-Třetí makrofinanční pomoc Ukrajině („MFA III“): V dubnu 2015 schválili spolunormotvůrci třetí operaci ve výši až 1,8 miliardy EUR ve formě úvěrů. Makrofinanční pomoc, která byla poskytnuta Ukrajině od začátku krize, tak v součtu se dvěma operacemi, jež byly provedeny od května 2014 do dubna 2015, dosáhla celkové výše 3,4 miliardy EUR. Po vyplacení první splátky (ve výši 600 milionů EUR) v červenci 2015 byla v dubnu 2017 v rámci operace vyplacena druhá splátka ve výši 600 milionů EUR v reakci na opatření, která orgány přijaly koncem roku 2016 a začátkem roku 2017. Do skončení období dostupnosti pomoci v lednu 2018 nebyla provedena řada politických závazků spojených s třetí a poslední splátkou ve výši 600 milionů EUR, též v souvislosti s bojem proti korupci. Z tohoto důvodu nemohla Komise poslední splátku v rámci MFA III vyplatit a tato splátka byla dne 17. ledna 2018 oficiálně zrušena.

V letech 2014 a 2015 byla ukrajinská ekonomika zasažena hlubokou recesí, což mělo za následek snížení reálného HDP o 6,6 % resp. 9,8 %. Krize sice odhalila makroekonomické a strukturální nedostatky Ukrajiny, byla však způsobena konfliktem, jejž vyvolaly destabilizační akce Ruska na východě země a který vyústil ve ztrátu důvěry a poškození výrobní kapacity země. Kombinace silné politické reakce orgánů a rozsáhlého mezinárodního balíčku podpory pomohla ukrajinskému hospodářství vrátit se v roce 2016 k růstu (2,3 %). Oživení pokračovalo i v roce 2017, kdy Ukrajina zaznamenala v prvních třech čtvrtletích roku růst o 2,3 % (v porovnání s prvními třemi čtvrtletími roku 2016). Rozšiřování hospodářské činnosti v roce 2017 bylo podníceno především investicemi a spotřebou domácností, a to díky růstu mezd a stabilizaci směnného kurzu. Zlepšila se rovněž udržitelnost veřejných financí a veřejný dluh se stabilizoval odhadem ve výši 75,6 % HDP na konci roku 2017, částečně v důsledku úsilí vlády o fiskální konsolidaci v posledních třech letech. Třebaže se hospodářská situace na Ukrajině od roku 2015 zlepšuje, přetrvává řada vnějších slabých míst. To je způsobeno zejména pomalejším doplňováním mezinárodních rezerv Ukrajiny, než se očekávalo, závislostí země na vývozu komodit a trvale vysokou úrovní vnější zadluženosti.

Od revoluce v roce 2011 zaznamenává Tunisko zpomalení hospodářské činnosti a rostoucí problémy v souvislosti s platební bilancí. To bylo zapříčiněno nutnou korekcí ekonomiky po změně režimu a řadou teroristických útoků v roce 2015, jež měly značný negativní dopad na některá klíčová odvětví země (např. cestovní ruch a dopravu). V roce 2017 vykazovalo tuniské hospodářství určité známky oživení s odhadovaným růstem HDP ve výši přibližně 2 %, a to po dvou letech takřka nulového růstu (0,8 % v roce 2015 a 1,1 % v roce 2016). V průběhu roku se zvyšovala inflace a ke konci roku dosáhla 6 % v porovnání s 4,2 % na konci roku 2016. Stav veřejných financí se postupem času zhoršoval, především kvůli růstu výdajů (zejména na mzdy), jenž nebyl dostatečně vyrovnán povzbudivým růstem příjmů v důsledku opatření v rámci daňové reformy, jež jsou prováděna od roku 2016. Schodek veřejných financí se pro rok 2017 odhaduje na více než 6 % HDP a zadlužení má na konci roku podle očekávání dosáhnout 70 %. V poslední době se zhoršuje rovněž vnější pozice se schodkem běžného účtu blížícím se 10 % HDP, vyčerpáním rezerv na úroveň pokrývající přibližně 90 dnů dovozu na konci roku 2017 a celkovým zahraničním dluhem ve výši zhruba 70 % HDP.

