[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 6.11.2007 KOM(2007) 663 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Strategie rozšíření a hlavní výzvy 2007–2008 {SEK(2007) 1429}{SEK(2007) 1430}{SEK(2007) 1431}{SEK(2007) 1432}{SEK(2007) 1433}{SEK(2007) 1434}{SEK(2007) 1435}{SEK(2007) 1436} SDĚLENÍ KOMISEEVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Strategie rozšíření a hlavní výzvy 2007–2008 1. ÚVOD Rozšiřování je jedním z nejúčinnějších politických nástrojů EU. Slouží strategickým zájmům EU v oblasti stability, bezpečnosti a předcházení konfliktů. Napomohlo zvýšit příležitosti prosperity a růstu a zabezpečit životně důležité dopravní a energetické trasy. Současná agenda rozšíření pokrývá západní Balkán a Turecko, jež získaly perspektivu členství EU, pokud v budoucnosti splní nezbytné předpoklady. Následující rok bude klíčovým rokem pro konsolidaci přechodného procesu na západním Balkánu. Státy samy převezmou odpovědnost za podporu regionální spolupráce plynoucí z Paktu o stabilitě , jež má klíčovou úlohu při usmíření a navázání dobrých sousedských vztahů. Přístupové rozhovory s Chorvatskem zdárně postupují a dostávají se do rozhodující fáze. Toto dokazuje celému regionu, že perspektiva členství v EU je skutečná. V příštím roce se očekává, že se dohody o stabilizaci a přidružení, které s perspektivou členství připoutají partnery v regionu úžeji k EU, přiblíží ke svému dokončení. Region sám čelí závažným problémům, mezi něž patří zejména nutnost dosáhnout dohody o statusu pro Kosovo. Důležitými body agendy budou evropská politika Srbska, budování státnosti v Bosně a Hercegovině za využití místní odpovědnosti a lepší správa v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Albánii a Černé Hoře. Velká část těchto států čelí významným výzvám, pokud jde o správu a plnění stanovených podmínek, které se vážou k procesu stabilizace a přidružení. Bude zapotřebí, aby EU byla během následujícího roku připravena k podpoře a reagovala na vývoj plným využitím svých nástrojů příslušné politiky. Pro Turecko je důležité, aby po parlamentních a prezidentských volbách výrazně pokročilo v klíčových reformách, jichž je zapotřebí pro posílení základních práv a svobod. Bude zapotřebí, aby pokračovaly přístupové rozhovory s Tureckem, a to tempem, jež bude odpovídat tempu reforem v této zemi, jakož i tomu, jak Turecko plní odpovídající podmínky. Na tomto základě je důsledné uskutečňování obnoveného konsensu, jenž byl formulován Evropskou radou na jejím zasedání v prosinci 2006, důležitější než kdykoliv předtím. Tento konsensus je založen na zásadách konsolidace závazků, spravedlivém a přísném uplatňování příslušných kritérií a lepší komunikaci s veřejností, přičemž je nutné vycházet také ze schopnosti EU integrovat nové členy. Míra, ve které se kandidátská nebo potencionálně kandidátská země přiblíží EU, odráží míru jejích politických a ekonomických reforem, jakož i schopnost plně převzít práva a povinnosti plynoucí ze členství. Komise zlepšuje kvalitu procesu rozšíření tím, že provádí správní a soudní reformu a vede již v rané fázi boj proti korupci tím, že používá referenční kritéria a zavádí větší transparentnost celého procesu. Komise připravuje první studie dopadu, které analyzují dopad přistoupení kandidátské země na určité oblasti politiky. Právním základem pro rozšíření je článek 49 Smlouvy o Evropské unii[1], jenž zní: „Každý evropský stát, který uznává zásady uvedené v čl. 6 odst. 1, může požádat o členství v Unii. (…)" [2] . V prosinci 2006 dospěla Evropská rada k závěru, že „rozšíření bylo pro Evropskou unii a Evropu jako celek přínosem. Napomohlo překonat rozdělení Evropy a přispělo k míru a stabilitě na celém kontinentu. Stalo se podnětem k reformám a upevnilo společné zásady svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu, jakož i tržního hospodářství. Díky širšímu vnitřnímu trhu a hospodářské spolupráci došlo ke zvýšení prosperity a konkurenceschopnosti, což rozšířené Unii umožnilo lépe reagovat na výzvy, jež přináší globalizace. Rozšíření rovněž posílilo význam EU ve světě a učinilo ji silnějším mezinárodním partnerem.“ Dvanáct členských států, které se zapojily do pátého rozšíření, dodržuje ve vysoké míře právo EU. Tato skutečnost prokazuje hodnotu velkého reformního úsilí, jež bylo kombinováno se vzájemným tlakem a disciplinou v rámci EU. Díky důkladné přípravě EU i po rozšíření nadále řádně funguje. Členské státy ve všech částech EU měly prospěch z většího hospodářského růstu. Slovinsko přijalo euro v lednu 2007; Kypr a Malta tak učiní v roce 2008. Důkladná příprava prováděná příslušnými zeměmi a Komisí v kombinaci s rostoucím obchodem a tokem investic napomohly novým členským státům postupně se přiblížit průměrné životní úrovni v EU. Mezi roky 1998 a 2006 HDP dvanácti členských států, které se účastnily pátého rozšíření, rostl průměrně o 4,3% ve srovnání růstem o 2,2% v 15 starých členských státech[3]. Obchod mezi starými a novými členskými státy rostl během posledních deseti let výrazným tempem. Dovozy a vývozy mezi deseti členskými státy, které přistoupily v roce 2004, a 15 starými členskými státy se mezi roky 1995 a 2006 zčtyřnásobily, přičemž celkově se obchod mezi nimi v daném období zdvojnásobil. Začlenění dvanácti dynamických ekonomik s více než 100 miliony spotřebiteli s rostoucí kupní silou do vnitřního trhu zvyšuje konkurenceschopnost Evropské unii a její váhu ve světové ekonomice. Deset měsíců po přistoupení vytvářejí Bulharsko a Rumunsko další ekonomický růst a investice. Prognóza růstu pro rok 2007 pro Rumunsko a Bulharsko je mnohem vyšší než očekávané průměrné tempo růstu EU. Na konci roku 2006 přijala Komise ochranná opatření, jež mají vyřešit určité nedostatky v obou zemích. V červnu vydala Komise první zprávy o Mechanismu spolupráce a ověřování v oblasti justice a vnitřních věcí, jakož i o ochranných opatřeních[4]. Komise zhodnotí pokrok v této oblasti a vydá zprávu na začátku roku 2008. Pokud jde o kyperskou otázku, musí vůdci kyperských Řeků a kyperských Turků posílit své úsilí o znovuzahájení jednání o celkovém urovnání pod dohledem OSN. Komise používá nástroj pro finanční podporu na posílení hospodářského rozvoje společenství kyperských Turků, což má usnadnit budoucí znovusjednocení tohoto ostrova. Větší používání nařízení o demarkační linii, jež umožní pohyb osob a zboží po Kypru, bude sloužit zájmům obou společenství. Nařízení o přímém obchodu se severní částí Kypru, jež navrhla Komise, aby dále zmenšila izolaci tureckého společenství na Kypru, ještě není přijato Radou. V zemích, jichž se současná agenda rozšíření týká – západního Balkánu a Turecka, přispívá tlak EU ke stabilitě a povzbuzení k důležitým politickým a ekonomickým reformám. Tyto země však stále čelí mnoha významným výzvám. Klíčový význam má udržení dosažitelnosti a důvěryhodnosti jejich perspektivy přistoupení, jakož i spolehlivou podporu pro rozšíření v členských státech. Komise bude i nadále zlepšovat kvalitu procesu rozšíření. Politika rozšíření bude klást větší důraz na základní otázky výstavby státu, dobré správy, správní a soudní reformy, právního státu, usmíření, spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) a rozvoje občanské společnosti. Je třeba podporovat mezilidské kontakty; zejména je načase zahájit dialog o usnadnění vydávání víz pro občany států západního Balkánu. Mělo by se pokračovat v rozvoji regionální spolupráce na západním Balkánu, zejména lokálními iniciativami v této oblasti. Ve všech zemích zapojených do procesu rozšíření bude EU nadále plně využívat předvstupních nástrojů pro řešení klíčových výzev. Výsledky plnění závazků, zejména závazků plynoucích ze smluv o přidružení, mají velký význam pro posun z jedné etapy k následující na cestovní mapě k integraci do EU a jsou přísně sledovány. Komise v tomto dokumentu stanoví množství opatření, jež mají zvýšit povědomí o právní aktech EU a jejích politikách a připravit další fáze procesu rozšíření. Komise přizpůsobuje svoje nástroje předvstupní politiky současným výzvám politiky rozšíření. Od ledna 2007 využívá nový finanční nástroj, a to nástroj předvstupní pomoci (NPP). Při programování pomoci v rámci NPP bude větší zaměření na priority reforem odrážet fáze transformačního procesu v jednotlivých partnerských. Komise v současnosti navrhuje revizi přístupových a evropských partnerství, jež budou sloužit jako klíčové referenční body při stanovování priorit. Komise také navrhuje revidovaný Víceletý orientační finanční rámec pro NPP, jenž bude pokrývat období 2009–2011. Zavede nástroj pro další rozvoj občanské společnosti, zejména prostřednictvím posílení kapacit a výměnných projektů. Tento nástroj položí větší důraz na programy, které podporují budování státu, dobrou správu, institucionální reformy a správní kapacitu. O maximální vliv grantové podpory pro rozvoj soukromého sektoru a investic do infrastruktury se bude usilovat za pomoci intenzivnější spolupráce s Evropskou investiční bankou (EIB), jakož i Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) a dalšími mezinárodními finančními institucemi (MFI). Komise zajistí užší spolupráci s jinými dárci ve všech oblastech jejich činnosti a bude je povzbuzovat k činnosti v prioritních oblastech určených v tomto sdělení. Provádění bude usnadněno také po přesunu kompetencí z Evropské agentury pro obnovu na delegace a úřady Komise. Bude nejlepší, když členské státy povedou kampaň, která má přesvědčit veřejnost, že rozšíření je v zájmu EU. Komise bude i nadále plnit svoji úlohu a bude podporovat lepší tok věcných informací o otázkách rozšíření. Toto sdělení vychází ze stávající strategie EU a analyzuje klíčové výzvy na cestě k integraci do EU. Při zohlednění zkušeností získaných z předchozích rozšíření objasňuje, jak je možno přizpůsobit nástroje politiky rozšíření a zajistit, aby bylo více pozornosti věnováno oblastem, ve kterých je nezbytný pokrok. 2. SOUčASNÉ VÝZVY V PřISTUPUJÍCÍCH ZEMÍCH Státy západního Balkánu a Turecko získaly perspektivu členství v EU po splnění dohodnutých podmínek. Pokud vezmeme v úvahu stav příprav v těchto zemích, je pravděpodobné, že k jejich přistoupení dojde teprve ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Důraz je nyní kladen na důkladné přípravy, jež mají zaručit, že tyto země, které se účastní procesu rozšíření, budou schopny řešit podstatné otázky týkající se státní správy a hospodářství, jakož i otázky týkající se práva a politik EU. 2.1. Státy západního Balkánu Činnost EU vůči zemím západního Balkánu v rámci procesu stabilizace a přidružení, vedoucího k případnému členství, přispěla zásadní měrou k pokroku dosaženému státy tohoto regionu v uplynulých letech. Podařilo se udržet stabilitu a rekonstrukce po válkách, které pobíhaly v devadesátých letech, je téměř dokončena. Ve všech státech regionu vládnou demokraticky zvolené vlády. Zvýšil se ekonomický růst, zlepšila se makroekonomická stabilita, jakož i životní úroveň. Provádějí se důležité reformy, jež mají posílit právní stát a modernizovat hospodářské a sociální struktury. Zvětšila se regionální spolupráce, a to včetně oblastí obchodu, energetiky, dopravy a životního prostředí. Státy západního Balkánu přebírají ve větší míře odpovědnost v regionálních iniciativách. Všechny státy západního Balkánu se pohybovaly směrem k EU, i když rozdílnou rychlostí. Chorvatsko vede přístupová jednání s EU a Bývalá jugoslávská republika Makedonie získala status kandidátské země. EU směřuje k uzavření dohody o stabilizaci a přidružení se zeměmi regionu, přičemž hospodářská integrace s EU dosti pokročila. Státy západního Balkánu nyní podepsaly dohody o usnadnění vízového styku a readmisní dohody s EU. Nyní je zapotřebí tyto úspěchy konsolidovat a zajistit jejich nezvratnost. Dále je třeba řešit další závažné výzvy. V mnoha zemích se celkový reformní proces zpomalil. Ve většině států západního Balkánu zůstávají výstavba státu a lepší správa prioritními úkoly. Situace v Kosovu[5] i nadále vyžaduje významnou mezinárodní přítomnost. Současný status Kosova není udržitelný; je třeba jej bez odkladu vyjasnit, aby se umožnil politický a hospodářský rozvoj Kosova a zajistila regionální stabilita. V Bosně a Hercegovině ohrožuje nacionalistická rétorika nejdůležitějších politiků status dohodnutý Daytonskou/Pařížskou mírovou dohodou a způsobila pozastavení reforem. Nezbytně nutné reformy policie a ústavního práva nepokročily dále. Bosna a Hercegovina stále ještě plně nepřevzala zodpovědnost za svou správu, a proto je stále ještě zapotřebí výrazná mezinárodní