C 283/3

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2019/C 283/03)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias)

EU č.: PGI-GR-02387 – 10.1.2018

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Název (názvy)

„Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias)

2. Členský stát nebo třetí země

Řecko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.3 Sýry

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) je měkký tvarohový sýr vyrobený z pasterizovaného nebo čerstvého kozího či ovčího mléka nebo ze směsi obou druhů mléka s přidáním syřidla. Zraje po dobu nejméně jednoho dne ve slaném nálevu a poté nejméně jeden měsíc ve vinných kalech zvaných possia. Possia je hustá směs usazenin z převařeného červeného vína nebo jeho kalů, která je bohatá na aromata.

Fyzikální vlastnosti

Barva: uvnitř zcela bílá. Na povrchu sýr získává načervenalý odstín od barvy vinných kalů. Intenzita zabarvení závisí na barvě vinných kalů a na době, po kterou je do nich sýr během zrání ponořen.

Tvar: „rýhovaný“, dlouhý, asymetrický válec s výrazným vroubkováním od tzv. tyrovoli, tj. formy na sýr, která se používá pro odkapávání sýřeniny.

Konzistence: měkký sýr

Chemické vlastnosti

Minimální obsah tuku v sušině: 43 % hmotnostních

Maximální obsah vody: 56 %

Organoleptické vlastnosti

Výrazné aroma vína a mírně nakyslá chuť.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Suroviny

Mléko určené pro výrobu sýru „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) je pasterované nebo čerstvé kozí či ovčí mléko nebo směs obou druhů mléka vyprodukovaného ve vymezené oblasti. Mléko nesmí být zahuštěné a nesmí obsahovat některou z těchto látek: sušené mléko, zahuštěné mléko, kaseináty, barviva, konzervační látky nebo jiné přísady. Dále nesmí obsahovat antibiotika, pesticidy nebo jiné škodlivé látky.

Ovčí a/nebo kozí mléko používané k výrobě sýru „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) musí pocházet výhradně z plemen ovcí a koz, která se na ostrově Kos tradičně chovají a jsou na jeho podmínky adaptována. Zde produkované mléko se totiž vyznačuje jedinečnými kvalitativními vlastnostmi, za něž vděčí jedinečnému ostrovnímu mikroklimatu a bohaté flóře na přírodních pastvinách, které zajišťují část denní výživy zvířat.

Vinné kaly (possia) používané při zrání sýru musí pocházet výhradně z odrůd vinné révy, jež jsou ve vymezené zeměpisné oblasti povoleny. Musí je prudukovat místní vinaři, kteří používají tradiční metody předávané z generace na generaci. Použitá possia musí mít dobrou kvalitu a musí být bohatá na aromata. Lze ji použít v nezměněném stavu nebo po zředění vínem.

Ve výrobním procesu se používá tradičně nebo komerčně vyráběné syřidlo živočišného původu.

Krmivo

Potrava zvířat do značné míry pochází z denní pastvy na přírodních pastvinách, na kterých roste neobyčejně pestrá flóra. Od května do září jsou rostliny na pastvinách úplně suché. Během tohoto období nižší produkce mléka se tak potrava zvířat zakládá částečně na senu z místních luk a pastvin a na krmivu z obilovin nebo luštěnin (vikev, ječmen, oves), které se pěstují na polích ve vymezené oblasti. Doplňují se o krmiva vyprodukovaná mimo zeměpisnou oblast, jako např. kukuřičné zrno a objemná krmiva. Během října a listopadu, což je období, kdy čerstvě narozená mláďata sají mléko, se z důvodu skrovnější přirozené vegetace a vyšších výživových potřeb zvířat krmivo doplňuje o listy olivovníku a sušená krmiva, například seno nebo kukuřici. Zhruba od prosince do dubna se po odstavení mláďat zvyšuje produkce mléka. Zvířata poté spásají planě rostoucí rostliny, které díky zimním a jarním dešťům v této oblasti v hojné míře rostou. Ke zmíněným rostlinám patří: např. vřesovec svazečkokvětý (Erica manipuliflora), šalvěj křovitá (Salvia triloba), čilimka vlnatá (Calicotome villosa) a žaludy z dubu taborského šupinatého (Quercus macrolepis). V zimním období se zvířatům podávají rovněž sušená krmiva vyprodukovaná mimo vymezenou oblast.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Suroviny používané k výrobě sýru „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias), tj. ovčí a kozí mléko a vinné kaly nebo possia, se produkují ve vymezené zeměpisné oblasti z důvodů uvedených v bodě 3.3. Rovněž zpracování a produkce musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti: ovčí a kozí mléko se zpracovává na sýr, z něhož se poté připravuje produkt „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias), který vzniká zráním v místě produkovaných vinných kalech (possia).

