Sdělení komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o přezkumu trhů podle předpisového rámce EU (třetí zpráva) - Další kroky směrem ke konsolidaci vnitřního trhu pro elektronické komunikace {SEK(2010)659} /* KOM/2010/0271 konecném znení */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 1.6.2010 KOM(2010)271 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o přezkumu trhů podle předpisového rámce EU (třetí zpráva)Další kroky směrem ke konsolidaci vnitřního trhu pro elektroni cké komunikace {SEK(2010)659} OBSAH 1. Úvod 1 2. Pokrok v analýzách trhu 1 3. Efektivnější a cílenější regulace 1 3.1. Pokyny Komise v souladu s postupem podle článku 7 – průřezové otázky 1 3.2. Iniciativy Komise podle článku 19 rámcové směrnice 1 4. Vývoj v oblasti regulace 1 4.1. Maloobchodní přístup k pevné síti a velkoobchodní originace volání 1 4.2. Ukončení volání v pevných a mobilních sítích 1 4.3. Trhy velkoobchodních širokopásmových služeb 1 4.4. Pronajaté okruhy 1 4.5. Výhled 1 5. Závěry 1 ÚVOD Předpisový rámec pro elektronické komunikace, který vstoupil v platnost v roce 2003, zavedl „postup podle článku 7“ – konzultační mechanismus EU, jehož cílem je zajistit jednotný regulační přístup v rámci celé EU. Nedávno revidované předpisy o telekomunikacích[1] potvrdily, že postup podle článku 7 hraje hlavní úlohu při podpoře konkurenčního jednotného trhu služeb elektronických komunikací. Předpisy pověřují Komisi dalšími povinnostmi týkajícími se ukládání a provádění nápravných opatření, které mají účastníkům trhu poskytnout právní jistotu při investování do přeshraničních telekomunikací. Od roku 2003 se telekomunikační trhy staly konkurenceschopnějšími a v Evropě se zvýšila dostupnost služeb a produktů. Tento vývoj je částečně výsledkem opatření přijatých vnitrostátními regulačními orgány, například ukládání povinností v oblasti dostupnosti a tvorby cen operátorům s významnou tržní silou, a částečně vyplývá z toho, že Komise kontroluje návrhy regulačních opatření předložené vnitrostátními regulačními orgány, a zajišťuje tak jednotný postup v oblasti regulace v celé EU. Regulace se bezpochyby začala více zaměřovat na přetrvávající překážky a regulační postupy se zjednodušily a zefektivnily. Některé problémy však přetrvávají. Jednotného trhu v oblasti telekomunikací zatím nebylo zdaleka dosaženo a je třeba vyvinout další úsilí. Ne všechny členské státy provádějí přezkumy trhu stejně rychle. Stejně tak ne všechny vnitrostátní regulační orgány uplatňují příslušné regulační postupy, zejména pokud jde o nápravná opatření pro řešení problémů v oblasti hospodářské soutěže. Výsledná komplexní situace kolem podmínek hospodářské soutěže, které se liší od jednoho členského státu k druhému, proto nadále komplikuje další vývoj jednotného trhu. Zavedení operátoři mají obecně stále významnou tržní sílu, zejména na předcházejících trzích pevné telefonie a širokopásmového přístupu, v Evropě se však zavádějí přístupové sítě nové generace. Jejich zavádění vyžaduje značné investice, nelze však s jistotou konstatovat, jaká bude po službách vyžadujících vysokorychlostní širokopásmová připojení poptávka. Za účelem podpory investic a inovace je proto nezbytné poskytnout investorům právní jistotu a zachovat účinnou hospodářskou soutěž. V tomto sdělení jsou představeny hlavní trendy a problémy, které se objevily od sdělení Komise z roku 2007 o procesu přezkumu trhu[2] do konce roku 2009. Uvádí se v něm, jak a do jaké míry přispívá úloha Komise jako kontrolního orgánu podle článku 7 rámcové směrnice[3] k vytváření jednotného evropského telekomunikačního trhu. Jmenuje rovněž několik klíčových oblastí, v nichž by Komise mohla být požádána o poskytnutí dalších pokynů evropským telekomunikačním orgánům, aby tak zajistila míru jednotnosti a předvídatelnosti, která účastníkům trhu dodá důvěru k dalším investicím na trhu EU. POKROK V ANALÝZÁCH TRHU Vnitrostátní regulační orgány provádějí přezkumy trhu podle článku 7 rámcové směrnice odlišným tempem. Některé začaly trh