EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 28.9.2011 
SEK(2011) 1103 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
Návrh sm ěrnice Rady 
o společném systému dan ě z finančních transakcí a zm ěně směrnice 2008/7/ES 
 
{KOM(2011) 594 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1102 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS Shrnutí zprávy o posouzení dopad ů „nástroj ů zdanění finančního sektoru“ 
1. ÚVOD 
Ve svém sd ělení „Zdan ění finančního sektoru“ ze dne 7. října 2010 Komise oznámila, že 
zahájila komplexní posouzení {}dopad ů, aby dále posoudila možnosti zdan ění finančního 
sektoru, a byla tak p řipravena p ředkládat p říslušné návrhy politik. Toto posouzení dopad ů 
proto analyzuje r ůzné daňové režimy a ur čuje vhodné pojetí DFT a jeho možný dopad. 
2. PROCESNÍ ASPEKTY A KONZULTACE SE ZÚ ČASTNĚNÝMI STRANAMI  
V souladu s požadavky pokyn ů pro posouzení dopad ů využívá toto posouzení dopad ů 
konzultace se všemi zú častněnými stranami. Využívá rovn ěž výsledk ů externích studií 
zadaných za tímto ú čelem. 
3. DEFINICE PROBLÉMU A SUBSIDIARITA  
3.1. Definice problému 
Náklady krize Ve veřejných diskuzích často zaznívá, že finan ční sektor by m ěl nést svůj spravedlivý podíl 
na nákladech finan ční krize. Členské státy jednotliv ě přislíbily, že podpo ří finanční sektor 
celkovou částkou přibližně 4,6 bilionu eur (39 % z HDP EU-27 v roce 2009). To zhoršilo stav 
veřejných financí a tato  situace je z rozpo čtového hlediska již tém ěř neudržitelná a zna čně 
zatěžuje současné i budoucí generace. 
Osvobození finan čních služeb od DPH 
Ustanovení čl. 135 odst. 1 sm ěrnice o DPH stanovuje osvobození od DHP pro v ětšinu 
finančních a pojiš ťovacích služeb. Analýza nazna čuje, že osvobození od DPH vede k da ňové 
výhodě pro finan ční sektor v rozsahu 0,15 % HDP. D ůsledkem je zvýhodn ěné zacházení 
s finančním odvětvím ve srovnání s jinými hospodá řskými odv ětvími a také deformace cen. 
Selhání trhu a systém ová rizika ve finan čním sektoru 
Příčinou krize bylo komplexní spolup ůsobení tržních selhán í, globálních finan
čních a 
peněžních nerovnováh, nevhodné regulace, slab ého dozoru a špatného makroobez řetnostního 
dohledu. Bylo uvedeno, že dan ě by mohly být využity pro řešení problém ů, jako jsou 
implicitní nebo explicitní záruky, automatické obchodování (a obecn ě krátkodobé dobývání 
renty), různé zdanění dluhu a vlastního kapitálu, režimy nadm ěrných odm ěn, které motivují 
k rizikovému chování, velké m nožství složitých derivát ů a existence ekonomických rent, které 
v sektoru vedou p ředevším k mzdovým prémiím. 
Aspekty vnit řního trhu  
Na finanční krizi členské státy odpov ěděly uvalením r ůzných daní a poplatk ů na finan ční 
sektor. Tato jednostranná opat ření by mohla vést k p řemisťování aktivit a narušení 
 
CS 3   CS hospodářské soutěže na jednotném trhu a vyžadují koordinovan ější postup. Koordinace je 
také odůvodněná vzhledem k riziku dvojího zdan ění. 
3.2. Právo EU jednat a subsidiarita 
Právo EU jednat ve vztahu k daním pro finan ční sektor by se zakládalo na článcích 113 a 115 
Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Jednání EU by bylo od ůvodněné hlavně tím, že 
jednostranné jednání členských stát ů v této věci by bylo p řekážkou fungování vnit řního trhu. 
Přinejmenším 12 členských stát ů zavedlo bankovní poplatky na finan ční instituce nebo 
možnost jejich zavedení analyzuje. Toto  nekoordinované uvalování daní na finan ční sektor 
štěpí finanční trh EU, narušuje hospodá řskou sout ěž a zvyšuje riziko p řemisťování finan čních 
činností v rámci EU i mimo ni. Vz rostlo by také riziko dvojího zdan ění finančního sektoru, 
což by následn ě bylo překážkou výkonu základních svobod chrán ěných SFEU. 
