Sociální nakupování – Průvodce zohledňováním sociálních hledisek při zadávání veřejných zakázek (2. vydání)

(2021/C 237/01)

OBSAH

Úvod 4

Kapitola 1 – Definice, účel a přínosy společensky odpovědného zadávání veřejných zakázek 4

1.1 Společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek a jeho definice 4

1.2 Identifikace a uplatňování sociálních cílů při zadávání veřejných zakázek 6

1.3 Účel a přínosy společensky odpovědného ZVZ 9

1.4 Propojení s evropskými a mezinárodními politikami a právními předpisy 11

Kapitola 2 – Organizační strategie pro sociální nakupování 16

2.1 Uvedení společensky odpovědného ZVZ na program dne 16

2.2 Definování cílů 17

2.3 Konzultace se zúčastněnými stranami 17

2.4 Posuzování rizik, stanovení prioritních zakázek a stanovení cílů 20

2.5 Začlenění společensky odpovědného ZVZ do postupů a politik v oblasti zadávání veřejných zakázek33 22

2.6 Monitorování a hodnocení pokroku 23

Kapitola 3 – Identifikace potřeb a plánování zakázky 25

3.1 Úloha posouzení potřeb v souvislosti se společensky odpovědným ZVZ 25

3.2 Dialogse zástupci trhu 27

3.3 Jaký typ zakázky? 31

3.4 Výběr druhu zadávacího řízení 33

3.5 Definování a kritická analýza specifikací 35

3.6 Použití volitelných polí ve standardních formulářích 35

Kapitola 4 – Zadávací řízení 36

4.1 Definování předmětu a identifikace platných pravidel 36

4.2 Zjednodušený režim 38

4.3 Výhrady 41

4.4 Technické specifikace 43

4.5 Soulad s předpisy v oblasti sociálního a pracovního práva a s kolektivními smlouvami 46

4.6 Kritéria pro vyloučení a pro výběr 48

4.7 Kritéria pro zadání zakázky 51

4.8 Hodnocení nabídek a ověřování závazků 54

4.9 Mimořádně nízké nabídky 57

Kapitola 5 – Nastavení podmínek veřejné zakázky a jejich prosazování 58

5.1 Proměna závazků společensky odpovědného ZVZ v realitu 58

5.2 Podmínky plnění veřejné zakázky 59

5.3 Uzavírání zakázek na dosažení sociálních výsledků 63

5.4 Monitorování dodržování závazků 64

5.5 Využití subdodavatele 65

5.6 Řešení problémů 67

5.7 Ponaučení pro budoucí zakázky 68

Druhé vydání tohoto průvodce bylo sestaveno na základě smlouvy č. SI2.801176 – 728/PP/GRO/SME/18/D/021a mezi Evropskou komisí a sdružením ICLEI – Orgány místní správy za udržitelnost a s podporou organizace Public Procurement Analysis (PPA). Evropská komise ani nikdo jiný jednající jménem Evropské komise nenese odpovědnost za použití informací obsažených v této publikaci. Důležité upozornění Cílem tohoto průvodce je pomoci veřejným zadavatelům a podpořit osvědčené postupy. Jedná se o nezávazný dokument, který nemá vliv na práva a povinnosti stanovené v právních předpisech EU. Podléhá vývoji praxe v oblasti zadávání veřejných zakázek a judikatuře Soudního dvora Evropské unie, který je jediným orgánem příslušným k autoritativnímu výkladu práva Unie. Koncepcemi, nápady a řešeními navrženými v tomto dokumentu nejsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy a dokument může být nutné upravit s přihlédnutím k vnitrostátnímu právnímu rámci. I když byly informace uvedené v tomto průvodci pečlivě zkontrolovány, Evropská komise nepřebírá žádnou odpovědnost v souvislosti s konkrétními případy, které jsou zde uvedeny. Další informace o Evropské unii jsou k dispozici na internetu (http://europa.eu).

ÚVOD

Společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek („ZVZ“) se týká dosahování pozitivních sociálních výsledků v rámci veřejných zakázek. Zadávání veřejných zakázek se týká značného počtu lidí: uživatelů veřejných služeb, osob podílejících se na výrobě a dodávkách nebo zaměstnanců organizace zadavatele. Kromě přímo ovlivněných subjektů má společensky odpovědné ZVZ potenciál ovlivnit širší trh jak na straně poptávky, tak i nabídky.

Rozumnými nákupy mohou veřejní zadavatelé podporovat pracovní příležitosti, zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci pracovních sil, důstojné pracovní podmínky, sociální začlenění, rovnost pohlaví a zákaz diskriminace, přístupnost, koncept pro všechny uživatele (univerzální design), etický obchod a snahu o dosažení širšího souladu se sociálními standardy. U některých výrobků, stavebních prací a služeb může být dopad zvlášť výrazný, protože veřejní odběratelé ovládají velký podíl na trhu v odvětvích, jako je stavební inženýrství, zdravotnictví a doprava.

V zájmu řešení společenských výzev musí orgány veřejné správy zintenzívnit úsilí o dosažení všech aspektů udržitelnosti (sociálních/etických, environmentálních a hospodářských). Veřejní zadavatelé jsou v Evropě významnými investory a jejich výdaje v současné době představují více než 14 % hrubého domácího produktu EU. Využitím své kupní síly k výběru zboží a služeb, které přinášejí pozitivní sociální výsledky, mohou významně přispět k trvale udržitelnému rozvoji. Tento průvodce jim poskytuje podporu při zahrnutí sociálního rozměru udržitelných veřejných zakázek.

Současná pandemie COVID-19 pravděpodobně ovlivní zaměstnanost, zvýší nerovnosti, zhorší nejistotu a pracovní podmínky pracovníků na celém světě, vytvoří další tlak na poskytování určitých osobních služeb a ovlivní menší podniky. V rámci svých strategií pro obnovu budou členské státy EU muset zlepšit sociální začlenění a spravedlnost, a to prostřednictvím vzdělávání a rozvoje dovedností, zaměstnanosti a sociální a územní soudržnosti, a dále budou muset zajistit, aby zelená a digitální transformace vytvářely pracovní místa, udržitelný růst a sociálně-ekonomickou odolnost. Společensky odpovědné nákupní postupy jsou silným nástrojem, který mají vnitrostátní správní orgány zemí EU k dispozici, aby těchto cílů dosáhly.

Účelem tohoto dokumentu je zvýšit povědomí veřejných zadavatelů o potenciálních přínosech společensky odpovědného VZV a praktickým způsobem ukázat příležitosti, které nabízí právní rámec EU. V rámci přípravy tohoto průvodce Komise provedla rozsáhlé konzultace s veřejnými zadavateli, aby zjistila, jaké jsou osvědčené postupy a příklady toho, čeho lze dosáhnout. Tyto příklady jsou obsaženy v celém dokumentu.

Tento průvodce byl vytvořen pro veřejné zadavatele a také proto, aby inspiroval další subjekty podílející se na veřejných zakázkách, ať už se jedná o dodavatele nebo poskytovatele služeb, zadavatele ze soukromého sektoru, subjekty v rámci sociální ekonomiky včetně sociálních podniků nebo nevládní organizace.

Kapitoly tohoto průvodce se zabývají všemi aspekty zadávacího řízení, nad rámec řízení samotného. Podrobně popisují, jak lze v průběhu procesu začleňovat sociální aspekty, a poskytují řadu příkladů reálných postupů veřejných zadavatelů napříč EU. V kapitolách 2 až 5 následuje po většině částí seznam „osvědčených postupů“. Jejich účelem je dále usnadnit porozumění textu, a to shrnutím konkrétních podstatných bodů obsažených v každé části a toho, co mohou veřejní zadavatelé v praxi udělat, pokud chtějí k procesu zadávání veřejných zakázek zaujmout společensky odpovědný přístup.

KAPITOLA 1

Definice, účel a přínosy společensky odpovědného zadávání veřejných zakázek

1.1 Společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek a jeho definice

Cílem společensky odpovědného zadávání veřejných zakázek („ZVZ“) je řešit dopady zboží, služeb a prací zakoupených v rámci veřejného sektoru na společnost. Uznává, že zájem veřejných zadavatelů nespočívá pouze v nákupu za nejnižší cenu nebo finančně nejvýhodnější nabídky, ale také v zajištění toho, aby zadávání veřejných zakázek dosahovalo společenského přínosu (1) a předcházelo nepříznivým sociálním dopadům během plnění zakázky, nebo je zmírňovalo. Jako veřejný zadavatel můžete zvažovat sociální cíle během celého procesu zadávání veřejných zakázek, za podmínky, že nejsou diskriminační a souvisejí s předmětem smlouvy (2). V Evropské unii musí být společensky odpovědné ZVZ prováděno v souladu se směrnicemi o veřejných zakázkách z roku 2014 (3) a zásadami zakotvenými ve Smlouvě o EU (4) a Listině základních práv, jakož i mezinárodními dohodami, jako je Dohoda WTO o vládních zakázkách (GPA) a dvoustranné dohody o volném obchodu obsahující ustanovení o zadávání veřejných zakázek (5), a dále v souladu s úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením (UNCRPD) (6).

Společensky odpovědné ZVZ může být mocným nástrojem k podpoře trvale udržitelného rozvoje i k dosažení mezinárodních, národních, regionálních či místních sociálních cílů. Zadávání veřejných zakázek považuje za strategický nástroj k efektivnímu a udržitelnému vynakládání veřejných prostředků. V rámci komplexnějšího přístupu k udržitelnosti při zadávání veřejných zakázek (7) mohou být sociální aspekty kombinovány s ekologickými kritérii (8), kritérii oběhového hospodářství (9) a zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení (10). Zvyšování profesionality a podpora poskytovaná veřejným zadavatelům může výrazně usnadnit úspěšné uplatňování sociálních hledisek a jejich integraci s dalšími aspekty souvisejícími s udržitelností a kvalitou (11).

Společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek pomáhá orgánům veřejné správy dodávat svým komunitám kvalitní služby a produkty a dosahovat dalších sociálních a etických přínosů navzdory omezeným rozpočtům, čímž může přispět k boji proti negativním dopadům krize způsobené COVID-19. Obnova po pandemii bude vyžadovat, aby veřejné orgány v EU využívaly všechny dostupné nástroje k řešení negativních socioekonomických dopadů. Nebývalé finanční zdroje, které budou k dispozici v rámci nástroje pro oživení a odolnost, budou často využity prostřednictvím veřejných zakázek. Je proto zásadní, aby veřejní zadavatelé mohli plně využívat pružnosti pravidel pro zadávání veřejných zakázek, aby zajistili, že tyto zdroje budou použity k dosažení co nejvyššího pozitivního sociálního a ekonomického dopadu na jejich komunity. Odklonění od principu nejnižší ceny a zohlednění aspektů souvisejících se sociálním začleňováním, rovností, spravedlivým a inkluzivním zaměstnáváním a etickými dodávkami je pro maximalizaci efektu obnovy těchto zdrojů klíčové.

Tento průvodce obsahuje řadu příkladů společensky odpovědného ZVZ z praxe napříč EU a představuje různé přístupy k dosažení skutečných dopadů, aby posloužil jako zdroj inspirace. Další příklady osvědčených postupů z EU a třetích zemí naleznete ve dvou zprávách „Making socially responsible public procurement work: 71 good practice cases“ (12) a „Buying for social impact – Good practice from around the EU“ (13), které jsou dostupné na webových stránkách Komise týkajících se podpůrných nástrojů pro veřejné zadavatele (14).

1.2 Identifikace a uplatňování sociálních cílů při zadávání veřejných zakázek

Veřejní zadavatelé mají mnoho možností, jak do rozhodování o nákupu zahrnout konkrétní sociální aspekty. Níže je uveden neúplný seznam příkladů sociálních cílů, o jejichž dosažení můžete usilovat prostřednictvím veřejných zakázek. Nezapomeňte však, že dodržování závazných sociálních a pracovněprávních předpisů při plnění zakázky není možností, ale povinností stanovenou směrnicemi o veřejných zakázkách (15). Kapitoly 4 a 5 tohoto průvodce se zabývají způsoby, jakými můžete tyto otázky řešit v různých fázích zadávání veřejných zakázek. V závislosti na vašich cílech a předmětu zakázky byste měli zvážit, které z níže uvedených sociálních hledisek jsou pro zadávání vašich zakázek relevantní.

Podpora spravedlivých pracovních příležitostí a sociálního začlenění

Společensky odpovědné ZVZ může působit jako hnací síla pro:

— pracovní příležitosti pro mládež a starší pracovníky,

— rovnost žen a mužů (např. usnadnění nalezení rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, omezování odvětvové a profesní segregace (16), zajištění rovného zacházení na pracovišti),

— pracovní příležitosti pro osoby zažívající sociální vyloučení z důvodu dlouhodobé nezaměstnanosti, bezdomovectví, diskriminace nebo jiných faktorů zranitelnosti,

— účast na společenském dění a pracovní příležitosti pro osoby se zdravotním postižením, včetně inkluzivního a přístupného pracovního prostředí,

— lepší politiky zaměstnanosti, sociální začlenění a pracovní příležitosti pro osoby ze znevýhodněných skupin (např. migrující pracovníky, osoby s menšinovým rasovým nebo etnickým původem, náboženské menšiny, osoby s nízkým dosaženým vzděláním a osoby ohrožené chudobou a sociálním vyloučením) a

— možnosti zvyšování kvalifikace a rekvalifikace pro všechny pracovníky.

