ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o provádění dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou /* COM/2013/0100 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o provádění dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou 1. Úvod Dohoda o volném obchodu mezi EU a Jižní Koreou (dále jen „dohoda“) se uplatňuje prozatímně od července 2011[1]. Jedná se o první z dohod o volném obchodu nové generace, která se vyznačuje dalekosáhlou a komplexní povahou. Jedná se rovněž o první obchodní dohodu EU s asijskou zemí. Jelikož je dohoda uplatňována o něco málo více než jeden rok, je ještě příliš brzy na to, aby se plně projevily její dopady, jelikož ustanovení o liberalizaci celních a necelních opatření a rovněž o opatřeních týkajících se služeb a investic vstoupí v platnost v delším časovém horizontu. Již však došlo k významnému odstranění cel a v praxi jsou pociťovány kladné dopady na vývoz z EU. Účelem této zprávy je splnit povinnosti vyplývající z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 511/2011 ze dne 11. května 2011, kterým se provádí ustanovení o dvoustranných ochranných opatřeních Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Korejskou republikou[2]. Podle čl. 13 odst. 1 uvedeného nařízení zveřejňuje Komise výroční zprávu o uplatňování a provádění dohody. V čl. 3 odst. 3 je mimoto stanoveno, že Komise předkládá každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o aktualizovaných statistikách dovozu produktů z Koreje v citlivých odvětvích. 2. Celkové hodnocení: vývoj obchodu a úspory na clech Níže jsou uvedeny hlavní závěry založené na srovnání údajů za první rok provádění dohody (červenec 2011 – červen 2012) v porovnání s průměrnými údaji za poslední čtyři dvanáctiměsíční období (dále jen „referenční období“). Tento způsob porovnávání údajů za delší časové období kompenzuje dopady krize. 2.1. Vývoj obchodu Vývoz z EU do Koreje se celkově zvýšil o 37 %. Vývoz produktů, které jsou ode dne prozatímního uplatňování dohody plně liberalizovány, rostl více než vývoz ostatních produktů. Vývoz těchto produktů, jenž představuje 35 % vývozu z EU do Koreje, vzrostl v období od července 2011 do června 2012 v porovnání s referenčním obdobím o 54 % (4,4 miliardy EUR). Pro srovnání, vývoz týchž plně liberalizovaných produktů do celého světa se zvýšil o 27 %. To kontrastuje s produkty, na něž se nevztahují žádné preference a na něž připadá 18 % vývozu z EU, jenž se za dané období zvýšil o 20 %. U produktů částečně liberalizovaných, na něž připadá 43 % vývozu z EU, představoval nárůst vývozu 35 %, tj. 3,9 miliardy EUR. Při porovnání tempa růstu vývozu plně liberalizovaných produktů do Koreje s „běžným“ tempem růstu týchž produktů do ostatních částí světa představuje rozdíl v růstu dodatečný vývoz v hodnotě více než 2 miliardy EUR. Současně se dovoz EU z Koreje zvýšil pouze nepatrně (1 %). Na tempo růstu korejského vývozu do EU měla jednoznačně negativní dopad současná hospodářská situace v EU. Dalším důvodem nižšího vývozu zboží z Koreje do EU je skutečnost, že korejské společnosti pokračují v přemisťování výroby do EU a jiných zemí, což nahrazuje přímý vývoz z Koreje. Korejští výrobci automobilů například zřídili výrobní závody v České republice a na Slovensku a korejské společnosti vyrábějící elektroniku mají výrobní závody v řadě členských států EU, což v EU přispívá k zaměstnanosti a růstu. 