SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 14/2009

přijatý Radou dne 16. února 2009

s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/2009 ze dne … o zřízení skupiny evropských regulačních orgánů v oblasti telekomunikací (GERT)

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 75 E/05)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

Z tohoto důvodu je třeba posílit postavení ERG a uznat ji v předpisovém rámci EU jako skupinu evropských regulačních orgánů v oblasti telekomunikací (dále jen „skupina GERT“). Skupina GERT by neměla být agenturou Společenství ani by neměla mít právní subjektivitu. Skupina GERT by měla nahradit ERG, poskytovat odborné znalosti a budovat důvěru svou nestranností, kvalitou svého poradenství a poskytovaných informací, dále transparentností svých postupů a pracovních metod a pečlivostí, s jakou plní své úkoly.

Skupina GERT by měla být svými odbornými znalostmi nápomocna vnitrostátním regulačním orgánům, aniž by nahrazovala jejich současnou funkci či zdvojovala práci, která je prováděna, a měla by tak Komisi pomoci při plnění jejích povinností.

Skupina GERT by měla sloužit také jako fórum pro úvahy, výměnu názorů a poskytování poradenství Evropskému parlamentu, Radě a Komisi v oblasti elektronických komunikací. Skupina GERT by tudíž měla Evropskému parlamentu, Radě a Komisi poskytovat poradenství na základě jejich žádosti nebo z vlastního podnětu.

Práce skupiny GERT by měla být zaměřena na regulaci ex ante trhů elektronických komunikací, zejména v souvislosti s postupem pro analýzu trhů. Skupina by měla své úkoly vykonávat ve spolupráci se stávajícími skupinami a výbory, jako je Komunikační výbor, zřízený směrnicí 2002/21/ES (rámcová směrnice), Výbor pro rádiové spektrum, zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (10) , Skupina pro politiku rádiového spektra, zřízená rozhodnutím Komise 2002/622/ES ze dne 26. července 2002, kterým se zřizuje Skupina pro politiku rádiového spektra (11) , a kontaktní výbor, zřízený podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/36/ES ze dne 30. června 1997, kterou se mění směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání (12) , a to aniž je dotčena úloha těchto skupin a výborů.

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

Předmět, oblast působnosti a úkoly

Článek 1

Předmět, oblast působnosti a cíle

1. Zřizuje se poradní skupina vnitrostátních regulačních orgánů pro sítě a služby elektronických komunikací s názvem Skupina evropských regulačních orgánů v oblasti telekomunikací (dále jen „skupina GERT“).

2. Skupina GERT působí v oblasti působnosti směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) a směrnic 2002/19/ES, 2002/20/ES, 2002/21/ES, 2002/22/ES a 2002/58/ES (zvláštní směrnice), totiž v záležitostech týkajících se hospodářské regulace trhů elektronických komunikací.

3. Skupina GERT vykonává úkoly nezávisle, nestranně a transparentně. Při veškerých činnostech sleduje skupina tytéž cíle, které byly stanoveny článkem 8 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice) pro vnitrostátní regulační orgány. Zejména přispívá k rozvoji a lepšímu fungování vnitřního trhu sítí a služeb elektronických komunikací tím, že usiluje o jednotné uplatňování předpisového rámce EU pro elektronické komunikace.

4. Skupina GERT podporuje spolupráci mezi vnitrostátními regulačními orgány, jakož i mezi těmito orgány a Komisí a poskytuje poradenství Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

Článek 2

Úloha skupiny GERT při uplatňování předpisového rámce EU

1. Skupina GERT:

2. Návrhy rozhodnutí, doporučení nebo pokynů uvedenými v odst. 1 písm. c) se rozumí:

3. Vnitrostátní regulační orgány a Komise v co nejvyšší míře zohlední veškeré stanoviska, rady nebo osvědčené regulační postupy vydané či přijaté skupinou GERT.

KAPITOLA II

Organizace skupiny gert

Článek 3

Složení

1. Skupina se skládá z vedoucích nebo z výše postavených zástupců vnitrostátních regulačních orgánů zřízených v členských státech, které jsou primárně příslušné pro dohled nad běžným fungováním trhů sítí a služeb elektronických komunikací.

