EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.6.2011 
SEK(2011) 810 v kone čném znění 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Itálie na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému progr amu stability Itálie  na období 2011–2014 
{SEK(2011) 720 v kone čném znění} 
 
 
CS 2   CS Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Itálie na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému programu st ability Itálie na období 2011–2014 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 
a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik
1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Evropská rada schválila dne 26. b řezna 2010 návrh Evropské komise zahájit novou 
strategii pro zam ěstnanost a r ůst, Evropa 2020, založenou na intenzivn ější koordinaci 
hospodářských politik, které se zam ěří na klíčové oblasti, v nichž je t řeba přijmout 
opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný r ůst a konkurenceschopnost. 
(2) Dne 13. července 2010 p řijala Rada doporu čení týkající se hlavních sm ěrů 
hospodářských politik členských stát ů a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 
2010 přijala rozhodnutí o hlavní ch zásadách politik zam ěstnanosti členských stát ů3, 
které spole čně tvoří „integrované hlavní sm ěry“. Členské státy byly vyzvány, aby 
v rámci svých vnitrostátníc h politik v oblasti hospodá řství a zam ěstnanosti vzaly 
integrované hlavní sm ěry v úvahu. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú ř. věst. C, , s. . 
3 Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. kv ětna 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011. 
 
CS 3   CS (3) Komise dne 12. ledna 2011 p řijala první ro ční analýzu r ůstu představující pro EU 
začátek nového cyklu správy e konomických záležitostí a prvního evropského semestru 
ex-ante a integrované koordi nace politiky, jejímž základem je strategie Evropa 2020.  
(4) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 potvrdila priority  pro fiskální konsolidaci 
a strukturální reformy (v souladu se záv ěry Rady ze dne 15. února a 7. b řezna 2011 a v 
návaznosti na ro ční analýzu r ůstu vypracovanou Komisí). Zd ůraznila, že je t řeba 
přednostně se zaměřit na návrat ke zdravým rozpo čtům a fiskální udržitelnosti, na 
snižování nezam ěstnanosti prost řednictvím reforem trhu práce a na další úsilí 
o posílení r ůstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních 
opatření, jež budou sou částí program ů stability či konvergen čních program ů 
a národních program ů reforem. 
(5) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 rovn ěž vyzvala členské státy ú častnící se Paktu 
euro plus, aby v čas představily své závazky, aby m ohly být zahrnuty do program ů 
stability či konvergen čních program ů a národních program ů reforem. 
(6) Itálie dne 6. kv ětna 2011 p ředložila sv ůj aktualizovaný program stability 2011 pro 
období 2011–2014 a sv ůj národní program reforem na  rok 2011. Aby se vzaly v úvahu 
jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány sou časně.  
(7) Strukturální nedostatky postih ly italskou ekonomiku dlouho p řed vypuknutím 
současné světové hospodá řské a finan ční krize. Pr ůměrné tempo r ůstu reálného HDP 
mezi lety 2001 a 2007 se p řevážně kvůli stagnujícímu r ůstu produktivity pohybovalo 
kolem 1 %, což je pouze polovina pr ůměru hodnot eurozóny. Vzhledem k tomu, že 
tento vývoj zasáhl celou zemi, nedoš lo ke snížení velkých rozdíl ů, které existují 
v ekonomikách jednotlivých region ů. Přestože hospodá řství nebylo dot čeno rozsáhlou 
vnitřní nerovnováhou v soukromém sektoru, sv ětová krize jej vážn ě zasáhla. 
Zhroucení vývozu a následující sníž ení investic vedlo v období druhého čtvrtletí roku 
2008 až druhého čtvrtletí roku 2009 k prudkému  poklesu reálného HDP p řibližně o 
7 %. Prudký pokles HDP se odrazil také na výši hrubého ve řejného dluhu, který 
v předchozích deseti letech postupn ě klesal: na konci roku 2010 tak hrubý ve řejný 
dluh vzrostl na 119 %. Zam ěstnanost klesala mnohem mén ě a míra nezam ěstnanosti se 
v období let 2008–2009 díky vlá dou financovaným program ům zaměřeným na snížení 
počtu odpracovaných hodin zvýšila pouze mírn ě. Ve druhé polovin ě roku 2009 se 
italská ekonomika za čala díky zvyšujícímu vývozu pomalu  zotavovat. Situace na trhu 
práce byla v roce 2010 stále nejistá a na konci roku se míra nezam ěstnanosti ustálila na 
8,5 %. Vzhledem k velmi vysokému pom ěru veřejného dluhu k HDP provád ěla Itálie 
během krize p řiměřenou a obez řetnou fiskální politiku, neuskute čnila žádné rozsáhlé 
stimulační opatření, a udržela tak schodek ve řejných financí v letech 2009–2010 pod 
průměrnými hodnotami eurozóny.  
