CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 20.10.2009 
SEK(2009) 1390 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k  
 
SDĚLENÍ KOMISE 
 
o rámci EU pro řízení přeshraničních krizí v bankovním sektoru 
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů
 
 
{KOM(2009) 561 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 1389} {SEK(2009) 1407} 
 
CS 2   CS 1. V ČEM PŘESNĚ SPOČÍVÁ PROBLÉM , KDO JE NEJVÍCE POSTIŽEN A PRO Č JE NUTNÝ 
VEŘEJNÝ ZÁSAH ? 
Během této finan ční krize byla schopnost orgán ů zvládnout krizi v domácích i p řeshraničních 
podmínkách n ěkolikrát podrobena zkoušce. Finan ční trhy v rámci EU se integrovaly do 
takové míry, že problémy vzniklé v jednom členském stát ě a mající vliv na úv ěrové instituce 
nelze vždy ohrani čit a izolovat a domácí ot řesy mohou být rychle p řeneseny na spole čnosti a 
trhy v jiných členských státech.  
Zatímco provoz p řeshraničních bank se siln ě integroval (výsledkem je, že oblasti obchodních 
činností a vnit řní služby se navzájem úzce propojily a není možné je ú činně oddělit na základ ě 
zeměpisných hranic členských stát ů), řízení krizí bank z ůstalo na vnitrostátní úrovni. 
V důsledku toho se v p řípadě úpadku p řeshraniční banky soust ředí orgány finan čního dohledu 
a jiné orgány (p říslušné k řešení krize) pouze na opat ření umíst ěná na svých p říslušných 
územích. To m ůže zkomplikovat p řeshraniční spolupráci a vést k neú činným a navzájem si 
konkurujícím p řístupům k řešení krize a neoptimálním výsledk ům na úrovni EU. 
Jednou z nejd ůležitějších otázek týkajících se opat ření k zachování finan ční stability je 
schopnost orgán ů předvídat ( včasný zásah1) nebo řídit krizové situace bank ( řešení krize2). 
Zapojení orgán ů může být zásadní pro zachování finan ční stability celého finan čního 
systému, ochranu vklad ů občanů a společností a pro udržení kontinuity platebních systém ů a 
dalších základních finan čních služeb. 
Ačkoli některé evropské orgány dohledu mají k dis pozici nástroje pro intervenci v bankovní 
krizi, stávající nástroje  mohou být odlišné mezi členskými státy, nebo v n ěkterých p řípadech 
nemusí existovat v ůbec. Tyto rozdíly a mezery, v četně rozdílů v právních p ředpisech mezi 
členskými státy a/nebo absence legislativní/institucionální báze v n ěkterých zemích, mohou 
komplikovat ú činné přeshraniční zvládnutí bankovní krize,  a dokonce mu zabránit. Pokud 
různé orgány zasahují v r ůzných časových obdobích, sledují r ůzné cíle a používají r ůzné 
nástroje a opat ření, jejichž uplatn ění je podmín ěno rozdílnými kritérii p odle jejich vlastního 
uvážení problému, výsledky pravd ěpodobně nebudou optimální.  
Na úrovni EU neexistují právní p ředpisy upravující řešení krize v bankovním sektoru. Krom ě 
zavedení minimálního souboru pravomocí pro orgány dohledu, jejichž cílem je ozdrav ění 
banky3, ve spojení s n ěkterými nedávno provedenými zm ěnami směrnice o kapitálových 
požadavcích (pravidla týkajíc í se varování jiných orgán ů v naléhavých situacích, koordinace 
činností dohledu a vým ěna informací v naléhavých situacích) a úpravou likvidace a 
reorganizace úv ěrových institucí s pobo čkami v jiných členských státech, neexistuje žádný 
                                                 