přítomnost. V některých dalších zemích je zapotřebí doplnit ústavní rámec nebo ho plně provádět. V celém západním Balkáně je zapotřebí více dialogu a tolerance, v neposlední řadě v etnických otázkách. V Kosovu jsou vztahy mezi Albánci a Srby i nadále napjaté. Kromě toho se kosovští Srbové dlouho nezapojili do kosovských institucí a správy. Funkčnost státních institucí Bosny a Hercegoviny je i nadále omezována etnickými rozpory. V Srbsku zůstávají i přes vítězství demokratických sil v parlamentních volbách a sestavení proreformní vlády extremistické strany a nacionalistická rétorika silné a negativně ovlivňují celkové politické klima. Demokratické síly jsou slabé. V Bývalé jugoslávské republice Makedonii ovlivnilo časté napětí a nedostatečná kooperace mezi politickými účastníky normální fungování institucí a zpomalilo reformy. Spor mezi vládou a jednou opoziční stranou o určitou ústavní otázku vedl k tomu, že tato strana bojkotuje parlament. Velmi agresivní politické klima v Albánii a zdlouhavý proces přijímání ústavy v Černé Hoře poukazují na další výzvy spojené s budováním moderních demokracií. Chorvatsko se musí více snažit o podporu tolerance vůči menšinám. K výraznému pokroku došlo v oblasti spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY), což je klíčovou podmínkou procesu stabilizace a přidružení. Chorvatsko a Bývalá jugoslávská republika Makedonie s tribunálem plně spolupracují. Spolupráce Černé Hory s tribunálem je uspokojivá. Díky pokroku Srbska v této oblasti bylo možné znovu zahájit a technicky uzavřít jednání o dohodě o stabilizaci a přidružení (DSP). Bosna a Hercegovina také učinila pokrok při spolupráci s ICTY. Avšak Srbsko a Bosna a Hercegovina musí s tribunálem plně spolupracovat, přičemž tato spolupráce musí vést k zadržení zbývajících obžalovaných. Kosovo učinilo ve spolupráci s ICTY určitý pokrok, ale problémem stále zůstává zastrašování svědků v Kosovu. V otázce návratu uprchlíků došlo k omezenému pokroku. Mnoho uprchlíků a vnitřně vysídlených osob stále žije ve velmi těžkých podmínkách. Určitého pokroku bylo dosaženo při zvyšování zastoupení menšin ve veřejných službách. Romové jsou i nadále nejzranitelnější menšinou v regionu. Všechny státy musí podporovat atmosféru tolerance vůči menšinám a přijmout vhodná opatření na ochranu osob, které by mohly být obětí diskriminace, nepřátelství nebo násilí. Toto je nezbytné pro usmíření a trvalou stabilitu. Hlavními prioritami jsou vynucování právního státu, zejména reformou justice, a boj proti korupci a organizované trestné činnosti. Většina států přijala opatření pro zlepšení organizace a výkonnosti svých justičních systémů. Jsou prováděna opatření pro posílení boje proti organizované trestné činnosti a tato opatření dosáhla prvních výsledků. Jsou vytvářeny právní předpisy a instituce pro boj s korupcí; v některých zemích jsou prováděna vyšetřování a byl podán určitý počet obžalob. U justičních systémů všech států regionu jsou však stále zapotřebí výrazná zlepšení. Dalekosáhlé reformy musí být trvalé a zajistit nezávislost, efektivnost a odpovědnost justičního systému. Korupce je ve společnosti stále široce rozšířená a hluboce zakořeněná. Opatření přijatá ve všech zemích západního Balkánu nejsou přiměřená závažnosti problému. Pro vykořenění korupce a stíhání pachatelů, včetně důležitých případů, je zapotřebí silné politické vůle. Závažným problémem zůstává organizovaná trestná činnost. Zločinecké sítě zasahují do rozličných společensko-ekonomických sektorů, jakož i politiky. Často těží z nedostatečné transparentnosti v oblasti zadávání veřejných zakázek, plánování investic a privatizace. Tento region je v obchodu s lidmi i v pašování drog zemí původu a tranzitní zemí. V těchto oblastech je zapotřebí zásadního a trvalého úsilí. Správní kapacita je, jak stanovila Evropská rada v Madridu v roce 1995, klíčovým prvkem při plnění kodaňského kritéria schopnosti přijmout závazky plynoucí z členství. O reformu veřejné správy usilují všechny země regionu, přičemž dosáhly určitých pozitivních výsledků, jako jsou rámcové strategie a právní předpisy. Chorvatsko prokázalo, že disponuje významnou správní kapacitou pro provádění dohody o stabilizaci a přidružení (DSP). Srbsko má také významnou správní kapacitu pro provádění DSP. Tyto státy musejí nyní tuto kapacitu s ohledem na přiblížení právu a politikám EU rozvíjet a modernizovat ji. Správní kapacita ostatních států je slabá a nepříznivě ovlivňuje provádění reformy a přiblížení EU; v tomto ohledu je zapotřebí dodatečného úsilí. Každá země se musí více zasadit o vytvoření veřejné služby, na ústřední a místní úrovni, která bude efektivní, stabilní a odpovědná. Ve více zemích nedochází k přijímání do služby, povyšování a propouštění státních úředníků na základě objektivních a transparentních kritérií. Ve veřejné službě musí být posíleny etické normy. Reformy policie a bezpečnostních služeb musí být provedeny v Bosně a Hercegovině a dalších zemích. Podstatným prvkem evropského veřejného života je občanská společnost. Státy západního Balkánu usilují o přijetí právních předpisů a strategií, které jsou příznivější pro rozvoj občanské společnosti. Byly podniknuty první kroky směrem k větší participativní demokracii. Občanská společnost je však v regionu i nadále slabá. Války a etnické konflikty výrazně poškodily sociální strukturu regionu. Místní nevládní organizace musí být proškoleny, aby se přizpůsobily současným podmínkám. Je zapotřebí dalšího úsilí pro posílení svobody sdružování, vytvoření regulatorních rámců a veřejných pobídek pro rozvoj organizací občanské společnosti. Celkově byl v regionu hospodářský růst relativně vysoký a průměrné mzdy rostly. Míry inflace jsou mírné a stabilní. Ve většině zemí regionu byla prováděna obezřetná fiskální a monetární politika. Finanční systémy byly dále rozvinuty a systémy veřejné finanční správy se zlepšily. Byly podniknuty kroky pro zlepšení podnikatelského prostředí. Všechny země západního Balkánu dále restrukturalizují a otevírají svoje ekonomiky. Stupeň ekonomické integrace s EU je již v současnosti vysoký a stále roste. Dohody o stabilizaci a přidružení a nová Středoevropská dohoda o volném obchodu (CEFTA) vytvářejí společně rámec příznivý pro obchod a investice na Balkáně, podobně jak tomu bylo v případě střední a východní Evropy v devadesátých letech minulého století. Několik zemí má ambiciózní plány na zlepšení fyzické infrastruktury a modernizaci systémů sociálního zabezpečení. Hlavními výzvami celého regionu zůstávají zvyšování konkurenceschopnosti, snižování vysokých měr nezaměstnanosti a podpora lidského rozvoje. Nadále trvají významná fiskální rizika a vnější nerovnováhy jsou v mnoha zemích velké. Pokrok při vytváření pracovních míst je nerovnoměrný, přičemž v některých zemích je vykazována míra nezaměstnanosti o výši 35% a zvětšuje se rozdíl mezi dostupnou a potřebnou kvalifikací pracovních sil. Pracovním trhům nadále schází vhodná kombinace flexibility a bezpečnosti pro dělníky a zaměstnance a vedlejší pracovní náklady jsou pro zapsané společnosti relativně vysoké. Je zapotřebí další diverzifikace venkovského hospodářství. I nadále je třeba uskutečňovat fiskální konsolidaci a restrukturalisaci podniků. Je zapotřebí, aby plány jednotlivých států na privatizaci byly prováděny. Také je třeba i nadále podporovat investice a růst MSP, a to včetně zlepšeného přístupu k finančním zdrojům. Vlády musí dále zlepšit podnikatelské prostředí a podporovat zaměstnanost. Musí dále snížit administrativní zátěž, posílit právní stát, zajistit spolehlivou evidenci pozemků a transparentní postupy pro privatizaci. V některých státech je zapotřebí dokončit a vynucovat právní rámec pro řádné fungování trhů. Je třeba zjednodušit daňové systémy. Tyto změny podpoří hospodářskou aktivitu a sníží vysoké úrovně šedé ekonomiky. Kromě toho je zapotřebí opatření pro usnadnění přístupu k financím a použití elektronických technologií. Turecko Od udělení statusu kandidátské země Turecku na zasedání Evropské rady v prosinci 1999 dosáhla tato země velkých změn. Ukázalo se, že evropská perspektiva je jednou z hlavních stimulů pro reformy politického a právního systému, jakož i hospodářství v Turecku. Došlo ke zrušení trestu smrti, byly změněny funkce a složení Národní bezpečnostní rady za účelem zvýšení civilní kontroly nad armádou a několik dodatků k ústavě posílilo demokratické svobody. Došlo k pokroku v oblastech, jako jsou práva žen a dětí a v boji proti mučení, přičemž se celkově snížil počet oznámených případů mučení a ponižujícího zacházení. V oblasti hospodářství byla po závažné finanční krizi v roce 2001 prováděna obezřetná makroekonomická politika a strukturální reformy, které mají zajistit dlouhodobou udržitelnost ekonomiky a v jejich důsledku došlo k rychlému oživení hospodářství a zlepšení investičního klimatu. Toto se odrazilo ve vysokém růstu HDP, který v roce 2006 dosáhl 6,1%. Inflace se od roku 2001 snížila a turecká lira zůstala silná. Avšak vývoj v Turecku je stále z významné části ovlivňován mezinárodními finančními trendy. Od vytvoření celní unie v roce 1995 se hodnota obchodu s Evropskou unií v běžných cenách ztrojnásobila. Toto odráží silnou poptávku po výrobcích a službách z EU v kombinaci s dobrým výkonem tureckého vývozního průmyslu. Kromě toho dosáhla hodnota přímých zahraničních investic nového rekordu ve výši 16 miliard EUR (2006), což představuje 4,9% tureckého HDP, přičemž většina těchto investic pochází z Evropské unie. Tyto reformy a strategický význam vztahů EU k Turecku vedly k zahájení přístupových jednání v říjnu 2005. Základní zásadou tohoto procesu je, že rychlost postupu jednání závisí na rychlosti postupu reforem v Turecku. Provádění reforem bylo nerovnoměrné a od roku 2005 zpomalilo. V minulém roce prošlo Turecko ústavní krizí spojenou s volbou prezidenta republiky, což vedlo k předčasným parlamentním volbám. Armáda činila veřejná prohlášení mimo svou působnost. V období před volbami se však konaly otevřené debaty o velkém počtu tradičně citlivých otázek a aktivní občanská společnost dala najevo svoji oddanost demokracii a sekulárnímu státu. Volby do Velkého národního shromáždění se konaly při plném respektování demokratických standardů a právního státu. Nový parlament reprezentuje politickou různorodost země. Prezident republiky byl zvolen v souladu s ústavními pravidly a ve vztazích mezi civilní a vojenskou sférou převládá demokracie. Vláda začala pracovat na nové ústavě. Turecko musí prokračovat v politických reformách s novým elánem. Je zapotřebí výrazného úsilí zejména v oblasti svobody slova a práv nemuslimských náboženských společenství. Dalšího pokroku je zapotřebí zejména v oblasti boje s korupcí, justiční reformy, práv odborů a práv žen a dětí. Odpovědnost veřejné správy musí být posílena. V jihovýchodním Turecku je také zapotřebí vytvořit podmínky pro to, aby převážně kurdské obyvatelstvo mohlo požívat plných práv a svobod. Komise bude nadále podrobně monitorovat proces politické reformy, včetně civilního dohledu nad bezpečnostními složkami. V reakci na sérii ozbrojených útoků Strany kurdských pracujících (PKK), které si vyžádaly mnoho obětí, přijal parlament v říjnu 2007 návrh zmocňující vládu k vojenské intervenci v severní části Iráku. Předsednictví EU dne 22. října znovu zopakovalo úplné odsouzení teroristického násilí PKK v Turecku. Dále uvedlo, že „mezinárodní společenství, zejména jeho hlavní účastníci v daném regionu, musí podporovat úsilí Turecka o ochranu jeho obyvatelstva a boj proti terorismu při respektování práva, zachování mezinárodního a regionálního míru a stability a zdržení se jakékoliv nepřiměřené vojenské akce“. Je zapotřebí dalších strukturálních ekonomických reforem a fiskální konsolidace pro řešení zbývajících hrozeb pro makroekonomickou stabilitu. Hlavní problémy představují strukturální nedostatky a rigidnost trhu práce, úroveň kvalifikace pracovní síly, nízká míra zaměstnanosti zejména u žen, velká šedá ekonomika a reformy systému sociálního zabezpečení a sektoru energetiky. Diverzifikace venkovské ekonomiky je stále omezená. Je třeba řešit zranitelnost Romů. Turecko musí vyvinout komplexní přístup pro hospodářský a sociální rozvoj jihovýchodu. Dobré sousedské vztahy jsou i nadále klíčového významu. Od Turecka se také očekává, že zajistí plné, nediskriminují provádění dodatkového protokolu ke smlouvě o přistoupení. 