(8) Na základ ě hodnocení aktualizovaného pr ogramu stability podle na řízení Rady (ES) č. 
1466/97 je Rada toho názor u, že makroekonomický scéná ř, z něhož program vychází, 
je realistický. Cílem programu je snížit do roku 2012 schodek ve řejných financí pod 
referenční hodnotu 3 % HDP, a to prost řednictvím dalšího omezování výdaj ů a 
pomocí dodate čných příjmů v důsledku důslednějšího dodržování da ňových předpisů. 
Po odstran ění nadměrného schodku je dalším bodem programu dosáhnout do konce 
programového období (2014) st řednědobého cíle v podob ě strukturáln ě vyrovnaného 
rozpočtu, a to také díky závazku další ho omezování primárních výdaj ů. Program 
předpokládá, že pom ěr veřejného dluhu k HDP dosáhne maxima v roce 2011 a poté se 
 
CS 4   CS bude současně s růstem primárních p řebytků stále rychleji snižovat. Podle doporu čení 
Rady na základ ě pravidel postupu p ři nadměrném schodku se plánované pr ůměrné 
roční fiskální úsilí v období 201 0–2012 pohybuje nad úrovní 0,5 % HDP a 
předpokládané tempo úprav po roce 2012 zna čně převyšuje požadavky stanovené v 
Paktu o stabilit ě a růstu. Dosažení plánovaného snížení schodku ve řejných financí a 
míry veřejného dluhu bude vyžadovat p řísné plnění rozpočtu, a má-li se zvýšit 
věrohodnost programu, je t řeba získat více informací  o plánovaných konsolida čních 
opatřeních.  
(9) Dosažení trvalé a v ěrohodné konsolidace a p řijetí strukturálních opat ření na podporu 
růstu je pro Itálii vzhl edem k velmi vysokému ve řejnému zadlužení, jehož výše v roce 
2011 činí přibližně 120 % HDP, klí čovou prioritou. Pokud jde o období do roku 2012, 
závisí dosažení cíl ů v oblasti schodku ve řejných financí stanovených v programu 
stability, tj. odstran ění nadměrného schodku do roku 2012, na plném provedení již 
přijatých opat ření. Další kroky by bylo t řeba podniknout nap říklad tehdy, pokud by 
příjmy získané v d ůsledku důslednějšího dodržování da ňových předpisů nedosahovaly 
výše, se kterou se po čítá v rozpo čtu, nebo pokud by nastaly potíže p ři plánovaném 
omezování kapitálových výdaj ů. Pokud jde o období 2013–2014, nový t říletý 
rozpočtový rámec stanoví, že konkrétní opat ření na podporu konsolida čního úsilí je 
třeba přijmout do října 2011. P řestože byl v posledních letech rozpo čtový rámec 
výrazně posílen, má zavedení závazných výdajových strop ů a další zlepšování 
rozpočtového dohledu ve všech subsektorech vládních institucí zlepšit fiskální 
disciplínu a posílit v ěrohodnost st řednědobé rozpo čtové strategie.  