přezkoumávat již potřetí, zatímco jiné se stále ještě zabývají prvním přezkumem[4]. Komise přezkoumala více než 1 000 oznámení vnitrostátních regulačních orgánů a přibližně k 60 % z nich vznesla připomínky. Asi ve 4 % případů vnitrostátní regulační orgány zrušily oznámený návrh opatření poté, co od Komise obdržely odůvodněné doporučení. Námitky k zamýšlené regulaci Komise vznesla v méně než 1 % všech případů[5]. Komise se k návrhům opatření předloženým vnitrostátními regulačními orgány vždy vyjádřila s cílem poradit a zajistit jednotný a zároveň i vhodně upravený přístup v celé Evropě. Ze zkušeností vyplývá, že vnitrostátní regulační orgány tato doporučení po pečlivém zvážení náležitým způsobem zohledňují[6]. EFEKTIVNěJšÍ A CÍLENěJšÍ REGULACE Nepřetržitý technologický vývoj a posílení regulace telekomunikací v členských státech snížily v průběhu let překážky pro vstup na trh a umožnily alternativním operátorům stále více omezovat tržní sílu operátorů s významnou tržní silou. Aby se regulační úsilí a zdroje opět zaměřily na hlavní překážky hospodářské soutěže, bylo nutné přehodnotit doporučení z roku 2003 o relevantních trzích[7] a více zefektivnit postup podle článku 7. Sdělení z roku 2007 o přezkumu trhu dospělo k zásadnímu zjištění, že postup podle článku 7 se osvědčil zejména při zajišťování jednotného výkladu otázky, kde je regulace vhodná, ale již méně při určování, jaká regulace je nutná. Od té doby však několik vnitrostátních regulačních orgánů poukázalo na to, že v některých geografických oblastech se účinná hospodářská soutěž na určitých telekomunikačních trzích projevila dříve než v jiných. Tím opět vyvstala otázka, kde je regulace vhodná. Regulační nápravná opatření se v Evropě stále liší, ačkoliv jsou problémy na trhu, ze kterých tato opatření vycházejí, velmi podobné. Tato skutečnost výrazným způsobem brání dosažení opravdového jednotného trhu. Vnitrostátní regulační orgány zejména používají odlišné metody stanovení cen při regulaci klíčových přístupových produktů, díky čemuž mohou alternativní operátoři konkurovat dominantním podnikům, které vlastní většinu přístupové infrastruktury. Komise vyzvala vnitrostátní regulační orgány, aby používaly vhodné metody nákladového účetnictví a porovnávaly aktuální úroveň cen regulovaného přístupu v rámci celé EU[8]. Pokyny Komise v souladu s postupem podle článku 7 – průřezové otázky Geografické rozlišení Regulace velkoobchodních vstupů pro širokopásmové služby umožnila konkurentům investovat do vlastní infrastruktury (LLU[9]), což vedlo ke zvýšení hospodářské soutěže především v hustě obydlených oblastech. Některé vnitrostátní regulační orgány uvažovaly při vymezování geografického trhu o podmínkách hospodářské soutěže rozlišených podle regionů a přizpůsobily regulaci tak, aby byly tyto rozdíly mezi regionálními trhy zohledněny. Jiné vnitrostátní regulační orgány takové rozdíly zohlednily při stanovení nápravných opatření. V zájmu zajištění jednotného přístupu při určování skutečných rozdílů mezi podmínkami hospodářské soutěže Komise vnitrostátním regulačním orgánům doporučila, aby vymezily jednotlivé oddělené geografické trhy pouze v případě, že podmínky hospodářské soutěže v různých geografických oblastech a stejně tak i hranice mezi těmito oblastmi zůstávají po delší dobu neměnné[10]. Funkční oddělení a závazky V řadě členských států[11] přibývá diskusí o různých formách obchodního oddělení zavedených operátorů. Podle současných předpisů EU o telekomunikacích mohou vnitrostátní regulační orgány ve výjimečných případech a se souhlasem Komise uložit jiná nápravná opatření, než jsou obvyklé závazky spojené s přístupem. Jedním takovým nápravným opatřením je funkční oddělení, na základě kterého je dominantní operátor sítě povinen organizačně oddělit svoji síť od činnosti poskytovatele služby. Komise zdůrazňuje, že je-li cílem závazků učiněných operátory s významnou tržní silou a uznaných vnitrostátními regulačními orgány posílit, změnit nebo nahradit stávající regulační