3. STRATEGIE ROZšIřOVÁNÍ: PROVÁDěNÍ SOUčASNÉ AGENDY 3.1. Obnovený konsensus o rozšíření Proces rozšíření EU přispívá k míru, stabilitě a reformám a podporuje evropské hodnoty. Účinnost uplatňování kritérií k uskutečňování reforem závisí na zachování věrohodné politické perspektivy případného začlenění do EU. Je třeba, aby toto bylo zřejmější obyvatelstvu dotčených zemí. Perspektiva členství je nyní důležitější než kdy předtím pro překonání krizí, slabosti státu a hrozeb pro demokracii. Přísné uplatňování příslušných kritérií ve všech fázích procesu rozšíření napomáhá konsolidovat reformy ve všech kandidátských a možných kandidátských zemích a připravit budoucí členské státy na plnění jejich povinností po přistoupení. Pokrok každé země směrem k Evropské unii závisí na individuálním úsilí o plnění kodaňských kritérií a, v případě států západního Balkánu, na plnění požadavků vyplývajících z procesu stabilizace a přidružení. Plná pozornost je během všech fází procesu přistoupení věnována integrační schopnosti EU. Zlepšení kvality procesu rozšíření, o nichž bylo rozhodnuto na zasedání Evropské rady v prosinci 2006, zaručí, že přibližování kandidátských a možných kandidátských zemí k členství v EU je určováno jejich úspěšností při plnění klíčových požadavků. Hodnocení při otevření a uzavření kapitol jednání, studie dopadu na hlavní politiky EU v klíčových fázích procesu rozšíření a provázání s politickými reformami zastávají rostoucí úlohu v tomto procesu. 3.2. Zaměření na klíčové otázky S ohledem na výše uvedené výzvy je nezbytné větší zaměření na klíčové priority reforem, zejména v oblasti budování státu, správy a sociálně-ekonomických reforem. Komise nyní navrhuje přepracovaná Přístupová partnerství a Evropská partnerství, která odrážejí tyto priority. Partnerství slouží těmto zemím jako vodítko v jejich evropském směřování a stanovují priority pro předvstupní finanční podporu. Od samého počátku budou klást vyšší prioritu na základní otázky správy, včetně vytváření institucí, justiční a správní reformy a prevence organizované trestné činnosti a korupce. Větší důraz bude kladen na tyto složité otázky, zejména v souvislosti s politickými a ekonomickými dialogy. Pro boj s nadnárodní trestnou činností je zapotřebí větší spolupráce mezi zeměmi západního Balkánu, institucemi a agenturami EU a členskými státy. Záležitosti spojené s prováděním práva a politik EU se musí uskutečňovat postupně, podle kapacit jednotlivých států a v závislosti na pokroku dosaženém při provádění základních reforem. Předvstupní mechanismus dohledu na veřejné finance, který od roku 2006 funguje také v potenciálních kandidátských zemích, bude nadále podporovat ekonomické reformy ve všech kandidátských a potencionálních kandidátských zemích. Regionální spolupráce a dobré sousedské vztahy jsou pro evropskou integraci i nadále klíčové. Pokrok v těchto oblastech posiluje vzájemnou důvěru a přináší konkrétní výhody v důsledku regionální stability, lepších přeshraničních vazeb a zlepšené infrastruktury. Přináší také ekonomické výhody ve formě rychlejšího růstu a větších přímých zahraničních investic. Pro podporu vzájemného poznání a pochopení je zapotřebí dalšího rozvoje občanské společnosti a dialogu mezi občany členských států EU a kandidátských zemí. Od roku 2005 Komise poskytovala finanční podporu projektům na podporu dialogu se státy západního Balkánu a mezi nimi, jakož i s Tureckem. Podpora občanské společnosti je nezbytnou podmínkou pro vzájemné porozumění a celkové posílení demokracie ve společnosti. Komise nyní přijme dodatečná opatření k podpoře rozvoje občanské společnosti a dialogu v rámci nástroje předvstupní pomoci (NPP). 3.3. Podpora přístupových jednání Přístupová jednání s Chorvatskem a Tureckem byla zahájena v říjnu 2005 na základě jednomyslného rozhodnutí členských států poté, co tyto země provedly důležité politické a právní reformy. Proces vyjednávání přibližuje obě země blíže k EU a slouží jejím strategickým zájmům. Vyjednávání jsou vedena na základě jasného a pevně stanoveného rámce pro vyjednávání, který schválila Rada. Pokrok při vyjednávání souvisí s pokrokem v politických a ekonomických reformách, jakož i transpozici a provádění právních předpisů EU. Evropská rada přijala na svém zasedání v prosinci 2006 rozhodnutí týkající se vedení a kvality procesu přistoupení. Byly učiněny významné kroky pro provedení závěrů Evropské rady. Komise plně využívala možnosti navrhnout referenční kritéria pro určení podmínek otevření a uzavření kapitol pro vyjednávání v závislosti na reálném pokroku. V období, kdy se blíží jednání o klíčových kapitolách, předkládá Komise první studie dopadu. Na podzim Komise vydá studii dopadu o budoucí účasti Chorvatska na kabotáži v silniční přepravě v EU. V závislosti na pokroku při jednání budou v následujícím roce předloženy další studie dopadu týkající se volného pohybu pracovníků (Chorvatsko) a dodávek energie (Turecko). Evropská unie se účastní intenzivních politických a hospodářských dialogů, přičemž jejich výsledky ovlivňují proces vyjednávání. V této souvislosti se zvláštní pozornost věnuje urovnání otevřených otázek v dvoustranných vztazích mezi kandidátskými a členskými zeměmi, jakož i rozvoji dobrých sousedských vztahů. Otázkám týkajícím se soudnictví a základních práv se podrobně věnuje samostatná kapitola pro vyjednávání. Je třeba upozornit na skutečnost, že jednání mohou být pozastavena v případě vážného a trvalého porušování zásad svobody, demokracie, právního státu a respektování lidských práv a základních svobod, na nichž je Unie založena. Postup Chorvatska směrem ke členství představuje silný signál pro ostatní země západního Balkánu s ohledem na jejich vlastní perspektivu členství poté, co splní nezbytné předpoklady. Přístupový proces Chorvatska přispívá k řešení dvoustranných a regionálních záležitostí a posiluje usmíření. Slouží strategickým zájmům EU v oblasti bezpečnosti a předcházení konfliktů v regionu, který hraničí s členskými státy EU. Současný stav přístupových jednání v oblastech specifických politik EU vyžaduje řešení technických otázek spojených s harmonizací. Komise předložila Radě všechny zprávy o screeningu týkající se Chorvatska. Pozornost se nyní zaměřuje na plnění referenčních kritérií Chorvatskem, jež jsou nezbytná pro otevření příslušných kapitol. Pokud budou referenční kritéria splněna, je v následujícím roce možný podstatný pokrok v přístupových jednáních s Chorvatskem. Chorvatsko stále musí dosáhnout dalšího pokroku v justiční a právní reformě, otázce práv menšin, návratu uprchlíků, jakož i restrukturalizaci těžkého průmyslu. Trvalé reformní úsilí Turecka má pro bezpečnost a stabilitu EU strategický význam. Turecko je jedinečnou styčnou plochou mezi Západem a islámským světem. Toto jasně zdůrazňuje také „Aliance civilizací“, iniciativa, jejímž úkolem je podporovat dialog pod dohledem OSN. Přistoupení Turecka k EU, které bude založeno na hlubokých demokratických reformách, je sledováno se zájmem na Středním východě a v širším muslimském světě. Turecko také podporuje mírový proces na Středním východě, jakož i dialog o nukleární otázce s Íránem. Turecko disponuje důležitými bezpečnostními kapacitami, které dalo k dispozici v mnoha misích EU a NATO, od západního Balkánu po Demokraticko republiku Kongo a od Dárfúru po Afghánistán. Turecko se může stát hlavní zemí tranzitu energie mezi EU a největšími světovými zdroji ropy a zemního plynu a tím se stát klíčovým aktérem při zabezpečení dodávek energie pro Evropu. Jeho přizpůsobení politikám EU přinese velký užitek v takových oblastech, jako je kontrola migrace a životní prostředí. Turecko dlouhou dobu zaznamenává vysoký a trvalý hospodářský růst a patří mezi nejdůležitější partnery EU v oblasti obchodu a investic. Tyto strategické úvahy byly nastoleny již na začátku vztahu mezi EU a Tureckem v roce 1959. Turecká perspektiva členství v EU sahá do roku 1963, ve kterém Turecko podepsalo dohodu o přidružení s Evropským hospodářským společenstvím. Tato dohoda výslovně předpokládá přistoupení, jednak v preambuli a jednak v článku 28. Toto odráží důležitou strategickou úlohu Turecka od počátků Evropské unie. Turecko je v současnosti jedinou zemí, s níž EU vytvořila celní unii, na základě dohody z roku 1995. Turecko získalo status kandidátské země v roce 1999. Jak bylo dohodnuto všemi členskými státy v říjnu 2005, společným cílem jednání je přistoupení. Jednání s Tureckem představují otevřený proces, jehož výsledek nemůže být předem zaručen. Pokrok v procesu jednání se řídí pokrokem Turecka při provádění reforem a přibližování se právu a politikám EU. Je důležité, aby Evropská unie dodržela svoje závazky, vedla vyjednávací proces podle plánu a aby kapitoly byly otevřeny po splnění technických podmínek, v souladu s rámcem pro jednání z října 2005 a rozhodnutím Rady ze dne 11. prosince 2006. Proces šetření s Tureckem se nachází v konečné fázi a Komise předloží Radě většinu zpráv do konce tohoto roku. Turecko musí vynaložit nezbytné úsilí pro splnění referenčních kritérií pro zahájení jednání stanovených Radou u většiny kapitol. Obnovená dynamika reformního procesu v Turecku bude mít přímý dopad na tempo přístupových jednání. Pokud budou referenční kritéria splněna, je v následujícím roce v přístupových jednáních s Tureckem možný pokrok. Dobré sousedské vztahy jsou i nadále klíčové. V souladu s prohlášením EU ze dne 21. září 2005 a závěry Rady ze dne 11. prosince 2006 musí Turecko splnit svoje závazky, pokud jde o plné nediskriminační provádění dodatkového protokolu k ankarské dohodě, a odstranit překážky volného pohybu zboží, včetně omezení způsobů dopravy s ohledem na Kyperskou republiku. Očekává se, že Turecko dosáhne také pokroku v oblasti normalizace dvoustranných vztahů s Kyperskou republikou. 3.4. Posílení evropské perspektivy pro západní Balkán a podpora regionální spolupráce Všechny země západního Balkánu mají perspektivu případného členství v EU. Budoucnost západního Balkánu je spojena s Evropskou unií. Proces stabilizace a přidružení a Soluňská agenda z roku 2003 i nadále představují rámec politiky EU vůči tomuto regionu. Regionální spolupráce přináší občanům států západního Balkánu konkrétní výhody a napomáhá podpořit reformy a usmíření. EU bude i nadále přísně vázat postup států západního Balkánu k EU na splnění předem stanovených podmínek. Nezbytný prvek na cestě k případnému členství představuje uspokojivá bilance, zejména při plnění povinností plynoucích z dohody o stabilizaci a přidružení (DSP), včetně ustanovení souvisejících s obchodem. Stabilní instituce jsou klíčové pro plnění ustanovení DSP a pro hladké fungování nejrůznějších společných institucí. Komise nadále podporuje evropský směr všech států západního Balkánu, které dosahují pokroků podle cestovního plánu předloženého v roce 2005. Přiznává plnou přednost stabilitě a evropské perspektivě Kosova. Summit Procesu spolupráce v jihovýchodní Evropě (SEECP) konaný v květnu 2007 v Záhřebu ohlásil posun směrem k regionální odpovědnosti za proces regionální spolupráce. Pakt o stabilitě z velké části splnil svoji úlohu a bude nyní nahrazen novou Radou pro regionální spolupráci (RCC) propojenou se SEECP. Byl jmenován generální tajemník RCC, přičemž jako sídlo jeho sekretariátu bylo určeno Sarajevo. Za současného bulharského předsednictví byla podepsána dohoda s Bosnou a Hercegovinou o jejím statusu jakožto hostitelské země a je zřizován sekretariát. Očekává se, že poslední zasedání Regionálního kulatého stolu o paktu o stabilitě a první zasedání RCC se uskuteční v Sofii na počátku roku 2008, přičemž při této příležitosti předá zvláštní koordinátor paktu o stabilitě svoje kompetence generálnímu tajemníkovi RCC. Je zapotřebí, aby se nové struktury rychle staly funkčními, zejména sekretariát a jeho styčný úřad v Bruselu. SEECP a RCC budou vytvářet všeobecný rámec pro regionální spolupráci. Komise se bude účastnit RCC a bude povzbuzovat všechny zúčastněné strany, aby převzaly aktivní úlohu. Vycházejíc z odpovídající zkušenosti s paktem o stabilitě zamýšlí Komise spolupracovat s SEECP a RCC na provádění iniciativy ES na ochranu před katastrofami, jakož i iniciativy pro předcházení katastrofám a připravenost na ně, která byla zahájena v rámci paktu o stabilitě. Komise také zamýšlí dále začlenit státy západního Balkánu do práce spojené s mechanismem civilní ochrany Společenství v případech nouze, jako jsou záplavy, lesní požáry nebo zemětřesení. V červenci vstoupila v platnost nová Středoevropská dohoda o volném obchodu (CEFTA). Před nedávnem byl dokončen proces ratifikace všemi signatářskými státy a tato regionální zóna volného obchodu nyní funguje v celém regionu. Evropská