V důsledku toho je nutné konstatovat, že opat ření EU by bylo v souladu se zásadou 
subsidiarity, nebo ť těchto politických cíl ů by nebylo možné uspokojiv ě dosáhnout opat řeními 
členských stát ů a lze jich lépe dos áhnout na úrovni EU. 
4. CÍLE 
Lze definovat tyto obecné cíle: 
• Zvýšit příjem z finan čního sektoru a jeho p řiměřený příspěvek k daňovým 
příjmům; 
• Omezit nežádoucí tržní chování, a tím stabilizovat trhy; 
• Zajistit fungování vnit řního trhu (zabránit dvojímu zdan ění a narušení 
hospodářské soutěže). 
Obecné problémy Specifické problémy Obecné cíle Specifické cíle 
(1) Nalezení nových 
zdrojů příjmů 
(2) Získat zp ět náklady 
nedávné finan ční krize 
(3) Hradit rozpo čtové 
náklady možných 
budoucích finan čních 
krizí Náklady krize (problémy 
fiskální konsolidace) 
Daňové zvýhodn ění 
finančního sektoru Výrazná ve řejná finan ční 
podpora a jiné rozpo čtové 
účinky finan ční krize 
vedly k pot řebě 
rozpočtové konsolidace 
 
Osvobození finan čních 
služeb od DPH Zvýšit příjem 
 Přiměřený (spravedlivý a 
podstatný) p říspěvek od 
finančního sektoru 
(4) Nahradit osvobození 
finančních služeb od DPH 
(1) Nežádoucí tržní 
chování v d ůsledku 
implicitních záruk 
(morální hazard) Omezit motivace pro 
nadměrné riskování Selhání trhu a systémová 
rizika ve finan čním 
sektoru 
 
(2) Nevhodná správa a 
dohled na automatickým Omezení nežádoucího 
tržního chování, a tím stabilizace trh ů 
Řešit specifická rizika, 
která s sebou nese 
 
CS 4   CS obchodováním automatické obchodování 
(3) Narušení možnosti 
volby mezi dluhem a 
vlastním kapitálem: 
pákový efekt 
(4) Režimy nadm ěrných 
odměn pro vedoucí 
pracovníky, které motivují 
k rizikovému chování Omezit pákový efekt – 
poměr dluhu k vlastnímu 
kapitálu 
(5) Složité produkty a 
riziko protistrany Zamezit deformacím 
v rámci EU, zajistit efektivnost opat ření a 
zaručit poměrné soutěžní 
postavení v rámci EU 
(6) Ekonomické renty Zajistit fungování 
vnitřního trhu koordinací 
zaváděných opat ření 
Zabránit dvojímu zdan ění 
5. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
Politické možnosti analyzova né v posouzení dopadu dan ě z finančních transakci (DFT) a dan ě 
z finančních činnosti (DF Č) se posuzují v porovnání se základním scéná řem. 
Základní scéná ř je scénář bez zavedení daní. Je pro n ěj charakteristické osvobození sektoru od 
DPH, které se jeví jako hlavní rozdíl ve zdan ění mezi finan čním sektorem a jinými 
hospodářskými odv ětvími, vysoká úrove ň odměn vedení ve finan čním sektoru, nedávná 
jednostranná opat ření členských stát ů na zavedení bankovních poplatk ů a také soubor 
vnitrostátních daní uvalených bu ď na sektor, nebo na finan ční transakce, riziko dvojího 
zdanění a v poslední dob ě také velké množství iniciativ  na regulaci tohoto sektoru. 
Tento základní scéná ř rovněž zohledňuje určitá regula ční opatření pro finan ční sektor, která 
jsou nyní navrhována a která sledují i n ěkteré z výše uvedených cíl ů. Konkrétn ě posouzení 
dopadu p ředpokládá p řijetí těch regula čních opat ření, která jsou zam ěřena na snížení 
individuálního i systém ového rizika ve finan čním sektoru zvýšením kapitalizace a 
kapitálových rezerv pro finan ční instituce i finan ční systém jako celek. N ěkteré další politické 
možnosti, jako nap říklad dodate čná regulace, zrušení osvobození od DHP nebo úprava rozdíl ů 
ve zdanění dluhu a vlastního kapitálu zm ěnou systém ů daní z příjmů právnických osob, jsou 
vyloučené, protože ne řeší uspokojivé množství zjišt ěných problém ů. 
