CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ  
V Bruselu dne 14.07.2004 
KOM(2004) 487 v kone čném znění 
 
   
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Finanční výhledy 2007 - 2013 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
V únoru 2004 Komise vyty čila politický projekt, kterým  se má Unie chopit klí čových 
problémů, jimž čelí Evropa a její ob čané, do roku 2013. Cílem bylo zahájit perspektivní 
rozpravu o cílech Evropské  unie a nástrojích pot řebných k jejich realizaci. 
Mají-li k cílovému datu 1. ledna 2007 již probíhat činnosti, je t řeba, aby rozprava p řešla nyní 
do nové fáze. Je t řeba přesunout pozornost k praktickým opat řením nutným k p řevedení 
politického rámce do praxe. 
Za tímto ú čelem pracuje Komise na souboru podrobných návrh ů. Návrhy konkretizují zásady 
obsažené v únorovém sd ělení: sledují jasné politické cíle, nabízejí skute čnou přidanou 
hodnotu, odrážejí proces zjednodušován í a respektování princip ů dobrého řízení. 
Mnoho těchto návrh ů je již připraveno. Proto nastal správný oka mžik ohlédnout se za tím, co 
již bylo vykonáno od února, p řipomenout p řidanou hodnotu činností EU i výdaje pot řebné pro 
podporu politického projektu navržen ého Komisí na období 2007-2013 a vysv ětlit, jak budou 
nástroje pln ění tohoto projektu zjednoduše ny a zracionalizovány. To je ú čelem tohoto 
dokumentu. 
K dokumentu je p řipojena první část podrobných návrh ů předkládajících právní rámec 
pro klíčové oblasti. Budou následovat další oblasti, v četně vnějších vztah ů, životního 
prostředí, výzkumu, svobody, bezpe čnosti a spravedlnosti. 
* * 
* 
 
CS 3   CS 1. POSUN SM ĚREM K ROZHODNUTÍ  
Rozprava s Radou a Parlamentem 
Přijetí sdělení z 10. února „Budování naší spole čné budoucnosti, politické úkoly a rozpo čtové 
prostředky rozší řené unie”1 bylo výchozím bodem rozhodnutí o nových finan čních výhledech. 
Přineslo Rad ě a Evropskému parlamentu p říležitost p řezkoumat politické návrhy vypracované 
Komisí. V dubnu p řijal Evropský parlament usnesení, které bylo zam ěřené na politické 
priority Unie. Paraleln ě přikročila Rada k první diskusi o sd ělení Komise a irské p ředsednictví 
vydalo analytickou zprá vu, která zvýraznila n ěkteré klíčové oblasti do další diskuse. 
Červnová Evropská rada schválila pokra čování práce na otázkách ur čených touto zprávou, 
zejména na: 
– potřebě přísnějšího stanovení priorit r ůzných finan čních požadavk ů; 
– úrovni výdaj ů potřebných pro spln ění cílů členských stát ů pro Unii; 
– hlubší analýze hodnoty p řidané výdaji EU. 
Komise vítá tyto první reakce na svá sd ělení a vymezené priority. 
Na základ ě této rozpravy má Komise v úmyslu vysv ětlit podrobn ěji svoji analýzu p řidané 
hodnoty navrhovaných činností a navrhovaných prost ředků kontroly a řízení, aby umožnila 
členským stát ům posunout se v rozprav ě směrem dopředu. Sou časné sdělení a přijetí 
legislativních návrh ů jsou dalším vstupem do této diskuse. 
Je užitečné připomenout si n ěkteré výchozí body rozpravy, které ur čují navrhované priority 
stanovené sd ělením: 
• Velikost rozpo čtu EU je omezená.  V porovnání se státními rozpo čty, které dosahují 
v průměru kolem 45 % národního d ůchodu, představuje rozpo čet EU jen n ěco málo p řes 
1 %. Komise nenavrhla žádnou zm ěnu horní hranice zdroj ů, o nichž se má rozhodovat na 
úrovni EU a která z ůstává na 1,24 % hrubého národního d ůchodu, ale pouze zvýšení zdroj ů 
použitých v rámci tohoto limitu. Mobilizace rezervy je nezbytná z d ůvodů rostoucích 
odpovědností Unie a náklad ů postupného rozši řování: v této souvislosti je t řeba zmínit, že 
rychlost zvyšování rozpo čtu EU za posledních 7 let byla polovi ční oproti zvyšování 
rozpočtů členských zemí. 
• Mnoho politických rozhodnutí, kterými budou ur čeny příští finan ční výhledy, již bylo 
učiněno, a tato rozhodnutí jasn ě stanovila požadavky na výdaje: 
– současná fáze rozší ření přinese k HDP Unie a k jejím p říjmům 5 %, ale i dalších 
30 % populace. Z toho plyne, že výdaje se zvýší více než p říjmy. Nap říklad 
rozšíření znamená další 4 milióny zem ědělců, zvýšení o 50 % a zdvojnásobení 
rozdílů v příjmech mezi bohatými a chudými. Od rozpo čtu se očekává, že podpo ří 
lisabonskou strategii a transformaci ekonomiky EU sm ěrem ke 
konkurenceschopnosti a inovaci;  
                                                 
1 KOM(2004)101 
 
CS 4   CS – dohoda dosažená ohledn ě financování zem ědělství do roku 2013 již ur čuje velký 
podíl rozpo čtu EU; 
– má-li se Evropská unie vypo řádat s novými bezpe čnostními hrozbami a krizemi, 
je třeba na sebe vzít na úrovni EU nové úkoly, zejména v oblasti svobody, 
bezpečnosti a spravedlnosti; 
– potřeba, aby Unie p ůsobila vn ě svých hranic – a o čekávání, že to bude d ělat 
účinně – vzrostla sou časně s tím, jak se stabilita sousedících zemí stala 
zranitelnější. 
Politický konsensus 
Vypracované návrhy staví na práci Rady a Evropského parlamen tu a mají za cíl vytvo řit 
jasnou vizi budoucí Evropy. Ohledn ě toho, kde musí Unie p ůsobit, existuje široký politický 
konsensus; odráží to Smlouva a Ústava, usnesení Evropského parlamentu a záv ěry Evropské 
rady. Základní cíle jako zam ěstnanost, udržitelný rozvoj, bezpe čnost a efektivní sv ětová role 
jsou pevn ě stanoveny:  
• Jednotný trh p řinesl evropským ekonomikám reálnou p říležitost p řidat další rozm ěr růstu 
a prosperity. Vzhledem k tomu, že evropský r ůstový potenciál poklesl b ěhem několika let 
ze 3 % na 2 %, je t řeba zlepšit hospodá řskou výkonnost. Nezam ěstnanost z ůstává na 
nepřijatelných úrovních a ri zika sociálního vylou čení rostou. Jestliže liberalizace EU 
přináší změnu, EU musí pomoci s hladkým pr ůběhem přechodu. Rozší ření přineslo 
zvětšení rozdílu mezi bohatšími a chudšími členskými státy, což podemílá životaschopnost 
evropské ekonomiky.   K dosažení r ůstu a snížení nesourodosti je pot řebná činnost na všech úrovních. Tato 
nutnost je základem lisabonské st rategie, ale výsledky zatím z ůstávají velmi pozadu 
za očekáváním. Je nutné na jít novou hybnou sílu a nový sm ěr, které by z Evropy ud ělaly 
dynamické, na znalostech založené hospodá řství a sou časně posílily soudržnost Unie po 
rozšíření.  
• Evropa má bohaté zdroje. Evropská spole čnost je utvá řena svojí krajinou, vodou, p řírodou 
a jimi poskytovanými zdroji. Úkolem je řídit a chránit tyto zdroje pro sou časnou a budoucí 
generaci. Role Evropské unie v této  oblasti je jasná. Potraviny vyráb ěné v Evrop ě obíhají 
v jednotném trhu a je t řeba zachovat jejich vysokou kvalitu. Je t řeba se vypo řádat 
s ekologickými imperativy v kont inentálním i globálním m ěřítku. Není náhodou, že tyto 
imperativy pat ří dlouho mezi základní všeobecné principy Unie. 
• EU nyní čelí řešení obav, které zasahují hluboko do zájm ů občanů. Občanství EU bylo 
dosud záležitostí hodnot: ty je nyní t řeba převést na činy. Organizovaný zlo čin a terorismus 
přinášejí p řeshraniční hrozby. Nelegální p řistěhovalectví m ůže být zvládnuto pouze 
společným úsilím. Jednotný trh automaticky vyžaduje p ůsobení EU v oblasti ve řejného 
zdraví, bezpe čnosti potravin a zájm ů spotřebitele. V ětší rozmanitost s sebou p řináší vhodné 
příležitosti, které vyžadují kol ektivní odezvu. Ve všech t ěchto oblastech je nezbytné 
působení na evropské úrovni. 
 
CS 5   CS • V á h a  E U  j e  p ůsobivá: p řes 450 milión ů obyvatel, čtvrtina sv ětové produkce, vedoucí 
obchodní mocnost, nejv ětší dárce pomoci. Na pozadí výše uvedeného vn ější svět neustále 
prověřuje schopnost EU jednat nebo rea govat jako politický celek. EU čelí rozhodující 
volbě, zda přijmout vůdčí funkci: pokud ji p řijme, budou její finan ční a politické závazky 
vůči partnerům a soused ům obrovské. Ale m ůže se izolovat a odmítnout tuto výzvu? 
Spoluprácí a jednotou hlasu m ůže Unie zajistit jedine čnou kombinaci politických pák: 
pomoci, obchodu, ekonomické spolupráce a politického dialogu. 
Cena nečinnosti je vysoká.  Neřešení problém ů a nezavád ění řešení do evropského systému 
by znamenalo riskovat sestup po ekono mické spirále. Nezachování p řírodních zdroj ů nebo 
špatné hospoda ření s nimi by zanechalo mimo řádné břemeno budoucím generacím. Ne řešení 
obav občanů o bezpečnost a kvalitu života by p řineslo roz čarování a nebezpe čí. Zanedbání 
účinnější vnější politiky by zma řilo dobrou p říležitost ukázat a ch ránit evropské hodnoty 
a celosvětově podpořit mír a rozvoj.  
Převedení politických cíl ů na skutečnost 
Je třeba využít všechny dostupné páky k p řevedení těchto cílů na skutečnost: kroky na úrovni 
jednotlivých zemí, právo Spole čenství, koordinaci a ve řejné výdaje prost řednictvím rozpo čtu 
EU. Úkolem politik ů Unie je zajistit správnou kombinaci ve správný čas. Cílem návrhu 
Komise není p řevedení fond ů na úrove ň EU samo o sob ě. Návratnost investic závisí 
na stanovení správných cíl ů na správné úrovni. P ůsobení v rámci státu by m ělo být volbou 
v případě, že to přinese co nejlepší výsledek; p ůsobení na úrovni EU zase tam, kde je to 
nejúčinnější. Kde euro vynaložené z rozpo čtu EU znamená v ětší návratnost než euro 
vynaložené státem, je to nejlepší zp ůsob jak nabídnout zhodnocení pen ěz daňovým 
poplatník ům. Spojení národních zdroj ů na úrovni EU m ůže jednotlivým vnitrostátním 
rozpočtům přinést značné úspory. 
U mnoha nástroj ů Unie se nepožadují tém ěř žádné nebo v ůbec žádné finance. V n ěkterých 
oblastech je úkolem Unie zajistit spravedlivý a efek tivní regulativní rámec činností, nap ř. 
v oblasti hospodá řské soutěže, vnitřního trhu nebo životního prost ředí. Tato práce je pro 
politické cíle Unie neodmyslitelná, ale vyžaduje málo financí. 
Mnoho politických oblastí EU však musí provázet finan ční zdroje, mají-li být ú činné. 
Očekávat od Evropy více za mén ě peněz je jednoduše nerealistické . Nové politické oblasti 
na úrovni EU p ředpokládají nové finan ční požadavky. 
Komise prov ěřila, kde jsou náklady nezbytnou sou částí konfigurace politik. Ve svých 
návrzích zajistila, že velikost a charakter výdaj ů jsou přiměřené a že politika je řízena tak, aby 
přinesla nejlepší návratnost investic . Jestliže budou tato kriteria spln ěna, nesmí být politika 
připravena o zdroje pot řebné k jejímu efektivnímu provedení. 
Velikost rozpo čtu EU je omezená, ale jeho význam spo čívá především v o čekávaném 
účinku. Ve srovnání se státními rozpo čty, které se pohybují v pr ůměru okolo 45 % národního 
důchodu, je rozpo čet EU něco málo p řes 1 %. Vnitrostátní rozpo čty rostly za posledních sedm 
let oproti rozpo čtu EU více než dvojnásobným tempem. Komise navrhuje mírné zvýšení 
zdrojů, které má EU k dispozici, aby mohla pl nit výše uvedené úkoly a závazky. Komise bude 
pravideln ě – a v každém p řípadě do roku 2010 - posuzovat požadavky na položky plateb pro 
období po roce 2013, aby zajistila adekvátní vývoj  plateb s ohledem na položky závazk ů. 
Tento odhad bude po čítat se skute čným využitím položek závazk ů a plateb a rovn ěž s 
prognózou HND EU a použitím p řidělovaných částek. 
 
