ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o hodnocení financí Unie založená na dosažených výsledcích /* COM/2012/0675 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o hodnocení financí Unie založená na dosažených výsledcích 1. Úvod Podle článku 318 SFEU Komise předkládá Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu o financích Unie založenou na dosažených výsledcích, zejména ve vztahu k zadání, které Evropský parlament a Rada uvedly na základě článku 319. Toto je druhá zpráva a týká se finančního roku 2011[1]. V rámci postupu pro udělování rozpočtového absolutoria za rozpočtový rok 2010 Evropský parlament vyzval Komisi, „aby provedla přezkum svých systémů pro hodnocení účinnosti výdajů v oblasti programů s cílem posoudit, za mají přidanou hodnotu, zhodnocují vynaložené prostředky a zda je dosahováno cílů, kvůli nimž byly vytvořeny“[2]. Evropský parlament požádal o stanovisko Účetní dvůr, který navrhl přezkoumat rozsah, cíl a obsah zprávy. To by mělo být východiskem rozhovorů Komise, Rady a Parlamentu o tom, jak může být zpráva užitečná orgánu příslušnému pro udělení absolutoria[3]. Na základě údajů, které poskytl Parlament, a s přihlédnutím ke stanovisku Účetního dvora Komise nyní zkoumá, jak tuto zprávu koncipovat, tak aby byla zajištěna její maximální užitná hodnota pro orgán příslušný pro udělení absolutoria. To zahrnuje metodu pro konzistentní a spolehlivé podávání výročních zpráv. V blízké budoucnosti se zpráva bude muset opírat o informace o výkonnosti načerpané ze současných metod monitorování a hodnocení uplatňovaných pro víceletý finanční rámec a z ročních zpráv Komise[4]. Jak je uvedeno ve zprávě z loňského roku[5], příprava příštího víceletého finančního rámce dává možnost úprav, jejichž účelem je zdokonalit zprávy v budoucnosti, zejména pokud jde o vypracování lepších informací o výkonnosti. Při koncipování budoucích zpráv se zohledňují různé otázky týkající se účelu, rozsahu a časového harmonogramu: · smysluplné roční posouzení účinnosti a účelnosti výdajů pro rozpočtový orgán. Zpráva by měla poskytnout informace o tom, zda finanční programy postupují, nebo zda je potřeba je upravit, · rozmanitost z hlediska velikosti a obsahu programů musí být zvládnutelná. To vyžaduje dohodu na společném rámci, a to jak na souboru cílů a hlavních ukazatelů, tak na rámci pro monitorování a podávání zpráv o výsledcích ve vztahu k cílům programu a ke kritériím, jako je účinnost, účelnost a přidaná hodnota EU. Tento rámec by měl být v souladu jak s nástroji Komise pro podávání zpráv, tak s její hodnotící činností, a měl by z nich čerpat, · včasné podávání zpráv o hodnocení s přihlédnutím k tomu, že Parlament musí mít zprávu k dispozici při každoročním postupu pro udělování absolutoria. Článek 318 spojuje tuto hodnotící zprávu s procesem udělování absolutoria. Zjevně je potřeba dále s orgánem pro udělení absolutoria vyjasnit, jak koncipovat hodnotící zprávu ve světle rozhodnutí o udělení absolutoria. Pokud jde o harmonogram, hlavní pozornost se v prvních letech finančních programů, jichž se absolutorium týká, věnuje zahájení opatření, která se financují. Činit závěry o dopadech je možné pouze v pozdější fázi. Je tomu tak proto, že se hodnocení obvykle týkají prostředků vázaných nejméně o tři až pět let dříve. Pokud bude přistoupeno na žádost Účetního dvora přesunout na výrazně dřívější datum předání příští zprávy Komise týkající se účetního roku n–2, aby mohla být vzata v úvahu ve zprávě o udělení absolutoria, bude čas vyhrazený na sdělení výsledků ještě kratší. Také je třeba přezkoumat vazbu mezi přípravou a harmonogramem vypracování této zprávy a výročních zpráv o činnosti. Bude důležité nalézt rovnováhu mezi včasným podáváním zpráv a užitečnými hodnoceními výkonnosti. Koncepční práce byla zahájena a dohodnutý rámec by měl tvořit základ pro budoucí hodnotící zprávy. Vzhledem k nástinu, který poskytl Parlament a který vyzývá k soudržnějšímu přístupu[6], a vzhledem k údajům od Účetního dvora[7] poskytuje tato zpráva informace týkající se výkonnosti, které byly k dispozici ohledně financování v rámci všech hlavních rozpočtových okruhů v roce 2011. Zpráva uvádí: · klíčové otázky přidané hodnoty EU, tedy účinnost a účelnost, u nichž v případě, kdy je to relevantní, udává omezení vyplývající z průběžného charakteru mnoha dostupných hodnotících zpráv, · informace přispívající k úpravám v řízení programů, které by mohly zlepšit jejich konečné dopady, · příklady výsledků hodnocení, které přispěly ke koncepci návrhů Komise na víceletý finanční rámec na období 2014–2020. Tyto příklady ukazují, jak hodnocení přispívají ke zjednodušování programů, zlepšování rámců pro monitorování a hodnocení a jak ovlivnily tvorbu politik; úplný soubor souhrnů hodnocení pro jednotlivé rozpočtové okruhy[8] a odkazy na hodnotící informace z ročních zpráv o činnosti[9] a z prohlášení o činnosti[10] tvoří přílohu pracovního dokumentu útvarů Komise. 2. Přehled dosažených výsledků V této zprávě jsou jako hlavní zdroj informací souvisejících s výkonností použita hodnocení provedená v roce 2011 (celkem 118). Zpráva shrnuje výsledky hodnocení finančních programů pro každý rozpočtový okruh a zdůrazňuje přidanou hodnotu EU, zaměření a soudržnost, účinnost a účelnost, jakož i organizační otázky. Zpráva uvádí, zda jsou v hodnoceních doporučena možná zlepšení. Tento oddíl sleduje strukturu finančního rámce na období 2007–2013. Okruh 1a – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost Podniky Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace zahrnuje program pro podnikání a inovace, program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií a program Inteligentní energie – Evropa. [11] Průběžné hodnocení[12] posuzovalo na základě všech tří složek dopady a přidanou hodnotu EU. Dochází k závěru, že program obecně a jeho hlavní prvky probíhají dobře a jsou na dobré cestě ke splnění cílů. [13] Program byl posouzen jako vysoce relevantní, vhodně strukturovaný, účinný a účelný. Z hodnocení vyplynulo, že existuje prostor pro větší součinnost mezi složkami programů a pro lepší strategické řízení. Pokud jde o výsledky, program pro konkurenceschopnost a inovace se stal významným nástrojem prosazování inovace; díky jeho zásahům vzniklo nebo se udrželo více než 186 000 pracovních míst. Podpořil 134 projektů ekologických inovací v oblasti recyklace, v ekologickém podnikání, v odvětví potravin a nápojů a ve stavebnictví. Nástroj pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem (nástroj GIF) a nástroj pro úvěry a mikroúvěry záručního mechanismu malých a středních podniků (nástroj SMEG) byly potvrzeny jako relevantní z hlediska potřeb malých a středních podniků a z hlediska přidané hodnoty EU splňují poptávku po financích, která by jinak nebyla uspokojena. Mezi lety 2007 a 2011 finanční nástroje tohoto programu poskytly více než 155 000 podnikům částku ve výši 11,4 miliardy EUR v podobě záruk a investice o objemu až 2,2 miliardy EUR v podobě rizikového kapitálu. Každý rok využívaly více než 2 miliony malých a středních podniků síť Enterprise Europe Network. Polovina z nich za účelem přístupu na nové trhy, nebo při vývoji nových produktů. Průběžné hodnocení[14] programu Erasmus