CS Úřední věstník Evropské unie C 314/46

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2007/C 314/16)

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„ARROZ DEL DELTA DEL EBRO“ NEBO „ARRÒS DEL DELTA DE L'EBRE“

č. ES: ES/PDO/005/0336/11.03.2004

CHOP ( X ) CHZO ( )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación Adresa: Paseo Infanta Isabel, 1 E-28071 Madrid Telefon: (34) 913 47 53 94 Fax: (34) 913 47 54 10 E-mail: sgcaproagro@mapya.es

2. Skupina:

Název: Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida «Arroz del Delta del Ebro» Adresa: C/Prim 92 de Amposta E-43870 Amposta (Tarragona) Telefon: (34) 977 70 10 20 — 977 48 77 77 Fax: (34) 977 70 01 90 — 977 48 77 78 E-mail: info@arrossaires.com Složení: Producenti/zpracovatelé ( X ) Ostatní ( )

3. Druh produktu:

Třída: Třída 1.6 – Obiloviny

4. Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1 Název: „Arroz del Delta del Ebro“ nebo „Arròs del Delta de l'Ebre“.

4.2 Popis: Bílá rýže pocházející z druhu Oryza sativa L. odrůd „Bahía“, „Tebre“, „Sénia“, „Fonsa“, „Bomba“ a „Montsianell“ odpovídající obchodní kategorii „Extra“.

Nejpěstovanějšími odrůdami jsou odrůdy „Bahía“, „Sénia“ a „Tebre“, které mají velmi podobné vlastnosti.

Specifické vlastnosti zrna rýže hlavní odrůdy (Bahía):

Základní vlastnosti jednotlivých odrůd:

Všechny tyto odrůdy se vyznačují jednotností vaření a homogenností zrna a vyhovují gastronomickým požadavkům na rýži dané oblasti díky tomu, že jejich zrno velmi dobře absorbuje chuť, na rozdíl od jiných druhů rýže, například dlouhé rýže.

Tyto odrůdy mají velkou koncentraci škrobu uprostřed zrna zvanou „perlování“, která vysvětluje absorbování chuti ostatních přísad a zabarvení rýže.

Veškeré odrůdy spadající pod CHOP„Arroz del Delta del Ebro“ budou mít v okamžiku uvedení na trh vlastnosti typické pro kategorii „extra“ a jejich zrna musí být dodána takto: zdravé: bez plísní, hniloby, hmyzu nebo parazitů; čisté; bez zvláštních zápachů a/nebo chutí; suché: obsah vody nesmí překročit 15 % a musí být beze zbytků slupky z oplodí.

4.3 Zeměpisná oblast: Oblast produkce a zpracování rýže s budoucím označením CHOP „Arroz del Delta del Ebro“ zahrnuje oblast ústí řeky Ebro v krajích Baix Ebre a Montsià v provincii Tarragona.

Oblast produkce je tvořena pozemky nacházejícími se v obcích Deltebre a Sant Jaume d'Enveja a také pozemky v ústí řeky Ebro v obcích L'Aldea, Amposta, L'Ampolla, Camarles a Sant Carles de la Ràpita, které jsou vhodné pro pěstování rýže.

Oblast mletí a čištění rýže se nachází ve stejných obcích jako oblast produkce, tato oblast je vyznačena hranicí národní silnice 340, s výjimkou obce Amposta, kde hranici tvoří dálnice A7. Rýže pochází z plantáží zapsaných v rejstříku plantáží regulační rady, nacházejících se v oblasti produkce, a pěstuje se ze schválených odrůd.

4.4 Důkaz původu: Rýže pochází z plantáží zapsaných v rejstříku plantáží regulační rady, nacházejících se v oblasti produkce, a pěstuje se ze schválených odrůd. Rýže se hodnotí podle systému hodnocení za použití postupů stanovených ve specifikaci a skladuje se a balí se v podnicích zapsaných v rejstřících regulační rady uvádějících podniky, které se zabývají balením a uváděním na trh. Získaná rýže, která projde kontrolami během celého procesu výroby a zpracování, jakožto i fyzikální a chemickou a organoleptickou analýzou, přichází na trh s chráněným označením původu a etiketou, zadní etiketou a případně číselným vyznačením jakosti přiděleným regulační radou.

4.5 Způsob produkce: Pěstování rýže se skládá z následujících fází: setí; klíčení; vyrážení; vyvazování; tvoření klasu a kvetení a zrání zrna.

Setí probíhá od poloviny dubna do začátku května v množství 35–38 kg za denní směnu (160–175 kg/ha), pokud se „nezplošťuje“, a 45–50 kg za denní směnu (205–228 kg/ha), pokud se „zplošťuje“, a také v závislosti na odrůdě, přičemž pole se zaplavuje vrstvou vody v rozmezí 5 až 10 cm.

Po 15–20 dnech začíná probíhat klíčení, růst rostliny a zároveň růst plevele, řas a divoké rýže. Tehdy začíná ošetření selektivními herbicidy za účelem odstranění nežádoucí vegetace, která by bránila růstu rostliny. Co se týče divoké rýže, pokud jsou podmínky příznivé k jejímu růstu, provádí se předběžné ošetření osiva, které zabrání jejímu rozšíření.

Kromě hloubkového hnojení před setím se v červnu provádí povrchové hnojení s přidáním dusíku, které doplňuje předchozí hnojení.

