CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 21.9.2005 
KOM(2005) 447 v Kone čném znění 
2005/0183 (COD)   
Návrh 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o kvalitě vnějšího ovzduší a čistějším vzduchu pro Evropu 
(předložený Komisí) 
  
{SEK(2005) 1133} 
 
CS 2   CS DŮVODOVÁ ZPRÁVA  
1) SOUVISLOSTI N ÁVRHU  
• Odůvodnění a cíle návrhu 
V souvislosti s iniciativou „Z lepšování právní úpravy“ z června 2002 navrhla Komise v únoru 
2003 politiku aktualizace a zjednodušení acquis Spole čenství. Zam ěřila se na zajišt ění jasné, 
srozumitelné, aktualizované a snadno použ itelné sbírky sekundárních právních p ředpisů ES. 
V návaznosti na tuto iniciativu si  stávající návrh klade za cíl slou čit ustanovení p ěti právních 
nástrojů do jediné sm ěrnice za ú čelem zjednodušení, zefektivn ění a snížení objemu platných 
právních p ředpisů. Cílem návrhu je navíc podstatným zp ůsobem zrevidovat platná ustanovení 
tak, aby do nich bylo možné za členit nejnov ější poznatky z oblasti zdraví a v ědy, jakož i 
zkušenosti členských stát ů. 
• Obecné souvislosti  
Dlouhou dobu bylo uznáváno, že zne čištění ovzduší p ředstavuje významné riziko pro lidské 
zdraví a pro životní prost ředí. V roce 1996 byla p řijata rámcová sm ěrnice o kvalit ě ovzduší, 
která stanovila rámec Spole čenství pro posuzování a řízení kvality vn ějšího ovzduší v EU. 
Tato rámcová sm ěrnice rovn ěž poskytla seznam hlavních zne čišťujících látek, pro n ěž by cíle 
kvality ovzduší stanovily dce řiné právní p ředpisy. Postupn ě byly přijaty pro jednotlivé 
znečišťující látky čtyři dceřiné směrnice a rozhodnutí Rady, jež má za cíl vzájemnou vým ěnu 
informací o monitorování kvality ovzduší.  
V posouzení vliv ů, jež bylo k návrhu p řiloženo, byly odhadnuty náklady na škody zp ůsobené 
expozicí obyvatel částicím a ozonu ve vn ějším ovzduší. Bylo odhadnuto, že v 
roce 2000 snížila expozice částicím pr ůměrný statistickou délku života ve 25 členských 
státech EU o zhruba dev ět let. To odpovídá ztrát ě zhruba 3,6 milionu let života 
nebo 348 000 p řípadům předčasného úmrtí ro čně. Dále se odhaduje, že ozon uspíšil úmrtí v 
přibližně 21 400 p řípadech. O čekává se, že oproti sou časnému stavu dojde do roku 2020 k 
významnému pokroku ve snižování škodlivých emisí částic a jejich prekurzor ů, takže by se 
měla průměrná ztráta v rámci statistického p ředpokladu délky života snížit na zhruba 
5,5 měsíce. Rovn ěž se očekává, že se ve stejném časovém období sníží o zhruba 600 p řípadů 
počet úmrtí, které uspíšil ozon. Náklady na škody zp ůsobené uvedenými vlivy byly v roce 
2020 odhadnuty na 189 až 609 miliard EUR ro čně. 
• Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu  
Cílem návrhu je zrevidovat tyto jednotlivé nástroje a slou čit je jediného právního aktu.  
Směrnice Rady 96/62/ES o posuzování a řízení kvality vn ějšího ovzduší („rámcová 
směrnice“), Ú ř. věst. L 296, 21.11.1996, s. 55. 
Směrnice Rady 1999/30/ES o mezních hodnotách pro oxid si řičitý, oxid dusi čitý a oxidy 
dusíku, částice a olovo ve vn ějším ovzduší, Ú ř. věst. L 163, 29.6.1999, s. 41 („první dce řiná 
směrnice“). 
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/69/ES  o mezních hodnotách pro benzen a oxid 
uhelnatý v ovzduší, Ú ř. věst. L 313, 13.12.2000, s. 12 („druhá dce řiná směrnice“). 
 
CS 3   CS Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/3/ES o ozonu ve vn ějším ovzduší, 
Úř. věst. L 67, 9.3.2002, s. 14 („t řetí dceřiná směrnice“). 
Rozhodnutí Rady 97/101/ES kterým  se zavádí vzájemná vým ěna informací a údaj ů 
monitorovacích sítí a jednotlivých stanic m ěřicích zne čištění vnějšího ovzduší v členských 
státech, Ú ř. věst. L 35, 5.2.1997, s. 14 („rozhodnutí o vým ěně informací“). 
• Soulad s ostatními politikami a cíli Unie  
Tento návrh je v souladu s článkem 175 Smlouvy o založení Evropského spole čenství a klade 
si za cíl poskytovat vysokou úrove ň ochrany lidského zdra ví a životního prost ředí. 
2) KONZULTACE SE ZÚ ČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ VLIV Ů 
• Konzultace zú častněných stran  
Metody konzultací, hlavní odv ětví, na něž se konzultace zam ěřují, a obecný profil respondent ů 
Uskutečnilo se zhruba 13 hlavních sch ůzí se zú častněnými stranami, v četně skupin 
průmyslových odv ětví (silničních vozidel, ropných rafinerií, výroby t ěkavých organických 
sloučenin a zástupc ů průmyslu obecn ě), členských stát ů a nevládních organizací v četně 
Evropského ú řadu pro životní prost ředí, švédské nevládní organi zace Swedish Secretariat on 
Acid Rain (Švédský sekretariá t pro problematiku kyselého dešt ě) a Světové zdravotnické 
organizace (WHO). Na sch ůze byly p řizvány rovn ěž přistupující zem ě a státy EHP. 
Uskutečnila se přibližně stovka sch ůzí různých technických pracovních skupin, které po řádaly 
útvary Komise. Navíc se uskute čnila internetová konzultace ohledn ě prvků tematické strategie 
o znečišťování ovzduší, která zahrnov ala prvky stávajícího návrhu. 
Shrnutí odpov ědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu  
Názory členských stát ů a dalších zú častněných stran veskrze podporu jí iniciativu Komise ke 
zjednodušení právních p ředpisů. Členské státy rovn ěž i) uznávají význam zam ěření na novou 
látku zne čišťující ovzduší PM 2,5; ii) stavějí se opatrn ě k absolutní úrovni, na niž je možné 
stanovit jakoukoli normu kvality ovzduší, a to s ohledem na p řípadné náklady a na 
proveditelnost souladu a iii) podporují myšlenku všeobecného snížení expozice a zvýšeného 
uplatňování v místech nejvýrazn ějšího zne čištění. Návrh proto stanoví pom ěrně vysoký 
koncentra ční strop pro PM 2,5, který se má použít po celé EU a má zajistit ochranu proti p říliš 
vysokým rizik ům, přičemž by však p ředstavoval zát ěž pouze pro nejvíce zne čištěné oblasti. 
Členské státy by naví c byly povinny provád ět měření částic PM 2,5 v městských poza ďových 
lokalitách a uskute čnit diferencované snížení pr ůměrných úrovní m ěřených podle úrovní 
znečištění naměřených v roce 2010. Členské státy si tak budou moci zvolit nejú činnější 
způsob snížení celkové expozice. 
V období od 1. prosince 2004 do 31. ledna  2005 se na internetu vedla otev řená konzultace. 
Komise obdržela 11 578 odpov ědí. Výsledky jsou k dispozici na adrese 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/air/cafe/ pdf/air_pollu_en.pdf . 
 
CS 4   CS • Sběr a využití výsledk ů odborných konzultací  
Dotyčné vědecké/odborné oblasti  
Při vypracování tohoto návrhu a tematické strategie o zne čišťování ovzduší se použily tyto 
odborné oblasti: 1) vlivy zne čištění ovzduší na lidské zdraví; 2) modelování integrovaného 
posouzení a vývoj rentabilních kontrolních strategií; 3) odhad vliv ů na zdraví v četně vyčíslení 
nákladů; 4) odhad p řínosů pro ekosystém; 5) makroekono mické modelování a 6) odborné 
znalosti v posuzování a řízení kvality ovzduší.  
Použitá metodika  
Smlouvy o poskytování služby, dohody o grantu a sch ůze svolané Komisí. 
Hlavní konzultované organizace/odborníci  
Světová zdravotnická organizace, Mezinárodní  ústav pro aplikovanou systémovou analýzu 
(IIASA), AEA Technology, Úmluva o zne čišťování ovzduší p řecházejícím hranice stát ů, 
Evropská agentura pro životní prost ředí, Spole čné výzkumné st ředisko (v italském m ěstě 
Ispra), pracovní skupina Komise pro částice, pracovní skupina  Komise pro provád ění a 
Vědecký výbor pro zdravotní a environmentá lní rizika (SCHER) Evropské komise. 
Shrnutí obdržených a použitých stanovisek  
Naprostou v ětšinu údaj ů, které Komise obdržela, lze shrnout takto: i) částice PM 2,5 
představují riziko pro zdraví; ii) částice PM 2,5 jsou lepším m ěřítkem antropogenních 
příspěvků k úrovni částic ve vn ějším ovzduší a iii) nelze zanedbat riziko vyplývající z částic 
hrubé frakce (mezi PM 2,5 a PM 10). 
Prostředky použité pro zve řejnění odborného poradenství  
Všechny zprávy od odborník ů i smlouvy byly za ú čelem informování ve řejnosti pravideln ě 
zpřístupňovány na internetu.  
• Posouzení vliv ů 
Ve vztahu k řízení expozice obyvatel jemným částicím PM 2,5 zvážila Komise tyto možnosti. 
Každá možnost vychází z p ředpokladu, že stávající mezní hodnoty částic PM 10 zůstávají i 
nadále v platnosti. 
1) Tato možnost stanoví,  že cíl snížit expozici PM 2,5 bude dosažen do roku 2020 a že se 
sníží průměrné roční koncentrace PM 2,5 v městském pozadí o definovanou procentní 
sazbu měřeného průměru členského státu v letech 2008 – 2010. Uvedeného cíle má 
být dosaženo co nejd ůsledněji, ale není právn ě závazný 
2) Tato možnost nahrazuje orienta ční mezní hodnoty PM 10 na rok 2010 právn ě 
závaznou mezní hodnotou ro čních průměrných koncentrací PM 2,5, jíž má být 
dosaženo do roku 2015. Uvedená mezní hodnota by byla navržena tak, aby poskytovala obyvatelstvu vysoký stupe ň ochrany a použila se na celém území 
členských stát ů; 
 
CS 5   CS 3) Tato možnost nahrazuje orienta ční mezní hodnoty PM 10 na rok 2010 právn ě 
závazným „stropem“ ro čních průměrných koncentrací částic PM 2,5 o poloměru 
25µg/m3, jehož má být dosaženo do roku 2010. Takový „strop“ by m ěl být navržen 
tak, aby omezil p říliš vysoká rizika v ůči obyvatelstvu; 
4) Tato možnost nahrazuje sm ěrné mezní hodnoty PM 10 na rok 2010 nezávaznou 
cílovou hodnotou ro čních průměrných koncentrací PM 2,5, jíž má být v rámci 
možností dosaženo do roku 2010. Tato cílová hodnota by se číselně shodovala s 
mezní hodnotou uvedenou v možnosti 2) a 
5) Tato možnost navrhuje ne činit nic; tj. nezavád ět pro snižování expozice obyvatel 
jemným částicím PM 2,5 žádné požadavky. 
Vzhledem k významným vliv ům na evropskou ekonomiku nelze možnost 5), navrhující 
nečinit nic, považovat za seriózní . Komise navrhuje spojit možnosti 1) a 3). Toto spojení je v 
souladu s nejlepší možnou radou, kterou Komise obdržela od Sv ětové zdravotnické 
organizace. Z analýz podporujících posouzení vliv ů vyplývá, že p řísně daná jednotná mezní 
hodnota se z hlediska rentabil ity nevyrovná možnosti 1), nebo ť mezní hodnota by byla 
nejúčinnější v nejvíce zne čištěných oblastech, což nezbytn ě nemusí odpovídat míst ům 
expozice v ětšiny obyvatel. P řínosy tohoto up řednostňovaného spojení byly vy čísleny na 
37 – 120 miliard EUR ro čně při nákladech ve výši p řibližně 5 miliard EUR ro čně.  
Zjednodušení a modernizace požadavk ů v oblasti podávání zpráv z řejmě sníží administrativní 
zátěž členských stát ů, což však z hlediska množství nelze p řesně určit. Návrhy si sice vyžádají 
dodatečná monitorování kvality ovzduš í, ovšem s nízkými náklady v řádu několika milion ů 
eur. Tím lépe pochopíme problematiku zne čišťování ovzduší a z dlouhodob ější perspektivy 
by mělo být při posuzování kvality ovzduší umožn ěno větší využití modelování namísto 
finančně náročnějšího monitorování.  
Komise provedla posouzení vliv ů, uvedla je ve svém pracovním programu a vypracovala o 
nich zprávu, již zp řístupnila na adrese http://www.europa.eu./dg/env/cafe/index . 
3) PRÁVNÍ HLEDISKA NÁVRHU  
• Shrnutí navrhovaných opat ření 
Cílem stávajícího návrhu je podstatným zp ůsobem zrevidovat a slou čit pět jednotlivých 
právních úprav platných acquis o kvalit ě vnějšího ovzduší do jediné sm ěrnice. Nutn ě se tak 
zjednoduší a zefektivní platná ustanovení, a to ze jména ve vztahu ke mon itorování a podávání 
zpráv. Návrh rovn ěž ustanovení aktualizuje v tom smysl u, že v nich zohlední nový technický 
vývoj a zavede řízení expozice obyv atel jemným částicím PM 2,5 ve vnějším ovzduší.  
• Právní základ  
Právním základem návrhu je článek 175 Smlouvy. 
• Zásada subsidiarity  
Zásada subsidiarity se použ ije, pokud návrh nespadá do výlu čné pravomoci Spole čenství. 
Cílů návrhu nemohou členské státy dostate čně dosáhnout z t ěchto důvodů.  
 
CS 6   CS Platné právní p ředpisy stanovily minimální normy kvality ovzduší ve Spole čenství a tato 
zásada je dodržována ve zjednodušené podob ě. Částice v ovzduší z hlediska svého složení 
navíc podstatným zp ůsobem přesahují hranicí státu, a proto musí všechny členské státy 
přijmout opat ření ke snížení rizik v ůči obyvatel ům.  
Opatření Spole čenství lépe dosáhne cíl ů návrhu z t ěchto důvodů.  
Uvedený návrh usiluje p ředevším o zm ěnu a zjednodušení platných právních p ředpisů, které 
používají minimální normy kvality ovzduší v rámci celého Spole čenství. Částice PM 2,5 navíc 
z hlediska svého složení podstatným zp ůsobem přesahují hranice státu, takže jakmile se 
znečišťující emise uvolní do atmosféry nebo se v ní vytvo ří, mohou se ší řit na vzdálenost 
tisíců kilometrů. Rozsah problém ů tak vyžaduje opat ření na úrovni celého Spole čenství. 
Atmosférické modelování a m ěření znečištění ovzduší prokazují mimo jakoukoli pochybnost, 
že znečišťující emise z jednoho členském státu p řispívají k nam ěřené úrovni zne čištění v 
jiných členských státech. Ukazuje se, že jednotlivé členské státy nemohou problém řešit samy 
a je nutno p řijmout spole čné opatření na úrovni EU. 
Návrh se soust ředí na zjednodušení platných právních p ředpisů. Pokud jde o částice PM 2,5, 
stanoví návrh cíle Spole čenství pro jednotlivé členské státy, ale ponechává na p říslušných 
orgánech členských stát ů, aby rozhodly o prost ředcích k dosažení souladu, což by zajistilo 
plnění minimálních norem kvality ovzduší pro všechny ob čany EU. 
Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. 
• Zásada proporcionality  
Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto d ůvodu nebo d ůvodů. 
Zvoleným právním nástrojem je sm ěrnice, nebo ť 1) návrh si klade za cíl zjednodušit platné 
směrnice; a 2) stanoví cíle, p řičemž podrobnosti provád ění ponechává na členských státech, 
které lépe znají místní pom ěry, jakož i opat ření, jimiž se dosáhne p řínosů v oblasti kvality 
ovzduší nejrentabiln ějším způsobem.  
Cílem návrhu je zjednodušit požadavky na monitorování a podávání zpráv p řechodem 
ke společnému informa čnímu systému a elektronickému systému podávání zpráv. Navíc 
budou zrušeny n ěkteré požadavky na podávání zpráv. Sníží se tak administrativní zát ěž 
členských stát ů, jejíž rozsah nelze ješt ě přesně určit. Ačkoli si návrhy navíc vyžádají n ěkterá 
dodatečná monitorování v krátkodobém a st řednědobém výhledu, v kone čném důsledku to 
umožní v ětší vědecké porozum ění některým problém ům znečišťování ovzduší, což by m ělo 
následně při posuzování kvality ovzduší povolit v ětší využití modelování namísto finan čně 
náročnějšího monitorování. V dlouhodob ějším výhledu tak lze o čekávat úspory náklad ů 
v monitorovacích činnostech. 
• Volba nástroj ů 
Navrhované nástroje: sm ěrnice. 
Jiné prost ředky by nebyly p řiměřené z těchto důvodů. 
Cílem stávajícího návrhu je slou čit a zjednodušit čtyři platné sm ěrnice a rozhodnutí Rady do 
jediného nástroje. Vzhledem k uvedeným skute čnostem a vzhledem k tomu, že platné právní 
 
CS 7   CS předpisy stanovu jí cíle Spole čenství, ale výb ěr opatření k dosažení souladu ponechávají na 
členských státech, je tak nejlepším nástrojem sm ěrnice. 
4) DOPAD NA ROZPO ČET  
Potřeby výzkumu související s návrhem zajistí členské státy, p řičemž příspěvek EU pochází z 
rozpočtu přiděleného k tomuto ú čelu v rámci sedmého rámcového programu podle návrhu 
Komise na finan ční výhledy 2007-2013. Návrh nemá nad rámec uvedených opat ření žádné 
důsledky pro rozpo čet Společenství. 
5) DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE  
• Zjednodušení  
Návrh umož ňuje zjednodušení právních p ředpisů a zjednodušení správních postup ů pro 
veřejné orgány (na úrovni EU ne bo na vnitrostátní úrovni). 
Čtyři směrnice a jedno rozhodnutí Rady budou slou čeny do jediné sm ěrnice. Zruší se 
nadbytečná ustanovení, zlepší se soudržnost mezi jednotlivými právními akty a zruší se 
zbytečné povinnosti. Zruší se požadavky na podávání zprá v druhotného významu a o čekává 
se, že v budoucnosti bude monitorování provád ěno pouze elektronicky, čímž se sníží 
administrativní zát ěž členských stát ů. 
Požadavky na podávání zpráv a m onitorování se zjednoduší p řechodem k elektronickému 
systému podávání zpráv. To by m ělo členským stát ům usnadnit pln ění vnitřních správních 
požadavk ů. 
Návrh je obsažen v klouzavém programu Komise na aktualizaci a zjednodušení acquis 
communautaire  a v pracovním a legislativním programu Komise pod zna čkou 
CLWP 2004 1011 fiche 2005. 
• Zrušení platných právních p ředpisů 
Přijetí návrhu povede ke zruš ení platných právních p ředpisů. 
• Přezkum / revize / ustanovení o skon čení platnosti  
Komise provede revizi sm ěrnice v pr ůběhu rozvoje politiky a p řípadně navrhne nutné zm ěny. 
Komise zejména vypracuje a navrhne podrobný p řístup s cílem zavést právn ě závazné 
povinnosti ke snížení expoz ice, které zohlední r ůzné budoucí situace v kvalit ě ovzduší a 
možností ke snížení v členských státech.  
• Srovnávací tabulka  
Členské státy jsou povinny sd ělit znění vnitrostátních právních p ředpisů, které uvedenou 
směrnici převedou do vnitrostátních p ředpisů, spolu se srovnávací tabulkou mezi t ěmito 
předpisy a touto sm ěrnicí.  
 