Poskytování příležitostí pro sociální ekonomiku a sociální podniky

Organizace sociální ekonomiky a sociální podniky (17) mohou pomoci při zajišťování pracovních příležitosti a sociálním začleňování, jak je uvedeno výše, a mohou zajistit sociální návratnost vašich výdajů. Například směrnice o zadávání veřejných zakázek poskytují prostor pro podporu sociálního začleňování tím, že vyhrazují smlouvy pro integrační sociální podniky nebo pro provozovatele, kteří zaměstnávají alespoň 30 % osob se zdravotním postižením nebo znevýhodněných pracovníků (18). Veřejné zadavatele rovněž vyzývají k tomu, aby zvážili rozdělení smluv na menší části, které mohou být pro organizace sociální ekonomiky a sociální podniky přístupnější (19).

Podpora důstojné práce

Mezinárodní organizace práce (MOP) definuje důstojnou práci (20) jako

„práci, která je produktivní, je zdrojem spravedlivého příjmu, je vykonávána na bezpečném pracovišti a je spojena se sociálním zabezpečením rodin, lepšími vyhlídkami na osobní rozvoj a sociální integraci, svobodou vyjádřit se k problémům, organizovat se a účastnit se rozhodování, které má vliv na život pracovníka, a všem ženám a mužům zajišťuje rovnost příležitostí a rovné zacházení“.

Podle této definice a v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030 (21) podporuje EU v rámci EU a v globálních dodavatelských řetězcích (22):

— bezpečné zaměstnání,

— spravedlivé mzdy,

— bezpečné pracovní podmínky,

— sociální ochranu,

— rovnost příležitostí a zacházení pro všechny ženy a muže,

— rovnost žen a mužů a zákaz diskriminace v přístupu k zaměstnání,

— sociální dialog a

— ochranu pracovních práv.

Zajištění dodržování sociálních a pracovních práv

Cílem EU je podporovat sociální pokrok a zlepšovat životní a pracovní podmínky evropských občanů (23). Zadávání veřejných zakázek k těmto cílům přispívá tím, že zajišťuje, že dodavatelé:

— dodržují příslušné závazky v oblasti sociálního a pracovního práva stanovené právem Unie, vnitrostátním právem a kolektivními smlouvami v souladu s právem EU,

— dodržují základní úmluvy MOP,

— dodržují zásadu rovného zacházení mezi ženami a muži včetně zásady stejné odměny za rovnocennou práci (24) a podpory rovnosti žen a mužů (25),

— dodržují předpisy o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a

— bojují proti diskriminaci na základě např. pohlaví, věku, zdravotního postižení, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo víry či sexuální orientace a vytvářejí rovné příležitosti.

Přístupnost a koncept pro všechny uživatele (univerzální design)

Nákup zboží, služeb a stavebních prací, které jsou přístupné všem, včetně osob se zdravotním postižením, je základním aspektem společensky odpovědného ZVZ a povinností v rámci veřejných zakázek. Článek 42 směrnice 2014/24/EU a čl. 60 odst. 1 směrnice 2014/25/EU stanoví, že „technické specifikace (se) kromě řádně odůvodněných případů vypracovávají tak, aby zohledňovaly kritéria přístupnosti pro osoby s postižením nebo koncept pro všechny uživatele“.

Toto ustanovení podporuje soulad vnitrostátních orgánů s Úmluvou o právech osob se zdravotním postižením (26), jíž je EU a všechny její členské státy smluvní stranou. Úmluva o právech osob se zdravotním postižením stanoví povinnosti týkající se přístupnosti a související výbor Úmluvy označil nákupy splňující kritéria přístupnosti jako klíčovou záležitost pro státní správu (27).

Úmluva (28) rovněž uznává význam, jaký má pro osoby se zdravotním postižením „osobní nezávislost a samostatnost, včetně svobody volby“ a „příležitost se aktivně zapojovat do rozhodovacích procesů o politikách a programech, zejména těch, které se jich přímo týkají“. Jinými slovy, veřejní zadavatelé:

— by měli usilovat o nákup, při kterém jsou uznávány potřeby osob se zdravotním postižením a tyto osoby jsou zapojovány do procesu nákupu. Posouzení potřeb a zapojení dodavatelů k zajištění účinných veřejných služeb, které zohledňují cíle sociálního a profesního začlenění a specifické potřeby vašich uživatelů, se týká kapitola 3 tohoto průvodce,

— musí zohledňovat přístupnost v technických specifikacích (29) za účelem zajištění přístupu osob se zdravotním postižením například k veřejným službám, veřejným budovám, hromadné dopravě, veřejným informacím a zboží a službám v oblasti informační a komunikační technologie (IKT) včetně webových aplikací a

— mohou uplatňovat kritéria pro zadání zakázky nabídkám s vyššími standardy přístupnosti, než jsou ty, které jsou stanoveny v technických specifikacích,

— mohou zahrnovat také ustanovení o plnění zakázky s cílem zajistit, aby zakoupené služby byly provedeny způsobem, který zajistí přístupnost výsledku na základě univerzálního designu.

Úcta k lidským právům a řešení otázky etického obchodu

Veřejné zakázky lze využít k ošetření sociálních problémů v rámci dodavatelských řetězců, jako například dodržování lidských práv (30) nebo zásad spravedlivého obchodu (Fair Trade). Dodržování základních lidských práv je nezbytnou součástí veškerých obchodních vztahů uzavřených státem, jak je stanoví obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv (31). Kromě toho Soudní dvůr Evropské unie (SDEU) v roce 2012 rozhodl, že zvážení aspektu spravedlivého obchodu může být součástí rozhodnutí o zadávání veřejných zakázek (32), což se odráží i ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek (33).

Široký rozsah veřejných zakázek (34), jakož i globální povaha určitých dodavatelských řetězců, s sebou nese riziko, že se zadáváním vašich zakázek může být spojeno porušování lidských práv. Případy, jako byl požár v továrně Rana Plaza v Bangladéši, jsou dobře známy, avšak nebezpečné a nelidské pracovní podmínky existují i v rámci Evropy. Směrnice o zadávání veřejných zakázek vyžadují vyloučení hospodářských subjektů odsouzených pravomocným rozsudkem o využívání dětské práce a jiných forem obchodování s lidmi a všichni veřejní zadavatelé by měli ověřovat dodržování základních úmluv MOP (35). Tento průvodce se rovněž zabývá tím, jak lze při zadávání veřejných zakázek chránit lidská práva:

— zvyšováním transparentnosti v dodavatelských řetězcích, mimo jiné prostřednictvím monitorování subdodavatelů a jejich subdodavatelů,

— analýzou konkrétních rizik v rámci dodavatelských řetězců,

— požadavkem, aby dodavatelé a subdodavatelé přijali opatření ke zlepšení podmínek pracovníků v dodavatelském řetězci a aby řešili potenciální nebo zjištěná porušování lidských práv ve výrobním procesu a

— podporou přísných dodavatelských kodexů chování pro společenskou odpovědnost.

Poskytování vysoce kvalitních sociálních, zdravotních, vzdělávacích a kulturních služeb

Směrnice o zadávání veřejných zakázek stanoví pro určité sociální, zdravotní, vzdělávací a kulturní služby, jakož i různé další kategorie (36)„zjednodušený režim“. Veřejní zadavatelé by měli zohlednit „kvalitu, návaznost, přístupnost, přijatelné ceny, dostupnost a komplexnost služeb, zvláštní potřeby různých kategorií uživatelů, včetně znevýhodněných a zranitelných skupin, účast a posílení možností uživatelů a inovace“ (37). Při nákupu sociálních služeb lze použít také kvalitativní normy, jako je například dobrovolný evropský rámec kvality sociálních služeb z roku 2010 (38). Část 4.2 se zabývá způsoby, jakými veřejní zadavatelé uplatnili zjednodušený režim k dosažení sociálních přínosů.

Stanovení a dosažení cílů inteligentního a společensky odpovědného ZVZ v Nantes (Francie) Účel veřejné zakázky Metropolitní oblast Nantes uplatňuje odpovědné zadávání veřejných zakázek od roku 2001. V roce 2017 byl přijat program podpory odpovědného nákupu („SPAR“), jehož cílem je posílení soudržnosti četných iniciativ vytvořených za posledních 15 let a posílení vazeb mezi zadáváním veřejných zakázek a iniciativami na podporu malých a středních podniků. Přístup V rámci programu SPAR byl vytvořen interní průvodce pro provádění odpovědného zadávání veřejných zakázek, který zdůrazňoval praktické metody a podporu dostupnou v místní oblasti, a dále byla navržena struktura správy programu SPAR dohlížející na vývoj, provádění a monitorování opatření pro odpovědné nakupování: — Na politické úrovni jsou všichni příslušní volení členové městské rady informováni o nadcházejících investicích, aby pro každou z nich společně rozhodli o sociálních a environmentálních ustanoveních. Tito radní rovněž pravidelně hodnotí dopad programu SPAR. — Na technické úrovni spolupracuje tým pro zadávání veřejných zakázek se sítí ambasadorů sociální odpovědnosti podniků (CSR) na každém ředitelství. Zadavatelé podporují provozní ředitelství při začleňování sociálních a environmentálních ustanovení do nákupů a při hodnocení kvality obdržených nabídek. Výsledky Mezi klíčové úspěchy společensky odpovědného ZVZ v Nantes za poslední dva roky patří: — ustanovení o začlenění ve 143 zakázkách na stavební práce a 1 918 zakázkách na služby, což představuje 326 448 hodin zaměstnání pro osoby se ztíženým přístupem na trh práce, — zaměření na diverzifikaci smluv s ustanoveními o začlenění za účelem rozšíření okruhu dotčených osob (např. smlouvy na stavební práce zahrnují více nezaměstnaných mužů než žen), — ustanovení týkající se boje proti diskriminaci v několika zkušebních smlouvách, což bylo oceněno udělením známky diverzity městu Nantes, — využití vyhrazených zakázek, které městu Nantes umožňují omezit výběrové řízení na chráněné dílny, je-li to vhodné. Získané poznatky Definování, monitorování a aktualizace sociálních a environmentálních kritérií zahrnutých do politiky zadávání veřejných zakázek ve spolupráci se všemi zúčastněnými stranami má zásadní význam pro úspěch odpovědného zadávání veřejných zakázek. Vyžaduje identifikaci vyhrazených zdrojů a implementaci příslušných ověřovacích nástrojů.

1.3 Účel a přínosy společensky odpovědného ZVZ

Na své nejzákladnější úrovni si společensky odpovědné ZVZ klade za cíl zajistit dodržování zákonných povinností v sociální oblasti. Směrnice o zadávání veřejných zakázek vyžadují, aby členské státy EU přijaly „vhodná opatření“ k zajištění toho, aby hospodářské subjekty při plnění veřejných zakázek dodržovaly platné právo Evropské unie, vnitrostátní právo, kolektivní smlouvy a ustanovení mezinárodního sociálního a pracovního práva a práva v oblasti životního prostředí (39). Přestože členské státy provádějí tato ustanovení různými způsoby, je jasné, že při zadávání veřejných zakázek nelze sociální závazky ignorovat, v neposlední řadě v zájmu ochrany před nekalou soutěží ze strany subjektů, které tato pravidla nedodržují.

Prohlášení č. 22 Amsterodamské smlouvy o osobách se zdravotním postižením již naznačilo, že při vypracovávání opatření s cílem postupného vytvoření vnitřního trhu musí orgány Společenství zohlednit potřeby osob se zdravotním postižením (40). Podle Lisabonské smlouvy má Evropa dosáhnout „vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství směřujícího k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku“, přičemž „bojuje proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci, […] podporuje sociální spravedlnost a ochranu, rovnost žen a mužů, mezigenerační solidaritu a ochranu práv dítěte“ (41). Rozsah veřejných zakázek a jejich význam pro vnitřní trh z nich činí cenný nástroj k dosažení těchto ambicí. Společensky odpovědné ZVZ může rovněž přispět k plnění mezinárodních závazků, jako jsou cíle udržitelného rozvoje OSN (42). Udržitelný rozvoj vyžaduje, aby hospodářské subjekty vyslechly a zohlednily názory a práva jednotlivců, komunit a skupin občanské společnosti (43). Těmito tématy se dále zabývají kapitoly 2 a 3.

Kromě povinností stanovených ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek a dalších právních předpisech pomáhá uplatňování společensky odpovědného ZVZ veřejným zadavatelům:

Identifikovat rizika nedodržení předpisů v oblasti sociálního a pracovního práva

Organizace, které aktivně provádějí společensky odpovědné ZVZ, pravděpodobněji identifikují rizika nedodržení právních předpisů, které se vztahují přímo na ně nebo na jejich dodavatele. Žádný veřejný orgán nechce být spojován s nelegálními či neetickými pracovními praktikami vyskytujícími se v jakékoliv fázi dodavatelského řetězce. Politiky a opatření v oblasti společensky odpovědného ZVZ vám pomohou identifikovat rizika v dodavatelském řetězci a minimalizovat je během zadávání a řízení zakázek.

Stimulovat sociálně uvědomělé trhy

Společensky odpovědné ZVZ může vytvářet poptávku a pobídky pro odpovědnější a udržitelnější výrobu. Veřejní zadavatelé mohou stimulovat inovace a hospodářskou soutěž tím, že budou po trhu vyžadovat tvorbu nových a sociálně udržitelnějších řešení. Dále může podpořit rozvoj podniků, které kromě ekonomické výkonnosti usilují také o pozitivní dopad na celou společnost, jako jsou sociální podniky. Například specifikace produktů IKT, které jsou přístupné pro osoby se zdravotním postižením, může podpořit uvádění lepších a dostupnějších produktů na trh.

