ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o průběžném hodnocení programu Erasmus Mundus II (2009–2013) /* COM/2012/0515 final */





OBSAH ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o průběžném hodnocení programu Erasmus Mundus II (2009–2013) 1........... ÚVOD........................................................................................................................... 3 2........... SOUVISLOSTI VNĚJŠÍHO HODNOCENÍ................................................................ 3 3........... VNĚJŠÍ HODNOCENÍ................................................................................................ 4 3.1........ Podmínky hodnocení...................................................................................................... 4 3.2........ Metodika....................................................................................................................... 4 3.3........ Závěry hodnotitele.......................................................................................................... 4 3.3.1..... Novinky programu EM II............................................................................................... 4 3.3.2..... Další obecné závěry........................................................................................................ 6 3.3.3..... Význam.......................................................................................................................... 6 3.3.4..... Efektivnost..................................................................................................................... 6 3.3.5..... Udržitelnost.................................................................................................................... 7 3.3.6..... Účinnost......................................................................................................................... 7 3.3.7..... Řízení programu: podoba a struktura............................................................................... 7 4........... HLAVNÍ DOPORUČENÍ VYPLÝVAJÍCÍ Z VNĚJŠÍHO HODNOCENÍ................... 9 4.1........ Obecná doporučení týkající se významu.......................................................................... 9 4.2........ Obecná doporučení týkající se efektivnosti...................................................................... 9 4.3........ Obecná doporučení týkající se udržitelnosti..................................................................... 9 4.4........ Obecná doporučení týkající se účinnosti.......................................................................... 9 5........... ZÁVĚRY KOMISE..................................................................................................... 10 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o průběžném hodnocení programu Erasmus Mundus II (2009–2013) 1. ÚVOD Průběžné hodnocení programu Erasmus Mundus II (dále jen „EM“) bylo Evropskou komisí zahájeno v návaznosti na požadavky rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1298/2008/ES ze dne 16. prosince 2008, kterým se zavádí akční program Erasmus Mundus[1]. Cílem tohoto hodnocení bylo posoudit význam, efektivnost, udržitelnost a účinnost uvedeného programu, přičemž byla pozornost věnována zejména novinkám zavedeným ve fázi II zmíněného programu. Toto hodnocení zahrnovalo všechny tři akce (akci 1, akci 2 a akci 3) v průběhu prováděcího období 2009–2011. Hodnocení bylo vedeno řídící skupinou tvořenou zástupci generálních ředitelství Evropské komise (GŘ pro vzdělávání a kulturu, GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a GŘ pro rozšíření), Evropské služby pro vnější činnost a Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast, které