CS 8   CS • Evropský hospodá řský prostor  
Navržený právní akt se týká zá ležitostí EHP, a proto by m ěl být rozší řen na Evropský 
hospodářský prostor. 
• Podrobné vysv ětlení návrhu  
Jelikož uvedený návrh usiluje p ředevším o revizi a slou čení několika právních dokument ů, 
jakož i o odstran ění nadbyte čného textu, jsou níže popsány pouze hlavní zm ěny platných 
právních p ředpisů.  
Kapitola III ( Řízení kvality ovzduší) 
Komise nenavrhuje upravit stáv ající mezní hodnoty kvality ovzduší, ale navrhne posílení 
platných ustanovení v tom smyslu, aby byly členské státy povinny p řipravit a provád ět plány i 
programy, jimiž by se zamezilo p řípadům nedodržování t ěchto ustanovení. Pokud však 
členské státy p řijaly veškerá p řiměřená opatření, Komise navrhne, aby bylo členským stát ům 
povoleno v postižených zónách, v nichž ješt ě nejsou dodržovány mezní hodnoty, prodloužení 
lhůty k jejich dosažení, budou-li spln ěná určitá objektivní kritéria. Ko misi musí být oznámeno 
jakékoli prodloužení takovéto lh ůty. Komise navíc za ú čelem dosažení souladu potvrdí zám ěr 
platných právních p ředpisů nepřihlížet ke zne čištění, k němuž přispívají přírodní zdroje.  
Existují významné d ůkazy vedoucí k záv ěru, že jemné částice (PM 2,5) jsou nebezpe čnější než 
částice větší. Nelze však zanedbat ani rizi ko vyplývající z hrubé frakce ( částic o polom ěru 
2,5 až 10 µm). Takový nový p řístup ke kontrolám PM 2,5 se požaduje k dopln ění stávajících 
kontrol PM 10. Podporuje ho V ědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika. 
Navrhovaný p řístup by pro jemné částice PM 2,5 ve vnějším ovzduší zavedl koncentra ční 
stropy na omezení p říliš vysokých rizik v ůči obyvatelstvu, jichž má  být dosaženo do roku 
2010. Provázel by ho nezávazný cíl snížit všeobecn ě na základ ě naměřených údaj ů v 
jednotlivých členských státech mezi lety 2010 a 2020 expozici obyvatel jemným částicím 
PM 2,5.  
Návrh rovn ěž předpokládá obšírn ější monitorování n ěkterých zne čišťujících látek jako nap ř. 
jemných částic PM 2,5. Umožní se tak lepší pochopení této zne čišťující látky a povede to k 
lepšímu rozvoji politiky v budoucnosti. Toto monitorování by m ělo v kone čném důsledku 
umožnit p ři posuzování úrovn ě znečištění více využívat modelová ní a technik objektivního 
odhadu. Bylo by tím umožn ěno i menší využití finan čně náročnějšího monitorování. 
Kapitola V (Informace a zprávy): 
Komise navrhuje p řejít k systému elektronického podá vání zpráv, které je založeno 
na společném informa čním systému v rámci INSPIRE1. Uvedený p řístup omezí 
administrativní práci, zkrátí informa ční toky, podnítí schopnosti provád ět posuzování a zlepší 
přístup veřejnosti k informacím. Ustanovení rozhodnutí o vým ěně informací, která souvisejí 
s mechanismem podávání zpráv, by proto m ěla i nadále z ůstat v platnosti do doby, než budou 
v rámci sm ěrnice INSPIRE p řijata nová provád ěcí ustanovení. 
                                                 
1 KOM(2004) 516 v kone čném znění. 
 
CS 9   CS 2005/0183 (COD) 
Návrh 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o kvalitě vnějšího ovzduší a čistějším vzduchu pro Evropu 
(Text s významem pro EHP) 
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského spole čenství, a zejména na článek 175 této 
smlouvy, 
s ohledem na návrh Komise1, 
s ohledem na stanovisko Evropského hospodá řského a sociálního výboru2, 
s ohledem na stanovisko Výboru region ů3, 
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy4, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Šestý ak ční program Spole čenství pro životní prost ředí přijatý rozhodnutím 
Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 20025 stanoví 
potřebu snížit zne čištění na úrovn ě, které minimalizují škodlivé ú činky na lidské 
zdraví, přičemž zvláštní pozornost se v ěnuje citlivým skupinám obyvatel, a škodlivé 
účinky na životní prost ředí celkov ě, zlepšit monitorování a posuzování kvality 
ovzduší, v četně depozice zne čišťujících látek, a poskytovat ve řejnosti informace. 
(2) Aby bylo možné chránit lid ské zdraví a životní prost ředí jako celek, je t řeba emisím 
škodlivých látek zne čišťujících ovzduší zabránit, p ředcházet a omezit je a stanovit 
příslušné normy pro kvalitu vn ějšího ovzduší s ohledem na p říslušné normy, pokyny a 
programy Sv ětové zdravotnické organizace. 
(3) Sm ěrnici Rady 96/62/ES ze dne 27. zá ří 1996 o posuzování a řízení kvality vn ějšího 
ovzduší6, směrnici Rady 1999/30/ES ze dne 22. d ubna 1999 o mezních hodnotách pro 
oxid siřičitý, oxid dusi čitý a oxidy dusíku, částice a olovo ve vn ějším ovzduší7, 
                                                 
1 Ú ř. věst. […], […], s. […]. 
2 Ú ř. věst. […], […], s. […]. 
3 Ú ř. věst. […], […], s. […]. 
4 Stanovisko Evropského parlamentu ze dne […], spole čný postoj Rady ze dne […]. 
5 Ú ř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1. 
6 Ú ř. věst. L 296, 21.11.1996, s. 55. Sm ěrnice ve zn ění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 
č. 1882/2003 (Ú ř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1). 
7 Ú ř. věst. L 163, 29.6.1999, s. 41. Sm ěrnice ve zn ění rozhodnutí Komise 2001/744/ES 
(Úř. věst. L 278, 23.10.2001, s. 35). 
 
CS 10   CS směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/69/ES ze dne 16. listopadu 2000 
o mezních hodnotách pro benzen a oxid uhelnatý v ovzduší8, směrnici Evropského 
parlamentu a Rady 2002/3/ES ze dne 12. února 2002 o ozonu ve vn ějším ovzduší9 
a rozhodnutí Rady 97/101/ES ze dne 27. ledna 1997, kterým se zavádí vzájemná výměna informací a údaj ů ze sítí a jednotlivých stanic m ěřících znečištění vnějšího 
ovzduší v členských státech
10, je třeba důkladně zrevidovat, aby bylo možné za členit 
nejnovější poznatky z oblasti zdraví a v ědy a zkušenosti členských stát ů. V zájmu 
přehlednosti, zjednodušení a administrativní efektivity je proto vhodné uvedených p ět 
aktů nahradit jedinou sm ěrnicí.  
(4) Až se získají dostate čné zkušenosti s provád ěním směrnice Evropského parlamentu a 
Rady 2004/107/ES ze dne 15. prosince 2004 o obs ahu arsenu, kadmia, rtuti, niklu a 
polycyklických aromatických uhlovodík ů ve vnějším ovzduší11, lze zvážit, zda mohou 
být její ustanovení za členěna do této sm ěrnice. 
(5) V souladu s kritérii spole čného posouzení by m ěl být dodržován spole čný přístup 
k posuzování kvality ovzduší. P ři posuzování kvality vn ějšího ovzduší by m ěl být brán 
ohled na velikost skupiny obyvatel a ekosystém ů, které jsou zne čištění vystaveny. Je 
proto vhodné rozd ělit území každého členského státu do zón nebo aglomerací podle 
hustoty obyvatel.12 
(6) Aby bylo možné zajistit, že shromážd ěné informace o zne čištění ovzduší jsou 
dostatečně reprezentativní a srovnatelné v rámci Spole čenství, je d ůležité, aby p ři 
posuzování kvality vn ějšího ovzduší byly používány normalizované metody m ěření 
a společná kritéria pro po čet a umíst ění měřicích stanic. K posuzování kvality ovzduší 
mohou být použity i jiné  techniky než m ěření, a proto je nezbytné vymezit kritéria 
používání a požadovanou p řesnost takových technik. 
(7) Za ú čelem lepšího pochopení vliv ů těchto znečišťujících látek a vytvo ření vhodných 
politik je t řeba provést podrobná m ěření jemných částic v poza ďových lokalitách. Tato 
měření by m ěla být provedena zp ůsobem, který je v souladu s m ěřeními v rámci 
programu spolupráce p ři monitorování a vyhodnocování dálkového p řenosu látek 
znečišťujících ovzduší v Evrop ě (EMEP) vytvo řeného na základ ě Úmluvy o dálkovém 
znečišťování ovzduší p řecházejícím hranice stát ů z roku 1979 schválené rozhodnutím 
Rady 81/462/EHS z 11. června 1981. 
(8) Stav kvality ovzduší je t řeba zlepšit nebo udržet, pokud je  již dobrý. Pokud jsou normy 
kvality ovzduší p řekročeny, měly by členské státy p řijmout opat ření k dosažení 
konkrétních hodnot, avšak p řekročení z důvodu zimního posypu silnic pískem by se 
měla ignorovat. 
(9) Ohrožení vegetace vlivem zne čištění ovzduší jsou nejzávažn ější v místech vzdálených 
od městských oblastí, kde se taková vegeta ce nachází. Posuzování takových rizik a 
                                                 
8 Ú ř. věst. L 313, 13.12.2000, s. 12. 
9 Ú ř. věst. L 67, 9.3.2002, s. 14. 
10 Úř. věst. L 35, 5.2.1997, s. 14. Rozhodnutí ve zn ění rozhodnutí Komise 2001/752/ES 
(Úř. věst. L 282, 26.10.2001, s. 69). 
11 Úř. věst. L 23, 26.1.2005, s. 3. 
12 Úř. věst. L 171, 27.6.1981, s. 11. 
 
CS 11   CS dodržování norem kvality ovzduší z d ůvodu ochrany vegetace  by se proto m ělo 
zaměřit na místa vzdálená od zastav ěných oblastí. 
(10) Jemné částice (PM 2,5) mají za následek významné nega tivní vlivy na lidské zdraví. 
Kromě toho nebyl dosud ur čena prahová hodnota, pod níž nep ředstavují PM 2,5 riziko. 
Proto by nem ěla být tato zne čišťující látka regulována stejn ě jako ostatní látky 
znečišťující ovzduší. Tento p řístup by se m ěl zaměřit na celkové snížení koncentrací v 
městském prost ředí, aby se zajistilo, že zlep šená kvalita ovzduší bude p řínosem pro 
velkou skupinu obyvatelstva.  Aby však byl zajišt ěn minimální stupe ň ochrany zdraví 
všude, tento p řístup by m ěl být kombinován s absolutním koncentra čním stropem. 
(11) Stávající dlouhodobé cíle zajišt ění účinné ochrany proti škodlivým ú činkům expozice 
ozonu na lidské zdraví, vegetaci a ekosystémy by se m ěnit neměly. Na ochranu 
veškerého obyvatelstva a cit livých skupin obyvatelstva p řed krátkými expozicemi 
zvýšeným koncentracím ozonu by m ěla být, v závislosti na p řípadu, stanovena 
výstražná prahová hodnota pro obyvatelstvo a informa ční prahová hodnota pro 
skupiny obyvatelstva. Tyto prahové hodnoty by m ěly zahájit ší ření informací o 
rizicích expozice mezi ve řejnost a provád ění vhodných krátkodobých opat ření ke 
snížení úrovní ozonu, pokud bude  výstražná prahová hodnota p řekročena. 
(12) Ozon je zne čišťující látka p řesahující hranice stát ů, která vzniká v atmosfé ře z emisí 
primárních zne čišťujících látek a kterou se zabývá sm ěrnice Evropského parlamentu 
a Rady 2001/81/ES ze dne 23. října 2001 o národních emisních stropech pro n ěkteré 
látky zne čišťující ovzduší13. Pokrok v oblasti dosahování cíl ů kvality ovzduší 
a dlouhodobých cíl ů pro ozon stanovených v této sm ěrnici by m ěl být podmín ěn cíli a 
emisními stropy upravenými sm ěrnicí 2001/81/ES. 
(13) V zónách, v nichž jsou p řekračovány dlouhodobé cíle, by m ěla být povinná stacionární 
měření. Za účelem omezení požadovaného po čtu míst odb ěru vzorků pro stacionární 
měření by mělo být povoleno použití dopl ňkových zp ůsobů posuzování. 
(14) Emise zne čišťující ovzduší z p řírodních zdroj ů mohou být m ěřeny, ale nikoli řízeny. 
Pokud lze proto s dostate čnou jistotou ur čit, že ke zne čištění vnějšího ovzduší 
přispívají přírodní zdroje, by se tyto zdroje p ři posuzování, zda spl ňují mezní hodnoty 
kvality ovzduší, m ěly odečíst. 
(15) Stávající mezní hodnoty kvality ovzduší by se nem ěly měnit, ačkoli by m ělo být 
možné prodloužit lh ůtu, v níž musí být hodnot dosaženo, v p řípadech, kdy se bez 
ohledu na provád ění příslušných opat ření ke snížení zne čištění v konkrétních zónách a 
aglomeracích vyskytnou akutní problémy  s dodržením hodnot. Jakékoli prodloužení 
pro dané zóny a aglomerace by m ělo být doprovázeno souhrnným plánem, který zajistí 
splnění hodnot v prodloužené lh ůtě. 
(16) Pro zóny a aglomerace, v nichž koncentrace zne čišťujících látek ve vn ějším ovzduší 
překročí příslušné normy kvality ovzduší, by m ěly být vytvo řeny plány a programy 
a jakékoli do časné použitelné meze tolerance. Zne čištění ovzduší produkuje řada 
různých zdroj ů a činností. K zajišt ění soudržnosti mezi r ůznými politikami by tyto 
plány a programy m ěly být konzistentní a propojené s plány a programy p řipravenými 
                                                 
13 Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 22. Sm ěrnice ve zn ění Aktu o p řistoupení z roku 2003. 
 
CS 12   CS podle sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 
o omezení emisí n ěkterých zne čišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích 
zařízení14, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES a 
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 
o hodnocení a řízení hluku15. 
(17) Je t řeba vypracovat ak ční plány pro ur čení opatření, která se mají p řijmout 
v krátkodobém horizontu, pokud hrozí riziko p řekročení jedné nebo více p říslušných 
norem kvality ovzduší nebo výstražné pra hové hodnoty, aby se toto riziko omezilo 
a zkrátila délka trvání takového p řípadu. Pokud jde o ozon, takové krátkodobé ak ční 
plány by m ěly zohlednit rozhodnutí Komi se 2004/279/ES ze dne 19. b řezna 2004 
o pokynech pro provád ění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/3/ES 
o ozonu ve vn ějším ovzduší16. 
(18) Účelem takových plán ů a program ů je přímé zlepšení kvality ovzduší a životního 
prostředí, a měla by se na n ě proto vztahovat sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 
2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vliv ů některých plán ů a program ů na 
životní prost ředí17. 
(19) Pokud následkem významného zne čištění, které pochází z jednoho členského státu, 
dojde nebo by mohlo dojít k p řekročení úrovn ě znečišťující látky, by členské státy 
měly vzájemn ě konzultovat p říslušnou normu kvality ov zduší a mez tolerance, 
případně výstražnou prahovou hodnotu. P řeshraniční povaha konkrétních 
znečišťujících látek jako nap ř. ozonu nebo částic může vyžadovat koordinaci mezi 
sousedícími členskými státy p ři navrhování a provád ění plánů, program ů a 
krátkodobých ak čních plán ů a při informování ve řejnosti. Členské státy by p řípadně 
měly zorganizovat spolupráci se t řetími zem ěmi se zvláštním d ůrazem na rychlé 
zapojení kandidátských zemí. 
(20) Je nezbytné, aby členské státy a Komise shromaž ďovaly, vym ěňovaly si a ší řily 
informace o kvalit ě ovzduší s cílem lépe  pochopit vlivy zne čištění ovzduší a vyvinout 
vhodné politiky. Ve řejnost by rovn ěž měla mít k dispozici aktualizované informace 
o koncentracích všech regulovaných zne čišťujících látek ve vn ějším ovzduší. 
(21) S cílem usnadnit nakládání s informacemi o kvalit ě ovzduší a jejich srovnání by m ěly 
být údaje zp řístupněny Komisi v normalizované podob ě. 
(22) Je nezbytné p řizpůsobit předkládání údaj ů, posuzování a podávání zpráv o kvalit ě 
ovzduší, aby jako hlavních nástroj ů ke zpřístupnění informací bylo možné používat 
elektronické prost ředky a internet a aby tak tyto  postupy byly v souladu se sm ěrnicí 
[…]18. 
(23) Je vhodné stanovit možnost p řizpůsobit kritéria a techniky posuzování kvality vn ějšího 
ovzduší v ědeckému a technickému pokroku, jakož  i informace, které mají být 
                                                 
14 Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 1. Sm ěrnice ve zn ění Aktu o p řistoupení z roku 2003. 
15 Úř. věst. L 189, 18.7.2002, s. 12. 
16 Úř. věst. L 87, 25.3.2004, s. 50. 
17 Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30. 
18 Úř. věst. […], […], s. […]. 
 