6. SROVNÁNÍ POLITICKÝCH MOŽNOSTÍ  
6.1. Zvýšení p říjmu z finan čního sektoru a jeho p řiměřeného příspěvku k da ňovým 
příjmům 
Nalezení nových zdroj ů příjmů 
Oba daňové nástroje, DFT i DF Č, se mohou stát novými zdroji p říjmů, neboť jsou způsobilé 
vytvářet významný objem da ňových příjmů do veřejných rozpo čtů. Vzhledem k po čtu 
neznámých prom ěnných a p ředpokladům v odhadech však existuje zna čná nejistota ohledn ě 
skutečného příjmového potenciálu. 
 
CS 5   CS Pokud jde o DF Č, příjmy při ilustrativní da ňové sazbě 5 % sahají od 9,3 miliardy eur do 30,3 
miliardy eur v závislosti na p ředpokladech o p řesunech a provedení. 
DFT má vyšší p říjmový potenciál. Odhady sahají od 16,4 miliardy eur do 400 miliard eur 
v závislosti na p ředpokladech o snížení objemu, rozsahu produkt ů, na něž by se da ň 
vztahovala, a da ňových sazbách (0,01 % pro pr vní odhad a 0,1 % pro druhý). P ředpoklad o 
přesunu se týká p řesunu transakcí a snížení objemu činnosti, zejména vysokorychlostních 
obchodních transakcí. 
Náhrada náklad ů nedávných a budoucích finan čních krizí 
Uvalení nových daní na finan ční sektor by p řispělo k náhrad ě rozpočtových náklad ů nedávné 
krize, jestliže se namítá, že celý sektor m ěl nepřímý prosp ěch z finan ční pomoci ud ělené 
určitým finan čním institucím. Navíc zásada, že „platí zne čišťovatel“, by od ůvodňovala 
požadavek, aby finan ční sektor dále p řispíval do státního rozpo čtu, s ohledem na úhradu 
nákladů budoucích krizí, které p řesahují mechanismy jejich řešení. 
6.2. Nahradit osvobození finan čních služeb od DPH 
Ačkoli sčítací metoda DF Č by částečně řešila osvobození finan čního sektoru od DPH, 
posouzení dopadu dospívá k záv ěru, že tento problém by se m ěl ideálně řešit v souvislosti se 
Zelenou knihou o DPH. 
6.3. Náprava nežádoucího tržního chov ání, a tím stabilizace finan čních trhů 
Omezení pobídky pro nadm ěrné riskování 
Proti nadm ěrnému riskování by mohla být vhodn ější regula ční opatření těsněji spojená se 
zdroji systémového rizika. 
DFT by však mohla být vhodným nástrojem na snížení nadm ěrného riskování do té míry, že 
krátkodobé obchodování a vysoce rizikové  obchodování s deriváty vytvá ří systémové riziko. 
DFT by byla pouze nep římým opat řením proti riskování. 
Řešení specifických rizi k automatického obchodování 
DFT, která vlastn ě zvyšuje náklady transakcí na finan čních trzích, lze využít jako opat ření na 
omezení automatického obchodování, a zejména jeho podmnožinu, vysokorychlostní obchodování. Ú činky dodate čných transak čních náklad ů mohou být v n ěkterých tržních 
segmentech, pro n ěž je charakteristický velmi malý rozptyl, obzvláš ť silné. 
DFČ nemá přímý dopad na obchodní chování na finan čních trzích. 
Omezení pákového efektu – pom
ěru dluhu k vlastnímu kapitálu 
Ani DFT, ani DF Č neřeší deformace finan čních rozhodnutí a motivaci k nadm ěrným 
spekulacím, k nimž vede r ůznou úpravou pro dluh a vl astní kapitál podle sou časného režimu 
daně z příjmu právnických osob. Pro tento ú čel jsou vhodn ější regulační opatření. 
Zdanění ekonomických rent – zavést opat ření na zdan ění přidané hodnoty ve finan čním 
sektoru? 