CS 6   CS 2. PŘIDANÁ HODNOTA NÁVRH Ů KOMISE  
Komise navrhuje pro období 2007-2013 podstatné zvýšení výdaj ů v určitých politických 
oblastech. Jestliže Komise takovéto návrhy p ředkládá v okamžiku omezeného rozpo čtu, je to 
proto, že toto zvýšení je nezbytné pro dosažení cíl ů EU a spln ění závazk ů. Pokud nebudou na 
závazky p řiděleny nezbytné zdroje, oc itne se Evropa na cest ě k veřejnému roz čarování. 
Musí být uvoln ěn celý potenciál Evropské unie, jak uvnit ř tak vně jejích hranic. Znamená to 
zdolat faktory, které snižují schopnost jednat: 
• Nedostate čné propojení:  poslání jednotného trhu spo čívá v přeshraničnímu obchodu, pan-
evropském podnikání, volném pohybu po celé Unii. Nicmén ě v mnoha oblastech (vzd ělání 
a výzkumu, v infrastrukturách  dopravy, energetiky a informa čních technologií a systémech 
služeb, finan čních službách, clech, civilní ochran ě a prosazování práva) z ůstávají systémy 
jednotlivých stát ů z velké části rozdrobeny, s chyb ějícími vazbami a oslabenou mobilitou. 
V důsledku toho prosp ěch z volného ob ěhu velmi zaostává za svým potenciálem. To 
snižuje účinnost podnikaných krok ů. 
• Nedostate čná evropská perspektiva:  příliš často nejsou vlády jednotlivých stát ů schopny 
správně zvládnout víceodv ětvové a vn ější otázky kv ůli tomu, že politické a finan ční 
přínosy těchto investic (nap ř. v oblasti výzkumu nebo p řeshraničních školících program ů, 
zařízení intermodální dopravy, řízení vnějších hranic, program ů a systém ů pro mimo řádné 
události v oblasti životního prost ředí a zdraví) jsou sdíleny p řes hranice, často v rámci celé 
Evropy, zatímco náklady nese pou ze vláda, která financuje danou činnost, a kv ůli 
skutečnosti, že p řeshraniční akce p řinášejí závažné dodate čné koordina ční problémy a 
náklady. Výsledkem toho je nedostate čné zajištění důležitých služeb a sou časně plýtvání 
zdroji a nekoordinovanost  úsilí, což snižuje ú činnosti těchto činností. 
• Nedostatek synergie mezi cíli a činnostmi:  cíle jsou dohodnuty na úrovni EU a jejich 
splnění zavazuje EU a členské státy k jednání. Nicmén ě na různých úrovních činností 
neexistuje žádná organizovaná, systematická  komplementarita. To brání Unii v dodání 
nejlepších výsledk ů. 
Komise proto navrhuje, aby výdaje v dalších finan čních výhledech byly zam ěřeny přímo 
na následující nedostatky:  
• Potřebné investice k vytvo ření chybějících vazeb, propojení Evropy a umožn ění mobility. 
• Omezení tlaku na státní rozpo čty pomocí lepšího sdílení zdroj ů a odbornosti na úrovni EU. 
• Použití výdaj ů EU spíše na dopln ění, podporu a urychlení pln ění cílů. To vyžaduje 
efektivní synergii mezi úkoly EU provád ěnými na r ůzných úrovních. 
Ve světle výše uvedeného Komise prov ěřila hodnotu p řidanou navrhovanými výdaji ve všech 
politických oblastech, kterých se  týká projekt pro období 2007-2013. P ři tomto prov ěřování 
použila Komise následující kritéria pro řešení výše vyzna čených problém ů: 
• Účelnost: případy, kdy akce EU je jediným možným zp ůsobem, kterým se lze dobrat 
vytvoření chybějících vazeb, zabránit fragmentaci a zrealizovat potenciál Evropy bez 
hranic. 
 
CS 7   CS • Účinnost: případy, kde EU nabízí lepší zhodnocení pen ěz, neboť je možné řešit externality, 
sdílet zdroje a odbornost a činnost lépe koordinovat. 
• Synergie: p řípady, kdy je akce EU je nutná k dopln ění, podpo ře a prosazení činnosti tak, 
aby byly sníženy rozdíly, zvýšena úrove ň a vytvořena synergie. 
2.1 Ú čelnost: výsledk ů je možné dosáhnout pouz e akcí na úrovni EU  
Společné cíle Unie mohou být spln ěny jen partnerstvím na národní a evropské úrovni. Státní 
veřejné výdaje mohou být sm ěřovány k tomu, aby p řinesly ohromný prosp ěch občanům, 
zvýšily životaschopnost a odolnost  národních ekonomik prost řednictvím ve řejných služeb, 
vzdělání a infrastruktury a p řitom nabídly vnit řní a vnější bezpečnost a reagovaly na volbu 
společnosti ve všech polit ických oblastech. Ú čelnost akcí na národní úrovni má však svoje 
omezení. Jsou mezery, které m ůže zaplnit jen EU. Aby se poda řilo cíle EU naplnit, p řidělila 
Smlouva od samého za čátku ústřední roli pln ě rozvinutým spole čným politikám, jako nap ř. 
hospodářské soutěži, obchodu, doprav ě, zemědělství a rybolovu a v nedávné dob ě i 
hospodářské a měnové unii. Skute čný vnitřní trh a celní unie nemohou existovat bez p řesných 
pravidel, zajiš ťujících rovné podmínky. Bez harmonizace velké r ůznosti politik členských 
států by musely být zachovány vnit řní hraniční kontroly, EU by ne mohla mluvit jednotným 
hlasem v mezinárodním obchodu a udržitelnost by klesala po spirále negativní konkurence. 
• Evropská unie nabízí jedine čnou příležitost pro dodávání znalostí do dovednostní 
základny. R ůzné silné stránky a r ůzné tradice dávají Evrop ě příležitost t ěžit ze sdílení 
zkušeností ve  vzdělání a odborném výcviku . Tento potenciál lze však nejlépe uvolnit 
pomocí mobility a mobilita m ůže být efektivn ě zvládnuta pouze na úrovni EU. Tohoto 
nelze dosáhnout, aniž by v rámci cel é EU existoval systém schopný p řevést silnou 
poptávku po mobilit ě studentů do reality.  
Lidský kapitál je jeden z hlavních determinant ů růstu. Jeden rok výuky navíc m ůže u typické 
evropské zem ě zvýšit celkovou produktivitu o 6,2 %. A p řece v období 1995 až 2000 ve řejné 
investice do vzd ělání a školení v pom ěru k veřejným výdaj ům ve většině členských stát ů klesly. 
Musí se ud ělat vše v zájmu co nejvyššího zvýšení ú činnosti ve řejných výdaj ů. Akce podporující 
mobilitu podpo ří výměnu v dostate čně velkém m ěřítku, aby to m ělo ekonomický ú činek, a 
přinese i dodate čný rozměr odbornosti pracovní síly. Takové m ěřítko zajistí akce nabízející 
stáže pro zhruba 10 % univerzitních student ů. 
• Skutečnost, že složitá p řeshraniční akce m ůže být důkladně zvládnuta pouze na úrovni EU 
– kvůli neshod ě mezi rozložením (státních) náklad ů a (všeobecného) p řínosu a kv ůli 
dalším p řekážkám v rozvoji projekt ů přeshraniční infrastruktury – byla potvrzena 
v nedávném rozhodnutí Rady a Evropského pa rlamentu vymezujícím 30 prioritních 
dopravních projekt ů v rámci programu transevropských sítí. Vývoj efektivní dopravních 
sítí je pro úsp ěšnou ekonomiku klí čový. Je-li ekonomika pronásledována problémy jako je 
dopravní p řetížení, m ůže to zma řit přínosy hospodá řské soutěže v ostatních sektorech. 
S větší integrací evropské ekonomiky náklady plynoucí ze špatné infr astruktury vzrostly 
a přeshraniční nedostatky se staly o čividnějšími. Přidělení zdroj ů na evropské úrovni je 
jediný zp ůsob jak kompenzovat státní preference sm ěřování státních výdaj ů do projekt ů, 
které začínají a kon čí uvnitř státních hranic. Rovn ěž to poskytuje možnost pomoci mén ě 
vyvinutým ekonomikám Evropy s vývojem  infrastruktury, ze které by m ěli prospěch 
všichni. 
 
CS 8   CS Evropská rada v Göteborgu v roce 2001 položila zvláštní d ůraz na podporu p řesunu dopravy 
ze silnic k ekologicky udržiteln ějším dopravním režim ům. Akce podporujících intermodalitu 
by byla zam ěřena na řešení dopravních p řetížení v kritických místech p řes hranice v rámci 
Evropy. Odhaduje se, že činnosti stav ějící na stávajícím programu Marco Polo uleví silnicím 
o zhruba 36 milión ů cest dálkových kamión ů: znamenalo by to, že každé vydané euro by 
znamenalo úsporu 6 eur snížením zne čištění a počtu havárií. 
• Samotná skute čnost evropské integrace znamená, že výhody vyplývající pro jeden členský 
stát z jeho vn ějšího působení rovn ěž přinášejí užitek jiným a jasn ě ospravedl ňují intervenci 
na úrovni EU, p řičemž EU samotná má rovn ěž k dispozici dostate čný rozsah nástroj ů 
k jednání se t řetími zem ěmi. 
Rozšíření je jasným p říkladem: pomoc kandidátským zemím s p řiblížením jejich regulativního 
rámce standardu EU vyžaduje zna čné úsilí na úrovni EU, i když to znamená využít v procesu 
zkušenost členských stát ů (např. twinningové projekty). Dalším p říkladem je bezpe čnost a 
migrace, ale i stanovování norem a standard ů a promítání interní politiky EU navenek (nap ř. 
biodiversity, klimatických zm ěn, zásad řízení a správy spole čností …). 
V západních částech Balkánu zvládla EU  jak krizi, tak i pot řebu stabilizace s takovou mírou 
účinnosti, které by pravd ěpodobně nebylo možné dosáhnout pouhou kombinací krok ů 
jednotlivých členských stát ů. Použila politický dialog, p řizpůsobený příznivý obchodní režim, 
rozsáhlé finan ční programy, spolupráci v oblasti soudnictví a opat ření pro stabilizaci 
demokracie. 
Příkladem oblasti, kde z ůstává potenciál pozad u, jsou mezinárodní finan ční instituce. A čkoli 
členské státy tvo ří co do po čtu většinu ve výkonných radách IMF a Sv ětové banky, mají v nich 
menší vliv než Spojené státy. Pro zviditeln ění a zvýšení vlivu je podstatná jednota hlasu 
a společné konání. 
2.2 Ú činnost: činnost EU lépe využívá finan ční prostředky 
Činnost na úrovni EU lze také zd ůvodnit využitím pen ěz. Jedno euro vydané z rozpo čtu EU 
může nabídnout více než jedno euro ze státního rozpo čtu. Navíc nekoordinované výdaje 
na státní úrovni vydané s cílem dosáhnout spole čných cílů je plýtvání pen ězi. V mnoha 
případech je sdílení zdroj ů a odbornosti ú činným zp ůsobem k vytvo ření úspor a sou časně k 
získání kritického množství nutného pro spln ění určitých klíčových cílů. Například: 
• Vazba mezi silnou výzkumnou kapacitou a silným a živým hospodá řstvím je jasná: v roce 
2002 stanovila Evropská rada  cíl aby se do roku 2010 vydávala na výzkum 3 % HDP, 
včetně 1 % z ve řejného sektoru. Výzkum v m ěřítku EU m ůže nabídnout lepší zhodnocení 
peněz než státem financovaný výzkum a m ůže mít silný ú činek na financování ze 
soukromého sektoru, podpo řit velké technologické iniciati vy a vznik center excelence 
na evropské úrovni ve vysoce konkuren čních oblastech jakými jsou nap říklad informa ční 
a komunika ční technologie, biotechnologie a let ectví. Protože slož itost vývoje a pot řebné 
kritické množství financí rostou, žádný osamocen ě postupující členský stát nem ůže 
vytvořit minimální kritické množství. Úspory z ro zsahu nabízené na úrovni EU nabývají na 
důležitosti a p řínos z propojení specialist ů přes hranice se stává z řetelnějším. 
Výzkumná politika EU m ůže podpo řit klíčové výzkumné infrastruktury evropského zájmu 
v měřítku EU, rozvíjet projekty, jakými jsou nap říklad zařízení pro velké lasery a neutronové 
zdroje nebo biodatabanky genomiky v rámci EU. Jedním p říkladem je 52 laborato ří ve 20 
 