se všechny na programu EM podílely. Plné znění hodnocení je k dispozici na internetové adrese: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. Tato zpráva o průběžném hodnocení se předkládá v souladu s článkem 13 rozhodnutí o zavedení akčního programu EM. Vychází ze závěrů průběžného hodnocení programu EM II týkajících se dosažených výsledků a kvalitativních aspektů provádění programu. Předkládá stanovisko Komise k hlavním závěrům a doporučením průběžného hodnocení. Tyto závěry a doporučení vycházejí z obsáhlých průzkumů a rozhovorů vedených s účastníky programu EM a s hlavními zúčastněnými stranami. 2. SOUVISLOSTI VNĚJŠÍHO HODNOCENÍ Program EM II (2009–2013) má za cíl zvýšit kvalitu evropského vysokého školství, pomoci zlepšit profesní uplatnění studentů a prostřednictvím mezinárodní spolupráce podpořit dialog a porozumění mezi národy i kulturami a přispět k udržitelnému rozvoji třetích zemí v oblasti vysokoškolského vzdělávání v souladu s cíli vnější politiky EU. Rozpočet programu EM přesahuje 950 milionů EUR, z nichž je přibližně 494 milionů EUR přidělených na akce 1 a 3 vyčleněno z rozpočtu EU na vzdělávání a 460 milionů EUR přidělených na akci 2 je vyčleněno z řady různých nástrojů financování. Struktura programu EM II 2009–2013 byla vytvořena prostřednictvím následujících akcí: – akce 1: společné programy EM vynikající kvality na magisterské i doktorské úrovni, zahrnující stipendia určená studentům / akademickým pracovníkům za účelem zajistit jejich účast v těchto programech, – akce 2: partnerství EM mezi evropskými vysokoškolskými institucemi a vysokoškolskými institucemi ze třetích zemí, zahrnující stipendia určená studentům a akademickým pracovníkům pro účely mobility na všech akademických úrovních. Tato akce nahrazuje někdejší program pro externí spolupráci („External Cooperation Window“), – akce 3: propagace evropského vysokého školství prostřednictvím projektů, které mají zvýšit přitažlivost Evropy jako místa vzdělávání a jako světového centra s vynikající kvalitou studia. Novinky EM II: ve fázi II byla oblast působnosti programu EM rozšířena o tyto nové hlavní rozměry: – rozšíření společných programů na doktorskou úroveň, – nabídku stipendií pro evropské studenty, – začlenění programu pro externí spolupráci do programu EM v rámci akce 2 a rozšíření jeho oblasti působnosti, – umožnění účasti vysokoškolských institucí ze třetích zemí na společných programech EM. 3. VNĚJŠÍ HODNOCENÍ 3.1. Podmínky hodnocení Na základě nabídkového řízení[2] byl k provedení hodnocení vybrán Institut veřejné politiky a řízení (PPMI). Průběžné hodnocení se vztahovalo na období 2009–2011, během něhož byla podána řada výzev k předložení návrhů na uskutečňování programu. Záměrem průběžného hodnocení bylo nalézt odpovědi na otázky hodnocení týkající se významu a užitečnosti, účinnosti, efektivnosti, udržitelnosti a přidané hodnoty programu pro Evropskou unii. U každé otázky poskytlo průběžné hodnocení konkrétní doporučení, jak lze z pohledu Komise, příjemců a potenciálních žadatelů dále zlepšovat intervenční logiku, cíle, podobu, provádění a výsledky programu. 3.2. Metodika Použitá metodika vychází ze souboru 45 hodnotících otázek a podotázek/provozních otázek. Pro zodpovězení těchto otázek byly vymezeny konkrétní ukazatele a hodnotící kritéria. 