 
CS 6   CS DFT by jako da ň z ekonomické renty m ěla omezený význam. DF Č může být stanovená tak, 
aby zdaňovala ekonomické renty, a čkoliv její ú činnost bude záviset na  použitelnosti pojmu 
běžných výnos ů na základ dan ě. 
6.4. Zajištění fungování vnit řního trhu 
Za účelem zajišt ění fungování vnit řního trhu a minimalizace narušení hospodá řství v EU by 
oba daňové nástroje m ěly být v ideálním p řípadě zavedené s ur čitým stupn ěm harmonizace 
základů daně a daňových sazeb. Konkrétn ě by DFT i DF Č měla být zavedena harmonizovan ě, 
aby se zabránilo dvojímu nebo nulovému zdan ění. 
6.5. Kumulativní ú činky 
Ačkoli kumulativní ú činek daně s regulačními změnami se m ěří snáze u DF Č než u DFT, 
dopad DFT a DF Č na většinu ekonomických prom ěnných (náklady úv ěru, makroekonomické 
proměnné a na úrovni sektoru) se pravd ěpodobně jednoduše se čte s účinky v sou časnosti 
navrhovaných regula čních opatření. 
6.6. Shrnutí a záv ěrečné poznámky 
Analýza ukázala, že oba nástroje, DFT i DF Č, jsou technicky proveditelné, ale volba jednoho 
namísto druhého je v zásad ě kompromis mezi r ůznými sledovanými cíli a závisela by také na 
konkrétním zp ůsobu, jakým by da ň byla stanovena. 
Obě daně jsou zjevn ě způsobilé výrazn ě zvýšit da ňové příjmy z finan čního sektoru, a čkoli u 
DFT v potenciáln ě větším rozsahu. 
DFT s sebou nese vyšší riziko p řesunu nebo ukon čení transakcí, zejména s ohledem na časté 
krátkodobé transakce. V tomto smyslu by automatické obchodování na finan čních trzích 
mohlo být postiženo daní zp ůsobeným nár ůstem transak čních náklad ů tak, že tyto náklady by 
výrazně snížily mezní zisk, a tím by m ěly dopad na obchodní model vysokorychlostního 
obchodování. 
Očekává se též, že ob ě daně budou mít malý, ale nezanedbatelný ú činek na HDP a 
zaměstnanost, p řičemž negativní ú činek DFT bude pravd ěpodobně o něco vyšší. D ůvodem 
tohoto negativního ú činku je zvýšení náklad ů kapitálu, nebo ť zdaněné osoby se pokusí 
přenést daň na své klienty, což bude negativn ě působit na investice. Distribu ční důsledky dan ě 
uvalené na finan ční sektor jsou obvykle progresivní, tj. takové dan ě dopadnou více na bohatší 
části spole čnosti než na chudší, nebo ť bohatší více využívají a mají v ětší prospěch ze služeb 
poskytovaných finan čním sektorem. To platí zejména pro DFT v p řípadě, že je omezena na 
transakce s finan čními nástroji, jako jsou dluhopis y a akcie a jejich deriváty. 
Dne 29. června 2011 p ředložila Evropská komise návrh víceletého finan čního rámce na léta 
2014–2020. V této souvislosti navrhla jako první kr ok zavedení DFT v EU, s ohledem na její 
příjmové možnosti a dopad na nadm ěrné specifické riskování. Pracovní dokument útvar ů 
Komise1, který návrh doprovází, ozna čuje několik prvk ů, které je t řeba vzít v úvahu s cílem 
zmírnit rizika p řesunu při zavedení DFT na úrovni EU a o kt erých se pojednává v následující 
části. 
                                                 
1 Evropská komise. SEK(2011) 876 v kone čném znění, s. 29–30. 
 
CS 7   CS 7. ANALÝZA DOPADU R ŮZNÝCH VARIANT DFT 
7.1. Dotčené produkty a transakce 
Politické možnosti rozlišují da ň na i) spotové transakce s m ěnami a derivátové 
transakce, da ň na ii) transakce s cennými papíry na  primárních a sekundárních trzích a 
daň na iii) trhy derivát ů, s výjimkou derivát ů na měnové obchody. Všechny dot čené trhy 
jsou jak regulované burzovní trhy, tak obchodování na mimoburzovních trzích. 
