EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.6.2011 
SEK(2011) 803 v kone čném znění 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Kypru na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému programu stab ility Kypru na období 2011–2014 
{SEK(2011) 721 v kone čném znění} 
 
 
CS 2   CS Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Kypru na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému programu stability Kypru na období 2011–2014 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 
a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik
1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Evropská rada schválila dne 26. b řezna 2010 návrh Evropské komise zahájit novou 
strategii pro zam ěstnanost a r ůst, Evropa 2020, založenou na intenzivn ější koordinaci 
hospodářských politik, které se zam ěří na klíčové oblasti, v nichž je t řeba přijmout 
opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný r ůst a konkurenceschopnost. 
(2) Rada přijala dne 13. července 2010 doporu čení o hlavních sm ěrech hospodá řských 
politik členských stát ů a Unie (na období 2010 až 2014) a dne 21. října 2010 p řijala 
rozhodnutí o hlavních sm ěrech politik zam ěstnanosti členských stát ů3, které spole čně 
tvoří „integrované hlavní sm ěry“. Členské státy byly vyzván y, aby vzaly integrované 
hlavní sm ěry v úvahu v rámci svých vnitros tátních politik v oblasti hospodá řství 
a zaměstnanosti. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú ř. věst. C , , s. . 
3 Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. kv ětna 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011. 
 
CS 3   CS (3) Komise dne 12. ledna 2011 p řijala první ro ční analýzu r ůstu představující pro EU 
začátek nového cyklu správy e konomických záležitostí a prvního evropského semestru 
ex ante  a integrované koordinace politiky, její mž základem je strategie Evropa 2020. 
(4) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 potvrdila priority  pro fiskální konsolidaci 
a strukturální reformy (v souladu se záv ěry Rady ze dne 15. února a 7. b řezna 2011 a 
v návaznosti na ro ční analýzu r ůstu vypracovanou Komisí). Zd ůraznila, že je t řeba se 
přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpo čtům a fiskální udržitelnosti, na 
snižování nezam ěstnanosti prost řednictvím reforem trhu práce a na další úsilí 
o posílení r ůstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních 
opatření, jež budou sou částí program ů stability či konvergen čních program ů 
a národních program ů reforem. 
(5) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 rovn ěž vyzvala členské státy ú častnící se Paktu 
euro plus, aby v čas představily své závazky, aby m ohly být zahrnuty do program ů 
stability či konvergen čních program ů a národních program ů reforem.  
(6) Kypr dne 6. kv ětna 2011 p ředložil sv ůj národní program reforem a dne 7. kv ětna 2011 
aktualizovaný program stability na období 2010–2014. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány sou časně. 
(7) Po hospodá řskému poklesu v roce 2009 – prvním za posledních p ětatřicet let – kdy 
reálný HDP klesl o 1,7 %, nyní kyperské hospodá řství pozvolna oživuje. Na trhu práce 
se recese projevila zvýšením nezam ěstnanosti na 6,5 % v roce 2010. Také stav 
veřejných financí se zhoršil. Ze stavu p řebytku se rozpo čet veřejných financí v roce 
2009 propadl do schodku ve výši 6 % HDP vlivem automatických stabilizátor ů, 
diskrečních stimula čních fiskálních opat ření proti hospodá řskému útlumu a pom ěrně 
silných účinků skladby r ůstu, která generuje mén ě daňových příjmů. V roce 2010 se 
ekonomická aktivita mírn ě zlepšila – r ůst činil 1 % –, a to p ředevším díky kumulaci 
zásob po jejich rozsáhlém snižování v roce 2009 a díky lehkému oživení soukromé spot řeby. Očekává se, že zlepšující se hospodá řské vyhlídky pomohou trhu 
práce a zam ěstnanost se pozvolna zotaví a nezam ěstnanost by m ěla po dosažení svého 
vrcholu na konci roku 2010 postupn ě zvolnit.  