3.3. Závěry hodnotitele 3.3.1. Novinky programu EM II — Společné doktorské programy EM Společné magisterské a doktorské programy financované v rámci akce 1 měly značnou přidanou hodnotu, jelikož napomohly úspěšnosti absolventů při hledání zaměstnání a/nebo dalších pozic ve výzkumu. Za největší výhody studentů programu EM oproti ostatním absolventům vysokých škol bylo možno považovat mezinárodní zkušenosti a mezikulturní dovednosti. Zařazení doktorské a post-doktorské spolupráce do programu EM II bylo jednou z nejúspěšnějších inovací fáze II, jež zajistila účast mnoha prestižních vysokoškolských institucí. — Nová akce 2 programu EM Akce 2 byla spolu s konkrétními cíli týkajícími se spolupráce s třetími zeměmi začleněna do koncepce programu, jež řešila možný rozpor mezi udržitelným rozvojem třetích zemí (akce 2) a prosazováním vynikající kvality studia (akce 1). Program EM II byl proto koncipován tak, aby zabránil „odlivu mozků“. Nová akce zahrnuje dvě oblasti: jednu pro rozvojové země (oblast 1) a druhou pro průmyslově vyspělé země (oblast 2). Rozhovory s příjemci z řad institucí i s individuálními příjemci a rovněž případové studie naznačují, že cíle v oblasti spolupráce a vynikající kvality studia se spíše vzájemně doplňovaly, než by si odporovaly. Příjemci ze třetích zemí oceňují velmi pozitivní dopad spolupráce na kapacity vysokoškolských institucí ve svých zemích. Zúčastněné strany ze třetích zemí nicméně zdůraznily nutnost oboustranně prospěšnějších vztahů mezi vysokoškolskými institucemi z EU a ze třetích zemí. — Nabídka stipendií pro studenty z Evropské unie Tato nová fáze programu EM poskytla přidanou hodnotu studentům z EU při hledání zaměstnání nebo dalších pozic ve výzkumu (předtím byla určena pouze studentům ze třetích zemí). Mezinárodní zkušenosti a mezikulturní dovednosti představují významné výhody programu EM, které jsou nyní poskytovány také studentům z EU. V rámci akce 1 však lze granty evropským studentům považovat za nejméně úspěšnou novinku programu (granty kategorie B určené pro studenty z EU nebyly dostatečně hodnotné, aby studenty přilákaly). Dále je třeba poznamenat, že pro přilákání evropských studentů je klíčové dostatečné množství informací. Získat evropské studenty pro akci 2 (mobilita) byl rovněž problém. Představitelé partnerských institucí v oblasti 2 (průmyslově vyspělé země) akce 2, kteří se účastnili rozhovorů, byli nicméně pevně přesvědčeni, že mobilita směřující do průmyslově vyspělých třetích zemí a z těchto zemí by měla zůstat součástí budoucích programů EM, jelikož podporuje vynikající kvalitu studia a poskytuje skvělou příležitost budovat vztahy s vysokoškolskými institucemi v hlavních světových ekonomikách. — Umožnění účasti vysokoškolských institucí ze třetích zemí na akci 1 programu jakožto plnoprávných partnerů Tato novinka poskytla vysokoškolským institucím ve třetích zemích příležitost podílet se v rámci konsorcií na podobě společných celoevropských programů. Spolupráci mezi vysokoškolskými institucemi z EU a z neevropských zemí brzdí různorodost vnitrostátních systémů vysokoškolského vzdělávání. Účast neevropských vysokoškolských institucí v programu EM naráží na právní předpisy, problémy spojené s řízením, omezené zdroje a specifika různých oborů. Vysokoškolské instituce ze zemí mimo EU a partneři z EU překonávají překážky související s různorodostí vnitrostátních systémů, administrativními problémy, koordinací konsorcií, diplomy a společnými diplomy nebo sjednocením nákladů na vzdělávání v rámci konsorcia. Obecně vzato byly problémy překonávány ad hoc, v budoucnu však bude jejich řešení vyžadovat systémovější opatření. V souvislosti s programem EM II vyjádřili příjemci z řad institucí své nadšení z toho, že tento program přispěl k posílení mezinárodních vazeb mezi evropskými institucemi a institucemi ze třetích zemí. Příklady jednoznačně prokázaly přínos programu pro internacionalizaci systémů vysokoškolského vzdělávání v zúčastněných zemích (rozšíření příležitostí mezinárodní spolupráce mezi institucemi). 