[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 7.8.2006

KOM(2006) 444 v konečném znění

ZPRÁVA KOMISE

Výroční zpráva Fondu solidarity Evropské unie za rok 2005

ZPRÁVA KOMISE

Výroční zpráva Fondu solidarity Evropské unieza rok 2005

OBSAH

1. Úvod 3

2. Nové žádosti obdržené v roce 2005 3

3. Financování 5

4. Monitorování 6

5. Ukončení 6

6. Návrh nového nařízení o Fondu solidarity 7

7. Závěry 7

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005 9

Annex 2 Criteria to mobilise the EU Solidarity Fund 10

Annex 3 Determination of the amount of aid 11

Annex 4 Thresholds for major disasters applicable in 2005 12

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation – Synopsis of main features 13

1. ÚVOD

Fond solidarity Evropské unie byl zřízen 15. listopadu 2002[1]. Článek 12 nařízení stanoví, že Evropskému parlamentu a Radě má být každoročně předložena zpráva o činnosti fondu v předcházejícím roce. Tato v pořadí třetí zpráva prezentuje činnosti fondu v roce 2005 ve třech oblastech: řešení žádostí obdržených v průběhu roku 2005, kontrola probíhajícího provádění finanční pomoci a hodnocení zpráv o provádění za účelem ukončení této pomoci.

Tato zpráva navíc představuje návrh nového nařízení o Fondu solidarity pro období po skončení současného finančního výhledu v roce 2006, který předložila Komise dne 6. dubna 2005.

2. NOVÉ žÁDOSTI OBDRžENÉ V ROCE 2005

V průběhu roku 2005 obdržela Komise 12 nových žádostí o pomoc z Fondu solidarity. Příloha 1 obsahuje podrobné číselné údaje o jednotlivých případech.

Dne 14. února 2005 požádala Itálie o pomoc v souvislosti s povodněmi na Sardinii v prosinci 2004. Tato přírodní katastrofa si vyžádala škody ve výši 223 milionů EUR, což je méně než 7 % obvyklé prahové hodnoty pro závažné katastrofy, na něž se poskytuje pomoc z fondu. Na základě informací poskytnutých italskými orgány Komise shledala, že povodně nesplňují podmínky nařízení pro mimořádné regionální katastrofy (nebylo prokázáno, že byla postižena podstatná část obyvatelstva v regionu a že lze očekávat závažné a trvalé následky pro životní podmínky a hospodářskou stabilitu regionu). Dne 10. června 2005 proto Komise rozhodla o zamítnutí žádosti a dopisem ze dne 27. června 2005 o svém rozhodnutí informovala italské orgány.

Dne 22. dubna 2005 předložily řecké orgány žádost o finanční pomoc v souvislosti s povodněmi, k nimž došlo v únoru 2005 v okolí řeky Evros u východní hranice Řecka. V srpnu a prosinci 2005 byly poskytnuty doplňující informace. Vzhledem k tomu, že tato katastrofa způsobila celkové přímé škody ve výši 135 milionů EUR, což představuje méně než 15 % prahové hodnoty pro závažné katastrofy, která pro Řecko činí 918 milionů EUR (tj. 0,6 % hrubého národního důchodu), byla žádost založena na kritériu pro mimořádné regionální katastrofy. Po důkladné analýze žádosti dospěly útvary Komise k závěru, že ačkoli povodně způsobily některé závažné místní škody, postižená oblast nebyla v kontextu celé země významná a nebyla splněna nařízením stanovená kritéria závažných a trvalých následků pro životní podmínky a hospodářskou stabilitu regionu. Komise proto dne 23. prosince 2005 rozhodla, že pomoc z fondu nebude poskytnuta, a dopisem ze dne 13. ledna 2006 o svém rozhodnutí informovala řecké orgány.

