CS Úřední věstník Evropské unie C 44/105

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Změny a vyhlídky v pododvětví textilních služeb v Evropě (stanovisko z vlastní iniciativy)

2011/C 44/17

Zpravodaj: pan PEZZINI

Spoluzpravodaj: pan BOOTH

Dne 18. února 2010 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Změny a vyhlídky v pododvětví textilních služeb v Evropě.

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 1. července 2010.

Na 464. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 14. a 15. července 2010 (jednání dne 14. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 138 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení (1)

1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) zdůrazňuje význam slibně se rozvíjejícího průmyslového odvětví textilních služeb v Evropě, a to jak z ekonomického a z technologického hlediska, tak proto, že je úzce spojeno s místními provozními a pracovními podmínkami a může neustále výrazně přispívat k rozvoji takové evropské ekonomiky, která zajistí zaměstnanost a hospodářskou a sociální soudržnost.

1.2 EHSV žádá Evropskou nadaci pro zlepšení životních a pracovních podmínek o zahájení pilotního projektu mapování zeměpisné polohy a velikosti podniků tohoto odvětví, životních a pracovních podmínek osob zaměstnaných v tomto odvětví a rozsahu jeho šedé ekonomiky. EHSV rovněž žádá, aby byla důkladně přehodnocena klasifikace NACE tohoto odvětví, jež zajistí odpovídající zařazení v závislosti na ekonomickém a sociálním vývoji a vývoji zaměstnanosti v tomto odvětví.

1.3 EHSV doporučuje Evropskému parlamentu, Radě a Komisi, aby byly při přípravě nových environmentálních opatření v rámci iniciativ strategie Evropa 2020, jež jsou určeny na boj proti globálnímu oteplování, náležitě zohledněny udržitelnost a účinnost zdrojů průmyslového odvětví textilních služeb a jeho potenciál v oblasti tvorby pracovních míst a investic.

1.4 Výbor považuje za nezbytné navázat na evropské, státní a regionální úrovni strukturovaný sociální dialog a navrhuje, aby EU financovala sítě na výměnu osvědčených postupů s cílem:

— rozvíjet kvalifikace, odbornost a odpovídající vzdělávací potřeby podle specifické definice ze strany Cedefop;

— stanovit za podpory Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci v Bilbau rovné bezpečnostní a zdravotní podmínky při práci;

— zajistit odpovídající zastoupení odvětvových sociálních partnerů v evropském výboru pro služby údržby.

1.5 Výbor zdůrazňuje, že je důležité řádně používat ustanovení Unie v oblasti informování, konzultací pracovníků a náležitě zřizovat a řídit evropské rady zaměstnanců. K tomu je třeba rozvíjet za pomoci Institutu pro perspektivní technologické studie v Seville participativní odvětvové prognózování na evropské úrovni.

1.6 Použití evropských sociálních a environmentálních norem při zadávání „zelených a sociálních“ veřejných zakázek za plného a transparentního použití příslušných ustanovení je podle Výboru nezbytnou podmínkou pro zdravý rozvoj tohoto odvětví a výrobního řetězce, jež bude respektovat technické a sociální normy – zejména co se týče systému subdodavatelských zakázek a odpovědností, jež se dotýkají celého certifikovaného řetězce dodávek.

1.7 Výbor žádá, aby byl vyčleněn odpovídající prostor:

— v ročních pracovních programech sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace;

— ve víceletém programu pro konkurenceschopnost a inovace;

— ve strukturálních fondech

pro projekty technologických a organizačních inovací v tomto odvětví zaměřených zejména na účinnost zdrojů a šetření s nimi, integrovanou logistiku a vysledovatelnost dodávaných produktů, a to i s pomocí aplikací systému Galileo. EIB by měla usnadnit investice, především pro malé a střední podniky.