3.3.2. Další obecné závěry Toto průběžné hodnocení bylo užitečné, neboť přineslo více informací o konečných cílech příjemců programu EM II: – Příjemci v rámci akce 1 tvrdili, že hlavním cílem jejich vybraných projektů je vynikající kvalita výuky a výzkumu. – Příjemci v rámci akce 2 – oblasti 1 kladli důraz na spolupráci, mobilitu a budování kapacit. – Zúčastněné strany podílející se na akci 2 – oblasti 2 prohlašovali, že hlavním motivem zapojených institucí je vynikající akademická kvalita. Program EM přispěl k posílení konkurenceschopnosti evropského vysokého školství, neboť napomohl tomu, aby systémy vysokoškolského vzdělávání mohly v rámci společných programů nabízet homogennější podobu vzdělávání. Cíle programu EM II byly v souladu s politickými iniciativami EU i s jejími politickými prioritami. V budoucnu by se však program EM II mohl více zaměřit na zaměstnatelnost mladých lidí, jak zdůrazňuje strategie Evropa 2020. Program poskytuje absolventům vysokých škol cenné profesní dovednosti, avšak jejich skutečná zaměstnatelnost se mezi regiony a obory výrazně lišila. 3.3.3. Význam Cíle programu EM II zůstaly i nadále velmi významné, přestože potřeby cílových skupin a zúčastněných stran byly poměrně rozmanité. Jak společné programy (akce 1), tak mobilita (akce 2) se podílejí na propagaci vynikající kvality studia, budování kapacit a na rozvoji mezinárodní spolupráce. Příjemci ze třetích zemí zdůraznili potenciál programu přispívat k budování kapacit jejich vysokoškolských institucí. Nebezpečí „odlivu mozků“ ze třetích zemí přetrvalo, zúčastněné strany ze třetích zemí však také naznačily, že by mohl být posílen rozvojový aspekt zajištěním vyváženějších a oboustranně prospěšnějších vztahů mezi účastníky z EU a ze třetích zemí. Program EM II byl úzce spojen s ostatními programy EU, s nimiž se vzájemně doplňoval, konkrétně s programem celoživotního učení, programy Tempus, Alfa a Edulink a s akcemi Marie Curie. 3.3.4. Efektivnost Ačkoliv program přispěl ke strategickým politikám EU, jeho dopad na Boloňský proces byl smíšený a v různých zemích se lišil. Jeho přínos byl velmi významný v některých třetích zemích, především v sousedních zemích, a zejména v oblasti právních předpisů nezbytných pro uznávání společných diplomů a mechanismů uznávání kreditů. Má se nicméně za to, že těmto otázkám by mělo být věnováno více úsilí jak v rámci EU, tak ve třetích zemích. Program celkově významně přispívá k posilování mezinárodní orientace zúčastněných institucí, tento proces je však třeba vnímat v kontextu širší mezinárodní spolupráce a vzít přitom v úvahu odlišnou situaci ve vysokoškolských institucích. Program je chápán jako nesilové řešení („soft power“) zaměřené na změnu postojů a názorů politických činitelů i zúčastněných stran. V některých případech se účastníci programu EM II k mezinárodní spolupráci zavázali již před dlouhou dobou. Co se týče zjištěných problémů, hodnocení určilo tři okruhy překážek týkajících se mobility: 1) překážky související s různorodostí vnitrostátních systémů vysokoškolského vzdělávání; 2) překážky související s podobou programu; 3) překážky související s administrativní zátěží a spolufinancováním (konsorcia EM obvykle svěřují centralizovanou správu a řízení svým koordinačním institucím. Tyto instituce se snaží dosáhnout administrativní a finanční efektivnosti, která zahrnuje identifikaci možných zdrojů spolufinancování). 