povinnosti, je nutno tyto závazky považovat za závazky, které se stávajícími regulačními povinnostmi přímo souvisí a/nebo tyto povinnosti doplňují. Jako takové proto musejí být před přijetím konzultovány na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU, aby byla zajištěna transparentnost procesu a adekvátní zapojení zúčastněných stran. Vnitrostátní regulační orgány musejí rovněž zajistit, aby závazky oddělení negativně neovlivňovaly investice zavedených a nových subjektů a aby alternativní operátoři měli v rámci takovýchto závazků přinejmenším stejné přístupové možnosti jako v případě čistě regulačního opatření. Iniciativy Komise podle článku 19 rámcové směrnice Procedurální doporučení V roce 2008 Komise přijala revidované procedurální doporučení[12], aby snížila administrativní zátěž regulačního procesu. V zájmu zvýšení právní jistoty pro vnitrostátní regulační orgány a účastníky trhu a za účelem zajištění včasného provádění regulačních opatření vyzývá revidované doporučení vnitrostátní regulační orgány, aby oznamovaly analýzu trhu a nápravná opatření (příp. jejich zrušení) současně. S cílem zefektivnit postupy jak v zájmu vnitrostátních regulačních orgánů, tak v zájmu Komise dává doporučení vnitrostátním regulačním orgánům možnost používat k oznamování čtyř typů[13] opatření zkrácený formulář. Komise nemá k takovýmto oznámením v zásadě žádné připomínky. Komise od té doby obdržela převážně zkrácené oznamovací formuláře týkající se trhů, které již nejsou zahrnuty v doporučení o relevantních trzích a které podle názoru vnitrostátního regulačního orgánu již nevyžadují regulaci ex ante [14]. V jednom z těchto případů Komise nicméně vyzvala regulační orgán, aby stanovil přiměřenou lhůtu pro oznámení ještě před zrušením existujících povinností[15]. Pouze několik případů se týkalo pouhé změny technických podrobností nápravného opatření[16]. Doporučení o sazbách za ukončení volání Sazby za ukončení volání, tzv. terminační sazby, mají tendenci klesat, existují však stále velké rozdíly mezi terminačními sazbami v jednotlivých mobilních sítích[17] a mezi sazbami za ukončení volání v pevné a mobilní síti. Z posouzení oznámení týkajících se těchto trhů, které provedla Komise, vyplynulo, že tyto nesrovnalosti jsou často způsobeny odlišnými regulačními přístupy, pokud jde o typy regulace cen, metody výpočtu nákladů, řešení asymetrií a postupné snižování cen. Ve svých připomínkách proto Komise důsledně vyzývala vnitrostátní regulační orgány, aby se snažily uplatňovat jednotnou metodu nákladového účetnictví, aby používaly model odhadovaných dlouhodobých přírůstkových nákladů, který by terminační sazby snížil na úroveň odrážející náklady efektivního operátora, a aby bez prodlení stanovily postupné snižování cen vedoucí k symetrickým terminačním sazbám, a tím nadále motivovaly operátory k co nejrychlejšímu dosažení efektivity. Za účelem upevnění těchto zásad Komise přijala doporučení o regulaci sazeb za ukončení volání v pevných a mobilních sítích v EU[18], a poskytla tak k této problematice obecné pokyny. Toto doporučení stanoví jasné zásady pro výpočet nákladů, které mají vnitrostátní regulační orgány používat při výpočtu terminačních sazeb. Uvádí, že terminační sazby by se měly stanovit na úrovni efektivních nákladů nejpozději od 31. prosince 2012, vnitrostátní regulační orgány, které mají k dispozici méně prostředků, však mohou do 1. července 2014 používat alternativní metody, jež sledují doporučený cíl. VÝVOJ V OBLASTI REGULACE Maloobchodní přístup k pevné síti a velkoobchodní originace volání Definice trhu Doporučení o relevantních trzích již na trhu maloobchodního přístupu k pevné síti nerozlišuje mezi zákazníky z řad domácností a zákazníky z řad podniků, protože ve většině členských států se od sebe smluvní podmínky pro tyto dva typy přístupu významně neliší. Komise však zejména s ohledem na situaci na jednotlivých vnitrostátních trzích uznala potřebu toto rozlišení v některých státech[19] zachovat. V otázce zahrnutí služeb širokopásmového