ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
X.

Účetní dvůr se domnívá, že v ostatních výdajových oblastech jsou platby stále významně, i když v různé míře, stiženy chybami. Komise a členské i další přijímající státy musí při zavádění odpovídajících systémů dohledu a kontroly dále usilovat o to, aby se zlepšilo řízení rizika nelegálnosti a nesprávnosti. Jedná se to tyto oblasti: „zemědělství a přírodní zdroje“, „soudržnost“, „výzkum, energie a doprava“, „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ a „vzdělávání a občanství“. a) Pokud jde o „zemědělství a přírodní zdroje“, Účetní dvůr zjistil, že operace, na nichž se zakládají výdaje nahlášené pro tuto skupinu politik, vykazují celkově významnou míru chyb v legalitě a/nebo správnosti. Na základě své auditní práce dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly jsou z hlediska poskytování jistoty o dodržování předpisů EU pouze částečně účelné. Účetní dvůr nicméně konstatuje, že integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS), pokud je náležitě zaveden a jsou do něj vloženy přesné a spolehlivé údaje, i nadále účelně snižuje riziko nesprávných výdajů. b) Pokud jde o „soudržnost“, Účetní dvůr zjistil, že proplácení výdajů na projekty politik soudržnosti je ve významné míře stiženo chybami v legalitě a/nebo správnosti. Na základě své auditní práce dospěl k závěru, že systémy dohledu Komise a kontrolní systémy členských států jsou obecně při prevenci nadhodnocených nebo nezpůsobilých výdajů pouze částečně účelné. c) Pokud jde o „výzkum, energii a dopravu“, Účetní dvůr zjistil, že v platbách, které se týkají této skupiny politik, se vyskytuje významná míra chyb v legalitě a/nebo správnosti. Na základě své auditní práce dospěl k závěru, že přes určitá zlepšení jsou systémy dohledu a kontroly Komise při snižování rizika proplácení nadhodnocených nebo nezpůsobilých výdajů pouze částečně účelné. d) Pokud jde o „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, Účetní dvůr zjistil, že v operacích souvisejících s výdaji v této skupině politik se vyskytuje významná míra chyb v legalitě a/nebo správnosti, a to zejména na úrovni prováděcích organizací. Na základě své auditní práce dospěl k závěru, že přes zlepšení na úrovni Komise jsou systémy dohledu a kontroly z hlediska poskytování jistoty, že výdaje jsou způsobilé a doložené patřičnými důkazními informacemi, pouze částečně účelné. e) Pokud jde o „vzdělávání a občanství“, Účetní dvůr zjistil, že v platbách v této skupině politik se vyskytuje významná míra chyb v legalitě a/nebo správnosti. Na základě své auditní práce dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly jsou při poskytování jistoty, že výdaje jsou způsobilé a doložené patřičnými důkazními informacemi, pouze částečně účelné.
V.

V souvislosti s příjmy vychází Účetní dvůr při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a z hrubého národního důchodu (HND) z makroekonomických souhrnných ukazatelů, jež pro Komisi připravily členské státy, a pak posuzuje systémy, které Komise používá pro zpracování údajů až do okamžiku, kdy jsou tyto údaje zahrnuty do konečné účetní závěrky a kdy jsou příspěvky členských států přijaty. U tradičních vlastních zdrojů zkoumá Účetní dvůr účty celních orgánů a analyzuje tok cel a poplatků pod celním dohledem do okamžiku, kdy jsou zaznamenány v konečné účetní závěrce a kdy je obdrží Komise.
V.

V souvislosti s příjmy vychází Účetní dvůr při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a z hrubého národního důchodu (HND) z makroekonomických souhrnných ukazatelů, jež pro Komisi připravily členské státy, a následně posuzuje systémy, které Komise používá pro zpracování údajů až do okamžiku, kdy jsou tyto údaje zahrnuty do konsolidované účetní závěrky a kdy jsou příspěvky členských států přijaty. U tradičních vlastních zdrojů zkoumá Účetní dvůr účty celních orgánů a analyzuje tok cel a poplatků pod celním dohledem do okamžiku, kdy jsou zaznamenány v konečné účetní závěrce a kdy je obdrží Komise.
V.