2.2. Úspory na clech Již v době před plným prováděním dohody jsou úspory na clech značné. Podle konzervativního předpokladu činila výše skutečně ušetřených cel u vývozu z EU za prvních dvanáct měsíců provádění dohody přibližně 600 milionů EUR. Výše uvedený číselný údaj vychází z odhadované míry využívání preferencí ze strany EU ve výši přibližně 50 %, zatímco míra využívání preferencí u korejského vývozu činí 68 %. Ačkoli se míra využívání preferencí ze strany EU ve druhé polovině prvního roku provádění dohody postupně zvyšovala, korejský vývoz má stále vyšší míru využívání preferencí než vývoz z EU. To lze potenciálně vysvětlit řadou faktorů, včetně rozdílných podmínek pro uplatňování nových celních řízení a rozdílů ve vývozních profilech společností, jelikož do EU vyvážejí především velké korejské společnosti, zatímco vývozci z EU jsou značně roztříštění. Tuto situaci může částečně vysvětlovat rovněž ustanovení o „přímé přepravě“, jež v některých případech znamená, že zboží, které je do Koreje zasíláno přes logistická centra, jako je Singapur nebo Hongkong, může přijít o preference. 2.3. Automobilové odvětví a ostatní odvětvové dopady Dovoz vozidel (HS8703) z Koreje do EU vzrostl v průběhu prvního roku provádění dohody v porovnání s referenčním obdobím z hlediska hodnoty o 20 % (663 milionů EUR) a z hlediska objemu o 12 % (+45 000 vozidel). Navzdory vyššímu dovozu vozidel z Koreje ode dne prozatímního uplatňování dohody je úroveň tohoto dovozu o 37 % nižší než úroveň za stejné dvanáctiměsíční období o čtyři roky dříve. K nárůstu dovozu korejských vozidel došlo částečně na úkor dovozu od ostatních partnerů. Ode dne prozatímního uplatňování dohody se celkový dovoz vozidel do EU z celého světa snížil v porovnání s referenčním obdobím z hlediska množství o 15 % a z hlediska hodnoty o 1,5 miliardy EUR. Není pravděpodobné, že by bylo možné přičíst významnou část nárůstu dovozu vozidel z Koreje do EU liberalizaci na základě dohody, jelikož na straně EU došlo ve skutečnosti pouze k malé liberalizaci; celní sazba EU se z počáteční úrovně ve výši 10 % snížila u středně velkých a velkých automobilů o 3 procentní body a u malých automobilů o 1,7 procentního bodu, a to ke dni prozatímního uplatňování dohody a znovu o rok později. To je nutno posoudit rovněž s ohledem na znehodnocení eura o 7,2 % během prvních dvanácti měsíců provádění dohody, které vyrovnalo snížení celních sazeb v témže období. Podle Eurostatu se vývoz vozidel z EU do Koreje během prvních dvanácti měsíců provádění dohody v porovnání s referenčním obdobím zvýšil z hlediska hodnoty o 69 % (840 milionů EUR) a z hlediska objemu o 70 % (+33 000 kusů). Na vozidla se vztahuje částečná liberalizace; korejské dovozní clo se snížilo o 1,4 procentního bodu. Co se týká ostatních odvětví, vývoz z EU (plně liberalizovaných) strojů a mechanických zařízení představující více než jednu třetinu vývozu z EU do Koreje ode dne prozatímního uplatňování dohody v porovnání s referenčním obdobím vzrostl o 25 %. To může částečně souviset s okamžitým zrušením většiny 5% až 8% cel v těchto odvětvích, jakož i s odstraněním některých necelních překážek, jako je uznávání samocertifikace elektromagnetické kompatibility a elektrické bezpečnosti strojů ze strany Koreje. Významný nárůst vývozu z EU u zcela nebo částečně liberalizovaných produktů vykazují i další důležitá odvětví: dopravní zařízení (51 %), chemické výrobky (23 %), plastové a pryžové výrobky (30 %), textil a oděvy (25 %) a obecné kovy (20 %). Pokud jde o zemědělské produkty, vývoz zvířat a živočišných produktů se zvýšil o 84 % a vývoz výrobků potravinářského průmyslu o 35 %. Významný nárůst byl zaznamenán u dovozu i vývozu nerostných paliv. Existují však náznaky, že tento nárůst byl částečně zapříčiněn vnějšími faktory, zejména politickým napětím na Blízkém východě. Měsíční údaje o vývozu služeb po uzavření dohody nejsou dosud k