CS Úřední věstník Evropské unie C 465/1

STANOVISKO č. 2/2016

(podle čl. 287 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU))

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) 2015/1017 a k připojenému hodnocení Komise v souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) 2015/1017

EFSI: příliš brzký návrh na prodloužení a rozšíření

(2016/C 465/01)

OBSAH

Body Strana I. ÚVOD 1–5 3 Rozsah a časový rámec stanoviska Účetního dvora 1–5 3 Návrh 2 3 Hodnocení záruky 3 4 Naše stanovisko 4–5 4 II. NAŠE PŘIPOMÍNKY K HLAVNÍM NAVRHOVANÝM ZMĚNÁM 6–80 4 Důkazní báze návrhu je omezená 6–36 4 Na návrh zvýšit rozpočtovou záruku EU je příliš brzy 6–17 4 Návrh a hodnocení záruky nerespektují zásady zlepšování právní úpravy 18–27 8 Navrhované financování záručního fondu je v souladu s aktualizovaným odhadem očekávaných ztrát 28–36 9 Dopad rizik spojených s fondem EFSI může být nadhodnocen 37–51 10 Adicionalita je v návrhu definována obecně 37–46 10 Výpočet multiplikačního účinku předpokládá nulovou investici bez EFSI 47–51 13 Je ještě možné vyjasnit a zlepšit řadu aspektů správy EFSI a jeho transparentnosti 52–80 14 Ustanovení o vyloučených činnostech a nespolupracujících jurisdikcích 53 14 Je zjevně zapotřebí řešit zeměpisnou a odvětvovou nerovnováhu 54–60 14 Vyjasnit uplatňování pravidel státní podpory na projekty spojující financování z EFSI a ze strukturálních fondů 61–62 15 Je zjevně zapotřebí jasnější a efektivnější správy 63–73 15 Výběr operací EFSI by měl být transparentnější 74–80 17 PŘÍLOHA I – STRUKTURA SPRÁVY EVROPSKÉHO FONDU PRO STRATEGICKÉ INVESTICE 18 PŘÍLOHA II – ZKRATKY A ODKAZY 20

ÚČETNÍ DVŮR EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na čl. 13 odst. 2 a čl. 17 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na články 172, 173, třetí pododstavec článku 175, čl. 182 odst. 1, čl. 287 odst. 4, články 317 až 319 a čl. 322 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii (SESAE), a zejména na článek 106a této smlouvy,

s ohledem na návrh nařízení (1) Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1316/2013 (2) a (EU) 2015/1017 (3), pokud jde o prodloužení doby trvání Evropského fondu pro strategické investice (EFSI), jakož i zavedení technických zlepšení daného fondu a Evropského centra pro investiční poradenství (EIAH), a připojené hodnocení Komise (4),

s ohledem na nařízení (EU) 2015/1017, a zejména na čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na stanovisko č. 4/2015 (5);

s ohledem na žádost Evropského parlamentu ze dne 19. října 2016,

PŘIJAL NÁSLEDUJÍCÍ STANOVISKO:

I. ÚVOD

Rozsah a časový rámec stanoviska Účetního dvora

1. Dne 14. září 2016 podala Komise legislativní návrh („návrh“) na změnu stávajícího nařízení o EFSI s úmyslem prodloužit dobu trvání EFSI a zvýšit rozpočtovou záruku EU pro EIB (viz bod 2). K tomu návrhu je připojeno hodnocení využívání záruky EU a fungování záručního fondu, provedené Komisí („hodnocení záruky“ (6)). Hodnocení bylo vypracováno tři měsíce před konečnou lhůtou (7). Na tento vývoj jsme se rozhodli zareagovat vydáním společného stanoviska pro návrh i hodnocení záruky.

Návrh

2. Komise navrhuje: — zvýšit rozpočtovou záruku EU z 16 miliard EUR na 26 miliard EUR (čl. 1 odst. 7 návrhu) a příspěvek z vlastních zdrojů EIB na EFSI z 5 miliard EUR na 7,5 miliardy EUR (čl. 1 odst. 1 návrhu); — prodloužit investiční období od července 2019 do 31. prosince 2020 a prodloužit období, kdy lze podepisovat smlouvy, od června 2020 do 31. prosince 2022 (čl. 1 odst. 5 návrhu); — zvýšit investiční cíl na 500 miliard EUR (13. bod odůvodnění a oddíl 1 přílohy k návrhu); — snížit cílovou sazbu ze záručního fondu 50 % na 35 % celkových závazků ze záruky EU (čl. 1 odst. 8 návrhu) a rozšířit pokrytí záruky EU tak, aby zahrnovala dopad měnových fluktuací (čl. 1 odst. 7 návrhu); — změnit definici adicionality (čl. 1 odst. 2 návrhu) a upravit roli Evropského centra pro investiční poradenství (EIAH) (čl. 1 odst. 9 návrhu); — stanovit pro financování z EFSI na projekty s komponenty přispívajícími k opatřením v oblasti klimatu cíl 40 % a vyloučit financování dálnic (s výjimkou přeshraničních projektů v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti (8)) (čl. 1 odst. 5 návrhu); — výslovně jmenovat zemědělství, rybolov a akvakulturu jako oblasti způsobilé pro podporu z fondu EFSI (čl. 1 odst. 5 návrhu); — zvýšit transparentnost a posílit daňová ustanovení (čl. 1 odst. 12 návrhu); — převést 500 miliard EUR z finančních nástrojů Nástroje pro propojení Evropy (CEF – Connecting Europe Facility) na dotování záručního fondu (viz článek 2 návrhu); — zrušit čl. 18 odst. 7, který stanoví, že budoucnost fondu EFSI se bude odvozovat od nezávislého hodnocení, které bude předloženo Evropskému parlamentu a Radě do 5. července 2018 (čl. 1 odst. 10 návrhu).

Hodnocení záruky

3. Č. 18 odst. 2 nařízení o EFSI stanoví Komisi povinnost zhodnotit „využití záruky EU a fungování záručního fondu“. Komise definuje předmět tohoto hodnocení jako „způsob, jakým se záruka EU uplatňuje v rámci různých činností podporovaných z fondu EFSI“ (9). (Součástí hodnocení záruky není adicionalita a způsobilost (10) operací, na něž se vztahuje záruka EFSI, neboť ty jsou v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení o EFSI hodnoceny v hodnocení EIB (11), na které odkazujeme níže.)

Naše stanovisko

4. Toto stanovisko sestává z těchto částí: — omezená důkazní báze návrhu (body 6–36); — možné zveličení dopadu fondu EFSI (body 37–51); — správní mechanismy a nastavení transparentnosti (body 52–80).

5. Naše stanovisko se nezakládá na postupech, které bychom uplatnili u zvláštní zprávy. Zvláštní zprávu o výkonnosti EFSI plánujeme zveřejnit v první polovině roku 2018.

II. NAŠE PŘIPOMÍNKY K HLAVNÍM NAVRHOVANÝM ZMĚNÁM

Důkazní báze návrhu je omezená

Na návrh zvýšit rozpočtovou záruku EU je příliš brzy

Kritéria

6. Zvážili jsme načasování návrhu s ohledem na požadavky stanovené v nařízení o EFSI, dostupnost informací o výkonnosti EFSI a jeho dosavadní provádění.

7. Čl. 18 odst. 6 a 7 nařízení o EFSI stanoví povinnost předložit návrh na změnu nařízení o EFSI do 5. července 2018 a vyžadují, aby byl tento návrh vycházel z nezávislého hodnocení toho, zda EFSI „plní své cíle a zachování systému na podporu investování je opodstatněné“. Tato lhůta byla stanovena společnými normotvůrci, aby bylo zajištěno, že hodnocení bude moci proběhnout po té, co uplyne dostatek času umožňující prvotní efekt a dopad EFSI zjistit a zhodnotit (12).