komise zamýšlí podpořit CEFTA, a to jak v rámci technické pomoci, tak i počátečním financováním sekretariátu CEFTA po období třech let. Všechny země regionu spolupracují v rámci Evropské charty pro malé podniky. Pokročilo provádění Smlouvy o Energetickém společenství. Probíhá ratifikace Dohody o společném evropském vzdušném prostoru. Zbývající signatářské státy musí urychlit ratifikaci těchto dohod. Tyto dohody umožní rychlou integraci do vnitřního trhu EU s energií a v oblasti letectví. Došlo k vypracování podrobných „cestovních map“ a akčních plánů pro elektřinu a plyn. Aby se zvýšilo povědomí o právu a politikách EU, bude Kancelář pro technickou pomoc a výměnu informací[6] (TAIEX) konat technická informační setkání v potenciálních kandidátských zemích, jichž se budou účastnit aktéři ze státní správy, podnikatelského a občanského sektoru. Regionální Institut pro veřejnou správu přispěje k posílení správní kapacity v zemích západního Balkánu. K disposici byly dány prostředky EU, aby se stávající síť přeměnila ve školu se sídlem v regionu západního Balkánu. Je zapotřebí, aby občané států západního Balkánu cítili konkrétní zlepšení plynoucí z evropské integrace jejich zemí. Toto je nezbytné, aby přijali za své usmíření a nezbytné reformy. Měly by být maximalizovány mezilidské kontakty mezi členskými státy a zeměmi v regionu, jakož i v rámci regionu samotného. Snadnější cestování do Evropské unie je pro občany a vlády západního Balkánu nesmírně důležitou záležitostí. V Soluni EU tuto záležitost uznala a zavázala se podniknout kroky pro dosažení tohoto cíle. Kroky směrem k liberalizaci cestování musí brát v úvahu vnitřní bezpečnost EU a její zájmy v oblasti migrace. Bezvízový režim s Chorvatskem trvá již mnoho let. Komise před nedávnem vyjednala dohody o usnadnění vízového režimu a readmisní dohody s dalšími státy regionu. Tyto dohody byly podepsány v září a očekává se, že budou v krátké době schváleny Radou, aby mohly vstoupit v platnost dne 1. ledna 2008. Tyto dohody podstatně zlepší podmínky pro získávání víz pro cesty do EU. Je důležité, aby členské státy zajistily jejich řádné provádění. Dohody o usnadnění vízového režimu představují důležitý krok směrem k plné liberalizaci vízového režimu. Podle názoru Komise je nyní načase se dalšími konkrétními kroky posunout směrem k liberalizaci vízového režimu se zeměmi západního Balkánu. Za tímto účelem Komise navrhuje zahájit dialog s každou z dotčených zemí, jehož cílem bude vypracování „cestovní mapy“ ohledně podmínek, které musí být splněny. Tyto by se týkaly účinného provádění readmisních dohod, jakož i pokroku v klíčových oblastech jako je správa hranic, zabezpečení dokladů nebo boj s organizovanou trestnou činností. Tyto cestovní mapy umožní dotčeným zemím lépe směrovat jejich reformní úsilí, přičemž také posílí viditelnost závazků EU vůči národům tohoto regionu. Opatření zaměřená na zlepšení mezilidských kontaktů také zahrnují rozšíření spolupráce v oblasti vzdělávání a zvýšení mobility studentů v rámci programů Tempus a Erasmus–Mundus. Dalších 100 studentů z tohoto regionu se může účastnit postgraduálních studijních programů v EU v letech 2007/2008. Od roku 2008 se bude ročně až 500 vysokoškolských studentů účastnit výměnných programů mezi členskými státy EU a státy tohoto regionu. Komise zjistí spolu s členskými státy a dalšími bilaterálními dárci, zda existují další možnosti pro poskytování stipendií. Předvstupní finanční pomoc bude také poskytována na účast mladých lidí, mládežnických organizací, kulturních subjektů, organizací občanské společnosti a výzkumníků ze zemí západního Balkánu na programech EU. Komise bude podporovat iniciativy a projekty spojené s Evropským rokem mezikulturního dialogu 2008. V rámci nového nástroje Komise pro podporu občanské společnosti budou přijata opatření na podporu vytváření sítí a výměn mezi seskupeními občanské společnosti a jejich protějšky v daném regionu a na evropské úrovni. Aktivní účast parlamentů je pro pokrok zemí na jejich cestě směrem k EU klíčová. Parlamentární spolupráce jak mezi státy západního Balkánu, tak i s EU dále vzrostla. Ve spolupráci s Evropským parlamentem bude Komise podporovat činnosti, které se zaměřují na evropskou integraci. 3.5. Posilování podpory pro reformy Dne 1. ledna byl zaveden nástroj předvstupní pomoci (NPP). Účelem je poskytnout jednotný rámec pro pomoc kandidátským a potenciálním kandidátským zemím. Společenství bude i nadále podporovat tyto země v jejich úsilí o posílení demokratických institucí a právního státu, reformu veřejné správy a zavedení fungujících tržních hospodářství. Podpora bude mít podobu budování institucí a projektů přeshraniční spolupráce, jakož i podpory opatření na regionální rozvoj, rozvoj lidských zdrojů a rozvoj venkova, v závislosti na úrovni připravenosti jednotlivých zemí. Bylo dosaženo pokroku při přípravě rychlého přechodu u realizace pomoci od Evropské agentury pro obnovu (EAO) na delegace a kanceláře Komise v Bělehradě, Podgorici, Prištině a Skopje. Tento proces bude dokončen na konci roku 2008. Tato agentura hrála rozhodující úlohu při pomoci s rekonstrukcí zemí po konfliktu. V důsledku zavedení NPP mají přijímající orgány více odpovědnosti za programování předvstupní pomoci. Musí se připravit na převzetí odpovědnosti za správu prostředků z EU. Kosovo si zaslouží zvláštní pozornost. Velká potřeba vnějšího financování Kosova bude muset být zabezpečena dárci. EU a členské státy budou muset převzít odpovědnost v mezinárodním společenství v souladu s klíčovou úlohou EU v Kosovu po vyřešení jeho statusu. NPP napomůže příjemcům posílit jejich kapacity výstavbou institucí, dobrou správou a rozvojem MSP. Zvláštní pozornost bude věnována správní a justiční reformě a právnímu státu. Úsilí bude muset být dále vynaloženo na posílení správy veřejných financí partnerských zemí, jakož i jejich schopnosti plně využít předvstupní podpory. TAIEX nabízí rychlou pomoc za účasti úředníků veřejného sektoru veřejným institucím kandidátských a potencionálně kandidátských zemí. Při využití výsledků SIGMA[7] a TAIEX bude, kromě tradičních twinningových projektů, které se týkají práva nebo politik EU, prováděn twinning mezi veřejnými správami pro střednědobou podporu správy. Komise zřídí v rámci NPP nový finanční nástroj pro podporu rozvoje občanské společnosti a dialogu. Národní projekty a projekty s mnoha příjemci budou koordinovaně programovány, aby se podpořil rozvoj občanské společnosti v každé zemi. Cílem bude posílení organizací občanské společnosti a jejich úlohy v politickém procesu, zvětšení jejich kapacity na vytváření přeshraničních projektů a sítí, jakož i přiblížení otázek týkajících se EU zástupcům občanské společnosti a osobám formujícím veřejné mínění. Nástroj posílí kapacitu místních organizací občanské společnosti, pokud jde o mobilizaci občanů, hájení jejich zájmů, vytváření a správu projektů pro rozvoj společenských sítí a podpoří dialog s jejich protějšky v EU. Dotčené oblasti zahrnují oblast lidských práv, rovnosti mužů a žen, sociálního začlenění, zdraví, životního prostředí, zastupování zájmů podnikatelů a ochranu spotřebitele. Nástroj podpoří spolupráci a transfer know-how mezi podnikatelským sektorem, odbory a podnikatelskými a oborovými sdruženími v partnerských zemích a odpovídajícími organizacemi na úrovni EU. Bude zřízen program pro návštěvníky, jehož cílem bude seznámení s záležitostmi EUpro nejdůležitější představitele vytvářející veřejné mínění, kteří jsou činní ve státní a místní politice, církvích, médiích, odborech a hospodářských sdruženích a jejich přiblížení partnerům z EU. Důležitým prvkem nového nařízení o NPP je užší koordinace dárců, zejména s ohledem na rozpočtová omezení. Komise bude úzce koordinovat podporu poskytovanou z NPP s podporou poskytovanou mezinárodními finančními institucemi a jinými dárci za účelem vyřešení základních potřeb, pokud jde o hospodářský a společenský rozvoj. Komise zřizuje nástroj pro rozvoj infrastruktury, jenž bude od roku 2008 financovaný z NPP, a který napomůže připravovat projekty v oblasti infrastruktury. Dotčené sektory budou zahrnovat dopravní, energetickou a enviromentální infrastrukturu, jakož i investice do sociálního sektoru, jako zdravotnictví, vzdělávání, bydlení a uprchlíků. Další iniciativy zahrnují Evropský fond pro jihovýchodní Evropu (EFSE), zaměřený na rozvoj soukromého sektoru a nástroj pro energetickou účinnost. Tímto způsobem bude NPP usilovat o dosažení nejefektivnější kombinace grantů a půjček. Společné úsilí bude zahrnovat i EIB, stejně jako EBRD a další mezinárodní finanční instituce jako Světovou banku a Banku Rady Evropy. 3.6. Zajišťování veřejné podpory rozšiřování Komunikace je úhelným kamenem strategie EU v oblasti rozšíření. Přínosy a výzvy rozšíření musí být veřejnosti lépe sdělovány. Postoj veřejného mínění v EU k budoucímu rozšíření je ovlivňován vnímáním rozšíření minulých. Je třeba občanům naslouchat, věnovat se jejich obavám a poskytnout jim další informace. EU musí prezentovat další faktické informace o rozšíření takovým způsobem, aby veřejnost jasně viděla přínosy a výzvy rozšíření. EU musí zlepšit komunikaci o rozšíření jak v členských státech, tak i v kandidátských a potenciálních kandidátských zemích. V členských státech jsou hlavními problémy poskytování faktů o pátém rozšíření, zejména pokud jde o jeho vliv na hospodářský úspěch a posílení globální úlohy EU a zdůraznění přínosů a výzev současného procesu rozšíření. Orgány EU a členské státy musí poskytnout veřejnosti v EU informace o kandidátských a potenciálních kandidátských zemích a vysvětlit, jak probíhá rozšíření jakožto postupný a obezřetně řízený proces. Musíme podpořit debatu na všech společenských úrovních o záležitostech týkajících se rozšíření. V kandidátských a potenciálních kandidátských zemích představují hlavní výzvy zdůrazňování závazků Evropské unie a vysvětlování podmínek pro postup každé země směrem k EU, jenž bude posuzován na základě jejích vlastních zásluh. Občané musí vidět, že postup směrem k EU závisí na stavu reforem v každé zemi. Čím bude reformní proces v těchto zemích rychlejší a efektivnější, tím rychlejší bude jejich pokrok na cestě k členství a ke všem výhodám. EU musí podpořit vlády těchto zemí v jejich snaze vysvětlovat během přípravy na členství smysl EU a ukázat svým občanům, jaké mohou mít výhody z užších vztahů s EU. Občané toho musí více vědět o výhodách jako je předvstupní finanční pomoc a technická podpora, usnadnění víz a stipendia. Aby záležitosti týkající se rozšíření byly sdělovány efektivněji, vyzývá Komise vlády členských států a kandidátských a potencionálních kandidátských zemích k vypracování komunikačních plánů. Tyto plány by se měly zaměřit na osoby vytvářející mínění v politice, médiích, akademické sféře, podnikatelském sektoru a mezi sociálními partnery a mládeží. Nový nástroj Komise na podporu rozvoje občanské společnosti a dialogu také přispěje k tomuto úsilí. Členské státy musí převzít vedoucí úlohu při vysvětlování a obhajobě politik, se kterými souhlasily, podpoře dialogu a vysvětlování výhod rozšíření. Členové Evropského parlamentu a národních parlamentů, jakož i regionální a místní orgány a občanská společnost mají rovněž klíčovou úlohu. Tito účastníci, kteří jsou veřejnosti nejblíže, mají klíčovou úlohu při vytváření informované diskuse o rozšíření. Komise přispěje k tomuto úsilí vysvětlováním politiky rozšiřování EU, včetně předvstupní podpory. Poskytnutím faktů bude vyvracet mýty. Plně využije zastoupení v členských státech a delegací v kandidátských a potencionálních kandidátských zemích. Komise se pokusí vést dialog o rozšíření s nejdůležitějšími osobami vytvářejícími veřejné mínění, přičemž využije zkušeností získaných v roce 2007 z velkého počtu úspěšných komunikačních projektů, zejména projektů prováděných s obchodními komorami a studentskými organizacemi. 4. ZÁVěRY A DOPORUčENÍ Na základě výše uvedené analýzy předkládá Komise tyto závěry: 1) Rozšíření přispělo k míru, demokracii a stabilitě na celém kontinentu a přineslo konkrétní výhody, pokud jde o větší obchod, investice a hospodářský růst. Unie je nyní více konkurenceschopná a připravená reagovat na výzvy představované globalizací. Rozšíření zvýšilo váhu EU ve světě. 2) Proces rozšíření EU je opatrně veden v souladu s obnoveným konsensem, jenž byl definován Evropskou radou na jejím zasedání v prosinci 2006. Tento konsensus je založen na zásadách konsolidace závazků, spravedlivém a přísném uplatňování příslušných kritérií a lepší komunikaci s veřejností, přičemž je nutné vycházet také ze schopnosti EU integrovat nové členy. Současná agenda rozšíření pokrývá západní Balkán a Turecko, jež získaly perspektivu členství EU, pokud v budoucnosti splní dané předpoklady. 