(10) Navzdory relativn ě vysokému r ůstu pracovních míst v p ředkrizových letech vykazuje 
italský trh práce ur čité strukturální nedostatky. Pr acovníci se smlouvami na dobu 
neurčitou jsou chrán ěni více než pracovníci v krátkodobém pracovním pom ěru nebo se 
smlouvami na dobu ur čitou, zvlášt ě pokud jsou ú ředně vedeni jako osoby samostatn ě 
výdělečně činné, ale ve skute čnosti jsou ve standa rdním pracovním pom ěru ve vztahu 
podřízenosti k zam ěstnavateli. U první výše zmi ňované skupiny povoluje pracovní 
právo hromadné propoušt ění nebo propoušt ění z ekonomických d ůvodů pouze ve 
velmi omezeném po čtu případů. Současně s tím ne všichni propušt ění pracovníci 
dostávají p říslušnou podporu p říjmů, neboť segmentace trhu práce jde ruku v ruce 
s fragmentací systému dávek v nezam ěstnanosti. V roce 2010 dosáhla míra 
nezaměstnanosti mezi pracovníky do 25 let 27,8 %. Nezam ěstnanost u mladých lidí 
však nebyla všude stejn ě vysoká: v jižních regionech Itál ie dosahovala ve srovnání se 
severními oblastmi dvojnásobku. Role u čňovského a odborného vzd ělávání není 
dostatečně zdůrazňována. V Itálii v sou časnosti neexistuje – bezesporu užite čný a 
potřebný – jednotný systém osv ědčování dovedností a uznávání standard ů odborné 
přípravy a profesních norem, který by byl uznáván na celém území. Tento nedostatek 
komplikuje mobilitu pracovních si l a dosažitelnost pracovních p říležitostí v Itálii.  
Existuje prostor pro zlepšení ú činnosti služeb zam ěstnanosti, zvlášt ě v regionech 
s vysokou mírou nezam ěstnanosti. Nakonec je t řeba poznamenat, že stále častým 
jevem je v Itálii nehlášená práce.  
(11) S ohledem na stálý úbytek konkurences chopnosti, ke kterému dochází od konce 
devadesátých let, je t řeba přizpůsobit vývoj mezd r ůstu produktivity; vyjednávání na 
úrovni podnik ů může v této souvislosti hrát významnou roli a m ůže také pomoci p ři 
řešení regionálních rozdílností na trhu pr áce. Reforma rámce pro vyjednávání z roku 
2009 zavedla mimo jiné také možnost využití deregula čních doložek (jedná se o 
 
CS 5   CS odchylky u mezd dohodnutých na  národní úrovni pro ur čitý sektor). Tato možnost 
však dosud není široce využívána.  
(12) Míra zam ěstnanosti žen po celé zemi je o více než 20 procentních bod ů nižší než míra 
zaměstnanosti muž ů. V jižních regionech byla v roce 2009 zam ěstnána necelá t řetina 
žen ve věku 20–64 let, a to jak kv ůli relativn ě nízké míře aktivity, tak z d ůvodů vysoké 
nezaměstnanosti. Relativn ě vysoké zdan ění práce snižuje poptávku po pracovních 
místech, zvlášt ě v případě závislých manžel ů/manželek, a má negativní dopad na 
poptávku po pracovních silách ze strany podnik ů. Aby se podpo řila zaměstnanost žen, 
národní program reforem se odvolává na plán p řijatý v roce 2010 za ú čelem 
koordinace úsilí všech úrovní ve řejné správy na podporu dosažení souladu mezi 
pracovním a soukromým životem. Vláda nedávno zavedla da ňové pobídky pro 
společnosti v regionech s vysokou nezam ěstnaností, které p řijímají znevýhodn ěné 
pracovníky, v četně těch, kteří pracují v odv ětví nebo zam ěstnání, které se vyzna čuje 
výrazně nerovnovážným zastoupením muž ů a žen. Program také vyhlašuje reformu 
daňového systému za ú čelem postupného p řenesení da ňového zatížení z práce na 
spotřebu, což by mohlo pomoci p ři zvyšování zam ěstnanosti. 
(13) Ve srovnání se situací v EU obecn ě jsou náklady na podnikání  v Itálii stále vysoké, 
zvláště v jižních regionech a navzdory nedávno p řijatým opat řením na zlepšení 
podnikatelského prost ředí a na podporu výkonnosti a odpov ědnosti ve řejné správy. 
Stále ješt ě je třeba odstranit zna čné množství regulativních a administrativních 
překážek na trzích se zbožím a službami, zvlášt ě u profesionálních služeb. V roce 
2009 byl p ředstaven koncept zvláštního zákona o hospodá řské soutěži (Legge annuale 
per il mercato e la concorrenza) jako  legislativního nástroje na podporu hospodá řské 
soutěže a ochrany spot řebitele, který však dosud nebyl p řijat. Dlouhé postupy 
prosazování smluvního práva jsou další sl abinou italského podnikatelského prost ředí. 