CS 13   CS poskytnuty. Krom ě toho by m ěly být přijaty referen ční techniky modelování kvality 
ovzduší, jsou-li k dispozici. 
(24) Jelikož cíl ů této sm ěrnice týkajících se kvality ovzduší nem ůže být dosaženo 
uspokojiv ě na úrovni členských stát ů, a proto, z d ůvodu přeshraniční povahy látek 
znečišťujících ovzduší, jich m ůže být lépe dosaženo na úrovni Spole čenství, m ůže 
Společenství přijmout opat ření v souladu se zásadou s ubsidiarity stanovenou v 
článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou pr oporcionality sta novenou v uvedeném 
článku nep řekračuje tato sm ěrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení t ěchto cílů. 
(25) Členské státy by m ěly stanovit pravidla pro uplatn ění sankcí na porušení ustanovení 
této směrnice a zajistit jejich provád ění. Tyto sankce by m ěly být účinné, přiměřené 
a odrazující. 
(26) Některá ustanovení akt ů zrušených touto sm ěrnicí by m ěla zůstat v platnosti, aby se 
zajistila kontinuita stávajících mezn ích hodnot kvality ovzduší pro oxid dusi čitý, 
dokud nebudou od 1. ledna 2010 nahrazeny, kontinui ta ustanovení o podávání zpráv o 
kvalitě ovzduší, dokud nebudou p řijata nová provád ěcí opatření, a kontinuita 
povinností týkajících se p ředběžného posuzování kvality ovzduší požadovaného podle 
směrnice 2004/107/ES. 
(27) Povinnost provést tuto sm ěrnici do vnitrostátn ího práva by m ěla být omezena na ta 
ustanovení, která ve srovnání s p ředchozími sm ěrnicemi p ředstavují podstatnou 
změnu. Povinnost provést do vnitrostátn ího práva ustanovení, která z ůstala 
nezměněna, vyplývá z p ředchozích sm ěrnic. 
(28) Tato sm ěrnice respektuje základní práva a zachovává zásady uznané zejména Listinou 
základních práv Evropské uni e. Usiluje zejména o podporu za členění vysoké úrovn ě 
ochrany životního prost ředí do politik Spole čenství a zlepšení kvality životního 
prostředí v souladu se zásadou udržitelné ho rozvoje, jak je stanovena v článku 37 
Listiny základních práv Evropské unie. 
(29) Opat ření nezbytná k provedení tohoto na řízení by m ěla být p řijata v souladu 
s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon 
prováděcích pravomocí sv ěřených Komisi19, 
                                                 
19 Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
CS 14   CS PŘIJALY TUTO SM ĚRNICI : 
Kapitola I 
Obecná ustanovení 
Článek 1 
Předmět 
Směrnice stanoví opat ření zaměřená na: 
1) vymezení a stanovení cíl ů kvality vn ějšího ovzduší navržených ve snaze zabránit 
nebo předejít škodlivým ú činkům na lidské zdraví a životní prost ředí jako celek nebo 
je snížit; 
2) posouzení kvality vn ějšího ovzduší v členských státech na základ ě společných metod 
a kritérií, a zejména na posouzení koncentrací n ěkterých zne čišťujících látek ve 
vnějším ovzduší; 
3) poskytování informací o vn ějším ovzduší s cílem pomoci snížit zne čištění 
a nepříznivé působení a monitorovat dlouhodobé  trendy a zlepšení v d ůsledku 
vnitrostátních opat ření a opat ření Společenství; 
4) zajišt ění toho, aby uvedené informace o kvalit ě vnějšího ovzduší byly p řístupné 
veřejnosti; 
5) udržení kvality ovzduší, je -li dobrá, a v ostatních p řípadech její zlepšení; 
6) podporu intenzivn ější spolupráce mezi členskými státy v oblasti omezování 
znečištění ovzduší; 
Článek 2 
Definice 
Pro účely této sm ěrnice se rozumí: 
1) „vn ějším ovzduším“ venkovní ovzduší v troposfé ře s výjimkou pracovních prost ředí;  
2) „zne čišťující látkou“ každá látka p řítomná ve vn ějším ovzduší, která m ůže mít 
škodlivé ú činky na lidské zdraví a/nebo životní prost ředí jako celek; 
3) „úrovní“ koncentrace zne čišťující látky ve vn ějším ovzduší nebo její depozice na 
zemský povrch ve stanovené dob ě; 
4) „posuzováním“ všechny metody m ěření, výpočtu, prognózy nebo odhadu úrovn ě; 
5) „mezní hodnotou“ úrove ň stanovená na základ ě vědeckých poznatk ů za účelem 
zabránění, předcházení nebo sníž ení škodlivých ú činků na lidské zdraví nebo na 
 
CS 15   CS životní prost ředí jako celek, které je t řeba dosáhnout ve stanovené lh ůtě a která poté 
nesmí být p řekročena; 
6) „koncentra čním stropem“ úrove ň stanovená na základ ě vědeckých poznatk ů za 
účelem zabrán ění příliš vysokým rizik ům pro lidské zdraví, které je t řeba dosáhnout 
ve stanovené lh ůtě a která poté nesmí být p řekročena; 
7) „kritickou úrovní“ úrove ň stanovená na základ ě vědeckých poznatk ů, nad níž m ůže 
docházet k p římým nep říznivým ú činkům na některé receptory, jako jsou stromy, 
jiné rostliny nebo p řírodní ekosystémy, nikoli však na člověka; 
8) „mezí tolerance“ procento mezní hodnoty, o které smí být tato hodnota p řekročena za 
podmínek stanovených v této sm ěrnici; 
9) „cílovou hodnotou“ úrove ň stanovená za ú čelem zabrán ění, předcházení nebo snížení 
škodlivých ú činků na lidské zdraví nebo na životní prost ředí jako celek, které je t řeba 
dosáhnout pokud možno ve stanovené lh ůtě; 
10) „výstražnou prahovou hodnotou“ úrove ň, při jejímž p řekročení při krátkodobé 
expozici existuje nebezpe čí pro lidské zdraví a p ři které musí členské státy 
neprodlen ě přijmout opat ření; 
11) „informa ční prahovou hodnotou“ úrove ň, při jejímž p řekročení při krátkodobé 
expozici existuje nebezpe čí pro zdraví zvlášt ě citlivých skupin obyvatelstva a pro 
kterou jsou nezbytné okamžité a vhodné informace;  
12) „horním prahem posouzení“ úrove ň, pod níž k posouzení kvality vn ějšího ovzduší 
lze použít kombinaci metod m ěření a modelování; 
13) „dolním prahem posouzení“ úrove ň, pod níž lze k posouzení kvality vn ějšího 
ovzduší použít jen modelování ne bo technik objektivního odhadu; 
14) „dlouhodobým cílem“ úrove ň, jíž má být dosaženo v dlouhodobém horizontu s cílem 
poskytnout ú činnou ochranu lidského zdraví a životního prost ředí, s výjimkou 
případů, kdy jí nelze dosáhnout prost řednictvím p řiměřených opat ření;  
15) „zónou“ část území členského státu, která je tímto členským státem vymezena pro 
účely posuzování a řízení kvality ovzduší; 
16) „aglomerací“ zóna, která je m ěstskou aglomerací s po čtem obyvatel vyšším než 
250 000, nebo s po čtem obyvatel 250 000 nebo nižším s danou hustotou obyvatel na 
km2 určenou členskými státy; 
17) „PM 10“ částice, které projdou selektivním vstupním filtrem definovaným v norm ě 
EN 12341 s odlu čovací účinností 50 % pro aerodynamický pr ůměr 10 µm; 
18) „PM 2,5“ částice, které projdou selektivním vstupním filtrem definovaným v norm ě 
EN 14907 s odlu čovací účinností 50 % pro aerodynamický pr ůměr 2,5 µm;  
19) „pr ůměrným ukazatelem expozice“ pr ůměrná úrove ň určená na základ ě měření 
v městských poza ďových lokalitách po celém území členského státu, která odráží 
expozici obyvatelstva;  
 
CS 16   CS 20) „cílem snížení expozice“ procento snížení pr ůměrného ukazatele expozice stanovené 
za účelem omezení škodlivých ú činků na lidské zdraví, jehož má být dosaženo pokud 
možno ve stanovené lh ůtě; 
21) „m ěstskými poza ďovými lokalitami“ místa v m ěstských oblastech, na nichž jsou 
zjevné úrovn ě reprezentativní pro expozici m ěstského obyvatelstva obecn ě; 
22) „oxidy dusíku“ sou čet objemových pom ěrů (ppb v) oxidu dusnatého a oxidu 
dusičitého vyjád řený v jednotkách hmotnostní koncentrace oxidu dusi čitého ( µg/m3); 
23) „stacionárním m ěřením“ měření provád ěné za účelem určení úrovní na ur čených 
místech, a to bu ď kontinuáln ě, nebo jednorázovým odb ěrem vzork ů v souladu 
s požadovanými cíli kvality údaj ů; 
24) „orienta čním měřením“ měření, které ve srovnání se stacionárním m ěřením splňuje 
méně přísná kritéria kvality; 
25) „t ěkavými organickými slou čeninami“ (VOC) organické slou čeniny 
z antropogenních a biogenních zdroj ů s výjimkou methanu, které mohou reakcí 
s oxidy dusíku za p řítomnosti slune čního světla produkovat fotochemické oxidanty. 
Článek 3 
Odpovědnost 
1. Členské státy jmenují vhodné stupn ě příslušných orgán ů a subjekt ů odpovědné za: 
a) posuzování kvality vn ějšího ovzduší;  
b) schvalování systém ů měření (metody, vybavení, sít ě a laborato ře); 
c) zajiš ťování přesnosti m ěření; 
d) analýzu metod posouzení; e) koordinaci na svém území p řípadných program ů Společenství týkajících se 
zajištění kvality, které organizuje Komise; 
f) spolupráci s ostatními členskými státy a Komisí.  
Příslušné orgány a subjekty musí být p řípadně v souladu s oddílem C p řílohy I. 
2. Členské státy informují ve řejnost o p říslušných orgánech a subjektech jmenovaných 
v souvislosti s úkoly uvedenými v odstavci 1. 
 
CS 17   CS Kapitola II 
Posuzování kvality vn ějšího ovzduší 
ODDÍL 1 
OBECNĚ 
Článek 4 
Vytvoření zón a aglomerací 
Členské státy na celém svém území vytvo ří zóny a aglomerace. Posuzování kvality ovzduší 
a řízení kvality ovzduší se provádí ve  všech zónách a aglomeracích. 
ODDÍL 2 
POSOUZENÍ KVALITY VN ĚJŠÍHO OVZDUŠÍ , POKUD JDE O OXID SI ŘIČITÝ, OXID 
DUSIČITÝ A OXIDY DUSÍKU , ČÁSTICE , OLOVO , BENZEN A OXID UHELNATÝ  
Článek 5 
Režim posouzení 
1. Pokud jde o oxid si řičitý, oxid dusi čitý a oxidy dusíku, částice (PM 10 a PM 2,5), olovo, 
benzen a oxid uhelnatý, použij í se pro ochranu zdraví a ve getace horní a dolní prahy 
posouzení uvedené v oddíle A p řílohy II. 
Každá zóna a aglomerace se klasifikuje na základ ě těchto prahů posouzení.  
2. Klasifikace podle odstavce 1 se p řezkoumá každých p ět let postupem podle oddílu B 
přílohy II. 
V případě významných zm ěn činností souvisejících s vn ějšími koncentracemi oxidu 
siřičitého, oxidu dusi čitého nebo p řípadně oxidů dusíku, částic (PM 10, PM 2,5), olova, 
benzene a oxide uhelnatého se však klasifikace p řezkoumá častěji. 
Článek 6 
Kritéria posuzování  
1. Členské státy provedou posouzení kvality vn ějšího ovzduší, pokud jde o zne čišťující 
látky uvedené v článku 5, na celém svém území v souladu s kritérii stanovenými 
v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku.  
2. Ve všech zónách a aglo meracích, v nichž úrove ň znečišťujících látek ve vn ějším 
ovzduší uvedených v odstavci 1 p řekročí horní práh posouzení stanovený pro tyto 
znečišťující látky, se k posouzení kvality vn ějšího ovzduší použijí  stacionární 
 
CS 18   CS měření. Aby stacionární m ěření poskytla p řiměřené informace o kvalit ě vnějšího 
ovzduší, mohou být dopln ěna technikami modelo vání a/nebo orienta čními měřeními. 
3. Ve všech zónách a aglomeracích, v nichž je úrove ň znečišťujících látek ve vn ějším 
ovzduší uvedených v odstavci 1 pod horním prahem posouzení stanoveným pro tyto látky, m ůže být k posouzení kvality vn ějšího ovzduší použita kombinace 
stacionárních m ěření a modelovacích technik a/nebo orienta čních měření.  
4. Ve všech zónách a aglomeracích, v nichž je úrove ň znečišťujících látek ve vn ějším 
ovzduší uvedených v odstavci 1 pod dolní m prahem posouzení stanoveným pro tyto 
látky, stačí k posouzení kvality vn ějšího ovzduší použít techniky modelování nebo 
techniky objektivního odhadu nebo obou.  
5. Krom ě posuzování uvedeného v odst avcích 2, 3 a 4 se v poza ďových lokalitách 
vzdálených od významných zdroj ů znečištění ovzduší provedou m ěření kvality 
vnějšího ovzduší za ú čelem každoro čního poskytnutí informací minimáln ě 
o hmotnostní koncentraci a ur čení chemického složení jemných částic (PM
2,5) 
a vykonají se v souladu s t ěmito kritérii: 
a) na každých 100 000 km2 se instaluje jedno místo odb ěru vzorků; 
b) každý členský stát z řídí alespo ň jednu m ěřicí stanici nebo m ůže na základ ě 
dohody s p řilehlými členskými státy z řídit jednu nebo více spole čných 
měřicích stanic pokrývajícíc h relevantní sousedící zóny, aby se dosáhlo 
nezbytného prostorového rozložení;  
c) monitorování se p řípadně koordinuje s monitorovací strategií a programem 
měření v rámci programu spolupráce p ři monitorování a vyhodnocování 
dálkového p řenosu látek zne čišťujících ovzduší v Evrop ě (EMEP); 
d) oddíl A p řílohy I se použije, pokud jde o cíle kvality údaj ů pro měření 
hmotnostní koncentrace částic, a příloha IV se použije celá.  
Členské státy rovn ěž informují Komisi o m ěřicích metodách používaných pro m ěření 
chemického složení jemných částic (PM 2,5). 
Článek 7 
Místa odb ěru vzorků 
1. Umíst ění míst odb ěru vzorků pro měření oxidu si řičitého, oxidu dusi čitého a oxid ů 
dusíku, částic (PM 10, PM 2,5), olova, benzenu a oxidu uhelnatého ve vn ějším ovzduší 
se stanoví v souladu s kritérii uvedenými v p říloze III. 
2. V žádné zón ě nebo aglomeraci, v nichž je jediným zdrojem informací pro 
posuzování kvality ovzduší stacionární m ěření, nesmí být po čet míst odb ěru vzorků 
pro žádnou p říslušnou zne čišťující látku menší než minimální po čet míst odb ěru 
vzorků uvedený v oddíle A p řílohy V. 
 Avšak v zónách a aglomerací ch, v nichž údaje z míst odb ěru vzorků pro stacionární 
měření doplňují údaje z modelování a/nebo orienta čního měření, může být celkový 
 
CS 19   CS počet míst odb ěru vzorků podle oddílu A p řílohy V snížen až na 50 % za 
předpokladu, že jsou spln ěny tyto podmínky: 
a) dopl ňkové metody poskytují dostate čné informace pro posouzení kvality 
ovzduší, pokud jde o mezní hodnoty, koncentra ční stropy nebo výstražné 
prahové hodnoty, a rovn ěž přiměřené informace pro ve řejnost;  
b) počet míst odb ěru vzorků, která mají být nainstalována, a prostorové rozložení 
jiných technik je dostate čné, aby koncentrace p říslušných zne čišťujících látek 
byla stanovena v souladu s cíli kvality údaj ů podle oddílu A p řílohy I 
a umožnila, aby výsledky posouzení spln ily kritéria uvedená v oddíle B 
přílohy I. 
V případě uvedeném v druhém pododstavci se  výsledky modelování a/nebo 
orientačního měření vezmou v úvahu p ři posuzování kvality ovzduší, pokud jde 
o mezní hodnoty a koncentra ční stropy. 
Článek 8 
Referenční metody m ěření 
Členské státy použijí referen ční metody m ěření a kritéria uvedená v oddílech A a C 
přílohy VI. 
Jiné metody m ěření mohou být použity za podmín ek stanovených v oddíle B p řílohy VI. 
ODDÍL 3 
POSUZOVÁNÍ KVALITY VN ĚJŠÍHO OVZDUŠÍ , POKUD JDE O OZON  
Článek 9 
Kritéria posuzování  
1. Pokud koncentrace ozonu v zónách a aglomeracích p řekročily dlouhodobé cíle 
uvedené v oddíle A 3 p řílohy VII v pr ůběhu některého z p ředcházejících p ěti let 
měření, provede se stacionární m ěření.  
2. Pokud jsou k dispozici údaje za mén ě než pět let, mohou členské státy za ú čelem 
určení, zda byly dlouhodobé cíle podle odstavce 1 b ěhem těchto pěti let překročeny, 
kombinovat výsledky z krátkodobých m ěřicích kampaní uskute čněných v dob ě 
a v místech s pravd ěpodobně nejvyššími úrovn ěmi s výsledky z emisních inventur 
a modelování.  
 
