Pomoc nabízená Evropským fondem pro přizpůsobení se globalizaci by jinak nebyla dostupná. Poukazuje to na doplňkovost a adicionalitu opatření EFG.

Přestože případy propouštění, kdy je propuštěno méně než 500 pracovníků představujících obecnou prahovou hodnotu, by mohly být způsobilé podle ustanovení o odchylce, členské státy si nejsou jisty, jak prokazovat, že propouštění pracovníků bude pravděpodobně mít značný dopad na hospodářství, zejména na úroveň zaměstnanosti, neboť ani tento dopad není v nařízení blíže vymezen. Zdá se, že je velmi důležité zajistit jasnější vymezení značného dopadu, například vypracováním konkrétních ukazatelů nebo hodnoticí tabulky, které by při analýze dopadu pomohly.

Pokud jde o organizační poznatky, důležitým ponaučením vyplývajícím z této činnosti je, že pro hodnocení byl v nařízení o EFG stanoven příliš brzký časový rámec. Budoucí iniciativy by měly mít možnost v rámci prováděcího cyklu dostatečně pokročit tak, aby bylo možné shromáždit a analyzovat dostatek důkazů, a hodnocení by tudíž měla být rozvržena odpovídajícím způsobem.

Brzké provádění hodnocení EFG v polovině období umožnilo získat pouze omezené informace a zkušenosti z aktuálního období. Zlepšení hospodářské situace navíc snížilo počet žádostí o pomoc z EFG, což dále omezilo rozsah dostupných důkazů. Vzhledem k omezené spolehlivosti dostupných údajů je třeba k výsledkům hodnocení přistupovat obezřetně i přes snahu Komise zajistit co nejširší hodnocení i co nejrozsáhlejší konzultace.

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) byl zřízen před 10 lety s cílem prokazovat solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a poskytovat jim podporu. Oblast působnosti stanovená v původním nařízení o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (ES) č. 1927/2006 byla rozšířena v roce 2009 nařízením (ES) č. 546/2009 tak, aby zahrnovala také pracovníky propuštěné v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci spolufinancuje opatření prováděná členskými státy s cílem pomáhat s opětovným začleněním propuštěných pracovníků na trhu práce, pokud má propuštění značný dopad na hospodářství, zejména na úroveň zaměstnanosti v regionu nebo odvětví. Ustanovení o odchylce v čl. 6 odst. 2 aktuálního nařízení (EU) č. 1309/2013 (dále jen „nařízení o EFG“) umožňuje členským státům s vysokou nezaměstnaností mladých lidí zahrnout do konce roku 2017 do žádostí mladé lidi „kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“)“.

Ani pojmy globalizace a krize nejsou jasně vymezeny a členské státy často nemají jasno v tom, v rámci jakého kritéria by měly žádost podat. Za jednu z hlavních překážek bránících členskému státu v podání žádosti je obvykle považována nutnost zjistit, co ve skutečnosti vedlo k propouštění, aby bylo možné určit, zda lze událost kvalifikovat jako potenciální žádost, a zjištění doložit v žádosti. S ohledem na tyto obtíže a vzhledem k tomu, že ke ztrátě většího počtu pracovních míst dochází v důsledku technologické změny (v těchto případech propuštění pracovníci čelí stejným problémům jako pracovníci propuštění kvůli globalizaci, neboť jejich dovednosti se stanou překonanými nebo zastaralými), možným řešením by mohlo být zahrnout do oblasti působnosti veškerá propouštění velkého rozsahu, která mají značný dopad. Vedlo by to k vyváženějšímu využívání EFG, kdy by se potenciál fondu rozšířil i na členské státy EU-13. Došlo by k omezení zátěže vyplývající z nutnosti doložit v žádosti, že ztráta pracovních míst byla způsobena globalizací. Vzhledem k tomu, že se rovněž jedná o jeden ze dvou časově nejnáročnějších kroků ve fázi podávání žádosti, toto zjednodušení by urychlilo využití pomoci z EFG o několik týdnů. Rovněž by více možností žádat o pomoc získaly i menší státy.

Podobu EFG je však zapotřebí vylepšit. Do budoucna by bylo možné vyřešit několik problémů, zejména s ohledem na debaty o období po roce 2020.