pro mladé podnikatele[15] poukázalo na jeho významný potenciál z hlediska tvorby pracovních míst. Polovina nových podnikatelů, kteří se programu zúčastnili, uvedla, že pravděpodobně přijmou nového pracovníka na základě tohoto opatření navzdory riziku, že si tyto osoby mohou v rámci podniku konkurovat. Náklady ve výši 7 500 až 8 500 EUR na každé vytvořené pracovní místo svědčí o efektivitě nákladů. Účast se zvyšuje a zlepšuje se i zpracování žádostí, což povede k vyššímu počtu výměn za měsíc. Hospodářské a finanční záležitosti Následné hodnocení úvěrového nástroje Euratomu[16] ukázalo, že tento nástroj stále sleduje stejné cíle a ty jsou v souladu s jeho cíli v oblasti bezpečnosti a dodávek energie. Úvěrový nástroj Euratomu v období 1977–2003 spolufinancoval 21 % celkových investic do nové výstavby a vzniklo díky němu 6 000 kvalifikovaných pracovních míst. Bez těchto investic měla EU musela ročně importovat dalších 10 milionů tun energie. Úvěrový nástroj Euratomu přímo přispěl ke zvýšení bezpečnosti v Bulharsku a Rumunsku tím, že napomohl uvést jaderná zařízení v těchto zemích do souladu s mezinárodně uznanými normami. Úvěry Euratomu podpořily obecnější reformy, včetně vytvoření fondů pro vyřazování zařízení z provozu, reforem sazeb za elektřinu atd. Finanční výkonnost úvěrového nástroje Euratomu byla dobrá: všechny úvěry byly zcela splaceny a nebylo třeba využít záruky z rozpočtu EU. Mobilita a doprava Ze střednědobého hodnocení[17] programu TEN-T[18] vyplývá, že sice sehrál významnou úlohu při strukturování dopravní sítě EU a uspokojování potřeb mobility, ale pokrok v provádění zaostává za harmonogramem: dokončeno bylo jen několik málo prioritních projektů a chybí klíčové části, jako jsou přeshraniční úseky. Podle hodnocení není TEN-T plně interoperabilní sítí, nýbrž spíše soustavou převážně vnitrostátních úseků, které jsou často špatně propojeny. Většina prioritních projektů byla zaměřena na železnici[19], aniž by bylo dosaženo úplného a soudržného propojení všech druhů dopravy. Přes zaměření programu jednotný evropský Železniční prostor stále neexistuje: přetrvávají špatně prostupná místa i významné překážky pro interoperabilitu. Prioritní projekty nepřinesly očekávané účinky. Komise na základě tohoto hodnocení navrhla nové pokyny pro projekty TEN-T na období 2014–2020 v rámci nástroje pro propojení Evropy. Předloha těchto pokynů stanoví normy pro zajištění účinnosti, interoperability a lepšího plánování projektů. Cílem je dokončit do roku 2030 hlavní síť evropské infrastruktury a do roku 2050 globální síť. Do roku 2020 bude převládat zaměření na prvky, které poskytují nejvyšší evropskou přidanou hodnotu: chybějící přeshraniční spojení, hlavní místa s nedostatečnou propustností a multimodální druhy dopravy. Hodnocení[20] programu Marco Polo za období 2003–2010[21] ukázalo, že i když má program přínosy pro životní prostředí, které lze vyčíslit ve stovkách milionů EUR[22], nebyly zcela splněny cíle týkající se přechodu na jiný druh dopravy, vyjádřené v tunokilometrech nákladu převedeného ze silnice na pobřežní plavbu, železnici a vnitrozemské vodní cesty. Program Marco Polo je tržně orientovaný, a byl proto zvláště citlivý k situaci na trhu a k hospodářské krizi. Koncepce jeho financování je unikátní a je převážně založena na výkonnosti. Přesto je však na trhu považován za komplexní nástroj. 42 % příjemců uvedlo, že by jejich projekty pokračovaly i bez financování z programu Marco Polo. Zároveň však byl vysloven závěr, že na úplné posuzování výsledků programu Marco Polo II je příliš brzy, jelikož řada projektů se stále ještě provádí. V důsledku těchto zjištění a s přihlédnutím k výsledkům dosaženým na základě programu a k vývoji dopravní politiky Komise navrhla, aby iniciativa pokračovala v rámci nového nástroje pro propojení Evropy a nového programu TEN-T. Informační společnost a média Z průběžného hodnocení[23] programu pro bezpečnější internet[24] vyplývá závěr, že program přináší přidanou hodnotu a dobře reaguje na měnící se společenské otázky, včetně aspektů sociálních médií a internetové šikany. Program podpořil projekty, které by jinak nebyly financovány. Ovlivnil vnitrostátní i mezinárodní činnosti, jejichž výzkum a výsledky jsou hojně využívány a citovány. Programu by mohly být prospěšné vyhlídky na dlouhodobější financování a strategičtější vize. Návrh programu v kontextu příštího víceletého finančního rámce (nástroj pro propojení Evropy) uvádí soudržnější a transparentnější přístup k financování EU, který poskytne jistotu a přiláká více investorů ze soukromého sektoru. Závěrečné hodnocení[25] programu eContentplus[26] konstatuje, že program přispěl ke zlepšení přístupnosti, použitelnosti a využitelnosti digitálního obsahu v Evropě a usnadnil vytváření a šíření informací v oblastech veřejného zájmu. Pokud jde o význam tohoto příspěvku, vzhledem k rostoucí poptávce po kvalitním digitálním obsahu v Evropě ze strany občanů, studentů, výzkumných pracovníků, malých a středních podniků i jiných podniků, doporučilo hodnocení pokračovat v podpoře zvyšování dostupnosti evropského digitálního obsahu na evropské úrovni. Bylo navrženo, aby se financování v zájmu maximalizace přidané hodnoty EU zaměřilo na oblasti, kde bude pokrok pravděpodobně pomalý a kde přístup k obsahu omezují jazykové a kulturní bariéry. Energetika Konečné hodnocení[27] programu Inteligentní energie – Evropa II[28] konstatovalo, že program byl řádně sladěn s politickými prioritami a přispíval k cílům EU podporou energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů. Zaměřil se na vývoj osvědčených postupů a přeshraniční činnosti. Hodnocení dospělo k závěru, že program reagoval na potřeby a problémy, které souvisejí s udržitelnou energií, ale také na překážky netechnologického charakteru, které nadále omezují dosahování cílů EU v oblasti energetiky. Jako řešení finančních překážek, které brání využívání udržitelné energie, bylo v hodnocení doporučeno posílit financování činností podporujících inovační techniky, procesy a produkty. Toto zjištění potvrdilo hodnocení ex ante programu navazujícího na program Inteligentní energie – Evropa II, které konstatuje, že nejúčinnější možností politiky bude v programu pokračovat s navýšeným rozpočtem a klást větší důraz na opaření, jež podporují provádění politiky, budování kapacit a mobilizaci investic. Dopad programu Inteligentní energie – Evropa II by mohl být také vyšší, pokud by se větší počet opatření zaměřil na malé a střední subjekty v odvětví energetiky a pokud by byl lépe vázán na strukturální fondy. Touto otázkou se zabývá návrh Komise na příští program. Hodnocení ukázalo, že úsilí, které vyvíjí Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace (EACI) v zájmu zjednodušení řídícího procesu, by mohlo zvýšit účinnost projektů. Celkově byla EACI vnímána jako efektivní. Hodnocení v polovině období[29] Evropského energetického programu pro hospodářské oživení (EEPR)[30] konstatuje, že finanční prostředky nebyly vždy využity tak rychle, jak se zamýšlelo. Celkové cíle a finanční prostředky programu byly relevantní pro hospodářské oživení a pro politiku v oblasti energetiky, neboť přispěly k tvorbě krátkodobých pracovních míst a podpořily dlouhodobou