3.3.5. Udržitelnost Zúčastněné instituce byly většinou značně internacionalizované a měly zaměstnance odpovědné za řízení mezinárodních projektů, avšak téměř polovina příjemců uvedla, že nemá lidské zdroje na to, aby se vypořádala s pracovní zátěží spojenou se společným projektem EM. Zúčastněné instituce obecně byly připraveny na ukončení financování z EU, ale doufaly, že bude probíhat postupně. Značka EM umožnila institucím, které ve svém oboru vynikají, avšak nemají mezinárodní prestiž, získat přístup k externím zdrojům financování a docílit snazšího uznávání svých studijních programů. Pokud by si dřívější příjemci mohli tuto značku ponechat po skončení období financování, zvýšila by se tím udržitelnost jejich studijních programů. Propagace programu a využití jeho výsledků mohou zvýšit udržitelnost projektů EM. Zvlášť motivované a aktivní při propagaci programu EM a rozvoji identity jeho absolventů je sdružení absolventů EM (EMA). Propagační činnost sdružení EMA měla převážně podobu propagace samotného programu spíše než propagace Evropy jako místa pro studium. 3.3.6. Účinnost Program byl realizován účinným způsobem. Hodnocení účinnosti programu uvádí následující podrobnosti: — Většiny plánovaných výsledků programu má být dosaženo do roku 2013, a to s nižšími náklady, než se původně předpokládalo. — Výsledků programu bylo dosahováno se srovnatelnými nebo dokonce nižšími náklady v porovnání s náklady podobných stipendijních programů. Analýza naznačuje, že dosažení stejných výsledků s menším množstvím finančních prostředků nebylo problematické, neboť program byl realizován účinným způsobem, pokud jde o rozpočet i dosažené výsledky. — Ve druhé fázi programu EM byly zavedeny příslušné administrativní nástroje, například výpočty vynaložených nákladů vycházející z paušálních částek. Přestože se počet zpráv o činnosti během uskutečňování programu snížil, příjemci hodnotili svou účast v EM jako náročnou. 3.3.7. Řízení programu: podoba a struktura Příjemci programu hodnotili přípravu a provádění projektů EM pozitivně, až na značnou administrativní zátěž. Příjemci upozornili na další možná zjednodušení (např. zprávy o činnosti) včetně nahrazení přístupu vyžadujícího každoroční aktualizaci žádosti. Monitorování a hodnocení projektu bylo především kvantitativní. V budoucnu lze potenciál projektu hodnocení kvality EM (EMQA) využít také k lepšímu hodnocení kvality společných programů se zapojením terénních odborníků. Příjemci byli spokojeni se službami Výkonné agentury (EACEA) i s informacemi a poradenskými službami poskytovanými vnitrostátními strukturami, vnitrostátními kancelářemi programu Tempus a delegacemi EU. Přestože mechanismy výběru projektů byly efektivní, nízká úspěšnost projektů u některých akcí a oblastí způsobila pokles důvěry cílových skupin v transparentnost výběru projektů. Rozdělení odpovědnosti mezi GŘ při provádění akcí 1 a 2 spolu s absencí jednoho výboru, který by zodpovídal za celý program, nepřispívají k rozvoji součinnosti jednotlivých akcí programu. Nedostatky ve strategické koordinaci jsou však do určité míry vyváženy dobrou koordinací na operační úrovni, jelikož za řízení všech akcí v rámci Výkonné agentury (EACEA – Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast) odpovídá jediný útvar. Je třeba ustavit jeden výbor (zahrnující představitele GŘ EAC, GŘ DEVCO i ostatních generálních ředitelství a útvarů Evropské komise), který by řídil program v období po roce 2013. 4. HLAVNÍ DOPORUČENÍ VYPLÝVAJÍCÍ Z VNĚJŠÍHO HODNOCENÍ Obecná doporučení 4.1. Obecná doporučení týkající se významu Podle obecných doporučení vyplývajících z hodnocení lze význam programu zvýšit prostřednictvím vyváženějších programových cílů a posílených vazeb mezi EM a ostatními programy EU v oblasti vysokoškolského vzdělávání. 