Prokazovat sociálně citlivou správu

Společensky odpovědné ZVZ můžete využít k zajištění toho, že reagujete na hodnoty a potřeby komunity, jakož i na rostoucí poptávku veřejnosti po tom, aby správní orgány jednaly ve svých činnostech společensky odpovědně. Může tak pomoci zvýšit úroveň důvěry veřejnosti ve správní orgány. Společensky odpovědné ZVZ může mít pozitivní vliv i na zaměstnance plnící zakázku, kteří vytvářejí přidanou hodnotu pro své komunity.

Podporovat integraci a začlenění

Společensky odpovědné ZVZ podporuje integraci a začleňování často marginalizovaných skupin ve společnosti (například osob se zdravotním postižením, osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením či menšin) do tržních aktivit. Společensky odpovědné ZVZ může vytvářet příležitosti pro podniky vlastněné těmito skupinami, jakož i odbornou přípravu a zaměstnání. Společensky odpovědné ZVZ rovněž ilustruje, jak se mohou sociální a ekonomické aspekty vzájemně posilovat, například sociální podniky poskytující veřejné služby způsobem, který vytváří další hodnoty prostřednictvím sociálních výsledků a dopadů.

Zajišťovat efektivnější veřejné výdaje

Objem veřejných zakázek a meze stanovené pro přímé sociální intervence z důvodu rozpočtových omezení mohou ze zadávání veřejných zakázek učinit oblast přitažlivou pro prosazování sociálních cílů. Strategické zadávání veřejných zakázek poskytuje příležitosti, jak prostřednictvím stávajících, plánovaných rozpočtů pozitivně a inovativně přispět k řešení společenských výzev.

1.4 Propojení s evropskými a mezinárodními politikami a právními předpisy

Tento průvodce se zaměřuje na požadavky a příležitosti pro společensky odpovědné ZVZ, které vyplývají ze směrnic o zadávání veřejných zakázek. Na evropské i vnitrostátní úrovni však existuje mnoho dalších relevantních nástrojů, které ovlivňují uplatňování společensky odpovědného ZVZ. V této části jsou uvedeny některé z nejdůležitějších předpisů a politik ovlivňujících společensky odpovědné ZVZ.

Na ochranu pracovníků v celé Evropě byly vytvořeny předpisy v oblasti pracovního práva a nediskriminace v EU. Tyto právní předpisy přiznávají pracovníkům práva týkající se rovného zacházení a nediskriminace (44), informací o jejich pracovních podmínkách, sladění soukromého a pracovního života (45), práva týkající se nestandardních pracovních smluv (46), regulace pracovní doby, ochrany zdraví a bezpečnosti a informování zaměstnanců a projednávání s nimi (47).

Tyto právní předpisy zavazují dodavatele a subdodavatele v EU a veřejní zadavatelé musí zajistit, aby tato ustanovení byla prováděna na všech pracovištích. Podrobnější informace o příslušných právních předpisech jsou uvedeny níže a v kapitolách 4 a 5.

Evropská komise diskutuje a spolupracuje s různými zúčastněnými stranami ve všech členských státech EU na prosazování postupů podporujících kvalitní a důstojnou práci při zadávání veřejných zakázek. V posledních letech vypracovali evropští sociální partneři, zejména odbory a organizace zaměstnavatelů, několik odvětvových příruček týkajících se získávání nejlepší hodnoty, často za finanční podpory Komise. Tyto příručky se týkají smluvních stravovacích služeb (48), soukromých bezpečnostních služeb (49) a průmyslových úklidových služeb (50). Tyto referenční příručky zdůrazňují přínosy pořizování služeb na základě kritérií kvality a finančně nejvýhodnější nabídky. Příručky rovněž uvádějí konkrétní příklady v oblasti zakázek na bezpečnostní, úklidové a stravovací služby, které ukazují, jak přístup založený na kvalitě vyžaduje spravedlivé pracovní podmínky pro zaměstnance. Existuje také příručka pro zadávání veřejných zakázek v oblasti inženýrských služeb, která obsahuje náměty na zohlednění sociálních aspektů (51).

Evropský pilíř sociálních práv

V roce 2017 vyhlásil Evropský parlament, Rada a Komise evropský pilíř sociálních práv stanovující zásady spravedlivější a inkluzivnější Evropské unie, přičemž jádrem evropské agendy se staly sociální priority (52).

V lednu 2020 předložila Evropská komise sdělení „Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci“ (53), které obsahuje první úvahy o akčním plánu k provádění evropského pilíře sociálních práv. Zmiňuje také společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek jako nástroj k využívání stávajících fondů způsobem, který podporuje začlenění a pracovní příležitosti.

Na úrovni EU byly rovněž přijaty konkrétní právní předpisy, které tuto ambici spravedlivější a inkluzivnější Evropské unie zavádějí do praxe a ovlivňují postupy zadávání veřejných zakázek. Směrnice (EU) 2019/1152 o transparentních a předvídatelných pracovních podmínkách má zajistit, aby všichni pracovníci, včetně těch v „nestandardních“ formách zaměstnání, měli přístup k informacím o svých pracovních podmínkách a nevztahovaly se na ně nepřiměřené podmínky. Konkrétně vyžaduje, aby do roku 2022 všichni pracovníci v EU:

— měli přístup k písemným informacím o podstatných aspektech jejich práce od začátku pracovního vztahu,

— nepodléhali zkušební době delší než šest měsíců, pokud to nevyžadují výjimečné okolnosti,

— měli možnost hledat si další zaměstnání, přičemž budou zakázány doložky o výlučnosti, pracovníci nebudou vystaveni nepříznivému zacházení a uloží se omezení na ustanovení o neslučitelnosti,

— věděli v dostatečně přiměřeném předstihu, kdy bude práce probíhat,

— obdrželi písemnou odpověď na žádost o převod na jinou, bezpečnější práci a

— měli zaručeno bezplatné školení, které má zaměstnavatel povinnost poskytovat.

Kromě toho musí členské státy uzákonit pravidla, která zabrání zneužívání práce na zavolanou, jako jsou ujednání, v rámci kterých zaměstnavatel nezaručuje pracovníkům práci (často označované jako „smlouvy na nulový počet hodin“). Pracovníci mají v případě nedodržení předpisů ze strany jejich zaměstnavatele k dispozici také silný soubor ustanovení o vymáhání souladu.

Smlouvy o veřejných zakázkách mohou zahrnovat ustanovení zajišťující, že zaměstnavatelé budou tyto podmínky dodržovat (jak dodavatelé, tak i subdodavatelé), a stanovící příslušné sankce v případě jejich porušení.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1158 ze dne 20. června 2019 o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem rodičů a pečujících osob a o zrušení směrnice Rady 2010/18/EU, kterou mají členské státy povinnost provést do 2. srpna 2022, zavádí několik nových minimálních nároků v oblasti dovolené z rodinných důvodů a pružného uspořádání práce, včetně:

— otcovské dovolené: otcové / rovnocenní druzí rodiče mohou v době narození dítěte čerpat alespoň deset pracovních dní otcovské dovolené kompenzované alespoň na úrovni nemocenské,

— posílení stávajícího práva na čtyři měsíce rodičovské dovolené tím, že dva ze čtyř měsíců budou nepřenosné z jednoho rodiče na druhého a že tato dovolená bude kompenzována na odpovídající úrovni. Rodiče mají rovněž právo čerpat dovolenou pružným způsobem,

— zavedení pečovatelské dovolené pro pracovníky, kteří poskytují osobní péči nebo pomoc rodinnému příslušníku nebo osobě žijící s tímto pracovníkem ve společné domácnosti. Pracující pečující osoby mohou čerpat pět dní ročně,

— rozšíření stávajícího práva požadovat pružné uspořádání práce (zkrácená pracovní doba, pružná pracovní doba a flexibilita v místě práce) na všechny pracující rodiče dětí do nejméně osmi let věku a na všechny pečující osoby.

Smlouvy o zadávání veřejných zakázek mohou i v tomto případě obsahovat ustanovení zajišťující, že zaměstnavatelé, včetně dodavatelů i subdodavatelů, budou tyto podmínky dodržovat.

Další připravované iniciativy Komise v oblasti udržitelnosti a pracovních práv (např. návrh směrnice o přiměřených minimálních mzdách v Evropské unii (54)) mohou v blízké budoucnosti rovněž ovlivnit provádění smluv o veřejných zakázkách.

Evropský akt o přístupnosti

Směrnice (EU) 2019/882 o požadavcích na přístupnost u výrobků a služeb (55), známá jako evropský akt o přístupnosti, stanoví společné normy a povinnosti pro harmonizaci požadavků na přístupnost pro určité výrobky a služby. V důsledku toho zajistí, že osoby se zdravotním postižením a starší lidé budou mít přístup k produktům a službám. Rovněž odráží povinnost stanovenou Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením usnadňovat státům, které jsou smluvními stranami úmluvy, dodržování povinností týkajících se přístupnosti. Dále také zajišťuje, aby osoby se zdravotním postižením měly příležitost aktivně se zapojovat do rozhodovacích procesů o politikách a programech, zejména těch, které se jich přímo týkají. Směrnice se vztahuje na následující produkty a služby (56):

— počítače a operační systémy

— platební terminály a bankomaty

— zařízení pro výdej lístků a jízdenek a odbavovací kiosky

— interaktivní samoobslužné terminály poskytující informace

— chytré telefony

— televizní zařízení související se službami digitální televize

— telefonní služby a související zařízení

— přístup k audiovizuálním mediálním službám, jako je televizní vysílání a související zařízení pro spotřebitele

— určité služby související s leteckou, autobusovou, železniční a vodní osobní dopravou

— bankovní služby pro spotřebitele

— elektronické knihy

— elektronické obchodování

— příjem komunikací na jednotné evropské tísňové číslo „112“

Povinné požadavky na přístupnost pro tyto produkty a služby budou platit od roku 2025 (57).

Zlepšení přístupnosti pitných fontán v Baskicku (Španělsko) Úvod / účel veřejné zakázky Aby vyřešila problematiku plastového odpadu a snížila výdaje za balenou vodu, rozhodla se společnost Mutualia, která poskytuje sociální služby a lékařskou péči a provozuje 17 středisek v Baskicku, že nainstaluje pitné fontány napojené na veřejnou vodovodní síť a bude poskytovat vodu z vodovodu namísto kupování balené vody. Cílem bylo nabídnout vysoce kvalitní pitnou vodu různých teplot. Přístup Zakázka, jejíž hodnota nedosahovala prahové hodnoty EU, byla zadána ekonomicky nejvýhodnější nabídce vážené podle ceny (50 %) a kvality (50 %). Kritéria kvality zahrnovala aspekty přístupnosti, jako je výška fontán a jednoduchost použití pro osoby se sníženou pohyblivostí. Společnost Mutualia udělila více bodů společnosti, která nabídla vodní zařízení snadno použitelná pro osoby se zrakovým postižením nebo pro osoby se sníženou pohyblivostí rukou či paží. Výsledky V lednu 2019 společnost Mutualia ve svých 17 střediscích instalovala 40 nových pitných fontán a svým zaměstnancům poskytla opakovaně použitelné lahve na vodu. Tato společnost tak každoročně ušetří přibližně 17 000 EUR za vodu pro své pacienty, zaměstnance a návštěvníky. Díky zahrnutí požadavků na přístupnost zahrnovala vítězná nabídka větší tlačítka pro identifikaci druhu vody. Kromě toho jsou sklenice umístěny v takové poloze, která usnadňuje lidem na invalidním vozíku jejich použití a plnění. Kromě umístění sklenic vzala společnost Mutualia v úvahu také výšku místa, kde se plní sklenice, a udělila více bodů zařízením s níže umístěným plnicím otvorem. Získané poznatky Zahrnutím kritérií přístupnosti dokázala společnost Mutualia zajistit, aby zakoupené pitné fontány fungovaly pro všechny pacienty a návštěvníky zdravotního střediska. Tím, že všem umožňuje přístup k zařízením pro doplnění vody, pomáhá lidem, aby zůstali hydratovaní a zdraví, ale také šetří náklady v odhadované výši 17 000 EUR a významně snižuje objem plastového odpadu. Zdroj: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue_91_Case_Study_173_Mutualia.pdf

Podle čl. 42 odst. 1 směrnice 2014/24/EU a čl. 60 odst. 1 směrnice 2014/25/EU musí být požadavky na přístupnost stanovené v právních aktech EU zahrnuty do technických specifikací u všech veřejných zakázek určených k použití fyzickými osobami bez ohledu na to, zda veřejností nebo zaměstnanci veřejného zadavatele. Pokud jsou právním aktem Unie přijaty závazné požadavky na přístupnost, směrnice 2014/24/EU a 2014/25/EU dále vyžadují, aby byly technické specifikace, pokud jde o kritéria přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením nebo koncept pro všechny uživatele, stanoveny odkazem na tento akt. Evropský akt o přístupnosti stanoví takové závazné požadavky na přístupnost výrobků a služeb, na něž se vztahuje. Tyto povinné požadavky na přístupnost zajišťují, že produkty a služby jsou navrhovány a vyráběny tak, aby maximalizovaly jejich předvídatelné použití osobami se zdravotním postižením. Pokud je to možné, měly by být rovněž doplněny přístupnými informacemi uvedenými na výrobku o jejich funkcích a funkcích přístupnosti. V zadávací dokumentaci můžete odkazovat na harmonizované normy nebo technické specifikace pro požadavky na přístupnost dodávek produktů nebo služeb vypracované evropskými normalizačními organizacemi, například na normu EN 17161:2019 o přístupnosti.