Nařízení o EFSI se mění dříve, než se plánovalo

8. Komise navrhla prodloužit dobu trvání (13) EFSI a navýšit jeho prostředky na financování (14) dne 14. září 2016, téměř dva roky před vypršením lhůty stanovené v nařízení o EFSI. A i když Komise zachovává povinnost provádět nezávislé hodnocení stanovené v čl. 18 odst. 6, navrhuje zrušit ustanovení o tom, že budoucí pokračování, změna či ukončení činnosti EFSI (15) by se měla odvozovat od výsledků nezávislého posouzení (viz bod 27).

Má dojít ke čtyřnásobnému zvýšení podpory pro finanční nástroje z rozpočtu EU

9. Fond EFSI je jednou částí značně navýšeného souboru finančních nástrojů na nové programové období. Komise navrhuje zvýšit záruku EU o 10 miliard EUR (z 16 na 26 miliard EUR) (16). To by samo o sobě bylo více, než činí celkový příspěvek EU na finanční nástroje v rámci sdíleného, nepřímého a přímého řízení v programovém období 2007–2013 (viz tabulka 1). Tabulka 1 Finanční nástroje, kterým se dostává rozpočtové podpory EU (v mld. EUR) Programové období 2007–2013 (*1) Programové období 2014–2020 EFRR, ESF (17) a rozvoj venkova (18) na období 2007–2013 / evropské strukturální a investiční fondy na období 2014–2020 12,3 21 Iniciativa EU na podporu malých a středních podniků 0 8,5 Finanční nástroje v režimu nepřímého řízení (19) 3,8 (20) 5,8 (*2) EFSI (*3) – maximální rozpočtová záruka EU, z toho: 0 26 — dotace pro záruční fond 8,7 — nefinancovaný závazek stávajícího rozpočtu EU, jakož i budoucích rozpočtů EU 17,3 Celkem 16,1 61,3

10. Pokud jde o programové období 2007–2013, zjistili jsme, že finanční nástroje v režimu sdíleného řízení byly nadměrně kapitalizovány, potýkaly se s kontrolou nákladů/poplatků, atraktivitou pro kapitál ze soukromých zdrojů a opětovným využitím finanční podpory (21). Navzdory tomu plány Komise předpokládají, že na finanční nástroje bude v průběhu programového období 2014–2020 z evropských strukturálních a investičních fondů (22) přiděleno přibližně 21 miliard EUR.

11. V programovém období 2014–2020 mají EFRR a EZFRV k dispozici nový inovativní finanční nástroj (Iniciativa na podporu malých a středních podniků – Iniciativa SME (23)). Typ financování (24), který inciativa SME evropským strukturálním a investičním fondům poskytuje, se podobá financování, které poskytuje EFSI v rámci nástroje pro malé a střední podniky (SMEW) (25). Iniciativa SME vzniká v kontextu regionálního rozvoje, kdežto fond EFSI se vztahuje k celému území EU, oba nástroje se však orientují na tutéž skupinu malých a středních podniků.

Z dosavadního využívání EFSI vyplývá, že k dispozici zůstává významná investiční kapacita

12. K dosažení původního cíle 315 miliard EUR bude EIB muset v průběhu tří let financovat další projekty v hodnotě přibližně 60,8 miliardy EUR.

13. Podle EIB (26) k 30. červnu 2016 (viz graf 1): — činilo financování podepsaných operací EFSI 10,5 miliardy EUR (agregované mobilizované investice se odhadují na přibližně 66 miliard EUR, asi 21 % cílové hodnoty); — bylo v rámci okna pro infrastrukturu a inovace (IIW – Infrastructure and Innovation Window) (27) podepsáno 4,72 miliardy EUR, což odpovídá pouhým 9 % cílové hodnoty (28); — činily podepsané operace okna pro malé a střední podniky (SMEW) (29) 5,7 miliardy EUR (s odhadovanými mobilizovanými investicemi již dosáhly 58 % cílové hodnoty); — činily mobilizované soukromé finanční prostředky 44,7 miliardy EUR (30). Graf 1 Přehled portfolia fondu EFSI k 30. červnu 2016 Zdroj: EÚD, na základě údajů EIB k 30. červnu 2016.

14. Současná výše záruky EFSI obecně dostačuje k tomu, aby bylo možné financovat činnosti po dobu příštích dvou let. Výjimkou jsou dluhové operace SMEW (31), kde se Komise a EIB rozhodly připojit se k žádostem o financování z již existujících finančních nástrojů pro nástroj pro úvěrové záruky v rámci programu COSME (LGF) a záruční mechanismus pro malé a střední podniky programu Horizont 2020 (SMEG).

15. Komise a skupina EIB již přijaly řadu opatření k řešení rizika, že dluhové portfolio SMEW dostupné prostředky na financování vyčerpá (32): — Řídící rada EFSI zvýšila limit pro SMEW z 2,5 na 3 miliardy EUR tak, že přerozdělila 500 milionů EUR z IIW (33); — Ohledně dluhového portfolia SMEW se Komise a EIB dohodly na tom, že roční příspěvky EU budou, jakmile budou dány k dispozici, využity k uvolnění záruky EU pro nástroje COSME LGF a InnovFin SMEG a k její transformaci na expozice vůči druhé ztrátě nebo mezaninové tranše; — Rozšířit využívání záruky EU na záruční nástroj EaSI a sekuritizační nástroj (34).

16. Komise navrhuje prodloužit investiční období o jeden a půl roku (z července 2019 do prosince 2020) (35) a zvýšit cílový objem investic na 500 miliard EUR (36). Smlouvy se mohou podepisovat dva roky po uplynutí investičního období (tj. do prosince 2022) oproti jednomu roku, který stanoví stávající nařízení o EFSI. EIB však ve svém hodnocení uvádí, že doba pro podepsání operací EFSI po jejich schválení činní přibližně 90 dní (37).

Závěry

17. Komise podala návrh na rozšíření EFSI pouhý jeden rok poté, co fond zahájil činnost. Je jen málo důkazních informací, které by dokládaly, že navrhované zvýšení záruky EU je oprávněné, kromě SMEW. Komise nezkoumala jiné možnosti, jako další realokace záruky EU mezi dvěma okny nebo navýšení záruky EU pouze pro SMEW. Z údajů a odhadů EIB vyplývá, že současná záruka je pro další období fungování IIW dostatečná. Během tohoto období by mohl být dokončen přezkum výkonnosti a přidané hodnoty fondu, stanovený společnými normotvůrci, což by také mohlo pomoci omezit fragmentaci a překrývání mezi EFSI a jinými finančními nástroji a umožnit lepší zacílení na priority EU. Navrhovaná delší lhůta na podpis operací (dva roky) neodpovídá stávající praxi.

Návrh a hodnocení záruky nerespektují zásady zlepšování právní úpravy

Kritéria

18. Zlepšování právní úpravy (38) je pro EU prioritou. Po Komisi se vyžaduje, aby „pečlivě posuzova[la] dopad právních předpisů, včetně podstatných změn, které byly zavedeny během legislativního procesu, aby politická rozhodnutí byla podložena patřičnými informacemi a důkazy“ (39). U iniciativ Komise, u nichž je pravděpodobné, že budou mít významný ekonomický, environmentální nebo sociální dopad, se vyžaduje posouzení dopadu, včetně revizí stávajících právní aktů nebo sdělení o politice (40).

19. Posouzení musí zhodnotit veškeré významné hospodářské, sociální a environmentální dopady intervencí EU (zejména s důrazem na dopady, které byly identifikovány v předchozích posouzeních dopadu) (41). Články 30 a 140 finančního nařízení navíc stanoví povinnost provádět hodnocení výdajových programů a finančních nástrojů ex ante. Pokyny ke zlepšování právní úpravy rovněž uvádějí, že hodnocení by se měla řídit jasně definovanou, spolehlivou metodikou, jejímž cílem bude dospívat k objektivním zjištěním. Hodnocení musí posuzovat přinejmenším účinnost, efektivnost, relevantnost, ucelenost a přidanou hodnotu EU nebo v plánu hodnocení vysvětit, proč se takto nepostupuje.