2. Každý členský stát je zastoupen jedním členem.

3. Komise má status pozorovatele a je zastoupena na příslušné úrovni.

4. Vnitrostátní regulační orgány států Evropského hospodářského prostoru (EHP) a zemí, které jsou kandidáty na přistoupení k Evropské unii, mají status pozorovatele a jsou zastoupeny na příslušné úrovni.

Článek 4

Pracovní postupy

1. Skupina GERT přijme a zveřejní svůj jednací řád.

2. Stanoviska, osvědčené regulační postupy a zprávy skupiny GERT se vydávají či přijímají dvoutřetinovou většinou členů. Každý člen má jeden hlas.

Jednací řád stanoví podrobněji postup při hlasování, včetně podmínek, za kterých smí jeden člen jednat jménem jiného člena, pravidla pro usnášeníschopnost a lhůty pro oznamování konání zasedání. Jednací řád může rovněž stanovit postupy pro hlasování v naléhavých případech.

Stanoviska, osvědčené regulační postupy a zprávy vydané či přijaté skupinou GERT se zveřejňují a uvedou se v nich výhrady vnitrostátního regulačního orgánu, požádá-li o to.

3. Skupina GERT volí svého předsedu a místopředsedy ze svých členů v souladu s jednacím řádem. Funkční období předsedy a místopředsedů je jeden rok. Předseda a místopředsedové odpovídají za zastupování skupiny GERT.

4. Plenární zasedání skupiny GERT svolává předseda a jako řádná zasedání se konají alespoň čtyřikrát ročně. Mimořádná zasedání se svolávají rovněž z podnětu předsedy na žádost Komise nebo na žádost alespoň třetiny členů skupiny GERT. Pořad jednání stanoví předseda a zveřejní jej.

5. Práce skupiny může být případně organizována v odborných pracovních skupinách.

6. Komise je pozvána na všechna plenární zasedání skupiny GERT a může být pozvána k účasti na zasedáních jejích odborných pracovních skupin.

7. Odborníci ze států EHP a států, které jsou kandidáty na přistoupení k Evropské unii, se mohou zasedání skupiny GERT účastnit jako pozorovatelé. Skupina GERT může pozvat další odborníky a pozorovatele, aby se účastnili jejích zasedání.

KAPITOLA III

Obecná ustanovení

Článek 5

Konzultace

Pokud je to vhodné, skupina GERT před vydáním či přijetím stanoviska, osvědčeného regulačního postupu nebo zprávy konzultuje zainteresované subjekty a umožní jim vznést připomínky v přiměřené lhůtě. Aniž je dotčen článek 8, zveřejní skupina GERT výsledky konzultace.

Článek 6

Transparentnost a odpovědnost

1. Skupina GERT vykonává svou činnost s vysokou mírou transparentnosti. Skupina GERT zajistí, aby byly veřejnosti a všem zainteresovaným subjektům poskytovány objektivní, spolehlivé a snadno přístupné informace, zejména pokud jde o výsledky její práce.

2. Každý rok přijme skupina GERT po konzultaci s Evropským parlamentem, Radou a Komisí pracovní program pro následující rok, předloží jej Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a zveřejní jej. Skupina GERT rovněž zveřejňuje výroční zprávu o své činnosti.

3. Evropský parlament a Rada mohou po skupině požadovat, aby je informovala o příslušných otázkách týkajících se činnosti skupiny GERT.

Článek 7

Poskytování informací skupině GERT

Komise a vnitrostátní regulační orgány poskytují informace vyžádané skupinou GERT za účelem umožnění plnění jejích úkolů. Informace jsou spravovány v souladu s pravidly uvedenými v článku 5 směrnice 2002/21/ES (rámcová směrnice).

Článek 8

Důvěrnost údajů

Skupina GERT nezveřejňuje ani nesděluje třetím osobám informace, které zpracovává nebo které obdržela a pro které bylo vyžádáno důvěrné zacházení.

Je-li požadována rada nebo vznesena otázka důvěrné povahy, nesmí členové skupiny GERT, pozorovatelé ani žádné další osoby prozradit informace, se kterými se seznámili při práci skupiny GERT nebo jejích odborných pracovních skupin.

Článek 9

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 31. prosince 2009.

(1) Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 50.

(2) Úř. věst. C 257, 9.10.2008, s. 51.

(3) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 24. září 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 16. února 2009 a postoj Evropského parlamentu ze dne …

(4) Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33.

(5) Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 7.

(6) Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 21.

(7) Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 51.

(8) Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37.

(9) Úř. věst. L 200, 30.7.2002, s. 38.