1.8 Výbor požaduje, aby evropské ústavy pro normalizaci pokračovaly ve vypracovávání technických norem, které budou stále dokonalejší z environmentálního, sociálního a technologického hlediska a budou použitelné na celý výrobní řetězec tohoto odvětví. Cílem je zajistit kvalitu výrobků, postupů a služeb a pozitivní dopad na pracovní podmínky zaměstnanců. Evropská komise by měla vydávat pověření k vypracování takových norem.

1.9 Podle Výboru by bylo vhodné využívat na regionální úrovni strukturální fondy k inovačnímu rozvoji sítě evropských distriktů tohoto odvětví a k rozvoji dvojstranných subjektů, na základě kladných zkušeností z různých členských států a především za účelem školení a vzdělávání, a to i v jazykové oblasti.

1.10 Výbor se domnívá, že je důležité šířit osvědčené postupy a vyměňovat si je, stejně jako je důležité zřizovat dvojstranné subjekty, které jsou již v některých státech přítomné a měly již dobré výsledky v podpoře lidských zdrojů v tomto odvětví.

1.11 EHSV zdůrazňuje význam evropské kampaně pro bezpečnost práce, transparentnost textilních služeb z hlediska jejich ekonomiky, sociálních záležitostí a dopadu na životní prostředí a pro podmínky a perspektivy tohoto odvětví, které budou plně respektovat Listinu základních práv, zejména práva sdružovat se v odborech a práva na kolektivní akce.

1.12 Výbor doporučuje Evropskému parlamentu, Radě a Komisi, aby vypracovaly strategický rámec pro průmyslové odvětví textilních služeb, v němž bude plně sloučen jeho ekonomický vývoj a vývoj jeho výroby a zaměstnanosti s cíli udržitelného růstu pro rok 2020 (cíle 20/20/20).

2. Úvod

2.1 Průmyslové odvětví textilních služeb zahrnuje širokou a různorodou škálu podniků, jež provozují tyto průmyslové činnosti:

— průmyslové prádelny a čistírny a půjčovny textilních výrobků – pro výrobní podniky, podniky služeb i pro občany;

— půjčování, oprava a údržba pracovních obleků a oděvů, uniforem a ochranných a bezpečnostních oděvů;

— praní, půjčování, oprava a apretura prádla pro hotely, restaurace a kavárny;

— praní, půjčování, sterilizace, oprava a apretura oděvů a prádla lékařského a zdravotnického personálu a pacientů v nemocnicích, domovech důchodců a veřejných ústavech;

— půjčování a sterilizace chirurgických nástrojů a textilních výrobků a příprava/dodávání sad sterilních zdravotnických prostředků;

— dodávání, půjčování a úprava uživatelsky příznivých a vysoce pohodlných inteligentních textilních výrobků;

— průmyslová apretura, filtry, pohlcovače prachu a související textilní služby pro výrobní zařízení a sterilní výrobní místnosti;

— hygienicko-sanitární textilní služby a doplňkové (alternativní) služby k textilním výrobkům;

— apretura a specifické služby spojené s módním odvětvím.

2.2 Služby průmyslových prádelen jsou zásadně důležité pro provoz řady podniků v pohostinství a cestovním ruchu, jako jsou restaurace, hotely, veřejné ústavy, lodě pro okružní plavby atp., ale i pro špičkové dodávky vyspělých ochranných textilií do širokého spektra zpracovatelských odvětví a odvětví obchodu. Jsou pevně zakotveny na daném území a je u nich malé riziko přesunu mimo EU.

2.3 Služby prádelen jsou důležité i pro textilní průmysl, neboť výrobci oděvů potřebují, aby jejich výrobky prošly fází zkoušek a praní, dříve než budou uvedeny na trh. Služby prádelen pro textilní průmysl potřebují vzhledem k velkému objemu práce a k absolutní potřebě bezchybného výsledku praní provozovatele, kteří budou mít vyspělá zařízení a odborně vyškolený personál pracující v odpovídajících podmínkách.