CS 9   CS různých členských státech spojených do systém u spolupracujícího na zkoumání p řenositelných 
spongiformních encefalopatií. Výsledky jsou k dispozici a mohou na nich stav ět subjekty jak 
ze soukromého, tak i z ve řejného sektoru v rámci celé EU. 
• Sdílení vzácných zdroj ů nabízí skute čně efektivní využití pen ěz. Například každý členský 
stát má pohotovostní civilní ochranné síly a havarijní zdravotní jednotky, které jsou 
připraveny zasáhnout ve velmi krátké dob ě. Náklady na tyto jednotky jsou často velmi 
vysoké kv ůli nezbytné specializované výzbroji a náro čnému výcviku. Koordinace EU 
umožňuje s relativn ě malou investicí t ěžit z dostupných možností p řeshraniční prevence a 
havarijních zásah ů s požadovanou rychlostí a znamená tak pro státní rozpo čty skutečný 
přínos. To pomáhá zlepšit ú čelnost a snížit náklady každého členského státu p ři řešení 
přírodních katastrof nebo jiných krizí a p řináší okamžitou pomoc ob ětem při překonávání 
okamžitých následk ů krize. Navíc dopad zajišt ění krátkodobé pomoci a havarijních 
opatření na rozpo čet je obecn ě velmi vysoký. Fond solidarity  je způsob, kterým Unie 
pomáhá členským stát ům čelit krizovým situacím.  
• Někdy mohou být činnosti takového m ěřítka a složitosti, že spole čné kroky na úrovni EU 
jsou jedinou možnou cestou k dosažení pot řebného kritického množství. Takové byly 
úvahy v pozadí projektu Galileo: investice pot řebné pro vývoj satelitního naviga čního 
systému  byly tak významné, že se neobešly bez spole čného úsilí. Nyní je t řeba, aby toto 
úsilí přešlo do dalších fází pr ojektu, a sice rozší ření projektu mezi uživatele a jeho 
zprovoznění. 
• Nyní není pochyb, že závažné úkoly, které klade oblast p řistěhovalectví a asylu, není 
nadále možné náležit ě řešit na úrovni státní  správy jednotlivých stát ů. Odstran ění kontrol 
na vnitřních hranicích musí být doprovázeno spole čnými opat řeními efektivní kontroly 
a dohledu na vn ějších hranicích Unie. Zlepšená spol upráce na operativní úrovni zahrnující 
sdílení dostupných zdroj ů v oblastech školení a vybavení zajistí ú činnější použití ve řejných 
financí. Navíc akce EU sm ěrem k integrovanému řízení našich vn ějších hranic je jediným 
způsobem, jak dosáhnout spravedlivého sdílení zát ěže mezi členskými státy, z nichž 
některé čelí břemenu dlouhých hranic nebo návalu p řistěhovalců. Míra sdílení hranic posílí 
solidaritu a p řinese celkové zhodnocení pen ěz prostřednictvím spolehlivé a spravedliv ější 
politiky. To je jádrem politiky udržitelné mi grace schválené Evropskou radou v Seville.  
EU čelí výzvě kontroly pozemních hranic o délce zhruba 6 000 km a námo řních hranic o délce 
85 000 km. Tento úkol je rozd ělen nerovnom ěrně: 7 nových členských stát ů představuje 40 % 
našich vn ějších pozemských hran ic. Každý rok žádá v Unii o asyl asi 400 000 osob – 7 % 
žádostí o asyl je p ředložených toutéž osobou v r ůzných členských státech – a více než 14 
miliónů státních p říslušníků třetích zemí již v Unii žije, z toho 64 % v N ěmecku, Francii a 
Spojeném království. Z d ůvodu rozsahu t ěchto úkol ů je odezva na kontinentální úrovni tak 
významná. 
• Dosah vn ějších vztah ů EU je takový, že m ůže zajistit vliv a viditelnost i kritické množství 
financí při svých intervencích a generovat podstatné úspory. 
Jedním z rozvojových cíl ů tisíciletí je snížit na polovinu množství lidí bez p řístupu k pitné vod ě 
– v současnosti je to 1 miliarda lidí. I když mají n ěkteré členské státy srovnatelnou odbornost 
s Komisí, EU nabízí komparativní výhodu, a to  pro svoji schopnost zmobilizovat kritické 
množství financí s reál ným globálním dopadem (po Sv ětovém summitu pro udržitelný rozvoj 
se EU zavázala p řispět 1 miliardou eur na iniciativu Voda pro život). 
 
CS 10   CS Současné srovnání vn ějších služeb členských stát ů a Komise m ůže zajistit jiný a velmi 
konkrétní p říklad míry potenciálních úspor. Členské státy zam ěstnávají kolem 45 000 osob 
v cizině ve zhruba 1 500 misích, zatímco Komise zam ěstnává kolem 5 000 osob ve 130 
delegacích. Pro porovnání, US zam ěstnávají 15 000 lidí ve zhruba 300 misích. 
2.3 Synergie: akce EU je nutná k dopln ění, podpo ře a prosazování činnosti 
Evropská unie je založena na solidarit ě a na vzájemném u čení. Současně splnění dohodnutých 
klíčových cílů vyžaduje synergii mezi akcemi a rozhodnutími o výdajích na úrovni EU, stát ů 
a regionů. Lisabonská strategie nebo vn ější akce EU dob ře ilustrují tento problém. 
Doplňováním a podn ěcováním úsilí stát ů za účelem podpory ekonomického rozvoje m ůže 
Unie zlepšit ú činnost akcí stát ů a demonstrovat solidaritu v rá mci EU. Toto všechno je ješt ě 
důležitější, vezmeme-li v úvahu rozši řující se rozdíly, ale také výhody plynoucí z v ětší 
rozmanitosti po rozší ření Unie. Zmenšení rozdíl ů rovněž znamená, že Evropská unie musí 
působit jako katalyzátor zvýšení standard ů a určit nejlepší postupy. Nap říklad: 
• Politika soudržnosti  vychází z p řesvědčení, že Unie je solidárním spole čenstvím, které 
má společný zájem na prosperit ě všech svých členů, a že intervence v zájmu soudržnosti 
podněcují konkurenceschopnost a nabí zejí dobrou návratnost ve řejných investic plynoucí 
ze zlepšování udržitelného rozvoje na úrovni EU. Imperativ p římého a viditelného 
vyjádření solidarity EU v ůči občanům je v Evrop ě 25 a více stát ů silnější než kdy p ředtím. 
Ale k vývojovým strategiím a akcím a jejich vede ní se musí hlásit regionální a národní 
orgány. Role EU je v dopl ňování národních akcí a fungování  jako nástroj maximalizující 
účelnost výdaj ů, zvláště v oblastech s nejv ětším účinkem na celkov ě udržitelný rozvoj.  
Výsledky politiky soudržnosti ukazují, že regiony, které z ní mají prosp ěch, vykazují trvale 
vyšší rychlost r ůstu než je pr ůměr EU. Každé euro vydané na politiku soudržnosti má 
významný multiplika ční účinek – tři eura za každé euro vydané  na regiony, na které se 
vztahuje “Cíl 2”. S ohledem na své zam ěření výhradn ě na investice znamená soudržnost 
skutečnou skokovou zm ěnu, jak z hlediska fyzické infrastruk tury tak lidského kapitálu. Politika 
soudržnosti p řinesla rovn ěž výhody ohledn ě partnerství a dobrého řízení: skute čnost, že 
probíhá jako spole čný úkol Komise a členských stát ů, dokazuje, že funguje ruku v ruce se 
státní a regionální politikou.  
• Jiným příkladem efektivní synergie je politika rozvoje venkova . Rozvoj venkova tvo ří 
nyní druhý pilí ř společné zemědělské politiky, který do ní vnáší širší perspektivu v ětšího 
přizpůsobení sou časným pot řebám rozší řené Evropy. Shoduje se tak s ostatními politikami, 
jejichž cílem je dosáhnout hladšího pr ůběhu sociálních a ekonomických zm ěn. Avšak 
s více než polovinou obyvatelstva EU žijící ho ve venkovských oblastech pokrývajících 
zhruba 90 % území Unie má rozvoj venkova hrát o čividnou roli i v jiných oblastech 
politiky, nap říklad v politice životního prost ředí a soudržnosti. Rozvoj venkova podporuje 
adaptaci zem ědělců a venkovských komunit v rámci Unie na nové pot řeby venkovské 
ekonomiky, p řičemž současně podporuje náro čné ekologické cíle a v ěnuje zvláštní 
pozornost mén ě vyvinutým region ům Unie. 
• Hrozba terorismu je mezinárodním problémem ze své podstaty. Zajišt ění bezpečnosti 
prevencí a potíráním zlo činnosti a terorismu z ůstane klíčovým úkolem Unie, kterého se 
nemohou zhostit osamocen ě postupující členské zem ě. Řada nepředvídatelných událostí, 
například událost v Madridu, zp ůsobila veřejné obavy s o čekáváním krok ů na úrovni EU. 
Současně by odstran ění kontrol na vnit řních hranicích nem ělo být hrozbou pro osobní 
bezpečnost občanů EU. Jak zd ůraznila Evropská rada 2004 v Bruselu, hrozba terorismu 
 