(8) Na základ ě posouzení aktualizovaného pr ogramu stability podle na řízení Rady (ES) 
č. 1466/97 zastává Rada stanovisko, že makroekonomický scéná ř, na němž jsou 
založeny rozpo čtové projekce, je realistický do roku 2012, avšak v dalších letech 
v porovnání s prognózou útvar ů Komise z jara roku 2011 p říliš příznivý. Cílem 
programu stability je snížit rozpo čtový schodek na 4 % HDP v roce 2011 a 2,6 % 
v roce 2012 v souladu s doporu čeními Rady a v násled ujících letech pokra čovat 
v konsolidaci. Program p ředpokládá, že míra zadlužení do sáhne vrcholu v roce 2012 a 
poté bude klesat. Pr ůměrné roční zlepšení strukturálního salda v období 2011–2012 
činí 1,5 % HDP, což je v souladu s doporu čeními Rady. V letech 2013 a 2014 má však 
být strukturální zlepšení nižší, než stanoví Pakt o stabilit ě a růstu. Střednědobého cíle, 
kterým je op ě
tovně potvrzený vyrovnaný rozpo čet ve strukturálním vyjád ření, nebude 
v programovém období dosaženo. Zatímco plánovaná celková korekce je založena na omezení výdaj ů, většina opat ření v roce 2011 se týká strany p říjmů. Obecně ohrožují 
postup konsolidace nastín ěný v programu rizika horší ho vývoje, která souvisejí s 
pokračujícím vyvažováním skladby r ůstu ve prosp ěch složek generujících nižší 
daňové příjmy, se zvykem p řijímat v pr ůběhu roku dodate čné rozpočty a s tím, zda 
budou včas provedena opat ření, na nichž je nutno se dohodnout se sociálními partnery, 
 
CS 4   CS a další opat ření, jež je t řeba ještě upřesnit (nap ř. omezení b ěžných výdaj ů). Vzhledem 
k těmto rizik ům bude možná nutné p řijmout dodate čná opatření, bude-li se 
makroekonomická a rozpo čtová situace vyvíjet h ůře, než se o čekává.  
(9) Schodek b ěžného účtu je navzdory poklesu na p řibližně 9 % HDP v roce 2010 stále 
vysoký a pravd ěpodobně bude ve st řednědobém horizontu brzdit hospodá řský růst. 
Vysoké výdaje ve řejného sektoru musí  být financovány bu ď zahraničním dluhem, 
nebo vyššími domácími soukromými úsporam i. Vyšší domácí soukromé úspory by 
znamenaly vyt ěsnění soukromé spot řeby nebo investic, a v d ůsledku toho nižší r ůst 
produktu. Ve st řednědobém horizontu by se schodek nadále zlepšoval, ale mírným 
tempem. Dne 13. července 2010 Rada v rámci postupu p ři nadměrném schodku 
doporučila, aby kyperské orgány také  posílily závazný charakter st řednědobého 
rozpočtového rámce. Až doposud nebyl oznámen žádný pokrok. Podle programu 
stability by m ěl být střednědobý rozpo čtový rámec pln ě prováděn od rozpo čtového 
roku 2014, nikoli 2012, jak se až do nedávna o čekávalo. Jeho dopad by se proto 
projevil až ve st řednědobém horizontu. V časné provád ění nového rámce by bylo 
důležité pro úsp ěšnou a trvalou konsolidaci ve řejných financí. 
(10) Bankovní odv ětví zvládlo globální finan ční krizi a krizi státních dluh ů v eurozón ě, 
aniž by bylo zapot řebí zásahu vlády. Toto odv ětví však disponuje aktivy v objemu 
více než šestinásobku HDP bez zahrnutí dce řiných spole čností a pobo ček zahrani čních 
bank a desetinásobku HDP, jsou-li zahrnuty, a je tudíž v pom ěru k celé ekonomice 
velké. Krom ě toho je pom ěrně koncentrované, nebo ť trhu dominují t ři domácí 
skupiny, které drží p řibližně 55 % všech konsolidovaných aktiv bank, vyjma 
družstevní banky. P řetrvávající rizika na mezinárodních finan čních trzích vyzývají 
k pokračování v konzervativním řízení aktiv a pasi v, jakož i k obez řetnému dohledu. 
V současnosti existují dva odliš né orgány dohledu: kyperská  centrální banka pro 
dohled nad komer čními bankami a orgán pro dohl ed nad družstevními spole čnostmi a 
jejich rozvoj (ASDCS) pro družstevní úv ěrové instituce. V rozporu s doporu čením 
MMF sjednotit dohled nad bankami a družstevními úv ěrovými institucemi do jediného 
orgánu nedošlo k žádné zm ěně.  