2.4 Služby průmyslových prádelen pro hotely spočívají v péči o všechny kusy prádla a v jejich praní. Toto prádlo vyžaduje nepřetržitý cyklus údržby a čištění. Toto rychlé střídání znamená, že podnik poskytující služby praní musí být schopný stíhat tento rytmus bez jakýchkoliv odkladů či zpoždění, a musí tedy mít dobře organizovanou činnost a odborný personál.

2.5 Ke službám prádelen jsou přidruženy služby pronájmu stále sofistikovanějších výrobků, které musejí odpovídat stále vyšším technickým a funkčním požadavkům a stále přísnějším ekologickým a technicko-normativním požadavkům, především na ochranné vybavení a dodávky vyspělého vojenského materiálu.

2.6 V odvětví textilních služeb jako celku se v posledních letech rozvinuly důležité systémy technologických inovací – „BtoB“ či „BtoC“ (2) –, co se týče jak kvality a technických a environmentálních standardů tradičních dodávek (včetně hygienických a sanitárních) pro hotely a nemocnice, tak dodávek „inteligentních“ vyspělých ochranných textilií (3).

2.7 Tradiční odvětví má značný rozsah – jeho obrat činil v roce 2007 zhruba 9 mld. EUR –, je územně koncentrováno a dominuje mu několik nadnárodních společností (4), zatímco zbytek trhu je velmi roztříštěný do velkého množství malých podniků, které obecně provozují svoji činnost lokálně. Trh silně roste a to jak z hlediska obratu (cca 10 mld. EUR ročně), tak co se týče zaměstnanců (více než 200 000).

2.8 Obor vysoce účinných ochranných oděvů se silně rozvíjí a je spojen s novou generací inteligentních textilií, jež je založena na inteligentních materiálech, vyspělých výrobních postupech, funkčnosti spojené s vysokou pohodlností a prevenci a řízení osobních rizik. Stávající velikost trhu osobních ochranných prostředků (OOP), který je začleněn mezi nejvýznamnější rozhodující trhy EU (5), se odhaduje na 9,5–10 mld. EUR a počet pracovníků přímo či nepřímo zapojených do výroby OOP nebo do služeb s nimi spojených je cca 200 000.

2.9 Tržní poptávka po těchto výrobcích a službách závisí na přísných předpisech týkajících se norem osobní bezpečnosti na pracovišti, vysoké úrovně bezpečnosti a zvýšených bezpečnostních požadavků na veškerý personál a souvisejících s lepším řízením osobních rizik, se šířením kultury spolehlivosti a s přáním předejít možným reklamacím.

2.10 Zvláště výrazná je pozornost, kterou toto odvětví věnuje dopadu své výroby a svých textilních služeb na životní prostředí. Odvětví textilních služeb bylo podrobeno různým kontrolám dopadu na životní prostředí – posouzení životního cyklu (6).

3. Účel tohoto stanoviska z vlastní iniciativy

3.1 Cílem tohoto stanoviska z vlastní iniciativy je prozkoumat podmínky pro takový rozvoj průmyslového odvětví textilních služeb, který bude:

— respektovat životní a pracovní podmínky lidských zdrojů, zejména co se týče zdraví a bezpečnosti;

— založený na strukturovaném odvětvovém dialogu mezi sociálními partnery na různých úrovních;

— provázet rostoucí kvalifikovanost a profesionalita personálu a perspektivy zaměstnatelnosti založené na rychlejších školicích a vzdělávacích opatřeních;

— lépe chránit životní prostředí a energetické a vodní zdroje v průběhu celého životního cyklu výrobku a jeho recyklace;

— podporovat investice do technologických a logisticko-organizačních inovací v otevřeném prostředí, bránit zneužívaní dominantního postavení, a zajišťovat tak prostředí příznivé pro zakládání a rozvoj malých a středních podniků;

— podporovat soutěž založenou na kvalitě a na tvorbě a uplatňování vyspělých technických norem;

— transparentní v oblasti zadávání veřejných zakázek, u kterých budou plně respektovány environmentální požadavky a sociální doložky, především u subdodavatelských zakázek;

— viditelnější a transparentnější, čímž dojde k přehodnocení image tohoto odvětví.