zaměstnanost a konkurenceschopnost. Některé dokončené projekty již přispívaly k bezpečnosti dodávek, ke konkurenceschopnosti, snižování emisí skleníkových plynů a dotvoření vnitřního trhu. V některých případech spuštění projektů trvalo déle, než bylo plánováno, částečně kvůli financování a potížím při získávání povolení, což je u velkých infrastrukturních projektů přirozené. Komise reagovala na zjištění uvedená v hodnocení ve svém návrhu na pokyny pro energetickou infrastrukturu, jehož cílem je zavést značná zlepšení týkající se tempa provádění programu. Návrh obsahuje ustanovení, jejichž cílem je urychlit postupy udělování povolení vytvořením jednotných vnitrostátních orgánů pro řízení této části procesu a zavedením tříleté lhůty pro rozhodnutí o udělení povolení a zvýšit transparentnost a účast veřejnosti. Výzkum V rámci sedmého rámcového programu (7. RP), rámcového programu pro výzkum[31], pocházelo v roce 2011 40 % účastníků s přijatými návrhy z vyššího a středního vzdělávání, tedy především z univerzit, 26 % z průmyslu a 23 % z výzkumných organizací. Malé a střední podniky obdržely 16,3 %[32] finančních prostředků na specifický program Spolupráce, zatímco původním cílem bylo nejméně 15% financování malých a středních podniků. Důkazem výrazně mezinárodní povahy rámcového programu je zapojení 169 zemí. Do února 2012 bylo podepsáno přes 14 000 grantových dohod a bylo dokončeno více než 1 000 projektů. Z konečných zpráv o ukončených projektech vyplývá, že každý projekt dal vzniknout v průměru osmi publikacím, přičemž ke čtyřem z nich je „volný přístup“[33]. V průměru vytvořily projekty 7. RP dvacet dva míst odpovídajících plnému pracovnímu úvazku[34]. Hodnocení provedená v roce 2011[35] zdůrazňují, že rámcové programy dokázaly zapojit nejlepší výzkumné pracovníky a ústavy Evropy a to tím, že při stanovování plánů výzkumu podpořily nově vznikající obory vědy a přispěly k zachování konkurenceschopnosti EU. Hodnotící studie[36] ukazují, že 7. RP významně napomáhá růstu a posilování celoevropských partnerství. Některé z hodnotících studií uvádějí cenné důkazy o přínosu rámcových programů pro rozvoj inovativních výrobků, postupů a služeb, které mají dopad na konkurenceschopnost a vytváření pracovních míst. Studie zabývající se dlouhodobějšími dopady rámcových programů ukázaly rozdílnost dopadů v závislosti na zkoumaných oborech výzkumu. Rámcové programy například EU umožnily udržet konkurenceschopnost se světovými výzkumnými špičkami v oblasti zpracování velkého množství informací nebo pomáhají evropské výzkumné obci k získání přední světové pozice v oblasti výzkumu stratosférického ozonu. Studie dále zdůrazňuje význam vedlejších dopadů, jako je například vytváření komunit, nových oborů a výměna pracovníků mezi akademickou obcí a průmyslem. Dále se konstatovalo, že se hodnocení rámcového programu sice průběžně zlepšovala, ale stále přetrvává převaha ukazatelů vstupů, zatímco ukazatele výsledků a dopadů jsou řídké. Nedávný návrh Komise na program Horizont 2020 poskytuje propracovanější analytický rámec. Představuje soudržnou intervenční logiku pro program jako celek a pro jeho jednotlivé složky, včetně hierarchie cílů programu a seznamu hlavních ukazatelů pro měření výsledků a dopadu programu Horizont 2020. Návrh měl dále přinést zjednodušení, která by vedla ke snížení administrativní zátěže pro účastníky: zefektivnit platná pravidla a postup, zajistit soudržnost mezi nástroji a nastolit novou rovnováhu mezi rizikem a důvěrou. Zvláštní pozornost je věnována účasti malých a středních podniků. Vzdělávání a kultura Průběžné hodnocení programu celoživotního učení [37] na období 2007–2013 se týkalo čtyř odvětvových programů[38], průřezového programu a programu Jean Monnet, které podporují nadnárodní mobilitu, partnerství a další projekty spolupráce ve všech vzdělávacích odvětvích, na něž se vztahuje program celoživotního učení. Potvrdilo, že integrovaný přístup zvýšil účinnost a účinnost programů. Byly využity významné synergie, zejména v oblasti správy a propagace. Program však byl podle zjištění příliš komplexní: sestával z přibližně 70 opatření a zahrnoval příliš velký počet cílů. Zároveň často chyběla provázanost mezi jednotlivými úrovněmi. Program celoživotního učení byl v dosahování svých cílů úspěšný. Až 96–100 % vyčleněných finančních prostředků bylo využito v prvních letech provádění. Institucionální příjemci poukázali na přínos, který mělo zlepšení obsahu a praxe v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Hodnocení konstatovalo výraznou evropskou přidanou hodnotu: posílení politické spolupráce a výměny informací mezi zúčastněnými zeměmi a zesílení evropského rozměru. Hodnocení nicméně odhalilo riziko, že některých kvantifikovaných cílů programu (např. ohledně mobility a programu Grundtvig) nemusí být dosaženo kvůli nedostatku finančních prostředků a že je třeba výsledky v zájmu vyšší účinnosti programu lépe začlenit do politiky. Návrhy Komise na období 2014–2020 proto zahrnují další integraci programu celoživotního učení s programem „Mládež v akci“ a různými mezinárodními programy spolupráce. Tímto způsobem má vzniknout jednodušší a efektivnější systém, který by pomohl při vývoji soudržného přístupu k celoživotnímu učení a ke zlepšení účinnosti a účelnosti. Plánuje se rovněž využít v plné míře podobností mezi dříve odlišnými programy a zajistit, aby činnosti v některých oblastech nabyly rozsahu, který je nezbytný pro dlouhodobý dopad. Díky větší flexibilitě a zvýšení dostupných pobídek by rozdělení rozpočtu mezi opatření, příjemce a země mělo lépe odrážet výkonnost i potenciální dopad. Hodnocení Evropského inovačního a technologického institutu[39] se týkalo vytvoření institutu, jeho uvedení do provozu a počátečních opatření do roku 2010. Dospělo k závěru, že Evropský inovační a technologický institut postupuje dobře a je dokonce napřed oproti harmonogramu pro výběr prvních znalostních a inovačních společenství. Rozpočet byl považován za dostačující, zatímco míra navýšení v rámci znalostních a inovačních společenství byla mírně vyšší, než se očekávalo, přičemž tato společenství čerpala také další zdroje financování, včetně vlastních zdrojů partnerů (49 %), celostátních a regionálních zdrojů (21 %) a dalších zdrojů EU (7 %). Hodnocení na závěr konstatovalo Evropský inovační a technologický institut má výraznou přidanou hodnotu EU. Okruh 1b – Soudržnost pro růst a zaměstnanost Zaměstnanost a sociální věci Hodnocením[40] podpory Evropského sociálního fondu pro rovnost žen a mužů se zjistilo, že členské státy zahajovaly provádění opatření zaměřených na rovnost žen a mužů pomaleji než opatření v jiných částech operačních programů tohoto fondu. Pro některé členské státy tomu tak bylo v důsledku hospodářské krize, kdy došlo k přesměrování pozornosti i finančních prostředků od cíle rovnosti žen a mužů k politikám trhu práce a snižování nezaměstnanosti. Všechny členské státy však rovnost žen a mužů – byť v různé míře – ve svých operačních programech Evropského sociálního fondu zohlednily. V některých případech je Evropský sociální fond jediným zdrojem financování dotčených akcí. Hodnocením se zjistilo, že zatímco se zásahy Evropského sociálního fondu zaměřují na