Nebankovní financování r ůstu podnik ů je v Itálii stále pom ěrně řídkým jevem, zvlášt ě 
pokud jde o malé a st řední podniky. P ředevším financování vlastního kapitálu a 
rizikový kapitál hrají stále omezenou roli, a to navzdory jejich potenciálu, pokud jde o 
podporu r ůstu velikosti podnik ů, expanzi na nové sv ětové trhy a zlep šování správy a 
řízení spole čnosti.  
(14) Výdaje na výzkum a vývoj vzrostly  v uplynulých deseti letech pouze mírn ě. Intenzita 
výzkumu a vývoje proto z ůstává nízká, p ředstavuje p řibližně 1,27 % HDP a pohybuje 
se hluboko pod pr ůměrem EU (1,90 %). Tento rozdíl je zp ůsoben především nízkou 
úrovní pr ůmyslového výzkumu: ten p ředstavuje 0,64 % HDP ve srovnání s 1, 23 % v 
EU-27. Intenzita rizikového ka pitálu je také stále velmi nízká. Národní program 
reforem p řináší řadu opat ření, včetně dočasných da ňových úlev pro spole čnosti 
investující do výzkumných projekt ů univerzit nebo subjekt ů veřejného sektoru, avšak 
cíl 1,53 % stanovený pro činnosti výzkumu a vývoje jen nepatrn ě převyšuje stávající 
úrovně.  
(15) Itálie je t řetím nejv ětším příjemcem prost ředků z fondů politiky soudržnosti EU: 
v období 2007–2013 obdržela p řibližně 8 % z celkového rozpo čtu vyhrazeného pro 
tuto politiku. V polovin ě programového období p ředstavuje skute čně využitý podíl 
fondů EU pouze 16,8 % a je mnohem nižší v jižních „konvergen čních“ regionech.  
 
CS 6   CS (16) Itálie učinila v rámci Paktu euro plus řadu závazk ů.4 Národní program reforem 
zmiňuje některá nedávno p řijatá opat ření a v hrubých rysech nasti ňuje plány pro 
budoucí reformu, která má v souladu se zásadam i Paktu euro plus zlepšit udržitelnost 
veřejných financí a finan ční stabilitu, posílit konku renceschopnost a zvýšit 
zaměstnanost. Novým d ůležitým závazkem p řijatým práv ě za účelem dosažení 
souladu se zásadami obsaženými v Paktu euro plus, je úmysl vlády zm ěnit ústavu, aby 
se posílila rozpo čtová disciplína. Tyto skute čnosti byly posouzeny a vzaty v úvahu p ři 
tvorbě doporučení. 
(17) Komise posoudila program stability a národní program reforem, v četně závazků Itálie 
v rámci Paktu euro plus.5 Vzala v úvahu nejenom jeji ch význam pro udržitelnou 
fiskální a socioekonomickou pol itiku Itálie, ale také t o, zda jsou v souladu s p ředpisy a 
hlavními sm ěry EU, vzhledem k tomu, že je t řeba posílit správu  ekonomických 
záležitostí Evropské unie jako celku podn ětem ze strany Unie, který podpo ří budoucí 
národní rozhodnutí. Ve sv ětle výše uvedeného považuje Komise italský plán 
konsolidace na období 2011–2014 až do roku 2012 za v ěrohodný; v období 2013–
2014 by m ěl být podpo řen konkrétními opat řeními zam ěřenými na dosažení trvalého 
snižování velmi vysokého ve řejného dluhu. Národní plán reforem p ředstavuje 
komplexní soubor iniciativ ve všech oblas tech strategie Evropa 2020; je však t řeba 
učinit další opat ření, která by pomohla vy řešit dlouhodob ě existující strukturální 
nedostatky zd ůrazněné krizí. Aby se podpo řil italský potenciál r ůstu a vytvá ření 
pracovních p říležitostí a vyrovnal rozdíl mezi jižní a severní Itálií, je t řeba v období 
2011–2012 podniknout další kroky zam ěřené na lepší fungování trhu práce, otev ření 
trhů se zbožím a službami v ětší konkurenci, zlepšení podnikatelského prost ředí, 
posílení politiky výzkumu a inovací a podporu rychlejšího a lepšího využívání fond ů 
soudržnosti EU. 