(10) Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1.

(11) Úř. věst. L 198, 27.7.2002, s. 49.

(12) Úř. věst. L 202, 30.7.1997, s. 60.

ODŮVODNĚNÍ RADY

I. ÚVOD

Dne 16. listopadu 2007 Komise přijala návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského úřadu pro trh elektronických komunikací (1). Rada návrh Komise (2) obdržela dne 19. listopadu 2007.

Evropský parlament přijal stanovisko v prvním čtení dne 24. září 2008.

Výbor regionů přijal stanovisko dne 19. června 2008 (3).

Hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko dne 29. května 2008 (4).

Komise svůj návrh dne 5. listopadu 2008 (5) změnila.

Rada přijala společný postoj dne 16. února 2009.

II. CÍL

Cílem navrhovaného nařízení, které představuje součást regulačního rámce EU v oblasti elektronických komunikací předloženého Komisí v listopadu roku 2007, je vytvoření nového subjektu Společenství. Úkolem tohoto subjektu by byla především podpora rozvoje elektronických komunikací napříč Společenstvím, čímž by v oblasti působnosti rámcové směrnice a směrnic upravujících jednotlivé otázky přispíval k lepšímu fungování vnitřního trhu sítí a služeb elektronických komunikací. Subjekt by fungoval na úrovni EU jako odborné středisko v otázkách sítí a služeb elektronických komunikací, přičemž by vycházel ze zkušeností vnitrostátních regulačních orgánů. Regulační rámec v oblasti elektronických komunikací by tak byl uplatňován soudržným způsobem, což by posílilo hospodářskou soutěž a přispělo ke konkurenceschopnosti.

III. ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1. Obecné poznámky

Rada sice zvolila oproti návrhu Komise jinou formu právního aktu, společný postoj však zahrnuje většinu změn, které Evropský parlament přijal v prvním čtení, a to zcela, zčásti nebo v hlavních rysech.

Dále obsahuje několik nových změn, jejichž cílem je vytvoření flexibilního a nezávislého subjektu, který by byl vybaven podpůrnou soukromoprávní strukturou.

Některé změny přijaté Evropským parlamentem nejsou ve společném postoji obsaženy, protože je Rada považuje za nadbytečné či nepřijatelné nebo protože v několika případech byla ustanovení původního návrhu Komise vypuštěna nebo důkladně přepracována.

Rada přijala společný postoj především s cílem zdokonalit a posílit stávající struktury, zejména skupinu evropských regulačních orgánů (ERG). Navrhovaný nový subjekt by měl tuto skupinu nahradit a zdokonalit podmínky jejího fungování tak, aby byla zajištěna větší transparentnost a efektivnost rozhodovacího procesu. Rada se rozhodla pro formalizaci skupiny ERG prostřednictvím nařízení Společenství, které podrobněji stanoví její úkoly, fungování i vztahy s orgány Společenství. Tento nový subjekt, označovaný jako skupina evropských regulačních orgánů v oblasti telekomunikací (GERT), by nebyl agenturou Společenství a neměl by právní subjektivitu. Byl by vybaven podpůrnou soukromoprávní strukturou. Vytvořením GERTu by tak byl zaveden flexibilní a efektivní subjekt, který by jednal nezávisle a v rámci svých pravomocí, a to zejména v oblasti působnosti rámcové směrnice a směrnic upravujících jednotlivé otázky.

Rada doplnila nebo změnila několik ustanovení s cílem zajistit, aby složení GERTu bylo jasné, aby jeho vnitřní organizace byla přiměřená jeho pravomocím a aby jeho postupy rozhodování byly jednoduché a účinné. Rada se stejně jako Evropský parlament domnívá, že je důležité, aby nový subjekt vykonával své činnosti transparentním způsobem a aby byl odpovědný evropským orgánům.