zásadní otázky, mají členské státy tendenci zaměřovat se spíše než na rozhodující aspekty a příčiny nerovnosti pohlaví (např. segregace ve vzdělávání, organizace práce, kulturní a sociální stereotypy) na stranu nabídky, tj. na účast žen na trhu práce a na jejich konkurenceschopnost na trhu. Hodnocení dospělo k závěru, že programy zajistily přidanou hodnotu při budování kapacit a podpořily zohlednění rovnosti žen a mužů v politických plánech většiny členských států. Hodnocení podpory Evropského sociálního fondu z hlediska zlepšování přístupu na trh práce a sociální začleňování přistěhovalců a etnických menšin (2000–2006) potvrdilo, že tento fond skutečně příslušníkům těchto skupiny pomáhá při překonávání překážek v přístupu na trh práce a při zlepšování jazykových znalostí a základních dovedností nutných pro zaměstnatelnost. Pokud jde o systémy a struktury, došlo v důsledku toho ke zvýšení kapacit veřejných institucích pro podporu integrace menšin. V této oblasti politiky pokryl Evropský sociální fond do značné míry mezery ve financování. Přinesl další cílenou finanční podporu, která by jinak nebyla dána k dispozici. Evropský sociální fond, a zejména program EQUAL[41], podpořil širší cílové skupiny než ty, na něž se za normálních okolností vztahuje vnitrostátní rozpočet. Účast přistěhovalců a menšin byla v období 2007–2013 výrazně vyšší než v období 2000–2006 (1,19 milionu obyvatel, tedy přibližně 8,7 % všech příjemců Evropského sociálního fondu). Návrh Komise na příští generaci strukturálních fondů by měl přispět ke zjednodušení postupů a ke zlepšení součinnosti s Evropským fondem pro regionální rozvoj, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a budoucím Evropským námořním a rybářským fondem. Následné hodnocení budoucího programu PROGRESS („programu Evropské unie pro sociální změnu a inovace“) zdůraznilo potřebu zvýšit soudržnost opatření EU v oblasti zaměstnanosti a v sociálních oblastech jejich propojením a vytvořením kombinované realizace programu PROGRESS a EURES a evropského nástroje mikrofinancování Progress. Kromě toho bylo zjištěno, že tento nový program dává možnost zjednodušit provádění prostřednictvím společných ustanovení, jež se týkají mimo jiné například společných obecných cílů, společné typologie opatření a racionalizace podávání zpráv a hodnocení. Regionální politika Regionální politika je realizována formou řízení sdíleného s členskými státy a regiony odpovědnými za provádění programů, přičemž dochází ke kombinaci unijních, státních a regionální zdrojů s cílem dosáhnout hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Hodnocení také patří mezi sdílené úkoly. Důkazy z hodnocení jsou využity, jakmile jsou k dispozici, a nejpravděpodobněji se promítnou v podobě změn politiky ve chvíli, kdy se nahromadí v řadě hodnocení. Důkazy z hodnocení z období 2000–2006 (programy pokračovaly do roku 2009) ovlivnily návrhy pro budoucí politiky na období 2014–2020, pátou zprávu o soudržnosti v roce 2010, jakož i návrhy víceletého finančního rámce v roce 2011. Důkazy získané v předchozích letech a důkazy shromážděné v roce 2011 o předchozím a stávajícím programovém období byly rovněž zohledněny v písemných stanoviscích Evropské komise k budoucí politice soudržnosti v jednotlivých členských státech. Budou předmětem diskusí na jednáních o nových programech, což je proces, který bude pokračovat až do konce roku 2013. V roce 2011 se následná hodnocení týkající se programového období 2000–2006 stále dokončovala. Získána byla také zjištění z hodnocení týkající se probíhajícího provádění v období 2007–2013. Výsledky hodnocení potvrzují směr návrhů Komise pro programové období 2014–2020. Podrobné politické poznatky budou projednány s členskými státy, aby mohly být zohledněny v nových programech, které budou vyvíjeny v následujícím roce. V rámci následného hodnocení týkajícího se Fondu soudržnosti na období 2000–2006 byly v roce 2011 dokončeny tři pracovní balíčky; konečné shrnutí má být k dispozici v roce 2012. Dvě studie[42] – o dopravě a životním prostředí – využily následné analýzy nákladů a přínosů k vyhodnocení dopadu. I když hodnocení dospělo k závěru, že na plné posouzení dopadů bylo příliš brzy, shledalo tuto metodu jako vhodnou k použití i v budoucnosti. Užitek všech dopravních projektů odpovídal vynaloženým prostředkům a příspěvek z Fondu soudržnosti byl nezbytný, aby bylo možné využít jejich hospodářských přínosů. Analýza projektů v oblasti životního prostředí ukázala, že řada projektů environmentální infrastruktury byla provedena tak, aby byly splněny požadavky právních předpisů. Náklady přesáhly přínosy, které bylo možno vyčíslit, ale projekty měly významný účinek z hlediska informovanosti o životním prostředí a pro institucionální učení. Důležité poznatky z těchto hodnocení a z hodnocení vypracovaných v předchozích letech pro projekty v oblasti dopravy a životního prostředků spolufinancované z Evropského fondu pro regionální rozvoj z politického jsou projednávány s členskými státy a budou podkladem pro podobu budoucí politiky. Hodnocení regionální politiky pro podporu podniků a inovace[43] poskytla další důkazy, jež potvrzují správnost návrhu Komise týkajícího se vyloučení velkých podniků z obecných režimů podpory EFRR v budoucnosti. Bylo zjištěno, že dopad podpory podniků je největší, pokud je zaměřen na menší podniky. Studie podpory inovací v Německu[44] ukázala, že granty určené na výzkum a vývoj mají dopad na celou škálu opatření, od inovací stávajících výrobků a postupů po vývoj nových ukazatelů. Dále je třeba zjistit, zda by menší granty nemohly být časem účinnější než velké, a jak nejlépe využívat úvěry spíše než granty. Odborná hodnotící síť, která každoročně podává zprávy o výkonnosti regionální politiky v probíhajícím programovém období, došla k závěru, že zpoždění při provádění programů zvyšuje riziko upřednostňování absorpční schopnosti před účelností. Jsou však náznaky urychleného provádění, více dokladů o úspěších a došlo k celkovému zlepšení kvality hodnocení vypracovaných členskými státy. Politické dokumenty týkající se obnovitelné energie a energetické účinnosti, které síť vypracovala, ukázaly, že podpora EU je ve srovnání s vnitrostátním financováním nepatrná, a vznesly otázku přidané hodnoty. Optimální využití vynaložených prostředků vyžaduje pečlivou analýzu investic případ od případu. Celkově lze říci, že důkazy získané z hodnocení v roce 2011 potvrdily potřebu posílit u současné i budoucí politiky orientaci na výsledky a že je nutné, aby členské státy provedly další hodnocení dopadů politiky. Tyto prvky jsou těžištěm budoucích návrhů Komise. Okruh 2 – Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi Zemědělství a rozvoj venkova Hodnocením dopadů přímé podpory[45] se potvrdilo, že přímé platby přispívají k posílení příjmů zemědělců a hrály významnou úlohu při vytváření příjmů zemědělských podniků. Platí to zejména pro zemědělské podniky specializující se na chov zvířat (skotu, ovcí a koz), polních plodin, smíšené hospodářství a chov mléčného skotu. Přímé platby přispěly ke snížení rozdílů mezi průměrnými příjmy zemědělských podniků na jednotku pracovní síly v malých a velkých zemědělských podnicích. Účinnost přímých