Pro produkty a služby, které nespadají do oblasti působnosti evropského aktu o přístupnosti, nejsou požadavky tohoto aktu na přístupnost závazné. Pokud však evropský akt o přístupnosti nebo jiné právní předpisy EU stanoví pravidla a povinnosti týkající se přístupnosti pro jakýkoliv produkt nebo službu a pokud jsou tyto vlastnosti, prvky nebo funkce v souladu s příslušnými požadavky evropského aktu o přístupnosti, lze předpokládat, že jsou v souladu i s ostatními právními předpisy, není-li stanoveno jinak. Veřejní zadavatelé se v každém případě mohou rozhodnout uplatnit požadavky na přístupnost, které jdou nad rámec požadavků na přístupnost stanovených v právních předpisech EU. Evropský akt o přístupnosti zahrnuje také dobrovolné požadavky na přístupnost v zastavěném prostředí používaném klienty služeb, na které se vztahuje akt samotný. Členské státy se mohou rozhodnout, že budou dodržování těchto požadavků vyžadovat (58).

Revidovaná směrnice o vysílání pracovníků

Vyslaným pracovníkem je osoba, která po omezenou dobu vykonává svou práci na území jiného členského státu EU, než ve kterém obvykle pracuje (59). V EU jsou přibližně 3 miliony vyslaných pracovníků (60), z nichž mnozí se podílejí na poskytování veřejných služeb či stavebních prací. Směrnice o vysílání pracovníků (61) byla poprvé přijata v roce 1996 a významně pozměněna v roce 2018. Jejím cílem je vyvážit svobodu poskytování služeb přes hranice a ochranu pracovníků. Revize z roku 2018 posílila zásadu rovnosti mezi vyslanými pracovníky a pracovníky v hostitelském státě, včetně rovného odměňování. Podle revidované směrnice o vysílání pracovníků (62) mají vyslaní pracovníci v hostitelském státě nárok na všechny povinné (63) pracovní podmínky, které se vztahují na:

a) maximální délky pracovní doby a minimální doby odpočinku;

b) minimální délky placené dovolené za kalendářní rok;

c) odměny, včetně sazeb za přesčasy (toto písmeno se nevztahuje na doplňkové podnikové systémy zaopatření v důchodu);

d) podmínky poskytování pracovníků, zejména poskytování pracovníků prostřednictvím podniků pro dočasnou práci;

e) ochranu zdraví, bezpečnost a hygienu při práci;

f) ochranná opatření týkající se pracovních podmínek těhotných žen nebo žen krátce po porodu, dětí a mladistvých;

g) rovné zacházení pro muže a ženy a ostatní ustanovení o zákazu diskriminace;

h) podmínky ubytování pracovníků, pokud je ubytování poskytováno zaměstnavatelem pracovníkům mimo jejich obvyklé místo výkonu práce;

i) příspěvky nebo náhrady výdajů na pokrytí cestovních výdajů a výdajů na stravu a ubytování pro pracovníky mimo domov z profesních důvodů.

Po 12 měsících – nebo, je-li to odůvodněno zaměstnavatelem, 18 měsících – se na vyslaného pracovníka začnou vztahovat všechny povinné podmínky pracovního práva hostitelského státu, s výjimkou a) určitých podmínek týkajících se uzavírání pracovních smluv a jejich ukončování, včetně konkurenčních doložek a b) doplňkových systémů důchodového zabezpečení v zaměstnání.

Veřejní zadavatelé by si měli být těchto požadavků vědomi při hodnocení nabídek a monitorování dodržování pracovního práva.

Úmluvy MOP

Základní úmluvy Mezinárodní organizace práce (MOP) jsou výslovně zmíněny ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek (64) a vnitrostátní zákony a předpisy v oblasti zadávání veřejných zakázek rovněž často vyžadují dodržování úmluv MOP. Osm základních úmluv se zabývá:

1. svobodou sdružování a ochranou práva odborově se organizovat

2. právem organizovat se a kolektivně vyjednávat

3. nucenou prací

4. odstraněním nucené práce

5. minimálním věkem

6. nejhoršími formami dětské práce

7. rovností v odměňování

8. diskriminací (v zaměstnání a povolání) Vytvoření pracovní skupiny pro monitorování pracovních podmínek dodavatelů v Kodani (Dánsko) Účel veřejné zakázky Město Kodaň podniká kroky proti sociálnímu dumpingu začleňováním pracovních doložek do smluv s cílem zajistit spravedlivé pracovní podmínky pro všechny zaměstnance pracující pro jeho dodavatele a subdodavatele. Přístup 1) Spravedlivá mzda a pracovní podmínky 2) Spravedlivá hospodářská soutěž pro všechny podniky 3) Více učňovských pozic a pracovních stáží pro mladé lidi ve vzdělávacím systému Zaměstnanci dodavatelů města Kodaň a jejich subdodavatelů pracující v Dánsku mají nárok na minimální odměnu, včetně sazeb za přesčasy, maximální délku pracovní doby a minimální dobu odpočinku a minimální délku placené dovolené za kalendářní rok v souladu s pracovní doložkou a směrnicí. Výsledky Město Kodaň zřídilo pracovní skupinu složenou z devíti osob, která monitoruje dodržování pracovních doložek všemi dodavateli, včetně subdodavatelů. Pracovní může kdykoliv navštívit jakýkoliv typ pracoviště v Dánsku. Mzdové a pracovní podmínky dodavatelů působících v různých oblastech, jako je stavebnictví, úklid a doprava, jsou pečlivě sledovány. Každý rok se provádí přibližně 600 kontrol dodržování předpisů. Zhruba jedna třetina z toho jsou kontroly na místě a zbytek tvoří šetření podmínek konkrétních zaměstnanců na základě dokumentace o mzdě, pracovní době, daních atd. Pracovní skupina zaujímá při svých šetřeních přístup založený na rizicích a hlavní úsilí zaměřuje na oblasti, ve kterých je shledáno nejvyšší riziko nedodržování předpisů. V případě porušení je zahájen dialog se zaměstnavatelem. V případě, že nedojde k nápravě, musí zaměstnavatel zaplatit pokutu a v konečném důsledku má město právo smlouvu zrušit. Získané poznatky Ukázalo se, že přístup založený na návštěvách prováděných interními agenty je efektivnější než externí zajišťování monitoringu pracovních podmínek. Obecně platí, že hlavní dodavatel nese odpovědnost za všechna porušení v dodavatelském řetězci. K většině porušení dochází v dodavatelském řetězci na úrovni subdodavatelů a jejich subdodavatelů. Při podezření na porušení smlouvy je zásadní shromáždit informace o totožnosti pracovníků zaměstnaných na místě a jejich přesné pracovní době. To může být někdy obtížný úkol. Město Kodaň zahájilo pilotní projekt, kdy pracovníci musí svůj vstup na pracoviště a jeho opuštění evidovat pomocí průkazu totožnosti. Tento systém usnadňuje zacílení na smlouvy se zvýšeným rizikem sociálního dumpingu tím, že poskytuje informace o počtu zaměstnaných pracovníků, typu práce, formě zaměstnání, pracovní době atd.

Směrnice o opožděných platbách (65)

Méně než 40 % obchodních transakcí v EU je zaplaceno v souladu s podmínkami dohodnutými ve smlouvě. Dopady opožděných plateb přesahují rámec konkrétních smluvních vztahů, protože se přelévají do celé ekonomiky. Když jsou obchody zaplaceny pozdě, pracovní místa se stanou nadbytečnými, platby dodavatelům se zpožďují a investiční plány se odkládají. Celý dodavatelský řetězec je vystaven riziku a stává se méně odolným.

Včasná platba je povinností podle směrnice o opožděných platbách (66). Tato povinnost platí jak v obchodních transakcích mezi orgány veřejné moci a podniky, tak i mezi podniky navzájem. Veřejní zadavatelé musí zajistit okamžité platby svým dodavatelům provedením plateb ve lhůtě 30 dnů, jak stanoví směrnice (tato lhůta může být 60 dnů v případě veřejných subjektů národní zdravotní služby, je-li to relevantní) (67). Kromě toho existují opatření, která mohou veřejní zadavatelé přijmout během procesu zadávání veřejných zakázek, aby zvýšili pravděpodobnost, že subdodavatelům budou během plnění zakázky platby uhrazeny bez prodlení. Více informací o tomto tématu najdete v části 5.5.

KAPITOLA 2

Organizační strategie pro sociální nakupování

2.1 Uvedení společensky odpovědného ZVZ na program dne

Společensky odpovědné ZVZ si vyžaduje vedení a odhodlání napříč řídicími strukturami, od politické úrovně až po klíčové subjekty s rozhodovací pravomocí a osoby spravující rozpočet. Tato kapitola zkoumá, jak lze tento závazek zajistit, a uvádí příklady organizačních strategií pro společensky odpovědné ZVZ.

Zdůrazněte přínosy a příležitosti

V menších i větších komunitách může společensky odpovědné ZVZ pomoci k dosažení měřitelného pokroku v naplňování sociálních cílů, jako je ochrana lidských práv, podpora rovnosti a vytváření vysoce kvalitních pracovních míst a začleňování. V zásadě by tedy mělo být snadné zajistit vysokou podporu pro jeho provádění.

Společensky odpovědné ZVZ může přispět také k naplňování globálních cílů. Například cíl udržitelného rozvoje OSN č. 12 – „zajistit udržitelnou spotřebu a výrobu“ – vyzývá vlády, aby prosazovaly používání postupů zadávání veřejných zakázek podporujících program udržitelného rozvoje (cíl 12.7) (68).

Zabývejte se výzvami a obavami

Přijetí strategie společensky odpovědného ZVZ vyžaduje, abyste ošetřili možné obavy vedení, manažerů a osob spravujících rozpočet, včetně vnímaných dodatečných nákladů a zdrojů potřebných k sociálnímu nakupování.

Účinným způsobem, jak ukázat přínosy společensky odpovědného ZVZ, je ukázat jeho příklady v praxi, ať už jsou to příklady z vaší organizace nebo od jiných veřejných zadavatelů. Tento průvodce obsahuje mnoho případových studií, které ukazují nákladově efektivní a sociálně odpovědné zadávání veřejných zakázek.

Kromě toho zdůrazněte náklady vyplývající z nečinnosti, jako například riziko poškození pověsti, nedodržování právních předpisů, nesplnění cílů nebo nepřímé náklady v důsledku sociálních problémů veřejného sektoru.

Osvědčené postupy

— Zajistěte vysokou podporu společensky odpovědného ZVZ zdůrazněním závazků a příležitostí, jakož i rizik vyplývajících z nečinnosti. Podpořte své argumenty reálnými příklady společensky odpovědného zadávání veřejných zakázek z vaší organizace nebo jiných subjektů.

2.2 Definování cílů

Jak je popsáno v kapitole 1, při zadávání veřejných zakázek může vyvstat mnoho různých sociálních hledisek. Tvorba strategie společensky odpovědného ZVZ může pomoci s určením, na co se při sociálním nakupování zaměřit.

Identifikujte existující cíle

Zvažte založení cílů společensky odpovědného ZVZ na existujících evropských, národních, regionálních či lokálních prioritách, jako je sociální začleňování nebo tvorba pracovních příležitostí pro znevýhodněné skupiny. Identifikujte tyto priority a zvažte možný přínos veřejných zakázek k jejich realizaci.

Zmapujte politiky a činnosti v oblasti zadávání veřejných zakázek

Je možné, že jako veřejný zadavatel již uplatňujete politiky zadávání veřejných zakázek, například politiky zelených nebo udržitelných veřejných zakázek nebo inovační či průmyslové strategie zaměřené na konkrétní odvětví. Zmapujte stávající cíle a činnosti v oblasti zadávání veřejných zakázek a identifikujte příležitosti ke sladění společensky odpovědného ZVZ s těmito cíli.

Identifikací stávajících priorit a mapováním aktuálních politik a činností v oblasti zadávání veřejných zakázek můžete určit nejrelevantnější sociální cíle. Ukotvení cílů společensky odpovědného ZVZ k existujícím politikám a prioritám může pomoci legitimizovat sociální nakupování a zvýšit pozornost a zdroje dostupné pro společensky odpovědné ZVZ.

Osvědčené postupy

— Zamyslete se, jaké jsou stávající sociální cíle vaší organizace, a zvažte, jak odpovídají stávajícím politikám a praxi v oblasti zadávání veřejných zakázek. Identifikujte potenciální synergie, nedostatky nebo překážky dosažení sociálních cílů prostřednictvím zadávání veřejných zakázek.