Pokud jde o příjmy, Účetní dvůr vychází při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého národního důchodu (HND) z makroekonomických souhrnných ukazatelů, na jejichž základě jsou tyto zdroje vypočteny, a posuzuje systémy, které Komise používá pro zpracování těchto ukazatelů až do okamžiku, kdy jsou příspěvky členských států přijaty a zahrnuty do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumá Účetní dvůr účty celních orgánů a analyzuje tok cel a poplatků pod celním dohledem do okamžiku, kdy je obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v konečné účetní závěrce.
—

Článek 27 – Minimální řídicí postupy a postupy vnitřní kontroly – Řídicí postupy a postupy vnitřní kontroly navrhují schvalující osoby v souladu s minimálními standardy vnitřní kontroly přijatými Účetním dvorem. Každou rozpočtovou operaci řídí […] osoba odpovědná za ověřování ex ante. […] Osoba odpovědná za ověřování ex ante dodržuje kodex profesní etiky, který Účetní dvůr vypracoval pro funkci ověřování ex ante, stejně jako postupy stanové schvalující osobou.
V.

Pokud jde o příjmy, Účetní dvůr vychází při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého národního důchodu (HND) z makroekonomických souhrnných ukazatelů, na jejichž základě jsou tyto zdroje vypočteny, a posuzuje systémy, které Komise používá pro zpracování těchto ukazatelů až do okamžiku, kdy jsou příspěvky členských států přijaty a zahrnuty do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumá Účetní dvůr účty celních orgánů a analyzuje tok cel a poplatků do okamžiku, kdy je obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v konečné účetní závěrce.
V.

Pokud jde o příjmy, při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého národního důchodu (HND) vycházíme z makroekonomických souhrnných ukazatelů, na jejichž základě jsou tyto zdroje vypočteny, a posuzujeme systémy, které Komise používá pro zpracování těchto ukazatelů až do okamžiku, kdy jsou příspěvky členských států přijaty a zahrnuty do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumáme účty celních orgánů a analyzujeme tok cel a poplatků do okamžiku, kdy je obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v konečné účetní závěrce.
V.