přístupu do trhu maloobchodního přístupu Komise zdůraznila[20], že vnitrostátní regulační orgány musí prokázat, že produkty širokopásmového a úzkopásmového přístupu v rámci zpřístupnění účastnického vedení jsou vzájemně zaměnitelné, zejména pokud jde o jejich funkci a cenovou strukturu. Komise vyjádřila své pochyby ohledně zahrnutí služeb velkoobchodního přístupu do velkoobchodního trhu originace volání, jelikož služby přístupu spíše doplňují než nahrazují služby originace volání[21]. Nápravná opatření Téměř ve všech členských státech mají zavedení operátoři na obou výše zmíněných trzích přibližně 90% podíl. Komise vyjádřila obavy ohledně účinnosti maloobchodní a velkoobchodní regulace[22] a zdůraznila, že vnitrostátní regulační orgány by měly při posuzování, zda je maloobchodní regulace nutná, analyzovat účinky stávajících velkoobchodních nápravných opatření. Volba (a předvolba) operátora a velkoobchodní pronájem okruhů se ve většině členských států stanovují buď na trhu přístupu nebo na trhu originace volání. Velkoobchodní pronájem okruhů umožňuje alternativním operátorům vystoupat po investičním žebříku až k plnému zpřístupnění účastnického vedení a nabídnout na maloobchodních trzích vlastní balíčky služeb. V zemích, kde nebyl velkoobchodní pronájem okruhů uložen nebo řádně proveden[23], vyzvala Komise vnitrostátní regulační orgány[24], aby tuto povinnost znovu zvážily. Ve svých připomínkách se Komise zaměřovala především na navrhovaná nápravná opatření týkající se regulace cen a nákladového účetnictví[25]. Vyzvala vnitrostátní regulační orgány, aby uložily nebo zachovaly povinnosti v souvislosti s regulací cen, pokud se ukázalo, že velkoobchodní regulace dostatečně nezajišťuje hospodářskou soutěž na maloobchodní úrovni[26], nebo pokud hrozilo nebezpečí, že operátor s významnou tržní silou nadsadí ceny[27]. V několika případech se připomínky týkaly oznámení[28], ve kterých chyběly některé podrobnosti, což znemožňuje zajištění přiměřené transparentnosti a právní jistoty v zájmu účastníků trhu. Kromě toho Komise vznesla připomínky k odlišným povinnostem ohledně transparentnosti v rámci téhož relevantního trhu[29] a k neuložení povinnosti odděleného účetnictví[30]. V jednom případě Komise upozornila vnitrostátní regulační orgán, že závazky učiněné zavedeným operátorem, které nahrazují nebo doplňují stávající nápravná opatření nebo zavádějí nová, je nutno oznámit podle konzultačního postupu EU[31]. Ukončení volání v pevných a mobilních sítích Definice trhu Vnitrostátní regulační orgány i nadále definují každého jednotlivého operátora pevné a mobilní sítě jako odlišný relevantní trh pro ukončení (terminaci) volání, na němž rovněž pravidelně zaznamenaly významnou tržní sílu. V mobilní telefonii vymezily některé vnitrostátní regulační orgány relevantní trhy ukončení volání pro operátory mobilních virtuálních sítí, na kterých si takoví operátoři mohou určovat obchodní podmínky pro terminaci nezávisle na svých hostitelských sítích[32]. Nápravná opatření Jak ve svých připomínkách, tak v doporučení o sazbách za ukončení volání Komise naléhala, aby vnitrostátní regulační orgány stanovily terminační sazby ve výši odpovídající nákladům efektivního operátora[33], což by přineslo symetrickou úroveň[34]. Komise především poukázala na použití modelu odhadovaných dlouhodobých přírůstkových nákladů[35] [36] a zdůraznila, že by mělo být neprodleně stanoveno postupné snižování cen vedoucí k efektivním sazbám[37] a oznámeno v souladu s postupem podle článku 7[38]. Ve snaze definovat relevantní náklady Komise opět vyzdvihla důležitost modelů odhadovaných dlouhodobých přírůstkových nákladů, které vycházejí ze současných nákladů efektivního operátora, jenž používá účinnou technologii[39]. Komise dále zdůraznila, že relevantní náklady, které se používají při vyúčtování velkoobchodních služeb ukončení volání, jsou zpravidla dodatečné náklady spojené s poskytováním služby[40]. Stále více vnitrostátních regulačních orgánů se zavazuje používat přístup