CS 11   CS bude přemožena pouze solidaritou a kolektivním p ůsobením. Jelikož členské státy závisí 
v udržení vysokého stupn ě bezpečnosti jeden na druhém, je nezbytné jednat ve vzájemné 
shodě. 
• Velká část práce Unie obnáší rozši řování odbornosti a uplat ňování politik s cílem 
dosáhnout efektivn ějších výsledk ů. V mnoha oblastech – ekologické, sociáln ě politické, 
celní a da ňové, rybá řství – mohou relativn ě malé investice p řispět k vytvo ření účinné 
oblasti rozši řování odbornosti a znalostí se skute čně značným přínosem.  
Program zm ěny evropského podnebí vymezuje opat ření, která jsou z hlediska náklad ů co 
nejúčinnější a která jsou zam ěřena na dosažení shody s kjótským  protokolem s nejnižšími 
možnými náklady. Náklady související se zm ěnou klimatu jsou závratné – pojiš ťovací instituce 
předpovídají, že náklady na p řírodní katastrofy samotné dosáhnou v p říští dekád ě 150 miliard 
USD ročně. Avšak jestliže bude možné pomocí program ů EU stanovit správná opat ření, je 
možné dosáhnout cíl ů stanovených Kjótským protokolem s ro čními náklady 2,9 až 3,7 miliard 
eur, což je zlomek potenciálních náklad ů. 
• Díky historickým a zem ěpisným souvislostem jsou členské státy často schopny rozmístit 
své síly z hlediska zdroj ů, diplomacie a obrany v oblasti vnějších vztah ů v různých 
regionech sv ěta. Působením EU je však kolektivní vn ější úsilí ucelen ější; výsledkem je 
více než jen sou čet částí, financují se opat ření zaměřená na zlepšení ú činnosti rozvojové 
pomoci a lze zajistit, aby se jednotlivé programy nep řekrývaly. Hodnota p řidaná EU 
pramení také z jejích metod (zejmé na z poskytování pomoci, podpory sektor ů a rozpočtů, 
rozvojové strategie orientované ryze na výsledek, p římého propojení výše pomoci a cíl ů, 
kterých jednotlivé zem ě dosáhnou p ři snižování chudoby). 
Rozpočtová podpora financovaná EU vytvá ří pobídky pro reformu v partnerských zemích. Je 
také vkladem Komise do dialogu o rozpo čtových systémech a pomáhá posílit domácí 
odpovědnost. Celkov ě přispívá k vytvo ření podmínek nezbytných pro udržitelnost program ů 
jiných dárc ů včetně těch z členských stát ů. 
Humanitární pomoc EU dos áhla vysoce efektivní d ělby práce. Možnost sdílet b řemeno 
nejefektivn ějším způsobem, politická neutralita humanitární pomoci EU a pe člivé zapadnutí 
bilaterální pomoci členských stát ů a pomoci EU do sebe celkov ě přispěly k politice 
umožňující jedine čným způsobem přinést skute čný prospěch. 
Působení EU musí být p řizpůsobeno tak, aby to p řineslo maximalizaci p řidané hodnoty. 
V přidání hodnoty jsou rezervy, které je t řeba dále využít. Vliv p ůsobení EU m ůže být zvýšen 
zlepšenou soudržností. Posílené ná stroje mohou zlepšit jeho provád ění. 
* * 
* 
3. PŘEMĚNA POTENCIÁLNÍ P ŘIDANÉ HODNOTY VE SKUTE ČNOST : LEPŠÍ ŘÍZENÍ 
PROVÁD ĚCÍ POLITIKY  
Ve svém sd ělení přijatém 10. února 2004 Komise sta novila zásady, na jejichž základ ě 
oznámila, že zjednoduší a zracionalizuje své finan ční nástroje. Výsledek této racionalizace je 
popsán níže podle rozpo čtových položek:  
 
CS 12   CS 3.1 Položka 1: udržitelný r ůst 
Udržitelný r ůst byl jádrem politického programu p ředloženém v únoru. Pro dosažení tohoto 
cíle je t řeba působení ve t řech klíčových sm ěrech: přeměna Evropy na dynamické 
hospodářství založené na znalostech s r ůstovým trendem, posílení soudržnosti a zajišt ění 
udržitelného řízení a ochrany p řírodních zdroj ů. 
První dva z t ěchto směrů budou řešeny akcí uvedenou pod položkami 1A a 1B. 
Konkurenceschopnost a inovace na jednotném trhu 
• Konkurenceschopnost je složitá ot ázka, která se týká celé řady oblastí. Výzkum, inovace a 
klima naklon ěné podnikání jsou hlavními as pekty efektivní strategie pro 
konkurenceschopnost. Musí být rovn ěž podpořeny zdravým regulativním prost ředím s 
účinnou hospodá řskou sout ěží. Konkurenceschopnost Evropy je podporována n ěkolika 
politikami a nástroji EU; rámcový program pro inovace a konkurenceschopnost má 
potenciál zahájit a usnadnit p ůsobení v ur čitých cílových oblastech. Rámcový program 
zahrnuje t ři klíčová témata: 
– Zlepšení podnikatelského prost ředí. Mezi cíle, na které je t řeba se zam ěřit, 
bude patřit přístup k investi čnímu kapitálu, zabezpe čení elektronických sítí, 
efektivní poskytování obchodních slu žeb v rámci EU a modernizace služeb 
pomocí informa čních a komunika čních technologií. 
– Zajištění, aby inovace fungovala a pos ilovala konkurenceschopnost a byla 
uplatňována v obchodní praxi. Vytvo řením „technologických platforem“ 
vedených pr ůmyslem, se dosáhne synergie v rámci rámcového výzkumného 
programu, ve kterém budou zú častněné subjekty vyvíjet výzkumné programy 
zaměřené na pr ůmyslovou konkurenceschopnost ve spojení s programem 
konkurenceschopnosti. Akce bude zam ěřena na ekologické technologie, 
s použitím pilotních projekt ů nebo prvních plnohodnotných využití za ú čelem 
demonstrace technické výkonnosti a ekonomické životaschopnosti, a na obnovitelnou energii s využitím Agentury pro inteligentní ener gii s cílem splnit 
cíle strategických projekt ů. 
– Podpora evropské politiky podnikatel ské konkurenceschopnosti, inovace, 
podnikání a malých a st ředních podnik ů zajištěním odbornosti a podporováním 
kroků na úrovni EU. Aby se dosáhlo co nejvyššího ú činku, bude veškeré 
působení podporující odv ětvovou politiku, inovaci a podnikání soust ředěno v 
rámcovém programu pro konkurenceschopnost. 
• Fungování jednotného trhu vyžaduje ú činnou koordinaci v daňové a celní  oblasti. 
Současné daňové a celní programy Fiscalis a Customs (Cla) by se slou čily za účelem 
zahájení řady akcí v partnerství s celními a da ňovými úřady jednotlivých stát ů, aby bylo 
zajištěno používání pravidel. Za p ředpokladu vyškolení a kompatibilní výpo četní techniky 
mohou celní a da ňové úřady jednotlivých stát ů fungovat jako jeden (systém). 
Posílení výzkumu a technologického vývoje 
• Komise v ěří, že naléhavá pot řeba skokové zm ěny ve vývoji evropského výzkumného  úsilí 
ospravedl ňuje významné zvýšení zdroj ů vynakládaných na výzkum z rozpo čtu EU. Ale 
 
CS 13   CS záměry a výsledky evropské výzku mné politiky musí být rovn ěž přepracovány. Sedmý 
rámcový program pro výzkum bude zam ěřen na následující cíle: 
– vytvoření center excelence pomocí mezinárodní spolupráce; 
– zahájení evropských technologických inic iativ založených na technologických 
platformách; 
– podpora kreativity v základním výzkumu prost řednictvím sout ěživosti mezi 
výzkumnými týmy na evropské úrovni; 
– zatraktivňování Evropy pro výzkumníky; 
– vyvíjení výzkumných in frastruktur spole čného evropského zájmu; 
– posílení koordinace národních program ů. 
Ve všech t ěchto případech by byla práce zam ěřena na předměty klíčového evropského zájmu, 
které úzce souvisí s oblastmi kompetence EU, s novým zam ěřením na vesmír a oblast 
bezpečnosti. Komise si sice ponechá politickou odpov ědnost, avšak bude zavedena v ětší 
decentralizace s v ětším zapojením ve řejných a soukromých subjekt ů, těžící z profesionální 
vědecké odbornosti prost řednictvím „Evropské výzkumné rady”. Byly vymezeny t ři směry: 
• Partnerství s členskými státy u akcí ur čených ke koordinaci polit ik výzkumu jednotlivých 
států na základ ě společných cílů. 
• Externalizace akcí ur čených pro podporu individuálních výzkumných tým ů, 
prostřednictvím vytvo ření regulativní a výkonné agentury.  
• Řídicí úloha Komise za ú čelem spolupráce ve výzkumu, s novým zam ěřením na dohled 
a kontrolu. Zbývající úkol y související s provád ěním akcí by mohly být p řesunuty 
na výkonnou agenturu.   Nástin těchto návrh ů přijala Komise v červnu
2 a nyní je p ředmětem připomínkového 
řízení, umož ňujícího odezvu institucí a výzkumné ve řejnosti. 
Prosazování udržitelných dopravních, energetických a evropských sítí 
• Pro dokon čení trans-evropských dopravních a energetických sítí  bude použit 
jednoúčelový nástroj vymezený Radou a Evrops kým parlamentem. Dopravní sít ě budou 
financovány v rámci víceletého období a v rámci na řízení, kterým se řídí financování 
těchto sítí v období 2007-2013. Na řízení zavede zjednodušený proces řízení na úrovni EU, 
jasná pravidla podmín ěnosti a výb ěru, jasnější projektové řízení, s cílem zlepšit proces 
od návrhu po dokon čení. Komise rovn ěž prověří, zda by výkonná agentura byla 
efektivnějším prost ředkem pomoci partner ům v dosahování projektových cíl ů. 
 
Předpisy týkající se energetických sítí by realizovaly víceletý program zam ěřený na podporu 
                                                 
2 V ěda a technologie, klí č k budoucí Evrop ě: Obecné zásady budoucí politiky Evropské unie na podporu 
výzkumu (KOM(2004) 353) 
 
CS 14   CS investic do propojení pro maximalizaci ú činnosti a zajišt ění dodávky v evropském 
energetickém sektoru. Ta bude mít podobu nejen studií jako v minulosti, ale také vývojové 
práce a v n ěkterých případech i omezeného p říspěvku na budování. 
• Samostatný nástroj intermodality bude vycházet ze stávajícího programu Marco Polo , 
projektů menšího rozsahu ur čených na pomoc akcím soukromého sektoru s p řesným cílem, 
a sice dostat nákladní  dopravu ze silnic. 
• Samostatný nástroj by byl rovn ěž třeba pro postavení satelitního naviga čního systému 
Galileo na nový právní základ, který by lépe vyhovoval p říští fázi projektu. 
• V kontextu smluv o p řistoupení byly vytvo řeny nebo jsou v jednání právní závazky 
ohledně výjimečné finanční zátěže představované ukon čením provozu ur čených jaderných 
zařízení: Evropská unie  je odhodlána poskytnout p říslušné dodate čné finanční prostředky 
na podporu odstavovacích program ů po roce 2006. 
 
Pro tento ú čel by měla být pod položkou 1A vytvo řena specifická položka. Do této položky 
přijdou rozpo čtové položky ze dvou zdroj ů:  
– částky uvoln ěné z položky 1A, a to jiné než vy členěné na vzd ělání, výzkum, 
sociální politiku a trans-evropské sít ě; 
– Fondu pro vyrovnání r ůstu, jestliže je nutné zlepšit rovnováhu. 
Specifické rozhodnutí o p řispívání EU na projek ty odstavování bude p ředloženo k p řijetí 
Komisí v zá ří 2004. Bude založeno na objektivním odhadu finan čních potřeb a časového 
průřezu souvisejících vydání u každé jadern é elektrárny, která má být odstavena, po čínaje 
současnými výdaji, které byly již financovány v období 2004-06. 
Zlepšení kvality výchovy a vzd ělávání 
• Celoživotní program u čení spojí akce probíhající na všech úrovních výchovy a 
vzdělávání , od škol po vzd ělávání dosp ělých, v jediného nástupce sou časných program ů 
(Erasmus, Erasmus Mundus, Comenius, Socrates , Leonardo da Vinci). Bude položen velký 
důraz na podporu mobility prost řednictvím dvou horizontálních  akcí, pokrývajících vývoj 
politiky, u čení jazyků a použití nejnov ějších technologií; a akce Jeana Monneta týkající se 
evropské integrace.  
 