V dalších devíti případech se Komise rozhodla předložit rozpočtovému orgánu návrhy potřebné pro uvolnění prostředků z fondu:

Dne 24. ledna 2005 požádalo Slovensko o pomoc v souvislosti s vichřicí, která zasáhla zemi v listopadu 2004. Dne 1. března 2005 předložily slovenské orgány doplňující informace. Slovensko ve své žádosti odhadlo přímé škody přibližně na 225 milionů EUR. Útvary Komise přezkoumaly výpočet přímých škod na základě satelitních snímků a leteckých fotografií pořízených Společným výzkumným střediskem a shledaly, že je zapotřebí výpočet škod na lesích mírně upravit. Tyto úpravy se týkaly rozsahu fyzického poškození a předpokladů ohledně nákladů na opětovné zalesnění a údržbu. Maximální výše přímých škod, kterou bylo možno zohlednit, byla vyčíslena na 195 milionů EUR. Vzhledem k tomu, že tato částka je vyšší než prahová hodnota pro závažné katastrofy ve výši 0,6 % HND Slovenska (172,3 milionu EUR), je tato katastrofa považována za „závažnou přírodní katastrofu“, a Komise proto dne 6. června 2005 rozhodla o uvolnění prostředků z fondu. Po schválení opravného rozpočtu rozpočtovým orgánem byla dne 17. října 2005 podepsána dohoda o poskytnutí finanční pomoci. Dne 7. listopadu 2005 vyplatila Komise finanční pomoc z Fondu solidarity ve výši 5,67 milionu EUR.

Dne 8. ledna 2005 zasáhla části severní Evropy velká vichřice, která způsobila závažné škody v řadě zemí. Komise obdržela žádosti o finanční pomoc z Fondu solidarity od Švédska a Lotyšska (obě dne 10. března 2005), Estonska (14. března 2005) a Litvy (16. března 2005). V těchto čtyřech zemích způsobila vichřice závažné škody na zemědělství, lesním hospodářství, energetické síti, infrastruktuře, dopravě a spojích. Celkové odhadované škody činily v Lotyšsku přibližně 192 milionů EUR, v Estonsku 48 milionů EUR a v Litvě 15 milionů EUR. Ve Švédsku byly škody obzvláště závažné a byly odhadnuty téměř na 2,3 miliardy EUR.

Jelikož škody ve Švédsku, Lotyšsku a Estonsku přesáhly příslušné prahové hodnoty ve výši 0,6 % HND (1,603 miliardy EUR pro Švédsko, 59,092 milionu EUR pro Lotyšsko a 45,209 milionu EUR pro Estonsko), jsou tyto katastrofy v těchto třech zemích považovány za „závažné přírodní katastrofy“. Škody v Litvě nedosáhly prahové hodnoty (94,261 milionu EUR). Jelikož však Litva byla postižena stejnou vichřicí, která způsobila závažnou katastrofu v Lotyšsku, byla splněna podmínka, že za výjimečných okolností může být poskytnuta pomoc z fondu i sousednímu státu, který byl postižen „stejnou katastrofou“. V důsledku toho Komise dne 22. srpna 2005 navrhla poskytnout těmto čtyřem zemím pomoc v celkové výši 92,88 milionu EUR: 81,73 milionu EUR Švédsku; 9,49 milionu EUR Lotyšsku; 1,29 milionu EUR Estonsku a 0,38 milionu EUR Litvě. Příslušné částky pomoci z Fondu solidarity byly vyplaceny v prvním pololetí roku 2006, po skončení rozpočtového procesu a podepsání prováděcích dohod.

V období od dubna do srpna 2005 zasáhly velké části střední a východní Evropy rozsáhlé povodně, které způsobily závažné škody v řadě zemí. Bulharsko, Rumunsko a Rakousko požádaly o finanční pomoc z Fondu solidarity.

První žádost od Bulharska byla obdržena dne 29. července 2005 a týkala se škod způsobených povodněmi v květnu. Dne 29. září 2005 byly poskytnuty doplňující informace. Celkové přímé škody byly odhadnuty na 222,28 milionu EUR. Dne 24. srpna 2005 podaly bulharské orgány druhou žádost doplněnou dalšími informacemi obdrženými dne 6. října 2005, která se týkala povodní, jež začaly počátkem srpna. Celkové přímé škody způsobené touto druhou katastrofou byly odhadnuty na 237,47 milionu EUR. Jelikož výše škod v obou žádostech přesáhla prahovou hodnotu ve výši 0,6 % HND Bulharska (103,27 milionu EUR), byly tyto katastrofy považovány za „závažné přírodní katastrofy“.