pro výpočet nákladů stanovený v doporučení Komise o sazbách za ukončení volání[41]. Trhy velkoobchodních širokopásmových služeb Definice trhu Prioritou Komise, jak zdůrazňuje digitální agenda[42], je účinné zavedení sítí nové generace. Zavádění sítí nové generace mělo na definici trhu obzvláště velký vliv – jak na trh velkoobchodního přístupu k infrastruktuře pevných sítí, včetně sdíleného nebo plného zpřístupnění účastnického vedení, tak na trh velkoobchodního širokopásmového přístupu. Důvodem byla skutečnost, že vnitrostátní regulační orgány musely rozhodnout o zahrnutí přístupových produktů založených na různých typech infrastruktury (FttN[43], FttH[44] nebo VDSL). Komise zastává názor, že pokud je možné poskytovat podobné služby jak pomocí metalických, tak optických sítí, měly by být tyto služby považovány za vzájemně zaměnitelné a za součást téhož relevantního trhu. Proto pokud se vnitrostátní regulační orgány rozhodly zahrnout optické přístupové produkty do definice trhů v oblasti zpřístupnění účastnického vedení a velkoobchodního širokopásmového přístupu[45], Komise toto začlenění podporovala. Pokud vnitrostátní regulační orgány takové produkty vyloučily[46], stalo se tak obecně například z důvodu chybějících nebo nedostatečných optických přístupových sítí. V takových případech Komise vyzvala vnitrostátní regulační orgány, aby sledovaly vývoj na trhu a zohlednily přitom rostoucí dostupnost optických sítí a plány operátorů na jejich zavádění[47]. Často se vyskytující problém bylo zahrnutí kabelových sítí do trhu velkoobchodního širokopásmového přístupu z důvodu přímého[48] a nepřímého konkurenčního tlaku[49]. Komise uznala, že i kdyby neexistovala relevantní nabídka velkoobchodního kabelového přístupu, mohla by hospodářská soutěž na maloobchodní úrovni ze strany vertikálně integrovaných podniků způsobit nepřímý tlak, který by však zpravidla neměl změnit definici trhu a místo toho by měl být zohledněn v rámci posouzení významné tržní síly[50]. V jednom případě Komise s ohledem na stávající vnitrostátní okolnosti souhlasila se zahrnutím mobilního širokopásmového připojení do trhu maloobchodních širokopásmových služeb pro domácnosti jako přímého substitutu produktů širokopásmového přístupu xDSL a kabelového širokopásmového přístupu. Byla tím umožněna deregulace trhu velkoobchodního širokopásmového přístupu, pokud jde o nabídku širokopásmových připojení zákazníkům z řad domácností[51]. Nápravná opatření Trh v oblasti zpřístupnění účastnického vedení byl shledán nekonkurenčním a je regulován ve všech členských státech, které ho oznámily. Trh velkoobchodního širokopásmového přístupu byl shledán neschopným konkurence téměř ve všech členských státech kromě Malty[52]. Ve Spojeném království a Portugalsku byl trh geograficky rozdělen a části státního území byly posouzeny jako účinně konkurenceschopné. Stejně jako v případě řádného vymezení trhů souvisí nejdůležitější vývoj v oblasti nápravných opatření se zaváděním sítí nové generace. Na trhu zpřístupnění účastnického vedení stanovily některé vnitrostátní regulační orgány povinnosti týkající se zajištění přístupu k úseku účastnického vedení, pomocným službám (společné umístění – kolokace) a vhodným páteřním sítím v rámci konfigurace FttN[53]. Pokud jde o přístup k FttH, zavedly některé vnitrostátní regulační orgány povinnost zpřístupnění optického účastnického vedení[54] za nákladově orientované ceny, včetně rizikové prémie[55]. Dva vnitrostátní regulační orgány navrhly uložit všem operátorům, kteří zavádějí optické sítě do domovů zákazníků, povinnost zpřístupnit vedení v budovách bez ohledu na to, zda mají tito operátoři významnou tržní sílu. Toto je známo jako „symetrická“ regulace[56]. Dalším významným krokem je návrh uložit zavedeným operátorům povinnost poskytnutí přístupu do stavební infrastruktury[57]. Některé členské státy se rovněž přímo zabývaly otázkou transparentnosti[58] a přechodu z metalických sítí na sítě optické[59]. V ostatních členských státech[60] Komise vyzvala