plateb, které podporují příjmy zemědělců, byla poměrně vysoká, byť s výraznými rozdíly mezi regiony. Z hodnocení opatření společné zemědělské politiky, jež se vztahují na odvětví cukru[46], vyplývá, že reforma odvětví cukru z roku 2006 výrazně urychlila restrukturalizaci tohoto odvětví. Zlepšení ve výnosech se zrychlilo, stejně jako koncentrace produkce do velké podniků. Přestože celkových cílů reformy[47] bylo dosaženo, řízení systému pomocí celních kvót a referenčních cen je i nadále složité. Z hodnocení opatření společné zemědělské politiky, jež se vztahují na odvětví mléka a mléčných výrobků[48], vyplývá, že politika v této oblasti v období od roku 2004 přispěla k poklesu strukturálního přebytku dodávek. Celkové náklady na podporu politiky v oblasti mléka a mléčných výrobků se snížily a na trhu byla nastolena rovnováha. Výše příjmů producentů zůstala v období, kterým se hodnocení údajů zabývá, zachována a zájem producentů na flexibilitě a rozšíření produkce byly uspokojeny. Reforma přinesla větší administrativní zátěž a cenová rizika. V zájmu schopnosti reagovat na vývoj na světovém trhu hodnocení doporučilo zavedení pružnějších nástrojů. Z hodnocení opatření reformy společné zemědělské politiky uplatňovaných v odvětví ovcí a koz vyplývá, že reforma usnadnila zvýšení produktivity, i když celková konkurenceschopnost odvětví se nezlepšila. Platby poskytnuté v Itálii a Řecku v rámci pomoci odvětví se zvláštními problémy byly nízké a měly jen malý dopad. V odvětví ovčího masa se podpora poskytovaná prostřednictvím programů pro rozvoj venkova považuje za nezbytnou pro zachování tohoto odvětví. Kromě toho má v některých regionech podpora vázána na produkci ekologický a sociální přínos a je nezbytná pro udržení produkce v citlivých regionech. Z hodnocení propagačních a informačních akcí pro zemědělské produkty[49] vyplývá, že uskutečnění mnohonárodních činností nebo kampaní ve třetích zemích by bylo bez financování z rozpočtu EU méně pravděpodobné. Přestože zúčastněné subjekty příznivě nahlížejí na informační a propagační programy, které přispěly ke zlepšení image a povědomí o kvalitě a zvláštních výrobních metodách zemědělských produktů z EU, je třeba lépe stanovit přímý hospodářský dopad těchto programů. Z hodnocení mimořádných opatření na podporu trhu v odvětví drůbeže a vajec vyplývá, že společný přístup EU k řešení silného narušení trhu (jako je pokles poptávky a cen v důsledku spotřebitelské nedůvěry kvůli ptačí chřipce) zajistil odpovídající reakci. Ačkoli opatření nemohla trh stabilizovat v krátkodobém horizontu kvůli dlouhém trvání přípravy těchto opatření, umožnila nahradit podstatnou část závažných ztrát v přiměřené lhůtě. V hodnocení je uveden závěr, že Komise by měla vypracovat nástroje na řešení takových krizí důvěry spotřebitelů, které by bylo možno rychle použít ke stabilizaci trhu. Výsledky hodnocení byly v říjnu 2011 zapracovány do návrhů Komise na reformu společné zemědělské politiky, například v souvislosti s návrhy na další oddělování podpory od produkce a při navrhování rámce pro politiku rozvoje venkova. Plánuje se, že v budoucnu bude ve strategii Evropa 2020 pro účely měření výkonnosti společné zemědělské politiky jako celku patřit sledování a hodnocení do společného rámce. Za tímto účelem začal vznikat společný soubor ukazatelů s vazbou na cíle politiky. Námořní záležitosti a rybolov Z průběžného hodnocení (studie) Evropského rybářského fondu (2007–2013)[50] vyplývá závěr, že se řídící a kontrolní systémy tohoto fondu vypořádaly s počátečními problémy a nyní fungují uspokojivě. Přechod na jediný operační program je sice na úrovni EU přínosem, ale u většiny členských států zvýšil náklady na řízení. Lepší auditní a kontrolní metody snížily finanční rizika, ale administrativní zátěž je i nadále pro malé členské státy a zejména nové členské státy příliš vysoká. Rámce pro monitorování a hodnocení se spíše než na dopady zaměřily na výstupy a postrádaly společnou definici jednotek, které se měly měřit. Kromě toho se statistické ukazatele nepoužívaly pro vykazování, ani se systematicky neověřovaly. Tato zjištění byla vzata v úvahu v návrhu nového fondu pro námořní a rybářskou politiku EU (2014–2020). Mezi hlavní změny patří velké zjednodušení a sladění různých správních pravidel a postupů pro přijímání finančních rozhodnutí, podávání zpráv, monitorování a hodnocení, silnější vazby na hlavní cíle reformy společné rybářské politiky prostřednictvím zavedení pravidel podmíněnosti, užší koordinace s ostatními fondy, jakož i lepší monitorovací a hodnotící systém založený na společných ukazatelích v členských státech. Okruh 3a – Svoboda, bezpečnost a spravedlnost Vnitřní věci Podle zjištění uvedených ve zprávě Komise a v hodnocení v polovině období Fondu pro vnější hranice[51] postupoval fond i přes počáteční potíže v souladu se svými cíli, tedy orientoval pomoc EU na posílení investic na hranicích a konzulátech v zájmu schengenského prostoru jako celku. Investice do vnitrostátních komunikačních systémů pro ochranu hranic a do schengenského informačního systému II zlepšily bezpečnost vnějších hranic EU. Kromě toho investice na zřízení vízového informačního systému zlepšily proces zpracování víz. I přes celkový přínos tohoto fondu pro lepší správu hranic a využití nových technologií členské státy zpochybnily účinnost a účelnost některých projektů. Zpráva Komise a hodnocení v polovině období Evropského návratového fondu (2008–2013) ukázala, že tento fond přispívá v mnoha členských státech k rozvoji a upevnění postupů při řízení návratů. Přispěla například ke zkrácení doby pobytu v přijímacích a/nebo zadržovacích střediscích a ke zvýšení počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří se rozhodnou pro dobrovolný návrat. Dotčeným osobám se díky tomu dostalo lepšího zacházení, než kdyby byly k návratu donuceny. Zpráva Komise a hodnocení v polovině období týkající se Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí (2008–2013) konstatovala, že se i přes počáteční potíže počítá s tím, že většina členských států dokončí plánované činnosti a dosáhne stanovených cílů. Tím, že se fond zaměřil na zvláštní opatření nebo skupiny, které běžně nenáleží do působnosti hlavních nástrojů financování fondu, prokázal skutečnou přidanou hodnotu. V několika členských státech fond podpořil vytvoření komplexního politického rámce a poskytl zdroje pro jeho provádění. Je však třeba zmírnit administrativní pracovní zátěž související s programy. Závěrem hodnocení v polovině období rámcového programu Bezpečnost a ochrana svobod (2007–2013)[52] je, že program je účinný v celoevropském měřítku a i v podpoře široké škály činností. Na provádění projektů by mohly mít nepříznivý dopad dosti složité administrativní postupy vyřizování žádostí. Přidaná hodnota EU však byla hodnocena jako vysoká a celkové provádění programu bylo považováno za dostatečně úspěšné. Na období 2014–2020 Komise navrhla, aby se počet fondů a programů v oblasti vnitřních věcí snížil ze šesti na dva: Azylový a migrační fond a Fond vnitřní bezpečnosti. V těchto návrzích Komise byly zohledněny i výsledky jiných hodnocení. Spravedlnost Průběžné hodnocení[53] programu Civilní soudnictví [54] ukázalo, že cíle byly pro