CS 20   CS Článek 10 
Umístění míst odb ěru vzorků pro měření ozonu 
1. Umíst ění míst odb ěru vzorků pro měření ozonu se stanoví v souladu s kritérii 
uvedenými v p říloze VIII. 
2. Po čet míst odb ěru vzork ů pro stacionární m ěření ozonu v každé zón ě nebo 
aglomeraci, v níž je m ěření jediným zdrojem informací pro posouzení kvality 
ovzduší, nesmí být menší než minimální po čet míst odb ěru vzork ů uvedený 
v oddíle A p řílohy IX. 
Avšak v zónách a aglomeracích, v nichž informace z míst odb ěru vzorků pro 
stacionární m ěření doplňují informace z modelování a/nebo orienta čních měření, 
může být celkový po čet míst odb ěru vzorků podle oddílu A p řílohy IX snížen za 
předpokladu, že jsou spln ěny tyto podmínky: 
a) dopl ňkové metody poskytují dostate čné informace pro posouzení kvality 
ovzduší, pokud jde o cílové hodnoty, dlouhodobé cíle, informa ční a výstražné 
prahové hodnoty;  
b) počet míst odb ěru vzorků, která mají být nainstalována, a prostorové rozložení 
jiných technik jsou dostate čné, aby koncentrace p říslušných zne čišťujících 
látek byla stanovena v s ouladu s cíli kvality údaj ů podle oddílu A p řílohy I 
a umožnila, aby výsledky posouzení spln ily kritéria uvedená v oddíle B 
přílohy I;  
c) počet míst odb ěru vzorků v každé zón ě a aglomeraci dosahuje alespo ň jedno 
místo odb ěru vzorků na dva miliony obyvatel, nebo jedno místo odb ěru na 
50 000 km2 podle toho, kde je více míst odb ěru vzorků, ale nesmí být menší 
než jedno místo odb ěru vzorků v každé zón ě nebo aglomeraci;  
d) ve všech zbývajících místech krom ě venkovských poza ďových stanic se m ěří 
koncentrace oxidu dusi čitého.  
V případě uvedeném ve druhém pododstavci se  výsledky modelování a/nebo 
orientačního měření vezmou v úvahu p ři posuzování kvality ovzduší, pokud jde o 
cílové hodnoty. 
3. Oxid dusi čitý se měří minimáln ě v 50 % míst odb ěru vzorků ozonu požadovaných 
podle oddílu A p řílohy IX. Toto m ěření je kontinuální, krom ě venkovských 
pozaďových stanic uvedených v oddíle A p řílohy VIII, kde mohou být použity jiné 
metody m ěření. 
4. V zónách a aglomeracích, v nichž jsou v pr ůběhu předchozích p ěti let měření 
koncentrace pod dlouhodobými cíli, se po čet míst odb ěru vzorků pro stacionární 
měření stanoví v souladu s oddílem B p řílohy IX. 
5. Každý členský stát zajistí, aby na jeho území bylo instalováno a provozováno 
alespoň jedno místo odb ěru vzorků, které poskytuje údaje o koncentraci prekurzor ů 
 
CS 21   CS ozonu uvedených v p říloze X. Každý členský stát si zvolí po čet a umíst ění stanic, 
v nichž mají být prekurzory ozonu m ěřeny, přičemž zohlední cíle a metody 
stanovené v p říloze X. 
Článek 11 
Referenční metody m ěření 
1. Členské státy použijí referen ční metodu m ěření ozonu uvedenou v bod ě 8 
oddílu A p řílohy VI. Jiné metody m ěření mohou být použity za podmínek 
stanovených v oddíle B p řílohy VI. 
2. Každý členský stát informuje Komisi  o používaných metodách odb ěru vzorků 
a měření VOC, které jsou uvedeny v p říloze X. 
Kapitola III 
Řízení kvality vn ějšího ovzduší 
Článek 12 
Požadavky pro p řípady, kdy jsou úrovn ě nižší než mezní hodnoty a koncentra ční stropy 
V zónách a aglomeracích, v nichž jsou úrovn ě oxidu siřičitého, oxidu dusi čitého, PM 10, PM 2,5, 
olova, benzenu a oxidu uhelnatého ve vn ějším ovzduší pod p říslušnými mezními hodnotami 
nebo koncentra čními stropy uvedenými v p řílohách XI a XIV, členské státy zajistí, aby byl 
tento stav zachován. 
Článek 13 
Mezní hodnoty pro ochranu lidského zdraví 
1. Členské státy zajistí, aby úrovn ě oxidu siřičitého, PM 10, olova a oxidu uhelnatého ve 
vnějším ovzduší nep řekročily na jejich území mezní hodnoty stanovené v p říloze XI. 
Pokud jde o oxid dusi čitý a benzen, mezní hodnoty uvedené v p říloze XI nesm ějí být 
překročeny od data v ní uvedeného. 
Meze tolerance stanovené v p říloze XI se uplatní v souladu s článkem 21. 
2. Výstražné prahové hodnoty pro koncentrace oxidu si řičitého a oxidu dusi čitého ve 
vnějším ovzduší jsou hodnoty stanovené v oddíle A p řílohy XII. 
3. Členské státy mohou vymezit zóny nebo aglomerace, v nichž jsou mezní hodnoty 
PM 10 ve vnějším ovzduší p řekročeny v důsledku koncentrací PM 10 pocházejících ze 
zimního posypu silnic pískem. 
Členské státy zašlou Komisi seznam všech takových zón a aglomerací spolu 
s informacemi o koncentracích a zdrojích koncentrace PM 10. 
 
CS 22   CS Když členské státy informují Komisi v souladu s článkem 25, poskytnou nezbytné 
důkazy, aby prokázaly, že všechna p řekročení jsou v d ůsledku takových 
resuspendovaných částic a že byla p řijata přiměřená opatření na snížení t ěchto 
koncentrací. 
Aniž je dot čen článek 19, v p řípadě zón a aglomerací podle prvního pododstavce 
tohoto odstavce musí členské státy vytvo řit plány a programy stanovené v článku 21 
pouze tehdy, pokud p řekročení lze připsat jiným zdroj ům PM 10 než zimnímu posypu 
silnic pískem. 
Článek 14 
Kritické úrovn ě 
1. V zónách vzdálených od ag lomerací a jiných zastav ěných oblastí členské státy 
zajistí, aby byly dodrženy kritické úrovn ě uvedené v p říloze XIII.  
 Pokud existuje významné riziko nep říznivých ú činků, mohou členské státy uplatnit 
kritické úrovn ě také uvnit ř aglomerací a jiných zastav ěných oblastí. 
2. Pokud jsou stacionární m ěření jediným zdrojem informací pro posuzování kvality 
vnějšího ovzduší, nesmí být po čet míst odb ěru vzorků menší než minimální po čet 
stanovený v oddíle C p řílohy V. Pokud jsou tyto informace dopln ěny orienta čními 
měřeními nebo modelováním, m ůže být minimální po čet míst odb ěru vzorků snížen 
až na 50 % za p ředpokladu, že posouzené koncentrace p říslušných zne čišťujících 
látek lze stanovit v soul adu s cíli kvality údaj ů uvedenými v oddíle A p řílohy I. 
Článek 15 
Cíl snížení expozice pro PM 2,5 a koncentra ční stropy pro ochranu lidského zdraví 
1. Členské státy zajistí, aby bylo cíle snížení expozice pro PM 2,5 stanoveného 
v oddíle B p řílohy XIV dosaženo ve lh ůtě v ní stanovené. 
2. Pr ůměrný ukazatel expozice pro PM 2,5 se posoudí v souladu s oddílem A 
přílohy XIV.  
3. Každý členský stát zajistí v souladu s p řílohou III, aby rozmíst ění a konkrétní po čet 
míst odběru vzorků, na nichž je založen pr ůměrný ukazatel expozice pro PM 2,5, 
řádně odrážely obecnou e xpozici obyvatel. Po čet míst odb ěru vzorků nesmí být nižší 
než počet stanovený na základ ě oddílu B p řílohy V. 
4. Členské státy zajistí, aby koncentrace PM 2,5 ve vnějším ovzduší na jejich území 
nepřesáhly koncentra ční stropy stanovené v oddíle C p řílohy XIV po dni v ní 
stanoveném.  
5. Meze tolerance stanovené v oddíle C p řílohy XIV se uplatní v souladu s článkem 21. 
 
CS 23   CS Článek 16 
Požadavky v zónách a aglomeracích , v nichž koncentrace ozonu p řesahují 
dlouhodobé cíle  
1. Členské státy zajistí, aby bylo cílových hodnot a dlouhodobých cíl ů uvedených 
v příloze VII dosaženo v časovém rámci v ní stanoveném. 
2. U zón a aglomerací, v nichž je p řekročena cílová hodnota, zajistí členské státy, aby 
byl proveden plán nebo program p řipravený podle článku 6 sm ěrnice 2001/81/ES za 
účelem spln ění cílových hodnot, s výjimkou p řípadu, kdy je nelze splnit 
prostřednictvím p řiměřených opat ření, a to ode dne uvedeného v oddíle A.2 
přílohy VII.  
Pokud musí být v souladu s čl. 21 odst. 1 této sm ěrnice připraveny nebo provedeny 
plány a programy, pokud jde o zne čišťující látky jiné než ozon, členské státy 
případně připraví a provedou integrované pl ány nebo programy týkající se doty čných 
látek.  
3. U zón a aglomerací, v nichž jsou úrovn ě ozonu ve vn ějším ovzduší vyšší než 
dlouhodobé cíle, ale nižší nebo rovné cílovým hodnotám, členské státy p řipraví a 
provedou rentabilní opat ření ke spln ění dlouhodobých cíl ů. Tato opat ření musí být 
přinejmenším v souladu se všemi plán y a programy uvedenými v odstavci 2. 
Článek 17 
Požadavky v zónách a aglomera cích, v nichž koncentrace  
ozonu spl ňují dlouhodobé cíle  
V zónách a aglomeracích, v nichž úrovn ě ozonu spl ňují dlouhodobé cíle, členské státy, pokud 
to faktory v četně přeshraniční povahy zne čištění ozonem a meteorologických podmínek 
povolí, udržují tyto úrovn ě pod dlouhodobými cíli a prost řednictvím p řiměřených opat ření 
zachovávají nejlepší kvalitu ovzduší slu čitelnou s udržitelným rozvojem a s vysokou úrovní 
ochrany životního prost ředí a lidského zdraví. 
Článek 18  
Opatření požadovaná v p řípadě překročení informa čních nebo výstražných prahových 
hodnot 
Dojde-li k p řekročení informa ční prahové hodnoty uvedené v p říloze XII nebo jakékoli 
výstražné prahové hodnoty, členské státy p řijmou nezbytná opat ření k informování ve řejnosti 
prostřednictvím rozhlasu, televi ze, tisku nebo internetu.  
Členské státy rovn ěž neprodlen ě zašlou Komisi p ředběžné informace o nam ěřených úrovních 
a délce trvání období, b ěhem nichž byla výstražná nebo informa ční hodnota p řekročena.  
 
CS 24   CS Článek 19  
Emise z p řirozených zdroj ů 
1. Členské státy mohou vyzna čit zóny a aglomerace, v nichž lze p řekročení mezních 
hodnot nebo koncentra čních strop ů pro dané zne čišťující látky p řipsat přirozeným 
zdrojům. 
Členské státy zašlou Komisi seznamy vš ech takových zón nebo aglomerací spolu 
s informacemi o koncentracích a zdrojích a d ůkazy, že p řekročení lze p řipsat 
přirozeným zdroj ům. 
2. Pokud byla Komise informována o p řekročení přičitatelném p řirozenému zdroji 
podle odstavce 1, p řekročení nebude považováno za p řekročení pro ú čely této 
směrnice. 
Článek 20 
Prodloužení lh ůt pro dosažení n ěkterých mezních hodnot a výjimky z povinnosti tyto 
mezní hodnoty uplatnit 
1. Pokud v dané zón ě nebo aglomeraci nelze mezní hodnoty pro oxid dusi čitý nebo 
benzen nebo koncentra ční strop pro PM 2,5 splnit do lh ůt stanovených v p říloze XI 
nebo oddíle C p řílohy XIV, mohou členské státy tyto lh ůty pro konkrétní zónu nebo 
aglomeraci prodloužit maximáln ě o pět let, a to za t ěchto podmínek: 
a) vytvo ření plánu nebo programu v souladu s článkem 21 pro zónu nebo 
aglomeraci, pro niž by se prodloužení uplatnilo, a sd ělení tohoto plánu nebo 
programu Komisi;  
b) vytvo ření programu snížení zne čištění ovzduší na období prodloužení, který 
zahrnuje minimáln ě informace uvedené v oddíle B p řílohy XV a který prokáže, 
že v nové lh ůtě budou mezní hodnoty a koncentra ční stropy spln ěny, a předání 
tohoto programu Komisi.  
2. Pokud v dané zón ě nebo aglomeraci nelze mezní hodnoty pro oxid si řičitý, oxid 
uhelnatý, olovo a PM 10 uvedené v p říloze XI splnit v d ůsledku specifických 
disperzních vlastností lokality, nep říznivých klimatických podmínek nebo 
přeshraničních podmínek, jsou členské státy vy ňaty z povinnosti uplat ňovat tyto 
mezní hodnoty nejpozd ěji do 31. prosince 2009 za p ředpokladu, že jsou spln ěny 
podmínky stanovené v odst. 1 písm. a) a b). 
3. Pokud členský stát použije odstavec 1 nebo 2, zajistí, aby mezní hodnota nebo 
koncentra ční strop pro žádnou zne čišťující látku nebyl p řekročen o více než 
maximální mez tolerance uvedenou v p říloze XI nebo XIV pro každou dot čenou 
znečišťující látku. 
4. Členské státy oznámí neprodlen ě Komisi, kde mohou po dle svého názoru použít 
odstavec 1 nebo 2, a p ředají plány nebo programy a program snížení zne čištění 
ovzduší uvedený v odstavci 1, v četně všech p říslušných informací nezbytných 
k tomu, aby Komise mohla posoudit, zda jsou či nejsou spln ěny příslušné podmínky.  
 
CS 25   CS Pokud do devíti m ěsíců od obdržení takového oznámení Komise nevznese námitky, 
považují se podmínky pro použití odstavce 1 nebo 2 za spln ěné. 
Pokud jsou námitky vzneseny, m ůže Komise požádat členské státy, aby upravily 
nebo předložily nové plány nebo progr amy nebo programy snížení zne čišťování 
ovzduší. 
Kapitola IV 
Plány a programy 
Článek 21  
Plány či programy v oblasti kvality ovzduší 
1. Pokud v daných zónách nebo aglomeracích p řekročí úrovně znečišťujících látek 
jakoukoli mezní hodnotu nebo cílovou hodnotu nebo koncentra ční strop, jakož i ve 
všech případech jakoukoli p říslušnou mez tolerance, členské státy zajistí, aby pro 
tyto zóny nebo aglomerace byly vytvo řeny plány nebo programy s cílem dosáhnout 
související mezní nebo cílovou hodnotu nebo koncentra ční strop uvedené 
v přílohách XI a XIV. 
Tyto plány nebo programy zahrnou minimáln ě informace uvedené v oddíle A 
přílohy XV a jsou neprodlen ě předány Komisi. 
2. Členské státy zajistí, jak to bude možné,  soulad s ostatními plány požadovanými 
v rámci sm ěrnice 2001/80/ES, sm ěrnice 2001/81/ES nebo sm ěrnice 2002/49/ES za 
účelem spln ění příslušných environmentálních cíl ů.  
3. Na plány nebo programy uvedené v článku 1 a programy snížení zne čištění ovzduší 
uvedené v čl. 20 odst. 1 písm. b) se nevztahuje posouzení podle 
směrnice 2001/42/ES. 
Článek 22  
Krátkodobé ak ční plány 
1. Pokud existuje v dané zón ě nebo aglomeraci riziko, že úrove ň znečišťujících látek ve 
vnějším ovzduší p řekročí jednu nebo více mezn ích hodnot, koncentra ční stropy, 
cílové hodnoty nebo výstražné prahové hodnoty uvedené v p řílohách VII, XI, 
oddíle A p řílohy XII a p říloze XIV, vypracují p řípadně členské státy ak ční plány, v 
nichž uvedou opat ření, která mají být v krátké dob ě přijata za účelem snížení tohoto 
rizika a zkrácení doby trvá ní takové situace.  
Pokud však existuje riziko, že bude p řekročena výstražná mezní hodnota pro ozon 
uvedená v oddíle B p řílohy XII, vypracují členské státy krátkodobé ak ční plány, 
pouze pokud je podle jejich názoru riziko významné, p řičemž vezmou v úvahu 
vnitrostátní zem ěpisné, meteorologické a hospodá řské podmínky, za ú čelem snížení 
rizika, zkrácení doby trvání nebo  snížení závažnosti takového p řekročení. Při 
 
CS 26   CS přípravě takového krátkodobého ak čního plány zohlední členské státy 
rozhodnutí 2004/279/ES.  
2. Krátkodobé ak ční plány uvedené v odstavci 1 mohou v n ěkterých p řípadech stanovit 
opatření ke kontrole a p řípadně i k pozastavení činností, které p řispívají k riziku 
překročení příslušné mezní nebo výstr ažné prahové hodnoty, v četně provozu 
motorových vozidel. Tyto ak ční plány mohou rovn ěž zahrnovat ú činná opat ření, 
pokud jde o používání pr ůmyslových za řízení nebo výrobk ů. 
3. Členské státy zp řístupní ve řejnosti a vhodným organizacím, jako 
např. environmentálním organizacím, spot řebitelským organizacím, 
organizacím zastupujícím zájmy ci tlivých skupin obyva telstva a jiným 
příslušným zdravotním subjekt ům, jak výsledky svých šet ření ohledn ě 
proveditelnosti a obsahu specifických krátkodobých ak čních plán ů, tak i 
informace o provád ění těchto plán ů.  
Článek 23  
Znečištění přesahující hranice stát ů 
1. Pokud je p řekročena jakákoli výstražná prahová hodnota, mezní nebo cílová hodnota 
nebo koncentra ční strop a jakákoli p říslušná mez toleran ce nebo dlouhodobý cíl 
v důsledku přenosu látek zne čišťujících ovzduší nebo jejich prekurzor ů přes hranice 
státu, doty čné členské státy spolupracují a p řípadně navrhnou spole čné činnosti, jako 
např. přípravu spole čných nebo koordinovaných plán ů nebo program ů podle 
článku 21, s cílem odstranit takové p řekročení prostřednictvím použití vhodných, ale 
přiměřených opat ření. 
2. Komise bude vyzvána, aby se zú častnila jakékoli spolupráce podle odstavce 1 nebo 
v ní byla nápomocna. Komise p řípadně vezme v úvahu zprávy vypracované podle 
článku 9 sm ěrnice 2001/81/ES a zváží, zda je t řeba provést další akci na úrovni 
Společenství s cílem omezit emise prekurzor ů, které zne čištění přesahující hranice 
států způsobily. 
3. Členské státy, pokud je to vhodné podle článku 22, p řipraví a provedou spole čné 
krátkodobé ak ční plány vztahující se na sousedící zóny v jiných členských státech. 
Členské státy zajistí, a by sousedící zóny v jiných členských státech, které 
vypracovaly krátkodobé ak ční plány, obdržely veškeré pot řebné informace. 
4. Pokud jsou informa ční a výstražné prahové hodnoty p řekročeny v zónách nebo 
aglomeracích v blízkosti stát ních hranic, musí být p říslušné orgány doty čných 
sousedících členských stát ů co nejdříve informovány. Tyto informace se rovn ěž 
zpřístupní ve řejnosti. 
5. P ři přípravě plánů nebo program ů uvedených v odstavcích 1 a 3 a p ři informování 
veřejnosti podle ods tavce 4 by m ěly členské státy p řípadně spolupracovat se t řetími 
zeměmi, a zejména s kandidátskými zem ěmi. 
 