3.2 Dne 11. března uspořádal EHSV v Bruselu veřejné slyšení na toto téma, jehož se zúčastnili představitelé odborů a podniků tohoto odvětví z národní úrovně a úrovně EU, zástupci Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, která sídlí v Bilbau, zástupci Evropské komise (GŘ ENTR), dvoustranných subjektů se zkušenostmi ve svých zemích a také jednotlivých podniků reprezentujících velké výrobní celky a velké podniky služeb.

4. Obecné připomínky

4.1 EHSV se domnívá, že výchozí podmínkou pro vypracování strategie a akčního plánu pro toto odvětví je zahájení pilotního projektu na evropské úrovni, ve kterém budou mapovány a podrobně zvažovány různé vysoce diferencované obory evropského odvětví textilních služeb a jejich zeměpisné rozšíření a velikostní škála v EU-27, ve kterém silně převládá jedno pohlaví a existuje informální neregulované odvětví.

4.2 EHSV se domnívá, že by bylo vhodné nalézt lepší definici tohoto odvětví, jež by ho umožnila jednoznačněji zasadit do klasifikace NACE a systému kódů EUROSTAT, aby bylo možné lépe sledovat jeho vývoj z ekonomického hlediska, jeho investice, inovace, zaměstnanost a profesní kvalifikace.

4.3 Průmyslové odvětví textilních služeb je obzvláště dynamické, výrazně se vyvíjí a jeho rozvojové možnosti jsou do velké míry spojeny se zlepšením společensko-kulturního pozadí a s technicko-ekonomickými kapacitami podniků.

4.4 EHSV se domnívá, že je důležité, aby evropské ústavy pro normalizaci vypracovávaly technické normy, které budou stále dokonalejší z environmentálního, sociálního a technického hlediska a budou použitelné na celý výrobní řetězec tohoto odvětví. Cílem je zajistit kvalitu výrobků, postupů a služeb a podmínky zaměstnanců a obstát ve světové konkurenci. Evropská komise by měla vydávat pověření k vypracování takových norem.

4.5 Odvětví by se mělo rozvíjet na pozadí strukturovaného dialogu na evropské, státní a regionální úrovni, ve kterém by bylo zdůrazněno, že společným základem tohoto odvětví jsou v Evropě rovné pracovní podmínky v souladu s použitím směrnic EU o rovnosti žen a mužů, o úpravě pracovní doby a o informování a konzultování pracovníků. EHSV se domnívá, že toto odvětví by mělo vyváženějším způsobem sladit zásady spokojenosti zákazníků se zásadami motivace zaměstnanců, jak tomu je v některých vyspělých výrobních celcích.

4.6 EHSV se domnívá, že pro rozvoj tohoto odvětví je zásadní plné respektování Listiny základních práv, zejména práva sdružovat se v odborech a práva na kolektivní akce ve všech podnicích výrobního řetězce a řetězce služeb v EU.

4.7 Výbor se domnívá, že by v tomto evropském odvětví mělo docházet k výměně osvědčených postupů mezi subjekty působícími v členských státech a že by měly být financovány evropské nadnárodní projekty této výměny.

4.8 Prioritou tohoto průmyslového odvětví by měla být ochrana životního prostředí – mělo by podporovat šíření EMAS a ekoznačky a uplatňování norem ISO 14000.

4.8.1 Výsledky tohoto odvětví za rok 2006 jsou ideálním základem pro hodnocení a analýzu jeho různých oborů (7), měly by však být pravidelně aktualizovány alespoň každé dva roky a mělo by do nich být zahrnuto posouzení dopadu na životní prostředí, jež by mělo být předloženo Evropskému parlamentu a Výboru.