4.2. Obecná doporučení týkající se efektivnosti Za účelem zvýšení efektivnosti se doporučení vyplývající z hodnocení vztahují k těmto hlavním otázkám: zaměstnatelnost, programová vyváženost mezi cíli týkajícími se vynikající kvality studia, budování kapacit a zastoupení různých částí světa, zapojení zaměstnavatelů, pomoc při vydávání víz a mapování osvědčených postupů. Co se týče zaměstnatelnosti, aktivity v rámci programu by mohly více přispívat k mezinárodní mobilitě a spolupráci v oblasti odborného vzdělávání poskytovaného vysokoškolskými institucemi za účelem přípravy vysoce kvalifikovaných odborníků. Je třeba udržet a posílit vyváženost mezi cíli programu, pokud jde o vynikající kvalitu studia, rozvoje kapacit a zastoupení různých částí světa. Měly by být poskytnuty pobídky k zapojení širší škály institucí z kandidátských a potenciálních kandidátských zemí do programu a k posílení jejich kapacit, aby se zajistila vyvážená mobilita. Měly by být podporovány osvědčené postupy zapojení zaměstnavatelů a nutná je také informační činnost v kandidátských a potenciálních kandidátských zemích. Jelikož hlavní překážky souvisejí s administrativními otázkami, je důležité, aby GŘ EAC i nadále podporovalo opatření Evropské komise s cílem zjednodušit proces vydávání víz příjemcům podpory z evropských programů mobility, které je v současné době prosazováno prostřednictvím směrnic. Žadatelé i příjemci by měli být informováni o osvědčených postupech. 4.3. Obecná doporučení týkající se udržitelnosti Otázka zajištění udržitelnosti vyvolává u příjemců podpory z programu EM velké obavy. Doporučení ohledně udržitelnosti souvisejí s lepším využíváním omezených finančních prostředků z EU. Užitečné může být rovněž sdílení osvědčených postupů a integrovanější podoba programu. Ačkoli existuje nebezpečí závislosti na financování z EU, je také pravda, že žádost o financování z ostatních nástrojů vyžaduje prohloubení a rozšíření akademických sítí a pomáhá tak vytvářet vynikající studijní programy i partnerství. Je důležité sdílet osvědčené postupy, aby bylo možné pomoci partnerům posílit jejich mechanismy uznávání a šetřit zdroje vynakládané na jejich vývoj. 4.4. Obecná doporučení týkající se účinnosti Podle doporučení průběžného hodnocení lze účinnost programu zvýšit spojením finančních příspěvků s jednotlivými opatřeními s jasně vymezenými politickými cíli, které patřičně zohledňují specifické potřeby různých regionů světa při určování oborových priorit, úrovně zásahu – bakalářské, magisterské, doktorské –, diplomové vs. kreditové mobility atd.), zlepšením monitorování a hodnocení budoucích projektů a zefektivněním propagace programu. Přezkoumat vyváženost různých akcí a jejich oblastí v programu na období po roce 2013, a to v souladu s jasně vymezenými politickými cíli a s ohledem na maximalizaci možností úspěchu. Zlepšit monitorování a hodnocení budoucích projektů lepším vyvážením kvantitativního a kvalitativního hodnocení a zapojením terénních odborníků při monitorovacích návštěvách a při hodnocení projektů. Pokračovat v projektu hodnocení kvality EM a lépe ho propojit s monitorováním projektů. Zefektivnit propagaci programu při různých akcích v rámci programu na období po roce 2013 a zároveň zachovat stávající institucionální rámec, jenž zahrnuje Výkonnou agenturu, vnitrostátní struktury a delegace EU. 5. ZÁVĚRY KOMISE Komise souhlasí s celkovým hodnocením hodnotitele, že program EM II výrazně podpořil proces internacionalizace oblasti evropského vysokého školství a významným způsobem k tomuto procesu přispěl. Program je i nadále velmi významný tím, že podporuje vynikající kvalitu studia, mezinárodní spolupráci, mobilitu a budování akademických kapacit. Ve své první polovině (v období 2009–2011) program EM prokázal svou užitečnost při posilování mezinárodní orientace zúčastněných institucí a zajišťování udržitelnosti vytváření strategických sítí. Průběžné hodnocení programu EM ukazuje, že tento program je prováděn účinným způsobem, a to při velmi výhodném poměru nákladů a přínosů. Tři akce programu přinesly vynikající výsledky z pohledu vysokoškolských