3) Komise přijala kroky pro zlepšení kvality procesu rozšíření. Složité otázky spojené s rozšířením jsou nyní řešeny v rané fázi. Je zajištěna zpětná vazba mezi procesem rozšíření a politickým a ekonomickým dialogem. V přístupových jednáních se plně využívá referenčních kritérií jako podmínek pro otevření a uzavření kapitol. Komise podporuje větší transparentnost, například zveřejňováním zpráv o procesu screeningu, a připravuje první studie dopadu. V souladu s cestovní mapou pro západní Balkán z roku 2005 postoupí každá země do dalšího úseku cesty k EU teprve po splnění nezbytných podmínek. 4) Kandidátské a potencionální kandidátské země stále čelí velkým výzvám. Je velmi důležité zachovat viditelnost a důvěryhodnost jejich perspektivy přistoupení. Každá země bude posuzována na základě vlastních výsledků a zásluh. Více úsilí je zapotřebí pro řešení základních otázek, jako je budování státu, právní stát, usmíření, správní a soudní reforma a boj s korupcí a organizovanou trestnou činností. Dobré sousedské vztahy mají i nadále zásadní důležitost. 5) Přístupové rozhovory s Chorvatskem zdárně postupují a dostávají se do rozhodující fáze. Toto ukazuje celému regionu, že evropská perspektiva je skutečná. Chorvatsko stále musí dosáhnout dalšího pokroku zejména v justiční a správní reformě, otázce práv menšin, návratu uprchlíků, jakož i v restrukturalizaci ocelářského a loďařského průmyslu. 6) Turecko zahájilo velké reformy od roku 1999, kdy se stalo kandidátskou zemí. V minulém roce Turecko prošlo ústavní krizí, jež vedla k předčasným parlamentním volbám. Tyto byly svobodné a spravedlivé a nový parlament reprezentuje politickou různorodost země. Prezident republiky byl zvolen v souladu s ústavními pravidly a ve vztazích mezi civilní a vojenskou sférou převládá demokracie. Turecko musí pokračovat v politických reformách s novým elánem. Další velké úsilí je bez odkladu zapotřebí zejména v oblasti svobody slova (článek 301 trestního zákoníku a další příslušné právní předpisy) a práv nemuslimských náboženských společenství. Dalších zlepšení je zapotřebí zejména v oblasti justiční reformy, boje proti korupci, posílení práv žen, dětí a odborů, kulturních práv, jakož i občanského dohledu nad ozbrojenými silami. Turecko nesplnilo svůj závazek plného nediskriminačního provádění dodatkového protokolu k dohodě o přidružení, ani nepokročilo při normalizaci dvoustranných vztahů s Kyperskou republikou. Komise bude dál podávat zprávy v rámci svých následujících výročních zpráv, v souladu se závěry Rady ze dne 11. prosince 2006 schválených Evropskou radou. 7) Je třeba co nejdříve dosáhnout ujasnění v otázce statusu Kosova. Nezbytně nutná je v této otázce jednota EU. Komise plně podporuje práci trojky EU. Je zapotřebí udržitelného řešení, který zajistí demokratické a mnohonárodnostní Kosovo a přispěje k regionální stabilitě. 8) Bývalá jugoslávská republika Makedonie učinila pokrok, ale stále musí zrychlit tempo reforem v hlavních oblastech. Albánie a Černá Hora učinily pokrok v mnoha oblastech, ale stále čelí velkým výzvám. Bosna a Hercegovina musí teprve převzít vlastní odpovědnost za svoji správu a musí dosáhnout pokroku v reformách, zejména v reformě policie. Srbsko prokázalo, že disponuje správní kapacitou, která je nezbytná pro podstatný pokrok při realizaci jeho evropské perspektivy. Toto se ukázalo efektivním vedením technických jednání o dohodě o stabilizaci a přidružení. Pro podpis DSP však Srbsko musí dosáhnout plné spolupráce s ICTY. Celý region musí učinit pokrok směrem k vytvoření moderních demokracií a rozvoji politické kultury dialogu a tolerance. Z uvedených důvodů: (a) Komise očekává podstatný pokrok v přístupových jednáních s Chorvatskem v průběhu příštího roku, jenž povede k tomu, že bude otevřen velký počet kapitol a některé kapitoly budou předběžně uzavřeny, za předpokladu, že země udrží nezbytnou reformní rychlost a bude splňovat referenční kritéria. (b) Komise očekává pokrok v přístupových jednáních s Tureckem v průběhu roku. V souladu se zavedenými postupy by měly být otevřeny kapitoly, u nichž byly dokončeny technické přípravy. Rychlost vyjednávání závisí na výsledcích reforem v Turecku. Pokrok Turecka by mohl být rychlejší, pokud bude úspěšné při plnění referenčních kritérií pro zahájení vyjednávání. Komise navrhla Radě, že změna ustanovení upravujících svobodu slova v tureckém trestním zákoníku (článek 301 a další příslušné články) by měla být referenčním kritériem pro otevření klíčových kapitol týkajících se soudnictví a základních práv. Turecko by mělo splnit závazek plného nediskriminačního provádění dodatkového protokolu k dohodě o přidružení v souladu se závěry Rady ze dne 11. prosince 2006, přičemž dokud tak Turecko neučiní, nebude osm kapitol otevřeno. (c) EU je připravena poskytnout další podporu pro stabilitu v Kosovu a daném regionu a reagovat na vývoj plným využitím svých nástrojů příslušné politiky. (d) Za předpokladu, že budou splněny příslušné podmínky, mohou být dohody o stabilizaci a přidružení podepsány, respektive vstoupit v platnost se všemi zeměmi západního Balkánu v roce 2008. (e) Státy západního Balkánu převezmou odpovědnost za regionální spolupráci při přechodu od Paktu o stabilitě k nové Radě pro regionální spolupráci v rámci Procesu spolupráce v jihovýchodní Evropě. EU bude podporovat místní odpovědnost za iniciativy při regionální spolupráci. (f) Přednostní pozornost bude věnována podpoře mezilidských kontaktů mezi západním Balkánem a EU. Komise zahájí dialog o usnadnění vydávání víz pro občany států západního Balkánu, jakožto další krok po uzavření dohod o usnadnění vydávání víz a readmisních dohod. (g) Na počátku roku 2008 přijme Komise sdělení, které zhodnotí stav dosavadního vývoje a ukáže směr dalšího provádění Soluňské agendy a Salcburského sdělení o podpoře směrování západního Balkánu k EU. (h) Komise nyní navrhuje přepracovaná Přístupová a Evropská partnerství, která odrážejí tyto novelizované reformní priority. Základní otázky týkající se budování státu, správy a správní a justiční reformy musí být řešeny v počáteční fázi. (i) Tyto priority budou zohledněny při programování finanční pomoci v rámci nového nástroje předvstupní pomoci (NPP). Komise v rámci NPP vytvoří také finanční nástroj pro podporu dialogu a rozvoje občanské společnosti, zejména budováním kapacit a výměnnými projekty. Zajistí užší koordinaci s jinými dárci a posílí spolupráci s EIB, stejně jako s EBRD a dalšími mezinárodními finančními institucemi. (j) Zajištění podpory rozšiřování ze strany veřejnosti je i nadále klíčové. Důležité je naslouchat občanům a reagovat na jejich obavy poskytnutím jasných a faktických informací. Odpovědnost za informace o rozšíření je společná. Pro tuto komunikaci je zapotřebí účast členských států. Svoji úlohu v tomto procesu bude nadále hrát Komise spolu s Evropským parlamentem, vnitrostátními, regionálními a místními orgány a občanskou společností. PŘÍLOHA Závěry týkající se Albánie, Bosny a Hercegoviny, Chorvatska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Černé Hořy, Srbska, Kosova[8], Turecka Albánie Co se týče politických kritérií , učinila Albánie určitý pokrok v oblasti demokracie a právního státu. Albánie nadále hrála pozitivní úlohu při udržování stability v tomto regionu. Je však třeba dále rozvíjet demokratickou kulturu a zejména konstruktivní dialog mezi stranami, aby politický systém mohl fungovat efektivně a transparentně. Parlament musí učinit další výrazný pokrok při prosazování reformy. Hlavní výzvy představují boj s korupcí a organizovanou trestnou činností. Určitý pokrok byl učiněn v oblasti demokracie a právního státu . Albánský parlament splnil svoji ústavní roli při volbě nového prezidenta. Avšak nedostatečná vůle politických stran ke spolupráci i nadále brání reformám, zejména pokud jde o volby a soudnictví. Albánie učinila určitý pokrok při posilování struktur výkonné moci , aby mohla splnit své závazky vůči EU a najít řešení pro svůj rozvoj. Koordinace a kapacita jsou stále slabé a strategické plánování je zapotřebí posílit. V albánské veřejné správě došlo k nemnoha změnám. Je však zapotřebí velkého úsilí, aby byla zaručena její efektivnost a nestrannost, včetně úplného provádění zákona o státní službě. Je zapotřebí posílit autoritu ředitelství státní správy. V řízení lidských zdrojů ve veřejné správě jsou i nadále velké nedostatky. V reformě soudnictví došlo k omezenému pokroku. Postupy pro hodnocení soudců se zlepšily, soudní systém byl racionalizován a výkon soudních rozhodnutí se mírně zrychlil. Soudnictví však i nadále fungovalo špatně kvůli korupci a nedostatečné nezávislosti, transparentnosti a efektivnosti. Právní úprava, která by měla tyto záležitosti vyřešit, je v prodlení. Vláda zaujala strategičtější přístup k boji proti korupci , jenž je klíčovou prioritou Evropského partnerství. Došlo ke zlepšení právních předpisů v oblasti zadávání veřejných zakázek. Vyšetřování v oblasti boje s korupcí vedla k určitému počtu zatčení vysokých úředníků. Korupce je však široce rozšířená a představuje velmi závažný problém. Je třeba řešit všechny aspekty této otázky, včetně odpovědnosti soudců a transparentnosti financování politických stran. K určitému pokroku došlo v oblasti lidských práv a ochrany menšin . Albánie zrušila trest smrti za všech okolností. Nová právní úprava postihuje podněcovatele krevní msty. Závazné pokyny pro státní zástupce a kriminální policii zdůrazňují nutnost dodržování lidských práv v trestním řízení. Podmínky ve vazebních věznicích jsou dále špatné. Byly částečně zlepšeny podmínky ve vazebních věznicích a většina osob ve vyšetřovací vazbě byla převedena do oddělení ve věznicích, jež jsou nově určena pro vazbu. Věznice jsou však i nadále přeplněné. Je zapotřebí lepšího dodržování lidských práv a systematického postihu osob, jež tato práva porušují. Nadále je neuspokojivá právní úprava bezplatné právní pomoci. Albánie učinila určitý pokrok ve svobodě projevu , jež je klíčovou prioritou Evropského partnerství. Byl schválen akční plán přijetí nové právní úpravy rozhlasového a televizního vysílání. Členy řídícího výboru pro veřejný rozhlas a televizi jsou nyní také zástupci občanské společnosti. Došlo k posílení právního rámce pro hospodářskou soutěž v tomto odvětví. Avšak vládní rozhodnutí o licencích pro média a vymáhání daní vedla k nařčení z předpojatosti. Je zapotřebí reforma, která bude předmětem širší shody a koordinace, zejména v oblasti vysílání a transparentnosti vlastnictví médií. Je zapotřebí lepšího provádění stávajících právních předpisů. Existuje právní rámec, který je příznivý pro organizace občanské společnosti. Tato seskupení jsou ale stále slabá. Neúčastní se dostatečně vytváření politiky a scházejí jim zdroje, organizační kapacita, schopnosti prosazovat zájmy a regionální vazby. K určitému pokroku došlo v oblasti posilování práv žen . Nová právní úprava se týká domácího násilí a zřizuje odbor ministerstva, jenž se věnuje záležitostem rovnosti mužů a žen. Ochrana žen proti všem formám násilí je však i nadále nedostatečná. Je zapotřebí, aby právní úprava byla posílena a plně prováděna. K určitému pokroku došlo v oblasti práv dětí . Posíleny byly soudnictví nad mládeží, monitorování práv dětí a základní vzdělávání. Další pokrok je brzděn zpožděním při přijímání klíčové právní úpravy, zejména úpravy registrace porodů, jakož i nedostatkem zdrojů. Sociální služby se částečně zlepšily, přičemž byly navýšeny zdroje pro osoby. Opatření na podporu sociálně zranitelných a postižených osob jsou stále omezená. Výsledky by mohly být zlepšeny lepší koordinací vládních agentur. Došlo k pokroku při posilování vlastnických práv , jež jsou klíčovou prioritou Evropského partnerství. Vláda přijala strategii, která propojuje postupy počátečního zapsání vlastnictví nemovitostí, restituce, náhrady a povolení neoprávněně postavených staveb. Lepší správa nároků na restituci a náhrady do určité míry urychlila jejich vyřizování, tempo je však stále pomalé. Zapotřebí je řádná koordinace registrací, restitucí, náhrad a schválování příslušných nároků, jakož i další zrychlení vyřizování nároků s nimi spojených. Albánie přijala určitá opatření, aby splnila své závazky pro ochranu menšin , zejména na podporu menšinových jazyků a tradičních místních jmen. Dalšímu zlepšení