Reforma celé řady různých akcí p řinese spole čné postupy, mén ě právních p ředpisů a méně 
rozpočtových položek, celkov ě tedy zjednodušení a skute čný prospěch pro uživatele.  
 Přes 80 % zdroj ů bude řízeno decentralizovaným zp ůsobem prost řednictvím národních 
agentur pro výb ěr příjemců a rozdělení fond ů uživatelům program ů. To vyvolává otázky 
ohledně rozsahu finan ční kontroly, která musí být od náro dních agentur požadována: národní 
agentury rozd ělující významné zdroje z rozpo čtu EU by m ěly splňovat stejné standardy 
kontroly jako Komise a agentury EU. Řízení na stran ě Komise bude zahrnovat výkonnou 
agenturu starající se o akce v oblasti výchovy, vzd ělání a kultury.  
Program sociální politiky na pomoc evropské spole čnosti v předvídání a řízení změn 
 
CS 15   CS • Program sociální politiky  se vztahuje na celý rozsah sociálních cíl ů Společenství: plnou 
zaměstnanost, sociální ochranu a zapojení, pracovní podmínky, boj proti diskriminaci, 
rozmanitost, rovnost pohlaví. P ůsobení v t ěchto oblastech bude slou čeno do jediného 
programu zam ěstnanosti a sociální solidarity (“ PROGRES”). Nabízel by uživatel ům jediné 
„kontaktní místo“ se spole čnými pravidly pro žadatele pro všechny v ětve programu. 
 
Některé aspekty sociálního p ůsobení pocházejí p římo z autonomních pravomocí Komise 
podle Smlouvy, nejz řetelněji podpora sociálního dialogu. Pr o aspekty programu sociální 
politiky, která nem ůže být financována na základ ě autonomních pravomocí Komise, 
poskytuje právní základ stávající na řízení v oblasti koordina ce sociálního zabezpe čení a 
volného pohybu pracovník ů (včetně dlouhotrvajícího sy stému EURES mezi 
zprostředkovatelskými službami členských stát ů).  
Odezva na m ěnící se pot řeby 
Je třeba, aby se dlouhodobými problémy, kterým čelí evropská ekonomika, za čala zabývat 
účinná strategie na podporu konkurenceschopnosti.  Ovšem tato strategie musí být rovn ěž 
citlivá. Identické cíle rozpo čtové disciplíny a efektivnosti mohou být spln ěny tím, že se 
vyhradí částka, která bude každoro čně přidělována na p řesně vymezené zám ěry. Zkušenost 
iniciativy evropského r ůstu ukázala, že EU pot řebuje nástroj rychlé reakce na ekonomickou 
změnu pro podporu r ůstu a tvorbu pracovních míst. Aktivn ější přístup ke 
konkurenceschopnosti zajistí vytvo ření Fondu pro vyrovnání r ůstu. Každý rok, když Unie 
posoudí postup realizace lisabonské strategie na jarním zasedání Evropské rady, by mohly být 
z Fondu rozd ěleny potřebné zdroje do zvlášt ě efektivních inicia tiv pro urychlení t ěch cílů, 
které jsou pozadu za plánem (nap ř. TEN nebo velkých ekologi ckých a výzkumných projekt ů) 
nebo pro řešení neo čekávaných šok ů – např. obchodních spor ů nebo nečekaných následk ů 
obchodních dohod nebo výjime čných požadavk ů na naléhavé akce, nutnosti dorovnat finan ční 
požadavky na spln ění závazk ů jaderného odstavení bez prodlení. Fond by nevyžadoval 
zavedení samostatného nástroje, nebo ť by používal mechanismy stávajících program ů.  
Větší soudržnost pro r ůst a zaměstnanost 
Politika soudržnosti má nyní dostate čnou historii a klí čovou otázkou je zp ůsob přepracování 
současné struktury, aby fungovala ú čelněji. Základním principem by z ůstalo partnerství, 
avšak systém by byl mén ě složitý a strategi čtější.  
Nová generace program ů soudržnosti bude fungovat podle následujících sm ěrných princip ů: 
• Pro celé období bude p řijat dokument strategick é politiky, který bude p ůsobit jako 
referenční bod jak pro členské státy tak pro regi ony. V dokumentu by byly stanoveny 
klíčové cíle pro lepší koncentr aci podpory soudržnosti. Z výro ční diskuse Rady by vzešla 
forma ročního cyklu plánování cíl ů politiky soudržnosti pro real izaci lisabonské strategie. 
Uvolnění fondů z navrhované výkonové rezervy bude rovn ěž záviset na mí ře plnění 
strategických cíl ů. Pokud se tý če regionální konkur enceschopnosti a zam ěstnanosti, část 
fondů by rovněž mohla být dána stranou pro použití v p řípadě potřeby řešení negativního 
účinku konkrétní ekonomické události.  
• Každý region nebo členský stát navrhne strategický referen ční dokument pro období 2007 
až 2013. Jakmile jej Komise p řijme, bude sloužit jako podklad programování, které by 
bylo zam ěřeno na vymezení prioritních os pro intervenci, p ři zanechání maximální 
flexibility pro decentralizované rozhodování. Finan ční řízení bude probíhat na úrovni os 
 
CS 16   CS priorit, ne samotných opat řeních, a finan ční kontrola a hodnocení by byly p řiměřenější 
a decentralizované. 
• Uživatelé budou mít prosp ěch z významné racionalizace le gislativních mechanism ů pro 
realizaci politiky s oudržnosti. Bude t řeba pouze t ří finančních nástroj ů: Fondu soudržnosti, 
Evropského fondu pro regionáln í rozvoj a Evropského soci álního fondu. Fond soudržnosti 
a Evropský fond pro regi onální rozvoj budou rovn ěž vycházet ze spole čného programování 
a stejných provozních pravidel pro projekty infrastruktury. 
• Pro kompenzaci právních p řekážek přeshraniční spolupráce bude z řízen nástroj podpory 
těchto akcí, kterého bude možno p řípadně využít. 
• Konkrétním rysem Evropského sociálního f ondu budou specifické akce posílení sociální 
integrace p řistěhovalců a zlepšení jejich p řístupu k zam ěstnání. Cílem bude zvýšit ú čast 
přistěhovalých pracovník ů v rámci Evropské strategie zam ěstnanosti a umožnit 
příslušníkům třetích zemí z rozdílného kulturního, náboženského, jazykového a etnického 
prostředí, aby se usadili a aktivn ě se účastnili všech stránek života evropské spole čnosti. 
To vyžaduje úzkou spolupráci mezi činností Evropského sociální ho fondu v této oblasti a 
strategií a cíli, které st anoví oblast politiky zodpov ědná za imigra ční politiku. 
Programování akcí Evropského so ciálního fondu k integraci p říslušníků třetích zemí bude 
prováděno generálním ředitelstvím pro zam ěstnanost ve shod ě s generálním ředitelstvím 
pro spravedlnost a vnit řní věci.  
3.2 Položka 2: zachování a řízení přírodních zdroj ů 
Při významných sumách ve řejných pen ěz, které mají být vy členěny na cíle v položce 2, je 
velmi důležité, aby byly p řipraveny nástroje a mechanismy pro ú činnou realizaci. 
• Vzhledem k velmi čerstvým reformám spole čné zemědělské politiky 2003 a 2004  a k 
výdajům na zem ědělství stanoveným až do roku 2013 je vymezen i rámec pro období, na 
které se vztahují finan čními výhledy. Je užite čné si připomenout, že tyto reformy s sebou 
již přinesly významné zjednodušení, s jednotnými platbami zem ědělcům, jednotným 
regulativním rámcem p římých podpor a kontrolami prost řednictvím využívání p ůdy spíše 
než produkce. Budoucí zm ěny v organizaci spole čného trhu by byly provád ěny v tomto 
rámci. Nové na řízení zavede struktur u financování spole čné zemědělské politiky s jedním 
fondem pro každý její pilí ř, a to evropský zem ědělský záruční a orienta ční fond a evropský 
zemědělský fond pro rozvoj venkova. Fondy by m ěly mnoho podobných prvk ů včetně 
výhradního použití autorizovaných platební ch agentur pro platby a podobná pravidla 
finanční kontroly. 
• Politika rozvoje venkova  bude uplat ňována prost řednictvím t ří hlavních cíl ů: 
– zvýšení konkurenceschopnosti zem ědělského odv ětví podporou 
restrukturalizace;  
– zlepšení životního prost ředí a venkova podporou řízení využívání p ůdy; 
– zlepšení kvality života ve venkovských oblastech a prosazování diverzifikace 
ekonomických aktivit opat řeními zacílenými na zem ědělské odvětví a jiné 
subjekty na venkov ě. 
 
CS 17   CS Programy rozvoje venkova ve všech členských státech by m ěli usilovat o dosažení všech t ří 
uvedených cíl ů. Ovšem p řidělení váhy jednotlivým cíl ům by mělo být zna čnou měrou 
decentralizováno. Členské státy s relativn ě nerozvinutou zem ědělskou infrastrukturou by 
měly možnost se rozhodnout, zda položit d ůraz na modernizaci a restrukturalizaci, aby mohla 
být účinně používána pravidla spole čné zemědělské politiky a aby byl zem ědělský sektor 
konkurenceschopný. Nebo naopa k, jestliže v jiném členském stát ě je klíčovým problémem 
nedostate čná životaschopnost venkovských ko munit, bylo by možné zvolit zam ěření 
na na ekonomickou diversifikaci.  
V každém p řípadě by partne ři na národní, regionáln í a místní úrovni m ěli mít prosp ěch 
z významn ě zjednodušeného uspo řádání. To bude vyžadovat: 
– přeskupení všech opat ření do jednotného nástroje, aby vznikl jednotný 
program; 
– zvláštní pozornost soudržnosti mezi opat řeními pro rozvoj venkova 
a opatřeními soudržnosti; 
– lepší kombinaci kontroly a decentr alizace: strategický dokument EU 
pro zajištění rámce národních strategií ro zvoje venkova, více konzultací zdola 
o sestavení program ů a jejich uvedení do praxe, mén ě podrobných provád ěcích 
pravidel a podmínek program ů a posílení monitorování a hodnocení. P říslušné 
odpovědnosti členských stát ů a Komise ve finan čním řízení zůstanou nadále 
jasně vymezeny. 
• Rybářská politika bude provád ěna prostřednictvím dvou nástroj ů. Evropský fond pro 
rybářství bude jediným fondem pro restrukturalizaci rybá řského sektoru a rozvoj 
pobřežních oblastí závislých na rybolovu. Tento fond bude soust ředěn na omezený po čet 
klíčových os: 
– udržitelný rozvoj pob řežních oblastí (jak z hlediska ekonomické diverzifikace, 
tak životního prost ředí); 
– přizpůsobení rybá řského loďstva; 
– ekologická a konkurenceschopná akvakultu ra a zpracování rybích produkt ů; 
– ostatní akce spole čného zájmu, v četně pilotních ochranných projekt ů. 
I když je fond úzce spjat s nástroji soudržnosti – a fungoval by pod spole čným řízením 
za použití víceletého programování – je ho úzké spojení s realizací spole čné rybářské politiky 
jej začleňuje pod položku 2.  
Druhý nástroj by spojil všechny oblasti, kde spole čná rybářská politika pot řebuje finance pro 
podporu svých reforem: 
– investice do kontrolních opat ření, které by umožnily použití moderní kontrolní 
techniky v kontrolovaných vodách a podpo řily práci agentury pro kontrolu 
rybolovu, 
– opatření pro prosazování kvalitního a snadno dostupného v ědeckého 
poradenství a technických údaj ů, 
 