2.3 Konzultace se zúčastněnými stranami

Konzultace se zúčastněnými stranami při tvorbě strategie společensky odpovědného ZVZ Úřadu pro veřejné zakázky Spolkového ministerstva vnitra v Německu

Účel veřejné zakázky Kompetenční centrum pro udržitelné zadávání veřejných zakázek při Spolkovém ministerstvu vnitra („KNB“) spolupracovalo se Spolkovou asociací pro informační technologie, telekomunikace a nová média („Bitkom“) na společné strategii pro zadávání veřejných zakázek na udržitelné produkty a služby v oblasti IKT. Hlavním cílem společné iniciativy je spolupráce veřejných zadavatelů a dodavatelů na zajištění sociálních standardů a spravedlivých pracovních podmínek v globálním dodavatelském řetězci výroby IKT. Přístup Delegace asociace Bitkom, složená z dodavatelů různých velikostí a s různými produktovými portfolii z odvětví IKT, a centrum KNB vyjednávaly třetí verzi prohlášení v letech 2017 až 2019. Podle prohlášení budou moci veřejní zadavatelé ve spolkových, státních a místních samosprávách kontrolovat, zda jsou smlouvy velkého rozsahu až do třetího stupně dodavatelského řetězce transparentní, a přezkoumat, zda byly při výrobě položek v rámci zakázky dodržovány sociální pracovní normy. Prohlášení se týká souladu se základními úmluvami MOP a s úmluvami č. 1, 102, 131, 155 a 170. Po schválení návrhu prohlášení byly uspořádány konzultace se zúčastněnými stranami. Odborníci z Bitkom a KNB vyzvali více než 20 zástupců občanské společnosti, církví a dalších veřejných zadavatelů, aby se k prohlášení vyjádřili a zúčastnili se následného setkání. KNB a Bitkom přímo zapracovaly některé návrhy, přičemž další byly ponechány k diskuzi nebo zamítnuty. Po zveřejnění nového prohlášení v květnu 2019 pozvaly KNB a Bitkom zúčastněné strany k dalšímu setkání, kde vysvětlily rozhodnutí učiněná v souvislosti s navrhovanými připomínkami a vstupy. Výsledky Výsledkem konzultace se zúčastněnými stranami byla aktualizovaná verze prohlášení o závazku. Mnohé z návrhů zúčastněných stran byly zapracovány a pomohly objasnit určité aspekty prohlášení. Tento proces také pomohl centru KNB a asociaci Bitkom propojit prohlášení s monitorovacími aktivitami občanské společnosti. Aktualizované prohlášení, které obsahuje přísnější požadavky na ověřování pro společnosti než dříve, slouží jako šablona pro zadávání zakázek na produkty a služby IKT subjekty veřejného sektoru v Německu, které mohou využít toto prohlášení k zajištění toho, že dodavatelé budou plnit zakázky transparentním způsobem a v souladu se sociálními pracovními normami. U zakázek velkého rozsahu může tato transparentnost dosahovat až do třetího stupně dodavatelského řetězce. Získané poznatky Proces zapojení zúčastněných stran byl náročný na pracovní sílu, zejména při vyhodnocování vyjádřených připomínek. V mnoha ohledech však byl velmi užitečný, obzvláště pokud jde o zpětnou vazbu na srozumitelnost a přehlednost této normy. Prostřednictvím tohoto procesu mohly strany porozumět názorům a potřebám všech zúčastněných. Efektivní společensky odpovědné ZVZ zahrnuje mnoho zúčastněných stran a konzultace jsou zásadním krokem při vývoji organizační strategie pro sociální nakupování.

Konzultace se zúčastněnými stranami mohou zahrnovat průzkumy, rozhovory nebo organizaci workshopů, seminářů a konferencí, na kterých se sejdou relevantní interní a externí zúčastněné strany a prostřednictvím participativního dialogu podporují přístup ke společenské odpovědnosti založený na spolupráci. Konzultace by měly být přístupné, aby se do nich mohly zapojit osoby se zdravotním postižením.

Stanovte výchozí stav společensky odpovědného zadávání veřejných zakázek

Konzultace se zúčastněnými stranami mohou sloužit ke stanovení výchozího stavu stávajících praktik v oblasti sociálně odpovědného ZVZ. Jsou například sociální požadavky již zahrnuty do některých zadávacích řízení? Je trh schopen tyto požadavky splnit? Do jaké míry odráží současná očekávání osvědčené postupy na trhu?

Získejte zpětnou vazbu a postřehy odborníků

Zapojení zúčastněných stran do procesu rozvoje strategie přináší nové poznatky a vylepšuje její obsah a může také budovat závazek k dosažení jejich cílů.

Ke konzultacím můžete přizvat různé zúčastněné strany, například:

— veřejné zadavatele – odborníky na nákup, jejichž dovednosti jsou potřebné k přípravě a hodnocení nabídek,

— uživatele – včetně zaměstnanců, občanů a občanské společnosti (např. osoby se zdravotním postižením a organizace, které s nimi pracují), kteří stanoví poptávku po zboží a službách a ovlivňují sociální očekávání,

— sociální partnery, zejména organizace zaměstnavatelů a odbory, kteří mohou pomoci zajistit nejlepší pracovní podmínky zaměstnanců a soulad s vnitrostátními právními předpisy a kolektivními smlouvami před a během plnění zakázek,

— podniky (včetně organizací sociální ekonomiky a sociálních podniků) – potenciální dodavatele a subdodavatele, kteří poskytují vhled do současné praxe, dodavatelských řetězců a možností zlepšení,

— další subjekty, které mohou poskytnout vhled do pracovní problematiky,

— mezinárodní organizace, jako je Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Mezinárodní organizace práce (MOP), které poskytují poradenský materiál a mohou poskytovat další informace,

— obchodní a průmyslová sdružení, která mohou šířit informace a získávat názory účastníků trhu a

— další relevantní externí organizace, včetně nevládních organizací a skupin občanů, které hrají roli při prosazování sociální odpovědnosti, technických odborníků (např. na otázky přístupnosti) a dalších, jejichž zapojení může zvýšit transparentnost a odpovědnost strategie společensky odpovědného ZVZ.

Identifikace příležitostí k podpoře sociálních podniků ve městě Söderhamn (Švédsko) Účel veřejné zakázky Na základě formálního návrhu městské rady zahájilo město Söderhamn proces, v rámci kterého zjišťovalo příležitosti k určení nejméně dvou veřejných zakázek, které by zohledňovaly sociální kritéria a zaměřovaly se na podporu sociálního začleňování a sociálních podniků. Přístup Bylo provedeno posouzení potřeb a zahájen dialog se sociálními podniky, aby se sladily potřeby odběratele se službami, které nabízejí sociální podniky. Výsledkem posouzení potřeb a dialogu se sociálními podniky bylo výběrové řízení na nákup dodávek košů s čerstvým ovocem pro zaměstnance obce jednou či dvakrát týdně. Pouze sociální podniky měly možnost zúčastnit se řízení a předkládat nabídky v rámci této zakázky, jejíž hodnota byla pod prahovou hodnotou pro použití směrnic o zadávání veřejných zakázek. Výsledky Vítězná nabídka zahrnovala dodávky košů s lokálním ekologicky pěstovaným ovocem, které doručoval integrační sociální podnik. Dodavatel mohl k doručování ovocných košů najmout dlouhodobě nezaměstnanou osobu. Náklady na koše byly plně srovnatelné s komerční společností dodávající do soukromého sektoru. Dodavatel navíc dříve získával od obce peněžní příspěvek ve výši 60 000 EUR ročně, který již není zapotřebí. V roce 2016 měl vítězný dodavatel čtyři zaměstnance a v roce 2019 jich měl devět. Od získání zakázky v prvním výběrovém řízení tento sociální podnik také zřídil centrum, jehož cílem je pomáhat obci podporovat vznik dalších sociálních podniků, přičemž jednou z uplatňovaných strategií růstu jsou veřejné zakázky. Spolu s dalšími devíti sociálními podniky rovněž založil národní sdružení, které sdružuje všechny švédské sociální podniky integrující do práce na jedné webové stránce. Získané poznatky Veřejné zakázky malého rozsahu mohou být velmi efektivní. V tomto případě měla zakázka pozitivní dopad na obchodní i sociální úspěch dodavatele. Přestože se jednalo o nákup nízké hodnoty, zakázka i tak vyžadovala čas a odhodlání odběratele a podporu vedení a pokyny.

Konzultace se zúčastněnými stranami jsou cenné ve všech fázích vývoje strategie, od počáteční dohody na záměrech až po stanovování cílů, provádění a monitorování společensky odpovědného ZVZ. Organizační přístup ke společensky odpovědnému ZVZ funguje přesvědčivě pouze tehdy, pokud zúčastněné strany chápou podstatu problému, svou roli v řešení a pozitivní dopad, který může jejich jednání mít.

Osvědčené postupy

— Poraďte se s relevantními zúčastněnými stranami, interními i externími, abyste lépe porozuměli překážkám a příležitostem při sociálním nakupování a abyste podpořili zapojení zúčastněných stran do společensky odpovědného ZVZ.

2.4 Posuzování rizik, stanovení prioritních zakázek a stanovení cílů

Vzhledem k omezeným zdrojům většiny veřejných zadavatelů není možné řešit veškeré sociální problémy napříč všemi produkty a službami najednou. Navíc ne všechny produkty a služby mají stejnou úroveň sociálních dopadů a rizik. Z toho důvodu může dávat smysl upřednostnit menší skupinu produktů a služeb, u kterých může mít sociálně odpovědné ZVZ největší dopad na vámi identifikované sociální cíle.

Posuzování rizik

Posouzení rizik spojených se zakázkami vaší organizace může identifikovat sociální dopady spojené s různými kategoriemi nákupů. Některá odvětví mají například vyšší podíl zranitelných pracovníků nebo vyšší úroveň nerovnosti mezi muži a ženami. Některé produkty mohou obsahovat suroviny nebo složky pocházející z konfliktních zón nebo oblastí s nízkými pracovními standardy.

Posouzení rizik identifikuje události nebo podmínky, které mohou zakázkám bránit v plnění sociálních cílů. Měří riziko na základě dvou faktorů: jaká je pravděpodobnost, že tyto události nebo podmínky nastanou? Pokud nastanou, do jaké míry to bude mít dopad na sociální cíle?

Při posuzování rizik produktů a služeb je třeba vzít v úvahu:

— Základní pracovní podmínky – existuje riziko, že v odvětví nebudou dodržovány úmluvy MOP nebo příslušné vnitrostátní normy či normy EU? Jsou špatné podmínky obecně známým problémem ve výrobním procesu (například u textilu, elektroniky, dlažebních kostek) nebo při poskytování služeb (například sociální dumping v oblasti stravování, úklidu a stavebnictví)?

— Pracovní sílu – jaký druh práce se při výrobě nebo poskytování služeb využívá a jaká rizika s tím souvisí? Využívá například dotčené odvětví obvykle nestandardní pracovní smlouvy, jako jsou smlouvy na nulový počet hodin, práci osob bez dokladů či migrujících pracovníků nebo vykazuje rozdíly v zacházení s pracovníky na základě pohlaví, rasy či jiných faktorů?

— Návaznost služeb – existuje riziko, že byste mohli změnou poskytovatele nebo podmínek stávající smlouvy nepříznivě ovlivnit uživatele služeb? Analýza přínosů a rizik by měla zahrnovat možné dopady na bezpečnost a pohodu uživatelů služeb a jejich pečovatelů. To je obzvláště důležité pro sociální služby, které pomáhají lidem ve zranitelných situacích, starším lidem nebo osobám se zdravotním postižením.

— Spojení s předmětem – sociální požadavky musí mít dostatečné spojení s konkrétními produkty nebo službami, které jsou pořizovány (viz kapitola 4). Toto spojení může být obtížnější stanovit u dlouhých a složitých dodavatelských řetězců, jako jsou řetězce v odvětví IKT. Měli byste zvážit, do jakého stupně dodavatelského řetězce je možné rizika posuzovat.

Jedním z modelů pro posuzování rizik je hodnocení pravděpodobnosti výskytu rizik a důsledků takových rizik na číselné stupnici. Takový žebříček by také mohl tvořit součást konzultací se zúčastněnými stranami. Prioritně byste se měli zaměřit na produkty a služby s vysokým hodnocením, pokud jde o pravděpodobnost výskytu rizik a důsledky, a s jasným spojením s předmětem zakázky.

Posouzení rizik je důležité rovněž u jednotlivých zadávacích řízení. Pomůže vám identifikovat vysoce riziková místa v dodavatelském řetězci nebo v rámci poskytování služeb a zajistí dodržování zásady proporcionality (tedy že požadavky obsažené ve výběrovém řízení jsou vhodné pro dosažení konkrétních sociálních cílů a nepřekračují rámec toho, co je potřeba).

Dlouhé a složité globální dodavatelské řetězce postrádají transparentnost a pro veřejné zadavatele může být obtížné získat přístup k informacím. Mnoho nevládních organizací však pracuje na zpřístupnění těchto informací, například Electronics Watch (69) nebo Swedwatch (70). Přestože se některé z těchto informací mohou zaměřovat na maloobchod a veřejnou spotřebu, jsou stále vysoce relevantní pro podobné produkty pořizované veřejným sektorem. Mohou pomoci identifikovat sociální rizika, pro která existují ověřovací nástroje a programy, a vyhnout se tak zbytečným omezením hospodářské soutěže.