1 V časný zásah: V časná nápravná opat ření orgán ů bankovního dohledu (tj. zvýšení soukromého kapitálu, 
změna oblastí obchodních činností, odprodej aktiv), jejichž cíle m je napravit nesrovnalosti, a tedy 
pomoci bankám p ři návratu k obvyklému chodu obchodních činností a zabránit tomu, aby se banky 
dostaly do stadia řešení krize. 
2 Řešení krize v bankovním sektoru: reorganizace ba nk v nesnázích (správním nebo soudním postupem), 
jejímž cílem je zachovat finan ční stabilitu, kontinuitu poskytování bankovních služeb a revitalizovat 
banku. Krom ě tradičních metod reorganizace využívá řešení krize v bankovním sektoru k dosažení výše 
uvedených cíl ů zvláštní nástroje (tj. zv láštní strukturu „bridge bank“, nucenou fúzi, pomoc p ři akvizici, 
částečný prodej aktiv). Proces je řízen orgánem p říslušným k řešení krize, který m ůže být v členských 
státech různý (vnitrostátní banka, orgán finan čního dohledu, sytém pojišt ění vkladů, ministerstvo 
financí, zvláštní orgán). 
3 V článku 136 sm ěrnice o kapitálových požadavcích 2006/48/ES.  
 
CS 3   CS rámec EU, který by stanovil, jakým zp ůsobem a za jakých podmínek by m ěly orgány konat v 
případě krize, která vznikne v p řeshraniční bance. Řízení krizí je tém ěř kompletn ě upraveno 
vnitrostátními právními řády.  
Odlišné p řístupy a nástroje i konfliktní zájmy mezi orgány povedou pravd ěpodobně 
k neúčinné prevenci p řed krizí i jejímu řešení a výsledky, kterých se dosáhne na úrovni EU, 
nebudou optimální. Naopak to m ůže způsobit vyšší náklady pro ob čany EU a da ňové 
poplatníky, jelikož asanace systémov ě důležitých p řeshraničních bank m ůže být nákladov ě 
extrémně vysoká ve srovnání s náklady v časného a ú činného řešení krize4. Podle posledních 
odhadů MMF5 snížení hodnoty aktiv pocházejících z celého sv ěta v souvislosti s krizí 
dosáhne do roku 2010 částky 4 100 miliard USD, p řičemž se předpokládá, že asi dv ě třetiny 
ztrát ponese celosv ětový bankovní sektor, z čehož polovinu (neboli 1 400 miliard USD, což 
odpovídá 9 % HDP EU) dnes tvo ří evropské banky. 
Vzhledem k dalekosáhlému dopadu na finan ční sektor a celé hospodá řství zasáhne krize ve 
velké mezinárodní bance velmi širokou škálu zú častněných stran v celé EU, tj.: 
• finanční instituce, které čelí nesnázím, v četně jejich akcioná řů a zaměstnanců; 
• zdravé finan ční instituce, které jsou závislé na finan ční stabilitě; 
• uživatele finan čních služeb, v četně vkladatel ů, investor ů, důchodců a nefinan čních 
společností, malých a st ředních podnik ů; 
• veřejné orgány, v četně orgánů dohledu, centrálních bank a ministerstev financí; 
• daňové poplatníky. 
Sdělení o rámci EU pro řešení krize v bankovním sektor u, které toto posouzení dopad ů 
doprovází, p ředkládá p řehled problém ů, oblasti zkoumané v souvislosti s opat řeními včasného 
zásahu a řešením krize v bankovním sektoru. Nabízí cíle po litik a celkový p řístup. V tomto 
stadiu nenavrhuje žá dná konkrétní podrobná řešení politik. Toto posouzení dopad ů se tedy 
zaměřuje přednostně na definici problému a pot řebu opatření i cíle t ěchto opat ření na úrovni 
EU v této oblasti. Vzhledem ke konzulta ční povaze sd ělení se možnosti politik posuzují pouze 
v nejširším slova smyslu. Na jakékoli následné návrhy politik, které vyplynou z této konzultace, se ve vhodnou dobu uplatní další a d ůkladnější posouzení dopad ů.  
2. J
E OPATŘENÍ EU ODŮVODNĚNÉ ZÁSADOU SUBSIDIARITY ?  
Vzhledem k vysokému stupni integrace bankovního trhu v EU se vyžaduje opat ření na 
evropské úrovni. Systémy, které se zabývají bankovními krizemi, z ůstávají na vnitrostátním 
základě a nejsou dob ře přizpůsobeny řešení přeshraničních situací. Koordinace za t ěchto 
okolností bude pravd ěpodobně komplikovaná a cíle sledované  každým orgánem se mohou 
lišit. Právní rámec v d ůsledku toho nem ůže zajistit, že kritické problémy vznikající v 
                                                 
4 Ú činné přeshraniční mechanizmy by m ěly zajistit výsledek, který je optimální na úrovni EU, a 
zohlednit p řitom zájmy zú častněných stran ve všech členských státech, a tak minimalizovat celkové 
náklady.  
5 MMF „ Responding to the Financial Crisis and Measuring Systemic Risk” (Global Financial Stability 
Report) , duben 2009. 
 