Pokud jde o příjmy, při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého národního důchodu (HND) vycházíme z makroekonomických souhrnných ukazatelů, na jejichž základě jsou tyto zdroje vypočteny, a posuzujeme systémy, které Komise používá pro zpracování těchto ukazatelů až do okamžiku, kdy jsou příspěvky členských států přijaty a zahrnuty do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumáme účty celních orgánů a analyzujeme tok cel a poplatků do okamžiku, kdy je obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v účetní závěrce.
VII. Hlavní záležitosti auditu jsou skutečnosti, které byly podle našeho odborného úsudku při auditu účetní závěrky za běžné období nejvýznamnější. Zabývali jsme se jimi v rámci auditu finančních výkazů jako celku a při formulaci souvisejícího výroku, ale nepředkládáme k nim samostatný výrok Výdaje příštích období VIII. Posuzovali jsme výdaje příštích období zaúčtované v účetní závěrce (viz příloha účetní závěrky 2.8), jež jsou ve velké míře založeny na odhadu. Na konci roku 2018 Komise odhadovala, že způsobilé výdaje, které již vznikly, ale příjemci je zatím nevykázali, činily 5 133 milionů EUR (konec roku 2017: 4 653 milionů EUR) IX. Prověřili jsme výpočet těchto odhadů časově rozlišených částek a provedli jsme přezkum vzorku 30 jednotlivých zakázek, abychom zjistili, jaké bylo riziko zkreslení časově rozlišených částek. Na základě provedené práce jsme došli k závěru, že výdaje příštích období zaúčtované v konečné účetní závěrce jsou náležité Možný dopad vystoupení Spojeného království z Evropské unie na účetní závěrku ERF za rok 2018 X. Dne 29. března 2017 Spojené království formálně oznámilo Evropské radě svůj záměr vystoupit z EU. Dne 19. března 2018 zveřejnila Komise návrh dohody o vystoupení, který v hlavních rysech popisuje pokrok dosažený při jednáních se Spojeným královstvím. V návrhu dohody o vystoupení se uvádí, že Spojené království zůstane smluvní stranou ERF až do uzavření 11. ERF a všech předchozích neuzavřených ERF a převezme tytéž závazky jako členské státy podle interní dohody, kterou byl 11. ERF zřízen, a rovněž závazky plynoucí z předchozích ERF až do jejich uzavření XI. V návrhu dohody o vystoupení se rovněž uvádí, že pokud částky z projektů spadajících pod 10. ERF nebo z předchozích ERF nebudou k datu, kdy tato dohoda vstoupí v platnost, přiděleny na závazky nebo k nim byly závazky zrušeny, podíl Spojeného království na těchto částkách nebude znovu použit. Totéž platí pro podíl Spojeného království na finančních prostředcích 11. ERF, které budou přiděleny na závazky nebo k nimž budou závazky zrušeny po 31. prosinci 2020. Jednání o vystoupení Spojeného království z Evropské unie stále probíhají, takže konečné znění dohody nebylo zatím potvrzeno XII. Proto zatím nelze informovat o finančním dopadu na účetní závěrku ERF za rok 2018. Dospěli jsme k závěru, že účetní závěrka ERF sestavená k 31. prosinci 2018 správně odráží stav procesu vystoupení k tomuto datu
VII. Hlavní záležitosti auditu jsou skutečnosti, které byly podle našeho odborného úsudku při auditu účetní závěrky za běžné období nejvýznamnější. Zabývali jsme se jimi v rámci auditu finančních výkazů jako celku a při formulaci souvisejícího výroku, ale nepředkládáme k nim samostatný výrok. Výdaje příštích období VIII. Posuzovali jsme výdaje příštích období zaúčtované v účetní závěrce (viz příloha účetní závěrky 2.8), jež jsou ve velké míře založeny na odhadu. Na konci roku 2019 Komise odhadovala, že způsobilé výdaje, které již vznikly, ale příjemci je zatím nevykázali, činily 5 074 milionů EUR (konec roku 2018: 5 133 milionů EUR). IX. Prověřili jsme výpočet těchto odhadů časově rozlišených částek a provedli jsme přezkum vzorku 30 jednotlivých zakázek, abychom zjistili, jaké bylo riziko zkreslení časově rozlišených částek. Na základě provedené práce jsme došli k závěru, že výdaje příštích období zaúčtované v konečné účetní závěrce jsou náležité. Možný dopad vystoupení Spojeného království z Evropské unie na účetní závěrku ERF za rok 2019 X. Dne 29. března 2017 Spojené království formálně oznámilo Evropské radě svůj záměr vystoupit z EU. Dne 12. listopadu 2019 Komise zveřejnila dohodu o vystoupení, která stanoví mechanismus pro vystoupení Spojeného království z Evropské unie. V ní se uvádí, že Spojené království zůstane smluvní stranou ERF až do uzavření 11. ERF a všech předchozích neuzavřených ERF a převezme tytéž závazky jako členské státy podle interní dohody, kterou byl 11. ERF zřízen, a rovněž závazky plynoucí z předchozích ERF až do jejich uzavření. XI. V dohodě o vystoupení se rovněž uvádí, že pokud částky z projektů spadajících pod 10. ERF nebo z předchozích ERF nebudou k datu, kdy tato dohoda vstoupí v platnost, přiděleny na závazky nebo k nim byly závazky zrušeny, podíl Spojeného království na těchto částkách nebude znovu použit. Totéž platí pro podíl Spojeného království na finančních prostředcích 11. ERF, které budou přiděleny na závazky nebo k nimž budou závazky zrušeny po 31. prosinci 2020. XII. Proto zatím nelze informovat o finančním dopadu na účetní závěrku ERF za rok 2019. Dospěli jsme k závěru, že účetní závěrka ERF sestavená k 31. prosinci 2019 správně odráží stav procesu vystoupení k tomuto datu.
8.