Posuzování rizik v oblasti veřejných zakázek v Agentuře pro veřejnou správu a eGovernment (Difi), Norsko Účel veřejné zakázky Agentura pro veřejnou správu a eGovernment („Difi“) v Norsku poskytla veřejným zadavatelům seznam vysoce rizikových produktů, aby napomohla zvýšit povědomí o potřebě náležité péče o dodržování lidských práv. Tento seznam pomáhá veřejným zadavatelům přidělovat dostatečné zdroje na hodnocení nabídek a sledování kritérií společensky odpovědného ZVZ během smluvní fáze. Seznam zahrnuje různá odvětví, např. stavební materiály, elektroniku a IKT, nábytek, kancelářské potřeby, textil či potraviny, a pokrývá všechny úrovně výrobního procesu – od těžby surovin až po konečnou montáž. Přístup Difi získává údaje pro posuzování rizik ze zpráv, článků, filmů a akademického výzkumu. Rovněž byly provedeny rozhovory s dodavateli a do určité míry i s odvětvovými organizacemi či iniciativami, aby poskytly informace pro pochopení dodavatelských řetězců. Pro zmapování dodavatelských řetězců byly použity údaje o obchodování, neboť transparentnost a sledovatelnost jsou často omezené. Výsledky Seznam vysoce rizikových produktů Difi poskytuje užitečné informace o riziku v rámci skupin produktů, jakož i konkrétně v rámci vybraných kategorií produktů. Může sloužit jako poradní nástroj při uplatňování zásady proporcionality týkající se toho, které skupiny produktů a konkrétní kategorie produktů zvolit pro použití s nástroji společensky odpovědného ZVZ v rámci plánování veřejných zakázek. Dále může pomoci dodavatelům vysoce rizikových produktů upřednostňovat ve svých globálních dodavatelských řetězcích náležitou péči o dodržování lidských práv. Další informace o seznamu vysoce rizikových produktů naleznete na adrese: https://www.anskaffelser.no/public-procurement/socially-responsible-public-procurement/information-about-high-risk-products Získané poznatky Se získáváním přístupu k informacím o dodavatelském řetězci je spjata řada obtíží. Ve většině případů chybí transparentnost z důvodu složité a dynamické sítě dodavatelů od surovin přes výrobu až po dopravu do Evropy nebo z důvodu služeb poskytovaných domácími a zahraničními subjekty. Seznam vysoce rizikových produktů Difi je užitečným nástrojem pro veřejné zadavatele při rozhodování o tom, které produkty zvolit jako součást společensky odpovědného ZVZ. Jeho použití může snížit riziko, že v dodavatelském řetězci vysoce rizikových produktů dochází k porušování lidských práv. Seznam však není vyčerpávající. Produkty, které v současné době nejsou uvedeny na seznamu, mohou přesto být vysoce rizikové a v takových případech by si veřejní zadavatelé měli dále dohledávat, zda v souvislosti s těmito produkty a službami existuje riziko porušování lidských práv.

Stanovení prioritních zakázek

Ne všechny zakázky poskytují stejné příležitosti k naplňování sociálních cílů. Stanovení priorit může přispět k identifikaci zakázek s největším potenciálním dopadem. V rámci stanovování prioritních zakázek zvažte následující otázky:

— Jaká sociální rizika nebo potenciální sociální přínosy souvisejí se zakázkou a jak jsou důležité?

— Mají zakázky dostatečný rozsah a trvání k tomu, aby ovlivnily praktiky dodavatelů? Pokud ne, můžete spolupracovat s jinými veřejnými subjekty na sdružení poptávky v dané kategorii?

— Existují sociálně výhodnější alternativy a jsou cenově dostupné? Omezilo by zahrnutí sociálních aspektů nepřiměřeně hospodářskou soutěž?

— Jak dlouhý je dodavatelský řetězec produktu? Jak může zadávání veřejných zakázek účinně zacílit na bod v dodavatelském řetězci, ve kterém se objevují rizika nebo ve kterém lze uplatnit přínosy?

— Je možné přímo se zaměřit na sociální cíle ověřitelnými kritérii pro zadávání veřejných zakázek? Existuje případně účinnější způsob realizace opatření pomocí jiných nástrojů dostupných veřejnému zadavateli?

— Jak viditelné bude sociální opatření? Pomohlo by zvýšení povědomí zaměstnanců, dodavatelů a možná i široké veřejnosti o sociálních otázkách v dodavatelských řetězcích? Existuje riziko poškození pověsti, pokud nebudou v této oblasti přijata žádná opatření?

— Existují možnosti vyhradit zakázku pro sociální organizace, které přímo podporují zaměstnávání osob se zdravotním postižením nebo znevýhodněných osob?

Dalším faktorem, který je třeba zvážit při stanovování prioritních zakázek, zejména při stanovení povinného společensky odpovědného ZVZ, je prahová hodnota, při které byste chtěli sociální požadavky zavést. Směrnice o zadávání veřejných zakázek se vztahují pouze na zakázky, jejichž hodnota přesahuje prahové hodnoty stanovené na základě povahy zakázky a zadavatele (71). Společensky odpovědné ZVZ můžete uplatňovat také u zakázek, jejichž hodnota se nachází pod těmito prahovými hodnotami nebo které nespadají do oblasti působnosti směrnic.

Stanovení cílů

Stanovení cílů demonstruje závazek k naplňování sociálních cílů, zvyšuje motivaci a poskytuje rámec pro měření pokroku.

V každé relevantní kategorii produktu nebo služby stanovte konkrétní cíl týkající se každého sociálního cíle. Efektivní cíle jsou měřitelné (lze je kvantifikovat), dosažitelné (stanovené na základě aktuálního výchozího stavu) a uvádí datum dosažení.

Osvědčené postupy

— Pokuste se pochopit sociální dopady vašeho nákupu provedením posouzení rizik. V případě potřeby se poraďte s odborníky z jiných oddělení vaší organizace (například z odboru práce), s odbory, dodavateli nebo s nezávislými nevládními organizacemi, abyste lépe porozuměli dodavatelským řetězcům a pracovním podmínkám souvisejícím s produkty a službami, které pořizujete.

— Vytvořte strategii společensky odpovědného ZVZ, která bude nastiňovat kategorie zakázek nebo konkrétní zakázky, u nichž budete upřednostňovat společensky odpovědné ZVZ. Pro každou prioritní oblast stanovte měřitelný a dosažitelný cíl, který má být splněn ke konkrétnímu datu.

2.5 Začlenění společensky odpovědného ZVZ do postupů a politik v oblasti zadávání veřejných zakázek

Při začleňování společensky odpovědného ZVZ do postupů a politik v oblasti zadávání veřejných zakázek zvažte následující:

— právní a regulatorní rámec – včetně toho, nakolik je společensky odpovědné ZVZ v souladu s právními předpisy EU a vnitrostátními právními předpisy v oblasti zadávání veřejných zakázek a s mezinárodními závazky EU,

— institucionální rámec – včetně toho, zda je zadávání veřejných zakázek centralizované nebo decentralizované a co to znamená pro řízení a monitorování společensky odpovědného ZVZ,

— strukturu řízení – včetně vytváření nových struktur pro řízení začleňování společensky odpovědného ZVZ, jako je pracovní skupina zahrnující klíčové zúčastněné strany nebo jmenování ambasadorů společensky odpovědného ZVZ v rámci příslušných oddělení,

— přiřazení odpovědnosti – včetně identifikace lídrů, odborníků a zadavatelů na příslušných pozicích, kteří mohou podporovat opatření a zajistit dosažení cílů,

— přístup k odborným znalostem – včetně zapojení odborníků v rámci vaší organizace na otázky týkající se společensky odpovědného ZVZ, spolupráce s relevantními odděleními nebo organizacemi, ať už interně nebo externě, a oslovení dalších organizací, které mohou být schopny poradit nebo řídit provádění opatření společensky odpovědného ZVZ,

— dostupnost odborných kapacit a zdrojů – zvažte, zda je zapotřebí budování kapacit nebo poskytnutí jasných pokynů a kritérií.

Podpora začlenění prostřednictvím komunikace

Rozsáhle informujte o cílech společensky odpovědného ZVZ, abyste je mohli začlenit do organizace. Jasně určete role a odpovědnosti zaměstnanců v celé vaší organizaci. Interní komunikační aktivity mohou zahrnovat semináře, informační zpravodaje nebo uvádění informací na intranetu vaší organizace.

Externí komunikace je také velmi důležitá. Pokud je trh informován o sociálních cílech před zveřejněním zadávacích řízení, mají dodavatelé čas reagovat. Komunikace cílů vůči veřejnosti také zvyšuje vaši odpovědnost a je příkladem, který může inspirovat ostatní. Může také napomoci dosáhnout konsensu ohledně postupů zahrnujících využívání sociálních hledisek.

Sdílení znalostí s ostatními veřejnými zadavateli o osvědčených postupech (nebo o rizicích, kterým se lze vyhnout) může také urychlit proces učení se o společensky odpovědném ZVZ. Takové sdílení znalostí může probíhat na lokální, regionální, národní nebo dokonce mezinárodní úrovni. Sdílení znalostí v rámci EU může konkrétně pomoci zvýšit standardy požadované veřejnými zadavateli v celé Evropě a prosadit větší společenskou odpovědnost jako normu.

Pracovní skupina pro společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek v oblasti IKT v rámci sítě Procura+ Účel veřejné zakázky Síť Procura+ vytvořila zájmovou skupinu pro společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek, aby posílila diskusi o zadávání veřejných zakázek a aby podpořila veřejné zadavatele při pořizování hardwarových produktů informačních a komunikačních technologií (IKT). Skupinu tvoří veřejní zadavatelé z různých zemí Evropy, včetně správního orgánu Velkého Londýna (Greater London Authority), města Stockholm, městské rady v Barceloně, odborného střediska pro zadávání zakázek pro univerzity a vysoké školy ve Skotsku (Advanced Procurement for Universities and Colleges Scotland (APUC)) a města Haarlem. Přístup Členové zájmové skupiny spolu komunikují a sdílejí své znalosti o společensky odpovědném ZVZ na pravidelných osobních a virtuálních setkáních. S podporou organizace Electronics Watch a sdružení ICLEI Europe skupina vyvíjí kritéria, specifikace a ustanovení, která zohledňují společenskou odpovědnost v celém dodavatelském řetězci produktů IKT. Výsledky Sdílením svých zkušeností a příkladů osvědčených postupů mohou zúčastnění veřejní zadavatelé zvyšovat své znalosti a odbornost v oblasti společensky odpovědného ZVZ. Skupina slouží také jako platforma pro prezentaci nadcházejících zadávacích řízení a pro diskusi mezi veřejnými zadavateli a potenciálními dodavateli a prodejci ohledně potřeb a možností všech stran. Tato skupina společně vytvořila konkrétní soubor kritérií: „How to procure fair ICT hardware – criteria set for socially responsible public procurement“ (Jak nakupovat spravedlivý hardware IKT – soubor kritérií pro společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek). Dokument obsahuje kritéria výběru, technické specifikace, kritéria pro zadání zakázky a ustanovení o plnění smlouvy. Soubor kritérií je ambiciózní, přesahuje úroveň zpracování v hutích a týká se i problémů ve fázi těžby. Získané poznatky Spolupráce s dalšími odběrateli z veřejného sektoru a sdílení poznatků o trhu je obohacující, neboť veřejným zadavatelům umožňuje identifikovat společné potřeby a rozvíjet strategie, jak nakupovat sociálně odpovědně vyrobené produkty, které nejlépe vyhovují jejich potřebám.

Osvědčené postupy

— Začleňte strategii společensky odpovědného ZVZ do svých činností při zadávání zakázek. Rozdělte odpovědnost, zvažte vytvoření řídicí skupiny a sdílejte své cíle v oblasti společensky odpovědného zadávání veřejných zakázek, aby si zaměstnanci a dodavatelé byli vědomi očekávaných výsledků a aby další veřejní zadavatelé získali inspiraci pro přijímání podobných opatření.

2.6 Monitorování a hodnocení pokroku

Shromažďování údajů o výkonnosti společensky odpovědného ZVZ

Efektivní provádění společensky odpovědného ZVZ zahrnuje zřízení monitorovacího systému, který měří pokrok při naplňování cílů. Monitorovací systémy sahají od jednoduchých databází, které zaznamenávají používání sociálních kritérií, až po specializované systémy integrované s platformami pro elektronické zadávání veřejných zakázek.

Začlenění monitorování udržitelných veřejných zakázek do stávajících systémů podávání zpráv ve Vlámsku (Belgie) Účel veřejné zakázky Vlámská vláda pracuje na udržitelném zadávání veřejných zakázek od roku 2008, kdy pro své veřejné zakázky stanovila cíl 100 % udržitelných veřejných zakázek do roku 2020. V období 2009–2015 byly přijaty dva akční plány napomáhající pokroku při plnění tohoto cíle, a poté se udržitelné veřejné zakázky staly součástí integrované strategie pro zadávání veřejných zakázek. Byla stanovena minimální kritéria udržitelnosti pro devět skupin produktů a dále pokyny a návrhy kritérií pro dalších 17 skupin produktů. Aby Vlámsko označilo veřejnou zakázku za udržitelnou, musí nakoupené produkty splňovat dotčená kritéria. Přístup V roce 2017 bylo monitorování udržitelných veřejných zakázek integrováno do systému správy smluv vlámské vlády. Veškeré zakázky ve výši 30 000 EUR a více musí být zaregistrovány v systému správy smluv, přičemž je třeba zodpovědět následujících devět povinných otázek týkajících se udržitelného zadávání veřejných zakázek: 1. Použití základních kritérií udržitelnosti: plně začleněno do zadávací dokumentace / nezačleněno nebo částečně začleněno do zadávací dokumentace / zakázka se netýká skupiny výrobků, pro kterou byla definována základní kritéria 2. Použití dalších kritérií udržitelnosti: zadávací dokumentace obsahuje jedno nebo více dalších kritérií udržitelnosti / zadávací dokumentace neobsahuje žádná další kritéria udržitelnosti 3. Požadováno osvědčení o environmentálním řízení: je relevantní a je zahrnuto v zadávací dokumentaci / je relevantní, ale ze specifických důvodů není zahrnuto v zadávací dokumentaci / není relevantní 4. Přístup omezen na sociální podniky: ano/ne 5. Část fáze plnění zakázky vyhrazená pro sociální podniky: ano/ne 6. Použití ustanovení o nediskriminaci: ano/ne 7. Použití sociální doložky v zadávací dokumentaci zaměřené na zaměstnanost, vzdělávání a odbornou přípravu: ano/ne 8. Použití etické doložky: je relevantní a je zahrnuta v zadávací dokumentaci / je relevantní, ale ze specifických důvodů není zahrnuta v zadávací dokumentaci / není relevantní – veřejná zakázka se netýká vysoce rizikového zboží 9. Zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení: inovace se vyskytuje v předobchodní fázi výzkumu a vývoje / inovace se vyskytuje jak v předobchodní, tak i v obchodní fázi / inovace se vyskytuje v obchodní fázi / není zahrnut žádný inovativní aspekt Získané poznatky Monitorování týkající se používání nástroje je nezbytné k zajištění jeho účinnosti. Poté, co vlámská vláda zaznamenala pokles v hlášeném využívání udržitelných veřejných zakázek mezi lety 2015 a 2016, přijala opatření pro odstranění důležitých překážek bránících splnění cíle pro rok 2020, včetně začlenění doložek o udržitelnosti do šablon pro výběrová řízení a identifikace rámcových dohod v oblastech, ve kterých bude nezbytné přijmout další opatření. Zdroje http://www.procuraplus.org/fileadmin/user_upload/Procura__case_studies/Procuraplus_case_study_Flanders.pdf a https://overheid.vlaanderen.be/monitoring-duurzame-overheidsopdrachten%20

Nejúčinnější je propojení monitorování společensky odpovědného ZVZ se stávajícími systémy podávání zpráv a postupy auditu. Pravděpodobně budete muset provést úpravy svých systémů, například vložit nová datová pole do monitorovacího softwaru. Zvažte také provedení externího nezávislého auditu výkonnosti společensky odpovědného ZVZ, včetně srovnání výkonu veřejného zadavatele s minulými výkony nebo s jinými organizacemi.