CS 4   CS přeshraniční bankovní skupin ě budou vy řešeny spravedliv ě, účinně a rychle pomocí solidních 
mechanizm ů v oblasti spolupráce. 
Podpora nového rámce zavedením pobídek pro p řeshraniční spolupráci je úkol, který je 
možno nejú činněji provést na evropské úrovni (p ředevším, když se jedná o zvládnutí rozdíl ů 
mezi vnitrostátními rámci pro řešení krize a vnitrostátními insolven čními rámci, jakož i o 
vypracování mechanizm ů pro sdílení náklad ů). 
3. C ÍLE 
Z hlediska EU by obecné cíle opat ření na úrovni EU mohly být:  
• zachovat finan ční stabilitu a d ůvěru v banky, zabránit rozší ření problému; 
• minimalizovat ztráty pro spole čnost jako celek a zejména pro da ňové poplatníky; 
• posílit vnit řní trh pro bankovní služby. 
V souvislosti s v časným zásahem by zvláštní cíle mohly být: 
• vyvinout nástroje a spoušt ěcí mechanizmy ke zjiš ťování problém ů v bankách a k zásahu 
v raném stadiu; 
• zajistit účinnou spolupráci mezi vnitrostátními orgány finan čního dohledu odpov ědnými za 
přeshraniční banky v krizových situacích. 
Pro fázi řešení krize v bankovním sektoru by zvláštní cíle mohly být: 
• vyvinout nástroje a spoušt ěcí mechanizmy, aby se zajistila reorganizace a řešení krize 
přeshraničních bank v čas a účinně; 
• zlepšit spolupráci vnitrostátních orgán ů příslušných k řešení krize s cílem získat optimální 
řešení na úrovni EU; 
• zabezpečit jistotu a p ředvídatelnost ohledn ě řešení krize v bankovním sektoru pro všechny 
zúčastněné strany; 
• zajistit kontinuitu poskytování základních bankovních služeb b ěhem řešení krize. 
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
Pro účely tohoto posouzení dopad ů se analýza možností om ezuje na obecné zhodnocení 
týkající se zavedení nového rámce a p říslušných alternativ. Zvažují se také n ěkteré oblasti, 
jimiž by se nový rámec mohl za bývat, aniž by byla zvýhod ňována nebo navrhována jakákoli 
konkrétní opat ření. Seznam možností politiky není uzav řený a vyplynou-li z konzultace 
zúčastněných stran další možnosti, budou posouzeny pozd ěji, jakmile Komise zpracuje 
konkrétní návrhy.  
 