2. Konkrétní poznámky

a) Předmět, oblast působnosti a cíle

Rada se stejně jako Komise a Evropský parlament domnívá, že nový subjekt by měl být vytvořen v rámci vnitřního trhu se sítěmi a službami elektronických komunikací (změny 7–13). Nový subjekt by byl subjektem konzultačním, měl by poskytovat pomoc vnitrostátním regulačním orgánům a měl by být nápomocen Komisi při výkonu jejích činností (změna 12). Dále by se mělo jednat o subjekt, který umožní úvahy a diskuze mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí týkající se elektronických komunikací a který jim bude poskytovat poradenství, a to na jejich žádost nebo z vlastní iniciativy (změny 17–18, 52). Měl by totiž nahradit skupinu evropských regulačních orgánů (ERG), která v současné době poskytuje Komisi poradenství a je jí nápomocna při rozvoji vnitřního trhu (změna 13). Nový subjekt by měl pokračovat v práci ERG a rozvíjet spolupráci mezi vnitrostátními regulačními orgány, jakož i mezi těmito orgány a Komisí, aby tak bylo zajištěno jednotné uplatňování regulačního rámce pro sítě a služby elektronických komunikací ve všech členských státech, což přispěje k rozvoji vnitřního trhu (změny 11, 48–49, 53).

Rada se stejně jako Komise a Evropský parlament domnívá, že činnosti nového subjektu by měly spadat do oblasti působnosti rámcové směrnice a směrnic upravujících jednotlivé otázky a měly by být jasně definovány (změny 47–50, 56-60, 64, 69, 75–78, 80, 85, 87, 91–92, 97, 98, 99, 105). V souladu s názorem Evropského parlamentu se Rada domnívá, že úkolem GERTu je rovněž vypracovávání osvědčených regulačních postupů, jako jsou například společné přístupy, metody a pokyny týkající se provádění regulačního rámce, a jejich poskytování vnitrostátním regulačním orgánům (změna 53). Stejně jako Komise a Evropský parlament se dále domnívá, že součástí tohoto nového subjektu by se neměla stát Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací (ENISA), neboť dotyčný subjekt by neměl mít na evropské úrovni pravomoci týkající se otázek bezpečnosti sítí a informací (změny 9–10, 24, 27, 36, 50, 56, 65, 89, 107 písm. d), 143).

Narozdíl od Evropského parlamentu se Rada domnívá, že označení GERT (skupina evropských regulačních orgánů v oblasti telekomunikací) je vhodnější než označení orgán pro evropské telekomunikační regulační orgány (změna 47). Rada se sice stejně jako Evropský parlament domnívá, že pro vytvoření takového subjektu by byl potřebný pevnější základ (změna 8), je však toho názoru, že GERT by neměl mít charakteristiky agentury ani by neměl mít právní subjektivitu (změny 14, 51). V souladu s názorem Evropského parlamentu se Rada domnívá, že skupina by poskytovala odborné znalosti a budovala si důvěru na základě nezávislosti, kvality poskytovaného poradenství a předávaných informací, transparentnosti postupů a pracovních metod a zodpovědného přístupu při plnění úkolů (změna 12). Rada soudí, že je nezbytné, aby k vytvoření GERTu došlo prostřednictvím nařízení Společenství, což by umožnilo nadále rozvíjet jednotnou regulační praxi díky větší spolupráci a koordinaci mezi vnitrostátními regulačními orgány, jakož i mezi těmito orgány a Komisí, a to s cílem posílit vnitřní trh se službami elektronických komunikací.

Zásada proporcionality by neumožnila přesáhnout rámec toho, co je nezbytné pro dosažení stanoveného cíle. Rada se domnívá, že tohoto cíle lze dosáhnout prostřednictvím GERTu, což je instituce menší a méně byrokratická než agentura Společenství.

Pokud jde o úkoly GERTu, Rada se na rozdíl od Evropského parlamentu domnívá, že činnosti GERTu by měly být zaměřeny zejména na otázky související s ekonomickou regulací trhů s elektronickými komunikacemi, přičemž by nemělo docházet k případům, kdy jeho pravomoci nebyly předem jasně stanoveny (změny 16, 19, 20, 22, 26, 28, 68, 70, 71, 79, 81–84, 86, 93, 95, 102, 103–104, 106). Rada nesdílí názor Evropského parlamentu, že GERT bude muset poskytovat poradenství rovněž účastníkům trhu (změny 15, 54), protože se domnívá, že GERT by měl plnit své úkoly nezávislým způsobem a vyhýbat se jakýmkoli střetům zájmů. Rada sice považuje za vhodné, aby GERT usiloval o plnění svých úkolů ve spolupráci se stávajícími skupinami a výbory, avšak nedomnívá se, že by měl GERT těmto skupinám a výborům poskytovat poradenství (změny 81–84, 88).