Daň z měnových transakcí (DMT) 
Inkaso by se provád ělo centráln ě v systémech obchodování s m ěnami, konkrétn ě v systému 
zúčtování plateb v reálném čase. Daň na transakce, které se sledují v t ěchto systémech, by se 
mohla uplat ňovat centráln ě. Upozorňujeme, že tato možnost s sebou nese významné právní 
problémy. Rozlišujeme tudíž mezi promptními m ěnovými trhy a derivátovými trhy s m ěnami. 
Daň z transakcí s cennými papí ry (DTCP) bez derivát ů a měnových transakcí 
Odpovídá úzce založené dani z transakcí, která by se uplat ňovala pouze na promptní 
transakce s vlastními kapitá lem a dluhopisy (na primární ch a sekundárních trzích). 
V kombinaci se zásadou domácí emise se tato možnost se podobá kolkovnému Spojeného 
království (UK stamp duty). Alternativ ě by bylo možné vylou čit primární trhy, aby se 
nezvýšily náklady na takový zp ůsob kapitálových vklad ů. Pak by da ň z transakcí s cennými 
papíry byla uvalená pouze na obchodování s akciemi a dluhopisy na sekundárních trzích. 
Daň z finančních derivát ů 
Vztahovala by se na všechny finan ční deriváty, které jsou p římo či nepřímo odvozené 
z produkt ů obchodovaných na regulovaných burzovních  nebo mimoburzovních trzích. Sem 
mohou pat řit finanční deriváty m ěnových transakcí nebo komod itní deriváty, deriváty 
založené na rizikových nebo úrokových mírách či všechny další finan ční deriváty, které 
nejsou přímo spotovými transakcemi a transakcemi kapitálových vklad ů, například dluhopisy 
nebo akcie. 
Daň z finančních transakcí 
Tato možnost by se vztahovala na všechny výše uvedené finan ční transakce nebo na jejich 
podmnožinu. Taková podmnožina by nap říklad mohla vylou čit zdanění přímých spotových 
transakcí na m ěnových trzích nebo vylou čit zdanění kapitálových vklad ů prostřednictvím 
emisí dluhopis ů nebo akcií. 
Výhody a nevýhody r ůzných možností 
Směrnice o trzích finan čních nástroj ů již obsahuje zavedenou klasifikaci finan čních nástroj ů a 
produktů, která slouží jako východisko pro vymezení oblasti p ůsobnosti návrhu DFT, pokud 
jde o produkty, na n ěž se daň vztahuje. 
Všechny produkty, které vymezují finan ční trhy a finan ční transakce a které by mohly být 
blízkými substituty, by m ěly být sou částí množiny produkt ů, na něž se daň vztahuje. Volba 
užších definic by motivovala k rozsáhlému vyhýbání se da ňové povinnosti. Nejvhodn ější 
variantou se tedy zdá být DFT, která se vztahu je na všechny cenné papí ry a všechny jejich 
deriváty. 
 
CS 8   CS Pokud jde o m ěnové transakce, mohlo by dojít ke st řetu mezi cílem vytvo řit dodatečný příjem 
a cílem neomezovat volný pohyb kapitálu. To platí zejména pro spotové m ěnové transakce. 
Zejména zdan ění měnových transakcí s r ůznými měnami EU se obvykle považuje za jednání 
v rozporu s článkem 63 SFEU, zatímco zdan ění měnových transakcí s m ěnami jinými než 
měny EU by s ní mohla být uvedena v soulad v p řípadě, že by tak Rada rozhodla použitím 
čl. 64 odst. 3 SFEU, který to umož ňuje. 
7.2. Zdanitelné pln ění 
Zdanitelné pln ění by se mohlo zakládat bu ď na akruální nebo hotovostní zásad ě. Pro některé 
transakce by takový rozdíl mohl  být spíš nepodstatný, nebo ť obě se objevují zárove ň, zejména 
pokud se transakce provád ějí elektronicky. To obvykle platí na finan čních trzích. V p řípadě, 
že by však by zvolen pouze p řístup na základ ě hotovosti, mohla by vzniknout motivace pro 
odložené platby, které by p řinášely podstatné v ýhody v oblasti hotovostn ího toku. Zdanitelné 
plnění by nastalo i v p řípadech, kdy by nedošlo k žádné sm ěně nástrojů. U derivát ů je pak 
zdanitelným pln ěním obvykle okamžik sjednání  smlouvy. Posouzení dopad ů navrhuje, že 
nejlepší možností by bylo spojení hotovostní a akruální zásady v závislosti na uvažovaných 
produktech. 