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Aby se zamezilo zhoršení kvality produktu „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias), musí se balit ve vymezené zeměpisné oblasti. Balení musí probíhat v dané oblasti, protože Kos je ostrov a produkt je křehký. Sýr se musí neprodleně zabalit, aby se plně zachovaly vlastnosti získané z vinných kalů. Případná přeprava nebaleného produktu má nepříznivý dopad na jeho kvalitu.

Je třeba zdůraznit, že spotřebitelé si mohou koupit sýr „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) opatřený soukromou značkou producenta působícího ve vymezené zeměpisné oblasti a poté jej přebalit nebo nakrájet na plátky za předpokladu, že je zajištěna sledovatelnost produktu.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Vymezená zeměpisná oblast zahrnuje celý ostrov Kos. Administrativně je ostrov Kos součástí regionální jednotky Kos v regionu Jižní Egeis.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost mezi sýrem „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) a zeměpisným prostředím ostrova Kos vyplývá z jeho zvláštních vlastností, jakož i z jeho pověsti.

Na Kosu panuje středomořské podnebí, které se vyznačuje zejména teplým a suchým létem a mírnou, vlhkou zimou. Ostrov jako celek je z morfologického hlediska komplexní krajinou s odlišnými oblastmi hor, kopců a planin. Důležitou úlohu hraje topografie, neboť na hory spadne poměrně vysoké množství srážek. Z hydrologického a environmentálního pohledu tak ovlivňují níže položené oblasti ostrova s četnými prameny a planinami.

Chov ovcí a koz na ostrově Kos je stále kočovný, což znamená, že zvířata se během dne pasou na přírodních pastvinách a noc přečkávají v provizorních přístřešcích. Potrava zvířat do značné míry pochází z pastvin nízké úživnosti, které se ale vyznačují velmi bohatým složením rostlinstva.

Na ostrově lze nalézt přibližně 1 000 různých druhů rostlin. Podle programu Corine 2000 se zde nacházejí rozptýlené přírodní pastviny, z nichž dvě si zasluhují zvláštní pozornost. První z nich leží na východě ostrova a pokrývá plochu 1 119 ha. Druhá se rozkládá mezi místy Pylion, Antimacheia a Kardamaina na ploše zhruba 400 ha.

V oblastech s travními porosty rostou zejména tyto druhy rostlin: vřes, tymián, oregano, saturejka, šalvěj, planě rostoucí levandule, oman lepkavý, myrta, kopíčko, měrnice, čilimka (Calicotome villosa), astivida trnitá, třezalka tečkovaná, cist, devaterka mateřídouškolistá, Anthyllis hermanniae, Genista acanthoclada, boryt barvířský, oleandr, planika, rozmarýn, tolice křovitá, Pistacia a planě rostoucí olivovník.

Odborné znalosti a dlouholeté zkušenosti místních producentů sýra „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias), které během let získali a jež se předávají z generace na generaci, se uplatňují i při přípravě vinných kalů (possia) a při používání formy na sýr (tyrovoli) na odkapávání sýřeniny a mají rovněž podíl na tom, že zde máme tento jedinečný sýr, který se obecně těší dobré pověsti.