Přezkum a vylepšení společensky odpovědného ZVZ

Pravidelně kontrolujte výsledky monitorování, abyste zajistili pokrok při plnění cílů a aby opatření přispívala požadovaným způsobem k plnění dotčených cílů.

Když organizace splní své cíle, informujte o tom své kolegy a sdílejte tuto zprávu také externě. Poté se opětovně zahájí proces konzultací a stanovování cílů, aby bylo zajištěno neustálé zlepšování sociálních cílů.

K systémové změně na trhu nedojde, pokud dobré výsledky nebudou propagovány. Společensky odpovědné ZVZ může přispět k tomu, aby se prokázala schopnost trhu plnit vyšší standardy, přičemž vhodná komunikace může obecně zvýšit očekávání zúčastněných stran.

Osvědčené postupy

— Monitorujte provádění společensky odpovědného ZVZ a pravidelně kontrolujte jeho výsledky, abyste mohli zajistit pokrok a provést nezbytné úpravy strategie nebo postupů při zadávání veřejných zakázek.

KAPITOLA 3

Identifikace potřeb a plánování zakázky

3.1 Úloha posouzení potřeb v souvislosti se společensky odpovědným ZVZ

Posouzení potřeb může být první fází nákupního cyklu společensky odpovědného ZVZ před zahájením výběrového řízení. Cílem posouzení potřeb je zajistit, aby existovala skutečná poptávka po zboží, službách nebo pracích, a určit způsoby, jak tuto potřebu uspokojit co nejvíce společensky odpovědným způsobem. Posouzení skutečných potřeb z hlediska výsledků určuje rozsah a povahu požadavků, což umožňuje pružnější a potenciálně nákladově efektivnější reakci trhu. V kontextu společensky odpovědného ZVZ se posouzení potřeb týká:

— zajištění toho, aby pořízené zboží splňovalo sociální požadavky,

— navržení veřejných zakázek a smluv, které umožňující flexibilitu v průběhu času a zajišťují účast široké škály organizací, včetně organizací sociální ekonomiky a sociálních podniků, neziskových či dobrovolnických subjektů a

— zvyšování sociálních dopadů a výsledků: je třeba ověřit, zda veřejná zakázka nabízí příležitosti k pokroku v rámci dosahování relevantních sociálních a etických výsledků.

Příklady toho, jak může posouzení potřeb ovlivnit sociální dopady a výsledky při zadávání veřejných zakázek:

— místní orgán veřejné správy zvolí flexibilnější a rozmanitější možnosti mobility, aby poskytl větší svobodu v přepravě pro starší občany a osoby se zdravotním postižením,

— místní orgán veřejné správy poskytuje sociální a pečovatelské služby přizpůsobené potřebám jednotlivců se zvláštní pozorností věnovanou genderovým aspektům (72),

— útvar státní správy zahrne do smlouvy o stavebních pracích ustanovení o možnostech zaměstnání a odborné přípravy pro nezaměstnané a znevýhodněné osoby,

— nemocnice požádá poskytovatele zdravotnického vybavení o zajištění transparentnosti v jeho dodavatelském řetězci za účelem monitorování a ověření pracovních podmínek zaměstnanců ve spolupráci s organizacemi občanské společnosti.

Posouzení potřeb má potenciál šetřit peníze a také generovat společenskou návratnost, což z něj činí nezbytnou součást předběžné fáze zadávání veřejných zakázek. To může vyžadovat, aby v organizaci došlo ke kulturnímu posunu – nezaměřovat se primárně na počet pořízených jednotek, ale spíše vzít v potaz, jak lze naplnit potřeby udržitelně a s ohledem na sociální výsledky.

Konzultace s uživateli

Uživatelé produktu, služby nebo stavebních prací nejsou často totožní s lidmi, kteří dotčený produkt, službu nebo stavební práce pořizují. Mohou to být jiné osoby v rámci stejné organizace, zaměstnanci jiného veřejného subjektu nebo občané (např. pacienti v nemocnicích, obyvatelé, žáci nebo univerzitní studenti). Konzultace mohou identifikovat určitý sociální problém a zajistit, aby bylo výběrové řízení navrženo tak, aby co nejlépe využilo všechny příležitosti k pozitivním sociálním dopadům. Ke konzultaci s uživateli před zahájením zadávání veřejné zakázky lze použít tyto techniky:

— vytvořte dotazník nebo online průzkum za účelem zjištění potřeb a preferencí uživatelů,

— pozorujte a analyzujte stávající vzorce užívání,

— pozvěte všechny relevantní zúčastněné strany na setkání za účelem přezkumu současných postupů a společného plánování, abyste dosáhli lepších sociálních výsledků v budoucích veřejných zakázkách a/nebo

— pozvěte všechny uživatele, aby se zúčastnili přehlídek dodavatelů, které se konají v rámci předběžné tržní konzultace (viz část 3.2),

— zajistěte, aby byl dotazník přístupný osobám se zdravotním postižením.

Konzultace s uživateli se zvláštními potřebami spojenými s mobilitou ve městě Rotterdam (Nizozemsko) Účel veřejné zakázky V Rotterdamu využívá dopravní služby 30 000 občanů se zvláštními potřebami. Existují zde různé služby dostupné pro různé cílové skupiny, což v minulosti vedlo k fragmentovaným a někdy nedostačujícím službám. Město Rotterdam se rozhodlo integrovat veškeré služby mobility, provozovat svůj vozový park efektivněji, a díky tomu zajistit dopravu, která bude sloužit potřebám spotřebitelů co nejlépe. Přístup Město Rotterdam provedlo komplexní výzkum zaměřený na spotřebitele s cílem identifikovat jejich nenaplněné potřeby a potřebné trasy, což vyžadovalo multidisciplinární řešení. Město využilo inovativní postup zadávání veřejné zakázky s budoucím závazkem, v rámci kterého před zahájením výběrového řízení sdílelo své potřeby a požadované výsledky v sociální oblasti s trhem a souhlasilo s nákupem nově vytvořené služby, pokud bude splňovat dané specifikace. Proces dialogu se zástupci trhu zahrnoval představitele skupin koncových uživatelů, kteří poskytovali přímou zpětnou vazbu. Výsledky Vítězným dodavatelem se stalo konsorcium různých účastníků trhu, včetně malých a středních podniků, které nyní poskytuje dopravní služby zaměřené na uživatele s mechanismy pro neustálé zlepšování. Služba nabízí přizpůsobení mobility (včetně rozpočtu na osobní mobilitu), díky čemuž může město Rotterdam každodenně zohledňovat osobní preference a charakteristiku uživatelů. Rovněž poskytuje klientům osobní podporu a koučování zaměřené na schopnost samostatnějšího cestování za účelem zvýšení jejich samostatnosti. Řidiči jsou navíc v přímém kontaktu s organizacemi pečujícími o dobré životní podmínky, aby dokázali sledovat potřeby klientů a reagovat na ně. Zakoupená vozidla mají téměř nulové emise (elektrická vozidla) a roční investice přesahuje 2 mil. EUR ve společenské návratnosti investic. Získané poznatky Nepodceňujte komplexnost a zdroje potřebné pro smysluplný dialog. Zahajte proces s dostatečným předstihem, abyste mohli od uživatelů a dodavatelů získat všechny požadované informace a podrobnosti, posoudit právní aspekty přístupu a zajistit, aby se přizpůsobené řešení co nejvíce blížilo potřebám uživatelů.

Tvorba prohlášení o potřebách

Na základě informací shromážděných během konzultací s uživateli byste měli být schopni formulovat jednoduché prohlášení o potřebách, které popisuje důvod nákupu a vysvětluje případné alternativy nákupu.

Prohlášení o potřebách lze použít jak k doložení ekonomické opodstatněnosti zadávání veřejných zakázek, tak k informování dodavatelů během předběžných tržních konzultací a výběrových řízení. Můžete požádat klíčové zúčastněné strany, jako jsou uživatelé služeb, občané nebo nevládní organizace, aby prohlášení o potřebách přezkoumali, vznesli případné námitky a podpořili jej ze sociálního úhlu pohledu.

Osvědčené postupy

— Začleňte posouzení potřeb mezi první činnosti vašeho procesu zadávání veřejných zakázek. Konzultace s kolegy a koncovými uživateli pomáhají zajistit, že kupujete správný produkt či službu, a to způsobem, kterým můžete dosáhnout pozitivních sociálních výsledků.

Příklad společensky odpovědného ZVZ v prohlášení o potřebách Veřejný zadavatel vyžaduje obnovení smlouvy na úklidové služby pro každodenní úklid veškerých obecních budov. Aby splnil své závazky v oblasti sociální politiky, po konzultaci se stávajícími zaměstnanci a dalšími zúčastněnými stranami vyžaduje, aby byla zakázka provedena se zohledněním následujících sociálních aspektů: — spravedlivé odměňování zaměstnanců, včetně přesčasů, — kariérní postup, včetně odborné přípravy a rozpisu služeb zohledňujícího účast na kurzech, — vyvážení pracovních a rodinných závazků prostřednictvím smluv na plný a částečný úvazek s rozpisem služeb a směn vhodným pro zaměstnance s dětmi, — ochrana zdraví při práci prostřednictvím používání nezávadných čisticích prostředků.

3.2 Dialog se zástupci trhu

Před zahájením zadávacího řízení se obvykle využívají tržní konzultace k identifikaci potenciálních dodavatelů a relevantních produktů a služeb. Dodavatelé získají čas, aby se na výběrové řízení připravili. Běžné a sociální podniky například mohou vstoupit do partnerství, aby posílily sociální výsledky.

Některé postupy, zejména soutěžní dialog nebo jednací řízení, mohou také poskytovat více příležitostí k dialogu s uchazeči během zadávacího řízení. Po zadávacím řízení by měli mít uchazeči možnost seznámit se s výsledky a měly by jim být nabídnuty rady ohledně toho, jak zlepšit jejich sociální nabídku v budoucích řízeních.

Dialog se zástupci trhu v rámci společensky odpovědného ZVZ může:

— identifikovat potenciální uchazeče a řešení s pozitivními sociálními dopady,

— budovat kapacity na trhu pro plnění sociálních potřeb a požadavků,

— utvářet koncepci zadávání veřejné zakázky a zakázku tak, aby byla sociální kritéria relevantní, související s předmětem, dosažitelná a nediskriminační,

— pomoci dodavatelům předkládat nabídky, které mají silné sociální prvky, a

— poskytovat zpětnou vazbu dodavatelům po ukončení řízení.

Mezi výhody dialogu se zástupci trhu patří lepší plánování a řízení společensky odpovědného ZVZ, zejména pokud se provádí jako součást procesu posouzení potřeb. Tyto činnosti také zlepšují porozumění veřejných zadavatelů kapacitám potenciálních uchazečů, pokud jde o jejich schopnosti plnit sociální cíle a ambice. Dialog může zvýšit vaši důvěru a důvěryhodnost mezi dodavateli a mnozí uvítají možnost reagovat na sociální požadavky před zahájením zadávacího řízení. Stručně řečeno, tržní dialog může pomoci vytvořit podmínky potřebné k realizaci společensky odpovědného ZVZ jak interně v rámci subjektu veřejného zadavatele, tak i na trhu.

3.2.1 Předběžná tržní konzultace

Pravidla EU výslovně umožňují předběžné tržní konzultace s dodavateli a uvádějí, že (73): „Před zahájením zadávacího řízení mohou veřejní zadavatelé vést tržní konzultace s cílem připravit zadání zakázky a informovat hospodářské subjekty o svých plánech a požadavcích při zadávání zakázek.“ Rovněž uvádí, že v rámci tržní konzultace můžete vyhledat poradenství od nezávislých odborníků nebo orgánů či účastníků trhu, pokud toto poradenství nenarušuje hospodářskou soutěž a nevede k porušení zásady zákazu diskriminace a zásady transparentnosti.

V praxi je velmi důležité zajistit, aby byly předběžné tržní konzultace zveřejňovány transparentním způsobem a v dostatečném časovém předstihu. Kromě toho je důležité, aby byly veškeré informace, které poskytnete účastníkům během tržní konzultace, zpřístupněny také dalším hospodářským subjektům, které se nemohou tržní konzultace zúčastnit, a aby byla na předložení nabídek poskytnuta dostatečná doba. Veřejní zadavatelé mají povinnost zajistit, aby se v zadávacím řízení zacházelo se všemi uchazeči stejně, tržní konzultace by tedy neměly vést k nespravedlivé výhodě nebo nevýhodě pro uchazeče (74).