První žádost od Rumunska byla obdržena dne 22. června 2005 a týkala se škod způsobených povodněmi v dubnu. Dne 5. srpna a 29. prosince 2005 byly poskytnuty doplňující informace. Celkové přímé škody byly odhadnuty na 489,53 milionu EUR. Dne 9. září 2005 podaly rumunské orgány druhou žádost doplněnou dalšími informacemi obdrženými dne 7. října a 29. prosince 2005, která se týkala povodní, jež začaly v červenci. Celkové přímé škody způsobené těmito druhými povodněmi byly odhadnuty na 1,05 miliardy EUR. Jelikož výše škod v obou žádostech přesáhla prahovou hodnotu ve výši 0,6 % HND Rumunska (302,11 milionu EUR), byly tyto katastrofy považovány za „závažné přírodní katastrofy“.

Dne 19. října 2005 požádalo Rakousko o pomoc v souvislosti s povodněmi, které postihly části dvou rakouských spolkových zemí, Vorarlbergu a Tyrolska, v srpnu 2005. Dne 12. ledna 2006 byly od rakouských orgánů obdrženy doplňující informace. Celkové přímé škody byly odhadnuty na 591,94 milionu EUR. Jelikož výše škod nedosáhla prahové hodnoty 1 336,348 milionu EUR, která se vztahuje na Rakousko (tj. 0,6 % HND), byla žádost založena na kritériu pro mimořádné regionální katastrofy. Na konci období, k němuž se vztahuje tato výroční zpráva, nebylo posuzování žádosti ještě ukončeno.

Dne 23. prosince 2005 se Komise rozhodla uvolnit prostředky z fondu v souvislosti se dvěma žádostmi obdrženými od Bulharska. Rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se třemi zbývajícími žádostmi (dvě katastrofy v Rumunsku a záplavy v Rakousku) byla přijata v březnu 2006.

3. FINANCOVÁNÍ

Případy vichřice na Slovensku a v severní Evropě byly řešeny dvěma samostatnými opravnými rozpočty. Předběžný návrh opravného rozpočtu č. 5/2005[2] v souvislosti se slovenským případem byl schválen rozpočtovým orgánem dne 7. září 2005. Výplata pomoci mohla být provedena po přijetí rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci a po podepsání prováděcí dohody dne 17. října 2005. Předběžný návrh opravného rozpočtu č. 6/2005[3] v souvislosti s vichřicí v severní Evropě byl schválen až ke konci roku, 17. listopadu 2005, takže většina dalších nezbytných kroků (rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci, prováděcí dohoda), a tedy i výplata prostředků proběhla až v roce 2006. Zatímco položky plateb pro pomoc Slovensku byly poskytnuty z rozpočtové linie pro Fond soudržnosti, vzhledem k výši zdrojů potřebných pro čtveřici případů souvisejících s vichřicí v severní Evropě a nedostupnosti volných položek plateb v době rozpočtového procesu bylo zapotřebí zahrnout do předběžného návrhu opravného rozpočtu č. 6/2005 žádost o převedení dalších položek plateb. V souvislosti s povodněmi v Bulharsku, Rumunsku a Rakousku navrhla Komise opravný rozpočet k rozpočtu pro rok 2006; ten bude zahrnut v příští výroční zprávě.

Částky pomoci pro každý jednotlivý případ byly stanoveny za základě standardní metodiky, kterou vypracovala Komise a podrobně ji vysvětlila ve výroční zprávě za období 2002/2003 (viz též přílohu 3 této zprávy). Komise schválila v roce 2005 tyto částky pomoci:

Příjemce | Katastrofa | Kategorie | Pomoc (v milionech EUR) |

Slovensko | Vichřice | závažná | 5,668 |

Švédsko | Vichřice | závažná | 81,725 |

Estonsko | Vichřice | závažná | 1,290 |

Lotyšsko | Vichřice | závažná | 9,487 |

Litva | Vichřice | sousední stát | 0,379 |

Celkem | 98,548 |

4. MONITOROVÁNÍ

V roce 2005 uskutečnila Komise dvě inspekce, obě v souvislosti s prováděním finanční pomoci z Fondu solidarity po katastrofách způsobených povodněmi. Inspekce ve Francii provedená v únoru se týkala pomoci z Fondu solidarity vyplacené v červenci 2004. Inspekce na Maltě uskutečněná v květnu se týkala provádění finanční pomoci z Fondu solidarity vyplacené v listopadu 2004. Obě inspekce byly příslušnými orgány uvítány a poskytly příležitost dořešit technické problémy spojené např. se způsobilostí výdajů a kontrolou. Inspekce rovněž umožnily Komisi získat představu o přínosech Fondu solidarity a shromáždit údaje o prováděcích systémech. V obou případech bylo shledáno, že byl zaveden vhodný, účinný a průhledný prováděcí systém, že provádění postupuje velmi uspokojivým tempem a že byla podniknuta vhodná opatření zajišťující dodržení povinností v oblasti monitorování a kontroly.

