu v odhadované výši 7 % HDP. Jistého pokroku bylo dosaženo při spravování veřejných výdajů a příjmů; nicméně posilování daňové správy a správy veřejného sektoru jsou pro novou vládu i nadále klíčovými úkoly. Bosna a Hercegovina si v roce 2005 udržela stabilní makroekonomické prostředí, přičemž hospodářství zaznamenalo nárůst ve výši přibližně 5 %, tak jako v roce 2004. Strukturální reformy pokračovaly i nadále dost pomalým tempem, ačkoliv byly zaznamenány určité výsledky v oblasti nepřímého zdanění a privatizace. Aniž by byly k dispozici oficiální statistické údaje, lze schodek běžného účtu odhadnout na 23 % HDP. Hospodářský růst v Bývalé jugoslávské republice Makedonii byl i nadále silný. V roce 2005 se růst reálného HDP ve výši 4 % jen málo lišil od roku 2004, kdy dosáhl 4,1 %. Běžný účet se během roku 2005 značně zlepšil a zaznamenal úbytek schodku z 8 % HDP v roce 2004 na přibližně 1,5 % v roce 2005. Tento příznivý vývoj vděčí přibližně zpoloviny vyššímu vývozu. Na konci prosince 2005 byly oficiální rezervní aktiva Národní banky na výši 1,1 miliardy EUR, což odpovídá necelým čtyřem měsícům vývozu zboží a služeb za rok 2005. Hrubé zahraniční zadlužení představovalo na konci prosince přibližně 38 % HDP. Hospodářský vývoj Srbska a Černé Hory byl v roce 2005 prudký a byl způsoben silným rozvojem obchodu, dopravy, finančních služeb a stavebnictví. Odhaduje se, že HDP Srbska celoročně vzrostl oproti předchozímu roku o 6,5 % a v Černé Hoře o 3,8 % za prvních devět měsíců v roce 2005. Schodek běžného účtu se odhaduje na 8,5% HDP. Silný příliv přímých zahraničních investic poněkud zmírnil finanční požadavky. V obou republikách byly v roce 2005 silně prosazovány reformy a odhaduje se, že v Srbsku se v důsledku pokroku v privatizaci a restrukturalizaci podniků zvýšil podíl soukromého sektoru na 55 % HDP. 4. NOVÉ NEZÁVISLÉ STÁTY Hospodářský růst Gruzie se v roce 2005 zvýšil přibližně na 8 % (6,2 % v roce 2004) díky značnému výkonu jak v průmyslu, tak v zemědělství. Minulý rok byl zahájen privatizační proces, který přinesl příjmy odpovídající přibližně 3 % HDP. Schodek běžného účtu se zvýšil zhruba na 10 % HDP (7,6 % v roce 2004) díky značnému přílivu kapitálových statků určených na ropovod/plynovod a jiným investicím do infrastruktury. Schodek byl financován především přílivem přímých zahraničních investic. Zahraniční dluh Gruzie na konci roku 2005 nominálně o něco poklesl na 1,8 miliardy USD, přičemž v poměru k HDP se odhaduje, že zahraniční dluh poklesl z 36 % (2004) na přibližně 30 % (2005). Na Ukrajině vedl negativní dopad šoku v obchodní oblasti (dovozní ceny energie se zvýšily, zatímco ceny vývozu kovů na světovém trhu prudce klesly) ve spojení se stagnujícími investicemi v nejistém prostředí vládní politiky k „tvrdému přistání“, přičemž míra růstu reálného HDP byla v roce 2005 2,4 % (12,1 % v roce 2004). Zahraniční veřejné zadlužení Ukrajiny ve výši 13 miliard USD je však na udržitelné úrovni ve výši přibližně 16 % HDP. Mezinárodní rezervy Ukrajinské národní banky se v roce 2005 zvýšily především v důsledku přílivu kapitálu spojeného s privatizací v posledním čtvrtletí roku 2005. Politická nejistota pokračovala až do parlamentních voleb v březnu 2006. Ratingové agentury však ponechaly rating Ukrajiny na BB (se stabilním výhledem), čemuž napomáhá i nízké veřejné zadlužení a dobrá vnější likvidita. Růst HDP Moldavska v roce 2005 opět přesáhl 7 %, a odráží tak silnou domácí poptávku, kterou podporují i rostoucí převody. Schodek běžného účtu vzrostl v roce 2005 na 7 % HDP, i když většina rostoucího schodku obchodní bilance je hrazena rovněž rostoucími převody. Přebytek rozpočtu se v roce 2005 zvýšil, a to díky vyšším daním z dovozů. V roce 2006 se rozpočet může zvrátit ke schodku, což by bylo odrazem vyšších výdajů na sociální programy a očekávaného vyrovnání dluhu Moldavska u Pařížského klubu věřitelů. V důsledku příznivého zhodnocení směnného kurzu a růstu HDP se veřejné zahraniční zadlužení a zahraniční dluhy, za které ručí stát, již v roce 2005 snížily na jednu čtvrtinu HDP. Mezinárodní rezervy Moldavské národní banky se zvýšily a představují více než dvouměsíční podíl vývozu. Hospodářství Tádžikistánu v roce 2005 i nadále výrazně rostlo a zaznamenalo růst ve výši 7,5 % reálného HDP, v porovnání s 10,6 % v roce 2004. Přebytek veřejných financí se v roce 2005 odhaduje na 0,1 %, přičemž přebytek byl zaznamenán třetí rok po sobě. Díky úspěšné dvoustranné dohodě s Ruskem o zadlužení – Rusko je největším věřitelem Tádžikistánu – se v roce 2005 zahraniční dluh snížil na méně než 40 % HDP. V důsledku toho se odhaduje, že schodek běžného účtu se snížil ze 4% HDP v roce 2004 na 3,6% v roce 2005. Pokrytí hrubých oficiálních rezerv prostředky z vývozu zaznamenalo mírné zlepšení z 1,8 měsíců v roce 2004 na 1,9 měsíců do konce roku 2005. [1] Poznámka: příloha obsahuje pracovní dokument útvarů Komise, včetně podrobných tabulek a vysvětlujících poznámek k této zprávě. [2] Podrobnosti týkající se mandátů EIB jsou uvedeny v tabulce A1 v příloze. [3] KOM(2004) 487 ze dne 14. července 2004. [4] Odborný výraz „maximální roční riziko“ je vysvětlen v bodu 1 přílohy. [5] Odborný výraz „maximální teoretické roční riziko“ je vysvětlen v bodu 1 přílohy. [6] Maximální roční riziko zohledňuje výši zbývajících půjček, které mají být u současných finančních výhledů vyplaceny, protože o novém mandátu EIB na období 2007 – 2013 ještě nebylo rozhodnuto. [7] Podle článku 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, ve znění pozdějších předpisů, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom, o systému vlastních zdrojů Společenství. [8] Viz oddíl 2.5 přílohy pro další podrobnosti. [9] Roční částka zadaná do finančních výhledů na období 2000–2006 činí 200 milionů EUR v cenách roku 1999; v roce 2005 dosáhla částka výše 223 milionů EUR. [10] SEK(2006) 1071