7.3. Místo zdan ění 
Pro vymezení finan čních transakcí, na které by každá jurisdikce m ělo právo uplatnit DFT, lze 
využít různé zásady (rezidence stran, místo transakce a místo vydání finan čního nástroje). 
Tyto přístupy s sebou nesou r ůzné problémy s ohledem na mechanismy výb ěru daní, 
vymáhání a rozložení p říjmů. Posouzení dopadu dospívá k n ázoru, že zásada rezidence se 
nabízí jako nejlepší možnost vzhledem k pot řebě zmírnit riziko p řesunu a k požadavk ům na 
jednoduchý režim správy dan ě. 
7.4. Plátce dan ě 
Z různých diskutovaných možnosti by DF T mohla být uvalena na finan čních instituce, které 
jsou účastníkem nebo jednají jménem ú častníka. To by m ělo výhodu zacílení právního 
dopadu na finan ční sektor a vyhnutí se potenciáln ě vysokým správním náklad ům DFT na 
nefinanční subjekty. Aby bylo postihnuto také financování v rámci skupiny a stínové 
bankovní činnosti, navrhuje se, aby DFT byla uvalena i na všechny podniky provád ějící více 
než určité hraniční množství finan čních činnosti. 
Posouzení dopadu konstatuje, že možnost uvalit da ň na účastníky transakce usazené v EU 
v případě, že obchodují s finan čními institucemi mimo EU, je vhodným zp ůsobem boje proti 
vyhýbání se da ňovým povinnostem. 
7.5. Základ dan ě 
Definice základu dan ě pro spotové transakce by nem ěla činit vážné potíže. A čkoli některé 
deriváty mají vlastní hodnotu v okamžiku sje dnání smlouvy, pro mnohé je jedinou snadno 
dostupnou referen ční hodnotou, která by mohla sloužit jako základ dan ě, hodnota 
podkladového nástroje nebo ak tiva. Posouzení dopadu navr huje použít i) hrubou hodnotu 
transakce pro promptní transa kce a ii) hodnotu pokl adového aktiva derivátového nástroje (tj. 
pomyslnou hodnotu). 
 
CS 9   CS 7.6. Sazba dan ě 
Předpokládá se, že nízká paušální zákonná da ňová sazba je nezbytná pro zabrán ění silným 
negativním dopad ům na trhy a pro zajišt ění inkasa p říjmů, neboť motivace pro vyhýbání se 
daňovým povinnostem roste spole čně se sazbou dan ě. Posouzení dopad ů také konstatuje, že 
odstupňované sazby podle kategorie produkt ů jsou dobrý zp ůsob, jak zmírnit riziko p řesunu a 
zároveň zajistit přiměřené příjmy. 
7.7. Závěry o způsobu stanovení dan ě 
Pro účinné uplatn ění jakékoli verze DFT v EU se velmi doporu čuje společná definice oblasti 
působnosti dan ě, daňových sazeb a také p řesného základu dan ě a dalších podstatných 
vlastností. Za prvé, existují silné hospodá řské důvody pro vysoký stupe ň harmonizace a 
koordinace, aby se zabránilo nahrazování a mezerám. Za druhé, jsou zde technické argumenty. V posledních letech se n ěkteré vnitrostá tní burzy slou čily a využívají stejnou 
technickou infrastrukturu. Tyto systémy jsou vysoce integrované a doporu čuje se koordinace 
správy a vymáhání daní mezi státy. Uplatn ění zásady rezidence, jak je uvedeno výše, by op ě
t 
tyto problémy mohlo zmírnit. Preferovanou možností pro harmonizovanou DFT je tudíž da ň z 
obchodování s finan čními nástroji a jejich deriváty mezi finan čními institucemi, která by se 
uplatňovala na akcie, dluhopisy a souvise jící deriváty, v pomyslné hodnot ě, a která by byla 
založena na zásad ě rezidence. Zahrnutí spotových transakcí s m ěnami závisí na právní 
proveditelnosti. Primární trhy dluhopis ů a akcií by byly od této dan ě osvobozeny, aby se 
zmírnil její p římý dopad na financování spole čností v reálné ekonomice. 