dispozici. Některá odvětví, zejména telekomunikační služby, finanční služby, služby v oblasti životního prostředí a služby svobodných povolání, však budou mít z dohody prospěch v důsledku změn právních předpisů v Koreji. Mnoho omezení platných v době před uzavřením dohody bude zrušeno až po uplynutí přechodných období, která jsou nezbytná k tomu, aby Korea revidovala svůj právní rámec. V závislosti na odvětví bude proto zapotřebí určitý čas, než se projeví dopady dohody. V jiných odvětvích, jako je námořní doprava a stavební služby, dohoda potvrzuje stávající úroveň liberalizace. To poskytovatelům těchto služeb dává právní jistotu s ohledem na jednostranné odstoupení ze strany Koreje v budoucnu. Tabulka 1: Obchodní výměna EU s Koreou v oblasti osobních automobilů, červenec 2011 – červen 2012 v porovnání s průměrem za předchozí čtyři dvanáctiměsíční období (změna v milionech EUR a v tisících kusů). || Dovoz || Vývoz HS6 || Hodnota (mil. EUR) || Změna (%) || Kusy (1000) || Změna (%) || Hodnota (mil. EUR) || Změna (%) || Kusy (1000) || Změna (%) 870310 || 0 || -28,3 || 0 || 128,0 || 0 || -92,6 || 0 || -76,9 870321 || 132 || 41,3 || 11 || 15,2 || 0 || -61,2 || 0 || -56,9 870322 || 172 || 33,9 || 17 || 18,2 || 5 || 172,4 || 0 || 169,7 870323 || -47 || -7,3 || -17 || -21,8 || 37 || 7,7 || 0 || -2,2 870324 || -17 || -74,1 || -1 || -76,0 || 84 || 19,8 || 3 || 32,2 870331 || 172 || 357,9 || 22 || 313,1 || 2 || 1191,7 || 0 || 1118,2 870332 || 360 || 22,0 || 23 || 18,7 || 482 || 229,7 || 23 || 182,6 870333 || -108 || -69,2 || -10 || -75,8 || 231 || 225,1 || 7 || 228,3 870390 || 0 || 8,0 || 0 || -32,0 || 0 || -30,3 || 0 || -43,8 Celkem || 663 || 19,9 || 45 || 11,7 || 840 || 68,6 || 33 || 69,5 Zdroj: COMEXT Vysvětlivka ke kódům HS6 v připojené tabulce 1 870310 || || Osobní automobily a jiná motorová vozidla speciálně konstruovaná pro jízdu na sněhu; speciální vozidla pro přepravu osob na golfových hřištích a podobná vozidla 870321 || Benzínový motor || Osobní automobily a jiná motorová vozidla s obsahem válců nepřesahujícím 1 000 cm3 870322 || Osobní automobily a jiná motorová vozidla s obsahem válců převyšujícím 1 000 cm3, avšak nepřesahujícím 1 500 cm3 870323 || Osobní automobily a jiná motorová vozidla s obsahem válců převyšujícím 1 500 cm3, avšak nepřesahujícím 3 000 cm3 870324 || Osobní automobily a jiná motorová vozidla s obsahem válců převyšujícím 3 000 cm3 870331 || Dieselový motor || Osobní automobily a jiná motorová vozidla s obsahem válců nepřesahujícím 1 500 cm3 870332 || Osobní automobily a jiná motorová vozidla s obsahem válců převyšujícím 1 500 cm3, avšak nepřesahujícím 2 500 cm3 870333 || Osobní automobily a jiná motorová vozidla s obsahem válců převyšujícím 2 500 cm3 870390 || || Ostatní osobní automobily a jiná motorová vozidla 3. Činnost různých prováděcích subjektů zřízených podle dohody Institucionální ustanovení dohody předpokládala zřízení sedmi specializovaných výborů, sedmi pracovních skupin a dialogu o záležitostech duševního vlastnictví. Výbor pro obchod zřízený podle dohody EU-Korea hraje kontrolní úlohu a má zajistit řádné fungování dohody. Během prvního roku provádění dohody se sešla většina institucionálních subjektů zřízených dohodou. S přihlédnutím k výborům a pracovním skupinám, které se sešly ve druhém pololetí roku 2012, se dosud nesešly pouze tři institucionální subjekty zřízené podle dohody EU-Korea: Výbor pro kulturní spolupráci, Pracovní skupina pro veřejné zakázky a Pracovní skupina pro zeměpisná označení. Je třeba zmínit, že jak je stanoveno v Protokolu o kulturní spolupráci, nemá Výbor pro obchod nad protokolem žádnou pravomoc, a funkce Výboru pro obchod