Produkt „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) vykazuje tyto specifické vlastnosti:

a) organoleptické vlastnosti (výrazné aroma vína a mírně nakyslou chuť);

b) charakteristický tvar a barvu („rýhovaný“, dlouhý, asymetrický válec s výrazným vroubkováním, zcela bílé barvy uvnitř a načervenalým odstínem na povrchu);

c) sýr „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) si díky svým specifickým vlastnostem vydobyl vynikající pověst v místní komunitě na ostrově Kos i v ostatních částech Řecka. Důkazem je celá řada odkazů na internetové stránky s tradičními recepty a prezentacemi slavných šéfkuchařů, jakož i články v místním tisku.

Výrobní proces je jedinečný především proto, že sýr zraje ve vinných kalech (possia), které produkují místní vinaři tradičními metodami, které používají po staletí.

Právě díky dozrávání ve vinných kalech získává sýr „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) většinu svých specifických organoleptických vlastností, především mírně kyselou chuť a výraznou vůni vína. Dobrá kvalita používaných kalů je dána tradicí produkce kvalitních vín na ostrově. Jednoznačně tomu nasvědčuje skutečnost, že různé druhy vín z ostrova Kos získaly chráněné zeměpisné označení.

Mléko, které se v procesu výroby používá, vděčí za svou kvalitu jak osobitému charakteru středomořského podnebí na ostrově, tak bohaté vegetaci na roztroušených přírodních pastvinách, na nichž se pasou plemena ovcí a koz, která se na ostrově Kos tradičně chovají a za více než sto let se místním podmínkám přizpůsobila. Bylo prokázáno, že krmivo, jímž se zvířata chovaná na mléko živí, ovlivňuje organoleptické vlastnosti mléka, které produkují. Aromatické látky obsažené v rostlinách, které zvířata spásají, totiž přecházejí do mléka.

Sýr „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) zcela vděčí za svůj jedinečný tvar („rýhovaný“, dlouhý válec s výrazným vroubkováním) formě tyrovoli, která se používá na částečné odkapávání sýřeniny. Tyrovoli je tradiční košík upletený z vysokého rákosu, který na ostrově Kos roste. Alternativně lze použít formy z plastu ve tvaru trubky s otvory pro odkapávání sýřeniny, jež jsou způsobilé pro využití v potravinářství. Vytvářejí charakteristické zářezy, které dávají sýru „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) jeho typickou podobu.

Načervenalé zabarvení povrchu sýra „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) způsobují vinné kaly (possia), ve kterých sýr dozrává.

O pověsti a tradičních vlastnostech sýra „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) svědčí významné místo, které již velmi dlouho zaujímá v životě obyvatel ostrova Kos a v jejich stravě, a jedinečný proces výroby, v jehož rámci se místní znalosti a zkušenosti předávají z generace na generaci.

Pověst sýra „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) z ostrova Kos je neodmyslitelně svázána s pověstí tamnních vín, z jejichž kalů vyráběla a dodnes vyrábí známá possia, do které se bílý kozí a/nebo ovčí sýr ponoří a dozrává v ní. Slovo possia, které označuje vinné kaly, v nichž sýr dozrává, je vlastně součástí názvu „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) [vinný sýr z Kosu/sýr ponořený do vinných kalů]. Právě dozrávání ve vinných kalech zvyšuje kvalitu sýra.

Produkt „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) si díky svým jedinečným vlastnostem vydobyl vynikající pověst v místní komunitě na ostrově Kos i v ostatních částech Řecka. Důkazem je celá řada odkazů na internetové stránky o řecké kuchyni a tradičních receptech, projevy uznání slavných šéfkuchařů a články v místním tisku. V posledních letech se sýr „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) prodává balený ve velkých řetězcích řeckých supermarketů s rychle rostoucím obratem. Je součástí „řeckých snídani“ v hotelích na ostrově a koše s produkty jihoegejského regionu, v němž jsou zejména produkty s chráněným označením původu. To svědčí o dobré pověsti, kterou na řeckém trhu má.