5. UKONčENÍ

Čl. 8 odst. 2 nařízení 2012/2002 stanoví, že nejpozději do šesti měsíců po uplynutí lhůty jednoho roku ode dne výplaty finanční pomoci předloží přijímající stát zprávu o použití finanční pomoci s odůvodněním výdajů (dále jen „zdůvodnění oprávněnosti“). Na konci tohoto postupu Komise ukončí pomoc prostřednictvím fondu.

Pokud jde o ukončení pomoci v případech, o jejichž provádění byla obdržena zpráva v roce 2004, Komise ukončila dne 22. února 2005 pomoc, která byla poskytnuta Francii. V souvislosti s pomocí poskytnutou Německu (povodně z roku 2002) obdržela Komise v srpnu 2005 vysvětlení dílčího zdůvodnění oprávněnosti, jehož výdajové položky bylo teprve třeba zkontrolovat. Na základě této kontroly Komise ukončila pomoc k 3. listopadu 2005. Komise ukončila pomoc poskytnutou České republice (povodně z roku 2002) po obdržení doplňujících informací v květnu, srpnu a září. Tyto informace se týkaly zejména výše pomoci, která zůstala v průběhu období způsobilosti nevyužita. Dne 18. ledna 2006 české orgány sdělily, že konečný zůstatek nepoužité pomoci na zdrojovém účtu činí 390 524,32 EUR. Komise zahájila postupy pro vrácení této částky a dne 16. února 2006 zaslala českým orgánům příslušný vrubopis.

V roce 2005 obdržela Komise závěrečné zprávy o provádění finanční pomoci poskytnuté v roce 2003 Španělsku (únik ropy z tankeru Prestige), Itálii (zemětřesení v oblasti Molise a výbuch Etny) a Portugalsku (lesní požáry). Na konci období, k němuž se vztahuje tato výroční zpráva, nebylo ještě ukončeno vyhodnocování těchto zpráv o provádění.

6. NÁVRH NOVÉHO NAřÍZENÍ O FONDU SOLIDARITY

Během prvních měsíců roku 2005 Komise dokončila přípravné práce na návrhu nového nařízení o Fondu solidarity, který byl přijat dne 6. dubna 2005[4] jako součást souboru legislativních opatření doprovázejících finanční výhledy pro období 2007–2013. Od prvotního záměru sloučit různé dosavadní i připravované krizové mechanismy na evropské úrovni do jediného „nástroje solidarity a rychlé reakce“ ohlášeného ve sdělení Komise o finančních výhledech ze dne 14. července 2004[5] muselo být upuštěno z důvodu neslučitelnosti jednotlivých potřebných právních základů.

Proto se Komise rozhodla pro pozměněný přístup, v němž oddělila rozměr civilní ochrany od rozměru solidarity. Nový návrh nařízení o Fondu solidarity, který obsahuje celou řadu inovačních prvků a též posouzení dopadů, byl předložen Evropskému parlamentu a Radě dne 8. dubna 2005.

Hlavními novými prvky tohoto návrhu jsou: rozšíření působnosti fondu z přírodních katastrof i na průmyslové a technologické havárie, vážné krize v oblasti veřejného zdraví a teroristické činy; snížení prahových hodnot pro uvolnění prostředků na 1 miliardu EUR nebo 0,5 % HND; zrušení možnosti poskytnout výjimečně pomoc v případě katastrof nedosahujících prahových hodnot (kritéria pro takzvané regionální katastrofy); a možnost poskytnutí zálohy předem. Souhrnné srovnání dosavadního a navrhovaného nařízení je uvedeno v příloze 5.