CS 18   CS – opatření pro uzavírání a financ ování mezinárodních rybá řských dohod a ú čast 
v regionálních rybá řských organizacích. 
• Soudržnosti politik nelze dosáhnout, bude me-li jednotlivé nástroje posuzovat odd ěleně. 
V oblasti životního prost ředí pochází množství akcí EU z procesu zd ůrazňování životního 
prostředí v jiných politic kých oblastech.  
 Úkol následujícího období je dvojí: zaprvé zajistit, aby klí čové ekologické cíle dopl ňovaly 
a posilovaly program r ůstu. Současné trendy stavu životního prost ředí volají po zesíleném 
ochranném a nápravném p ůsobení nap říč všemi politickými oblastmi.  
 Prostředky položek 1A a 1B, položky 2 (zem ědělsko-ekologický rozvoj, rybá řství, rozvoj 
venkova) a položky 4 jsou nez bytné pro dosažení cíl ů politiky životního prost ředí jako 
součásti širšího cíle EU, a sice udržitelného rozvoje. Nap říklad v sou časnosti je na životní 
prostředí vyčleněno kolem 16,5 % Evropského fondu pro regionální rozvoj a 50 % Fondu 
soudržnosti. Navíc, činnosti v zájmu soudržnosti mu sí respektovat zákony Spole čenství 
o životním prost ředí.  
 Současná výše financování ekologických aktivit by m ěla být v dalším rozpo čtovém období 
zachována a kde je pot řeba, zvýšena, a zohlednit tak d ůležitost životního prost ředí jako 
pilíře udržitelného rozvoje. Rozši řování financování politiky životního prost ředí v EU tak 
zůstane zachováno.  
 Odhodlání financovat životní prost ředí bude zakotveno v dokumentech strategických 
obecných zásad, programování a provád ěcích pokyn ů, které Komise navrhne v p říštích 
měsících. Krom ě toho Komise požádá členské státy, aby uká zaly, jak zohlednily 
požadavky na financování životního prost ředí, včetně příslušných aspekt ů programu 
Natura 2000, p ři vývoji svých národních program ů v rámci strukturálních fond ů, a bude 
projednávat požadavky na spolufinancování t ěchto program ů ze strany Spole čenství jako 
součást schvalovacího řízení programu. 
• Ačkoli většina environmentálního působení se d ěje začleněním problematiky životního 
prostředí do jiných akcí, pot řeba nástroje pro p ůsobení specificky environmentální povahy 
zůstává. Program LIFE+ by usiloval o p řispění k vývoji, realizaci, sledování a hodnocení 
politiky životního prost ředí a legislativy EU. Zejména by podpo řil: 
– prohlubování znalostní zákla dny politiky životního prost ředí a vývoj klí čových 
nástrojů pro zajišt ění konzistence (sb ěr dat, studie, sestavování scéná řů atd.); 
– provádění politiky životního prost ředí v praxi, zejm éna pak budováním 
kapacit, vým ěnou osvědčených postup ů a vytvá řením sítí a zapojením 
nevládních organizací; 
– demonstraci nových p řístupů a nástrojů; 
– informovanost a komunikaci pro zlepšení pov ědomí o problematice životního 
prostředí. 
Jednotný nástroj umožní používat je dnotný soubor pravidel a postup ů rozhodování 
a financování a rovn ěž konzistentní stanovení cíl ů. Výsledkem bude snížení administrativních 
nákladů a také větší transparentnost a viditelnost. 
 
CS 19   CS 3.3 Položka 3: ob čanství 
Upevňování EU jako oblasti svobody, bezpe čí a spravedlnosti  
Cestou Komise k dosažení tohoto cíle jsou tři rámcové programy , které mají nahradit 
množství nástroj ů a rozpo čtových položek. Zvýší se transparentnost, nebo ť potenciální 
„klienti“ program ů budou ihned v ědět, jakému cíli všeobecné politiky EU jejich ú čast 
přispívá. Rámcové programy budou mít podobná funk ční pravidla, takže zú častněné subjekty 
budou moci používat tém ěř jednotného nástroje. 
Zjednodušená struktura zlepší efektivnost t ěchto program ů jako politických nástroj ů, při 
čerpání poznatk ů prostřednictvím p říslušných monitorovací ch a hodnotících systém ů. Dále 
programy definované t řemi politickými oblastmi umož ňují větší flexibilitu v p řiřazování 
priority různým akcím v rámci jedné politiky a m ěly by tedy pomoci v zajiš ťování pohotové 
odezvy na neo čekávané události – nap říklad v oblasti bezpe čnosti navrhovaná struktura 
přináší rezervu ve flexibilit ě mezi preventivní a reaktivní akcí. 
Rozdělení financí v této oblasti by bylo řízeno spole čně s členskými státy. Jednotná struktura 
programů ulehčí koordinaci se státní správou jednotlivých stát ů. Flexibilitu pro p řizpůsobení 
situaci jednotlivých stát ů zajistí programové dokumenty jednotlivých stát ů. Vnější orgány 
budou tvo řit soudržný celek v rámci logiky t ří hlavních politi ckých oblastí.  
• Program volnosti pohybu a solidarity v oblasti vn ějších hranic, asylu 
a přistěhovalectví  podpoří uplatnění solidarity v této oblasti a bude p ředstavovat v ětšinu 
finančních prost ředků určených na svobodu, bezpe čnost a spravedlnost. Bude se vztahovat 
na působení podporující integrovaný p řístup k vn ějším hranicím EU a bude napomáhat 
vývoji spole čné azylové politiky tam, kde sdílení odpov ědnosti pomáhá členským stát ům 
plnit jejich mezinárodní závazky. Program pom ůže efektivnímu a udržitelnému řízení 
migračních toků, včetně boje proti nelegálnímu p řistěhovalectví a vracení nelegáln ě 
usazených p říslušníků třetích zemí nebo osob protiprávn ě směřujících na území EU.  
 Provádění společné přistěhovalecké politiky také vyžaduje, aby Spole čenství zajistilo 
spolehlivou odezvu na složitou otázku integrace p říslušníků třetích zemí. Z toho plyne 
potřeba většího důrazu na zvýšenou ú čast přistěhovalců v rámci činností vyvíjených 
Evropským sociálním fondem. Vyžaduje to  i novou formu solidarity, která by podpo řila 
snahy členských stát ů o umožn ění příslušníkům třetích zemí s odlišným kulturním, 
náboženským, jazykovým a etnickým pozadím, aby se usadili a aktivn ě se účastnili všech 
stránek života evropské spole čnosti. Kone čně, ty akce, které nespadají do Evropského 
sociálního fondu, nap říklad účast na ob čanském a politickém život ě, ústa k rozmanitosti 
nebo občanské vystupování nebo opat ření určená pro žadatele o asyl, v četně budování sítí, 
benchmarkingu a vývoje ukazatel ů v těchto oblastech, budou financovány z položky 3.  
 Vytvoření Agentury pro vn ější hranice  v oblasti řízení migra čních toků již Komise 
navrhla. Bude posouzeno, zda řízení rozsáhlých informa čních systém ů v oblastech 
týkajících se spravedlnosti a vnit řních věcí, například Eurodac, SIS nebo VIS, by m ělo být 
rovněž začleněno do odpov ědnosti agentury nebo zda by vyžadovalo novou agenturu. 
Existují však jiné sektory, nap říklad bezpe čnost potravin a celní oblast, které rovn ěž 
vyžadují racionalizaci a zvýšen í stávajících kontrol na vn ějších hranicích EU. S ohledem 
na úspory z rozsahu a p řípadné zdvojování v ur čitých členských státech bude posouzena i 
možnost, že by Agentura pro vn ější hranice byla východiskem  pro koordinaci spolupráce 
mezi všemi klí čovými orgány odpov ědnými za řízení hranic.  
 
CS 20   CS • Program bezpe čnosti  bude posilovat prevenci zlo činu a terorismu, spolupráci a vým ěnu 
mezi orgány prosazujícími dodržování práva, podporovat zajišt ění zpravodajských služeb 
v evropském m ěřítku a vývoj evropské dimenze školení vyšších policejních d ůstojníků 
členských stát ů.  
 Komise o čekává, že jak Europol tak Evropská policejní akademie , které jsou v 
současnosti mezivládního charakteru , se v souladu s Ústavou za člení do orgán ů a institucí 
EU.  
• Program spravedlnosti a základních práv  bude usilovat o prosazení spolupráce 
v soudnictví, snadný p řístup ke spravedlnosti a nabídne v ětší právní jistotu, a to jak 
v podnikání tak ob čanům, pro podporu r ůstu v přeshraničním prost ředí. Bude monitorovat 
rostoucí acquis  v této oblasti a napomáha t vzájemnému poznání a d ůvěře v právní systémy 
informováním ve řejnosti a zaškolováním soudc ů a jiných právních praktik ů. Rovněž bude 
posilovat koordinaci a spolupráci mezi vyšet řovateli a prokurátory p ři řešení závažných 
přeshraničních zločinů na funkční a strategické úrovni. P ůsobení EU se rovn ěž zaměří 
na výměnu informací o rozhodnutích v trestních záležitostech, nap říklad dřívějších 
rozsudcích. Prosazování základních práv bude doprovázet zapracování Charty do Ústavy a 
bude zejména zam ěřeno na demokratickou ú čast na přípravě evropských voleb 2009.  
 Komise o čekává, že Eurojust , v současné dob ě mezivládní, se zm ění na orgán EU, 
v souladu s Ústavou. Jak bylo dohodnuto Evropskou radou v prosinci 2003, sou časné 
středisko pro sledování rasismu a xenofobie bude rozší řeno na plnohodnotnou Agenturu 
pro základní práva.   Komise plánuje v p říštím roce p ředložení legislativních návrh ů. Avšak co se tý če 
mechanismu solidarity v řízení vnějších hranic (sou část programu volného pohybu) 
a nového programu spravedlnosti, na časování akce bude ur čeno datem vstupu v platnost 
nové Smlouvy. 
Zajištění přístupu k základnímu zboží a službám 
Současné spotřební programy a pr ogramy pro bezpe čnost potravin a zdraví nesplňují 
očekávání ob čanů. V současnosti programu pro ve řejné zdraví dostává nap říklad třikrát více 
kvalitních žádostí o podporu, než m ůže být uspokojeno. Vymýcení nemocí v potravinových 
řetězcích je rovn ěž postiženo potížemi s financováním, p řičemž rozší ření přineslo konkrétní 
úkol zdokonalit sociální infr astruktury (zdraví, spot řebitelé) v celé EU 25. Za ú čelem zlepšení 
této situace Komise navrhuje nahradit všechny stávající nástroje dv ěma hlavními nástroji, 
které budou lépe vyhovovat politickým cíl ům občanství. 
• Program bezpe čnosti potravin  bude především usilovat o vymýcení nemocí zví řat, 
zajištění lepší spolupráce mezi laborato řemi EU, zmenšení rozdíl ů ve standardech 
bezpečnosti potravin v rámci zemí i mezi nimi a zajišt ění ochrany celého potravinového 
řetězce. 
• Program politiky na ochranu spot řebitelů a veřejného zdraví  bude zajiš ťovat udržitelné 
budování kapacity organizací spot řebitelů a zlepší bezpe čnost spotřebitele lepší spoluprací 
mezi úřady členských stát ů, ale i mezi EU a t řetími zem ěmi. Bude rovn ěž podporovat 
spolupráci členských stát ů za účelem zlepšení efektivnosti a ú činnosti zdravotnických 
systémů v Evropě.  
 