brání nedostatek přesných údajů o velikosti a situaci menšin. Určité kroky byly podniknuty pro zlepšení situace Romů, avšak dopad těchto opatření je omezený. Romská menšina je stále konfrontována s obtížnými bytovými podmínkami a diskriminací, zejména v oblasti vzdělávání, sociální ochrany, bydlení a zaměstnanosti. Pokud jde o regionální záležitosti a mezinárodní závazky, udržovala Albánie dále dobré vztahy s ostatními zeměmi západního Balkánu a sousedícími státy EU, jak na mnohostranné, tak i na dvoustranné úrovni. Albánie se dále aktivně účastní regionální spolupráce včetně Procesu spolupráce v jihovýchodní Evropě (SEECP) a Rady pro regionální spolupráci (RCC), jakož i rozšířené Středoevropské dohody o volném obchodu (CEFTA). Albánie zastávala v otázce vývoje statusu Kosova konstruktivní postoj. Tento postoj přispíval ke stabilitě v regionu. Co se týče Mezinárodního trestního soudu, není dvoustranná dohoda o imunitě se Spojenými státy v souladu s příslušným společným postojem EU a jejími hlavními zásadami. Albánské hospodářství nadále silně rostlo. Byla zachována celková makroekonomická stabilita, došlo však k rozšíření deficitů vůči zahraničí, zejména v důsledku krize v energetickém sektoru. Nepřiměřené uplatňování zásad právního státu nadále brzdí hladké fungování tržního hospodářství a ovlivňuje podnikatelské prostředí. Špatná infrastruktura a nespolehlivé dodávky energie dále bránily hospodářskému rozvoji. Pokud jde o hospodářská kritéria , učinila Albánie pokrok směrem k fungujícímu tržnímu hospodářství. Je stále zapotřebí velkých reforem, které by umožnily se v dlouhodobém období vyrovnat s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie. Byl zachován politický konsensus o základním směru hospodářské politiky. Makroekonomická stabilita byla z velké části zachována. I přes nedostatky v zásobování energií byl hospodářský růst nadále velmi silný. Měnová politika byla důvěryhodná, přičemž zaručovala velmi nízkou inflaci. Míra registrované nezaměstnanosti dále klesala, třebaže je stále vysoká. Výběr rozpočtových příjmů byl do značné míry v souladu se stanovenými cíly a zlepšilo se plnění rozpočtu. Reformy veřejných financí dále pokročily, trvají však fiskální rizika. Je možné konstatovat, že soubor makroekonomických politik byl v širokém měřítku přijatelný. Po významných zpožděních v roce 2006 dostala privatizace v roce 2007 nové impulzy. Bankovní sektor, který se nachází v soukromém vlastnictví, roste a je v zásadě zdravý. Expanze úvěrů byla dále silná. Regulatorní rámec pro bankovní dohled je dostatečně rozvinutý. Obchodní integrace s EU zůstává dosti vysoká. Deficity vůči zahraničí se dále rozšířily, zejména v důsledku obtíží v sektoru energetiky. Byl učiněn určitý pokrok ve výkonu soudních rozhodnutí a garanci vlastnických práv, podnikatelské prostředí je však ovlivňováno nedostatky v soudním systému a uplatňování práva. Zatímco postupy zápisu společností byly zlepšeny, správní nedostatky ztěžují vstup na trh a odchod z něj. Bylo dosaženo určitého pokroku v oblasti dohledu nad nebankovními finančními instituty, dále však existuje prostor pro jeho posílení, zejména pokud jde o penzijní fondy. Nadále přetrvává strukturální nezaměstnanost. Nedostatek kvalifikovaných zaměstnanců a špatná infrastruktura brání rozvoji soukromého sektoru, který by mohl k rozvoji této země výrazně přispět. Rozsáhlý sektor šedé ekonomiky, jenž je podporován trvalými nedostatky při vynucování práva a nedostatky regulatorního rámce, omezuje schopnost vlády provádět ekonomické politiky a nepříznivě ovlivňuje podnikatelské prostředí. Albánie učinila pokrok v přizpůsobování svých právních předpisů, politiky a kapacity evropským standardům a provádí závazky vyplývající z prozatímní obchodní dohody. V některých oblastech, jako je celní správa, hospodářská soutěž a boj proti organizované trestné činnosti, je pokrok, který byl dosažen v uplynulých letech, trvalý. V jiných oblastech, jako je energetika, doprava a práva duševního vlastnictví, je pokrok relativně omezený. Pro úplné uplatňování dohody o stabilizaci a přidružení je nezbytné urychlit reformy v oblastech jako je veterinární a rostlinolékařská kontrola. Správní kapacita pro neobchodní ustanovení DSP a účinné uplatňování práva představují výzvu, pokud jde o trvalé výsledky uplatňování DSP. Došlo k určitému pokroku v některých oblastech vnitřního trhu , je však zapotřebí dalšího úsilí, aby byly splněny závazky Albánie vyplývající z DSP. Dobrého pokroku bylo dosaženo v přijímání norem a akreditaci. Je posilována kapacita pro metrologii a průzkum trhu, je však zapotřebí zlepšení právní úpravy. V oblasti ochrany spotřebitele je zapotřebí zlepšení u vyřizování stížností a urovnávání sporů. Od zakládání společností odrazují nejistoty spojené s právy k nemovitému majetku. Zachována zůstávají určitá omezení pohybu kapitálu . Pokroku bylo dosaženo při elektronizaci celní správy . Toto Albánii napomohlo efektivněji provádět obchodní ustanovení DSP. Celní příjmy nadále rostly. Albánie provedla snížení celních sazeb, které stanoví prozatímní dohoda. Stále je však třeba zlepšit infrastrukturu a přiblížit se postupům EU. Byla racionalizována správa daní a byl učiněn pokrok při elektronizaci a vyřizování stížností daňových poplatníků. Daňový výnos však zůstává nízký. Je zapotřebí vypracovat celkovou strategii výběru daní a daňové kontroly a dále se přiblížit právním předpisům a postupům EU. Jistého pokroku bylo dosaženo v oblasti hospodářské soutěže . Došlo k posílení Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže (ACA). Hodnotil několik oznámení o spojení podniků a uložil pokuty za porušování pravidel hospodářské soutěže. Je však zapotřebí dalšího úsilí pro proškolení zaměstnanců ACA. Albánie učinila pokrok, pokud jde o její závazky v oblasti státní podpory, které vyplývají z DSP. Odbor státní podpory získal v oblasti oznamování podpory nezávislost na ministerstvu hospodářství. Odbor pro státní podpory nadále hodnotí a aktualizuje seznam režimů státních podpor. Byla schválena nová právní úprava zadávání veřejných zakázek , která je větší mírou v souladu se standardy EU. Agentura pro veřejné zakázky byla posílena, její administrativní kapacitu je však třeba dále navýšit, aby bylo zaručeno, že může řádně uplatňovat novou právní úpravu. Je třeba zaručit nestrannost přezkumných řízení. Pokud jde o práva průmyslového vlastnictví , je již úřad průmyslového vlastnictví práceschopný a Albánie ratifikovala mezinárodní nástroje upravující zápis užitných vzorů. Vymahatelnost práv průmyslového vlastnictví je však stále velmi nízká. Jak Generálnímu ředitelství pro patenty a ochranné známky, tak i Úřadu pro autorská práva scházejí přiměřené zdroje a znalosti. Je zapotřebí nové právní úpravy průmyslového vlastnictví, která by byla v souladu s evropskými standardy. Pro splnění závazků v oblasti práva průmyslového vlastnictví, které vyplývají z prozatímní dohody, je třeba výrazného dalšího úsilí. K určitému pokroku došlo v oblasti evropských standardů v sociální politice a politice zaměstnanosti . Byly vytvořeny programy na podporu zaměstnanosti sociálně zranitelných skupin a přijetím zákona o inspekci práce se zlepšil institucionální a regulatorní rámec. Avšak kapacita inspektorátu práce je stále omezená a ochrana zdraví při práci a bezpečnost práce je značně nedostatečná. Nedostatečné informace a správní systémy brání určení stavu sociálního rozvoje a situace zaměstnanosti a vývoji přiměřených strategií zaměstnanosti a sociálního začlenění. K určitému pokroku došlo v oblasti evropských norem ve vzdělávání . Rozpočtové položky pro vzdělávání ve výrazně zvýšily. Byla zahájeno provádění národních strategií předuniverzitního a odborného vzdělávání a byl schválen nový zákon o vyšším vzdělávání. Pokrok je možné hlásit u některých sektorových politik . Pokud jde o průmysl a MSP , bylo zřízeno národní registrační centrum, které má usnadnit zápis podniků. Byla přijata strategie pro podporu konkurenceschopnosti MSP. Existuje aktualizovaný akční plán k otázce šedé ekonomiky a odstranění správních překážek pro investice. Byl zřízen vývozní garanční fond. Existuje aktualizovaný akční plán pro odstranění správních překážek pro investice. Je však třeba dalšího pokroku v boji se šedou ekonomikou a pro zlepšení podnikatelského prostředí. Pokrok v zemědělství byl omezený. Byly sice zavedeny určité pobídky pro zvýšení produkce, ale sektor zemědělství je stále málo konkurenceschopný. Nadále je nízký soulad s veterinárními a rostlinolékařskými normami EU, který je nezbytný pro to, aby země mohla čerpat výhody z DSP a prozatímní dohody. Došlo k určitému pokroku v oblasti kontrol a inspekcí v oblasti rybářství , ačkoli i nadále trvá nadměrný výlov a nezákonný rybolov. Pokud jde o životní prostředí, došlo k určitému pokroku v oblasti horizontální legislativy, její provádění je však i nadále nedostatečné. Je zapotřebí dalšího úsilí v oblastech nakládání s odpadem a kvality vod. Je zapotřebí posílit správní kapacitu, aby transponované právní předpisy mohly být řádně prováděny. Pokrok v dopravní oblasti byl omezený. Albánie ratifikovala Dohodu o evropském společném leteckém prostoru a pracuje na provádění její první přechodné fáze. Albánie se aktivně účastní rozvoje Klíčové regionální dopravní sítě a Dopravní observatoře pro jihovýchodní Evropu a schválila druhý pětiletý víceletý plán pro roky 2007-2011. V oblasti bezpečnosti námořní dopravy je zapotřebí výrazných zlepšení. Pokud jde o energetiku, není Albánie schopná zajistit bezpečnost dodávek elektřiny. Pro splnění požadavků vyplývajících ze Smlouvy o Energetickém společenství (ECT) je zapotřebí velkého úsilí. Jakožto smluvní strana ECT je Albánie povinna provádět příslušné právní předpisy EU, zejména v oblasti energie, od července 2007. Navzdory určitému pokroku, jenž zahrnuje novou právní úpravu výroby energie ve vodních elektrárnách, a mírnému zlepšení vymáhání dlužných částek, zůstává sektor energetiky v kritickém stavu. Toto brání společenskému a ekonomickému rozvoji země. Práce na splnění závazků vyplývajících pro Albánii z DSP v oblasti informační společnosti a médií se opožďují. Liberalizace trhu v oblasti elektronické komunikace a informačních technologií setrvala v počáteční fázi. Regulatorní rámec stále ještě není v souladu s acquis a regulační orgán příslušný pro telekomunikace musí zvětšit svoji kapacitu. Pokud jde o finanční kontrolu , byl přijat nový zákon o vnitřním auditu. Je třeba vytvořit vhodnou inspekční službu. V oblasti statistiky došlo k přijatelnému pokroku. Existují nejdůležitější statistické klasifikace, které vyhovují normám EU. V oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti došlo k pokroku v některých oblastech. Ve všech oblastech je obecně zapotřebí dalšího zlepšení. Zlepšila se technologie vydávání víz a zabezpečení diplomatických a služebních pasů. Byla podepsána dohoda mezi EU a Albánií o usnadnění vydávání víz. Je nutné, aby byly vydávány biometrické pasy odpovídající normám EU. Cizinecký zákon musí být dále novelizován, aby odpovídal standardům EU. Nová infrastruktura, rozšíření IT připojení a lepší spolupráce mezi jednotlivými úřady, jakož i přeshraniční policejní spolupráce přispěly ke zlepšení pohraniční kontroly . Vláda přijala strategii integrované správy hranic. Nicméně infrastruktura hraničních přechodů zaostává za standardy EU. Azylové právo je v souladu s mezinárodními standardy, avšak neexistuje žádná koherentní azylová strategie a provádění azylových předpisů je stále nevalné. Byl zřízen odbor, jenž má dohlížet na provádění národní strategie pro migraci . Kontroly migrace na hranicích jsou nyní o něco lepší, ale stále je zde velká potřeba zlepšení. Albánie podepsala na základě readmisní dohody mezi ES a Albánií z roku 2006 readmisní protokol s Rakouskem. Zapotřebí je však účinnější správa údajů a lepší spolupráce se sousedními zeměmi. Je zapotřebí stabilnější personální výbava pohraniční policie, zejména pro řádné provádění readmisní dohody mezi ES a Albánií. Bankovní systém je lépe používán pro boj s praním špinavých peněz; většina platů ve veřejné správě je nyní vyplácena skrze banky. Podílnictví je nyní trestným činem. Společný vyšetřovací odbor spojuje ministerstvo vnitra a ministerstvo financí, státní zastupitelství a zpravodajskou službu. Konkrétní výsledky boje proti praní špinavých peněz jsou však stále nevalné. Je zapotřebí zlepšit právní předpisy, zdroje a expertizy pro vyšetřování, technologickou podporu a meziinstitucionální spolupráci. Více se využívalo