Legislativní proces v roce 2005 příliš nepokročil. V Evropském parlamentu proběhla první výměna názorů na návrh nařízení ve výboru REGI. V Radě se pracovní skupina finančních poradců zabývala návrhem poprvé v říjnu a podruhé v listopadu, avšak nedospěla k žádným závěrům. Návrh byl předložen také skupině PROCIV (civilní ochrana). EHSV přijal dne 27. října 2005 po schůzce se zpravodajem a přidělenou studijní skupinou příznivě vyznívající zprávu (CESE 1256/2005).

7. ZÁVěRY

V roce 2005 bylo obdrženo celkem 12 nových žádostí o pomoc z Fondu solidarity. Pro všech devět případů týkajících se závažné přírodní katastrofy mohla Komise po pečlivém přezkoumání obdržených informací navrhnout uvolnění prostředků z fondu. Tyto případy byly následně schváleny Radou a Evropským parlamentem jakožto rozpočtovým orgánem. V roce 2005 Komise navrhla pomoc z fondu v celkové výši 205 milionů EUR (2002: 728 milionů EUR; 2003: 107,1 milionu EUR; 2004: 19,6 milionu EUR).

V případě dvou žádostí předložených v roce 2005 na základě kritéria pro „mimořádné regionální katastrofy“ se Komise rozhodla poskytnutí pomoci z fondu nenavrhnout. V těchto případech se potvrdila zkušenost z minulosti, že podmínky pro úspěch žádosti na základě této výjimky – které je Komise podle nařízení povinna zkoumat „co nejpečlivěji“ – se dosti obtížně plní. Členské státy a útvary Komise investovaly mnoho času a úsilí do přípravy, resp. posuzování žádostí týkajících se menších regionálních katastrof, které obvykle končí zamítnuty.

Jednou z hlavních změn v navrhovaném novém nařízení o Fondu solidarity je proto vázání využití fondu výhradně na kvantitativní práh výše škod. Náhradou za zrušení dosavadních (nekvantitativních) kritérií pro „mimořádné“ regionální katastrofy by bylo snížení kvantitativních prahových hodnot. Tyto dva prvky by společně zvýšily průhlednost Fondu solidarity. To by pomohlo předejít velkému zklamání, které následuje po zamítnutí žádostí, jejichž vypracování věnovaly orgány členských států nemalé úsilí, v důsledku toho, že kritéria pro výjimečné poskytnutí pomoci je velmi obtížné splnit. S novým nařízením o Fondu solidarity by vnitrostátní orgány měly jasnější představu o tom, kdy jim bude moci fond poskytnout pomoc při odstraňování následků katastrofy. Útvary Komise reagují vstřícně na jakékoli žádosti vnitrostátních orgánů dotčených zemí o technické informace vztahující se k nařízení o Fondu solidarity EU a k přípravě žádostí.

Návrh nového nařízení, který byl přijat kolegiem komisařů dne 6. dubna 2005, v současné době čeká na vyjádření Evropského parlamentu a Rady. Při projednávání v jednotlivých dotčených výborech Evropského parlamentu se návrhu a zejména ustanovením o způsobilosti dostalo rozsáhlé podpory. Přes pomalý postup v Radě v roce 2005 je Komise rozhodnuta úzce spolupracovat s členskými státy s cílem dosáhnout v roce 2006 dohody s Radou, aby navrhovaná vylepšení tohoto důležitého nástroje Unie mohla vstoupit v platnost k 1. lednu 2007.

Annex 1European Union Solidarity Fund applications in 2005

Country | GNI 2003 | 0.6% of GNI | Major disaster threshold 2005 |

AT | ÖSTERREICH | 222 725 | 1 336.348 | 1 336.348 |

BE | BELGIQUE-BELGIË | 274 660 | 1 647.960 | 1 647.960 |

BG | BALGARIJA | 17 212 | 103.274 | 103.274 |

CY | KYPROS | 11 530 | 69.178 | 69.178 |

CZ | ČESKA REPUBLIKA | 76 416 | 458.495 | 458.495 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 114 180 | 12 685.080 | 3 118.381* |