(11) Předpokládaný dlouhodobý dopad stárnu tí obyvatelstva na rozpo čet se pohybuje 
značně nad průměrem EU, p ředevším v d ůsledku pom ěrně silného r ůstu výdaj ů na 
důchody v pom ěru k HDP b ěhem příštích desetiletí. V dubnu 2009 byla p ředstavena 
penzijní reforma. Zam ěřuje se převážně na příjmovou stranu a pouze by nepatrn ě 
zpomalila r ůst penzijních výdaj ů. Pokrok v reform ě zdravotnictví, jejímž cílem je 
omezení p ředpokládaného r ůstu výdajů zřízením národního systému zdravotní pé če a 
přeměnou veřejných nemocnic v samostatné jednotky, je zatím velmi omezený. 
(12) Automatické p řizpůsobování p říspěvku na životní náklady, které probíhá dvakrát 
ročně, je přímo vázáno na pr ůměrnou procentní zm ěnu indexu spot řebitelských cen 
(CPI) za posledních šest m ěsíců ve srovnání s p ředchozími šesti m ěsíci. Má silnou 
podporu sociálních partner ů a při kolektivním vyjednávání z ůstává nepr ůchodným 
bodem jednání. Jeho jednotné uplat ňování však neumož ňuje, aby mzdy odrážely 
rozdíly v produktivit ě mezi jednotlivými odv ětvími. Jeho prvním nedostatkem je 
navázání mezd pouze na ceny výrobk ů, nikoli na zvýšení produktivity. Zadruhé, 
z tohoto systému mají nejv ětší prospěch osoby s vyšším p říjmem (70 % t ěchto osob 
pobírá mzdy, které jsou valorizovány prost řednictvím tohoto systému), zatímco na 
většinu osob s nejnižším p říjmem (nap ř. nekvalifikovaných pracovník ů) se systém 
vůbec nevztahuje (valorizovány jsou mzdy pouze 6 % t ěchto osob). Zat řetí, tento 
 
CS 5   CS systém má rovn ěž značný dopad na ve řejné finance, protože krom ě mezd a plat ů je též 
nedílnou sou částí důchodů, dávek a dalších p říspěvků. 
(13) Účast na trhu práce na K ypru je sice vyšší než pr ůměr EU, avšak trh práce vykazuje 
výraznou nerovnováhu mezi muži a ženami. Rozdíly v zam ěstnanosti žen a muž ů, 
náklady a dostupnost za řízení pro pé či o děti (včetně zeměpisného umíst ění a blízkosti 
k místům výkonu práce), nedostatek pružných forem zam ěstnávání a trvale vysoké 
rozdíly v platech žen a muž ů jsou v národním programu reforem uznány za významné 
překážky, které brání zam ěstnanosti a hospodá řskému růstu. Zatímco st ředoškolské a 
vysokoškolské vzd ělání je na Kypru široce rozší řené, odborné vzd ělávání a p říprava 
zřejmě není atraktivní alternativou. Vysoká nezam ěstnanost mladých lidí v kombinaci 
s vysokým podílem osob s vyšším dosaženým vzd ěláním na celkové nezam ěstnanosti 
jsou signálem významné nerovnováhy mezi nabízenou a poptávanou kvalifikací v kyperské ekonomice. Rovn ěž účast na celoživotním vzd ělávání je u této zem
ě, která 
se obecně vyznačuje dobrou úrovní vzd ělání, nízká, a to zejména u ur čitých skupin 
(osoby s nízkou kvalifikací, starší a nezam ěstnaní). Ve snaze řešit tyto otázky se 
v rámci národního programu reforem plánuje z řízení několika nových institucí 
postsekundárního odborného vzd ělávání a p řípravy po čínaje akademickým rokem 
2012/2013. V témže roce se p ředpokládá zavedení nového systému u čňovského 
školství. Celkov ě by strategickému cíli  Kypru, kterým je p řechod od pracovních míst 
s nízkou produktivitou k zam ěstnáním s vysokou produktivitou, velice prosp ěla změna 
zaměření systému vzd ělávání a odborné p řípravy tak, aby nabí zel lepší skladbu 
kvalifikací, jež bude odpovída t poptávce na trhu práce.  