V roce 2017 provedla Komise jedno operační hodnocení Gruzie v rámci přípravy na novou operaci makrofinanční pomoci. Hodnocení bylo dokončeno v prosinci 2017 a dospělo k závěru, že postupy v Gruzii poskytují dostatečné záruky k tomu, aby se s plánovanou operací makrofinanční pomoci mohlo pokročit do další fáze.

3.2Hodnocení ex post

V souladu s finančním nařízením EU provádí Komise po dokončení programů makrofinanční pomoci jejich následné hodnocení (hodnocení ex post), aby posoudila jejich dopad. Hlavními cíli jsou:

I.analýza dopadu na ekonomiku přijímající země, a především na udržitelnost její vnější pozice;

II.posouzení přidané hodnoty zásahu EU.

Do konce roku 2017 byly vyhotoveny zprávy externích dodavatelů týkající se hodnocení ex post u operací MFA I a MFA II ve prospěch Ukrajiny a operace MFA I ve prospěch Jordánska.

Hodnocení ex post týkající se operací MFA I a MFA II ve prospěch Ukrajiny dospělo k závěru, že makrofinanční pomoc měla na hospodářství Ukrajiny pozitivní dopad, částečně kvůli rychlému provedení. Makrofinanční pomoc zejména pomohla stabilizovat finanční situaci a hrála významnou úlohu při pokroku reforem v oblasti řízení veřejných financí a záchranné sociální sítě. Bez programů makrofinanční pomoci by měly významné škrty ve veřejných výdajích vážné negativní dopady v sociální oblasti, reálný HDP by se v roce 2014 a 2015 snížil výrazněji a tempo růstu by v roce 2016 bylo nižší.

V případě operace MFA I ve prospěch Jordánska dospělo hodnocení k závěru, že makrofinanční pomoc ve spojení se souběžným programem MMF účinně přispěla k včasné stabilizaci a střednědobé udržitelnosti vnější finanční a fiskální pozice Jordánska. Podmínky makrofinanční pomoci byly uspokojivě splněny a nepřímo přispěly k provedení strukturálních reforem v řadě prioritních oblastí EU. V rámci hodnocení však bylo také zjištěno, že by proces rozhodování o operaci makrofinanční pomoci bylo možno zlepšit, aby se zabránilo zbytečným prodlevám.

3.3Audity

Evropský účetní dvůr (EÚD) zveřejnil dvě zvláštní zprávy, v nichž byla posouzena pomoc, kterou EU poskytla Ukrajině a Tunisku. Co se týká makrofinanční pomoci, zprávy byly celkově pozitivní a obsahovaly některá konkrétní doporučení, která Komise přijala.

V prosinci 2016 zveřejnil EÚD zvláštní zprávu o pomoci EU Ukrajině, která zahrnovala rozpočtovou podporu i makrofinanční pomoc. Zpráva obsahovala závěr, že pomoc EU Ukrajině byla v období 2007–2015 částečně účinná při podpoře transformace Ukrajiny v dobře spravovaný stát v oblastech správy veřejných financí, boje s korupcí a fungování plynárenství. Co se týká makrofinanční pomoci, ve zprávě bylo uvedeno, že „nástroj makrofinanční pomoci spravovaný Komisí představoval nejefektivnější způsob, jak pohotově vyplatit podporu přislíbenou Ukrajině na řešení její obtížné finanční situace“. Díky odloženému vyplacení makrofinanční pomoci byly řádně dodrženy některé podmínky spojené s programem. Ve zprávě se na druhou stranu poukazovalo na skutečnost, že v některých případech byly podmínky makrofinanční pomoci stanoveny a jejich splnění posouzeno způsobem, který umožňoval široký prostor pro uvážení. Zpráva obsahovala pět doporučení k zlepšení pomoci EU: i) klást větší důraz na správu veřejných financí, ii) zlepšit koncepci podmínek finanční pomoci a její vyplácení, iii) posílit monitorování způsobu, jímž se pomoc EU provádí, iv) klást větší důraz na účinné provádění a udržitelnost reforem a v) podniknout kroky zaměřené na to, aby byla pomoc EU Ukrajině v oblasti zemního plynu účinnější.