7.8. Dopad DFT 
Odhad příjmů 
Odhadované p říjmy z DFT p ři daňové sazbě např. 0,01 % jsou v rozmezí od 16,4 miliardy eur 
(s elasticitou rovnou –2 a výrazným snížením  objemu) do 43,4 miliar dy eur (s elasticitou 
rovnou 0 a slabým snížením objem u) (od 0,13 % do 0,35 % HDP) p ři zohledn ění všech 
zdrojů, přičemž jako základ dan ě se bere hodnota podkladového aktiva transakce. Jestliže se 
daňová sazba zvýší na 0,1 %, celkové odhadované p říjmy jsou v rozmezí od 73,3 miliardy eur 
(s elasticitou rovnou –2 a výrazným snížením  objemu) do 433,9 miliardy eur (s elasticitou 
rovnou 0 a slabým snížením objemu) (od 0,60 % do 3,54 % HDP). 
Přemisťování 
Odhady p říjmů pro jednotlivé varianty DFT siln ě závisejí na p ředpokladech týkajících se 
snížení objemu a na da ňové elasticit ě zbývajících obchodních objem ů. Posouzení dopad ů 
vybralo dva pracovní p ředpoklady o snížení objemu (zahrnující p řemisťování i vymizení 
aktivit), z nichž jeden (70% snížení) je v souladu se stávajícími studiemi o odezv ě na 
derivátových trzích a druhý (90% snížení) je mírn ě vyšší a založený na zkušenosti Švédska. 
Tyto předpoklady se také zakládají na vývo ji vysokorychlostního obchodování, které nyní 
tvoří přibližně 40 % trh ů vlastního kapitálu a bylo by DFT siln ě zasaženo. Posouzení dopad ů 
naznačuje, že n ěkteré prvky zp ůsobu, jakým je da ň stanovena, nap říklad místo zdan ění 
založené na zásad ě rezidence a úrove ň sazeb, jsou neslibn ější pro zmírn ění rizika p řesunu. 
Zavedení dodate čných daní s sebou nese vnit řní riziko, že subjekty své činnosti přesunou, aby 
snížily da ňovou zátěž. K přesunu by mohlo dojít p řesunem p říslušných činností do jurisdikcí, 
kde jsou zdan ěny méně, nebo p řechodem k produkt ům nebo dodavatel ům mimo oblast 
 
CS 10   CS působnosti zdan ění v rámci stejné jurisdikce. Riziko fyzického p řesunu trhů a subjekt ů trhu a 
přechod k nezdan ěným produkt ům se samoz řejmě snižuje, čím rozšířenější je přijetí daní a 
čím širší je jejich oblast p ůsobnosti. 
Makroekonomické dopady a zam ěstnanost 
Model použitý pro rozbor makroekonomických dopad ů naznačuje, že da ň z transakcí 
s cennými papíry p ři sazbě 0,1 % by mohla bez zavedení zmír ňujících opat ření snížit v 
dlouhodobém horizontu budoucí r ůst HDP o 1,76 % HDP a p ři sazbě 0,01 % o 0,17 %. Tyto 
výsledky je však t řeba vykládat obez řetně vzhledem k jistým omezením model ů, z nichž 
vycházejí. Jedním z omezení je skute čnost, že model zohled ňuje dopady DFT pouze na jeden 
zdroj financování, a sice vydávání kmenov ých akcií. Dopady na náklady dluhového 
financování zohledn ěny nejsou. Je možné, že kv ůli tomuto omezení model p řeceňuje 
negativní ú činky dan ě na HDP. Rovn ěž neexistuje model, který by zhodnotil ú činky 
navrhovaných zmír ňujících opat ření, jež jsou sou částí návrhu dan ě (např. vyloučení 
primárních trh ů, vyloučení transakcí, do nichž není zapojena alespo ň jedna finan ční instituce 
atd.), a zp ůsoby, jakými ovliv ňují makroekonomické prom ěnné. Jediným použitelným 
přístupem je proto tyto dopady simulovat, se všemi výhradami a nejistotami, které z toho 
plynou. Za p ředpokladu, že se všechna zmír ňující opat ření plně uplatní, ztráty výstupu by se 
oproti scéná ři, který s nimi nepo čítá, snížily z 1,76 % na 0,53 % budoucího r ůstu HDP. 