Bylo by rovněž zapotřebí to sledovat s ohledem na oblast působnosti EFG, která zahrnuje globalizaci a finanční krizi, ale nevztahuje se již na žádný jiný významný hospodářský vývoj. Pracovníci propuštění z jiných důvodů, například kvůli automatizaci, se potýkají s velmi podobnými problémy a jejich počet je vyšší než počet pracovníků propuštěných v důsledku globalizace. Pokud by došlo k rozšíření oblasti působnosti tak, aby se vztahovala na všechny druhy restrukturalizace, které mají značný negativní dopad, byl by fond schopen reagovat na jakýkoliv vývoj. Nebylo by tudíž již nadále zapotřebí argumentovat tím, že by určitá restrukturalizace měla spadat do oblasti působnosti EFG.

Pokud jde o relevanci financování z EFG, existují náznaky, že EFG je důležitým nástrojem pro rozvoj lidského kapitálu. Zúčastněné strany, zejména ty, které mají zkušenosti s praktickým uplatňováním opatření EFG, zpochybňovaly, zda je EFG vhodným kanálem pro poskytování pomoci mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET). V mnohem menší, avšak stále významné míře, bylo za nadále nerelevantní považováno kritérium krize. Vzhledem ke změnám ve fungování globalizace se relevance kritéria globalizace pravděpodobné dále zvýší v důsledku rostoucí propojenosti světového hospodářství a rostoucího rozvoje globálních hodnotových řetězců, avšak bude rovněž obtížnější prokázat, zda bylo propouštění skutečně způsobeno globalizací. S ohledem na obtíže při poskytování důkazů podporujících žádosti je zřejmé, že EFG by bylo možné využívat mnohem rychleji, kdyby bylo vyžadováno méně dokumentace. EFG by následně lépe fungoval jako nástroj pomoci při mimořádných událostech.

Větší snaha je zapotřebí k zajištění soudržnosti financování. Přestože na úrovni jednotlivých případů nebylo zjištěno žádné překrývání s jinými zdroji financování na úrovni EU ani na vnitrostátní úrovni, existuje prostor pro lepší sladění EFG a Evropského sociálního fondu (ESF). EFG byl navržen tak, aby nabídl opatření, která doplňují jiné nástroje jako ESF. Integrovaný přístup lze nejlépe pozorovat v souhře vnitrostátních zdrojů financování a EFG. Členské státy však v současnosti nenavrhují strategické balíčky investic do lidského kapitálu, které by mohly integrovat pomoc z EFG v případě rozsáhlé restrukturalizace. Kromě toho EFG by bylo možné lépe koordinovat s doporučeními stanovenými v Rámci kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci.

Na institucionální úrovni využívání pomoci z EFG podporuje rozvoj obecného mechanismu poskytování pomoci v oblasti restrukturalizace v členských státech, které mají málo zkušeností s tím, jak se vypořádat s hromadným propouštěním. V členských státech, které mají v této otázce hodně zkušeností a které mají zavedený mechanismus poskytování pomoci, EFG slouží jako nástroj pro zkoušení inovativních opatření, která by bylo možné později začlenit do běžné pomoci.

V několika případech hodnocení upozornilo na určité problémy v zajišťování včasného dodání údajů ze sledování. Pokud by tato nesnáz přetrvávala, Komise by musela zvážit přijetí vhodných opatření.

Způsobilost podávat žádosti a provádět případy pomoci z EFG

Hlavním důvodem, který brání členským státům s potenciálním případem pomoci z EFG v podání žádosti, jsou problémy s finanční a institucionální kapacitou. Jednak by se mohlo jednoduše jednat o chybějící lidské zdroje – členské státy v současnosti mohou žádat o technickou pomoc pouze při provádění případu pomoci z EFG. Vzhledem k tomu, že k propouštění může docházet neočekávaně, je důležité, aby členské státy byly připraveny ihned reagovat a mohly žádost podat bez prodlení. Mimo to se zdá, že v některých členských státech je zapotřebí vyvinout hlubší úsilí při budování institucionální kapacity, aby bylo možné zajistit účinnější a efektivnější provádění případů pomoci z EFG. Stálý rozpočet na technickou pomoc by tudíž mohl pomoct se zajištěním průběžného budování kapacit v členských státech. Jedná se například o případ Řecka, kde se orgány potýkají s problémy souvisejícími s prováděním různých případů pomoci z EFG, aniž by se mohly opřít o bohaté zkušenosti s pomocí v oblasti restrukturalizace.