(14) V červenci 2010 Kypr p řijal obecný právní p ředpis k provedení sm ěrnice o službách. 
Existují však obavy ohledn ě úplnosti a d ůslednosti jejího provedení, jelikož nadále 
přetrvávají mnohé p řekážky usazování a volného poskytování služeb v odv ětvových 
předpisech, kde nebyly provedeny žádné zm ěny. Tyto p řekážky jsou r ůzné povahy od 
obecně platných, jako jsou povolení vyžadovan á místními orgány pro jakoukoli 
podnikatelskou činnost nebo omezená platnost povolení bez ohledu na oblast činnosti 
a související rizika, až po velmi specifi cké, jako jsou pevné sazby za služby 
cestovního ruchu, testy ekonomické pot řebnosti a zapojení konkurent ů do 
povolovacího řízení pro provozování pronájmu automobil ů, diskriminace stavebních 
společností z jiných členských stát ů a zákaz výkonu profese architekt ů a inženýr ů jako 
právnických osob. 
(15) Závažné p řekážky bránící hospodá řskému růstu by obecn ě mohla vytvá řet i 
environmentální omezení a otázky spojené s využíváním zdroj ů a energií. To souvisí 
se specifickou zem ěpisnou polohou Kypru a s d ůsledky zm ěny klimatu, která se 
projevuje obdobími kritického sucha. Je zapot řebí posoudit nákladovou efektivnost 
režimů podpory obnovitelných zdroj ů energie. Fungování odv ětví energetiky lze 
výrazně zlepšit již v krátkodobém horizontu prost řednictvím liberalizace trhu, 
zavedení hospodá řské soutěže a usnadn ění investic do infrastruktury.  
(16) Kypr přijal řadu závazk ů v rámci Paktu euro plus4. Ve fiskální oblasti pakt zemi 
zavazuje k posílení fiskální udržitelnosti prost řednictvím p řípravy rámcového p ředpisu 
k řešení finan čních krizí a z řízení zcela nezávislého Fondu pro finan ční stabilitu. Dále 
probíhá dialog o restruktura lizaci systému státních d ůchodů, který by m ěl být uzav řen 
                                                 
4 Více podrobností o závazcích v rá mci Paktu euro plus lze nalézt  v dokumentu SEK(2011) 721. 
 
CS 6   CS do konce roku 2011. Opat ření v oblasti zam ěstnanosti jsou zam ěřena na boj proti 
nezákonné a nehlášené práci, řešení nesouladu nabídky a poptávky z hlediska 
kvalifikace a zvyšování konkurenceschop nosti podnik ů. Opatření v oblasti 
konkurenceschopnosti se týkají omezení mzdových náklad ů ve veřejném sektoru 
(reforma mechanismu mzdové indexace), posílení konkurenceschopnosti malých a středních podnik ů, dokončení národní strategie pr o digitalizaci do roku 2011 a 
podpory energetické ú činnosti a obnovitelných zdroj ů energie. Tyto závazky se 
vztahují ke čtyřem oblastem paktu. Navazují na širší reformní program nastín ěný 
v programu stability a národním programu re forem a potvrzují již oznámené plány na 
provedení reforem za ú čelem řešení strukturálních problém ů státu, aniž v této fázi 
stanoví časový rámec pro řešení otázek, jako jsou mzdy ve ve řejném sektoru a 
důchodový systém. Tyto závazky byly posouzeny a zohledn ěny v doporu čení. 
(17) Komise posoudila program stability a národní program reforem, jakož i závazky 
v rámci Paktu euro plus
5. Vzala v úvahu nejen jejich výz nam pro udržitelnou fiskální a 
sociálně-hospodářskou politiku Kypru, ale také jejic h soulad s pravidly a pokyny EU, 
vzhledem k tomu, že je pot řeba posílit celkovou správu  ekonomických záležitostí 
v Evropské unii p řispíváním k tvorb ě budoucích vnitrostátníc h rozhodnutí z úrovn ě 
EU. V této souvislosti se Ko mise domnívá, že je zapot řebí větší úsilí pro dosažení 
cílového schodku rozpo čtu na rok 2011 a že by m ěla být stanovena dodate čná 
konsolida ční opatření na rok 2012 a roky následující. Za ú čelem zlepšení dlouhodobé 
udržitelnosti ve řejných financí jsou zapot řebí další opat ření týkající se d ůchodového 
systému a systému zdravotní pé če. Měly by být také p řijaty další kroky k posílení 
obezřetnostního rámce pro bankovní dohled, p řizpůsobení systému indexace mezd a 
zlepšení odborného vzd ělávání, odborné p řípravy a kvalifikace, podnikatelského 
prostředí a energetické ú činnosti.  