tudíž s ohledem na tento protokol vykonává Výbor pro kulturní spolupráci. První zasedání Výboru pro obchod zřízeného podle dohody EU-Korea, jemuž spolupředsedal komisař Karel De Gucht a korejský zástupce, nyní bývalý ministr obchodu Kim Jong-hoon, se konalo dne 12. října 2011 v Soulu. Během zasedání obě strany schválily předlohy rozhodnutí o jednacím řádu Výboru pro obchod a o seznamu členů panelu pro řešení sporů. Obě strany přezkoumaly provádění dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou v oblasti obchodu se zbožím, obchodu službami, pravidel a obchodu a udržitelného rozvoje. Diskutovalo se rovněž o možnostech posílení spolupráce na podporu dvoustranného obchodu a o hospodářském výhledu. Ve dnech 14. a 15. prosince 2011 se v Soulu sešel Celní výbor zřízený podle dohody EU-Korea, který projednal jednací řád a účinné fungování výboru. Obě strany se dohodly na výměně údajů a informací ve vztahu k používání dohody. Projednány byly různé aspekty provádění dohody a účinnost ověřování původu, včetně otázky přepracování ustanovení o přímé přepravě. Výbor se zabýval rovněž provedením pravidel původu uvedených v HS2012, mezinárodními událostmi v oblasti celní politiky a vzájemnou správní pomocí. Ve dnech 26. a 27. dubna 2012 byla v Bruselu uspořádána první zasedání tří pracovních skupin zřízených podle dohody EU-Korea, a to Pracovní skupiny pro motorová vozidla a jejich části, Pracovní skupiny pro farmaceutické výrobky a zdravotnické prostředky a Pracovní skupiny pro chemické látky. Pracovní skupina pro motorová vozidla a jejich části projednala uplatňování aspektů dohody týkajících se vozidel, zejména právní aspekty související s uznáváním výrobků. Mimoto došlo k výměně informací o stávajících a nových iniciativách v oblasti právních předpisů. Pracovní skupina pro farmaceutické výrobky a zdravotnické prostředky jednala o korejské reformě cen úhrad farmaceutických výrobků, metodice snižování cen úhrad zdravotnických prostředků, změnách lhůty pro podávání připomínek k rozhodnutím o úhradách farmaceutických výrobků, kontrolách kvality farmaceutických výrobků a zdravotnických prostředků a spolupráci v právní oblasti. Pracovní skupina pro chemické látky si vyměnila názory na spolupráci s ohledem na zavedení a uplatňování korejského nařízení o chemických látkách, ujednání o technické spolupráci v oblasti chemických látek a možnou výměnu pracovníků mezi korejským Ministerstvem životního prostředí a Evropskou agenturou pro chemické látky (ECHA). Dne 25. června 2012 se v Bruselu konalo zasedání Výboru pro sanitární a fytosanitární opatření zřízeného podle dohody EU-Korea. Výbor projednal záležitosti, které byly v zájmu obou stran, jako jsou pravidla fungování výboru, transparentnost a výměna informací, činnosti k budování důvěry, posílení spolupráce v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a problémy vyplývající z uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření. Dne 26. června 2012 se v Bruselu poprvé sešel Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj zřízený podle dohody EU-Korea, načež dne 27. června 2012 následovalo zasedání Fóra občanské společnosti, poradního orgánu sestávajícího z evropských a korejských domácích poradních skupin. Zasedání Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj poskytlo vhodnou příležitost k výměně informací o iniciativách jednotlivých stran v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje, projednání dosavadního provádění kapitoly 13 dohody a schválení dalších kroků. Výbor přijal rozhodnutí o pravidlech fungování Fóra občanské společnosti a sestavení seznamu odborníků v souladu s článkem 13.15 odst. 3 