DK | DANMARK | 186 548 | 1 119.289 | 1 119.289 |

EE | EESTI | 7 535 | 45.209 | 45.209 |

EL | ELLADA | 153 007 | 918.043 | 918.043 |

ES | ESPAÑA | 734 748 | 4 408.488 | 3 118.381* |

FI | SUOMI/FINLAND | 141 973 | 851.838 | 851.838 |

FR | FRANCE | 1 560 079 | 9 360.474 | 3 118.381* |

HR | HRVATSKA | 25 526** | 153.158 | 153.158 |

HU | MAGYARORSZÁG | 69 479 | 416.876 | 416.876 |

IE | IRELAND | 112 943 | 677.659 | 677.659 |

IT | ITALIA | 1 286 896 | 7 721.373 | 3 118.381* |

LT | LIETUVA | 15 710 | 94.261 | 94.261 |

LU | LUXEMBOURG (G-D) | 21 206 | 127.235 | 127.235 |

LV | LATVIJA | 9 849 | 59.092 | 59.092 |

MT | MALTA | 4 324 | 25.943 | 25.943 |

NL | NEDERLAND | 447 701 | 2 686.206 | 2 686.206 |

PL | POLSKA | 182 019 | 1 092.112 | 1 092.112 |

PT | PORTUGAL | 128 143 | 768.860 | 768.860 |

RO | ROMÂNIA | 50 352** | 302.114 | 302.114 |

SE | SVERIGE | 267 209 | 1 603.252 | 1 603.252 |

SI | SLOVENIJA | 24 400 | 146.402 | 146.402 |

SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 28 716 | 172.297 | 172.297 |

TR | TÜRKIYE*** | 210 450 | 1 262.698 | 1 262.698 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 622 278 | 9 733.667 | 3 118.381* |

* ~ EUR 3 billion in 2002 prices

** GDP (GNI not available)

*** eligible for aid only after formal opening of accession negotiations

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation - Synopsis of main features

Current Solidarity Fund Regulation | Proposed new Regulation |

Entry into force | November 2002 | January 2007 |

Geographical scope | Member States and candidate countries after formal opening of accession negotiations | no change |

Application deadline | 10 weeks after first damage | no change |

Applicant | national government only | no change |

Thematic scope | “mainly” major natural disasters (health treats and terrorism excluded) | major disasters resulting from - natural disasters - industrial and technological disasters - public health emergencies - acts of terrorism |

Eligibility criteria | total direct damage above threshold neighbouring country exceptional mobilisation for extraordinary regional disasters | total direct damage above threshold neighbouring country political criterion abolition of exceptional regional disaster criteria |

Threshold (to be met per applicant state) | In relation to above: total direct damage above EUR 3 bn or 0.6% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in neighbouring country recognised major part of population affected, lasting repercussions on living conditions and economic stability of affected region | In relation to above: total direct damage above EUR 1 bn or 0.5% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in eligible neighbouring country recognised political decision of the Commission: limited to cases where damage is inappropriate criterion (health threats, terrorism) |

Eligible operations | Emergency operations - to restore to working order basic infrastructures - to secure protective infrastructure - pay for emergency services and provisional housing, - for protection of cultural heritage - cleaning up No compensation of private damage | As now, plus - medical, psychological and social assistance to the direct victims of acts of terrorism and their families - protection of the population against imminent health threats, including the replacement of vaccine, drugs, medical products and medical equipment used up during an emergency |

Implementation period | 1 year following payment of grant | 18 months from first damage |

Budgetary procedure | Full budgetary procedure involving EP and Council following a Commission proposal for an amending budget in each case | no change |

Advance payments | not possible | upon request of applicant state: 5% of the estimated cost of eligible operations, maximum EUR 3 million to be made available rapidly through internal budget transfer |

Payment of grant | 100% up front upon conclusion of the implementation agreement with beneficiary state, no co-financing obligation | no change |

Implementation | Under full responsibility of beneficiary state Minimum requirements on monitoring and reporting Final report 6 months after end of grant | no change |

Technical assistance | not available | up to EUR 2 million/year for external expertise |

[1] Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie, Úř. věst. L 311/3, 14.11.2002, dále jen „nařízení“.

[2] SEC(2005)758 ze dne 6. června 2005.

[3] SEC(2005)1083 ze dne 8. září 2005.

[4] Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zřízení Fondu solidarity Evropské unie, KOM(2005)108 v konečném znění, 6. dubna 2005

[5] KOM(2004) 101