Pověst produktu a jeho úzké sepětí s ostrovem Kos dále dokládají tyto zmínky:

„Když se z Kosu vyvážel sýr“, článek zveřejněný 27. září 2013 v novinách To Vima tis Ko o vývozu sýra Krasotiri z ostrova Kos během turecké a italské okupace a až do roku 1960.

„Během nadvlády Turků a Italů, kdy měl chov dobytka na horách své pevné místo díky přesunu přístřešků pro zvířata právě sem, se rovněž vyrábělo velké množství sýra. Část tohoto sýra se vyvážela. Na Kos se nikdy nedovážel sýr ze zahraničí… Sýry se ponořovaly do kalů possia (červených vinných kalů) … sýry jsme namáčeli do kalů possia, a získali tak sýry červené barvy… Majitelé obchodů s potravinami a osmanští úředníci uskladňovali sýr, který se neprodal, v sudech s vinným kalem possia a v zimě ho prodávali nebo vyváželi. Během turecké nadvlády se vyváželo obrovské množství sýru.“

Úryvek dokumentuje, že pověst, kterou si sýr získal, pramenila ze zvláštní metody produkce spočívající ze zrání ve vinných kalech. Tento tradiční postup se dodnes používá a představuje po staletí přetrvávající tradicí.

V odkazu z časopisu Ta Koaka (časopis o dějinách, archeologii a folklóru na ostrově Kos), 7. vydání, zveřejněném sdružením Kos Filitas Society, Kos 2003, se lze dočíst:

Mnozí zahraniční cestovatelé, kteří ostrovem Kos v 18. a 19. století projížděli, se zmiňovali o četných vinicích na ostrově a vynikajícím víně, jehož kaly se používaly pro výrobu věhlasného druhu kalu „possia“. Je možné, že slovo „possia“ pochází z latinského „possum“, což znamená „mohu“ nebo „je to možné“. Pastevci na ostrově namáčeli různé své sýry do vinných kalů. Dělali to nejen proto, aby jej uchovali po delší dobu, ale i proto, že mu tak dodávali jedinečnou chuť vynikajícího sýra „tiri tis possas“.

Docent mlékárenských technologií G.P.A. Anfadaki ve své knize „Výroba mléka“ (2004) uvádí, že na ostrově Kos vyráběný sýr Krastiri, známý také jako sýr z vinných kalů, se ponořuje do vinných kalů.

Odkaz na sýr Krasotiri z ostrova Kos, moderní verzi starobylého sýra ponořeného do vinných kalů, na internetových stránkách www.gastronomos.gr.

Odkaz na neopakovatelnou chuť sýra Krasotiri pocházejícího z ostrova Kos na internetových stránkách www.olivemagazine.gr.

Odkaz na koš s produkty jihoegejského regionu z let 2014–2020 obsahující rovněž sýr Krasotiri Ko na internetových stránkách www.aegeanews.gr.

Článek na internetových stránkách známého řeckého znalce gastronomie (mirsinicooking) o zvláštních organoleptických vlastnostech sýra Krasotiri.

Článek na internetových stránkách slavného řeckého šéfkuchaře Iliase Mamalakise (zvláštní chuť, barva, proces produkce).

Článek o sýru Krasotiri Ko na internetových stránkách Athinorama-unami, ve kterém se např. uvádí, že sýr Krasotiri představuje po staletí přetrvávající tradici ostrova Kos.

Tradiční recept na sýrové pečivo tiropita se sýrem ponořeným do vinných kalů, který ve své knize „Tradiční a moderní recepty z ostrova Kos“ uvádí Argiro Hartofili.

Reportáž v pořadu o sýru Krasotiri – vynikajícím tradičním produktu ostrova, který odvysílala televize SKAI 15. října 2015.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_krasotiri_ko210119.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.