vnitrostátní regulační orgány, aby navrhly nápravná opatření, ve kterých budou uvedeny podrobnosti k procesu přechodu, protože tento přechod a demontáž ústředen podstatně ovlivňují obchody alternativních operátorů. Z množství různých přístupů uplatňovaných jednotlivými vnitrostátními regulačními orgány je v každém případě jasně patrné, že další pokyny ze strany Komise jsou nezbytné. S ohledem na povinnosti uložené na trhu zpřístupnění účastnického vedení nestanovily některé vnitrostátní orgány na trhu velkoobchodního širokopásmového přístupu pro určité sítě nebo funkce žádná nápravná opatření nebo pouze opatření omezená[61]. V těchto případech Komise zdůraznila, že je nutno sledovat trh a ověřovat, zda jsou nápravná opatření uložená na trhu zpřístupnění účastnického vedení dostatečná a vytvářejí efektivní hospodářskou soutěž na maloobchodní úrovni, a pokud ne, je třeba stanovit vhodná nápravná opatření na trhu velkoobchodního širokopásmového přístupu. Z posouzení metod používaných pro definování nákladové orientace vyplývá, že odlišnost přístupů vnitrostátních regulačních orgánů je neopodstatněná. Pro klíčové ukazatele je zapotřebí jednotnějšího přístupu k nákladovému účetnictví pro účely regulace v rámci celé Evropy. Pronajaté okruhy Definice trhu Pro hospodářskou soutěž a zavádění sítí nové generace jsou důležité fungující trhy pronajatých okruhů. Přesné vymezení propojovacích a koncových segmentů pronajatých okruhů velmi závisí na topologii jednotlivých vnitrostátních sítí. Některé vnitrostátní regulační orgány rozdělily velkoobchodní koncové segmenty pronajatých okruhů podle šířky pásma[62]. Jiné vnitrostátní regulační orgány místo toho určily výrazné zeměpisné rozdíly mezi podmínkami hospodářské soutěže a navrhly vymezit oddělené geografické trhy[63]. Jeden vnitrostátní regulační orgán[64] rozdělil koncové segmenty pronajatých okruhů na základě jejich plánovaného použití a navrhl deregulovat pronajaté okruhy, které slouží k připojení základnových stanic operátorů mobilních sítí. Komise uznala, že řešení zahrnout do definice trhu velkoobchodní pronajaté okruhy s alternativními rozhraními, např. ethernetové produkty, které svou funkcí odpovídají tradičním rozhraním, pokud jde o jejich kapacitu a možnosti připojení k pronajatým okruhům, je technologicky neutrální[65]. Nápravná opatření Všechny vnitrostátní regulační orgány, které oznámily trh koncových segmentů pronajatých okruhů, zjistily, že zavedený operátor pevné sítě má významnou tržní sílu[66]. Komise zdůraznila, že oblast působnosti navrhovaných povinností by se měla omezovat na řešení nedostatečné hospodářské soutěže na dotčeném trhu[67]. Regulační povinnosti by neměly být ukládány na příliš dlouhou dobu, pokud je pravděpodobné, že se podmínky hospodářské soutěže zlepší v krátkodobém nebo střednědobém výhledu[68]. Pokud jde o povinnosti týkající se regulace cen, doporučila Komise spíše přímé regulační zásahy než samoregulaci ze strany zavedeného operátora[69]. V souvislosti s trhy, které byly posouzeny jako konkurenceschopné, Komise zdůraznila, že regulační povinnosti by měly být zrušeny pouze po uplynutí dostatečně dlouhého přechodného období, aby mohli operátoři odstranit zbývající nedostatky ve svých sítích[70]. Výhled Revidované předpisy EU o telekomunikacích pověří Komisi dalšími povinnostmi s ohledem na ukládání a provádění nápravných opatření ze strany vnitrostátních regulačních orgánů. Aby Komise zajistila jednotné uplatňování předpisového rámce EU, bude úzce spolupracovat s nově vytvořeným Sdružením evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) na vytvoření jednotného trhu služeb elektronických komunikací, ze kterého budou těžit zákazníci i podniky. Postup podle článku 7 umožnil Komisi určit oblasti, ve kterých je zapotřebí cílenější regulace , ve kterých se patrně začínají objevovat nové formy regulace a ve kterých by bylo možno regulaci zrušit . V tomto ohledu poskytuje postup podle článku 7 klíčové poznatky pro přezkum doporučení o relevantních