ECB vítá ochranná ustanovení uvedená v článku 2 navrhovaného nařízení. Tato ustanovení se vztahují na případy, kdy by medaile nebo žetony mohly být pro svůj vzhled nebo velikost zaměněny za pravé euromince. ECB zvláště poznamenává, že v čl. 2 písm. a) a b) se jasně odlišují medaile a žetony, na nichž jsou uvedeny výrazy „euro“, „eurocent“ nebo symbol eura, od těch, které prostě spadají do referenčního pásma, bez ohledu na to, zda jsou na nich tyto výrazy nebo symbol uvedeny. V tomto ohledu se zdá být zákaz výroby a prodeje, jakož i dovozu a distribuce obou kategorií medailí a žetonů za účelem prodeje nebo pro jiné obchodní účely dostačující k tomu, aby se zabránilo nebezpečí záměny ze strany veřejnosti. Tytéž úvahy o zabránění jakémukoli nebezpečí záměny se vztahují na zákaz v čl. 2 písm. c) navrhovaného nařízení týkající se medailí a žetonů, na jejichž povrchu je jakýkoliv námět „podobný některému z národních námětů na lícní straně nebo společné rubové straně euromincí nebo shodný nebo podobný úpravě hrany dvoueurové mince“. ECB však poznamenává, že odkaz na „symbol podobný symbolu eura spolu s vyznačením nominální hodnoty“, jak se uvádí v čl. 2 písm. b) doporučení, není zahrnut v článku 2 navrhovaného nařízení. ECB by doporučovala ponechat tento odkaz v navrhovaném nařízení, protože použití těchto symbolů by rovněž mohlo mást veřejnost. ECB je přesvědčena, že uvedení tohoto odkazu by rozšířilo oblast působnosti a zvýšilo účinnost ochranných ustanovení.
6.

ECB poznamenává, že uplatňování článků 7 a 30 (které se týkají požadavků na hloubkovou kontrolu klienta a vnitřních postupů) na úvěrové a ostatní finanční instituce povede ke značné interakci s požadavky v oblasti obezřetnostního dohledu. Tato ustanovení jsou v souladu s doporučeními Basilejského výboru pro bankovní dohled, která jsou uvedena v dokumentu nazvaném „Customer due diligence for banks“ (3) a která k této otázce přistupují z jiného pohledu v tom smyslu, že jejich cílem je snížit operační riziko a riziko poškození dobré pověsti bank. ECB vítá tyto zvýšené požadavky navrhované směrnice, neboť jsou v souladu s mezinárodně uznávanou nejlepší praxí. ECB dále poznamenává, že je důležité, aby v rámci vnitrostátní transpozice navrhované směrnice byl zajištěn soulad mezi těmito postupy a vnitrostátními předpisy, kterými se provádí acquis communautaire v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a ostatními finančními institucemi, zejména pokud jde o dohled nad bankovními a finančními skupinami. Za tímto účelem je třeba usilovat o to, aby požadavky na hloubkovou kontrolu klienta byly ze strany příslušných orgánů uplatňovány jednotným a koordinovaným způsobem, což bude zejména důležité u právních předpisů, na jejichž základě se úkol vynucovat dodržování norem týkajících se hloubkové kontroly klienta svěřuje orgánům jiným, než jsou orgány obezřetnostního dohledu nad bankami. Jednotný a koordinovaný přístup by měl rovněž snížit zatížení spojené s dodržováním právních předpisů na přeshraniční úrovni. ECB zejména poznamenává, že dodržování požadavků na hloubkovou kontrolu klienta je rovněž spojeno s operačním rizikem, které je upraveno v návrhu na přepracování konsolidované bankovní směrnice a směrnice o kapitálové přiměřenosti (4). Tato spojitost vyplývá ze skutečnosti, že ztráta, která je přímým (5) důsledkem nedostatečné hloubkové kontroly klienta, spadá do rámce operačního rizika, které je v článku 4 navrhované přepracované konsolidované bankovní směrnice definováno tak, že zahrnuje riziko ztráty v důsledku nedostatečnosti či selhání vnitřních postupů, lidí a systémů. Řízení operačního rizika, jak jej vyžaduje příloha V odstavec 11 navrhované přepracované konsolidované bankovní směrnice, proto rovněž zahrnuje zásady a postupy, které jsou vyžadovány podle článků 7 a 30 navrhované směrnice. Podle článku 22 navrhované přepracované konsolidované bankovní směrnice musí být od bank vyžadováno, aby měly postupy k řízení všech významných stávajících či budoucích rizik, která by zahrnovala riziko poškození dobré pověsti vyplývající z nedostatečné hloubkové kontroly klienta. ECB je toho názoru, že tento vzájemný vztah by měl být v článcích 7 a 30 navrhované směrnice výslovně upraven. S cílem zabránit nepřiměřenému zatížení dotčených institucí se musí přinejmenším sjednotit provádění všech souvisejících ustanovení a následný dohled ze strany příslušných orgánů.
3.3