podporu evropské politiky v oblasti spravedlnosti velmi vhodné. Financované činnosti pomáhají organizacím občanské společnosti a členským státům, aby účinně přispívaly k formulování a bezproblémovému provádění právních předpisů EU. Kromě byl toho program i přes omezené lidské zdroje považován za účinně řízený. Průběžné hodnocení navrhuje sloučit program Civilní soudnictví a program Trestní soudnictví v rámci nového víceletého finančního rámce. Průběžné hodnocení programu Trestní soudnictví[55] potvrdilo, že podporované činnosti řeší závažné problémy a doplňují vnitrostátní opatření. Hodnocení však také poukázalo na potřebu zvýšit účinnost financování lepším stanovením priorit, zaměřením se na evropskou přidanou hodnotu, zlepšením propagace a zjednodušeným prováděním. Průběžné hodnocení[56] programu Daphne III[57] dospělo k závěru, že program je velmi relevantní z hlediska problémů, k jejichž řešení je určen, ačkoli vazby mezi programem a rozvojem politik by mohly být pevnější. Existuje prostor pro lepší podporu na podporu celounijních partnerství a pro zajištění vyváženého zeměpisného rozložení vedoucích organizací. Finanční zdroje na provádění akcí podle posouzení umožňují financovat vysoce kvalitní projekty a míra úspěšnosti ve výběru projektů zajišťuje značnou konkurenci mezi projekty. Šíření výsledků by se mohlo zlepšit. V průběžném hodnocení programu Základní práva a občanství[58] se uvádí, že i když je z důvodu omezeného počtu dokončených projektů příliš brzy činit závěry ohledně dopadů, byly všechny druhy financovaných projektů z hlediska cílů i priorit programu vhodné. Širší evropský rozměr, vyvážená účast organizací z členských států EU a šíření výsledků jsou oblastmi, kde je zapotřebí zlepšení. V průběžném hodnocení[59] programu Drogová prevence a informovanost o drogách[60] nemohly být vyvozeny závěry týkající se účelnosti kvůli nízkému počtu dokončených projektů. Vyskytly se obtíže v souvislosti se zranitelnými skupinami a při zajišťování dlouhodobé přidané hodnoty projektů. Byla zjištěna potřeba dalších finančních prostředků a také potřeba posílit součinnost mezi různými finančními nástroji na podporu cílů protidrogové strategie EU. Hodnocení doporučilo zlepšit spolupráci s jinými programy, a zejména s programem v oblasti veřejného zdraví, aby se předešlo zdvojování úsilí a aby se případní příjemci mohli účinněji zaměřit na své žádosti. Okruh 3b – Občanství Komunikace V průběžném hodnocení Euranet[61] se uvádí, že její existence vedla k lepšímu zpravodajství o záležitostech EU a obohatila jejich vypovídací hodnotu. Zvýšená produkce a vysílání zpráv a programů věnovaných EU pravděpodobně nebude bez těchto finančních prostředků udržitelné. Hodnocení na druhé straně upozornilo na otázky, jako je nerovnoměrný rozsah zpravodajství o záležitostech EU v poměru k celkové produkci, nerovnoměrné zastoupení různých jazykových skupin u zúčastněných partnerů a pomalý rozvoj sítě, zejména pokud jde o rozšiřování jazykového pokrytí. V návaznosti na tyto otázky přidalo sedm nových rozhlasových stanic čtyři jazyky v pěti zemích a zvýšily zaměření produkce na záležitosti EU. Koncepce další fáze projektu byl pozměněna v souladu s hlavními závěry hodnocení. Zdraví a ochrana spotřebitele Následné hodnocení programu v oblasti veřejného zdraví za období 2003–2008[62] došlo k závěru, že i když šlo o první program v oblasti veřejného zdraví na úrovni EU, bylo by bývalo žádoucí, aby fond podporoval široké spektrum činností. Cílenější úsilí ve vybraných oblastech má zásadní význam pro další generaci programu. Hodnocení vyzvalo k intenzivnějšímu zaměření na evropskou přidanou hodnotu, a to jak výběrem prioritních oblastí v ročních pracovních programech, tak při uplatňování rozhodnutí. Hodnocení v polovině období navazujícího programu[63] došlo k podobnému závěru, že je třeba se mnohem více zaměřit na priority a orientovat na ně finanční podporu, tak aby byla přidaná hodnota EU co nejvyšší. Pokud jde o organizaci a řízení, bylo potvrzeno, že existuje proces, jehož cílem je stanovit priority v ročních pracovních programech a zajistit jejich soulad s obecnými cíli programu v oblasti veřejného zdraví. Tento proces však není považován za obzvláště jasný či konzistentní. Opatření programu v oblasti obecného zdraví obecně odpovídají cílům programu, ale na hodnocení výsledků a dopadů je ještě příliš brzy. Má se za to, že většina opatření má účinky zasahující celou EU a většina opatření by se bez financování z programu v oblasti veřejného zdraví neuskutečnila nebo by se uskutečnila ve výrazně méně ambiciózním rozsahu. Hodnocení případové studie ukázalo, že se přidaná hodnota EU objevuje nejčastěji v oblastech, jako je podpora osvědčených postupů a vytváření sítí. Pokud jde o účinnost, u většiny opatření se očekávaly úspory z rozsahu, ačkoli nebylo jasně stanoveno, jak tento aspekt měřit. Bylo konstatováno, že díky externímu zajištění řízení Výkonné agentury pro zdraví a spotřebitele (EAHC) došlo k podstatnému zlepšení realizace opatření. Nový program v oblasti zdraví se má zaměřit na menší počet činností, a sice na činnosti, které mají prokázanou přidanou hodnotu EU, vykazují konkrétní výsledky a reagují na zjištěné potřeby nebo rozdíly. Program nový usiluje také o zlepšení spolupráce členských států v oblasti zdraví a o poskytnutí nástrojů pro reformu vnitrostátních zdravotních politik. Daně a celní unie Hodnocení v polovině období programu Fiscalis[64] došlo k závěru, že program pozitivním způsobem přispěl ke zlepšení fungování systémů zdanění na vnitřním trhu a je relevantní z hlediska nových úkolů, jimž čelí vnitrostátní orgány. Došlo k závěru, že program nabízí vysokou přidanou hodnotou EU: pokud by rámec spolupráce neexistoval, mnohé činnosti nutné k dosažení pokroku ve spolupráci v oblasti daní by vůbec neproběhly, proběhly by mnohem později nebo za vyšších nákladů a jejich výsledky by byly méně optimální. Obecně lze vyslovit závěr, že prostředky jsou v program Fiscalis vynakládány efektivně. Hodnocení nicméně uvedlo, že program je méně účinný, pokud jde o lepší porozumění právu EU a o boj proti podvodům. Doporučuje rovněž, aby byl vytvořen systém monitorování a hodnocení na základě výsledků. Výsledky programu by měly být lépe šířeny a činnostem programu by mohlo prospět větší zapojení zúčastněných subjektů. Hodnocení v polovině období programu Clo zdůraznilo, že tento program účinně přispěl k fungování vnitřního trhu. Program prokázal přidanou hodnotu EU v podpoře činností, které by se bez koordinace na úrovni EU a bez finanční podpory EU nemohly uskutečnit, nebo by vyžadovaly podstatně více prostředků a času. Program usnadnil zvýšenou spolupráci a koordinaci mezi vnitrostátními celními správami, a tím posílil výměnu informací a osvědčených postupů. Účinnost společných akcí v rámci programu byla hodnocena jako vysoká, přestože byla spolupráce s dalšími veřejnými a soukromými subjekty ke zvýšení bezpečnosti a k boji proti podvodům výrazně menší. Přínos pro usnadnění obchodu se třetími zeměmi nebyl hodnocen jako vysoký. Hodnocení poukázalo na to, že dalšího zvýšení účinnosti by bylo možno dosáhnout lepším šířením výsledků a větším zapojením a podporou kandidátských a potenciálních