trzích, který Komise pravidelně provádí. Postup podle článku 7 však rovněž ukázal, že vnitrostátní regulační orgány stále uplatňují odlišné přístupy k podobným problémům hospodářské soutěže. To brání vývoji opravdového jednotného trhu. Mezi příklady patří ukládání a provádění velkoobchodního pronájmu okruhů, zahrnutí optických přístupových produktů do trhu velkoobchodních širokopásmových služeb a používání metod výpočtu nákladů pro výpočet poplatků za přístup nebo propojení. Z postupu podle článku 7 rovněž vyplývá, že regulační přístupy vznikají na základě závazků zavedených operátorů týkajících se oddělení na trzích, kde tradiční povinnosti uspokojivě neřeší přetrvávající selhávání trhu. Z toho je patrné, že vnitrostátní regulační orgány potřebují další pokyny v oblasti regulačních zásad, aby v EU neexistovala spousta odlišných přístupů, které by bránily další integraci přeshraničních trhů. Komise v současné době dokončuje doporučení o regulovaném přístupu k přístupovým sítím nové generace, které vychází z pokynů Komise poskytnutých v rámci přezkumu vnitrostátních trhů širokopásmových služeb. Je možné, že Komise bude muset společně se sdružením BEREC poskytnout vnitrostátním regulačním orgánům další pokyny v oblasti jednotného provádění nápravných opatřeních a závazků týkajících se oddělení. ZÁVěRY Zajišťováním cílené a jednotné regulace telekomunikací v EU hraje postup podle článku 7 nadále klíčovou úlohu při podpoře jednotného trhu služeb elektronických komunikací. Díky transparentnosti zahrnuté do konzultačního mechanismu podle článku 7 je možné poskytovat vnitrostátním regulačním orgánům užitečné pokyny. Vnitrostátní regulační orgány, které podávají oznámení, připomínky Komise obecně maximálně zohledňovaly, jiné je využívaly jako doporučení pro své vlastní regulační strategie. Platí to zejména v případě definování trhů produktů a geografických trhů a posuzování podmínek hospodářské soutěže na relevantních trzích. Revidované doporučení o relevantních trzích a nové procedurální doporučení navíc zefektivnilo regulační proces a zaměřilo úsilí vnitrostátních regulačních orgánů a Komise na trhy, na nichž problémy stále přetrvávají. Za účelem dosažení jednotnějšího přístupu k uplatňování nápravných opatření přijala Komise doporučení o regulaci sazeb za ukončení volání v pevných a mobilních sítích v EU a v současné době dokončuje doporučení o regulovaném přístupu k přístupovým sítím nové generace. Kromě toho pověřuje balíček opatření k reformě telekomunikací Komisi a sdružení BEREC dalšími povinnostmi týkajícími se ukládání a provádění nápravných opatření. To ještě více usnadní rozvoj jednotného trhu v oblasti elektronických komunikací. [1] Revidované předpisy EU o telekomunikacích, které byly přijaty dne 25. listopadu 2009 a mají být provedeny do 25. května 2011 (viz Úř. věst. L 337, 18.12.2009, s. 37). [2] KOM(2007) 401 ze dne 11. července 2007. [3] Směrnice 2002/21/ES, Úř. věst. L 108, 24.4.2002. [4] Přehled naleznete v přílohách II, III a IV pracovního dokumentu útvarů Komise. [5] Téměř ve 3 % případů Komise zahájila fázi dodatečného posouzení (fáze II). [6] Přehled postupu podle článku 7 naleznete v příloze I. [7] Doporučení Komise 2003/311/ES, Úř. věst. L 114, 8.5.2003. [8] LT/2009/0990, SI/2009/1010, SE/2009/1018, DK/2009/1023. [9] Zpřístupnění účastnického vedení („local loop unbundling“). [10] UK/2007/0733, PT/2008/0851, ES/2008/0805, FI/2009/0900. [11] UK, SE, SL, IT, PL, PT. [12] Doporučení Komise 2008/850/ES, Úř. věst. L 301, 12.11.2008. [13] A to rozhodnutí o i) deregulaci trhů, které již nejsou zahrnuty v doporučení 2003/311/ES; ii) neregulování trhů zahrnutých v doporučení, které však zůstávají účinně konkurenční; iii) změnách technických podrobností dříve uloženého nápravného opatření a iv) rozšíření stávajících opatření na dalšího účastníka trhu v podobné