3.2.2 Příprava předběžné tržní konzultace

Prvním krokem jakéhokoliv procesu předběžné tržní konzultace je zvážit, jaké by měly být výsledky vaší zakázky, včetně sociálních výsledků. Důležitou součástí přípravy je také výběr správného týmu lidí z vaší organizace, kteří budou se zástupci trhu komunikovat. Zapojte zaměstnance, kteří mají na starost zadávání zakázek, technické pracovníky, manažery a případně koncové uživatele, jakož i interní nebo externí odborníky se specializovanými znalostmi v oblasti sociálních prvků zakázky.

Poté analyzujte trh a zamyslete se nad tím, jak by dodavatelé mohli uspokojit sociální potřeby plánovaného produktu, služby nebo práce. Můžete zvážit následující otázky:

— Je trh dostatečně vyspělý, aby mohl plnit sociální požadavky? Jsou stávající dodavatelé schopni uspokojit sociální potřeby, nebo na trh vstupují noví dodavatelé přinášející sociální inovace?

— Bude trh technicky schopen splnit sociální požadavky? Mohou například dodavatelé reagovat na požadavky na informace o pracovních podmínkách v dodavatelském řetězci nebo na ustanovení o přínosech pro komunitu týkající se vytváření pracovních míst? Jak budou tyto závazky ověřovány a vymáhány?

— Kolik dodavatelů může poskytnout to, co je požadováno? Je kapacita trhu taková, že bude o zakázku usilovat několik uchazečů, nebo budou sociální požadavky omezovat potenciální nabídky?

— Mohou sociální požadavky sdružit dodavatele, kteří mají odlišné obchodní modely, jako jsou organizace sociální ekonomiky a sociální podniky, sociálně inovativním způsobem? Jak by to fungovalo a jak to lze podpořit prostřednictvím designu zadávacího řízení?

— Fungují dodavatelé odlišně nebo poskytují jiné zboží či služby v různých zeměpisných oblastech? Jak by to ovlivnilo sociální aspekty nabídky?

Sekundární výzkum a analýza konkrétního trhu mohou odhalit již dostupná společensky odpovědná řešení nebo dodavatele, kteří mohou vyvíjet nové produkty a přístupy, jež by uspokojily sociální potřeby.

A konečně, než zahájíte přímé tržní konzultace, poraďte se se zástupci jiných veřejných zadavatelů o tom, co pořizují za účelem ošetření sociálních problémů a jaké jsou jejich zkušenosti. Pochopení toho, co funguje (nebo nefunguje) jiným veřejným zadavatelům může také pomoci přesvědčit osoby s rozhodovací pravomocí a kolegy, kteří se více obávají rizik, aby se připojili k novému sociálnímu přístupu k zadávání veřejných zakázek.

3.2.3 Jak zapojit trh

Existuje několik strategií a metod pro zapojení tržních subjektů. Hodně záleží na dostupných zdrojích a čase a na úrovni požadovaných sociálních inovací.

Dotazníky pro dodavatele a sondování trhu

Dotazníky jsou užitečnou a poměrně rychlou metodou pro získávání informací a pro zjišťování úrovně zájmu a schopnosti dodavatelů dodávat sociální řešení. Dotazníky by měly být propagovány v co největší míře, aby byla zajištěna pokud možno maximální účast dodavatelů.

Analýza obdržených odpovědí by měla pomoci rozvinout rozsah a další kroky strategie a procesu zadávání veřejných zakázek. Dbejte na to, aby údaje nesoužily k poskytnutí přímé či nepřímé výhody jakémukoliv potenciálnímu dodavateli, a to ani neúmyslně. Cílem tohoto přístupu by mělo být transparentní zamezení takovéto výhody.

Předběžné oznámení

Předběžné oznámení je typickou metodou, prostřednictvím které se trhu oznamuje záměr zadat zakázku či rámec, a která může být použita k zahájení konzultací s tržními subjekty. Předběžné oznámení se zveřejňuje na internetové stránce „Tenders Electronic Daily (TED)“, a má tak dosah na provozovatele mimo váš domácí region, kteří mohou k sociálním aspektům zaujímat různé přístupy.

Předběžné oznámení nezavazuje k zahájení zadávacího řízení a zadání zakázky, ale pokud je to možné, mělo by obsahovat podrobnosti a harmonogramy plánované veřejné zakázky, což účastníkům pomůže koncipovat své záměry. Nezapomeňte v předběžném oznámení uvést, jakou odpověď od tržních subjektů očekáváte, ať už je to vyplnění dotazníku, individuální odpověď nebo účast na konzultaci se zástupci trhu.

Plán zadávání veřejných zakázek

Prostřednictvím plánu zadávání veřejných zakázek se dodavatelům předem oznamují nadcházející příležitosti k zakázkám, díky čemuž mají možnost naplánovat a připravit k předložení kvalitní nabídky. Plány mohou obsahovat prohlášení o potřebách, které dodavatelům poskytnou konkrétnější informace o vašich sociálních potřebách a požadavcích.

Setkání s odběrateli / setkání s dodavateli

Události, na kterých se potenciální zadavatelé setkávají s potenciálními dodavateli, tvoří platformu, na které mohou:

Město Haarlem (Nizozemsko) konzultuje společensky odpovědná řešení v oblasti IKT se zástupci trhu Účel veřejné zakázky V roce 2019 uspořádalo město Haarlem „Setkání s odběrateli“ pro dodavatele a prodejce produktů a služeb v oblasti IKT. Cílem této předběžné tržní konzultace bylo zhodnotit současnou tržní odezvu a posoudit připravenost trhu zahrnout do připravovaného výběrového řízení na hardware IKT společensky odpovědná kritéria pro zadání zakázky a smluvní doložky. Přístup Před konáním události požádali zástupci města Haarlem všechny poskytovatele, kteří se tohoto setkání chtěli zúčastnit, aby si připravili odpovědi na konkrétní otázky. Dodavatelů se ptali: 1. Co má veřejný zadavatel zahrnout do zadávací dokumentace, aby mohli dodavatelé plně přizpůsobit svá navrhovaná řešení pro zlepšení odpovědnosti v rámci dodavatelských řetězců? 2. Jaký standard týkající se společenské odpovědnosti by měl veřejný zadavatel v tomto zadávacím řízení očekávat jako přijatelné minimum od schopného dodavatele? 3. Byli by dodavatelé ochotni a schopni na požádání zpřístupnit informace o svém programu odpovědnosti dodavatele veřejnému zadavateli? 4. Používají se při rozhodování o získávání zdrojů údaje o dodržování pracovních a lidských práv? Jak to lze ověřit? 5. Přijímá jejich společnost nebo dodavatelský řetězec opatření k řešení pracovních a lidskoprávních dopadů během extrakční fáze výroby? A jak to lze ověřit? 6. Mají k dispozici dodavatelský řetězec, který a) splňuje všechny požadavky a b) může být mobilizován poměrně brzy po zadání zakázky? Formát setkání nabídl dodavatelům příležitost představit krátkou prezentaci, jejímž cílem je informovat veřejné zadavatele o aktuálním stavu a o tom, co by bylo možné uskutečnit v rámci nadcházejícího zadávacího řízení. Zásadním prvkem setkání byla aktivita World Café, v rámci které měli veřejní zadavatelé a dodavatelé příležitost k přímé a podrobné diskusi o tématech vznesených během dne. V tomto případě byli pozváni také další veřejní zadavatelé, kteří se účastnili v roli vedoucích diskusních stolů s dodavateli, čímž se znásobil účinek zapojení. Výsledky Díky sdílení informací o nadcházejícím zadávacím řízení města Haarlem a souvisejících klíčových otázkách před setkáním s odběrateli se dodavatelé a prodejci mohli připravit předem. To je obzvláště důležité pro odvětví se složitými dodavatelskými řetězci a pokročilými kritérii, neboť nelze očekávat, že jeden zástupce dodavatele bude mít úplný přehled o všech operacích. World Café přineslo městu Haarlem nové poznatky týkající se nadcházejícího zadávacího řízení a nejenže podpořilo začlenění nových kritérií společenské odpovědnosti, ale také jejich spojení s modelem zadávání zakázek v oběhovém hospodářství. Získané poznatky Události, jako je výše popsané setkání s odběrateli, jsou nejúspěšnější, když má zadavatel jasný cíl nebo potřebu, které chce konzultovat se zástupci trhu. Ty by měly být sděleny předem, aby dodavatelé mohli zvážit svoji vlastní pozici. Pokuste se najít rovnováhu při poskytování informací, které mohou určit zaměření diskusí, a nepřetížit dodavatele přílišným množstvím informací. Chcete-li získat zásadní poznatky, vyhraďte kromě jednání v plénu i prostor pro přímé diskuse.

— zadavatelé jednat o svých potřebách, včetně sociálních požadavků,

— dodavatelé mohou poskytovat informace o svých produktech a službách a o tom, jak mohou plnit zakázky společensky odpovědným způsobem, a

— další relevantní zúčastněné strany, jako jsou sociální partneři nebo nevládní organizace, mohou poskytnout odborné informace.

Mnoho veřejných zadavatelů pořádá události typu „setkání s odběrateli“, na které jsou pozváni dodavatelé, aby se setkali s lidmi odpovědnými za nákup konkrétního zboží a služeb. Dodavatelé se mohou dozvědět více informací o příležitostech k zakázkám a lépe porozumět politikám a postupům při zadávání veřejných zakázek. V některých případech mohou být dodavatelé požádáni, aby představili svá řešení a přístupy.

3.2.4 Dialog v průběhu zadávacího řízení a po něm

Dialog s dodavateli v průběhu zadávacího řízení

Přestože je při komunikaci s uchazeči během formálního procesu zadávání veřejných zakázek nutná opatrnost, je možné s uchazeči jednat o sociálních aspektech jejich nabídek. To platí zejména pro některé postupy, jako je soutěžní dialog, jednací řízení nebo postupy v rámci zjednodušeného režimu (viz části 3.4 a 4.1.1). V rámci těchto postupů je možné zlepšit sociální aspekty počátečních nabídek uchazečů poskytnutím zpětné vazby na základě kritérií pro zadání zakázky.

Zapojení tržních subjektů do společensky odpovědného pořizování pracovních oděvů v Gentu (Belgie) Účel veřejné zakázky V roce 2014 město Gent aktualizovalo svou politiku zadávání veřejných zakázek a zahrnulo do ní sociální cíle, jako je podpora zaměstnávání osob ze znevýhodněných skupin, podpora místního hospodářského růstu a začlenění mezinárodních standardů a zásad spravedlivého obchodu (Fair Trade). V roce 2016 se město Gent spolu se Sdružením vlámských měst a obcí (VVSG) rozhodlo nakupovat pracovní oděvy vyráběné v souladu se zásadami spravedlivého obchodu. Hlavním cílem bylo začlenit záruky z oblasti mezinárodních pracovních úmluv a zvýšit transparentnost v celém textilním dodavatelském řetězci. Přístup Město Gent zadalo veřejnou zakázku ve třech fázích: první fází byla analýza předchozích veřejných zadávacích řízení, jejímž účelem bylo nalézt osvědčené postupy v regionu Vlámska, pokud jde o začleňování udržitelnosti do specifikací pro pořizování pracovních oděvů. Za druhé, město Gent spolu se sdružením VVSG provedlo rozsáhlou studii trhu, která hodnotila připravenost trhu, transparentnost dodavatelských řetězců a potenciál jednotlivých značek v tomto odvětví, a shromáždilo stanoviska dodavatelů k udržitelné poptávce a využívání sociálních doložek ve veřejných zakázkách. Zástupci města Gent si uvědomili, že trh není připraven na poskytování dodávek na požadované environmentální a sociální úrovni, a proto byla ve třetí fázi sestavena sada nástrojů pro pracovní oděvy pořizované společensky odpovědným způsobem, která dodavatelům nabízí vodítka ke zlepšování služeb v rámci zakázek. Město rozdělilo rámcovou dohodu do pěti částí, které vyžadovaly různé úrovně sociální a environmentální výkonnosti, přičemž sada nástrojů definovala každou úroveň a důkazy, které měli uchazeči předložit. Sada nástrojů rovněž podrobně popisuje cestu k odpovědnějšímu získávání pracovních oděvů, ke které se dodavatelé zavazují prostřednictvím smluvních ujednání. Výsledky Pokud je to možné, jsou nyní pořizované pracovní oděvy vyrobeny z ekologicky produkované a Fair Trade bavlny a recyklovaného polyesteru. Úroveň sociálních aspektů se liší v závislosti na kategorii oděvů a byly formulovány různé ambice. Od dodavatelů bylo požadováno zajištění transparentnosti v rámci dodavatelských řetězců, avšak v jedné kategorii byl požadavek na transparentnost ještě rozšířen. Celkově bylo cílem aktivovat dodavatele k zapojení do procesu neustálého zlepšování sociálních podmínek v průběhu realizace celého rámce. Výkonnost dodavatelů ověřují třetí strany, které ve spolupráci s městem Gent pracují na vylepšeních. Získané poznatky Tržní subjekty jsou ochotny spolupracovat na neustálém zlepšování pracovních podmínek v dodavatelském řetězci, to však vyžaduje zapojit, stimulovat a podporovat dodavatele. Smluvní ujednání jsou pouze jednou částí řešení; k úspěchu je nezbytné vést dialog a udržovat partnerství s dodavateli. To by mělo začít před zahájením zadávacího řízení a mělo by pokračovat i během plnění zakázky.

Zpětná vaz