dohody. Výbor přijal rovněž praktické závěry zaměřené na institucionální, pracovní a environmentální oblast. Členové Fóra občanské společnosti byli během zasedání dne 27. června 2012 stručně obeznámeni s výsledkem zasedání Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj. Fórum si vyměnilo informace o provádění kapitoly 13 dohody mezi EU a Koreou a o spolupráci na konkrétních hospodářských, sociálních a environmentálních záležitostech. Plnění závazků podle kapitoly 13 dohody a činnost domácích poradních skupin a Fóra občanské společnosti jsou podrobněji popsány v oddíle 4 této zprávy. Dne 25. září 2012 se poprvé sešel Výbor pro obchod se zbožím zřízený podle dohody EU-Korea. Výbor se zabýval řadou záležitostí týkajících se provádění dohody a rovněž právními otázkami, které ovlivňují dvoustranné obchodní toky v odvětví letadlových částí, elektrických a elektronických zařízení, potravin a zemědělských produktů, kosmetických přípravků a solárních panelů s použitím technologií tenkých vrstev. Výbor projednal rovněž pravděpodobný dopad přistoupení Chorvatska k EU v červenci 2013 na dohodu mezi EU a Koreou. Dne 26. září 2012 se v Bruselu konalo první zasedání Výboru pro zóny pasivního zušlechťovacího styku na Korejském poloostrově zřízeného podle dohody EU-Korea. Výbor projednal význam této záležitosti, která je pro EU z právního a politického hlediska složitá, pro Koreu. Bylo dohodnuto, že si obě strany vymění informace a povedou další diskuse. Dne 26. září 2012 se mimoto poprvé sešel dialog o záležitostech duševního vlastnictví stanovený v kapitole 10 dohody. Strany opětovně potvrdily prvořadý význam, který přikládají duševnímu vlastnictví jako základnímu nástroji pro podporu investic, tvořivosti a zaměstnanosti. Schůzka EU a Koreji umožnila výměnu užitečných informací o nejnovějším legislativním a politickém vývoji v oblasti duševního vlastnictví u obou stran. EU využila tuto příležitost k tomu, aby Koreu informovala o několika málo záležitostech týkajících se prosazování práv k duševnímu vlastnictví, jež u evropských společností nadále vyvolávají obavy, včetně neoprávněného užívání ochranných známek, počtu případů prohlášení neplatnosti v korejském patentovém systému a provádění ustanovení o autorském právu, co se týká práv na veřejné předvádění v Koreji. Uskutečnila se rovněž diskuse o způsobech zlepšení výměny informací a posílení spolupráce na podporu malých a středních podniků. Strany dohody si stručně vyměnily názory také na současný vývoj na mnohostranné úrovni (WTO a WIPO). Dne 27. září 2012 se v Soulu sešel Výbor pro obchod službami, usazování a elektronický obchod a rovněž Pracovní skupina pro dohodu o vzájemném uznávání. Zasedání výboru a pracovní skupiny umožnila užitečnou výměnu informací mezi stranami dohody ohledně plnění závazků obou stran vyplývajících z dohody v jednotlivých odvětvích, včetně finančních služeb, služeb svobodných povolání, telekomunikačních služeb, služeb v oblasti životního prostředí, poštovních a logistických služeb a maloobchodních služeb. Dne 16. října 2012 se v Bruselu podruhé sešel Výbor pro obchod zřízený podle dohody EU-Korea, kterému spolupředsedali komisař Karel De Gucht a korejský ministr obchodu Bark Taeho. Výbor přezkoumal provádění dohody mezi EU a Koreou na základě práce specializovaných výborů a pracovních skupin a shodl se na tom, že by tyto subjekty měly zajistit pokrok při provádění dohody a zaměřovat se na výsledky. Výbor se zabýval otázkami provádění v souvislosti s přílohou o motorových vozidlech a jejich částech a součástech týkající se nesazebních opatření, přílohou o farmaceutických přípravcích týkající se nesazebních