situaci. [14] Např. ES/2008/0817, PL/2008/0831, CZ/2008/0840, NL/2008/0849, CZ/2008/0857, CZ/2009/0872, SI/2009/0893, SK/2009/0954, SE/2009/0968, PL/2009/0971, FI/2009/0985, IT/2009/0998, IT/2009/0999, SK//2009/1008, DK/2009/1024. [15] IT/2009/0999. [16] Např. IT/2008/0842, BE/2009/0882, UK/2009/0901, IE/2009/0928, PT/2009/0956, RO/2009/1003, PT/2009/1011, PT/2009/1012, FR/2009/1028. [17] BG/2009/866 a MTR Benchmark Snapshot , ERG (09) 23_final_090604. [18] Doporučení Komise 2009/396/ES, Úř. věst. L 124. [19] AT, BG, FR, IT, NL, UK. [20] IT/2009/0890, DE/2009/0897, BG/2009/0911, SE/2009/0965, RO/2009/1001. [21] DK/2005/0141, NL/2008/0822. [22] CZ/2006/0356, EE/2007/0637-638, DE/2006/0402, SK/2007/0676, SK/2007/0696 a AT/2007/0579-580, NL/2008/0821, BG/2009/0911, LV/2009/0960, MT/2009/0979, LV/2009/0994. [23] Např. DK, EE, DE, HU, LV, SK, AT, CZ. [24] EE/2007/0637-638, HU/2007/0662-663, SK/2007/0740, LV/2009/0960, LV/2009/0994, RO/2009/1001-1002, DE/2009/1006. [25] Např. ES/2008/0815, LU/2006/0526-527, BE/2007/0640, DE/2006/0402, IE/2007/0632, AT/2006/0543, CZ/2006/0351, SK/2007/0740, UK/2009/0898,DE/2009/1006. [26] EE/2007/0637-638, SK/2007/0696. [27] ES/2008/0815, CZ/2008/0755. . [28] LV/2007/0565-566, GI/2007/0710-711, EE/2007/0637-638, IE/2007/0632, PL/2006/0380, GI/2007/0716, LV/2009/0994. [29] ES/2008/0815. [30] DE/2006/0402, LV/2007/0565-566, SK/2007/0696, LV/2009/0994. [31] IT/2009/0890. [32] ES/2007/0706, DE/2008/0813, DK/2009/1014. [33] FR/2007/0669, FI/2008/0778, IT/2008/0779, PL/2008/0794, DK/2009/1014, GI/2009/0976-0977. [34] ES/2007/0598, PT/2007/0707, DK/2008/0785, GI/2009/0976, PL/2009/0996. [35] Tzv. model LRIC („long run incremental cost“). [36] BG/2009/0866, DK/2009/0914, CZ/2009/0959, SE/2009/1018. [37] IE/2008/0746, CZ/2009/0959. [38] DE/2008/0813. [39] UK/2006/0498, EL/2008/0786, IT/2008/0802, PL/2009/0991. [40] EL/2008/0786, IT/2008/0802, SE/2009/0941, DK/2009/1014. [41] FR/2008/812, IT/2008/0802 (regulační orgán se zavázal k přijetí modelu nákladů v souladu s doporučením do roku 2010), BG/2009/0865, BG/2009/0866, RO/2009/0878, AT/2009/0910. [42] Komise přijala digitální agendu pro Evropu dne 19. května 2010, v rámci strategie Evropa 2020 (KOM(2010) 2020). [43] „Fibre to the Node/Cabinet“ (vlákno je zakončeno v uzlu/rozvodné skříni). [44] „Fibre to the Home/Building“ (vlákno dosahuje obvodu obytného prostoru/hranice budovy). [45] Např. EE/2009/0942, FI/2008/0839, FR/2008/0780, IE/2009/0875, NL/2008/827, PT/20080850 (trh zpřístupnění účastnického vedení); BE/2007/0736 a BE/2009/0950, EE/2009/0943, FI/2009/0900, FR/2008/0781, NL/2008/0827, PT/2008/0851 (trh velkoobchodního širokopásmového přístupu). . [46] Např. CY/2009/0869, CZ/2009/0933 odstraněné vnitrostátním regulačním orgánem, DK/2008/0860, EL/2009/0934, SK/2009/0929 odstraněné vnitrostátním regulačním orgánem (trh zpřístupnění účastnického vedení); CY/2009/0870, CZ/2008/0797, EL/2009/0935 (trh velkoobchodního širokopásmového přístupu). [47] Např. AT/2009/0970, CY/2009/0870, CZ/2008/0797, EL/2009/0935. [48] MT/2008/0803. [49] Více podrobností naleznete v kapitole 5.1 přílohy III pracovního dokumentu útvarů Komise. [50] Např . UK/2007/0733, DK/2008/0862. [51] AT/2009/0970. [52] MT/2008/0803. [53] Např. DE/2007/0646, BE/2008/0801, SI/2009/0957. [54] NL/2008/0826, SI/2009/0957. [55] NL/2009/0868, SI/2009/0957. [56] ES/2008/0820, FR/2009/993. [57] Např. FR/2008/0780, EE/2009/0942, ES/2008/0804, PT/2008/0851, IT/2009/0891. [58] Např. FR, ES, EL. [59] Např. BE, ES, NL, DK, EE. [60] Např. FI/2008/0839, IT/2009/0988. [61] Např. NL/2008/0827. [62] LT/2006/0430, EL/2006/0422, UK/2008/0747, UK/2008/0787, NL/2008/0823, AT/2008/0836. [63] UK/2008/0787, AT/2008/0836. [64] IT/2009/1000. [65] Např. EE/2007/0643, DE/2007/0677. [66] Jeden vnitrostátní regulační orgán nezjistil na úžeji definovaném trhu koncových segmentů pronajatých okruhů s velmi vysokou kapacitou žádnou významnou tržní sílu, tj. UK/2008/0787. Další vnitrostátní regulační orgán zaznamenal významnou tržní sílu pouze na trhu nízkokapacitních pronajatých okruhů, tj. LT/2006/0430. [67] NL/2008/0823-0825. [68] UK/2008/0859. [69] EE/2007/0643. [70] IT/2009/0999-1000.