kandidátských zemí. Vzdělávání a kultura Průběžné hodnocení[65] programu Mládež v akci[66] dospělo k závěru, že program dosud úspěšně dosahuje svých cílů a aktivně se zaměřuje na mladé lidi s omezenými příležitostmi. Program Mládež v akci přispívá k dosahování cílů politiky EU týkající se mládeže, podpořil další zapojení mládeže do akcí po programu Mládež v akci a zvýšil mobilitu. Na činnosti, které program Mládež v akci podporuje, by se pravděpodobně jinde nenašly prostředky. Program Mládež v akci má vysokou míru absorpce. Náklady na řízení se jeví poměrně vysoké, ale jsou odůvodněny povahou programu. Přidělení rozpočtových prostředků bylo vhodné. Mládežnické organizace i vnitrostátní agentury se však i nadále setkávaly relativně vysokou administrativní zátěží, i když se nástroje řízení výrazně zlepšily. Spokojenost účastníků byla vysoká ve srovnání s programy týkajícími se mládeže organizovanými v členských státech a prováděcí struktury byly považovány za účinné. Okruh 4 – EU jako globální partner Rozvoj a vnějších vztahy Dvě pilotní hodnocení o rozpočtové podpoře pro Tunisko[67] a Mali[68] došla k závěru, že rozpočtová podpora je účinným nástrojem v zemích, kde se vláda zavázala k robustním politikám rozvoje. V Tunisku rozpočtová podpora přispěla k výraznému hospodářskému růstu a k rozvoji soukromého sektoru. Snižování chudoby však mělo být řešeno lépe. V Mali přispěla rozpočtová podpora k některým podstatným pozitivním výsledkům v oblasti vzdělávání a zdraví. Rozpočtová podpora je doplňkem jiných forem pomoci, zejména na budování kapacit. Nemůže stanovit hlavní politické změny, ale může poskytnout další podporu pro provádění politiky. Její dopad je větší, má-li vazbu na širší politické a hospodářské partnerství. Z tematického hodnocení[69] podpory EU pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování v partnerských zemích (ESI)[70] vyplývá závěr, že ačkoliv je ESI klíčovou prioritou v oblasti rozvojové politiky, byla málo zapracována do rozvojových programů a v koncepci programů chybí ukazatele týkající se ESI. Několik zásahů mimo odborné vzdělávání a vzdělávání se zaměřilo výslovně na vytváření pracovních míst. Nový nástroj pro rozvojovou spolupráci (2014–2020) reaguje na potřebu zaměření na lidský rozvoj prostřednictvím tematického program „Globální veřejné statky a výzvy“, který zahrnuje zdraví, vzdělávání, rovnost žen a mužů, zaměstnanost, kvalifikaci, sociální ochranu a sociální začleňování, jakož i hospodářské aspekty související s rozvojem, jako je růst, zaměstnanost, obchod a zapojení soukromého sektoru. Z hodnocení[71] podpory pro předcházení konfliktům a budování míru[72] vyplývá závěr, že EU výrazně zvýšila své zaměření, posílila politický rámec a rozvinula široký okruh finančních i nefinančních nástrojů. Komise poskytla přidanou hodnotu z hlediska neutrality, spolehlivosti (trvalá přítomnost), kritického objemu financí, schopnosti čerpat z široké škály nástrojů, dlouhodobé zkušenosti a důvěryhodnosti, pokud jde o podporu demokracie, míru a lidských práv. Nicméně koncepční zaměření na politické úrovni nebylo vždy vhodné na operativní úrovni. EU by měla konsolidovat a dále rozvíjet svou podporu pro předcházení konfliktům a budování míru a zajistit, aby její finanční podporu dostatečně doplňovala a zvyšovala nefinanční podpora. Hodnocení[73] spolupráce ES se zámořskými zeměmi a územími[74] dospělo k závěru, že podpora EU byla v souladu s cíli politiky EU na podporu hospodářského a sociálního rozvoje a ekonomického hlediska tyto země přibližuje k EU. Pokud jde o obchod, unijní režim preferencí nevyvážil dostatečně omezení pro hospodářskou diverzifikaci. Zapojení zámořských zemí a území do regionálních programů minimalizovaly izolace z regionálních sítí, vysoké náklady na účast a někdy i jazykové překážky. Výsledky v oblasti změny klimatu a řízení krizí a zvládání katastrof byly slabé. Hodnocení složek nástroje stability Evropské unie v oblasti reakce a připravenosti na krize[75] dospělo k závěru, že tento nástroj významně přispěl k posílení celkového významu, účelnosti a účinnosti reakce a připravenost na krize EU a že nástroj stability také významně přispěl k soudržnosti mírové, bezpečnostní a rozvojové politiky EU – a tím k míru a stabilitě ve světě. Pro přínos nástroje stability je rozhodující to, že prokázal schopnost rychle a včas reagovat v krizových situacích. Humanitární pomoc a civilní ochrana Z hodnocení dokončených v roce 2011 vyplývá, že činnosti Komise: vyřešily závažná zdravotní rizika tím, že snížily úmrtnost lepším tlumením nákaz u barmských uprchlíků v Kambodži, vhodným a účinným způsobem reagovaly na epidemii cholery v Zimbabwe, zajistily relevantní a vhodné víceodvětvové programy v Ugandě a aktivně přispěly k celkové reakci Evropy na zemětřesení na Haiti. Hodnocení působení na Haiti a v Zimbabwe zdůraznila potřebu nejdříve při zásazích definovat nezbytné propojení pomoci s obnovou a rozvojem. Tento závěr potvrzují stávající návrhy Komise v oblasti humanitární pomoci, které opatření obnovy a rozvoje soustavně začleňují do humanitárních zásahů. Z hodnocení mechanismu civilní ochrany a finančního nástroje civilní ochrany 2007–2009[76] vyplývá, že obě složky významně přispěly k rozvoji další evropské spolupráce a koordinace. Rozšíření Hodnocení na podporu přípravy předvstupních finančních nástrojů[77] po roce 2013 na úrovni odvětví, jednotlivých zemí a regionů potvrdilo celkový význam, který pomoc z tohoto nástroje představuje. Hodnocení také vyvozuje závěr, že hospodářské a obecnější přínosy rozšíření by přesáhly náklady na nový finanční nástroj a že nástroj EU by umožnil dosažení evropské přidané hodnoty, pokud se finanční podpora váže na pokrok v oblasti politických kritérií, což EU umožňuje působit jako katalyzátor nadnárodní a meziregionální spolupráce a jednat také jako zprostředkovatel, který umožňuje sdílení odborných znalostí různých správních orgánů a agentur v EU (např. twinning). V hodnocení je rovněž potvrzena existence pádných důvodů pro budoucí předvstupní finanční nástroj, který by užitečným způsobem těžil z lepší soudržnosti mezi politickým dialogem a finanční spoluprací, z procesu programování zaměřeného na odvětvové přístupy, z víceletého plánování programů, většího zapojení příjemců a zúčastněných stran ve všech fázích, jakož i ze zavedení výkonnostních pobídek 3. Závěry Výsledky hodnocení v této zprávě obecně ukazují, že cíle různých finančních programů byly splněny a přidaná hodnota EU byla prokázána. Zpráva však čerpá především z průběžných hodnocení, jež jsou silně operačně zaměřena a neuvádějí konečné výsledky nebo dopady. Ze zkušeností byla vyvozena poučení a byly označeny oblasti pro případná zlepšení. Pokud to bylo možné, uvádí zpráva doporučená nápravná opatření, která ovlivnila navazující programy. Obecně zpráva upozorňuje na potřebu intenzivnějšího zaměření, kdy se výsledky uvádějí do souvislosti s cíli, a na nutnost věnovat zvýšenou pozornost soudržnosti a jednotnosti opatření. Komise chce jasněji definovat, jak tuto zprávu zlepšit v jednání s orgánem pro udělení absolutoria. Bere na vědomí požadavek Účetního dvora, aby zpráva byla vypracována dříve v průběhu roku. Pokud jde o budoucnost, zpráva bude