K návrhu nebylo připojeno posouzení dopadů

20. Sdělení Komise ze dne 1. června 2016 (42) a důvodová zpráva k návrhu uvádějí některé informace o současném stavu využívání fondu EFSI a čerpají z výsledků konzultací se zúčastněnými stranami (43) a interních hodnocení. Tyto dokumenty však samy o sobě nejsou uceleným, rigorózním, na důkazech založeným posouzením dopadu, které předpokládají pokyny ke zlepšování právní úpravy.

21. Komise dále v té době neprovedla posouzení dopadu, ani hodnocení ex ante s tím, že fond EFSI se v roce 2015 uváděl do provozu v časové tísni. Jak jsme uvedli již v našem stanovisku č. 4/2015 (44), mělo se za to, fond EFSI je ze závazků daných finančním nařízením vyňat, přestože valná část záručního fondu se financuje z rozpočtu EU a rozpočtová záruka EIB vytvoří rozpočtu EU podstatné podmíněné závazky.

22. Fond EFSI tak zůstává bez hodnocení a analýzy příčin investiční mezery a potřeb trhu a toho, jak je nejlépe řešit, jakož i bez zhodnocení doplňkovosti s jinými programy a finančními nástroji financovanými z rozpočtu EU a způsobů, jak se nejlépe vyhnout nežádoucím překryvům.

Hodnocení Komise a EIB nepředstavují přezkum výkonnosti a přidané hodnoty fondu EFSI

23. Komise přikládá k návrhu (viz bod 7) své interní hodnocení využití záruky EU a fungování záručního fondu. Důvodem je povinnost podávat oddělené zprávy daná nařízením o EFSI (45). Pro navrhovanou změnu v míře financování záručního fondu (viz bod 34) to je relevantní, ale nikoli pro ostatní prvky návrhu.

24. V září 2016 vydala EIB, jako doplněk k hodnocení Komise, své vlastní hodnocení fungování fondu EFSI (jak stanoví čl. 18 odst. 1 nařízení o EFSI). Hodnocení EIB se zabývá tím, nakolik je fond EFSI koncipován a funguje způsobem, který přispívá k dosažení jeho očekávaných účinků, a nezahrnuje posouzení dopadu a účinků fondu EFSI jako takového. Pokrývá podkladové portfolio operací fondu EFSI (včetně adicionality a způsobilosti), správní mechanismy a organizační struktury a relevantní projektová řízení a pokyny (46). EIB uvádí, že na to, aby toto hodnocení mohlo prezentovat konečný soud o výkonnosti fondu EFSI (47), je zatím příliš brzy.

25. Komise se také v důvodové zprávě k návrhu (48) zavázala poskytnout v listopadu 2016 nezávislé hodnocení uplatňování nařízení o EFSI. Nezávislé hodnocení rovněž obsáhne fungování fondu EFSI, využití záruky EU a EIAH a rovněž bude čerpat z výsledů interních hodnocení Komise i EIB.

Závěry

26. Návrh byl (již podruhé) podán bez uceleného posouzení dopadu a příliš brzy na to, aby bylo možné hospodářské, sociální a environmentální dopad EFSI změřit, a umožnit tak formulovat závěr o tom, zda EFSI dosahuje svých cílů. Informace měly pokrýt zejména: — stávající finanční nástroje (a cílené sektory a příjemce), — překryvy mezi nástroji a fondem EFSI, — zajištění souladu s cíli veřejné politiky, — prostor pro omezení fragmentace nástrojů, — řízení rizika (a zprávy o podmíněných závazcích pro rozpočet EU).

27. Hodnocení záruky nerespektovalo zásady zlepšování právní úpravy. Ani jedno ze tří výše uvedených hodnocení neposuzuje efekty a dopad EFSI, neboť zatím neuplynul dostatek času, aby je bylo možné identifkovat anebo změřit (49) (viz také bod 8). Kvůli načasování je k dispozici jen málo makroekonomických ukazatelů, pokud vůbec nějaké, umožňujících měřit dopad fondu EFSI. Máme pochybnosti o zrušení ustanovení, které váže pokračování, modifikaci nebo ukončení fungování fondu EFSI na výsledky nezávislého hodnocení (viz bod 8).

Navrhované financování záručního fondu je v souladu s aktualizovaným odhadem očekávaných ztrát

Záruční fond

28. K zajištění „likvidní rezerv[y], z níž je EIB vyplacena v případě čerpání záruky EU“ (50), ustavili normotvůrci EU záruční fond (51). Stávající nařízení o EFSI stanoví cílovou částku záručního fondu na 50 % celkových záručních závazků EU (8 miliard EUR). V důvodové zprávě k původnímu návrhu (52) Komise vysvětluje, že tato cílová míra byla nastavena na základě „[z]kušenost[í] ohledně povahy investic, které má EFSI podporovat“.

Dopad na rozpočet EU

29. Dosažení 50 % cíle financování znamenalo snížení plánovaných výdajů na granty v období 2014–2022 v rámci CEF o 2,8 miliardy EUR a u programu Horizont 2020 o 2,2 miliardy EUR a využití 3 miliard EUR z nealokovaných rozpětí v rámci výdajového stropů víceletého finančního rámce (VFR).

30. Platby z rozpočtu EU budou tento fond financovat v období do roku 2022. V prosinci 2015 přijala Komise k platbám do fondu závazky v hodnotě 1,4 miliardy EUR (53). K 30. červnu 2016 již Komise vyplatila do záručního fondu 380 milionů EUR (z 500 milionů EUR plánovaných plateb v roce 2016), které byly investovány do dluhopisů. Fond neobdržel žádnou výzvu k plnění záruky (54).

31. Pokud navíc úhrady dosáhnou cílové úrovně, může se stát, že z fondu EFSI se stane nefinancovaný potenciální závazek rozpočtu EU ve výši přibližné 8 miliard EUR (navíc k 8 miliardám EUR, které pokrývá záruční fond).

Očekávaná ztráta a potřeby financování

32. Komise navrhuje upravit cílovou sazbu ze záručního fondu EU z 50 % na 35 % (55) celkových garančních závazků EU a tento závěr podporuje ve svém hodnocení záruky.

33. Na základě 39 operací IIW, které EIB podepsala k 30. červnu 2016, a historických údajů k nástrojům na posílení SMEW, jakož i navrhované změny dluhového dílčího okna SMEW (viz bod 15) vypočítala Komise průměrnou dotační sazbu na 33,4 % (56). Komise založila své hodnocení výpočtů očekávaných ztrát u různých portfolií na předpokladech, které vyhodnotila jako „konzervativní“.

34. Snížení cílové sazby o 15 procentních bodů je úpravou, které bude minimalizovat riziko, že částka v záručních fondech přesáhne ztráty, které záruční fond nese. Zvýší se tak však i riziko, že částka poskytnutá záručnímu fondu bude nedostatečná a že budou nutné další žádosti o financování z rozpočtu EU. Komise předpoklady, z nichž ve svém návrhu vycházela, vysvětlila.

Závěry

35. Vytvoření EFSI a záručního fondu s 50 % cílovou sazbou omezilo rozpočtovou flexibilitu ve VFR na období 2014–2020 snížením nepřidělených marží v rámci výdajového stropu VFR. Plánované rozpočty pro Horizont 2020 a CEF byly dále sníženy. Na hodnocení nákladů příležitosti těchto škrtů dohodnutých v roce 2015 je zatím příliš brzy, neboť Komise zatím není schopna dopad EFSI, Horizontu 2020 nebo CEF posoudit. [Pokud by Komise v případě původního návrhu vycházela ze stejných předpokladů jako nyní u změněného návrhu, dopad financování záručního fondu z rozpočtu EU by byl v příštích dvou letech nižší.]