meziinstitucionálních proti drogových jednotek. Zlepšuje se spolupráce se zahraničními partnery. Byla vybudována vhodná infrastruktura pro skladování zabavených drog. Nelegální obchodování s drogami však i nadále představuje závažný problém. Bylo zabaveno značné množství drog , toto je však stále nízké ve srovnání s množstvím drog, se kterými se podle odhadů v Albánii obchoduje. Pro příslušné stíhání podezřelých obchodníků s drogami a úplatných úředníků je zapotřebí více odhodlání a lepší spolupráce mezi policií a justicí. Opatření a vybavení na odhalování drog na hranicích musí být zlepšena. Byl přijat nový zákon o státní policii , který by měl přispět k depolitizování policie. Úmluva o policejní spolupráci v jihovýchodní Evropě, jež byla nyní ratifikována, a strategická dohoda s Europolem vytvářejí základ pro intenzivnější mezinárodní spolupráci. Počet policistů byl však snížen, aniž by byla věnována náležitá pozornost zachování kapacity a kontinuity klíčových útvarů. Úspěchu při vyšetřování a trestním stíhání i nadále brání nedostatečná komunikace mezi policií a státními zástupci. Je třeba posílit struktury policejní správy a vnitřní kontroly. Velmi závažným problémem zůstává organizovaná trestná činnost . Došlo k určitému počtu zatčení osob ve velmi závažných případech organizované trestné činnosti. Zlepšila se policejní reakce na závažné trestné činy. Zavedeno bylo nové taktické vybavení a vybavení pro vyšetřování. Zlepšila se spolupráce s Interpolem, což umožnilo vykonání množství mezinárodních zatýkacích rozkazů. Avšak mnoho mezinárodních žádostí o zadržení nebylo stále ještě vykonáno. Úsilí v boji s organizovaným zločinem je stále omezováno korupcí a slabou ochranou svědků. Problémy s výpočetní technikou brání využití zpravodajských informací. Ačkoli se zlepšila spolupráce se sousedními zeměmi v oblasti boje s krádežemi vozidel, je domácí spolupráce mezi jednotlivými orgány nevalná, což snižuje účinnost tohoto boje. Albánie pokračovala v rázném vyšetřování a stíhání obchodování s lidmi . Pohraniční kontroly se staly o něco účinnějšími a zlepšila se mezinárodní spolupráce. Albánie je však i nadále významnou tranzitní zemí a zvýšil se objem tuzemského obchodování s lidmi za sexuálními účely. Kvůli nedostatečné ochraně svědků je pouze málo obětí ochotno vypovídat proti obchodníkům s lidmi. Nedostatečná koordinace brání provádění národní strategie pro boj s obchodováním s lidmi. Struktury pro boj s terorismem v policii a zpravodajských službách nyní lépe spolupracují. Spolupráce s mezinárodními účastníky byla dobrá. Albánie přijala zákon o kontrole vývozu vojenského vybavení, jenž je v souladu s acquis . Vybavení a školení protiteroristických analytiků a vyšetřovatelů je však stále nedostačující. Zákon o ochraně osobních údajů je nyní novelizován za účelem jeho harmonizace s evropskými standardy. Avšak stále ještě neexistuje nezávislý kontrolní úřad na ochranu údajů s dostatečnými pravomocemi. Bosna a Hercegovina Pokud jde o politická kritéria, pokrok Bosny a Hercegoviny se zpomalil. Složitá institucionální ujednání, nerespektování Daytonské/Pařížské mírové dohody a nacionalistická rétorika podkopaly reformní agendu této země. Stále je třeba řešit hlavní priority evropského partnerství. Političtí vůdci v Bosně a Hercegovině neuspěli ve snaze o dosažení politické reformy. Chybějící pokrok v této oblasti a u jiných důležitých otázek způsobuje odklad uzavření dohody o stabilizaci a přidružení (DSP). Omezený pokrok byl učiněn v oblasti demokracie a právního státu . Státní zřízení v Bosně a Hercegovině i nadále zahrnuje výraznou mezinárodní účast. Úřad vysokého představitele/zvláštního zástupce EU (OHR) úzce spolupracoval s Evropskou komisí, aby Bosnu a Hercegovinu přiblížil EU. Orgány Bosny a Hercegoviny však neprokázaly, že disponují dostatečnou kapacitou, aby převzaly vlastní politickou odpovědnost. Je naléhavě zapotřebí přijmout opatření k zabezpečení fungování institucí na celostátní úrovni. Rada pro nastolení míru se rozhodla odložit uzavření OHR na 30. června 2008 a situaci znovu přehodnotit v únoru 2008. Volby, které se uskutečnily v říjnu 2006, byly do značné míry v souladu s mezinárodními standardy. Vláda Republiky srbské byla sestavena v listopadu, avšak pro sestavení celostátní vlády, jakož i vlády Federace Bosny a Hercegoviny byly zapotřebí více než čtyři měsíce. Určitý pokrok byl dosažen při zlepšování technických a lidských zdrojů parlamentárního shromáždění na celostátní úrovni, avšak i nadále je zapotřebí posílit důležité výbory, jako je např. výbor pro evropskou integraci. Žádného pokroku nebylo dosaženo v otázce koordinace státu a územních jednotek. Celková funkčnost výkonných a zákonodárných orgánů je i nadále nevalná. Ustrnuly diskuse o ústavní reformě. Určitého pokroku bylo dosaženo v oblasti veřejné správy , je však zapotřebí dalšího výrazného úsilí. Posílen byl úřad koordinátora reformy veřejné správy a byly podniknuty počáteční kroky pro provádění reformní strategie pro veřejnou správu, jež je hlavní prioritou evropského partnerství. Byl zřízen fond pro reformu veřejné správy, jenž je podporován z prostředků EU. Zlepšila se efektivnost veřejné služby a byly podniknuty další kroky pro vybavení ministerstev a institucí na státní úrovni, zejména pokud jde o personál a kancelářské prostory. Je zapotřebí trvalého úsilí pro zajištění řádného provádění národní strategie pro veřejnou správu a pokrok směrem k efektivní, profesionální, stabilní, transparentní a odpovědné veřejné službě. V oblasti soudnictví učinila Bosna a Hercegovina pokrok při zmenšování závislosti na mezinárodním společenství nahrazením mezinárodních soudců a státních zástupců místními. Fragmentace soudnictví a nevyváženosti právního rámce však nadále znesnadňují činnost soudnictví. Nezávislost a efektivnost soudnictví je třeba dále posílit. Senát příslušný na státní úrovni pro válečné zločiny fungoval i nadále efektivně. Na úrovni územních jednotek je však třeba pachatele stíhat s větším odhodláním. Bosna a Hercegovina dosáhla omezeného pokroku v boji s korupcí , jež je stále široce rozšířená a představuje závažný problém. Národní protikorupční strategie nebyla řádně prováděna. Zapotřebí je více činnosti zaměřené na boj s korupcí. Pokud jde o lidská práva a ochranu menšin , bylo dosaženo jen malého pokroku. Je třeba celkově zlepšit provádění mezinárodních úmluv o lidských právech ; musí být dosaženo plného souladu právního řádu Bosny a Hercegoviny s Evropskou úmluvou o lidských právech. Potřeba zlepšení existuje také v oblasti předcházení špatného zacházení ze strany donucovacích orgánů, jakož i přístupu k soudům a rovnosti před zákonem. Pro celkové řešení vězeňského systému, včetně špatných životních podmínek vězňů, je zapotřebí dalšího úsilí. Problémem je i nadále náboženská netolerance. V oblasti svobody slova a médií nebyl přijat zákon o federálním veřejnoprávním vysílání; tento zákon je nezbytný pro splnění klíčové priority evropského partnerství. Bosna a Hercegovina učinila pokrok při řešení velkého množství soudních případů týkajících se lidských práv, ale soudní rozhodnutí nebyla vždy řádně provedena.Právní řád Bosny a Hercegoviny obsahuje ustanovení na ochranu práv žen, dětí a sociálně zranitelných osob , avšak jejich provádění je celkově neuspokojivé. Dosud neexistují souhrnné právní předpisy proti diskriminaci . V otázce zápisu odborových svazů nedošlo k pokroku. Složitý vládní systém a právní předpisy odlišné podle jednotlivých územních jednotek i nadále ztěžují sociální dialog. K určitému pokroku došlo v záležitosti podpory poskytované vládními orgány na rozvoj občanské společnosti , i když tento sektor zůstává celkově slabý. V oblasti ochrany menšin je zapotřebí dalšího úsilí pro boj s netolerancí a etnickou diskriminací, jakož i zlepšení provádění právních předpisů týkajících se menšin. Rada národních menšin, ustanovená na národní úrovni, a příslušné orgány na úrovni územních jednotek v praxi nefungují. Mnoho uprchlíků a vnitřně vysídlených osob není ani základně sociálně a zdravotně zajištěno. Socio-ekonomická integrace navrátilců je stále problémem. Romská menšina je stále konfrontována s obtížnými bytovými podmínkami a diskriminací, zejména v oblasti vzdělávání, sociální ochrany, bydlení a zaměstnanosti. Pro provádění národní strategie pro Romy jsou zapotřebí konkrétní opatření. V souvislosti s regionálními záležitostmi a mezinárodními závazky byl dosažen jen určitý pokrok. Bosna a Hercegovina se aktivně účastní regionální spolupráce a podpořila Proces spolupráce v jihovýchodní Evropě (SEECP) a Radu pro regionální spolupráci (RCC). Uzavřela řadu regionálních dohod, včetně pozměněné Středoevropské dohody o volném obchodu (CEFTA), jež je nyní zapotřebí řádně provádět. Spolupráce Bosny a Hercegoviny s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) se zlepšila a nyní dosahuje celkově uspokojivé úrovně. Pro podpis DSP a pro splnění hlavní priority evropského partnerství je však zapotřebí úplná spolupráce s ICTY. I když Bosna a Hercegovina splnila většinu požadavků Rady Evropy po přistoupení, jejich provádění vázne. Co se týče Mezinárodního trestního soudu, není dvoustranná dohoda o imunitě se Spojenými státy v souladu s příslušným společným postojem EU a jejími hlavními zásadami. V zásadě dobré byly vztahy Bosny a Hercegoviny s jejími sousedy, i když se určité napětí objevilo zejména ve vztahu k rozhodnutí Mezinárodního soudního dvora v soudním sporu Bosny a Hercegoviny se Srbskem a Černou Horou o genocidiu. Omezeného pokroku bylo dosaženo při řešení zbývajících otázek týkajících se obchodu a hranic. Hospodářství Bosny a Hercegoviny nadále rychle rostlo. Byla zachována celková makroekonomická stabilita, avšak trvají hrozby pro udržitelnost rozpočtů. Významným důvodem ke znepokojení je další trvání velmi vysoké nezaměstnanosti. Zhoršení celkového politického klimatu v zemi se odrazilo ve zpomalení strukturální reformy a v celkovém podnikatelském prostředí. Ještě nebylo dosaženo celostátní ekonomické integrace, jež by přesahovala územní jednotky. Pokud jde o hospodářská kritéria , Bosna a Hercegovina zaznamenala jen malý úspěch při vytváření fungujícího tržního hospodářství. Je zapotřebí velkých reforem, které by umožnily vyrovnat se v dlouhodobém horizontu s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie. Hospodářský růst setrval na vysoké úrovni a jeho tempo se zvýšilo, přičemž bilance zahraničního obchodu se v roce 2006 výrazně zlepšila. Pevný měnový kurs i nadále podporoval makronomickou stabilitu a inflace se snížila na nízkou úroveň, jež byla zaznamenána před zavedením DPH v lednu 2006. Zavedení DPH zvýšilo v roce 2006 daňové výnosy. Bosensko-chorvatská federace podnikla kroky k převzetí reformy přímého zdanění z ledna 2007, jež byla provedena v Republice srbské. Tato reforma zjednodušila daňový systém a snížila daňové břemeno. V Republice srbské pokročila privatizace, přičemž hlavní prodeje byly provedeny v oblasti telekomunikací a petrochemie. Přímé zahraniční investice (PZI) v roce 2007 výrazně vzrostly a napomohly financovat deficit zahraničního obchodu. Finanční sektor se velmi rychle rozvíjel, přičemž cenová konkurenceschopnost byla do značné míry zachována. Avšak celkové politické klima a slabý domácí konsensus o základních otázkách hospodářské politiky vedl ke zpomalení reforem jak na úrovni jednotek, tak i na jiných vládních úrovních. Nedostatek koherence a konsensu při provádění reforem byl zřejmý zejména v Bosensko-chorvatské federaci, kde došlo ke zpomalení privatizace a restrukturalizace veřejných podniků. I přes silný hospodářský růst zůstává nezaměstnanost velmi vysoká. Veřejné výdaje a zejména sociální výdaje významně vzrostly, což bylo na újmu konsolidace rozpočtů a zvýšilo se fiskální riziko. Významné strukturální nepružnosti brání fungování trhu práce. Restrukturalizace veřejných podniků postupovala pomalu a pokrok v liberalizaci byl omezený. Podnikatelské prostředí je stále ještě ovlivňováno neúčinností státní správy, slabou vymožitelností práv věřitelů a vlastníků a značnými státními intervencemi do výrobního sektoru. Rozsáhlý sektor šedé ekonomiky, jenž je podporován nedostatky při vynucování práva a nedostatky regulatorního rámce, omezuje schopnost vlády provádět ekonomické politiky a nepříznivě ovlivňuje podnikatelské prostředí. Při slaďování právních předpisů a politik s evropskými standardy dosáhla Bosna a Hercegovina jen malého pokroku. V oblastech jako je hospodářská soutěž, doprava, energetika, správa víz a azyl bylo