koncipována tak, aby ukázala, zda jsou programy EU na dobré cestě, a uváděla údaje o výsledcích a dopadech, jakmile jsou dostupné. V zájmu dosažení tohoto cíle je třeba vytvořit silný a soudržný rámec pro zajištění sledování pokroku v průběhu realizace programů. [1] První zprávu o hodnocení za rozpočtový rok 2010 Komise přijala dne 17. února 2012 (KOM(2012) 40). [2] Rozhodnutí Evropského parlamentu dne 10. května 2011 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu EU na rozpočtový rok 2009, oddíl III, odstavce 71 a 72. [3] Stanovisko Účetního dvora č. 4/2012, které Komise obdržela dne 7. června. [4] To znamená: z cyklu Komise pro strategické plánování a programování – výročních zpráv o činnosti, ročních prohlášení týkajících se rozpočtu apod. [5] Závěrečný oddíl, s. 16. [6] Absolutorium EP 2010 (P7_TA (2012) 0153)_část I). [7] Stanovisko Účetního dvora č. 4/2012, které Komise obdržela dne 7. června. [8] Hodnotící studie mohou obsahovat hodnocení specifických hledisek provádění činností a/nebo se mohou zaměřit na monitorovací a prováděcí otázky. [9] Stávající pokyny pro výroční zprávy o činnosti za rok 2011 – čl. 60 odst. 7 finančního nařízení. [10] Článek 33 finančního nařízení. [11] Přibližná výše víceletého rozpočtu činí 3,6 miliardy EUR. [12] Obecným přístupem v této zprávě je vytvoření průběžných hodnocení. V případě, že není naznačeno, zda se jedná o průběžné nebo následné hodnocení, obsahuje prvky obou. [13] I když se program se vztahuje na období 2007–2013, očekává se, že posledních výsledků bude dosaženo v roce 2017. [14] http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/eye_final_report_en.pdf [15] Přibližný rozpočet ve výši 34 miliony EUR. [16] Rozpočet EU, který se používá pouze pro záruky. [17] Program TEN-T je zaměřen na zajištění soudržnosti, vzájemného propojení a interoperability transevropské dopravní sítě a na přístupnost této sítě. [18] Přibližný rozpočet ve výši 8 miliardy EUR. [19] Osmnáct projektů se týká železnice a dva projekty se zabývají vnitrozemskými vodními cestami. [20] U hodnocení, která se vztahují jak na dřívější, tak na právě probíhající programy, není uvedeno, zda se jedná o údaje z průběžného nebo následného hodnocení. [21] http://ec.europa.eu/transport/evaluations/doc/2011_marco-polo-programme-2003-2010.pdf. Částečně následné hodnocení posledního programu a částečně průběžné hodnocení stávajícího programu. [22] Přibližný rozpočet ve výši 417 milionů EUR pouze pro program Marco Polo I. [23] http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/policy/programme/current_prog/index_en.htm [24] Přibližný rozpočet ve výši 55 milionů EUR. [25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0548:FIN:En:PDF [26] Přibližný rozpočet ve výši 149 milionů EUR. [27] http://ec.europa.eu/energy/evaluations/doc/2011_iee2_programme.pdf [28] Přibližný rozpočet ve výši 730 milionů EUR. [29] http://ec.europa.eu/energy/evaluations/doc/2011_eepr_mid_term_evaluation.pdf [30] Přibližný rozpočet ve výši 4 miliardy EUR. [31] Přibližný rozpočet ve výši 55 miliard EUR (včetně Euratomu). [32] Stav ke 30. září 2012. [33] „Volný přístup“ se definuje jako volný přístup přes internet a jeho cílem je zlepšovat a podporovat šíření poznatků, čímž se zvýší účinnost vědeckých objevů a maximalizuje se návratnost investic, které do výzkumu a vývoje vložily veřejné subjekty zabývající se financováním výzkumu. http://ec.europa.eu/research/science-society/index.cfm?fuseaction=public.topic&id=1294&lang=1 [34] Pátá zpráva o sledování 7. RP – monitorovací zpráva za rok 2011 – http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring. [35] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [36] Hodnocení programu pro výzkum dopravy 7. RP, průzkum provedený v rámci posouzení dopadů znalostního programu Regiony znalostí a hodnotící studie programu věnovaného novým výrobním technologiím v rámci 6. RP. [37] Přibližný rozpočet ve výši 7 miliard EUR. [38] http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/llpreport_en.pdf [39] Přibližný rozpočet ve výši 309 milionů EUR. [40] http://ec.europa.eu/social/keyDocuments.jsp?type=0&policyArea=0&subCategory=0&country=0&year=0&advSearchKey=evaluationesf&mode=advancedSubmit&langId=en [41] Týkající se diskriminace v zaměstnání a na trhu práce. [42] http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/expost2006/wpb_en.htm [43] http://ec.europa.eu/regional_policy/information/evaluations/impact_evaluation_en.cfm#1 [44] http://ec.europa.eu/regional_policy/information/evaluations/impact_evaluation_en.cfm#2 [45] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/income/index_en.htm [46] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/sugar-2011/index_en.htm [47] Restrukturalizace odvětví cukru, stabilizace trhu a zvýšení tržní orientace, dostupnost dodávek cukru. [48] http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/market-and-income-reports/dairy-sector-2011_en.htm [49] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/index_en.htm [50] http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/eff_interim_evaluation_en.pdf. Přibližný rozpočet 4,3 miliardy EUR. [51] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0857:CS:NOT [52] Skládá se z programů „Předcházení trestné činnosti a boj proti ní“ a „ Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků a jiných rizik spojených s bezpečností“. [53] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0351:FIN:CS:PDF [54] Přibližný rozpočet ve výši 109 milionů EUR. [55] Přibližný rozpočet ve výši 199 milionů EUR. [56] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0254:FIN:CS:PDF [57] Přibližný rozpočet ve výši 116 milionů EUR. [58] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0249:FIN:CS:PDF. Přibližný rozpočet ve výši 93 milionů EUR. [59] http://eur-lex.europa.eu/Result.do?T1=V5&T2=2011&T3=246&RechType=RECH_naturel&Submit=Search [60] Přibližný rozpočet ve výši 21 milionů EUR. [61] Evropská rozhlasová sít. [62] Přibližný rozpočet ve výši 312 milionů EUR. http://ec.europa.eu/health/programme/docs/ex_post_evaluation_en.pdf [63] http://ec.europa.eu/health/programme/docs/mthp_final_report_oct2011_en.pdf [64] Přibližný rozpočet ve výši 157 milionů EUR. http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf [65] http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/youth/2011/interimreport_en.pdf [66] Přibližný rozpočet ve výši 885 milionů EUR. [67] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1286_docs_en.htm [68] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1290_docs_en.htm [69] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1296_docs_en.htm [70] Přibližný rozpočet ve výši 7,9 miliardy EUR. [71] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1291_docs_en.htm [72] Přibližný rozpočet ve výši 7,7 miliardy EUR v období let 2001–2010. [73] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1294_docs_en.htm [74] Přibližný rozpočet ve výši 286 miliard EUR v období let 1999–2009. [75] http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/evaluation/search/search.do [76] Přibližný rozpočet ve výši 190 milionů EUR pro období 2007–2013. [77] Přibližný rozpočet ve výši 11,5 miliardy EUR za období 2007–2013.