CS 21   CS Evropský ú řad pro bezpe čnost potravin  a Evropské centrum pro prevenci a kontrolu 
nemocí  by zajišťovaly nutnou pomoc (regulativní a výkonnou), kterou Komise pot řebuje při 
provádění svých úkol ů. Dodají informace a analýzy, ale vytvo ří také sítě po celé Unii pro 
sdílení osv ědčených postup ů. 
Podporování evropské kultury a rozmanitosti 
Potřeba zjednodušení program ů současné generace v oblasti kultury, médií a mládeže  byla 
trvalým tématem hodnocení. Jednodušší a úm ěrnější smluvní a finan ční pravidla a jednodušší 
prováděcí pravidla by umožnila, ab y mohlo být více energie v ěnováno na pln ění obsahu a 
méně na administrativu.  
Za tímto ú čelem Komise navrhuje menší po čet jednodušších a flexibiln ějších právních 
nástrojů. Návrhy sníží po čet právních základ ů ze současných osmi na čtyři a počet 
rozpočtových položek z dvaceti dvou na čtyři. 
Nové nástroje umožní v ětší decentralizaci. Komise má rovn ěž v úmyslu vytvo řit výkonnou 
agenturu pro všechny programy, kterých se to týká. Nový orgán bude zodpov ědný za 
technické úkoly související se všemi t ěmito programy a bude zajiš ťovat běžnou pomoc a 
následné kroky. 
• Nový program Youth (Mládež)  bude propagovat evropské ob čanství mezi mladými lidmi 
na evropské úrovni a rovn ěž na státní a místní úrovni. Sou časné čtyři rozpočtové položky 
nahradí jedna položka, která pokryje všechny činnosti, které jsou v sou časnosti realizovány 
prostřednictvím dvou odd ělených právních základ ů (programem Youth a ak čním 
programem Komise na podporu subjekt ů, které na evropské úrovni p ůsobí v oblasti 
mládeže).   Program Youth (Mládež) je za ložen na postoupení pravomoci národním agenturám, které 
budou fungovat v rámci vymezeném Komisí. Síla systému spo čívá v uzp ůsobení pro 
uživatele, nebo ť národní agentury fungují v národním jazyku, rozumí národnímu systému, 
atd. Program je zam ěřen na decentralizované akce a omezuje p římé řízení na ty oblasti, kde 
to očividně přináší přidanou hodnotu (nap říklad vytvá ření sítí, podpora politiky, podpora 
nevládních organizací). 
• Nový program Culture (Kultura)  bude otev řen všem kulturním a um ěleckým oblastem, 
bez předem vymezených kategorií, a v ětší rozmanitosti kulturních provozovatel ů, od státní 
správy a místních samospráv až po sít ě subjektů a společnosti z kulturního sektoru. 
Spočívá na jednom právním základu oproti sou časným dv ěma a jedné rozpo čtové položce 
oproti sou časným pěti. Bude rovn ěž lépe uživatelsky uzp ůsoben. 
• Nový program pro podporu evr opského audiovizuálního odv ětví bude mít jako globální cíl 
ochranu a zv ětšení evropské kulturní rozm anitosti a audiovizuálního d ědictví, prosazování 
dialogu a porozum ění mezi kulturami, zvýšení ob ěhu evropských audiovizuálních d ěl 
uvnitř a vně Evropské unie. Slou čí dva sou časné programy MEDIA do jediného, p ři 
začlenění různých komponent evropského  audiovizuálního hodnotového řetězce. 
V souladu s výsledky ve řejných konzultací budou zje dnodušena pravidla a postupy. 
• Program zapojení ob čanů bude stav ět na nedávno zahájeném programu a pokryje období 
od roku 2007. Bude usilovat o prosazování hodnot a cíl ů Unie, o p řiblížení ob čanů k EU a 
jejím institucím a podn ěcovat aktivní ob čanství. M ůže znamenat i podporu subjekt ům 
 
CS 22   CS sledujícím cíl obecných evropských zájm ů v oblasti aktivního evropského ob čanství, 
včetně odborných skupin (think tanks). Bude zapot řebí dalších krok ů a nový legislativní 
návrh bude p ředložen za čátkem 2005. 
Nástroj solidarity a rychlé odezvy 
Působení na evropské úrovni umožní rovn ěž společný přístup k mimo řádným situacím. 
Nástroj solidarity a rychlé odezvy  zajistí ob čanům odezvu na evropské úrovni v p řípadě 
velkých katastrof. Rozsah p ůsobení předpokládaného nástroje bude  zahrnovat jak okamžitou 
odezvu (koordinaci a rozmíst ění zdrojů k boji s katastrofou sou časně s jejím vývojem), tak 
finanční pomoc s řešením mimo řádných situací v d ůsledku nep ředvídané katastrofy. Mohl by 
být rovněž určen k řešení připravenosti. Nástroj zajistí finance na pomoc ob ětem terorismu, 
bude řešit požadavky civilní ochrany a reagovat na krize ve řejného zdraví a rovn ěž důsledky 
jiných přírodních katastrof. 
3.4 Položka 4: Evropa jako globální partner 
Časem Unie vyvinula široké spektrum nástroj ů vnějších vztah ů (společnou obchodní politiku, 
spolupráci v rámci dvojstranných a vícestr anných dohod, rozvojovou spolupráci, spole čnou 
zahraniční a bezpe čnostní politiku,  politiku spole čné obrany a bezpe čnosti, humanitární 
a finanční pomoc a rovn ěž vnější projevy vnit řní politiky v oblastech  energetiky, životního 
prostředí, dopravy, soudnictví a vnit řních věcí atd.). Vytvá ření nových rozpo čtových položek 
v každoro čním rozpo čtovém řízením a následné p řijímání právního základu ad hoc pro jejich 
provedení p řispělo k rychlému r ůstu počtu nástrojů. 
Výsledkem je smíšený a složitý systém nástroj ů. Celkové p ůsobení EU na poli vn ější 
pomoci v sou časnosti využívá více než 30 r ůzných právních nástroj ů (program ů), a sice 
tematických, nap ř. program “EIDHR3” nebo geografických, nap ř. programy EDF nebo 
TACIS. Má rovn ěž řadu nástroj ů SZBP (spole čné akce)4. Existují rovn ěž některé samostatné 
nástroje, které pokrývají vn ější vliv vnit řní politiky, nap ř. Program inteligentní energie. 
Řízení těchto různých program ů účinným a koordinovaným zp ůsobem je stále obtížn ější 
a náročnost roste i na poli komunikace a viditelnosti. 
V souladu se sd ělením z 10. února navrhuje Komise  drastické zjednodušení nástroj ů 
v důsledku pot řeby zajistit ucelenos t a soudržnost vn ějších akcí a dosáhn out lepších výsledk ů 
s použitím dostupných zdroj ů pomocí následujících princip ů:  
• Politika musí mít oproti nástroj ům vůdčí roli : existuje skute čné nebezpe čí zapřáhnutí 
koně za vůz místo před něj a diktování politiky ná strojem, a proto je čas, aby EU provedla 
generální opravu svých nástroj ů tak, aby spolu souvisely a byly orientovány na výsledek 
a aby se zvýšil jejich pákový ú činek a flexibilita.  
• Zajištění celkové soudržnosti politiky:  vhodnou konfiguraci politik a rovnováhu mezi 
požadavky na okamžitou reakci a dlouhodobými strategiemi zajistí národní strategické 
dokumenty (NSD) a regionální strategické dokumenty (RSD) a rovn ěž strategie 
přistoupení a tematické strategie.  Tyto strategie budou pravideln ě přezkoumávány a budou 
                                                 
3 Evropská iniciativa pro demokracii a lidská práva 
4 100 r ůzných nástroj ů uvedených ve sd ělení z 10.února zahrnovalo nástroje prvního pilí ře i nástroje 
SZBP 
 
CS 23   CS vyžadovat náležitou kombinaci  nových navržených nástroj ů, čímž zajistí nezbytnou 
soudržnost p řístupu.  
• Zjednodušení struktury a postup ů5: rozpočtové položky a postupy (finan ční nástroje 
a jejich právní základ) budou zjednodušeny aby se zvýšila jejich efektivita a ú činnost, 
zejména s ohledem na mimo řádné situace a krize, a zlepši la citlivost k novým iniciativám, 
například Globálnímu fondu pro boj s HIV/AIDS, tuberkulózou a malárií nebo iniciativu 
pro těžce zadlužené chudé zem ě. 
• rozdělení zdroj ů orientované na výkon:  panuje všeobecná shoda ohledn ě nutnosti 
přidělování zdroj ů podle očekávaného a m ěřeného výkonu. Proces NSD a RSD zajišt ěný 
větší analytickou zp ůsobilostí by m ěl konfrontovat po čáteční cíle se skute čně dosaženými 
výsledky. 
• Lepší dialog a koordinace s ostatními dárci a institucemi: V první řadě s jinými 
institucemi EU, ale také s institucemi členských stát ů a institucemi brettonwoodského 
systému. 
• Lepší dialog se t řetími zem ěmi: na všechny zem ě se bude vztahovat nový a zjednodušený 
soubor zacílených nástroj ů, který přináší lepší porozum ění a čitelnost. 
Aby se dále zlepšila celková ú činnost pomoci EU řízené Komisí, budou se nové nástroje a 
finanční přídělů řídit větším důrazem na kritéria pot řeby a výsledk ů. Začlenění původní 
pomoci EDF do rozpo čtu přinese rozší ření osvědčených postup ů v obou dosavadních 
systémech. Komise bude dále usilovat o to, a by ji nový rámec, regul ující a realizující 
programovou pomoc, postavil do zmoc ňující pozice. 
V nově navrhované architektu ře podporují evropskou vn ější politiku p římo tři obecné 
nástroje : předvstupní politika, polit ika sousedských vztah ů a politika rozvoje. K řešení 
krizových situací , ať už politických, humanitárních nebo finan čních, jsou ur čeny tři 
tématické nástroje, které se týkají všech t řetích zemí. Proces zjednodušení rovn ěž zahrne 
splynutí r ůzných tematických nástroj ů, které jsou v sou časnosti samostatné a které lze 
překlasifikovat podle jejich tematické oblasti p ůsobnosti.  
3.4.1 Politikou řízené nástroje 
• Předvstupní nástroj (IPA) 
Bude se vztahovat na kandidátské zem ě (Turecko a Chorvatsko) a potencionáln ě kandidátské 
země (zbývající zem ě západního Balkánu). IP A proto nahradí stávající nástroje (PHARE, 
ISPA, SAPARD a p ředvstupní na řízení týkající se Turecka), p řičemž zjednoduší řízení 
programů pro přistupující zem ě6. Pro zlepšení efektivnosti po moci zemím západního Balkánu 
a aby se zabránilo zbyte čným přestávkám v procesu, IPA nahradí také CARDS.  
Bude se týkat následujících oblast í: budování institucí, regionální a p řeshraniční spolupráci, 
regionální rozvoj, rozvoj lidských zdroj ů, rozvoj venkova. Zem ě podléhající IPA budou 
                                                 
5 V sou časnosti je 91 rozpo čtových položek v politických oblast ech skupiny RELEX . To nezahrnuje 
rozpočtové položky jiných politických oblastí, které čerpají ze sou časné položky 4. 
6 V této souvislosti se zohlední požadavky politik Spole čenství, které nové kandidátské zem ě a 
potenciální kandidátské zem ě musí splnit. 
 
CS 24   CS rozděleny do dvou kategorií, v závislosti na jejich postavení, a to bu ď na uznané  kandidátské 
země nebo potenciální  kandidátské zem ě. 
Na západobalkánské zem ě se vztahuje proces stabilizace a p řidružení, a proto jsou 
klasifikovány jako potenciální kandidátské zem ě. Bude jim nabídnuta pomoc na základ ě 
principů a priorit v sou časnosti stanovených v na řízení CARDS: budování institucí 
a demokratizace, ekonomický a sociální rozvoj, regionální a p řeshraniční spolupráce a n ěkteré 
sladění s acquis communautaire . Jakmile zem ě získá status uznané kandidátské zem ě, IPA 
doplní pomoc týkající se všech p ěti výše uvedených oblastí o mnohem v ětší zřetel na 
provedení acquis communautaire . Mezi kandidátskými a potenciáln ě kandidátskými zem ěmi 
bude proto jasné funk ční rozlišení. Zem ě může postoupit od statutu potenciální kandidátské 
země ke statutu uznané kandidátské zem ě jen prost řednictvím jednomyslného politického 
rozhodnutí Rady navazujícího na hodnocení Komise.  
• Nástroj evropské politiky sousedských vztah ů a partnerství (ENPI)  
Ve svém sd ělení ze dne 12. kv ětna 20047 schváleným červnovou Evropskou radou se Komise 
usnesla, že evropská politika sousedských vztah ů obecně a zejména její ak ční plán zajistí 
orientační rámec pro finan ční pomoc, která se poskytne k dispozici p říslušným partnerským 
zemím. Dále navrhla vytvo ření nového zvláštního nástroje pro politiku sousedských vztah ů 
od roku 2007. 
K dnešnímu dni se p ředpokládá, že tento nástroj by spíše doplnil než nahradil stávající 
nástroje (TACIS, MEDA) nebo jejich nástupce a byl by zam ěřen na činnosti přeshraniční 
a nadnárodní spolupráce na vn ějších hranicích EU, p řičemž by p řinesl výrazné zjednodušení 
postupů a podstatné zefektivn ění. 
S postupující prací na r ůzných nástrojích vn ější pomoci bylo čím dál zřejmější, že je nezbytný 
všeobecnější přístup, který by odrážel specifi čnost přístupu evropské politiky sousedských 
vztahů a více by zviditelnil vztahy se sousedními zem ěmi, zajistil optimální soudržnost 
pomoci partnerským zemím a více zjednodušil poskytování pomoci. To s sebou nese zv ětšení 
rozsahu ENPI tak, aby se vztahoval na finan ční pomoc zemím, na které se vztahuje evropská 
politika sousedských vztah ů. 
ENPI by m ěl přispívat k prevenci nových d ělících čar mezi EU a jejími sousedy 
prostřednictvím v ětší politické, bezpe čnostní, ekonomické a kultu rní spolupráce a nabízet 
příjemcům možnost ú častnit se r ůzných aktivit EU. M ěl by být zam ěřen zejména na realizaci 
akčních plán ů evropské politiky sousedských vztah ů, společně schválených dokument ů 
vztahujících se na soubo r priorit, jejichž spln ění přivede partnerské zem ě blíže Evropské unii. 
Jeho rozsah p řesahuje prosazování udržiteln ého rozvoje, ekonomického r ůstu a snížení 
chudoby. Zahrnuje významnou podporu opat řením zam ěřeným na progresivní ekonomickou 
integraci, hlubší politickou spolupráci, v četně legislativního sblížen í, budování institucí, 
účasti v programech Spole čenství a agentur, propojení a rozvoj spole čné infrastruktury. Pro 
zefektivnění pomoci bude rovn ěž stavět na zkušenostech získ aných v kontextu rozší ření 
a bude využívat podobných technických nástroj ů, jako nap říklad twinning nebo TAIEX. 
                                                 