Podpůrná opatření

Zdá se, že je nutné pomoc z EFG více začlenit do Rámce kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci a navrhnout lépe koordinovaný přístup pro preventivní opatření v očekávání významné restrukturalizace i pro jednorázová reaktivní opatření, jako jsou opatření v současnosti spolufinancovaná z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. Mohlo by to znamenat rozšíření rozsahu činnosti EFG nebo koordinovanější přístup spolu s jinými nástroji EU, jako je ESF. Přestože podoba tohoto nástroje ukazuje očividnou doplňkovost fondů, členské státy by mohly pomoc z EFG lépe začlenit do komplexního balíčku pomoci v oblasti restrukturalizace. Přechody na trhu práce vyžadují intenzivní investice do lidského kapitálu ve formě proaktivních předběžných opatření i reaktivních opatření.

Ustanovení o odchylce pro NEET

Nezaměstnanost mladých lidí i nadále zůstane velkou výzvou. Zkušenost ukazuje, že pomoc z EFG je do značné míry využívána, pokud je mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), nabídnuta. Je však zapotřebí se zamyslet, zda je EFG vhodným přístupem, jak takovou pomoc nabízet, nebo zda by jiné kanály umožnily oslovit dotčené mladé lidi lépe. Bylo by možné považovat za nespravedlivé, pokud by pomoc byla nabízena mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, pouze v regionech dotčených hromadnou restrukturalizací způsobenou globalizací nebo finanční krizí, ale ne lidem v regionech dotčených automatizací.

Politické dopady

Ve své bílé knize o budoucnosti Evropy Komise vyjadřuje obavy z izolacionistických hnutí, rostoucích pochybností o výhodách otevřeného obchodu a ohledně sociálně tržního hospodářství EU obecně.

Ve svém diskusním dokumentu o využití potenciálu globalizace Komise identifikuje kombinaci globalizace spojené s obchodem s technologickými změnami jako hlavní faktory rostoucí poptávky po kvalifikované pracovní síle a snižující se poptávky po méně kvalifikované pracovní síle. I přes celkové obrovské výhody otevřenějšího obchodu a další integrace světového hospodářství je třeba tyto negativní dopady řešit. Protože současné přínosy globalizace jsou již tak nerovnoměrně rozděleny mezi lidi a regiony, což má značný dopad na ty negativně dotčené, je zde nebezpečí, že tyto účinky budou dále podněcovány stále rychlejším technologickým pokrokem. Aby Evropa mohla zabránit dalšímu prohlubování rozdílů, bude muset pomoci pracovní síle v dosažení potřebných dovedností. Konkrétně s ohledem na EFG uvedený diskusní dokument argumentuje, že by se mělo zvážit, zda nezvýšit operativnost tohoto nástroje s cílem zajistit rychlejší využívání prostředků v případě významné restrukturalizace. Má-li EFG podporovat větší rozsah opatření se zaměřením na hospodářský rozvoj, a ne jen opatření orientující se na dotčené pracovníky, na které se v současnosti zaměřuje, bude zapotřebí větší flexibilita. Bude třeba překonat propast mezi krátkodobými opatřeními a dlouhodobými strategiemi přeměny podporovanými politikou soudržnosti.

Komise zahájila evropský pilíř sociálních práv , který zohledňuje měnící se realitu pracovního prostředí. Konkrétněji tento pilíř přichází se zásadou týkající se aktivace a usnadnění přechodu na trhu práce: „Každý má právo na včasnou a individuálně uzpůsobenou pomoc pro zlepšení vyhlídek na zaměstnání nebo na výkon samostatné výdělečné činnosti. Zahrnuto je právo na pomoc pro účely hledání pracovního místa a pro účely odborné přípravy a rekvalifikace. Každý má právo na převod nároků na sociální ochranu a odbornou přípravu v době přechodu mezi zaměstnáními.“ EFG nabízí důležitý a viditelný nástroj na úrovni EU, který tuto zásadu uvádí do praxe v případě významné restrukturalizace. EFG se osvědčuje jako užitečný nástroj při řešení negativních dopadů globalizace a jeho vysoká viditelnost může přispět ke zmírnění obav ohledně sociálně tržního hospodářství EU.

Hodnocení v polovině období ukázalo, že EFG vytváří přidanou hodnotu na úrovni EU tím, že nabízí pomoc pracovníkům propuštěným při významné restrukturalizaci. Komise tudíž očekává další diskusi s Evropským parlamentem a Radou i se všemi významnými zúčastněnými stranami ohledně pomoci, kterou EFG v současnosti poskytuje. EFG je považován za podstatnou součást celkového balíčku opatření nabízených v oblasti investic do lidského kapitálu. Komise zvažuje další rozvoj EFG tak, aby byl připraven na výzvy v období po roce 2020.