opatření, ustanovením o přímé přepravě, vzájemným uznáváním oprávněných hospodářských subjektů, zónami pasivního zušlechťovacího styku na Korejském poloostrově, službami, zejména finančními službami, poštovním a maloobchodním odvětvím. Projednány byly rovněž další záležitosti ovlivňující dvoustranný obchod mezi EU a Koreou. Do konce roku 2012 se sešly další dva institucionální subjekty: uskutečnilo se druhé zasedání Celního výboru zřízeného podle dohody EU-Korea a první zasedání Pracovní skupiny pro spolupráci v oblasti nápravných opatření zřízené podle dohody EU-Korea. Co se týká Výboru pro kulturní spolupráci v rámci Protokolu o kulturní spolupráci, společně s korejskou stranou byly podniknuty první kroky k jeho zřízení a dne 23. srpna byl v Radě předložen návrh Komise na rozhodnutí Rady o zřízení výboru a jednacím řádu za účelem jeho projednání. 4. Plnění závazků podle kapitoly 13 dohody týkající se obchodu a udržitelného rozvoje Vyšší úředníci z EU a Koreje se dne 26. června 2012 sešli na prvním zasedání Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj zřízeného podle dohody. Toto zasedání se ukázalo jako vhodná příležitost k výměně informací o iniciativách jednotlivých stran v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje, projednání dosavadního provádění kapitoly a schválení dalších kroků. Výbor kromě toho projednal některé procedurální otázky. Obě strany zdůraznily význam udržování náležitých informačních kanálů se subjekty občanské společnosti zřízenými podle kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji. V tomto ohledu se výbor dohodl na výměně informací o výsledku příslušných zasedání domácích poradních skupin a na pravidelných schůzkách s Fórem občanské společnosti počínaje od prvního zasedání tohoto fóra, které se konalo dne 27. června 2012. Výbor se shodl na tom, že první zasedání bylo jak pozitivní, tak i produktivní. Byly schváleny důležité podrobnosti ohledně zajištění fungování institucionálních mechanismů, pokud jde o kapitolu týkající se obchodu a udržitelného rozvoje. Podrobně projednána byla rovněž podstata pracovních a environmentálních otázek souvisejících s obchodem. S ohledem na tyto záležitosti máme náležitý základ, na němž lze dále stavět, a výbor se v tomto ohledu těší rovněž na zapojení domácích poradních skupin a Fóra občanské společnosti. 5. Provádění nařízení (EU) č. 511/2011 Nařízení (EU) č. 511/2011 je vnitřním právním předpisem EU k provedení ustanovení o dvoustranných ochranných opatřeních Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou. Nařízení obsahuje rovněž možnost zavedení předchozí kontroly a podle článku 3 nařízení musí Komise sledovat vývoj statistik dovozu a vývozu v citlivých odvětvích, která mohou být dotčena navracením cla. 5.1. Ochranná opatření a opatření předchozí kontroly V průběhu prvního roku provádění dohody neobdržela Komise žádnou žádost o zahájení šetření ohledně ochranných opatření, nebyla tudíž uplatněna žádná opatření. Je však třeba uvést, že dne 4. srpna 2012, tj. krátce po uplynutí prvního roku provádění dohody, podala Francie Komisi žádost o zavedení předchozí kontroly u dovozu automobilů pocházejících z Koreje. Francouzská žádost se zakládala na ustanovení vyžadujícím existenci nárůstu dovozu, který je soustředěn v jednom nebo ve více členských státech (čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 511/2011). Tato žádost však byla založena na statistikách za velmi krátké období, a zejména neobsahovala žádné informace o soustředění dovozu v jednom nebo ve více členských státech, jak vyžaduje ustanovení, jehož se Francie dovolávala. Komise však pečlivě přezkoumala vývoj dovozu z Koreje do EU a Francie za posledních pět let a dospěla k závěru, že nebyly splněny právní podmínky pro takovéto opatření, jelikož nebylo možno zjistit soustředění nárůstu dovozu v jednom nebo ve více členských státech. Na tomto základě bylo rozhodnuto, že opatření předchozí kontroly nebudou zavedena. 