36. S navrhovanými změnami dosáhne celková výše možného závazku pro rozpočet EU 26 miliard EUR (z toho přibližně 9 miliard EUR bude pokryto záručním fondem). Po dobu existence investičního portfolia budou i nadále existovat potenciální závazky.

Dopad rizik spojených s fondem EFSI může být nadhodnocen

Adicionalita je v návrhu definována obecně

Kritéria

37. Adicionalitu definuje čl. 5 odst. 1 nařízení o EFSI (viz rámeček 1). Rámeček 1 – Adicionalita – čl. 5 odst. 1 nařízení o EFSI s navrhovanými změnami (kurzívou) Pro účely tohoto nařízení se adicionalitou rozumí podpora takových operací ze strany EFSI, které řeší selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace a které by v období, během nějž je možné využít záruku EU, nemohly provést EIB, EIF nebo stávající finanční nástroje Unie bez podpory EFSI nebo by je nemohly provést ve stejném rozsahu. Projekty podporované z EFSI mají obvykle rizikovější profil než projekty podporované v rámci běžných operací EIB a portfolio EFSI má celkově rizikovější profil než portfolio investic podporovaných EIB v rámci jejích běžných investičních politik před vstupem tohoto nařízení v platnost. Projekty podporované z EFSI usilující o vytváření pracovních míst a udržitelný růst zajišťují adicionalitu, pokud nesou riziko, jež odpovídá zvláštním činnostem EIB ve smyslu článku 16 statutu EIB a ve smyslu pokynů pro politiku úvěrových rizik EIB. V zájmu lepšího řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací mají zvláštní činnosti EIB podporované z EFSI obvykle znaky jako podřízení, účast na nástrojích pro sdílení rizik, přeshraniční povahu, expozici vůči specifickým rizikům nebo jiné zjistitelné aspekty podrobněji popsané v příloze II. EFSI může podporovat i projekty EIB, které nesou riziko nižší, než je minimální riziko spojené se zvláštními činnostmi EIB, pokud je k zajištění adicionality ve smyslu prvního pododstavce tohoto odstavce nutné využít záruku EU. Projekty podporované z EFSI, které sestávají z fyzické infrastruktury spojující dva nebo více členských států nebo spočívající v rozšiřování fyzické infrastruktury nebo souvisejících služeb k fyzické infrastruktuře z jednoho členského státu do jednoho či více členských států, se rovněž považují za projekty zajišťující adicionalitu.

Dopad na skupinu EIB

38. EIB očekává (57), že po dobu provádění EFSI zachová úvěrové objemy, kterých bylo dosaženo po navýšení kapitálu v roce 2013 (58) (viz graf 2). EFSI bude mít zásadní dopad na zvláštní činnosti EIB (59), kde se očekává zvýšení z 6,4 miliardy EUR v roce 2015 (60) na 16–20 miliard EUR ročně (z toho operace v přibližné hodnotě 2,5 miliardy EUR ročně na vlastní riziko EIB) (61). Graf 2 Historické a odhadované objemy úvěrů poskytnutých skupinou EIB Zdroj: EÚD na základě operačních plánů EIB na období 2015–2017 a 2016–2018.

39. Čl. 5 odst. 1 uvádí, že projekty podporované z EFSI „zajišťují adicionalitu, pokud nesou riziko, jež odpovídá zvláštním činnostem EIB“. Na tomto základě považuje EIB své zvláštní činnosti podporované z EFSI za de facto činnosti zajišťující adicionalitu (62), aniž by se vyžadovalo doložit, že i) řeší selhání trhu či nepříznivé investiční situace a že iii) bez podpory z EFSI by je EIB nebo EIF nemohly provést nebo by nemohly být provedeny (či alespoň ne v takovém rozsahu) v rámci stávajících finančních nástrojů Unie. Podle čl. 5 odst. 1 lze z EFSI podporovat také projekty s nižším rizikovým profilem (například tradiční či normální úvěry EIB spíše než zvláštní činnosti). V tomto případě musí projekty splnit tyto požadavky na adicionalitu.

40. EIB klasifikuje operace jako tzv. zvláštní činnosti na základě řady faktorů, jako je úvěruschopnost vypůjčovatele, hodnota poskytnutých záruk, délka trvání úvěru, složitost struktury financování a operace kapitálového typu. Status zvláštních činností mají všechny operace EFSI podepsané v rámci IIW do 30. června 2016. Za operace, jež jsou v souladu s definicí zvláštních činností v CRPG, považuje EIB také všechny operace spadající do SMEW.

41. EIB ve své hodnoticí zprávě konstatuje, že mohou nastávat situace, v nichž rizikový profil operací neodráží adicionalitu, tj. že se mohly zvážit alternativní struktury (včetně méně rizikových struktur). Ve zprávě se však dále uvádí, že v praxi EIB u svých zvláštních činností posuzuje komplexnější kritéria pro adicionalitu, a jde tak nad rámec požadavků nařízení o EFSI (63).

Návrh Komise ohledně definice adicionality

42. Komise navrhuje vyjasnit v článku 5 a v příloze II nařízení o EFSI rysy, které by EIB vedly k tomu, aby operace označila za zvláštní činnosti, a také aby investiční výbor zveřejňoval odůvodnění rozhodnutí, kterým se schvaluje využití záruky EU (64), se zvláštním důrazem na splnění kritéria adicionality.

43. Komise rovněž navrhuje, aby přeshraniční projekty byly ze své podstaty považovány za projekty zajišťující adicionalitu (65).

Závěry a návrhy

44. Hrozí, že pokud bude EIB považovat status zvláštní činnosti za fakticky rovnocenný adicionalitě, a přidá-li se k tomu tlak na splnění investičního cíle, může se vytvořit pobídka k tomu, aby se využívaly zbytečně složité struktury financování nebo se operace označila rizikovým profilem, který neodpovídá jejímu skutečnému riziku. Touto otázkou se budeme zabývat při auditní práci pro budoucí zvláštní zprávu.

45. Definici adicionality dále komplikuje vložení zmínky o „fyzické infrastruktu[ře] spojující dva nebo více členských států nebo spočívající v rozšiřování fyzické infrastruktury nebo souvisejících služeb k fyzické infrastruktuře z jednoho členského státu do jednoho či více členských států“.

46. Navrhujeme: — jasně stanovit, že všechny projekty podporované z EFSI by měly splňovat kritéria adicionality vyjmenovaná v prvním odstavci definice adicionality (viz rámeček 1) a že východisko tohoto hodnocení by mělo být zdokumentováno, — zachovat jednoduchou a obecnou definici adicionality a neuvádět konkrétní případy, jako je například fyzická infrastruktura.

Výpočet multiplikačního účinku předpokládá nulovou investici bez EFSI

Kritéria

47. Stanovit částky mobilizované veřejnými investicemi může být náročné. Nicméně Výbor OECD pro rozvojovou pomoc navrhl metodiku (66), která dokáže izolovat příspěvek veřejných investicí k mobilizaci dodatečných prostředků. Její hlavní rysy jsou shrnuty níže: — U záruky poskytnuté k úvěru, z něhož se financuje projekt, se má za to, že mobilizovaná částka odpovídá pouze úvěru, na nějž se vztahuje záruka. Jakékoli další financování vedle úvěru se nepokládá za financování získané díky záruce. — U syndikovaných úvěrů se mobilizovaná částka přičte poměrným dílem veřejnému investorovi a aranžérovi syndikovaného úvěru. Jinými slovy, zohledňuje se příspěvek aranžéra a nemá se za to, že celá mobilizovaná částka připadá na veřejného investora. — U kapitálových investic nezahrnují částky mobilizované veřejným investorem žádné předchozí investice. Pokud je zapojeno více veřejných investorů, mobilizované částky ze soukromého sektoru se připisují poměrným dílem každému z těchto investorů.