dosaženo určitého pokroku. V jiných oblastech, jako je sociální politika a zaměstnanost, byl dosažený pokrok malý. Státní správa Bosny a Hercegoviny vedla jednání o DSP profesionálně a efektivně; avšak celkovou správní kapacitu země je třeba ještě posílit. Pokud jde o vnitřní trh , došlo k určitému pokroku v oblasti volného pohybu zboží . Přípravy v oblasti standardizace, certifikace a tržního dohledu pokročily, avšak pouze pomalu. Nedostatek subjektů a postupů pro posuzování shody omezuje vývozní kapacitu. Zřízení struktury pro dohled nad trhem, která by vycházela z příslušných právních předpisů o jednotlivých produktech, a odstraňování kontrol před uvedením produktu na trh, je ještě třeba provést. K omezenému pokroku došlo v oblasti služeb, svobody usazování a společenstevního práva. Zápis podniků a získání živnostenských povolení je stále obtížné. Dohled nad bankami zatím nebyl přenesen na celostátní úroveň a je i nadále v pravomoci entit. V oblasti volného pohybu kapitálu se neuskutečnily žádné další zásadní změny, ale přípravy Bosny a Hercegoviny v této oblasti probíhají uspokojivě. V oblasti celních předpisů byl dosažen jen částečný pokrok. Záležitosti, které si zasluhují zvláštní pozornost, jsou pravidla původu, určování celní hodnoty a bezcelní pásma. Pokud jde o oblast daní , byl výběr DPH vyšší, než se čekalo, avšak nebyl dohodnut žádný systém pro rozdělení příjmů mezi územními jednotkami a distriktem Brčko. Určitá opatření byla podniknuta k harmonizaci přímých daní. Pokud jde o hospodářskou soutěž , činí Bosna a Hercegovina stabilní pokroky v oblasti antimonopolní kontroly. K určitému pokroku došlo také v oblasti státní podpory vytvořením provizorního rejstříku státních podpor. Odpovídající regulatorní rámec pro státní podporu však stále chybí. Určitý vývoj lze vysledovat v oblasti zadávání veřejných zakázek , a to především v souvislosti se lepším fungováním Agentury pro zadávání veřejných zakázek a Orgánu pro přezkum zadávacího procesu. V oblasti vymáhání práv duševního vlastnictví došlo k malému pokroku. K žádnému pokroku nedošlo v otázce evropských standardů v sociální politice, v otázce plnění evropských standardů v politice zaměstnanosti došlo k malým posunům. Právní předpisy v oblasti sociálního zabezpečení a zaměstnanosti, jakož i politiky v těchto oblastech jsou i nadále mimořádně neucelené. Institucionální uspořádání země představuje i nadále závažnou překážku při rozvoji nezbytných koordinovaných přístupů. V oblasti vzdělávání došlo k určitým pokrokům při přibližování se evropským standardům, zejména přijetím zákona o vyšším vzdělávání, jenž podporuje účast na Boloňském procesu. Je zapotřebí dalšího úsilí pro lepší koordinaci mezi orgány příslušnými pro vzdělávání na všech úrovních státní správy. Rozdělování dětí ve školách na základě etnického principu i nadále představuje problém. Pokud jde o zajištění skutečného vnitřního trhu v rámci Bosny a Hercegoviny, což je klíčová priorita evropského partnerství, bylo dosaženo jen malého dodatečného pokroku. Příslušné celostátní zákony o závazkovém právu, leasingu a farmaceutických výrobcích ještě nebyly přijaty. Co se týče odvětvových politik , v oblasti průmyslu a malých a středních podniků (MSP) nelze vykázat podstatný vývoj. Doposud nebyly přijaty strategie průmyslové politiky a strategie pro rozvoj SMP. K malému pokroku došlo v oblasti zemědělství . Tato politika se stále vytváří na úrovni entit a její koordinace je nedostatečná. Vytvoření ucelené zemědělské strategie je opožděno, i když byly přijaty určité kroky pro vytvoření nezbytného právního rámce na státní úrovni. Provádění veterinárních a rostlinolékařských právních předpisů a právních předpisů upravujících bezpečnost potravin je nedostatečné, což je zapříčiněno nedostatečnými lidskými a finančními zdroji a malou koordinací mezi státními orgány a orgány územních jednotek. Přípravy Bosny a Hercegoviny v oblasti životního prostředí jsou v počátečním stádiu. Zatím nebyl na celostátní úrovni přijat zákon o ochraně životního prostředí, který by vytvářel rámec pro celostátní a harmonizovanou ochranu životního prostředí, a zatím nebyla zřízena státní agentura pro životní prostředí. Trvalý, i když pomalý pokrok je možné zaznamenat v účasti Bosny a Hercegoviny na rozvoji transevropské dopravní sítě, přičemž se aktivně účastní rozvoje Klíčové regionální dopravní sítě a Dopravní observatoře pro jihovýchodní Evropu (SEETO). Bosna a Hercegovina pracuje na provádění první přechodné fáze Dohody o evropském společném leteckém prostoru (ECAA). K malému dodatečnému pokroku došlo v oblasti energetiky . Jakožto signatář Smlouvy o Energetickém společenství musí Bosna a Hercegovina provádět příslušné právní předpisy, zejména předpisy týkající se plynárenství. V odvětví elektrické energie došlo k zpřístupnění přenosu energie a existuje nezávislý provozovatel systému a přenosová společnost. Určité problémy trvají v otázce přenosu odpovědnosti mezi nezávislým provozovatelem systému a přenosovou společností, což má negativní vliv na fungování systému. Opožděny jsou zejména reformy v sektoru plynárenství. Zatím nebyla vypracována celostátní energetická strategie. Pokud jde o informační společnost a média , bylo dosaženo určitého pokroku v oblasti liberalizace sektoru telekomunikací a sbližování právních předpisů pro audiovizuální oblast s acquis , které prováděl Regulační komunikační úřad. K žádnému pokroku nedošlo v oblasti veřejnoprávního vysílání a při zřizování informační agentury na celostátní úrovni. Určitý omezený pokrok byl dosažen v oblasti finanční kontroly . V oblasti statistiky nebyla ještě řádně provedena dohoda o spolupráci mezi statistickými orgány na celostátní úrovni a úrovni územních jednotek. Za účelem vytvoření účinného statistického systému v Bosně a Hercegovině, který by byl v souladu s požadavky EU, je třeba vyvinout podstatné úsilí. V oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti byl dosažen určitý pokrok, zejména co se týče správy víz , správy hranic, azylu a migrace . Bylo potvrzeno odstranění vízové povinnosti pro všechny občany EU. Podepsány byly dohoda o usnadnění vydávání víz a readmisní dohoda na úrovni EU. K dalšímu pokroku došlo při zřizování fungujícího azylového systému. Lepších výsledků bylo dosaženo při předcházení nezákonné migrace, i když pokud jde o celkovou správu hranic, je zde i nadále podstatný prostor pro zlepšení. Je nutné, aby byly vydávány biometrické pasy odpovídající normám EU. Určitý pokrok byl dosažen v oblasti boje proti praní peněz . Finanční zpravodajský útvar je lépe personálně vybaven a zlepšilo se vynucování práva. Praní špinavých peněz zůstává nadále závažným problémem, který vyžaduje trvalého úsilí. Určitá opatření byla přijata v boji proti drogám založením orgánu pro prevenci zneužívání narkotik a prekurzorů. Je třeba teprve vytvořit takovou protidrogovou politiku na celostátní úrovni, která by byla v souladu se standardy EU. K určitému pokroku došlo v oblasti činnosti policie . Pokračovalo zavádění takových nástrojů, jako jsou vyšetřování vedená za pomoci výpočetní techniky, kriminální analytické systémy a forenzní vědecké disciplíny. Uzavřena byla strategická dohoda s Europolem. Avšak nedostatek pokroku při policejní reformě podkopává perspektivu jednotné a efektivnější policie. Bosna a Hercegovina dosáhla malého dodatečného pokroku v boji proti o rganizované trestné činnosti a obchodování s lidmi , jež jsou zdrojem obav. Nedostatečné je provádění strategie pro boj s organizovanou trestnou činností. Byl vytvořen právní rámec pro boj s organizovaným zločinem, jeho provádění je však třeba zlepšovat. Státní vyšetřovací a ochranná agentura vedla více vyšetřování a provedla více zatčení. V současné době však musí zcela naplnit svou kapacitu, především pokud jde o její personální obsazení. Národní akční plán pro boj proti obchodování s lidmi na roky 2005–2007 byl prováděn, ale nebyla připravena žádná následná strategie. Nesoulad mezi právními předpisy na celostátní úrovni a na úrovni územních jednotek však zpomaluje stíhání závažných trestných činů. Bosna a Hercegovina pokračovala ve svém úsilí v boji s terorismem , avšak zdroje byly stále nedostatečné. Státní úřad pro ochranu údajů stále nebyl zřízen. Chorvatsko Chorvatsko plní i nadále politická kritéria . Celkově bylo dosaženo pokroku, ale je třeba dalšího úsilí ve velkém množství oblastí, jako je justiční a správní reforma, boj proti korupci, práva menšin a návrat uprchlíků. Částečně bylo reagováno na krátkodobé priority přístupového partnerství. Došlo k dalšímu posílení demokracie a právního státu . Jak vláda, tak i parlament dále fungovaly bez výraznějších problémů. Stále však zbývá značný prostor pro další zlepšení v oblasti soudnictví, veřejné správy a boje proti korupci. Výrazná zlepšení v těchto oblastech jsou důležitá pro vytvoření stabilního základu pro úplné provádění acquis . Pokrok při reformě veřejné správy byl omezený. Byl přijat dokument, který shrnuje základní zásady novelizace zákona o všeobecném správním řízení, a byla přijata dvě další prováděcí nařízení k zákonu o státní službě. K určitým zlepšením došlo v oblasti školení ve státní správě a ve správě lidských zdrojů. Dále se však odložilo přijetí celkového strategického reformního rámce, jakož i přijetí nařízení nezbytných pro provádění zákona o státní službě. Správní systém je nadále neefektivní. Trvají velké nedostatky v oblasti lidských zdrojů. Státní služba také nadále trpí v důsledku velké fluktuace pracovníků a nedostatku kvalifikovaných pracovníků, jakož i nevhodného politického vlivu na všech úrovních. Je zapotřebí vyvíjet další úsilí. K určitému pokroku došlo při provádění strategie reformy soudního systému . Byly provedeny legislativní a organizační změny, jejichž cílem je zlepšit funkčnost soudnictví. Dalšího pokroku bylo dosaženo při snižování počtu neuzavřených případů. Tato zlepšení jsou však dosud nedostatečná. Malého pokroku bylo dosaženo, pokud jde o zlepšení zodpovědnosti, nestrannosti, profesionality a kompetence soudnictví. Počet neuzavřených případů je stále vysoký. Malého pokroku bylo dosaženo při racionalizaci soudní sítě. I přes určitý pokrok je třeba dále zlepšit stíhání válečných zločinů v Chorvatsku. Je třeba odstranit předpojatost jak proti obžalovaným srbského původu, tak i v oblasti ochrany svědků. Reforma postupuje, je však zapotřebí značného úsilí pro překonání slabosti soudního systému. Určité první výsledky se objevují v boji proti korupci . Je prováděn protikorupční program pro období 2006–2008. Právní rámec pro boj s korupcí byl dále zlepšen. Úřad pro boj s korupcí a organizovanou trestnou činností (USKOK) se stal aktivnějším a je činný ve vyšetřování některých důležitých případů korupce. Korupce je však i nadále velmi rozšířená. Je zapotřebí většího úsilí pro předcházení, odhalování a stíhání korupce. Nebyla vydána žádná obvinění ani rozsudky v jakémkoliv případě korupce na vysoké úrovni. Přístup ke střetu zájmů je zkreslený. Provádění protikorupčního programu chybí silná koordinace a účinné nestranné sledování. K určitému pokroku došlo v oblasti lidských práv a ochrany menšin . Právní ustanovení na ochranu lidských práv jsou celkově přiměřená, ale zůstává velký počet důležitých výzev, pokud jde o jejich provádění. K určitému pokroku došlo při provádění ústavního zákona o národních menšinách (CLNM). Byl přijat plán zaměstnávání pro menšiny ve státní správě pro rok 2007 a prostředky pro menšiny byly navýšeny. Bylo méně zpráv o etnicky motivovaných útocích proti srbské menšině a pravoslavné církvi. Větší pozornost byla věnována romské menšině. Nadále však trvají závažné problémy v otázce menšin. Chorvatsko musí podporovat atmosféru tolerance vůči srbské menšině a přijmout vhodná opatření na ochranu osob, které by mohly být obětí výhrůžek nebo diskriminace, nepřátelství nebo násilí. Srbové čelí velkým problémům v oblasti zaměstnávání. Romská menšina je stále konfrontována s obtížnými bytovými podmínkami a diskriminací, zejména v oblasti vzdělávání, sociální ochrany, bydlení a zaměstnanosti. Právní ustanovení a programy je třeba provádět s větším odhodláním, zejména v oblasti zaměstnanosti. Zatím však nebyla přijata komplexní strategie a akční plán týkající se všech forem diskriminace. Pokrok v návratu uprchlíků byl omezený. Pokračovala nová výstavba zničených domů. Avšak provádění programů ubytování bývalých nájemníků je mimořádně slabé. Mírně se zlepšilo provádění v městských oblastech, přičemž vyřešeno nebylo více než 2% případů. Kromě toho nedo