V modelovaných scéná řích by m ěly daně z transakcí s cennými papíry p ři sazbě 0,01 % 
omezené negativní dopady na zam ěstnanost ve výši –0,03 % a p ři sazbě 0,1 % ve výši –
0,20 %. 
Riskování a ú činky na chování 
Aspekty vyrovnávání se s rizikem a ú činky DFT na chování se týkají zp ůsobilosti DFT 
omezit spekulace, hlu čné obchodování (noise trading) a te chnické obchody a sn ížit volatilitu 
trhů. Zatímco ekonomická lite ratura dospívá k záv ěru, že účinek DFT na volatilitu je z velké 
míry nepr ůkazný a závisí na struktu ře trhu, byla by velmi ú činným nástrojem na omezení 
automatického vysokorychlostního obchodování  a vysoce spekulativních derivát ů. 
Dopad na náklady kapitálu a r ůst 
Byl zkoumán ú činek daní z transakcí na nákla dy kapitálu (a tudíž na investi ční chování 
firem). Obecný teoretický záv ěr zní, že vyšší transak ční náklady, v četně nákladů v důsledku 
daní z transakcí, se pojí s nižší cenou aktiv. To m ůže zvýšit náklady kapitálu, které musí platit 
firmy. Účinky na ceny cenných papír ů a na náklady kapitálu rostou spole čně s růstem sazby 
daně a tlumí je delší období držení . Empirické studie dopadu dan ě na finan ční trhy tento 
teoretický záv ěr obecně potvrzují. Posouzení dopadu nazna čuje, že vylou čení primárních trh ů 
s dluhopisy a akciemi z oblasti p ůsobnosti dan ě by mohlo být slibnou cestou ke zmírn ění 
dopadu na náklady kapitálu. 
Dopady na zatížení a rozložení 
Velká část zátěže by dopadla na p římé a nep římé vlastníky obchodovaných finan čních 
nástrojů. Konkrétní zp ůsob, jakým je DFT stanovena, nap říklad navržené vlastnosti, pokud 
jde o definici plátce, by mohl  zmírnit dopad zvýšených náklad ů kapitálu na nefinan ční 
sektory. 
Dopady na tržní struktury a ú činky na konkurenceschopnost 
 
CS 11   CS Účinky daně z transakcí závisí na tržní struktu ře. Ta je v r ůzných tržních segmentech a také 
různých zemích r ůzná. Jestliže je tato struktura heterogenní, da ň by mohla postihnout dot čené 
trhy velmi rozdíln ě. Při hodnocení ú činku daní z transakcí tak em pirická literatura dospívá 
k různým záv ěrům. Zatímco podle v ětšiny studií se sníží objem obchod ů, účinky na volatilitu 
a ceny jsou mén ě jasné, t řebaže záv ěry založené na panelových údajích a p řístupech 
k odhadu, které lépe ur čují účinky transak čních náklad ů, zřejmě častěji zjišťují kladný vztah 
mezi transak čními náklady a volatilitou. 
Dopady daní na konkurenceschopnost reálné ekonomiky (pr ůmyslu a služeb) do zna čné míry 
závisejí na zp ůsobu vymezení dan ě. Posouzení dopadu navrhuje, aby omezení zdanitelných 
produktů na finanční nástroje, jak jsou definovány ve sm ěrnici o trzích finan čních nástroj ů, a 
tím vylou čení běžných finan čních transakcí (nap říklad úhrad faktur nebo plat ů) a transakcí, 
jako jsou bankovní p ůjčky podnik ům nebo domácnostem (nap říklad hypotéky nebo 
poskytování spot řebitelských úv ěrů) bylo zam ěřené na ochranu reálné ekonomiky p řed 
přímými účinky zavedení této dan ě. 
8. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Hodnocení makroekonomických a mikroekonomických d ůsledků použití tohoto legislativního 
opatření by se mohlo uskute čnit tři roky poté, co vstoupí v platnost legislativní opat ření, 
kterými se tato sm ěrnice bude provád ět. Komise by pak mohla Evropskému parlamentu a 
Radě předložit zprávu o tec hnickém fungování sm ěrnice.