5.2. Sledování Jak je stanoveno v článcích 3 a 11 nařízení (EU) č. 511/2011, Komise sleduje vývoj dovozu a vývozu korejských produktů v citlivých odvětvích, jako jsou vozidla, textilní výrobky a spotřební elektronika, která mohou být dotčena navracením cla. Ode dne prozatímního uplatňování dohody sdílí Komise jednou za dva měsíce výsledky tohoto sledování s členskými státy, Evropským parlamentem a příslušnými zúčastněnými stranami. Je třeba uvést, že na základě řádně odůvodněné žádosti, která byla obdržena od příslušného výrobního odvětví, se rozsah sledování rozšířil na části a součásti vozidel. a) Vývoj korejského dovozu do EU v odvětvích, na něž se vztahuje sledování Výsledky sledování během prvního roku provádění dohody jsou shrnuty níže. Příslušné grafy jsou připojeny k této zprávě. Je nutno zmínit, že za účelem sledování se provádí meziroční srovnání údajů o obchodu, a některé číselné údaje se proto mohou lišit od obecné analýzy obchodu uvedené v oddíle 2, kde byla k vyloučení dopadů krize použita jiná metoda srovnání. i) Automobilové odvětví Dovoz automobilů v prvním roce ode dne prozatímního uplatňování dohody (červenec 2011 – červen 2012) v porovnání s předchozím rokem (červenec 2010 – červen 2011) vzrostl o 41 %. Je však nutno uvést, že absolutní výše dovozu během prvního roku provádění dohody je podstatně nižší než úroveň dovozu o čtyři roky dříve. Dovoz v období červenec 2011 – červen 2012 ve skutečnosti představoval pouze 72 % dovozu v období červenec 2007 – červen 2008. To potvrzuje analýza tendencí v oblasti dovozu v bodě 2.3. Analýza založená na čtvrtletních údajích ukazuje, že vzestupná tendence zaznamenaná v posledních letech začala již v době před prozatímním uplatňováním dohody. Co se týká částí a součástí vozidel, dovoz se v prvním roce ode dne prozatímního uplatňování dohody (červenec 2011 – červen 2012) v porovnání s předchozím rokem (červenec 2010 – červen 2011) zvýšil o 47 %. Tento nárůst je pokračováním vzestupné tendence, která začala již v období červenec 2008 – červen 2009. Zdá se však, že ode dne prozatímního uplatňování dohody růst zesílil. Při pohledu na čtvrtletní údaje pokračovala po mírném poklesu na konci roku 2011 v prvních dvou čtvrtletích roku 2012 vzestupná tendence. ii) Textilní odvětví Dovoz textilních výrobků se v prvním roce ode dne prozatímního uplatňování dohody (červenec 2011 – červen 2012) v porovnání s předchozím rokem (červenec 2010 – červen 2011) snížil o 30 %. To následovalo po významném nárůstu během dvou let před prozatímním uplatňováním dohody. Na základě čtvrtletních údajů je obtížné zjistit obecnou tendenci, jelikož dovoz značně kolísá. V posledním čtvrtletí roku 2011 došlo k významnému zvýšení dovozu, poté však dovoz klesl na původní úroveň. iii) Odvětví elektroniky Dovoz elektroniky v prvním roce ode dne prozatímního uplatňování dohody (červenec 2011 – červen 2012) v porovnání s předchozím rokem (červenec 2010 – červen 2011) vzrostl o 8 %. Absolutní výše dovozu je však jednoznačně nižší než úroveň v době před krizí: dovoz v období červenec 2011 – červen 2012 představoval pouze 63 % dovozu v období červenec 2007 – červen 2008. Analýza dovozu na základě čtvrtletních údajů ukazuje, že v posledním čtvrtletí roku 2011 došlo k nárůstu dovozu, jenž lze vysvětlit sezónními vlivy. b) Navracení cla Uskutečnilo se rovněž zvláštní