CS 5   CS Obecné úvahy o pot řebě nového rámce pro řešení krizí v bankovním sektoru 
Východiskem sd ělení je pot řeba stanovit rámec pro řešení krize v bankovním sektoru na 
úrovni EU. Tento rámec by se m ěl zabývat nedostatky, jež byly ve velké mí ře identifikovány 
jako součást definice problému, a m ěl by být koncipován tak, aby spl ňoval spole čně 
schválený soubor cíl ů týkajících se jednání s bankami v nesnázích. Tato možnost je 
srovnávána s dv ěma alternativními možnostmi. První možností je základní scéná ř, podle 
něhož by p řeshraniční spolupráce p ři řešení krize v bankovním sektoru závisela na 
dobrovolných ujednáních stanovených v memorandu o porozum ění z roku 2008 ve spojení s 
novými pravidly zavedenými sm ěrnicí o kapitálových požadav cích, která stanoví vznik 
kolegií pro p řeshraniční bankovní skupiny, nové povinnosti t ýkající se varování a vým ěny 
informací a ustanovení o spole čném rozhodování. Druhou možností by bylo roz členit 
přeshraniční bankovní skupiny za ú čelem účinnějšího řízení krizí v rámci sou časných 
vnitrostátních režim ů. Výhody a nevýhody této posledn ě zmíněné možnosti se posuzují se 
zvláštním z řetelem na skute čnost, že tato mož nost by vyžadovala zm ěnu Smlouvy a zvýšila 
by cenu bankovních služeb. 
Včasný zásah 
Zvažují se možnosti týkající se t ří rozsáhlých oblastí politik: možnosti sladit rozdíly mezi 
způsoby, jakými se spustí opat ření v oblasti dohledu, možnosti sl adit rozdíly v nástrojích a 
možnosti odstranit nesoulad m ezi povinnostmi jednotlivých stát ů a globálním charakterem 
bankovnictví. 
Pokud jde o spoušt ěcí mechanizmy pro opat ření v oblasti dohledu,  zvažují se dv ě alternativy 
k základnímu scéná ři. U první varianty by se jednalo o harmonizaci minimálního souboru 
ukazatelů včasného varování a vytvo ření rámce pro spole čné posouzení, jako prost ředku 
usnadňujícího spolupráci a umož ňujícího spole čné reakce p ři zachování dostate čného stupn ě 
pružnosti a vlastního uvážení. Druhá varianta by znamenala vytvo ření souboru pln ě 
automatických spoušt ěcích mechanizm ů, které ur čují okamžik, kdy by bylo pot řeba provést 
opatření v oblasti dohledu, s cílem stanovit jednozna čný rámec (nikoli podle vlastního 
uvážení), v n ěmž by se konala koordinovaná opat ření v oblasti dohledu.  
Vzhledem k rozdíl ům mezi nástroji v časného zásahu  se nad rámec základního scéná ře 
uvažuje o dvou možnostech. Jedna by doplnila nástroje uvedené v článku 136 sm ěrnice o 
kapitálových požadavcích o da lší nástroje, které v sou časnosti nemají k dispozici orgány ve 
všech členských státech, jako jsou pravomoci vyžadovat p ředložení plánu obnovy a 
likvidačních plán ů jako preventivní opat ření před možným úpadkem bankovní skupiny nebo 
rozšířené pravomoci v ůči vedení bank. Zvažovanou altern ativou je dohoda o jednotném 
souboru pln ě harmonizovaných nástroj ů včasného zásahu. Výhodou druhé možnosti je, že by 
tento přístup odstranil rozdíly mezi orgány, ale nevýhodou je, že její provedení by mohlo být 
velmi obtížné vzhledem k obecným rozdíl ům mezi systémy dohledu a právními řády.  
Pokud jde o nesoulad mezi povinnostmi jednotlivých stát ů a globálním charakterem 
bankovnictví , základní scéná ř by vycházel z memoranda o porozum ění z roku 2008, a čkoli 
plánované zm ěny v koncepci dohledu p řisuzují aktivn ější úlohu Evropskému orgánu pro 
bankovnictví, který má brzy vz niknout. Variantou by bylo stav ět na nejnov ějších změnách, 
ale také vytvo řit pravidla požadující, aby orgány dohledu p řijímaly spole čná rozhodnutí na 
základě společného posouzení a spole čného plánu obnovy p ředloženého mate řskou 
společností za skupinu jako celek.  
 