7 KOM (2004) 373, Dokument strategie evropských sousedských vztah ů 
 
CS 25   CS Jak IPA tak ENPI budou obsahovat specifickou část k prosazování p řeshraniční spolupráce 
(program p řeshraniční spolupráce) na obou stranách hranice mezi t řetí zemí a p říslušným 
členským státem. Tato složka bude kombinovat cíle odvozené z vn ější politiky 
a z ekonomické a sociální soudržnosti a bude fungovat podle spole čné metodiky 
a harmonizovaného řízení na základ ě principů jako jsou víceleté programy, partnerství 
a spolufinancování. Zdroje by byly čerpány jak z položky soudržnosti, tak z položky vn ější 
politiky navrhovaných finan čních výhled ů. Příspěvek ENPI a IPA z položky politiky 
soudržnosti by byl rozd ělen mezi členské státy, kterých by se týkal, a p řispěl by na celkové 
zdroje ze strukturálních fond ů a Fondu soudržnosti pro daný ú čel limitu 4 %. 
• Nástroj „rozvojové a hospodá řské spolupráce”  
Nový nástroj bude hlavním prost ředkem pro podporu rozvojových zemí v jejich snahách 
o dosažení rozvojových cíl ů tisíciletí. Další období finan čních výhled ů je rozhodujícím 
prostředkem sm ěrem ke spln ění směrného cíle 2015 t ěchto cílů. Nástroj se bude vztahovat na 
všechny zem ě, území a regiony, které neobdrží pomoc v rámci IPA nebo ENPI. 
Bude se vztahovat na rozvojovou a e konomickou spolupráci s partnerskými zem ěmi 
a regiony, a to jak v r ůzných formách, tak r ůzných globálních a horiz ontálních iniciativách, 
ve shodě s články 179 a 181a Smlouvy. 
Zahrne nástupce 9. EDF, který bude ukon čen v roce 2007. Komise navrhla, aby se 
nepokračovalo 10. EDF, ale aby pomoc zemím AKT byla pln ě poskytována v rámci hlavních 
nástrojů spolupráce. O čekává se od toho, že se zemím AKT dostane efektivn ější (veškerá 
pomoc bude provázena jednáními o národní strategii), citliv ější a účinnější pomoci (úspory p ři 
řízení nejen pro útvary  Komise, ale v první řadě pro přijímající zem ě a všechny zú častněné 
strany). P řidaná hodnota, jež má být získána ze za členění pomoci stát ům AKT 
do rozpočtového rámce spadajícího pln ě pod pravomoc rozpo čtového orgánu EU, byla 
popsána v samostatném sd ělení Komise z října 20038.  
Rovněž se bude týkat oblastí, které jsou za hrnuty v dohodách a jiných bilaterálních 
dokumentech s partnerskými zem ěmi nebo v programech o spolupráci spole čně schválených 
s partnerskými zem ěmi, např.: posílení r ůzných sociálních služeb (zdraví, vzd ělání), přispění 
na základní infrastrukturu nutnou pro udržite lný ekonomický a sociální rozvoj (doprava, 
komunální služby, telekomunikace…), řešení udržitelného rozvoje venkova a zabezpe čení 
dodávek potravin z r ůzných aspekt ů (zemědělská reforma, životní prost ředí, atd.) v četně 
patřičných opat ření souvisejících s reformou protokolu o cukru9, pomoci p ři vzniku ú činného 
soukromého sektoru, schopného p ůsobit podle celosv ětových obchodních pravidel a zásad 
tržního hospodá řství (včetně úsilí o budování institucí konkrétn ěji zaměřených na tento ú čel), 
prosazování dobrého řízení, právního státu a respektová ní lidských práv a demokracie, 
podpory budování institucí, azylová politika a řízení migra čních toků, řešení bezpe čnostních 
otázek, nap říklad boje proti nezákonnému obchodu, zlo činu a terorismu, řešení otázek jaderné 
bezpečnosti, přispění k rozvoji odv ětví médií a komunikace, podpory ekonomické a kulturní 
spolupráce s rozvinut ějšími zem ěmi.  
                                                 
8 KOM(2003)590 
9 Tato opat ření jsou stanovena ve sd ělení Komise Rad ě a Evropskému parlamentu ohledn ě uskutečnění 
udržitelného zem ědělského modelu pro Evropu prost řednictvím reformované Spole čné zemědělské 
politiky – reforma odv ětví cukru (KOM(2004)499).  
 
CS 26   CS Bude zahrnovat možnost rychlé a integrované odezvy na transforma ční potřeby po překonání 
krize. 
3.4.2 Nástroje krizové odezvy 
• Nástroj stability 
Před zásahem jiných nástroj ů umožní tento nástroj Spole čenství: 
– poskytnout efektivní, okamžitou a integrovanou odezvu v p řípadě krize 
a nestability jedním finan čním nástrojem, postaveným na p řidané hodnot ě 
demonstrované mechanismem rychlé reakce, a to do doby, než svoji funkci op ět 
převezme programování v rámci hlavních nástroj ů spolupráce a pomoci; 
– řešit globální a regionální p řeshraniční úkoly ovliv ňující bezpe čnost, například boj 
proti nezákonnému obchodu, organizovanému zlo činu a terorismu, kde je t řeba 
takových akcí jako odezvy na krizovou situaci; 
– řešení otázek jaderné bezpe čnosti, kde je t řeba takových akcí jako odezvy 
na krizovou situaci;  
– rozvinout schopnost udržovat mír na mezinárodní úrovni v partnerství 
s regionálními organizacemi, v soula du se zavedenou politikou schválenou pro 
nástroj pro zajišt ění míru v Africe a doporu čeními brahimiské zprávy;  
– podniknout mise zam ěřené na pomoc s volbami v zemích, kam je p říliš 
nebezpečné posílat pozorovatelské mise. 
Nástroj navíc poskytuje rámec pro odezvu na  nové politické iniciativy podporované Unií 
v souladu s cílem na řízení, jestliže to dopl ňuje působení jiných vn ějších nástroj ů. 
Stávající omezení vyplývající ze Smluv10 nedovolují vytvo ření jednotného, nap říč jdoucího 
nástroje pro řešení všech t ěchto aspekt ů. Nástroj stability se  proto vztahuje výlu čně na 
opatření prvního pilí ře. Přijetí opatření druhého pilí ře bude nadále probíhat v rámci SZBP a 
jejich rozsah bude definován Radou p řípad od případu, jako je tomu v sou časnosti. 
• Nástroj humanitární pomoci 
Je navrženo zachování sou časné formy humanitární pomoci EU, která je považována 
za dostate čně dobře definovanou z hlediska rozsahu, cíl ů a provád ění z hlediska poskytování 
pomoci a ú činnosti.  
Přesto, jako sou část procesu zjednodušení a racionalizace, se navrhuje za členit do nástroje 
humanitární pomoci i jiné činnosti humanitární povahy. To se mimo jiné týká činností 
potravinové pomoci a humanitárních aspekt ů pomoci vyko řeněným lidem.  
• Makrofinan ční pomoc (MFA) 
Od svého vzniku v roce 1990 makrofinan ční pomoc prokázala, že je ú činným nástrojem 
ekonomické stabilizace a hybnou sil ou strukturálních reforem v p řijímajících zemích. Musí 
                                                 
10 Toto omezení setrvá i po p řípadném p řijetí Ústavy. 
 
CS 27   CS být zachována a posílena vzhledem k zvýšeným potenciálním pot řebám, zvlášt ě ze zemí 
sousedících s rozší řenou Unií: západních nových nezávislých stát ů bývalého Sov ětského 
svazu (Moldavska, Ukrajiny, B ěloruska), Kavkazu a ne členských zemí st ředomoří. 
Nástroj bude až do vstupu Ústavní smlouvy v platnost řízen ad hoc rozhodnutími Rady podle 
článku 308 Smlouvy. 
3.4.3 Vn ější aspekty vnit řní politiky 
Promítání vnit řní politiky vn ě Unie je také významným aspektem vn ějších vztah ů Unie. Je 
životně důležité sladit pot řebu politické soudržnosti a tématické viditelnosti dot čených oblastí 
vnitřní politiky (zvlášt ě vzdělání, životního prost ředí, imigrace a asylu, celní a da ňové, sítí) s 
potřebou celkové soudržnosti vn ějších vztah ů (jak jsou definovány v národních a regionálních 
strategických dokumentech). 
Tři všeobecné nástroje navrhované v oblasti vn ějších vztah ů by se měly vztahovat na všechny 
politické oblasti, a ť už podle tématu nebo v kontextu konfigurace politik definované pro 
danou třetí zemi. Všeobecn ě tedy není pot řeba mít samostatné právní nástroje pro řešení 
vnějších aspekt ů vnitřní politiky, jestliže jsou zavedena  ekvivalentní ustanovení ve vn ějším 
právním nástroji, která se týkají specifických požadavk ů dané tématické politiky a ochrany 
jejich identity. V rámc i souvisejících nástroj ů bude pat řičně a plně zajištěno, aby byly vn ější 
aspekty vnit řní politiky správn ě pokryty, s tím, že bude umožn ěno pokrytí opat ření na 
podporu takových politických oblastí, jakými je nap říklad životní prost ředí, asyl a imigrace, 
vzdělání, doprava, cla a dan ě. Zvláštní pozornost bude v ěnována opat řením na podporu 
vzdělání třetího stupn ě (TEMPUS) s d ůrazem na mobilitu. V n ěkterých p řípadech bude 
sledování tohoto politického cíle vyžadovat,  aby finance nebyly programovány geograficky, 
ale aby byly použity pro vícestranné cíle, nap říklad pro umožn ění EU prosazovat její 
ekologické cíle v multilaterálním kontextu nezávisle na prioritách jednotlivých p říjemců.  
Řízení by proto bylo rozd ěleno mezi generální ředitelství pro vnit řní politiky a generální 
ředitelství pro vn ější politiky: to p ředpokládá spole čné programování, p ředsednictví 
příslušného výboru G Ř Relex, kterému bude nápomocno G Ř pro danou oblast vnit řní politiky 
nebo střídavé předsednictví. Výb ěr a hodnocení projekt ů v GŘ AIDCO bude obsahovat i G Ř 
pro příslušnou vnit řní politiku.