sledování s ohledem na navracení cla, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 1 nařízení (EU) č. 511/2011, za účelem posouzení zahraničního obsahu v korejském výrobním procesu, a tudíž ve vývozu hotových produktů z Koreje do EU. Analýza se zaměřila na množství produktů podléhajících sledování, které byly vyměněny během prvních šesti měsíců roku 2012, v porovnání se stejným obdobím roku 2011, kdy dohoda neexistovala, jelikož se jednalo o nejrelevantnější dostupné údaje. V odvětví elektroniky se zvýšení dovozu do EU týkalo především těchto kódů: 8519.81, 8526.92, 8527.12, 8527.21, 8527.92 a 8528.73. Dovoz částí a součástí těchto produktů do Koreje se buď snížil: u kódu 8522, pokles dovozu z Číny (-10 %) a Japonska (-23 %), nebo zvýšil: u kódu 8529 zvýšení dovozu z Číny (+10 %), avšak pokles dovozu z Japonska (-28 %). Nárůst dovozu vstupů není každopádně v porovnání s vyšším dovozem hotových produktů významný. V případě textilního odvětví se zvýšení dovozu z Koreje do EU týká pouze výrobků kódu 5509 (+5 %). U tohoto výrobku pravidla původu umožňují dovoz výrobků z chemických střižových vláken kódů 5503 a 5504. Dovoz těchto vstupů do Koreje se však v roce 2012 významně snížil (kromě dovozu do Koreje mimo jiné z některých členských států, které mají (jak se zdá) z dohody prospěch). U vozidel kódu 8703 došlo k celkovému zvýšení vývozu do EU (v průměru +24 %), ačkoli toto tvrzení neplatí pro všechny konkrétní typy vozidel v závislosti na motorech. Mezitím vzrostl rovněž dovoz vstupů do Koreje, a to téměř ve stejném poměru (u částí a součástí pro vozidla kódu 8708 +24 % v případě Číny, avšak -33 % v případě Japonska), nebo o něco méně (u dieselových motorů +8 % v případě Číny, avšak -2 % v případě Japonska; u karoserií +8 % v případě Číny, avšak -12 % v případě Japonska; u ostatních motorů -35 % v případě Číny a -17 % v případě Japonska). U produktů, které podléhají zvláštnímu sledování, se na základě různých výše shrnutých prvků nezdá, že by možnost navracení cla měla významný dopad na korejský model výroby. 6. Závěr Ačkoli po jednom roce fungování je dosud příliš brzy na vyvození závěrů ohledně dlouhodobých dopadů dohody mezi EU a Koreou, první signály jsou slibné; existují jednoznačné důkazy, že již po jednom roce provádění dohody měla EU z této dohody značný prospěch a její vývoz do Koreje se zvyšuje. Během prvního roku provádění se celkový vývoz z EU do Koreje v porovnání s referenčním obdobím zvýšil o 37 % a vývoz produktů, které jsou ode dne prozatímního uplatňování dohody plně liberalizovány, rostl více než vývoz ostatních produktů. Co se týká korejského dovozu do EU, na růst korejského vývozu má jednoznačně negativní dopad současná hospodářská situace v Evropě. Na obou stranách se však zvýšil vývoz produktů, které jsou ode dne prozatímního uplatňování dohody plně liberalizovány. Nyní je pozornost zaměřena na zajištění řádného provádění dohody. Tato dohoda zavádí komplexní sledování v rámci řady různých výborů a pracovních skupin, z nichž většina se sešla během prvního roku provádění dohody. Vyhlídky jsou optimistické a navzdory skutečnosti, že některé vnější faktory (nesouvisející s dohodou), jako je krize eura, vytvářejí neočekávané komplikace, situace se v dlouhodobém horizontu pravděpodobně ustálí a umožní, aby dvoustranný obchod plně využíval svůj potenciál. [1] Dohoda o volném obchodu je v EU uplatňována prozatímně, dokud ji neratifikují všechny členské státy. Stav ratifikace lze ověřit na internetových stránkách Rady týkajících se dohod: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&id=&lang=en&aid=2010036&doclang=EN [2] Úř. věst. L 145, 31.5.2011, s. 19.