CS 27   CS Kapitola V 
Informace a zprávy 
Článek 24  
Informování ve řejnosti 
1. Členské státy zajistí, aby byla ve řejnost a vhodné organizace, jako 
např. environmentální organizace, spot řebitelské organizace, organizace 
zastupující zájmy ci tlivých skupin obyvatelstva a jiné p říslušné zdravotní 
subjekty, řádně a včas informovány o t ěchto skute čnostech: 
a) kvalit ě vnějšího ovzduší v souladu s p řílohou XVI; 
b) rozhodnutí o pr odloužení podle čl. 20 odst. 1; 
c) výjimkách podle čl. 20 odst. 2; 
d) plánech a programech a programech snížení zne čišťování podle čl. 16 
odst. 2, čl. 20 odst. 1 písm. b) a článku 21. 
Informace se zp řístupní zdarma prost řednictvím jakéhokoli snadno p řístupného 
média, včetně internetu nebo jiného vhodného prost ředku telekomunikace, a vezmou 
v úvahu ustanovení sm ěrnice […]. 
2. Členské státy zp řístupní ve řejnosti souhrnné výro ční zprávy pro všechny 
znečišťující látky, na které se vztahuje tato sm ěrnice.  
Tyto zprávy shrnou minimáln ě úrovně překračující mezní hodnoty, koncentra ční 
stropy, cílové hodnoty, dlouhodobé cíle, informa ční prahové a výstražné prahové 
hodnoty za p říslušná období pr ůměrných výpo čtů. Tyto informace doprovází stru čné 
posouzení ú činků těchto překročení. Zprávy mohou p řípadně obsahovat další 
informace a posouzení týkající se ochrany les ů, jakož i informace o dalších 
znečišťujících látkách, jejichž monitorování tato sm ěrnice stanoví, jako nap ř. o 
vybraných neregulovaných prekurzor ech ozonu uvedených v oddíle B p řílohy X. 
Článek 25  
Předání informací a zpráv 
Členské státy zajistí, aby informace o kvalit ě vnějšího ovzduší byly p řístupné Komisi.  
Článek 26  
Pozměňovací a provád ěcí opatření 
1. Komise postupem podle čl. 27 odst. 2 p řípadně změní přílohy I až VI, p řílohy VIII až 
X a přílohu XV.  
 
CS 28   CS Změny však nemohou p římo ani nep římo upravit žádnou z t ěchto položek: 
a) mezní hodnoty, koncentra ční stropy, požadavky na snížení expozice, kritické 
úrovně, cílové hodnoty, informa ční ani výstražné prahové hodnoty ani 
dlouhodobé cíle uvedené v p řílozeVII a p řílohách XI až XIV;  
b) data spln ění žádných ukazatel ů uvedených v písmenu a).  
2. Komise postupem podle čl. 27 odst. 2 ur čí informace ke zve řejnění členskými státy 
podle článku 25.  
Komise rovn ěž postupem podle čl. 27 odst. 2 ur čí způsoby zefektivn ění způsobu 
oznamování takových údaj ů a vzájemné vým ěny informací a údaj ů ze sítí 
a jednotlivých stanic m ěřících znečištění vnějšího ovzduší v členských státech. 
3. Komise vypracuje obecné pokyny pro dohody o z řizování spole čných měřicích 
stanic uvedených v čl. 6 odst. 5. 
4. Komise zve řejní pokyny pro prokázání ekvivalence podle oddílu B p řílohy VI. 
Kapitola VI 
Ustanovení o výboru, p řechodná a záv ěrečná ustanovení 
Článek 27  
Výbor 
1. Komisi je nápomocen výbor nazývaný „Výbor pro kvalitu vn ějšího ovzduší“ (dále 
jen „výbor“). 
2. Odkazuje-li se na tent o odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES 
s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.  
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je t ři měsíce. 
3. Výbor p řijme svůj jednací řád. 
Článek 28  
Sankce 
Členské státy stanoví pravidla pro uplatn ění sankcí na porušení vnitrostátních p ředpisů 
přijatých podle této sm ěrnice a p řijmou opat ření nezbytná k zajišt ění jejich provád ění. 
Stanovené sankce musí být ú činné, přiměřené a odstrašující. Členské státy oznámí tyto 
předpisy Komisi nejpozd ěji do dne uvedeného v čl. 31 odst. 1 a neprodlen ě oznámí jakékoli 
následné zm ěny těchto předpisů.  
 
CS 29   CS Článek 29  
Zrušující a p řechodná ustanovení 
1. Sm ěrnice 96/62/ES, 1999/30/ES, 2000/69/ES  a 2002/3/ES se zrušují ode dne 
uvedeného v čl. 31 odst. 1 této sm ěrnice, aniž jsou dot čeny povinnosti členských 
států související se lh ůtami pro provedení do vnitrostátního práva nebo použití t ěchto 
směrnic. 
V platnosti však z ůstanou tyto články: 
a) článek 5 sm ěrnice 96/62/ES do 31. prosince 2010; 
b) ustanovení čl. 11 odst. 1 sm ěrnice 96/62/ES a čl. 10 odst. 1 a 2 
směrnice 2002/3/ES do vstupu provád ěcích opat ření podle čl. 26 odst. 2 této 
směrnice v platnost; 
c) ustanovení čl. 9 odst. 3 a 4 sm ěrnice 1999/30/ES do 31. prosince 2009. 
2. Odkazy na zrušené sm ěrnice se považují za odkazy na tuto sm ěrnici v souladu se 
srovnávací tabulkou obsaženou v p říloze XVII. 
3. Rozhodnutí 97/101/ES se zrušuje ode dne vstupu provád ěcích opatření podle čl. 26 
odst. 2 této sm ěrnice v platnost. 
Článek 30  
Přezkum 
Komise do p ěti let od p řijetí této sm ěrnice přezkoumá ustanovení týkající se PM 2,5. Komise 
zejména vytvo ří a navrhne podrobný p řístup s cílem zavést právn ě závazné povinnosti ke 
snížení expozice, které zohlední r ůzné budoucí situace v kvalit ě ovzduší a možnosti ke snížení 
v členských státech. 
Článek 31  
Provedení 
1. Členské státy uvedou v ú činnost právní a správní p ředpisy nezbytné pro dosažení 
souladu s touto sm ěrnicí do 31. prosince 2007. Neprodlen ě sdělí Komisi jejich zn ění 
a srovnávací tabulku mezi t ěmito předpisy a touto sm ěrnicí.  
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto sm ěrnici nebo 
musí být takový odkaz u činěn při jejich úředním vyhlášení. Zp ůsob odkazu si stanoví 
členské státy.  
2. Členské státy sd ělí Komisi zn ění hlavních ustanovení vnitrostátních právních 
předpisů, které přijmou v oblasti p ůsobnosti této sm ěrnice.  
 
CS 30   CS Článek 32  
Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . 
Článek 33  
Tato směrnice je ur čena členským stát ům. 
V Bruselu dne […]. 
Za Evropský parlament Za Radu 
předseda p ředseda 
[…] […] 
 
CS 31   CS PŘÍLOHA I  
CÍLE KVALITY ÚDAJ Ů 
A. C ÍLE KVALITY ÚDAJ Ů PRO POSUZOVÁNÍ KVALITY VN ĚJŠÍHO OVZDUŠÍ  
  
Oxid siřičitý, 
oxid dusi čitý 
a oxidy 
dusíku a oxid 
uhelnatý 
  
Benzen 
  
Částice 
(PM 10/PM 2,5)  
a olovo   
Ozon 
a související NO 
a NO 2 
 
Stacionární m ěření(1) 
Nejistota 
Minimální sb ěr údajů 
Minimální časové pokrytí: 
 - m ěstské prost ředí a 
doprava  
- průmyslové lokality  
 
15 % 90 % 
  
 
25% 90 % 
 
 35 %  
(2) 
90 %  
 
25% 90%  
 
15 % 90 % během letního 
období 
75 % během zimního 
období 
 
 
Orientační měření 
Nejistota 
Minimální sb ěr údajů 
Minimální časové pokrytí: 
  
 
25 % 
90 % 14 %
(4)  
  
 
30 % 
90 % 14 %
(3)   
 
50% 
90% 14 %
(4)   
 
30 % 
90 % >10 % během 
letního období
 
 
Nejistota modelování 
hodinové 
osmihodinové pr ůměry 
denní průměry 
roční průměry 
 
  
 50% 
50% 
50% 
30% 
  
 - 
- 
- 
50% 
  
  
 
dosud 
nestanoveno 
50%
    
 
50 % 
50 % 
 
 
Objektivní odhad 
Nejistota 
 
  
 
75 % 
  
 
100 % 
  
 
100 %  
 
75 % 
 
(1) Členské státy však mohou místo kontinuálního m ěření provést namátková m ěření benzenu 
a částic, pokud mohou Komisi prokázat, že nejistota, v četně nejistoty v d ůsledku 
namátkového odb ěru vzorků, splňuje cíl kvality 25 % a časové pokrytí je v ětší než 
minimální časové pokrytí pro orienta ční měření. Namátková m ěření je nutno rozložit 
rovnoměrně během celého roku, aby nedošlo ke zkreslení výsledk ů. Nejistotu v d ůsledku 
namátkového odb ěru vzorků lze určit postupem stanoveným v publikaci ISO 11222 (2002) 
„Kvalita ovzduší – Stanovení nejistoty časového pr ůměru měření kvality ovzduší“. Pokud 
jsou namátková m ěření použita k posouzení po čtu překročení (N [odhad] ) denní mezní 
hodnoty PM 10, měla by se použít tato rovnice: N [odhad]  = N [měření] x 365 dní/ po čet měřených 
dní. 
(2) Rozloženo b ěhem celého roku tak, aby byly hodnoty reprezentativní pro r ůzné klimatické 
a dopravní podmínky.  
(3) Jedno namátkové denní m ěření v týdnu rovnom ěrně rozložené b ěhem celého roku, nebo 
v 8 týdnech rovnom ěrně rozložených b ěhem roku.  
(4) Jedno namátkové m ěření v týdnu rovnom ěrně rozložené b ěhem celého roku, nebo 
v 8 týdnech rovnom ěrně rozložených během roku.  
 
CS 32   CS Nejistota metod posuzování (vyjád řená v úrovni spolehlivosti 95 %) se vyhodnotí 
podle zásad v „P říručce k vyjád ření nejistoty m ěření“ (ENV 13005-1999) vydané 
CEN, v metodice ISO 5725:1994 a v pokynech uvedených ve zpráv ě CEN „Kvalita 
ovzduší – P řístup k odhadu nejistoty pro referen ční metody m ěření vnějšího ovzduší“ 
(CR 14377:2002E). Procentní údaje nejistoty v tabulce platí pro je dnotlivá m ěření, 
průměrovaná za p říslušné období ve vztahu k mezní hodnot ě pro 95% interval 
spolehlivosti. Nejisto ta stacionárních m ěření by m ěla být interpretována tak, aby 
platila v oblasti p říslušné mezní hodnoty.  
Pro modelování a objektivní odhad se ne jistota definuje jako maximální odchylka 
naměřených a vypo čítaných úrovní koncentrací v dob ě uvažované pro mezní 
hodnotu, p řičemž se nebere v úvahu časové rozlišení událostí. 
Požadavek minimálního sb ěru údajů a časového pokrytí nezahrnuje ztráty údaj ů 
v důsledku pravidelných kalibr ací nebo normální údržby p řístrojové techniky. 
B. V ÝSLEDKY POSOUZENÍ KVALITY OVZDUŠÍ  
Pro zóny nebo aglomerace, v nichž se místo m ěření užívá jiných zdroj ů údajů jako 
doplňujících informací nebo jako jediného prost ředku k posouzení kvality ovzduší, je 
třeba shromáždit tyto údaje: 
– popis činností použitých k posouzení; 
– použité specifické metody s odkazy na popisy metody; 
– zdroje údaj ů a informací, 
– popis výsledk ů, včetně nejistot, a zejména rozsah každé oblasti nebo pop řípadě 
délka silnic v zón ě nebo aglomeraci, v nichž koncentrace zne čišťujících látek 
překračují mezní hodnoty, koncentra ční stropy, cílové hodnoty nebo 
dlouhodobý cíl plus mez tolerance, a všechny oblasti, v nichž koncentrace překračují horní a dolní práh posouzení;  
– obyvatelstvo potenciáln ě vystavené úrovním, které p řekračují jakoukoli mezní 
hodnotu. 
C. Z
AJIŠTĚNÍ KVALITY POSOUZENÍ KVALITY VN ĚJŠÍHO OVZDUŠÍ : OVĚŘENÍ ÚDAJ Ů 
1. Aby byla zajišt ěna přesnost měření a spln ění cílů kvality údaj ů stanovených v oddíle 
A této přílohy, vhodné p říslušné orgány a subjekty podle článku 3 zajistí následující: 
– aby veškerá m ěření uskute čněná v souvislosti s posuzováním kvality vn ějšího 
ovzduší podle článků 6 a 9 bylo lze vysledovat; 
– aby instituce provozující sít ě a jednotlivé stanice vytvo řily systém zajišt ění a 
kontroly kvality, který pravidelnou údržbou zajistí p řesnost měřicích přístrojů; 
 
CS 33   CS – to, aby byl zaveden proces zajišt ění kvality/kontrol y kvality pro sb ěr údajů 
a podávání zpráv a aby se instituce pro tento úkol jmenované aktivn ě účastnily 
programů Společenství pro zajišt ění kvality; 
– aby národní laborato ře, jmenované vhodným p říslušným orgánem nebo 
subjektem podle článku 3, které se ú častní srovnávání na úrovni Spole čenství 
vztahujícím se na zne čišťující látky regulované touto sm ěrnicí, byly 
akreditovány v souladu s EN /ISO 17025, pokud jde o metody provád ěné v 
rámci tohoto srovnávání, nebo aby byly v procesu akreditace. Tyto laborato ře 
se účastní koordinace, na území členských stát ů, programu Spole čenství pro 
zajištění kvality, které má organizovat Komise, a rovn ěž na vnitrostátní úrovni 
koordinují vhodné provád ění referen čních metod a prokázání ekvivalence 
nereferen čních metod. 
2. Všechny oznámené údaje se považují za platné. 
 
CS 34   CS PŘÍLOHA II  
STANOVENÍ POŽADAVK Ů PRO POSUZOVÁNÍ KO NCENTRACÍ OXIDU 
SIŘIČITÉHO, OXIDU DUSI ČITÉHO A OXID Ů DUSÍKU, ČÁSTIC (PM 10 A PM 2,5), 
OLOVA, OXIDU UHELNATÉHO A BENZENU VE VN ĚJŠÍM OVZDUŠÍ V RÁMCI 
ZÓNY NEBO AGLOMERACE 
A. H ORNÍ A DOLNÍ PRÁH POSOUZENÍ  
Uplatní se tyto horní a dolní prahy posouzení: 
a) Oxid si řičitý 
 Ochrana zdraví  Ochrana vegetace  
Horní práh posouzení  60 % 24hodinové mezní hodnoty (75 
µg/m3 nesmí být p řekročeno častěji než 
3x v kalendá řním roce)  60 % zimní mezní hodnoty (12 µg/m3) 
Dolní práh posouzení  40 % 24hodinové mezní hodnoty (50 
µg/m3 nesmí být p řekročeno častěji než 
3x v kalendá řním roce)  40 % zimní mezní hodnoty (8 µg/m3) 
b) Oxid dusi čitý a oxidy dusíku 
 Hodinová mezní hodnota 
pro ochranu lidského 
zdraví (NO 2) Roční mezní hodnota pro 
ochranu lidského zdraví 
(NO 2) Roční mezní hodnota pro 
ochranu vegetace (NO 2) 
Horní práh 
posouzení  70 % mezní hodnoty  (140 µg/m
3 nesmí být 
překročeno častěji než 18x 
v kalendá řním roce)  80 % mezní hodnoty  
(32 µg/m3) 80 % mezní hodnoty  
(24 µg/m3) 
Dolní práh 
posouzení  50 % mezní hodnoty (100 µg/m
3 nesmí být 
překročeno častěji než 18x  
v kalendá řním roce)  65 % mezní hodnoty 
(26 µg/m3) 65 % mezní hodnoty  
(19,5 µg/m3) 
c) Částice (PM 10 /PM 2,5) 
 24hodinový pr ůměr 
 Roční 
průměrPM 10 Roční 
průměrPM 2,5 
Horní práh posouzení  30 µg/m3 nesmí být p řekročeno častěji 
než 7x v kalendá řním roce  14 µg/m3 10 µg/m3 
Dolní práh posouzení  20 µg/m3 nesmí být p řekročeno častěji 
než 7x v kalendá řním roce  10 µg/m3 7 µg/m3 
 
CS 35   CS d) Olovo 
 
Roční průměr 
Horní práh posouzení  70 % mezní hodnoty (0,35 µg/m3) 
Dolní práh posouzení  50 % mezní hodnoty (0,25 µg/m3) 
e) Benzen 
 
Roční průměr 
Horní práh posouzení  70 % mezní hodnoty (3,5 µg/m3) 
Dolní práh posouzení  40 % mezní hodnoty (2 µg/m3) 
f) Oxid uhelnatý 
 8hodinový pr ůměr 
Horní práh posouzení  70 % mezní hodnoty (7 µg/m3) 
Dolní práh posouzení  50 % mezní hodnoty (5 µg/m3) 
B. Z JIŠŤOVÁNÍ P ŘEKROČENÍ HORNÍHO A DOLNÍHO PRAHU POSOUZENÍ  
Překročení horního a dolního pr ahu posouzení se zjiš ťuje na základ ě koncentrace b ěhem 
předcházejících p ěti let, pokud jsou k dispozici dostate čné údaje. Práh posouzení se považuje 
za překročený, pokud byl p řekročen během alespo ň tří jednotlivých let z uvedených 
předchozích p ěti let. 
Pokud jsou k dispozici úda je za dobu kratší než p ět let, mohou členské státy výsledky 
krátkodobých m ěřicích kampaní b ěhem roční doby a na místech, která jsou pravd ěpodobně 
typická pro nejvyšší hodnoty zne čišťujících látek, spojit s výsledky získanými z informací 
z emisních inventur a modelování za ú čelem zjišt ění překročení horního a dolního prahu 
posouzení. 
 