V obecné rovině je čl. 2 odst. 2 navrhovaného nařízení zřejmě založen na předpokladu, že poskytovatel platebních služeb na straně plátce nebo poskytovatel platebních služeb na straně příjemce platby může vždy rozlišit, zda debetní či kreditní karta byla použita k platbě za zboží či služby nebo k uskutečnění převodu. Tento předpoklad však není vždy správný, jelikož k uvedeným transakcím lze použít všechny druhy platebních nástrojů. Dochází-li k platbě kreditní či debetní kartou, obdrží informace, z nichž lze dovodit účel transakce, pouze vlastník nebo provozovatel systému kreditních či debetních karet. Poskytovatel platebních služeb na straně plátce a poskytovatel platebních služeb na straně příjemce platby obdrží pouze informace nezbytné k provedení transakce na účtu klienta, a o účelu transakce tedy neobdrží žádnou informaci. Zavedení úpravy, která by vyžadovala, aby poskytovatelé platebních služeb ověřovali účel uvedených transakcí, by proto nepřispělo k plynulému fungování platebních systémů. A tak ačkoli ECB chápe snahu vyjmout transakce, při nichž se kreditní či debetní karta používá k platbě za zboží a služby, z povinnosti uvádět úplné informace o plátci, je návrh zřejmě neproveditelný, neboť subjekty, na které se navrhované nařízení vztahuje, nemají k dispozici žádný prostředek, jenž by jim ve všech případech umožnil určit důvod platby. Záměrem čl. 2 odst. 2 však může být to, že vyrovnání (prostřednictvím poskytovatele platebních služeb na straně plátce) účtu týkajícího se transakcí, které plátce kreditní kartou provedl, není součástí převodu, jenž mohl být použitím kreditní karty vyvolán, ale je zcela samostatným převodem ze strany plátce ve prospěch společnosti, která kreditní karty provozuje. Pokud tomu tak je, ECB s obsahem čl. 2 odst. 2 souhlasí, avšak v zájmu právní jistoty by navrhovala, aby byl tento záměr v navrhovaném nařízení vyjádřen jednoznačněji.
2.2.6.

Začtvrté, proces přijímání eura by se měl řídit těmito dvěma významnými zásadami: zásadou rovného zacházení a zásadou usnadňování. Zatímco ze zásady rovného zacházení vyplývá, že členským státům, které euro přijmou později, by neměly být kladeny dodatečné překážky, avšak tyto státy by neměly mít možnost euro přijmout za volnějších podmínek, zásada usnadňování znamená, že uskutečňování přechodu na euro si vyžaduje pružný přístup. Zatímco rovné zacházení znamená, že členské státy, které euro přijmou později, mají nárok na to, aby měly k dispozici stejnou maximální dobu, jež pro původní zúčastněné členské státy stanovil madridský scénář, měly by tyto státy mít v souladu se zásadou usnadňování možnost dokončit přechod na euro rychleji, je-li to vhodné a proveditelné. S ohledem na to, že na základě nařízení (ES) č. 974/98 se na 11 původních zúčastněných členských států vztahovalo tříleté přechodné období, by proto stanovení přechodného období v délce nejvýše tří let bylo v souladu se zásadou rovného zacházení. Tím, že se umožní toto tříleté přechodné období zkrátit, by současně byla naplněna zásada usnadňování.
8.