(18) Na základ ě tohoto posouzení a také s p řihlédnutím k doporu čení Rady ze dne 13. 
července 2010 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada 
přezkoumala aktualizovaný program stabil ity Kypru z roku 2011 a její stanovisko6 se 
odráží zejména v doporu čení 1) a 3). S p řihlédnutím k záv ěrům Evropské rady ze dne 
25. března 2011 Rada také p řezkoumala národní program reforem Kypru, 
DOPORU ČUJE, aby Kypr v období 2011–2012 provedl tato opat ření:  
(1) přijal nezbytná trvalá opat ření k dosažení nápravy nadm ěrného schodku do roku 
2012; přijal opatření k zachování p řísné kontroly nad výdaji a využil p řípadný lepší 
vývoj rozpo čtu, než se o čekává, k rychlejšímu snížení schodku a dluhu; zajistil 
pokrok v dosahování st řednědobého cíle v rozsahu nejmén ě 0,5 % HDP ro čně; 
urychlil zavád ění vymahatelného víceletého rozpo čtového rámce se závazným 
právním základem a nápravnými mechanismy po čínaje přípravou rozpo čtu na rok 
2012, jakož i sestavování rozpo čtu podle program ů a výsledk ů; 
(2) dále posílil obez řetnostní rámec pro dohled nad bankami a družstevními úv ěrovými 
společnostmi, aby bylo zajišt ěno včasné odhalení rizik; 
                                                 
5 SEK(2011) 721. 
6 Na n ěž odkazuje čl. 5 odst. 3 na řízení Rady (ES) č. 1466/97. 
 
CS 7   CS (3) zlepšil dlouhodobou udržitelnost ve řejných financí zavedením reformních opat ření 
ke kontrole výdaj ů na důchody a zdravotní pé či s cílem omezit p ředpokládaný r ůst 
výdajů souvisejících se stárnutím  obyvatelstva; v oblasti d ůchodů prodloužil dobu 
placení p říspěvků, propojil v ěk odchodu do d ůchodu s nad ějí dožití a sou časně se 
zabýval řešením vysoké míry rizika chudoby u st arších osob; v oblasti zdravotní pé če 
podnikl další kroky k urychlení zavedení národního systému zdravotního pojišt ění;  
(4) v konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitr ostátními zvyklostmi provedl 
reformu systému vyjednávání o mzdách a indexace mezd, aby r ůst mezd lépe odrážel 
vývoj produktivity práce a konkurenceschopnosti;  
(5) podnikl další kroky v rámci plánova ných reforem systému odborného vzd ělávání a 
přípravy, aby výsledky vzd ělávání byly lépe slad ěny s potřebami trhu práce, a to 
zejména z řízením institutu postsekundárního odborného vzd ělávání a p řípravy; přijal 
opatření ke zvýšení ú činnosti systému odborné p řípravy rozší řením pobídek a 
zlepšením p řístupu k odbornému vzd ělávání a p řípravě, zejména pro osoby s nízkou 
kvalifikací, ženy a starší pracovníky; 
(6) odstranil zbývající p řekážky bránicí usazování a volnému pohybu služeb 
v odvětvově specifických právních p ředpisech do října 2011, aby bylo možné 
vytvořit více příležitostí pro r ůst a pracovní místa v sektoru služeb;  
(7) zavedl opat ření ke zvýšení hospodá řské sout ěže v odv ětví síťových služeb 
umožněním větší volnosti p ři stanovování cen;  do roku 2012 p řipravil plán pro vodní 
hospodářství a systém stanovování cen, které by odrážely nákladovou efektivnost a 
aspekty spravedlnosti s cílem zajistit udržiteln ější hospoda ření s vodními zdroji. 
V[e] dne . 
 Za Radu 
 p ředseda/předsedkyně