CS 36   CS PŘÍLOHA III  
UMÍSTĚNÍ MÍST ODB ĚRU VZORK Ů PRO MĚŘENÍ OXIDU SI ŘIČITÉHO, OXIDU 
DUSIČITÉHO A OXID Ů DUSÍKU, ČÁSTIC (PM 10 a PM 2,5), OLOVA, OXIDU 
UHELNATÉHO A BENZENU VE VN ĚJŠÍM OVZDUŠÍ 
Pro stacionární m ěření se uplatní tato kritéria: 
A. U MISŤOVÁNÍ V MAKROM ĚŘÍTKU  
a) Ochrana lidského zdraví 
1. Místa odb ěru vzorků zaměřená na ochranu lidského zdraví jsou umíst ěna tak, aby 
poskytla údaje o t ěchto skute čnostech: 
– oblastech v rámci zón a aglomerací, v ni chž se vyskytují nejvyšší koncentrace, 
jimž bude obyvatelstvo pravd ěpodobně přímo nebo nep římo vystaveno po 
dobu významnou ve vztahu k pr ůměrované dob ě dotyčné mezní hodnoty nebo 
hodnot nebo koncentra čního stropu nebo strop ů; 
– úrovních v jiných oblastech v rámc i zón a aglomerací, které jsou 
reprezentativní pro expo zici obyvatelstva obecn ě. 
2. Místa odb ěru vzorků by obecn ě měla být umíst ěna tak, aby se zamezilo m ěření velmi 
malých mikroprost ředí v jejich bezprost řední blízkosti; to znamená, že místo odb ěru 
vzorků musí být umíst ěno tak, aby vzorky vzduchu byly pokud možno 
reprezentativní pro kvalitu ovzduší v okolí nejmén ě 200 m2 v dopravn ě zaměřených 
lokalitách a alespo ň 250 m x 250 m v pr ůmyslových lokalitách. 
3. M ěstské poza ďové lokality by m ěly být umíst ěny tak, aby na úrove ň jejich zne čištění 
působily veškeré zdroje umíst ěné proti v ětru od stanice. Úrove ň znečištění by nem ěl 
převážně způsobovat pouze jeden zdroj, pokud taková situace není typická pro 
rozsáhlejší m ěstskou oblast. Místa odb ěru vzork ů by měla být v zásad ě 
reprezentativní pro n ěkolik kilometr ů čtverečních. 
4. Pokud je cílem posouzení poza ďových úrovní, nesmí být místo odb ěru vzorků 
ovlivněno aglomeracemi ani pr ůmyslovými lokalitami v jeho blízkosti, nap ř. místy 
vzdálenými mén ě než několik kilometr ů. 
5. Pokud má být posouzen p říspěvek z průmyslových zdroj ů, musí být alespo ň jedno 
místo odb ěru vzorků nainstalováno po v ětru od zdroje v nejbližší reziden ční oblasti. 
Pokud není známa poza ďová koncentrace, umístí se v hlavním sm ěru proudění větru 
doplňkové místo odb ěru vzorků. 
6. Místa odb ěru vzorků by měla být pokud možno reprezentativní i pro podobné 
lokality, které neleží v jejich bezprost řední blízkosti. 
7. Je t řeba brát ohled na to, že pokud je to t řeba pro ochranu lidského zdraví, m ěla by 
místa odb ěru vzorků být umíst ěna na ostrovech. 
 
CS 37   CS b) Ochrana vegetace 
Místa odb ěru vzorků zaměřená na ochranu vegetace by m ěla být umíst ěna více než 
20 km od aglomerací nebo více než 5 km od jiných zastav ěných oblastí, 
průmyslových za řízení nebo silnic; to znamená, že místo odb ěru vzorků musí být 
umístěno tak, aby vzorky vzduchu byly reprezentativní pro kvalitu ovzduší v okolí 
nejméně 1 000 km2. Členský stát m ůže při zohledn ění geografických podmínek 
zajistit, aby místo odb ěru vzorků bylo umíst ěno v malé vzdálenosti nebo bylo 
reprezentativní pro kvalitu  ovzduší v menším okolí. 
Je třeba věnovat pozornost pot řebě posuzování kvality ovz duší na ostrovech.  
B. U MISŤOVÁNÍ V MIKROM ĚŘÍTKU  
Je-li to možné, uplatní se tyto zásady: 
– proud vzduchu kolem vstupního otvoru odb ěrové sondy nesmí být omezen (musí 
být volný v úhlu minimáln ě 270°) a v blízkosti nesmí být žádné p řekážky 
ovlivňující proud vzduchu (odb ěrové zařízení musí být zpra vidla vzdáleno od 
budov, balkon ů, stromů a jiných p řekážek více než dvojnásobek po čtu metrů, než 
je výška p řekážky, která odb ěrové zařízení přesahuje; minimáln ě 0,5 m od 
nejbližší budovy v p řípadě míst odb ěru vzorků reprezentujících kvalitu ovzduší 
v linii obytné zástavby); 
– obecně by vstupní otvor odb ěrové sondy m ěl být umíst ěn ve výšce mezi 1,5 m 
(dýchací zóna) a 4 m nad zemí. Za ur čitých okolností m ůže být zapot řebí vyšší 
poloha (až 8 m). Vyšší umíst ění může být rovn ěž vhodné, je-li stanice 
reprezentativní pro velkou oblast; 
– vstupní otvor odb ěrové sondy nesmí být umíst ěn v bezprost řední blízkosti zdroj ů, 
aby bylo zamezeno p římému vlivu emisí nesmísených s okolním vzduchem; 
– výstupní otvor odb ěrového za řízení musí být umíst ěn tak, aby byl znemožn ěn 
vstup vytékajícího odebraného vzduchu zp ět do vstupního otvoru odb ěrového 
zařízení; 
– odběrová zařízení zam ěřená na dopravu: 
a) se z řetelem na všechny zne čišťující látky by taková místa odb ěru vzorků 
měla být alespo ň 25 m od krajnice velkých k řižovatek a nejmén ě 4 m od 
středu nejbližšího dopravního pruhu; 
b) pro m ěření oxidu dusi čitého a oxidu uhelnatého by vstupy m ěly být 
nanejvýš 5 m od okraje vozovky; 
c) pro částice, olovo a benzen by vstupy m ěly být umíst ěny tak, aby m ěření 
byla reprezentativní pro kvalitu ovzduší v blízkosti linie obytné zástavby, 
ale nanejvýš 10 m od vozovky. 
 
CS 38   CS Je možné vzít v úvahu také tyto faktory: 
– rušivé zdroje; 
– bezpečnost; 
– přístupnost; 
– dostupnost elektrické ener gie a telefonního spojení; 
– viditelnost místa v jeho okolí; 
– bezpečnost veřejnosti a provozního personálu; 
– vhodnost slou čení míst odb ěru vzorků pro různé znečišťující látky; 
– požadavky územního plánování. 
C. D OKUMENTACE A P ŘEZKOUMÁNÍ VÝB ĚRU MÍSTA  
Postupy pro výb ěr míst je t řeba ve fázi klasifikace úpln ě zdokumentovat, nap ř. 
fotografiemi okolí v hlavních sv ětových stranách a detail ní mapou. Místa jsou 
pravideln ě přezkoumávána a opakovan ě dokumentována, aby byla zajišt ěna 
průběžná platnost výb ěrových kritérií. 
 
CS 39   CS PŘÍLOHA IV  
MĚŘENÍ V POZA ĎOVÝCH LOKALITÁCH BE Z OHLEDU NA KONCENTRACI 
A. C ÍLE  
Hlavními cíli takových m ěření je zajistit, aby byly k dispozici vhodné informace 
o pozaďových úrovních. Tyto informace jsou d ůležité pro posouzení obohacených úrovní ve 
více zne čištěních oblastech (nap ř. městských poza ďových prost ředích, lokalitách 
souvisejících s pr ůmyslem, lokalitách souvisejících s dopravou), pro posouzení možného 
příspěvku dlouhodobého p řenosu látek zne čišťujících ovzduší a pro podporu analýzy 
přiřazení zne čišťování jednotlivým zdroj ům .  J e  t o  d ůležité i pro porozum ění specifickým 
znečišťujícím látkám, jako jsou částice. Krom ě toho jsou tyto poza ďové informace d ůležité 
pro zvýšené používání modelování i v m ěstských oblastech. 
B. L ÁTKY  
Měření PM 2,5 musí zahrnovat p řinejmenším hmotnostní koncentrace a vhodné slou čeniny, aby 
bylo možné ur čit jejich chemické složení. Je vhodné za řadit alespo ň tyto chemické 
komponenty: 
SO 42- N a+NH 4+Ca2+elementární uhlík (EC)
NO 3- K+ Cl-Mg2+organick ý uhlík (OC)
C. U MÍSTĚNÍ  
Měření by m ělo být provád ěno zejména ve venkovských poza ďových oblastech v souladu 
s oddíly A, B, a C p řílohy III. 
 
CS 40   CS PŘÍLOHA V  
KRITÉRIA PRO STANOV ENÍ MINIMÁLNÍHO PO ČTU MÍST ODB ĚRU VZORK Ů 
PRO STACIONÁRNÍ M ĚŘENÍ KONCENTRACÍ OXIDU SI ŘIČITÉHO, OXIDU 
DUSIČITÉHO A OXID Ů DUSÍKU, ČÁSTIC (PM 10, PM 2,5), OLOVA, OXIDU 
UHELNATÉHO A BENZENU VE VN ĚJŠÍM OVZDUŠÍ 
A. M INIMÁLNÍ PO ČET MÍST ODB ĚRU VZORK Ů PRO STACIONÁRNÍ M ĚŘENÍ K POSOUZENÍ 
DODRŽOVÁNÍ MEZNÍCH HODNOT NEBO KONCENTRA ČNÍCH STROP Ů PRO OCHRANU 
LIDSKÉHO ZDRAVÍ A VÝSTRAŽNÝCH PRAHOVÝCH HODNOT V ZÓNÁCH A
 AGLOMERACÍCH , V NICHŽ STACIONÁRNÍ M ĚŘENÍ PŘEDSTAVUJE JEDINÝ ZDROJ 
INFORMACÍ . 
a) Rozptýlené zdroje 
Obyvatelstvo aglomerace 
nebo zóny 
(v tisících)  
 Pokud koncentrace p řekračují 
horní práh posouzení(1) Pokud maximální koncentrace leží 
mezi horním a dolním prahem 
posouzení  
0-249 1 1 
250-499 2 1 
500-749 2 1 
750-999 3 1 
1 000-1 499 4 2 
1 500-1 999 5 2 
2 000-2 749 6 3 
2 750-3 749 7 3 
3 750-4 749 8 4 
4 750-5 999 9 4 
≥ 6 000 10 5 
(1) Pro oxid dusi čitý, částice, oxid uhelnatý a benzen: v četně nejméně jedné m ěstské poza ďové
monitorovací stanice a jedné m ěřicí stanice zam ěřené na dopravu za p ředpokladu, že to nezvýší
počet míst odb ěru vzorků. Celkový po čet městských poza ďových stanic a celkový po čet stanic
zaměřených na dopravu v členském stát ě se nesmí lišit o více než o faktor 2. 
 
CS 41   CS b) Bodové zdroje 
K posuzování zne čištění ovzduší v bezprost řední blízkosti bodových zdroj ů by se po čet míst 
odběru vzork ů pro stacionární m ěření měl vypočítat s ohledem na emisní hustoty, 
pravděpodobné schéma rozptylu zne čištění vnějšího ovzduší a potenciální expozici obyvatel. 
B. M INIMÁLNÍ PO ČET MÍST ODB ĚRU VZORK Ů PRO STACIONÁRNÍ M ĚŘENÍ K  POSOUZENÍ 
DODRŽOVÁNÍ CÍLE SNÍŽENÍ EXPOZICE PM 2,5 PRO OCHRANU LIDSKÉHO ZDRAVÍ  
Pro aglomerace a dopl ňkové městské aglomerace v po čtem vyšším než 
100 000 obyvatel se za tímto ú čelem provozuje jedno místo odb ěru vzorků na milion 
obyvatel. Tato místa odb ěru vzorků mohou být totožná s místy odb ěru vzorků podle 
oddílu A. 
C. M INIMÁLNÍ PO ČET MÍST ODB ĚRU VZORK Ů PRO STACIONÁRNÍ M ĚŘENÍ K  POSOUZENÍ 
DODRŽOVÁNÍ KRITICKÝCH ÚROVNÍ PRO OCHRANU VEGETACE V  ZÓNÁCH JINÝCH 
NEŽ AGLOMERACÍCH  
Pokud maximální koncentrace p řekračují 
horní práh posouzení  Pokud maximální koncentrace leží mezi horním 
a dolním prahem posouzení  
1 stanice na 20 000 km2 1 stanice na 40 000 km2 
V případě ostrovních zón by se po čet míst odb ěru vzorků pro stacionární m ěření měl 
vypočítat s ohledem na pravd ěpodobné schéma rozptylu zne čištění vnějšího ovzduší 
a potenciální expozici vegetace. 
 
CS 42   CS PŘÍLOHA VI  
REFEREN ČNÍ METODY POSUZOVÁNÍ KONCENTRACÍ OXIDU SI ŘIČITÉHO, 
OXIDU DUSI ČITÉHO A OXID Ů DUSÍKU, ČÁSTIC (PM 10 A PM 2,5), OLOVA, OXIDU 
UHELNATÉHO, BENZENU A OZONU 
A. R EFEREN ČNÍ METODY M ĚŘENÍ 
1. Referen ční metoda m ěření oxidu si řičitého 
Referenční metoda m ěření oxidu si řičitého je popsána v publikaci EN 14212:2005 
„Kvalita vn ějšího ovzduší – Normalizovaná metoda m ěření oxidu si řičitého 
ultrafialovou fluorescencí“. 
2. Referen ční metoda m ěření oxidu dusi čitého a oxid ů dusíku 
Referenční metoda m ěření oxidu dusi čitého a oxid ů dusíku je popsána v publikaci 
EN14211:2005 „Kvalita vn ějšího ovzduší – Normalizovaná metoda m ěření 
koncentrací oxidu dusi čitého a oxid ů dusíku chemiluminiscencí“. 
3. Referen ční metoda pro odb ěr vzorků a měření olova 
Referenční metoda odb ěru vzorků olova je popsána v oddíle A.4 této p řílohy. 
Referenční metoda m ěření olova je popsána v p ublikaci EN 14902:2005 „Referen ční 
metoda stanovení Pb/Cd/As/Ni ve vn ějším ovzduší“. 
4. Referen ční metoda pro odb ěr vzorků a měření PM 10 
Referenční metoda pro odb ěr vzorků a měření PM 10 je popsána v publikaci 
EN 12341:1999 „Kva lita ovzduší – Stanovení frakce částic suspendovaných části 
PM 10 – Referen ční metoda a polní zkouška k prokázání ekvivalence metod m ěření“. 
5. Referen ční metoda pro odb ěr vzorků a měření PM 2,5 
Referenční metoda odb ěru vzork ů a měření PM 2,5 je popsána v publikaci 
EN 14907:2005 „Normalizovaná metoda gravimetrického m ěření ke stanovení 
hmotnostní frakce suspendovaných částic PM 2,5 ve vnějším ovzduší“. 
6. Referen ční metoda pro odb ěr vzorků a měření benzenu 
Referenční metoda m ěření benzenu je popsána v částech 1, 2, a 3 publikace 
14662:2005 „Kvalita vn ějšího ovzduší – Normalizovaná metoda m ěření koncentrací 
benzenu“. 
7. Referen ční metoda m ěření oxidu uhelnatého 
Referenční metoda m ěření oxidu uhelnatého je popsána v publikaci EN 14626:2005 
„Kvalita vn ějšího ovzduší – Normalizovaná metoda m ěření koncentrací oxidu 
uhelnatého nedisperzivní infra červenou spektroskopií“. 
 
CS 43   CS 8. Referen ční metoda m ěření ozonu 
Referenční metoda m ěření ozonu je popsána v publikaci EN 14625:2005 „Kvalita 
vnějšího ovzduší – Normalizovaná metoda m ěření koncentrace ozonu ultrafialovou 
fotometrií“. 
B. P ROKÁZÁNÍ EKVIVALENCE  
1. Členský stát m ůže použít i jinou metodu, jestliže m ůže prokázat, že se jí dosahuje 
ekvivalentních výsledk ů v případě částic jako metodami uvedenými v oddíle A nebo 
jinou metodu, jestliže doty čný členský stát m ůže prokázat, že metoda vykazuje 
pevný vztah k referen ční metodě. V takovém p řípadě musí být výsledky dosažené 
uvedenou metodou korigovány, aby se získaly údaje srovnatelné s výsledky, kterých 
by se dosáhlo použitím referen ční metody. 
2. Komise m ůže požadovat, aby členské státy p řipravily a p ředložily zprávu 
o prokázání ekvivalence v souladu s odstavcem 1. 
3. P ři posuzování p řijatelnosti zprávy uvedené v odstavci 2, uvede Komise odkaz na 
své pokyny k prokázání ekvivalence (budou zve řejněny). Pokud členské státy 
používají k p řiblížení ekvivalence do časné faktory, musí být tyto faktory potvrzeny 
a/nebo pozm ěněny s odkazem na pokyny Komise.  
4. Členské státy zajistí, ab y se, kdykoli je to t řeba, uplatnila korekce i zp ětně na údaje 
z minulých m ěření, aby se tak dosáhlo lepší srovnatelnosti údaj ů. 
C. N ORMALIZACE  
U plynných zne čišťujících látek musí být objem normalizován p ři teplotě 
293 K a atmosférickém tlaku 101,3 kPa. U částic a látek, které se mají v částicích 
analyzovat (nap ř. olovo), se objem odb ěru vzorků vztahuje k vn ějším podmínkám. 
 