Odhadovaná investice mobilizovaná díky EFSI

48. Rozsah dodatečných prostředků mobilizovaných díky EFSI se vypočítává na základě tzv. metodiky multiplikace EFSI (67) řídicí rady. Ústředním prvkem této metodiky jsou projektové investiční náklady (PIC). U investičních úvěrů a přímých kapitálových investic se PIC měří „v prvním případě jako celkové projektové náklady vymezené v úvěrové smlouvě EIB podle normální metodiky EIB“, která i po určitých úpravách zohledňuje celé financování poskytnuté na projekt v témže období s EFSI. „Je-li však financování EIB/EFSI spojeno jen s jednou částí projektu, pak by se investiční náklady měly rovnat té části projektu, s níž financování souvisí“.

49. Podobná definice pákového efektu a způsob odhadu multiplikačního účinku se používá i pro finanční nástroje financované z rozpočtu EU. U centrálně řízených nástrojů definuje finanční nařízení od roku 2013 pákový efekt jako „[…] podíl […] objemu financování poskytnutého konečným příjemcům a výše příspěvku Unie“ (68). Ve zvláštní zprávě č. 19/2016 jsme upozornili na to, že při výpočtu dodatečných investic mobilizovaných finančními nástroji může být ukazatel nadhodnocen, protože ne všechny zdroje financování získané na určitý projekt jsou výsledkem příspěvku ze strany EU (69).

Závěry a návrhy

50. Existuje riziko, že multiplikační účinek EFSI bude nadhodnocen, zejména u investičních projektů, v nichž se investoři již angažovali, nebo které jsou součástí vnitrostátních programů, jež existovaly nebo byly vyhlášeny ještě před zahájením EFSI.

51. Navrhujeme: — sladit metodiku multiplikace EFSI s metodikou navrženou OECD, včetně vykazování případů popsaných v bodě 50, — dále rozvíjet metodiku pro struktury a produkty financování, které neexistovaly, když byla současná metodika vytvořena, — využít novou metodiku ke sledování klíčového výkonnostního ukazatele EFSI, kterým je objem mobilizovaného soukromého kapitálu.

Je ještě možné vyjasnit a zlepšit řadu aspektů správy EFSI a jeho transparentnosti

52. V tomto oddíle předkládáme svá stanoviska k řadě návrhů Komise, jak posílit právní rámec, správu a transparentnost EFSI.

Ustanovení o vyloučených činnostech a nespolupracujících jurisdikcích

53. Podporujeme návrh Komise vložit do nařízení ustanovení o vyhýbání se daňovým povinnostem (70), kterým by se posílil klíčový aspekt právního rámce. Domníváme se, že toto ustanovení je v souladu s naším doporučením ve zvláštní zprávě č.19/2016.

Je zjevně zapotřebí řešit zeměpisnou a odvětvovou nerovnováhu

Kritéria

54. Pro EFSI nejsou stanoveny žádné zeměpisné či odvětvové kvóty a podpora projektů se řídí poptávkou. V pokynech pro investování EFSI se nicméně uvádí, že „je třeba se vyhnout nadměrné odvětvové nebo zeměpisné koncentraci“ (71), a strategická orientace EFSI stanoví hranice takové koncentrace (72). Zeměpisná a odvětvová koncentrace, rozčleněná podle objemu podepsaných operací podporovaných ze záruky EU, jsou dvěma z klíčových monitorovacích ukazatelů EFSI (73).

Dosavadní využívání EFSI

55. V hodnoticí zprávě EIB (74) se upozorňuje na zeměpisnou nerovnováhu (75) a odvětvovou koncentraci (76) v portfoliu IIW. Financování z IIW je soustředěno (63 %) ve třech členských státech (77). Pro SMEW nejsou stanovena žádná omezení koncentrace, avšak na čtyři členské státy (78) připadá 44 % financování.

56. V hodnoticí zprávě EIB (79) i v dalších nedávných studiích (80) se uvádí, že možnou příčinou je zaměření na rychlé poskytování prostředků z EFSI a na dosažení investičního cíle 315 miliard EUR, což EIB stimuluje k tomu, aby upřednostňovala projekty, které banky snadno přijmou, v zemích s rozvinutými finančními trhy a se schopností využívat finanční nástroje a strukturovat vysoce rizikové projekty.

57. Komise dále navrhuje (81) znovu vymezit roli EIAH, pokud jde o přípravu projektů, zaměření na projekty v oblasti klimatu a jeho příspěvek k dosažení odvětvové a zeměpisné diverzifikace a také poskytování poradenství na místní úrovni.

58. Návrh Komise zahrnuje mezi oblasti, které májí nárok na podporu z EFSI, také zemědělství, rybolov a akvakulturu (82). Avšak projekty, které lze financovat z EFSI, mají nárok i na podporu z EZFRV. Ve zvláštní zprávě č. 5/2015 o finančních nástrojích v oblasti rozvoje venkova jsme vyslovili závěr, že finanční instrumenty nabízené v rámci EZFRV byly dosud překapitalizované a neúspěšné.

Závěry

59. Vítáme návrh Komise řešit nevyvážené využívání prostředků. Při řešení zemědělské a odvětvové nevyváženosti má klíčovou roli EIAH, avšak na závěry obecně o účinnosti EIAH a konkrétně v tomto ohledu je ještě příliš brzy.

60. S ohledem na předchozí zkušenosti a existenci alternativních zdrojů financování vyslovujeme pochybnosti o tom, jakou přidanou hodnotu vytváří financování projektů z EFSI v zemědělství, rybolovu a akvakultuře.

Vyjasnit uplatňování pravidel státní podpory na projekty spojující financování z EFSI a ze strukturálních fondů

61. Zdroje, které EIB poskytuje přímo při provádění nařízení o EFSI, nepředstavují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU a Komise nemusí financování z EFSI schvalovat podle pravidel EU pro státní podporu (83). Nicméně projekty podporované z EFSI mohou být také spolufinancovány členskými státy EU, a to včetně financování z fondů ESI (84). Pokud takové spolufinancování není poskytnuto za tržních podmínek, představuje státní podporu a Komise je musí na základě svého rámce pro státní podporu (85) schválit.

62. Navrhujeme, aby se vyjasnilo, jak se mají posuzovat operace EFSI, které jsou spolufinancovány z prostředků ve správě členských států, včetně fondů ESI.

Je zjevně zapotřebí jasnější a efektivnější správy

Kritéria

63. Aby EFSI fungoval účinně, musí mít efektivní správní strukturu, jež jasně vymezuje příslušné role a povinnosti Komise a EIB a subjektů jimi jmenovaných v rozhodovacím procesu EFSI. Dostatečně je také třeba upravit zajištění nezávislosti a předcházení střetům zájmů.

Mechanismy správy EFSI

64. Správní struktura EFSI (86) je tvořena řídicí radou, investičním výborem, výkonným ředitelem a zástupcem výkonného ředitele (viz příloha I). Správní struktura EFSI jen doplňuje organizační strukturu EIB a řízení jejího projektového cyklu a neměla by zasahovat do rozhodování skupiny EIB (87).

Řídicí rada

65. Řídicí rada EFSI byla formálně ustavena v červenci 2015. EIB ve svém hodnocení poukázala na to, že tři ze čtyř členů řídicí rady EFSI jsou také členy správní rady EIB nebo EIF a že se v této funkci podílejí na schvalování strategií a projektů EIB nebo EIF, včetně projektů EFSI (88).

66. V hodnocení EIB se konstatuje, že předkládání zpráv, vyvozování odpovědnosti a celková interakce mezi výkonným ředitelem (89) a řídicí radou by se mohla zlepšit (90).