institucí, studentů i akademických pracovníků ze členských států EU i ze třetích zemí. Akce 1 přispěla ke zlepšení vynikající kvality výuky a vzdělávání a podpořila vytváření mezinárodních sítí. Partnerství v rámci akce 2 EM II jsou významná tím, že podporují mezinárodní spolupráci v oblasti vysokoškolského vzdělávání, a také vcelku efektivní, jelikož tato mezinárodní partnerství podporující akademickou mobilitu zahrnují také instituce ze třetích zemí. Akce 3 EM II je užitečná tím, že zajišťuje soudržnost a udržitelnost celého programu. Program EM II byl navržen tak, aby zahrnoval 4 novinky, jež měly napravit několik chyb, nedostatků a slabin zjištěných v předchozí fázi (v období 2004–2008). Ačkoli bude třeba tyto novinky dále vylepšit, celkový výsledek je velmi pozitivní, zejména pokud jde o začlenění nové akce 2, aktivnější účast partnerů ze třetích zemí v konsorciích a stipendia poskytovaná studentům z Evropské unie. Komise bere na vědomí závěry tohoto hodnocení týkající se dalších zlepšení, jež by mohla být provedena ve druhé polovině programu a po jeho skončení. Komise především vítá doporučení uvedené v bodě 4.1, tj. zvýšit význam programu posílením vazeb mezi EM a ostatními programy EU v oblasti vysokého školství. Toto doporučení do značné míry odráží upřednostňovanou variantu uvedenou v posouzení dopadů zabývajícím se mezinárodním rozměrem akcí budoucího integrovaného programu na období 2014–2020, jež se týkají oblasti vysokého školství. Tato varianta, na jejímž základě Komise vypracovala svůj návrh budoucího integrovaného programu Erasmus pro všechny v oblasti vzdělávání, mládeže a sportu, je zaměřena na podporu cílů a dopadu programu prostřednictvím koncentrace a efektivnější struktury. Využití této varianty v návrhu budoucího integrovaného programu by mělo vést k vytvoření nezbytných vazeb mezi interními programy (Erasmus a Erasmus Mundus) i mezi vnějšími a vnitřními politikami a programy v oblasti vysokého školství (Erasmus Mundus, Tempus, Edulink, Alfa, Atlantis atd.). Předpokládá se také, že posílí vazby mezi mobilitou a partnerstvími (včetně budování kapacit a podpůrných politických opatření) a podpoří zvýšení celkové kvality vysokoškolského vzdělávání tím, že posílí vazby mezi politikami a programy, podpoří univerzity v jejich strategii internacionalizace i modernizaci vysokoškolského vzdělávání v zemích mimo EU spolu s rozvojem jejich lidského kapitálu. Komise rovněž souhlasí s doporučením uvedeným v bodě 4.2, tj. zvýšit efektivnost programu pomocí lepší vyváženosti mezi vynikající kvalitou studia a budováním kapacit (zejména spojením finančních příspěvků s jednotlivými opatřeními s jasně vymezenými politickými cíli, odrážejícími potřeby různých regionů světa), větším zapojením zaměstnavatelů a úsilím o co největší zjednodušení procesu vydávání víz. Pokud jde o doporučení uvedené v bodě 4.3, Komise již udržitelnost podporuje (a bude ji podporovat i nadále) prostřednictvím různých iniciativ, například vytvořením značky Erasmus Mundus a spojením všech osvědčených postupů udržitelnosti v rámci programu Erasmus Mundus. Co se týče doporučení uvedeného v bodě 4.4, Komise souhlasí s nutností zlepšit monitorování a hodnocení projektů a zefektivnit propagaci programu (s cílem upevnit stávající institucionální rámec, který zahrnuje Výkonnou agenturu, vnitrostátní struktury a delegace EU). K tomu dojde v rámci budoucího integrovaného programu za pomoci nástrojů vytvořených v nynější fázi programu, zejména pak v rámci projektu hodnocení kvality EM. [1] Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 83. [2] Omezené nabídkové řízení podle kolektivní rámcové smlouvy EAC/50/2009 týkající se hodnocení, podpory související s hodnocením a posouzení dopadů.