CS 44   CS PŘÍLOHA VII  
CÍLOVÉ HODNOTY A DLOUHODOBÉ CÍLE 
A. C ÍLOVÉ HODNOTY A DLOUHODOBÉ CÍLE PRO OZON  
1. Definice a kritéria  
a) Definice 
AOT40 (vyjád řeno v ( µg/m3)•hodiny) se rozumí sou čet rozdíl ů mezi hodinovými 
koncentracemi v ětšími než 80 µg/m3 (= 40 částic na miliardu) a 80 µg/m3 za dané období p ři 
použití pouze hodinových hodnot m ěřených každý den mezi 8:00 a 20:00 st ředoevropského 
času1 . 
b) Kritéria 
Při získávání údaj ů a počítání statistických ukazatel ů se ke kontrole platnosti použijí tato 
kritéria: 
Ukazatel  Požadovaný podíl platných údaj ů 
Hodinové hodnoty  75 %. (tj. 45 minut)  
8hodinové hodnot y 75 % hodno t(tj. 6 hodin )
Maximální denní 8hodinový 
klouzavý pr ůměr počítaný 75 % klouzavých 8hodinových pr ůměrů (tj. 18 8hodinových pr ůměrů za den) 
AOT40 90 % hodinových hodnot za období ur čených pro výpo čet hodnoty AOT40(a) 
Roční průměr 90 % hodinové hodnoty za letní období (duben až zá ří) a 75 % za zimní období 
(leden až b řezen, říjen až prosinec) samostatn ě 
Počet p řekročení a 
maximálních hodnot za m ěsíc 90 % max. denních 8hodinových pr ůměrných hodnot (27 dostupných denních 
hodnot za m ěsíc) 
90 % hodinových hodnot mezi 8:00 a 20:00 st ředoevropského času 
Počet p řekročení a 
maximálních hodnot za rok 5 ze 6 měsíců za letní období (duben až zá ří) 
(a) V případě, že nejsou k dispozici všechny m ěřené údaje, použije se pro výpo čet hodnot AOT40 tento 
faktor: 
AOT40 odhad = AOT40 naměřeno x celkový možný po čet hodin* 
počet naměřených hodinových hodnot 
* počet hodin v časovém období v rámci definice AOT40, (tj. 8:00 až 20:00 SE Č od 1. kv ětna do 
31. července každého roku pro ochranu vegetace a od 1. dubna do 30. zá ří každého roku pro 
ochranu les ů). 
                                                 
1 Nebo vhodný čas pro nejvzdálen ější regiony. 
 
CS 45   CS  
2. Cílové hodnoty 
Cíl Průměrovací 
období  Cílová hodnota  Datum, do 
kterého je t řeba 
dosáhnout 
cílové hodnoty  
Ochrana lidského zdraví  Max. denní 
8hodinový 
průměr(a) 120 µg/m3 nesmí být p řekročeno 
častěji než 25 dní v kalendá řním 
roce; průměrováno za t ři roky  2010 
Ochrana vegetace  květen až 
červenec  AOT40 (po čítáno z hodinových 
hodnot) 
18 000 µg/m3•h, průměrováno za p ět 
let (b) 2010 
(a) Maximální denní 8hodinová pr ůměrná koncentrace se zvolí posouzením 8hodinových 
klouzavých pr ůměrů počítaných z hodinových údaj ů a aktualizovaných každou hodinu. Každý 
takto vypo čítaný 8hodinový pr ůměr se přiřadí ke dni, v kterém kon čí, tj. první doba výpo čtu 
průměru pro kterýkoli jeden den je doba od 17:00 p ředchozího dne do 1:00 daného dne; 
posledním výpo čtovým obdobím pro jakýkoli den bude doba od 16:00 do 24:00 daného dne. 
(b) Pokud není možné ur čit tříleté nebo p ětileté průměry na základ ě úplného a nep řetržitého souboru 
ročních údaj ů, budou pro kontrolu dodržení cílových hodnot požadovány tyto minimální ro ční 
údaje: 
– pro cílovou hodnotu na ochranu lidského zdraví: platné údaje za jeden rok; 
– pro cílovou hodnotu na ochranu vegetace: platné údaje za t ři roky;  
3. Dlouhodobé cíle 
Cíl Průměrovací období  Dlouhodobý cíl  Datum, do 
kterého je 
třeba 
dosáhnout 
dlouhodobého 
cíle 
Ochrana lidského zdraví  Max. denní 8hodinový 
průměr v kalendá řním roce  120 µg/m3 - 
Ochrana vegetace  květen až červenec  AOT40,  
(počítáno z hodinových 
hodnot)  
6 000 µg/m3•h - 
 
CS 46   CS PŘÍLOHA VIII  
KRITÉRIA PRO KLASIFIKACI A UR ČENÍ MÍST ODB ĚRU VZORK Ů PRO 
POSUZOVÁNÍ KONCENTRACÍ OZONU 
Pro stacionární m ěření se uplatní tato kritéria: 
A. U MISŤOVÁNÍ V MAKROM ĚŘÍTKU  
Typ stanice  Cíle měření Reprezentativnost(a) Kritéria pro umis ťování v makrom ěřítku
Městská Ochrana lidského zdraví: 
posoudit expozici m ěstského 
obyvatelstva ozonu, 
tj. v místech, kde hustota 
obyvatel a koncentrace ozonu 
jsou poměrně vysoké a 
reprezentativní pro p ůsobení 
ozonu na veškeré 
obyvatelstvo. několik km2 Stranou vlivu místních emisí, jako je 
dopravní provoz, benzinové čerpací stanice 
atd.; 
větraná místa s dobrou vým ěnou okolního 
vzduchu, kde lze m ěřit smíšené úrovn ě; 
lokality, jako jsou m ěstské obytné a 
komerční oblasti, parky (stranou stromoví), 
velké ulice nebo nám ěstí s velmi malým 
nebo nulovým dopravním provozem, 
otevřené plochy charakteristické pro školní, 
sportovní nebo rekrea ční zařízení. 
Předměstská Ochrana lidského zdraví a 
vegetace: 
posoudit expozici 
obyvatelstva a vegetace na 
okrajích aglomerace ozonu, v místech nejvyšších úrovní 
ozonu, kterým mohou být 
obyvatelstvo a vegetace přímo nebo nep římo 
vystaveny. několik desítek km
2 V určité vzdálenosti od oblasti s 
maximálními emisemi, po hlavních sm ěrech 
větru na náv ětrné straně a za podmínek 
příznivých pro vytvá ření ozonu; 
v místech, kde jsou obyvatelé, citlivé užitkové rostliny nebo p řirozené ekosystémy 
na vnějším okraji aglomerace vystaveny 
vysokým úrovním ozonu; podle potřeby se některé předměstské 
stanice také umis ťují proti sm ěru větru od 
oblasti maximálních emisí, aby se ur čily 
úrovně ozonu v regionálním zázemí. 
Venkovská Ochrana lidského zdraví a 
vegetace: 
posoudit expozici 
obyvatelstva, užitkových 
rostlin a p řirozených 
ekosystém ů koncentracím 
ozonu v subregionálním 
měřítku Subregionální úrovn ě 
(několik km2) Stanice mohou být umíst ěny v malých 
sídlech a/nebo v oblastech s p řirozenými 
ekosystémy, lesy nebo užitkovými 
rostlinami; 
reprezentativní místa pro ozon mimo vliv bezprostředních lokálních emisí, jako jsou 
průmyslová za řízení a silnice; 
v otevřeném terénu, ale nikoli na vyšších 
horských vrcholech. 
Venkovská 
pozaďová Ochrana lidského zdraví a 
vegetace: 
posoudit expozici užitkových 
rostlin a p řirozených 
ekosystém ů, jakož i 
obyvatelstva ozonu 
v regionálním m ěřítku Regionální/ 
vnitrostátní/ 
kontinentální úrovn ě 
(1000 do 10000 km2)Stanice umíst ěné v oblastech s nižší hustoto u 
obyvatelstva, nap ř. v oblastech 
s přirozenými ekosystémy a lesy, zna čně 
vzdálených od m ěstských a pr ůmyslových 
oblastí a stranou od lokálních emisí; je třeba vyhnout se míst ům, v nichž se tvo ří 
přízemní inverze a také vyšším horským 
vrcholům; 
pobřežní oblasti s výraznými každodenními 
větrnými cykly lokálního charakteru se 
nedoporu čují 
(a) Místa odb ěru vzorků by také m ěla být pokud možno reprezentativní pro podobné oblasti, které nejso u
v jejich bezprost řední blízkosti. 
 
CS 47   CS Pro umíst ění venkovských stanic a venkovských poza ďových stanic se p řípadně použijí 
kritéria pro koordinaci s požad avky na monitorování podle na řízení Komise (ES) č. 1091/94 
ze dne 29. dubna 1994, kterým se stanoví n ěkterá provád ěcí pravidla k na řízení 
Rady (EHS) č. 3528/86 o ochran ě lesů Společenství před důsledky zne čištění ovzduší1. 
B. U MISŤOVÁNÍ V MIKROM ĚŘÍTKU  
Pokud je to možné, dodržuje se postup umis ťování v mikrom ěřítku podle oddílu B p řílohy III 
a zajistí se, aby vstupní sonda byla umíst ěna daleko od zdroj ů, jako jsou komíny pecí 
a spaloven, a více než 10 m od nejbližší silnice, p řičemž tato vzdálenost roste úm ěrně 
intenzitě dopravního provozu. 
C. D OKUMENTACE A P ŘEZKOUMÁNÍ VÝB ĚRU MÍSTA  
Použijí se postupy podle oddílu C p řílohy III, p řičemž se uplatní správné p řezkoumání 
a interpretace monitorovacích údaj ů v kontextu s meteorologickými a fotochemickými 
procesy, které ovliv ňují koncentrace ozonu m ěřené na konkrétních místech. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 125, 18.5.1994, s. 1. 
 
CS 48   CS PŘÍLOHA IX  
KRITÉRIA PRO UR ČENÍ MINIMÁLNÍHO PO ČTU MÍST ODB ĚRU VZORK Ů PRO 
STACIONÁRNÍ M ĚŘENÍ KONCENTRACÍ OZONU 
A. M INIMÁLNÍ PO ČET MÍST ODB ĚRU VZORK Ů PRO STACIONÁRNÍ KONTINUÁLNÍ 
MĚŘENÍ PRO POSOUZENÍ DODRŽOVÁNÍ CÍLOVÝCH HODNOT , DLOUHODOBÝCH CÍL Ů 
A INFORMA ČNÍCH A VAROVNÝCH PRAHOVÝCH HODNOT V  PŘÍPADECH , KDY JE 
KONTINUÁLNÍ M ĚŘENÍ JEDINÝM ZDROJEM INFORMACÍ  
Počet obyvatel 
(× 1 000)  Aglomerace 
(městské a předměstské) (a)Ostatní zóny 
(předměstské a venkovské) 
(a) Venkovská poza ďová lokalita  
< 250  1 
< 500 1 2 
< 1 000 2 2 
< 1 500 3 3 
< 2 000 3 4 
< 2 750 4 5 
< 3 750 5 6 
> 3 750 1 další stanice na 
2 miliony obyvatel  1 další stanice na  2 miliony obyvatel 1 stanice/50 000 km
2 jako průměrná 
hustota pro všechny zóny na území 
státu(b) 
 
(a) Nejmén ě 1 stanice v p ředměstských oblastech, kde je pravd ěpodobně nejvyšší expozice obyvatelstva 
ozonu. V a glomeracích b y nejméně 50 % stanic m ělo být umístěno v předměstských oblastech.
(b) Pro členitý terén se doporu čuje 1 stanice na 25 000 km2. 
B. M INIMÁLNÍ PO ČET MÍST ODB ĚRU VZORK Ů PRO STACIONÁRNÍ M ĚŘENÍ PRO ZÓNY 
A AGLOMERACE DOSAHUJÍCÍ DLOUHODOBÝCH CÍL Ů 
Počet míst odb ěru vzorků pro ozon musí, v kombinaci s dalšími prost ředky dopl ňkového 
hodnocení, jako je modelování a soub ěžná měření koncentrace oxidu dusi čitého, být 
dostatečný pro hodnocení trendu zne čištění ovzduší ozonem a pr o kontrolu dodržování 
dlouhodobých cíl ů. Počet stanic umíst ěných v aglomeracích a ostatních zónách m ůže být 
snížen na jednu t řetinu počtu určeného v oddíle A. Pokud jsou informace ze stacionárních 
měřicích stanic jediným zdrojem informací, musí být provozována nejmén ě jedna 
monitorovací stanice. Pokud v zónách, v nichž funguje dopl ňkové posuzování, není 
v důsledku toho žádná stanice, musí být koordinací po čtu stanic v sousedních zónách 
zajištěno přiměřené posouzení koncentrací oz onu vzhledem k dlouhodobým cíl ům. Počet 
venkovských poza ďových stanic by m ěl být 1 stanice na 100 000 km2. 
 
CS 49   CS PŘÍLOHA X  
MĚŘENÍ PREKURZOR Ů OZONU 
A. C ÍLE  
Hlavními cíli t ěchto měření je analýza veškerých trend ů koncentrací prekurzor ů ozonu 
a kontrola ú činnosti strategií snižování emisí, kont rola návaznosti emisních inventur 
a přiřazení zdroj ů emisí koncentracím sledovaných zne čišťujících látek. 
Dalším cílem je zlepšení porozum ění procesům vytváření ozonu a rozptylu prekurzor ů, jakož 
i uplatnění fotochemických model ů. 
B. L ÁTKY  
Měření koncentrace prekurzor ů ozonu musí zahrnovat p řinejmenším oxidy dusíku (NO 
a NO 2) a tyto VOC:  
 1- buten iso pren ethylbenze n 
ethan trans-2- buten n-hexa n m+p-xylen
ethylen cis-2- buten i-hexa n o-xylen
acetylen 1,3- butadie n n-heptan 1,2,4-trimeth yl-benzen 
propan n-pentan n-oktan 1,2,3- trimeth yl-benzen 
propen i- pentan i-o ktan 1,3,5- trimeth yl-benzen 
n-butan 1- penten benzen formaldeh yd 
i-butan 2- penten tolue n nemethanové uhlovodík y – celke m
C. U MÍSTĚNÍ  
Měření se provád ějí zejména v m ěstských a p ředměstských oblastech v kterémkoli 
monitorovacím míst ě určeném v souladu s požadavky této sm ěrnice a v místech 
považovaných za vhodná s ohledem na cíle uvedené v oddíle A. 
 
CS 50   CS PŘÍLOHA XI  
MEZNÍ HODNOTY PRO OCH RANU LIDSKÉHO ZDRAVÍ 
Průměrovací 
období  Mezní hodnota  Mez tolerance  Datum, do 
kterého je 
třeba 
dosáhnout 
mezní 
hodnoty  
Oxid siřičitý 
1 hodina  350 µg/m3 nesmí být p řekročeno 
častěji než 24x v kalendá řním roce  150 µg/ m3 (43 %)   
1 den 125 µg/m3 nesmí být p řekročeno 
častěji než 3x v kalendá řním roce  žádný   
Oxid dusi čitý 
1 hodina  200 µg/m3 nesmí být p řekročeno 
častěji než 18x v kalendá řním roce  50 % dne 19. července 1999, snížení 
1. ledna 2001 a poté každých 12 m ěsíců 
o stejné ro ční procento až na 0 % 
1. ledna 2010  1. ledna 2010  
Kalendářní rok 40 µg/m3 50 % dne 19. července 1999, snížení 
1. ledna 2001 a každých 12 m ěsíců 
poté o stejné ro ční procento až na 0 
% 1. ledna 2010  1. ledna 2010  
Oxid uhelnatý  
Max. denní 8hodinový průměr
(1) 10 mg/m3 60 %  
Benzen  
Kalendářní rok  5 µg/m3 5 µg/m3 (100 %) dne 13. prosince 
2000, snížení 1. ledna 2006 a 
každých 12 m ěsíců poté o 1 µg/m3 až 
na 0 % 1. ledna 2010  1. ledna 2010  
Olovo  
Kalendářní rok  0,5 µg/m3 100 %  
 
CS 51   CS PM 10 
1 den 50 µg/m3 nesmí být p řekročeno 
častěji než 35x v kalendá řním roce  50 %  
Kalendářní rok  40 µg/m3 20 %  
(1) Maximální denní 8hodinová pr ůměrná koncentrace se st anoví posouzením 8hodinových klouzavých 
průměrů počítaných z hodinových údaj ů a aktualizovaných každou hodinu. Každý takto vypo čítaný 
8hodinový pr ůměr se přiřadí ke dni, ve kterém kon čí, tj. první doba výpo čtu průměru pro kterýkoli 
jeden den je doba od 17:00 p ředchozího dne do 1:00 daného dne; poslední doba výpo čtu průměru pro 
kterýkoli jeden den je doba od 16:00 do 24:00 daného dne. 
 
CS 52   CS PŘÍLOHA XII  
INFORMA ČNÍ A VÝSTRAŽNÉ PRAHOVÉ HODNOTY 
A. V ÝSTRAŽNÉ PRAHOVÉ HODNOTY PRO JINÉ ZNE ČIŠŤUJÍCÍ LÁTKY NEŽ OZON  
Měří se tři po sobě následující hodiny na místech, která jsou reprezentativní pro 
kvalitu ovzduší v oblasti minimáln ě 100 km2 nebo v celé zón ě nebo aglomeraci podle 
toho, která plocha je menší.  
Znečišťující látka  Výstražná prahová hodnota  
oxid siřičitý 500 µg/m3 
oxid dusičitý 400 µg/m3 
B. I NFORMA ČNÍ A VÝSTRAŽNÉ PRAHOVÉ HODNOTY PRO OZON  
Účel Pr ůměrovací období Prahová hodnota 
Informace 1 hodina 180 µg/m3 
Výstraha 1 hodina (a) 240 µg/m3 
(a) Pro provád ění článku 18 se p řekročení prahové hodnoty m ěří nebo předpovídá pro t ři po 
sobě následující hodiny. 
 
CS 53   CS PŘÍLOHA XIII  
KRITICKÉ ÚROVN Ě PRO OCHRANU LIDSKÉHO ZDRAVÍ 
Průměrovací období  Kritická úrove ň Mez tolerance  Datum dosažení 
kritické úrovn ě 
Oxid siřičitý 
Kalendářní rok a zimní 
období (od 1. října do 
31. března) 20 µg/m3 žádný   
Oxidy dusíku  
Kalendářní rok  30 µg/m3 NO x žádný   
 
CS 54   CS PŘÍLOHA XIV  
CÍL SNÍŽENÍ EXPOZICE A KONCENTRACE PM 2,5 
A. P RŮMĚRNÝ UKAZATEL EXPOZICE  
Průměrný ukazatel expozice vyjád řený v µg/m3 (PUE) je založen na m ěřeních v 
městských poza ďových lokalitách v zónách a aglomeracích po celém území 
členského státu. M ěl by být posuzován jako klouzavá pr ůměrná koncentrace za 
3 kalendá řní roky zpr ůměrovaná z míst odb ěru vzorků zřízených podle článků 6 a 7. 
PUE pro referen ční rok 2010 bude pr ůměrná koncentrace za roky 2008, 2009 a 2010. 
Obdobně PUE pro rok 2020 bude klouzavá pr ůměrná koncentrace za 3 kalendá řní 
roky zprůměrovaná z míst odb ěru vzorků za roky 2018, 2019 a 2020. 
B. C ÍL SNÍŽENÍ EXPOZICE  
Cíl snížení expozice vzhledem k PUE pro rok 2010  Datum dosažení cíle snížení expozice
20 % 2020 
Pokud je pr ůměrný ukazatel expozice vyjád řený v µg/m3 v referen čním roce 7µg/m3 
nebo nižší, bude se cíl sn ížení expozice rovnat nule.  
C. K ONCENTRA ČNÍ STROP  
Průměrova
cí období  Koncentra ční 
strop  Mez tolerance(1) Datum dosažení 
koncentra čního 
stropu  
Kalendářní 
rok 25 µg/m3 20 % dnem vstupu této sm ěrnice v platnost, 
snížení následujícího 1. ledna a poté každých 12 m ěsíců o stejné ro ční procento 
až na 0 % 1. ledna 2010
 1. leden 2010  
(1) Maximální mez tolerance se uplatní rovn ěž v souladu s čl. 15 odst. 4.  
 