4.8.2 Je třeba plně ocenit úsilí odvětví o šíření certifikace podle normy EN 14065 s pomocí sociálních partnerů za účelem boje proti nekalé soutěži, regulovat trh a pomocí pobídek (i daňových) šířit osvědčené postupy označení kvality.

4.8.3 Je třeba, aby funkčnost a stálost těchto charakteristik během celého životního cyklu textilního výrobku byly uváženy při výběru oděvů, u nichž je třeba zvolit řešení „full service“.

4.8.4 EHSV považuje za důležité, aby v tomto odvětví byla aktivně používána rozpouštědla a chemické látky, jež jsou v souladu s ustanoveními právních předpisů EU REACH, a byly uplatňovány evropské předpisy o vodě.

4.9 Výbor žádá, aby byl v ročních pracovních programech sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, ve víceletém programu pro konkurenceschopnost a inovace a v opatřeních strukturálních fondů vyčleněn odpovídající prostor na projekty technologických a organizačních inovací v tomto odvětví zaměřených zejména na integrovanou logistiku a vysledovatelnost dodávaných produktů, a to i s pomocí aplikací systému Galileo. EIB by měla usnadnit investice, především pro malé a střední podniky.

4.10 Při zadávání veřejných zakázek – zejména co se týče systému subdodavatelských zakázek a odpovědností, jež by se měly týkat celého dodavatelského řetězce – je třeba zaručit plné a transparentní použití odpovídajících ustanovení, což je nezbytnou podmínkou „zeleného a sociálního“ rozvoje tohoto odvětví

4.11 V technologických a logisticko-organizačních inovacích je třeba zaručit otevřené prostředí, bránit zneužívaní dominantního postavení, a zajišťovat tak prostředí příznivé pro zakládání a rozvoj malých a středních podniků.

4.12 Je třeba zajistit růst kvalifikovanosti a profesionality personálu a perspektivy zaměstnatelnosti založené na rychlejších školicích a vzdělávacích opatřeních a k tomu rozvíjet za pomoci Institutu pro perspektivní technologické studie v Seville participativní prognózování a vyčlenit opatření ze strukturálních fondů na rozvoj dvoustranných subjektů pro vyjednávání v oblasti školení a zvyšování kvalifikací personálu a vzdělávání – i v oblasti jazyků.

4.13 Bezpečnost a ochrana zdraví při práci musejí být jednou z priorit rozvoje kvality tohoto odvětví. Sociální partneři tohoto odvětví na evropské úrovni musí navázat strukturovaný dialog a musí mít odpovídající zastoupení v evropském výboru pro bezpečnost údržby.

4.14 Výbor požaduje, aby Evropská komise co nejdříve předložila sdělení o možné evropské strategii hospodářského rozvoje a rozvoje zaměstnanosti v průmyslovém odvětví textilních služeb, na jehož základě bude možné vypracovat akční plán EU v této oblasti, a navázala tak na evropskou iniciativu rozhodujících trhů, ve které jsou u textilních služeb uvedeny strategické perspektivy úspěchu.

V Bruselu dne 14. července 2010. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Doplňující informace k tomuto stanovisku, např. prezentace během slyšení, technické přílohy nebo výsledky statistických šetření, jsou k dispozici na internetových stránkách Evropského hospodářského a sociálního výboru

http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/Hearingsandconferences/Textile_2010/index_en.asp.

(2) Viz obecné služby ve stanovisku k tématu Vývoj podnikatelských služeb v Evropě (průzkumné stanovisko), Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 26–33.

(3) Viz Europe INNOVA – Innovation Watch. Sectorial Innovation Foresight : Textile and Clothing – Interim Report June 2009, s. 3–4, 9–10.

(4) Elis, Rentokil, Johnson Service, Davis, Alsco, HTS atp.

(5) Viz Lead Market Initiative for Europe/Mid-term progress report, SEK (2009) 1198 v konečném znění, 9.9.2009.

(6) Viz příloha 1 http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.textile-services-sub-sector-in-europe

(7) Viz poznámka pod čarou č. 5.