Řádná koordinace programu Pericles se stávajícími programy Společenství nebo EU, jakož i s projekty Europolu a ECB má, jak vyplývá z článku 5 rozhodnutí 2001/923/ES, zásadní význam. Financování správní podpory pro přeshraniční vyšetřování je proto podle návrhu možné jen tehdy, není-li taková podpora kryta z prostředků jiných evropských institucí. Na základě návrhu podléhá financování správní podpory předchozímu posouzení Europolem. Vzhledem k tomu, že financování správní podpory by se mohlo též týkat přeshraničních vyšetřování ohledně padělaných eurobankovek, mohla by Rada rovněž zvážit zapojení ECB do tohoto posuzování. ECB poznamenává, že by bylo užitečné, aby iniciativy, které mají být financovány v rámci programu Pericles, byly předmětem společného posouzení ze strany Komise, ECB a Europolu a aby se pro přijetí příslušného rozhodnutí vyžadoval souhlas těchto tří orgánů v rámci řídící skupiny, která byla již ustavena s cílem vypracovat společnou strategii proti padělání eura.
4.

Cílem navrhovaného nařízení je zohlednit změny v provádění Paktu o stabilitě a růstu, které schválila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 20. března 2005. Navrhované nařízení se týká uplatňování postupu při nadměrném schodku. Cílem navrhovaného nařízení je zajistit zdravou fiskální politiku tím, že motivuje k fiskální disciplíně. I když ECB nepovažuje za nutné vyjádřit stanovisko ke konkrétním ustanovením navrhovaného nařízení, chtěla by zdůraznit, že je zapotřebí, aby postup při nadměrném schodku byl při dodržení přísného časového rámec důvěryhodný a účinný jako ochrana před neudržitelností veřejných financí. V této souvislosti by ECB uvítala, kdyby nařízení Rady (ES) č. 1467 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1) bylo změněno co možná nejméně. Důsledné a konzistentní uplatňování postupu při nadměrném schodku by přispělo k provádění obezřetné fiskální politiky.
5.

V této souvislosti by ECB chtěla vyjádřit připomínky k určitým konkrétním ustanovením navrhovaného nařízení. ECB poznamenává, že na základě navrhovaného nařízení není poskytování vnějších FATS okamžitě povinné. Výsledky pilotních studií, které se mají provádět v některých členských státech, bude možné vyhodnotit až po uplynutí období tří let. ECB s politováním konstatuje, že ačkoliv datové toky stanovené pro účely statistiky platební bilance v oddíle 2 přílohy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005 ze dne 12. ledna 2005 o statistice Společenství týkající se platební bilance, mezinárodního obchodu službami a přímých zahraničních investic (1) rozlišují samostatné kategorie zboží a služeb, navrhované nařízení zboží a služby tímto způsobem samostatně nečlení. Nebudou-li tyto údaje členěny samostatně, sníží to jejich hodnotu pro účely analýzy a ztíží se tím jejich srovnávání s údaji, které se zveřejňují v zemích, jež jsou hlavními protistranami eurozóny.
5.

ECB poznamenává, že navrhované změny nemění stávající jarní a podzimní lhůty pro oznamování veřejných účtů. ECB by uvítala, kdyby tyto lhůty byly posunuty o jeden měsíc na 31. března a 30. září, jelikož by se tím mohla zvýšit celková kvalita veřejných účtů, zejména údajů o schodku veřejných financí. Tím by se zvýšila dostupnost zdrojových údajů na jaře a údaje pro účely postupu při nadměrném schodku by byly sladěny s úplným souborem veřejných účtů podle Evropského systému účtů (ESA) 95 (3), což by Komisi (Eurostatu) umožnilo provést podrobné kontroly kvality. Kromě toho by to statistickým orgánům umožnilo, aby splnily své povinnosti sestavovat rozpočtové údaje, neboť by měly více času na dokončení přechodu od veřejných účtů, jež poskytují různé vládní instituce, k údajům podle ESA 95, které se vyžadují pro účely postupu při nadměrném schodku.