CS 55   CS PŘÍLOHA XV  
INFORMACE, KTERÉ MAJÍ BÝT ZAHRNU TY DO MÍSTNÍCH, REGIONÁLNÍCH 
NEBO NÁRODNÍCH PROGRAM Ů ZLEPŠOVÁNÍ 
 KVALITY VN ĚJŠÍHO OVZDUŠÍ 
A. I NFORMACE , KTERÉ MAJÍ BÝT POSKYTOVÁNY PODLE ČLÁNKU 21 (PLÁNY 
A PROGRAMY ) 
1. Místo p řekročení mezní hodnoty 
a) region; b) město (mapa); 
c) měřicí stanice (mapa, zem ěpisné sou řadnice). 
2. Všeobecné informace 
a) typ zóny (m ěsto, průmyslová nebo venkovská oblast); 
b) odhadovaná zne čištěná plocha (km
2) a odhadovaný po čet obyvatel vystavených 
znečištění;  
c) užite čné klimatické údaje;  
d) důležité topografické údaje;  
e) dostate čné informace o druhu cílových prvk ů, které mají být v zón ě chráněny.  
3. Odpov ědné orgány 
Jména a adresy osob odpov ědných za vypracování a provád ění plánů zlepšování. 
4. Povaha a posuzování zne čištění 
a) koncentrace nam ěřené v předešlých letech (p řed provedením opat ření ke 
zlepšení); 
b) koncentrace nam ěřené od zahájení projektu; 
c) používané metody posuzování.  
5. P ůvod znečištění 
a) seznam hlavních zdroj ů emisí způsobujících zne čištění (mapa); 
b) celkové množství emisí z t ěchto zdroj ů (tuny/rok);  
c) informace o zne čištění pocházejícím z jiných region ů.  
 
CS 56   CS 6. Rozbor situace 
a) podrobnosti o faktorech, které vedly k p řekročení (např. přenos včetně 
přeshraničního přenosu, vznik sekundárních zne čišťujících látek v atmosfé ře); 
b) podrobnosti o možných opat řeních ke zlepšení kvality vn ějšího ovzduší.  
7. Podrobnosti o opat řeních nebo projektech zlepšování kvality vn ějšího ovzduší, které 
existovaly p řed vstupem této sm ěrnice v platnost, tj.: 
a) místní, regionální, vnitrostátní, mezinárodní opat ření; 
b) sledované ú činky těchto opatření.  
8. Podrobnosti o opat řeních nebo projektech p řijatých za ú čelem snížení zne čištění po 
vstupu této sm ěrnice v platnost 
a) seznam a popis všech opat ření stanovených v projektu; 
b) harmonogram provád ění; 
c) očekávané zlepšení kvality ovzduší a p ředpokládaná lh ůta dosažení uvedených 
cílů.  
9. Podrobnosti o plánovaných nebo dlouhodob ě připravovaných opat řeních nebo 
projektech. 
10. Seznam publikací, dokument ů, prací atd., které dopl ňují informace požadované podle 
této přílohy.  
B. I NFORMACE , KTERÉ MAJÍ BÝT POSKYTOVÁNY PODLE ČL. 20 ODST . 1 PÍSM . b) 
(PROGRAM SNÍŽENÍ ZNE ČIŠTĚNÍ OVZDUŠÍ ) 
1. Všechny informace stanovené v oddíle A této p řílohy. 
2. Informace o stavu provád ění těchto směrnic: 
(1) Směrnice Rady 70/220/EHS ze dne 20. b řezna 1970 o sbližování právních 
předpisů členských stát ů týkajících se opat ření proti zne čišťování ovzduší 
emisemi z motorových vozidel1; 
(2) Směrnice Rady 88/77/EHS ze dne 3. prosin ce 1987 o sbližování právních 
předpisů členských stát ů týkajících se opat ření proti emisím plynných 
znečišťujících látek a zne čišťujících částic ze vzn ětových motor ů vozidel a 
emisím plynných zne čišťujících látek ze zážehových motor ů vozidel 
poháněných zemním plynem nebo zkapaln ěným ropným plynem2; 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 76, 6.4.1970, s. 1. 
2 Ú ř. věst. L 36, 9.2.1988, s. 33. 
 
CS 57   CS (3) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/63/ES ze dne 20. prosince 1994 
o omezování emisí t ěkavých organických slou čenin (VOC) vznikajících p ři 
skladování benzinu a p ři jeho distribuci od terminál ů k čerpacím stanicím3; 
(4) Směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. zá ří 1996 o integrované prevenci 
a omezování zne čištění4; 
(5) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/68/ES ze dne 16. prosince 1997 
o sbližování právních p ředpisů členských stát ů týkajících se opat ření proti 
emisím plynných zne čišťujících látek a zne čišťujících částic ze spalovacích 
motorů určených pro nesilni ční pojízdné stroje5; 
(6) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 
o jakosti benzinu a motorové nafty a o zm ěně směrnice Rady 93/12/EHS6; 
(7) Směrnice Rady 1999/13/ES ze dne 11. b řezna 1999 o omezování emisí 
těkavých organických slou čenin vznikajících p ři používání organických 
rozpouštědel při některých činnostech a v n ěkterých za řízeních7; 
(8) Směrnice Rady 1999/32/ES ze dne 26. dubna 1999 o snižování obsahu síry 
v některých kapalných palivech a o zm ěně směrnice 93/12/EHS8; 
(9) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 
o spalování odpad ů9; 
(10) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 
o omezení emisí n ěkterých zne čišťujících látek do ovzduší z velkých 
spalovacích za řízení; 
(11) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES ze dne 23. října 2001 
o národních emisních stropech pro n ěkteré látky zne čisťující ovzduší; 
(12) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/42//ES ze dne 21. dubna 2004 
o omezování emisí t ěkavých organických slou čenin vznikajících p ři 
používání organických rozpoušt ědel v některých barvách a lacích a výrobcích 
pro opravy nát ěru vozidel a o zm ěně směrnice 1999/13/ES10; 
(13) Směrnice Evropského parlamentu a Rady […] o energetické ú činnosti při 
konečném využití a energetických službách11; 
(14) Směrnice Evropského parlamentu a Rady [...], kterým se pozm ěňuje 
směrnice 1999/32/ES, pokud jde o obsa h síry v lodních palivech,12. 
                                                 
3 Ú ř. věst. L 365, 31.12.1994, s. 24.  
4 Ú ř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 22. 
5 Ú ř. věst. L 59, 27.2.1998, s. 1. 
6 Ú ř. věst. L 350, 28.12.1998, s. 58. 
7 Ú ř. věst. L 85, 29.3.1999, s. 1. 
8 Ú ř. věst. L 121, 11.5.1999, s. 13.  
9 Ú ř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 91 
10 Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 87. 
11 Úř. věst. L […], […], s. […]. 
 
CS 58   CS 3. Informace o všech opat řeních ke snížení zne čištění, která byla zvážena pro ú čely 
provádění ve spojení s dosažením cíl ů kvality ovzduší, v četně: 
na úrovni aglomerace nebo zóny: a) snížení emisí ze stacionárních zdroj ů prostřednictvím zajišt ění, že malé 
a střední stacionární spalovací zdroje zne čištění (včetně zařízení na biomasu) 
jsou vybaveny za řízením na kontrolu emisí, nebo nahrazeny; 
b) snížení emisí z vozidel prost řednictvím zp ětného vybavování vozidel za řízením 
na kontrolu emisí. Je t řeba zvážit využití hospodá řských podn ětů k urychlení 
adaptace vozidel; 
c) zadávání ve řejných zakázek ve řejnými orgány, v souladu s p říručkou 
o zadávání ve řejných zakázek v oblasti životního prost ředí,
13 na silni ční 
vozidla, palivová a spalovací za řízení ke snižování emisí, v četně nákupu: 
– nových vozidel, v četně nízkoemisích; 
– přepravních služeb, které používají vo zidla šetrná k životnímu prost ředí; 
– nízkoemisních stacionárních spalovacích zdroj ů; 
– nízkoemisních paliv pro stacionární a mobilní zdroje; 
d) opat ření k omezování emisí z dopravy prost řednictvím plánování a řízení 
dopravy (v četně zpoplatn ění spotřeby paliva, r ůzných parkovacích poplatk ů 
nebo jiných ekonomických podn ětů; vytvoření „nízkoemisních zón“); 
e) opat ření k podpo ře přesunu k mén ě znečišťujícím způsobům dopravy; 
f) zajišt ění, aby se v malých, st ředních a velkých stacionárních zdrojích 
a v mobilních zdrojích používala nízkoemisní paliva; 
na regionální nebo vnitrostátní úrovni: g) opat ření ke snížení zne čišťování ovzduší prost řednictvím systému povolení 
podle sm ěnice 96/61/ES, národních plán ů podle sm ěrnice 2001/80/ES a 
používáním ekonomických nástroj ů, jako nap ř. daní, poplatk ů nebo 
obchodování s emisemi. 
                                                                                                                           
 
12 Úř. věst. L […], […], s. […]. 
13 SEK(2004) 1050. 
 
CS 59   CS PŘÍLOHA XVI  
INFORMOVÁNÍ VE ŘEJNOSTI 
1. Členské státy zajistí, aby ve řejnosti byly p řístupné aktualizované informace 
o koncentracích zne čišťujících látek, na které se vztahuje tato sm ěrnice, ve vn ějším 
ovzduší.  
2. Poskytnuté koncentrace ve vn ějším ovzduší se uvád ějí jako pr ůměrné hodnoty 
v souladu s p říslušným pr ůměrovacím obdobím podle p řílohy VII a p říloh XI až 
XIV. V rámci t ěchto informací se poskytují p řinejmenším všechny úrovn ě 
překračující cíle kvality ovzduší, v četně mezních hodnot, koncentra čních strop ů, 
cílových hodnot, výstražných prahových hodnot, informa čních prahových hodnot 
nebo dlouhodobých cíl ů regulovaných zne čišťujících látek. Musí také obsahovat 
stručné posouzení, pokud jde o cíle kvality ovzduší a p říslušné informace o ú čincích 
na zdraví nebo p řípadně na vegetaci.  
3. Informace o koncentracích oxidu si řičitého, oxidu dusi čitého, částic, ozonu a oxidu 
uhelnatého ve vn ějším ovzduší se aktualizují minimáln ě denně a je-li to možné, 
každou hodinu. Informace o koncentracích olova a benzenu ve vn ějším ovzduší, 
uváděné jako pr ůměrné hodnoty za posledních 12 m ěsíců, se aktualizují jednou za t ři 
měsíce, a je-li to možné, každý m ěsíc.  
4. Členské státy zajistí, aby byly ve řejnosti zp řístupněny včasné informace 
o současných nebo p ředpovídaných p řekročeních výstražných prahových hodnost 
a všechny informa ční prahové hodnoty. Poskyt ované podrobnosti obsahují 
přinejmenším tyto informace: 
a) informace o jednom nebo více zjišt ěných překročeních: 
– lokalita nebo oblast p řekročení; 
– druh překročené prahové hodnoty (informa ční nebo výstražná); 
– začátek a trvání p řekročení; 
– nejvyšší hodinová koncentrace a v p řípadě ozonu i nejvyšší 8hodinový 
průměr. 
b) předpověď pro následující odpoledne/den nebo dny: 
– geografická oblast o čekávaného p řekročení informa ční a/nebo výstražné 
prahové hodnoty; 
– očekávané zm ěny ve zne čištění (zlepšení, stabil izace nebo zhoršení) a 
jejich odůvodnění. 
c) Informace o typu obyvatel, kterých se to dotkne, možné ú činky na zdraví 
a doporučené chování: 
– informace o ohrožených skupinách obyvatel; 
 
CS 60   CS – popis možných p říznaků; 
– doporučená preventivní opat ření, která mají dot čení obyvatelé u činit; 
– kde nalézt další informace. 
d) Informace o preventivních činnostech ke snížení zne čištění a/nebo její 
expozice: ozna čení hlavních odv ětví, která p ředstavují hlavní zdroje zne čištění; 
doporučená opatření ke snížení emisí.  
e) V p řípadě předvídaných p řekročení přijmou členské státy opat ření k zajišt ění 
toho, aby byly takové informace poskytnuty v nejvyšší možné mí ře. 
 
CS 61   CS PŘÍLOHA XVII  
SROVNÁVACÍ TABULKA 
Tato směrnice  Směrnice 
96/62/ES  Směrnice 
1999/30/ES  Směrnice 
2000/69/ES  Směrnice 
2002/3/ES  
Článek 1 Článek 1 Článek 1 Článek 1 Článek 1 
Čl. 2 odst. 1 až 5 Čl. 2 odst. 1 až 5 - - - 
Čl. 2 odst. 6 a 7 - - - - 
Čl. 2 odst. 8 Čl. 2 odst. 8 Čl. 2 odst. 7 - - 
Čl. 2 odst. 9 Čl. 2 odst. 6 - - Čl. 2 odst. 9 
Čl. 2 odst. 10 Čl. 2 odst. 7 Čl. 2 odst. 6 - Čl. 2 odst. 11 
Čl. 2 odst. 11 - - - Čl. 2 odst. 12 
Čl. 2 odst. 12 a 
13 - Čl. 2 odst. 13 a 
14 Čl. 2 písm. a) a 
b) - 
Čl. 2 odst. 14 - - - Čl. 2 odst. 10 
Čl. 2 odst. 15 a 
16 Čl. 2 odst. 9 a 10 Čl. 2 odst. 8 a 9 - Čl. 2 bod 7 a 8 
Čl. 2 odst. 17 a 
18 - Čl. 2 odst. 11 a 
12 - - 
Čl. 2 odst. 19, 
20 a 21 - - - - 
Čl. 2 odst. 22 - Čl. 2 odst. 10 - - 
Čl. 2 odst. 23 a 
24 Čl. 6 odst. 5 - - - 
Čl. 2 odst. 25 - - - Čl. 2 odst. 13 
Čl. 3 s výjimkou 
odst. 1 písm. f) Článek 3 - - - 
Čl. 3 odst. 1 
písm. f) - - - - 
Článek 4 Čl. 2 odst. 9 a 
10, čl. 6 odst. 1 - - - 
 
CS 62   CS Článek 5 - Čl. 7 odst. 1 Čl. 5 odst. 1 - 
Čl. 6 odst. 1 až 4 Čl. 6 odst. 1 až 4 - - - 
Čl. 6 odst. 5 - - - - 
Článek 7 - Čl. 7 odst. 2 a 3 
se změnami Čl. 5 odst. 2 a 3 
se změnami  
Článek 8 - Čl. 7 odst. 5 Čl. 5 odst. 5 - 
Článek 9 - - - čl. 9 odst. 1 
první a druhý 
pododstavec 
Článek 10 - - - Čl. 9 odst. 1 až 3 
se změnami 
Čl. 11 odst. 1 - - - Čl. 9 odst. 4 
Čl. 11 odst. 2 - - - - 
Článek 12 Článek 9 - - - 
Čl. 13 odst. 1 - Čl. 3 odst. 1, 
čl. 4 odst. 1, 
čl. 5 odst. 1 a 
článek 6  Čl. 3 odst. 1 a 
článek 4 - 
Čl. 13 odst. 2 - Čl. 3 odst. 2 a 
čl. 4 odst. 2 - - 
Čl. 13 odst. 3 - Čl. 5 odst. 5 - - 
Článek 14 - Čl. 3 odst. 1 a 
čl. 4 odst. 1 se 
změnami - - 
Článek 15 - - - - 
Čl. 16 odst. 1 - - - Čl. 3 odst. 1 a čl. 
4 odst. 1 
Čl. 16 odst. 2 - - - Čl. 3 odst. 2 a 3 
Čl. 16 odst. 3 - - - Čl. 4 odst. 2 
Článek 17 - - - Článek 5 
Článek 18 Článek 10 se 
změnami Čl. 8 odst. 3 - Článek 6 se 
změnami 
 
CS 63   CS Článek 19 - Čl. 3 odst. 4 a 
čl. 5 odst. 4 se 
změnami - - 
Článek 20 - - - - 
Článek 21 Čl. 8 odst. 1 až 4 
se změnami - - - 
Článek 22 Čl. 7 odst. 3 se 
změnami - - Článek 7 se 
změnami 
Článek 23 Čl. 8 odst. 5 se 
změnami - - Článek 8 se 
změnami 
Článek 24 - Článek 8 se 
změnami Článek 7 se 
změnami Článek 6 se 
změnami 
Článek 25 Článek 11 se 
změnami Druhý 
pododstavec čl. 5 odst. 2  - Článek 10 se 
změnami 
Čl. 26 odst. 1 Čl. 12 odst. 1 se 
změnami - - - 
Čl. 26 odst. 2 Článek 11 se 
změnami - - - 
Čl. 26 odst. 3 - - - - 
Čl. 26 odst. 4 - P říloha IX se 
změnami - - 
Článek 27 Čl. 12 odst. 2 - - - 
Článek 28 - Článek 11 Článek 9 Článek 14 
Článek 29 - - - - 
Článek 30 - - - - 
Článek 31 Článek 13 Článek 12 Článek 10 Článek 15 
Článek 32 Článek 14 Článek 13 Článek 11 Článek 17 
Článek 33 Článek 15 Článek 14 Článek 12 Článek 18 
Příloha I - P říloha VIII se 
změnami Příloha VI P říloha VII 
 
CS 64   CS Příloha II - P říloha V se 
změnami Příloha III  
Příloha III - P říloha VI P říloha IV - 
Příloha IV - - - - 
Příloha V - P říloha VII se 
změnami Příloha V - 
Příloha VI - P říloha IX se 
změnami Příloha VII P říloha VIII 
Příloha VII - - - P říloha I, 
příloha III 
oddíl II 
Příloha VIII - - - P říloha IV 
Příloha IX - - - P říloha V 
Příloha X - - - P říloha VI 
Příloha XI - P říloha I oddíl I, 
přílha II oddíl I a 
příloha III (se 
změnami); 
příloha IV 
(nezměněna) Příloha I, 
příloha II - 
Příloha XII - P říloha I 
oddíl II, příloha II 
oddíl II - P říloha II oddíl I 
Příloha XIII - P říloha I 
oddíl II, příloha II oddíl I - - 
Příloha XIV - - - - 
Příloha XV 
oddíl A Příloha IV - - - 
Příloha XV 
oddíl B - - - - 
Příloha XVI - Článek 8 Článek 7 Článek 6 se 
změnami