Investiční výbor

67. Řídicí rada dokončila výběr členů investičního výboru v prosinci 2015 a výbor pracuje od ledna 2016. V přechodném období od července 2015 do ledna 2016 plnila povinnosti investičního výboru Komise, která udělovala svůj souhlas s tím, aby nástroje EIF a projekty schválené správní radou EIB byly zahrnuty do portfolia garantovaného EFSI. Nezávislost a neexistence střetu zájmů jsou klíčovými požadavky na členy investičního výboru (91).

68. Investiční výbor vstupuje do projektového cyklu mezi tím, kdy operaci schválí řídicí výbor EIB a správní rada EIB, aby schválil „podporu ze záruky EU pro operace EIB“. Za tímto účelem používá investiční výbor srovnávací přehled ukazatelů (92) vypracovaný pro každý projekt útvary EIB (viz body 78 a 79).

69. EIB předkládá dvakrát ročně Evropskému parlamentu, Radě a Komisi seznam všech rozhodnutí investičního výboru o zamítnutí využití záruky EU, přičemž musí být dodrženy požadavky na přísnou důvěrnost (93). Komise a skupina EIB potvrdily, že k 30. červnu 2016 nebylo využití záruky ani jednou zamítnuto. Nicméně v rámci IIW byly zrušeny tři operace (včetně jedné po podpisu) a v rámci SMEW bylo od jedné operace upuštěno.

Závěry

70. Vítáme návrh Komise posílit ustanovení (94) o oznamování střetu zájmů členů investičního výboru.

71. Bereme rovněž na vědomí, že v hodnocení EIB se konstatuje, že role a povinnosti správních orgánů EFSI by měly být dále vyjasněny a zefektivněny, neboť jsou složité.

72. Za současného stavu mají Komise i EIB ve vztahu k EFSI několik různých roli a obě plní ještě různé další úlohy. Komise řídí záruční fond a je zastoupena v řídicí radě EFSI, která odpovídá za stanovení strategické orientace EFSI a za výběr a jmenování investičního výboru. Komise je také členem správní rady EIB, a je tedy konzultována před tím, než EIB schválí každou operaci financování a každou investiční operaci (95). Naopak EIB je zastoupena v řídicí radě EFSI a rovněž odpovídá za řízení a provádění operací EFSI.

73. Tyto složité vzájemné vztahy mezi Komisí a EIB a jimi jmenovanými osobami v rozhodovací procesu EFSI znesnadňují pro účely vyvozování odpovědnosti určit, kdo vůči rozpočtovým a legislativním orgánům EU nese konečnou odpovědnost za výkonnost a řízení rizika EFSI, a také identifikovat možné střety zájmů mezi úlohami a povinnostmi souvisejícími a nesouvisejícími s EFSI.

Výběr operací EFSI by měl být transparentnější

Kritéria

74. Je nezbytné, aby výběr operací EFSI byl prováděn nezávisle, otevřeně a transparentně a byl tak také vnímán, v neposlední řadě proto, aby byla zřejmá adicionalita provedené investice.

75. Evropský parlament zdůraznil (96), že je třeba, aby EFSI fungoval účinně a plně transparentním a spravedlivým způsobem v souladu s kritérii jeho mandátu a nařízení, a doporučil, aby Parlament a Evropský účetní dvůr úzce spolupracovali a dohlíželi nad operacemi EFSI. Trval také na tom, že je třeba dosáhnout nejvyšší míry transparentnosti a institucionální odpovědnosti proaktivním veřejným zpřístupněním podrobných a řádných rozpočtových informací a zpřístupněním finančních údajů o projektech financovaných EIB.

Transparentnost fungování řídicí rady a investičního výboru

76. Podle článku 7 nařízení o EFSI je řídicí rada EFSI povinna zveřejňovat zápisy ze svých jednání a investiční výbor zveřejňovat a zpřístupňovat rozhodnutí o schválení využití záruky EU. Uvedené informace se zveřejňují (97).

77. Zveřejňovaná rozhodnutí investičního výboru obsahují pouze základní popis schválených operací EFSI. Nevysvětluje se v nich důvod poskytnutí záruky EU ani adicionalita nebo přidaná hodnota EU u příslušné operace.

78. Nařízení o EFSI stanoví, že „investiční výbor využívá pro zajištění nezávislého a transparentního posouzení možného využití záruky EU srovnávací přehled […]“ (98).

79. Srovnávací přehledy schválených operací se nezveřejňují a EIB zveřejnila o operacích EFSI pouze základní (někdy neaktuální) informace. To vytváří problémy týkající se jak vyvozování odpovědnosti, tak transparentnosti.

Závěry

80. Vítáme návrhy, aby: — rozhodnutí investičního výboru EFSI obsahovala odůvodnění rozhodnutí poskytnout podporu ve formě záruky EU, se zvláštním důrazem na splnění kritéria adicionality (99), — se srovnávací přehledy operací v rámci záruky EU (100) zveřejňovaly, jakmile jsou operace podepsány.

Toto stanovisko přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 11. listopadu 2016. Za Účetní dvůr Klaus-Heiner LEHNE předseda

(1) COM(2016) 597 final ze dne 14. září 2016.

(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).

(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (Úř. věst. L 169, 1.7.2015, s. 1) („nařízení o EFSI“).

(4) SWD(2016) 297 final/2 ze dne 22. září 2016 a SWD(2016) 298 final ze dne 14. září 2016.

(5) Úř. věst. C 121, 15.4.2015, s. 1.

(6) SWD(2016)297 final/2.

(7) V souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení o EFSI byla Komise povinna vypracovat hodnocení záruky a spolu se stanoviskem Účetního dvora ho do 5. ledna 2017 předložit Evropskému parlamentu a Radě.

(8) Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/99/EU (Úř. věst. L 50, 20.2.2014, s. 22).

(9) Poznámka pod čarou č. 10 SWD(2016) 297 v final/2, s. 7.

(10) Články 5 a 6 nařízení o EFSI.

(11) EIB, Evaluation of the functioning of the European Fund of Strategic Investments (EFSI) (Hodnocení fungování Evropského fondu pro strategické investice (EFSI), září 2016 („hodnocení EIB“).

(12) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_guide_en.htm.

(13) Čl. 1 odst. 5 návrhu, kterým se mění čl. 9 odst. 3 nařízení o EFSI.

(14) Čl. 1 odst. 1 a 7 návrhu, kterým se mění čl. 4 odst. 2 a čl. 11 odst. 1 nařízení o EFSI.

(15) Čl. 1 odst. 10 návrhu, kterým se zrušuje odstavec 7 v článku 18 nařízení o EFSI.

(16) Čl. 1 odst. 7 návrhu, kterým se mění čl. 11 odst. 1 nařízení o EFSI.

(*1) Na základě posledních dostupných zpráv o provádění.

(*2) Na základě návrhu převést 500 milionů EUR z finančních nástrojů CEF na dotace záručního fondu EFSI a 1,15 miliardy EUR na granty (SWD(2016) 299 final ze dne 14. září 2016, s. 23).

(*3) Na základě navrhované změny nařízení o EFSI.

(17) U finančních nástrojů EFRR a ESF činil celková výše odpovídajícího příspěvku EU vyplaceného k 31. prosinci 2015 11,6 miliardy EUR, z toho se pouze 8,5 miliardy EUR (73 %) dostalo ke konečným příjemcům. Jde o částky za devítileté prováděcí období (2007–2015) (EGESIF_16-0011-00, Shrnutí údajů o pokroku ve financování a provádění nástrojů finančního inženýrství vykázaných řídicími orgány v souladu s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25–78), s. 66).

(18) Zvláštní zpráva č. 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(19) Odhadli jsme, že v programovém období 2014–2020 činil orientační rozpočet pro finanční nástroje v režimu nepřímého řízení 7,4 miliardy EUR (výroční zpráva za rozpočtový rok 2015, obrázek 2.10 (Úř. věst. C 375, 13.10.2016)).