b) Složení a podmínky fungování

Rada se stejně jako Evropský parlament domnívá, že nový subjekt by měl sestávat z vysokých úředníků pocházejících z vnitrostátních regulačních orgánů v jednotlivých členských státech, jejichž hlavním úkolem by bylo dohlížet na každodenní fungování trhu se sítěmi a službami elektronických komunikací, a že by v něm měl být každý členský stát zastoupen jedním členem. Rovněž souhlasí s tím, že by Komise měla mít status pozorovatele (změna 108) a že si tento nový subjekt měl volit předsedu a místopředsedy z řad svých členů (změna 109). Rada sdílí názor Evropského parlamentu, že nový subjekt by měl vykonávat své úkoly nezávisle, nestranně a transparentně (změna 112) a že by měl přijímat rozhodnutí dvoutřetinovou většinou členů (změna 111). Stejně jako Evropský parlament se Rada domnívá, že stanoviska vydávaná GERTem by měla být vnitrostátními regulačními orgány a Komisí řádně zohledňována (změna 72).

Rada souhlasí se zjednodušením struktury a úkolů nového subjektu podle návrhu Evropského parlamentu, zejména ve srovnání se strukturou navrhovanou Komisí (změny 107 písm. d) a e), 115–117, 119–120, 122, 125, 129–130, 138, 143–147), a je téhož názoru jako Evropský parlament v otázce některých podmínek fungování, jako je například přijetí jednacího řádu nového subjektu (změna 111) nebo svolávání zasedání (změna 110).

Rada však dává přednost tomu, aby byla organizační a finanční struktura oproti struktuře navrhované Evropským parlamentem jednodušší a méně byrokratická. Rada se domnívá, že pro účely řádného plnění úkolů GERTu není nutné zřídit radu regulačních orgánů ani pozici generálního ředitele (změny 107, 108, 114, 126–127, 131, 133–139, 142). Rada je toho názoru, že pro zajištění nezávislosti GERTu je třeba, aby GERT nebyl financován z prostředků rozpočtu Společenství určených na GERT, a to ani zcela, ani částečně (změny 37, 51, 168, 149–151, 153–154). Rada se domnívá, že pro zajištění uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality není nutné a z hlediska svěřených úkolů ani přiměřené, aby byla v případě GERTu zvolena forma agentury Společenství (změny 14, 51, 163, 168). Pokud jde o funkční období předsedy a místopředsedů v délce dvou a půl let, Rada se domnívá, že by bylo vhodnější stanovit funkční období pouze v délce jednoho a půl roku (změna 109).

c) Transparentnost a důvěrnost

Rada se stejně jako Evropský parlament domnívá, že GERT by případně měl před vydáváním stanovisek, navrhováním osvědčených regulačních postupů nebo před vypracováním zpráv konzultovat zúčastněné strany a umožnit jim vyjádřit v přiměřené lhůtě připomínky.

Výsledky konzultace by měly být v zásadě zveřejňovány a měly by zahrnovat výhrady vnitrostátních regulačních orgánů, pokud o to tyto orgány požádají (změna 156). Rada sdílí názor Evropského parlamentu, že GERT by měl při vykonávání svých činností usilovat o maximální transparentnost (změna 31).

Rovněž souhlasí se zásadou, že GERT by měl zveřejňovat roční program a výroční zprávu o činnostech a podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o svých činnostech, i když organizační podmínky podle návrhu Evropského parlamentu se liší od koncepce Rady (změny 101, 118, 124, 136, 139–142, 152). Rada se stejně jako Evropský parlament domnívá, že GERT by měl důsledně dodržovat zásadu důvěrnosti (změny 39–40, 96). Rada se zejména domnívá, že GERT by neměl zveřejňovat ani sdělovat třetím osobám informace, které zpracovává nebo které obdržel a ve vztahu k nimž byl požádán o důvěrné zacházení. Dále by pro členy GERTu, pozorovatele, jakož i jakékoli jiné osoby mělo být stanoveno, že nesmí sdělovat informace, se kterými se seznámili při práci GERTu nebo odborných pracovních skupin.

(1) KOM(2007) 699 v konečném znění.

(2) Dokument 15408/07.

(3) Úř. věst. C 257, 9.10.2008, s. 68.

(4) TEN/327-329 – CESE 984/2008 – 2007/0247 (COD) – 2007/0248 (COD) – 2007/0249 (COD).

(5) KOM(2008) 720 v konečném znění.