(18) Na základ ě tohoto hodnocení a také s ohledem na doporu čení Rady podle čl. 126 odst. 
7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. června 2010 p řezkoumala Rada 
aktualizovaný italský program stability 2011 a její stanovisko6 je zformulováno 
především v doporu čení uvedeném níže v bod ě 1. S ohledem na záv ěry Evropské rady 
ze dne 25. b řezna 2011 p řezkoumala Rada národní program reforem Itálie, 
DOPORU ČUJE, aby Itálie v období 2011–2012 p řijala náležitá opat ření a: 
(1) Provedla plánované fiskální konsolidace v letech 2011 a 2012 za ú čelem odstran ění 
nadměrného schodku. Zcela využila jakéhokoliv neo čekávaného pozitivního vývoje 
za účelem rychlejšího snižování schodku ve řejných financí a ve řejného dluhu a byla 
připravena zabránit odchylkám p ři provádění rozpočtu. Podpo řila cíle na období 
2013–2014 konkrétními opat řeními do října 2011, jak je stanoveno v novém 
víceletém rozpo čtovém rámci. Posílila tento rámec zavedením závazných 
výdajových strop ů a zlepšila dohled ve všech subs ektorech vládních institucí.  
(2) Učinila opat ření v boji proti segmentaci pracovního trhu a za tímto ú čelem 
přezkoumala vybrané aspekty právních p ředpisů v oblasti ochrany zam ěstnanců a 
uceleným zp ůsobem reformovala stávající nejednotný systém dávek 
                                                 
4 Podrobnosti o t ěchto závazcích lze nalézt v dokumentu SEK(2011) 720. 
5 SEK(2011) 720. 
6 Podle čl. 5 odst. 3 na řízení Rady (ES) č. 1466/97. 
 
CS 7   CS v nezaměstnanosti. Zvýšila úsilí v bo ji proti nehlášené práci. U činila také opat ření na 
podporu v ětší účasti žen na trhu práce zvýšením dostupnosti pe čovatelských za řízení 
po celé zemi a poskytováním finan čních pobídek nezat ěžujících rozpo čet pro osoby, 
které představují druhý zdroj rodinného rozpo čtu, aby vstoupily na trh práce.  
(3) V souladu se zákonem z roku 2009, kter ý reformoval rámec pro kolektivní 
vyjednávání a po konzultaci se sociálními partnery v souladu s národními postupy přijala opat ření, aby zajistila, že r ůst mezd bude lépe odrážet vývoj produktivity a 
místní a podnikové podmínky.  
(4) Zavedla opat ření podporující v ětší hospodá řskou sout ěž v odvětví služeb, zvlášt ě 
pokud jde o profesionální služby. P řijala v roce 2011 zákon o hospodá řské soutěži 
(Legge annuale per il mercato e la concorrenza) s p řihlédnutím k doporu čením 
antimonopolního ú řadu. Zkrátila nep řiměřenou délku postup ů prosazování 
smluvního práva. U činila kroky na podporu p řístupu malých a st ředních podnik ů na 
kapitálové trhy odstran ěním překážek v právních p ředpisech a snížením náklad ů. 
(5) Zlepšila rámec pro investice soukromé ho sektoru do výzkumu a inovací rozší ř
ením 
stávajících fiskálních pobídek, zlepše ním podmínek pro rizikový kapitál a podporou 
inovativních schémat zadávání ve řejných zakázek.  
(6) Učinila opat ření na urychlení výdaj ů na podporu r ůstu spolufinancovaných z fond ů 
politiky soudržnosti, aby se snížily p řetrvávající rozdíly mezi regiony zlepšením 
správních kapacit a politic ké správy. Dodržela závazky u činěné v národním 
strategickém referen čním rámci, pokud jde o množství zdroj ů a kvalitu výdaj ů. 
V Bruselu dne […]. 
 Za Radu 
 p ředseda