(20) K 31. prosinci 2014 činil celkový příspěvek EU na finanční nástroje v režimu nepřímého řízení v programovém období 2007–2013 téměř 3,8 miliardy EUR (kromě nástrojů kombinujících zdroje financování) (COM(2015) 565 final ze dne 13. listopadu 2015, s. 4).

(21) Zvláštní zprávy č. 19/2012 a č. 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(22) SWD(2016) 299 final ze dne 14. září 2016, s. 24.

(23) Prostředky přidělené na tento nástroj mohou činit až 8,5 miliardy EUR z příspěvku EFRR a EZFRV na úrovni EU (článek 39 NSU).

(24) Z nástroje lze poskytovat nelimitované záruky ke dluhovým portfoliím či financovat operace sekuritizací, ale pouze u malých a středních podniků.

(25) InnovFin SMEG (záruční mechanismus pro malé a střední podniky programu Horizont 2020 (SME Guarantee facility)), který těží z posílení fondu EFSI v rámci SMEW, je v případě iniciativy SME jedním ze subjektů přebírajících riziko.

(26) Hodnocení EIB, tabulka 2, s. 5.

(27) V rámci okna pro infrastrukturu a inovace bylo využití záruky EU omezeno na 13,5 miliardy EUR (11 miliard EUR na dluhové dílčí portfolio nesoucí první ztrátu a 2,5 miliardy EUR na operace kapitálového typu) a 2,5 miliardy EUR z vlastních zdrojů EIB na investice do kapitálových operací za rovných podmínek.

(28) EIB dále v Operační zprávě o EFSI v polovině roku k vykazovacímu dni 30. června 2016 odhaduje, že investiční výbor (IC) do 30. června 2017 schválí použití záruky EU pro financování operací IIW k dalším 14,5 miliardám EUR.

(29) U SMEW bylo 1,25 miliardy EUR ze záruky EU alokováno na posílení záručních operací v rámci COSME LGF (nástroj pro úvěrové záruky v rámci programu pro konkurenceschopnost malých a středních podniků) a InnovFin SMEG a 1,25 miliardy EUR na kapitálové portfolio. Záruka ke kapitálovému portfoliu SMEW ve výši 1,25 miliardy EUR se začne používat ve druhé polovině roku 2016 pro nově vytvořený kapitálový produkt SMEW. EIB dále alokovala 2,5 miliardy EUR ze svých vlastních zdrojů na mandát ke zdrojům rizikového kapitálu (RCR – Risk Capital Resources) EIF.

(30) Operační zpráva o EFSI v polovině roku k vykazovacímu dni 30. června 2016.

(31) Komise odhaduje, že EIF vyčerpá záruku EU přidělenou na dluhové portfolio SMEW do konce roku 2017 (SWD(2016) 297 final/2, s.17).

(32) 1,25 miliardy EUR ze záruky EU bylo původně alokováno na posílení COSME LGF a InnovFin SMEG.

(33) Čl. 7 odst. 3 dohody a nové dohody o řízení Evropského fondu pro strategické investice a o poskytnutí záruky EU („revidovaná dohoda o EFSI“).

(34) Program EU pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI – European Programme for Employment and Social Innovation).

(35) Čl. 1 odst. 5 návrhu, kterým se mění čl. 9 odst. 3 nařízení o EFSI.

(36) Oddíl 1 přílohy k návrhu, kterým se mění oddíl 2 příloha II nařízení o EFSI.

(37) Hodnocení EIB, obrázek 9, s. 30.

(38) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zlepšování právní úpravy k dosažení lepších výsledků – agenda EU (COM(2015) 215 final ze dne 19. května 2015).

(39) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-4988_en.htm.

(40) V konkrétním případě sdělení o politice bude povinnost provést posouzení dopadu (a hloubka jeho analýzy) záviset především na ambicích a plánovaném nasazení a na tom, nakolik bude takové posouzení dopadu pro Komisi závazné. Například sdělení oznamující ambiciózní závazky (například desetiletou strategii pro dosažení určitých environmentálních cílů) si s velkou pravděpodobností vyžádá posouzení dopadu, protože dopady takového závazku pravděpodobně budou významné a i v této obecné fázi tvorby politiky je bude možné rozsáhle popsat. (http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_5_en.htm).

(41) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/ug_chap6_en.htm.

(42) Sdělení komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: „Obnova investic v Evropě – zhodnocení investičního plánu pro Evropu“ (COM(2016) 359 final ze dne 1. června 2016).

(43) Řídící rada EFSI zorganizovala první konzultace se zúčastněnými stranami dne 7. září 2016 s více než 30 účastníky (zástupci občanské společnosti, reflexními skupinami (think tanks), asociacemi ze soukromého a z bankovního sektoru). Proběhly panelové diskuse, které pokryly oblasti jako provádění fondu EFSI v rámci IIW a SMEW a strategická orientace fondu EFSI.

(44) Stanovisko č. 4/2015, bod 10.

(45) Čl. 18 odst. 2 nařízení o EFSI.

(46) Hodnocení EIB, oddíl 1.3, s. 3.

(47) Hodnocení EIB, Shrnutí.

(48) COM(2016) 597 final ze dne 14. září 2016, s. 6.

(49) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_guide_en.htm.

(50) Článek 12 nařízení o EFSI.

(51) Dne 21. ledna 2016 přijala Komise rozhodnutí C(2016) 165, jímž se schvalují obecné zásady pro správu aktiv záručního fondu.

(52) COM(2015) 10 final ze dne 13. ledna 2015, s. 5.

(53) Tato částka byla přerozdělena z rozpočtových položek CEF (790 milionů EUR), H2020 (70 milionů EUR) a ITER (490 milionů EUR).

(54) SWD(2016)297 final/2, s. 17.

(55) Čl. 1 odst. 8 návrhu, kterým se mění čl. 12 odst. 5 nařízení o EFSI.

(56) COM(2016) 297 final/2 tabulka 4, s. 19.

(57) Operační plán EIB na období 2015–2017.

(58) Dne 31. prosince 2012 schválily členské státy nárůst splaceného kapitálu ve výši 10 miliard EUR, aby EIB mohla poskytovat další dlouhodobé úvěry na ekonomicky životaschopné projekty ve výši až do 60 miliard EUR. V období 2013–2015 se v důsledku navýšení kapitálu úvěrové objemy EIB zvýšily z 51 miliard EUR v roce 2012 na více než 70 miliard EUR ročně.

(59) Zvláštní činnosti jsou definovány v článku 16 statutu EIB a v pokynech pro politiku úvěrových rizik (CRPG – Credit Risk Policy Guidelines) EIB a zahrnují i) úvěrové a záruční operace s úvěrovou klasifikací D- nebo nižší a ii) kapitálové operace a operace kapitálového typu.

Zvláštní činnosti zahrnují operace na vlastní riziko EIB (vyšší riziko) a operace pokryté zmírňováním úvěrového rizika portfolia (sdílení rizika) u stávajících nástrojů (např. RSFF, CEF atd.) a EFSI.

(60) Finanční zpráva EIB za rok 2015, s. 10

(61) Operační plán EIB na období 2016–2018, s. 14.

(62) Hodnocení EIB, s. 23.

(63) Hodnocení EIB, s. 16.

(64) Čl. 1 odst. 4 návrhu, kterým se mění čl. 7 odst. 12 nařízení o EFSI.

(65) Čl. 1 odst. 2 návrhu, kterým se mění čl. 5 odst. 1 nařízení o EFSI.

(66) OECD, Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions (Metodika měření objemu prostředků ze soukromého sektoru mobilizovaných oficiálními intervencemi na podporu financování rozvoje), DCD/DAC/STAT(2015)8, 24. února 2015.

(67) EFSI Multiplier Methodology Calculation (Metodika výpočtu multiplikace EFSI), 26. října 2015 (http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_steering_board_eif_efsi_multiplier_methodology_calculation_en.pdf).

(68) Článek 223 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení.