V návaznosti na tato doporučení stanovila Komise politické cíle přesněji a cíleněji a bude i nadále usilovat o uspokojení finančních potřeb přijímající země, přičemž bude současně podporovat klíčové reformy s cílem dovést ekonomiku země zpět na cestu dlouhodobé udržitelnosti.

V březnu 2017 zveřejnil EÚD zvláštní zprávu o pomoci EU Tunisku, která zahrnovala rozpočtovou podporu i makrofinanční pomoc. Zpráva obsahovala závěr, že finanční zdroje EU byly pro přechod k demokracii a ekonomickou stabilitu Tuniska významným přínosem a že úvěr makrofinanční pomoci poskytl navzdory zpožděním při vyplacení cenný přístup k financím. Zpráva obsahovala doporučení k zlepšení pomoci EU. V konkrétním případě makrofinanční pomoci EÚD doporučil, aby Komise ve spolupráci se spolunormotvůrci prozkoumala relevantní možnosti, jak zrychlit schvalovací řízení následných programů makrofinanční pomoci, zejména v případě nouzového financování.

Komise se domnívá, že opožděné vyplacení úvěrů makrofinanční pomoci Tunisku bylo způsobeno kombinací vnějších faktorů, včetně faktorů, které jsou mimo kontrolu EU. Komise rovněž uznává, že pro rychlejší vyplácení pomoci lze učinit více, a bude nadále spolupracovat se spolunormotvůrci s cílem dospět k účinnějšímu rozhodovacímu procesu.

4Obecný vývoj V SOUVISLOSTI S nástrojem makrofinanční pomoci

4.1Fungování nástroje makrofinanční pomoci

Ve společném prohlášení Evropského parlamentu a Rady o makrofinanční pomoci z roku 2013 je tato pomoc vymezena jako pomoc makroekonomické a finanční povahy a jednoznačně je v něm uvedeno, že jejím cílem je „obnova udržitelného stavu vnějšího financování způsobilých zemí a území, které mají s vnějším financováním potíže. Měla by podporovat provádění politického programu, jehož součástí by měla být účinná opatření zaměřená na korekci a strukturální reformy a určená ke zlepšení stavu platební bilance, zejména v průběhu trvání programu, a k posílení provádění příslušných smluv a programů s Unií.“

V souladu se zásadou uvedenou v bodě 6 písm. a) tohoto společného prohlášení by „předpokladem poskytnutí makrofinanční pomoci měla být skutečnost, že způsobilá země nebo území uplatňuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému více politických stran a právního státu, a zaručuje dodržování lidských práv“. Komise spolu s Evropskou službou pro vnější činnost po celou dobu trvání operace makrofinanční pomoci sleduje plnění těchto politických předpokladů a vyplacení každé částky je podmíněno jejich splněním.

V roce 2017 zahrnuli spolunormotvůrci v rámci legislativního procesu do nových návrhů týkajících se Moldavska a Gruzie podrobnější ustanovení o těchto politických předpokladech, a to nad rámec návrhu Komise, který vycházel ze schváleného vzoru společného prohlášení z roku 2013.

Toto větší zaměření na politické předpoklady vedlo k zdlouhavějšímu rozhodovacímu procesu s delší dobou potřebnou ke schválení rozhodnutí o makrofinanční pomoci. To ohrozilo hlavní cíl makrofinanční pomoci spočívající v poskytnutí podpory pro platební bilanci v krizové situaci, kdy je jí nejvíce zapotřebí, jak bylo uvedeno rovněž ve výše zmíněné zvláštní zprávě EÚD o pomoci EU Tunisku.