CS 6   CS Řešení krize v bankovním sektoru  
Zvažují se možnosti, jak řešit pojmenované problémy v t ěchto pěti širších oblastech politiky: 
nástroje pro řešení krize v bankovním sektoru a spoušt ěcí mechanizmy, nesoulad mezi 
kompetencemi vnitrostátních orgán ů a globálním charakterem bankovnictví, p řekážky řešení 
krize v bankovním sektoru v širším  smyslu (právo obchodních spole čností, insolven ční 
právo), financování p řeshraničního řešení a kontinuita poskyt ování bankovních služeb. 
Pokud jde o nástroje pro řešení krize v bankovním sektoru a spoušt ěcí mechanizmy , zvažuje 
se vytvoření minimálního souboru nástroj ů (pravomoci k dohodnutí akvizice kupujícím ze 
soukromého sektoru, p řevod aktiv a pasiv do zvláštní struktury „bridge bank“ nebo 
„dobré/špatné banky“, asistovaný prodej části obchodních činností kupujícímu ze soukromého 
sektoru nebo zestátn ění), jenž by byl koncipován tak, aby umožnil rychlý a ú činný zásah 
orgánů příslušných k řešení krize. Tyto nástroje by mohly bu ď stávající vnitrostátní nástroje 
nahradit (což by byl jednodušší postup, ale z ůstaly by rozdíly/nesrovnalosti mezi zavedenými 
vnitrostátními soubory nástroj ů), nebo by mohl být vytvo řen soubor spole čných nástroj ů pro 
všechny vnitrostátní orgány a mohl by být používán  za stejných podmínek (to znamená, že by 
byly nezbytné rozsáhlé zm ěny vnitrostátních právních p ředpisů v oblasti řešení krize). 
V případě nesouladu mezi povinnostmi jednotlivých stát ů a globálním charakterem 
bankovnictví  se uvažuje o vypracování ujedná ní o spolupráci mezi orgány p říslušnými k 
řešení krize (na základ ě souboru právn ě závazných povinností), jakož i mezi soudními orgány 
(soudy a konkursními správci). Zamýšlené řešení zahrnuje koordina ční rámec pro spolupráci 
a výměnu informací (opírající se o nová  pravidla EU) nebo (ambiciózn ěji) zacílen ější 
koordinaci vnitrostátních řízení ve vztahu k subjekt ům skupiny ze strany hlavního správce 
nebo likvidátora. Dále se zvažuje mo žnost a problematika týkající se pov ěření některého 
orgánu EU (pravd ěpodobně nového Evropského orgá nu pro bankovnictví) úkoly p ři řešení 
krize přeshraniční instituce. 
Pokud jde o možnosti zabývat se p řekážkami v širším smyslu , zvažuje se, zda je pot řeba 
změnit právo obchodních spole čností, aby se orgán ům příslušným k řešení krize umožnilo 
omezit ur čitá práva akcioná řů (avšak pod podmínkou existence mechanizm ů příslušné 
náhrady a nápravy), a zda by se m ěly změnit i insolven ční předpisy, aby se umožnilo řešení 
problémů banky v nesnázích v rámci zvláštního řízení, nebo aby se mohla řešit krize skupiny 
jako celku. Uvažuje se také zda je pro p řeshraniční bankovní skupiny nutný odd ělený a 
nezávislý insolven ční režim, který by nahradil vnitros tátní režimy a umožnil integrovanou 
reorganizaci a likvidaci p řeshraniční bankovní skupiny. I tento p řístup s sebou p řináší značné 
problémy. 
V případě možností týkajících se podpory financování p řeshraničního řešení krize  se posuzuje 
několik možných a vzájemn ě se nevylu čujících variant, v četně podpory financování ze 
soukromého sektoru úpravami práva obchodních spole čností a insolven čního práva, zavedení 
rámce pro usnadn ění převoditelnosti aktiv v rámci skupiny po za čátku insolven čního řízení, 
prozkoumání proveditelnosti využití systému pojišt ění vkladů nad rámec tradi ční funkce 
„kasy“ a ve řejného financování prost řednictvím dohody o jasném mechanizmu rozd ělení 
nákladů.  
Pokud jde o politiky na podporu kontinu ity poskytování bankovních služeb , zvažují se možná 
opatření na podporu uplat ňování některých nástroj ů pro řešení krize. Jedná se o zm ěny v 
právu obchodních spole čností a insolven čním právu za ú čelem zajistit kontinuální 
poskytování podp ůrných služeb v p řípadě rozdělení banky (jako výsledku řešení krize 
 
CS 7   CS zahrnující „bridge bank“ nebo částečný prodej aktiv), omezení práv na ukon čení činnosti na 
krátké období, aby se orgánu p říslušnému k řešení krize poskytl časový prostor k p řevodu 
částí obchodních činností banky na jiný subjekt (nap ř. na „bridge bank“), a koordinované 
uložení moratoria na celou bankovní skupinu. 
Toto posouzení dopad ů doplňuje sdělení Komise, které má konzulta ční povahu a je otev řené, 
pokud jde o možné varianty, podle kterých by se mohlo postupovat. Jakmile se Komise 
rozhodne pro konkrétní návrhy politik, bude nezbytné provést další podrobn ější posouzení.