(69) Zvláštní zpráva č. 19/2016, bod 70.

(70) Čl. 1 odst. 12 návrhu, kterým se nahrazuje čl. 22 odst. 1 nařízení o EFSI.

(71) Příloha II nařízení o EFSI, oddíl 8.

(72) Strategická orientace EFSI z 15. prosince 2015 stanoví zeměpisnou hranici koncentrace pro IIW ve výši 45 % v jakýchkoli třech členských státech a orientační odvětvovou hranici koncentrace ve výši 30 % během investičního období. (http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_steering_board_efsi_strategic_orientation_en.pdf).

(73) Příloha II revidované dohody o EFSI.

(74) Hodnocení EIB, oddíl 2.2 a 2.3.

(75) 92 % financování z EFSI je soustředěno v EU-15 a pouze 8 % v EU-13.

(76) 46 % financování z EFSI je určeno na energetiku a 19 % na dopravu.

(77) Spojené království (29 % tj. 1 369 milionů EUR), Itálie (24 %, tj. 1 152 milionů EUR) a Španělsko (10 %, tj. 470 milionů EUR).

(78) Itálie (15 %, tj. 903 milionů EUR), Francie (11 %, tj. 623 milionů EUR), Německo (10 %, tj. 586 milionů EUR) a Spojené království (8 %, tj. 488 milionů EUR).

(79) Hodnocení EIB, oddíl 2.2, s. 7.

(80) Rubio, E., Investment in Europe: making the best of the Juncker plan (Investice v Evropě: jak nejlépe využít Junckerův plán), Delors Institute, Paříž, Berlín, 2016, s. 49-50.

(81) Čl. 1 odst. 9 návrhu, kterým se mění článek 14 nařízení o EFSI.

(82) Čl. 1 odst. 5 návrhu, kterým se mění článek 9 nařízení o EFSI.

(83) Přehled údajů EK „Investiční plán pro Evropu – otázky a odpovědi“ z 20. července 2015.

(84) Zvláštní zpráva č. 24/2016 (http://eca.europa.eu).

(85) ABER, FIBER a GBER (viz glosář – příloha II).

(86) Článek 7 nařízení o EFSI.

(87) 29. bod odůvodnění nařízení o EFSI.

(88) Hodnocení EIB, s. 26–27.

(89) Který předsedá investičnímu výboru.

(90) Hodnocení EIB, s. 26.

(91) Čl. 7 odst. 9 nařízení o EFSI a čl. 5 odst. 12 revidované dohody o EFSI.

(92) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1558 ze dne 22. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 o srovnávací přehled ukazatelů pro uplatňování záruky EU (Úř. věst. L 244, 19.9.2015, s. 20).

(93) Čl. 7 odst. 12 nařízení o EFSI.

(94) Čl. 1 odst. 4 návrhu, kterým se mění článek 7 nařízení o EFSI.

(95) Článek 19 statutu EIB.

(96) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. dubna 2016 o výroční zprávě Evropské investiční banky (EIB) za rok 2014 (2015/2127(INI)).

(97) http://www.eib.org/efsi/governance/efsi-steering-board/minutes.htm,

http://www.eib.org/efsi/governance/efsi-investment-committee/decisions.htm.

(98) Příloha II nařízení o EFSI, oddíl 5.

(99) Čl. 1 odst. 4 návrhu, kterým se mění čl. 7 odst. 12 nařízení o EFSI.

(100) Čl. 1 odst. 14 návrhu, kterým se mění příloha II nařízení o EFSI.

PŘÍLOHA I STRUKTURA SPRÁVY EVROPSKÉHO FONDU PRO STRATEGICKÉ INVESTICE ŘÍDÍCÍ RADA Čl. 7 odst. 3 nařízení o EFSI a článek 4 revidované dohody o EFSI — Řídící rada se skládá ze čtyř členů: tři jmenuje Komise a jednoho EIB. Předseda řídící rady je volen ze zástupců Komise. — Řídící rada rozhoduje na základě konsenzu, přičemž nutné kvorum tvoří dva členové za Komisi a jeden za EIB. — Řídící rada EFSI rozhoduje o strategickém směrování využití záruky EU, včetně její alokace, provozních opatření a postupech a rizikovém profilu EFSI. — V souladu s článkem 4 dohody o EFSI řídící rada rovněž stanovuje odvětvové a zeměpisné koncentrační limity, poskytuje pokyny k rozdělení operací, upravuje kombinaci projektů, pokud jde o odvětví a země, pravidelně provádí přezkum podpory provádění EFSI a předkládá roční operační a finanční zprávy a výkazy, o operacích EFSI, jmenuje členy investičního výboru, vybírá kandidáty na pozice výkonných ředitelů a jejich zástupců, rozhoduje o velikosti tranše portfolia, které nese první ztrátu, specifikuje politiky a určuje pravidla platná pro operace s investičními platformami, národními podpůrnými bankami a fondy, rozhoduje o účasti třetích stran v EFSI, schvaluje společně s výkonným ředitelem a po konzultaci s investičním výborem produkty SMEW a provádí další úkoly specifikované v dohodě o EFSI. INVESTIČNÍ VÝBOR Čl. 7 odst. 7 až 12 a čl. 9 odst. 5 nařízení o EFSI a článek 5 dohody o EFSI — Investiční výbor je složen z osmi nezávislých odborníků a výkonného ředitele. Nezávislí odborníci musí mít vysokou úroveň zkušeností se strukturováním projektů a projektovým financováním na relevantních trzích, jakož i odborné znalosti v oblasti mikroekonomie i makroekonomie. — Odborníci musí mít zkušenosti s investováním v jedné nebo více z následujících oblastí: výzkum, vývoj a inovace; dopravní infrastruktura a inovativní dopravní technologie; energetická infrastruktura, energetická účinnost a energie z obnovitelných zdrojů; infrastruktura informačních a komunikačních technologií; ochrana a správa životního prostředí (do nového návrhu byla zahrnuta opatření v oblasti klimatu); vzdělávání a odborná příprava; zdraví a léčivé přípravky; malé a střední podniky; kulturní a tvůrčí odvětví; městská mobilita; sociální infrastruktura a sociální a solidární ekonomika; (do nového návrhu bylo zahrnuto zemědělství, rybolov a akvakultura). — Složení investičního výboru musí být kromě toho vyvážené co do počtu žen a mužů. — Řídící rada jmenovala odborníky na období jednoho roku. Toto období lze prodloužit, ale celkově nesmí přesáhnout šest let. — Investičnímu výboru předsedá výkonný ředitel. — Investiční výbor přijímá rozhodnutí o využití záruky EU prostou většinou, každý z jeho členů má jeden hlas, včetně výkonného ředitele. — S investičním výborem se rovněž kontrolují nové produkty pro SMEW. — Aby EIB mohla použít záruku EU na podporu investičních platforem nebo fondů a národních podpůrných bank či institucí, které investují do operací splňujících požadavky tohoto nařízení („způsobilé jednotky“), musí jí to investiční výbor schválit. Investiční výbor vyhodnotí soulad těchto jednotek a jejich konkrétních nástrojů s politikami stanovenými řídící radou a může se rozhodnout ponechat si právo schvalovat nové projekty předkládané v rámci schválených způsobilých jednotek. VÝKONNÝ ŘEDITEL Čl. 7 odst. 5 nařízení o EFSI a článek 6 dohody o EFSI — Výkonný ředitel, jemuž je nápomocen zástupce výkonného ředitele a který odpovídá řídící radě EFSI, odpovídá za každodenní řízení EFSI a přípravu zasedání investičního výboru, jimž také předsedá. — Výkonný ředitel rovněž spolu s řídící radou EFSI a po poradě s investičním výborem odpovídá za schvalování nových produktů svěřených EIF. — Dále odpovídá za vnější komunikaci a je mluvčím EFSI ve vztahu k politickým orgánům a veřejnosti.