Od poloviny června do poloviny července, kdy rostliny rostou, se zvyšuje hladina vody na 15–20 cm a nepřetržitě se přivádí čerstvá voda.

Na začátku září se hladina vody snižuje a zahajuje se sklizeň, která může trvat až do prvních deseti dní měsíce října. Sběr začíná, když zrno vykazuje příslušný stupeň zralosti, o čemž rozhoduje regulační rada, přičemž ideální okamžik pro sběr rýže nastává, když se vlhkost v zrnu pohybuje mezi 18 a 21 %.

Po dovezení rýže ke zpracování a před uskladněním v silech se provede sušení zrn až do maximální vlhkosti 14–15 % na zvláštních sušičkách.

Po dobu, kdy je rýže uskladněna v silech a čeká na zpracování, se za účelem jejího uchování v nejlepším stavu vhání v pravidelných intervalech pokud možno studený vzduch 5 °C (chlazení zrna) nebo vzduch o teplotě prostředí.

V okamžiku zpracování se vyjme ze sila, oddělí se nečistoty a plevy pomocí kamenných mlýnků nebo gumových válečků. Potom rýže přechází na třídící stoly s měřením hustoty, kde se oddělují zrna, na kterých ještě zůstala slupka nebo její část, a znovu se vrací do oddělovače k opakování procesu.

Po odstranění plev se celá zrna označují za tzv. loupanou rýži, známou také někdy jako integrální rýže. Po odstranění slupky se provádí bělení prostřednictvím leštícího procesu třením abrazivními kameny, čímž se získává bílá rýže.

Později se provádí oddělování zrn celých a zlámaných (polovičních), zlomků i jejich částí a dalších vedlejších produktů, čímž se již získává zpracovaná rýže.

Poslední operací je oddělování vadných zrn (zelených nebo červených) pomocí třídění podle barvy. Před přistoupením k procesu balení se ještě může provést i poslední selekce (vháněním vzduchu a vibracemi).

Pomocí automatických linek se přistoupí k balení do jednotlivých typů obalů homologovaných pro CHOP. Každý obal obsahuje stejnou odrůdu rýže kategorie extra. Pro zajištění sledovatelnosti produktu musí obal splňovat všechny kontroly a normy uvedené ve specifikaci.

4.6 Souvislosti:

Historické

Rýže pochází z jihovýchodní Asie, ze staré Číny, odkud se před více než třemi tisíci let rozšířila do zbytku Asie a na Střední východ. Později se dostala i do Středomoří a ve Španělsku se objevila asi v 8. století za muslimské nadvlády, její současný španělský název „arroz“ pochází z arabského slova „al-ruzz“.

Pěstování rýže v oblasti ústí řeky Ebro (Delta del Ebro) je tradiční pěstování, těsně spjaté s fyzikálním a geologickým formováním a přetvářením ústí řeky Ebro. Zvláštní charakteristiky oblasti ústí řeky Ebro napomohly objevení a rozšíření této rýže mezi spotřebiteli, kteří ji rychle uvádějí do souvislosti s jejím původem.

Vyskytují se četné písemné zmínky o tomto spojení tradičního pěstování rýže a oblastí ústí řeky Ebro. Mezi těmito zmínkami vyniká dílo Zeměpis Katalánska (Geografía de Catalunya), které napsal Lluís Solé y Sabaris (1958) a kde se uvádí, že „v 15. století se objevují zprávy o některých pokusech o pěstování rýže v ústí řeky Ebro, nicméně k největšímu rozkvětu tohoto pěstování došlo v 19. století“. Na jiném místě tatáž kniha uvádí, že „…v ústí řeky, které se využívalo jako pastvina pro putující stáda dobytka, bylo díky Pravému kanálu vzniklému v Xertě ve druhé polovině 19. století možné zavlažit pole sladkou vodou a zavést pěstování rýže, které se neustále rozšiřovalo, a tím přispívalo k odsolování půdy a následnému zabezpečení dobrých výsledků pěstování“.

Jedna z prvních známých zmínek je z roku 1697, když cisterciáčtí mniši z kláštera Benifassar, kteří vlastnili majetky na tomto místě, vyzkoušeli pěstování rýže v záplavové oblasti a rašeliništích Carrova. Navzdory dobrým výsledkům se s pěstováním v následujících letech nepokračovalo, protože chybějící zavlažovací systém neumožňoval zaplavování pozemků.

Kolem roku 1857 voda z Pravého kanálu dosáhla Amposty, což umožnilo zavést pěstování rýže ve velkém rozsahu.

V roce 1872 se započalo s realizací projektu Levého kanálu, který byl dokončen 5. května 1912. V roce 1907 se vlastníci severní delty i levé delty spojují do Společnosti zavlažovatelů – Zemědělského seskupení Ebro (Comunidad de Regantes-Sindicato Agrícola del Ebro). Provoz obou kanálů umožnil zemědělské přetvoření oblasti se značným rozšířením rozlohy pěstování rýže.

Přírodní

— Horopis a půdní podmínky

Důvodem rozvoje pěstování rýže v ústí řeky Ebro je jak charakter podnebí a půdy, tak slanost a výška hladiny podzemní vody. Delta je naprostou rovinou. Asi 60 % povrchu má nadmořskou výšku nižší než jeden metr (na izolovaných místech je možné najít terén pod úrovní moře); asi 30 % terénu má výšku mezi 1 a 2 metry a pouze asi 10 % území se nachází ve výšce větší než dva metry.

Jde o náplavovou půdu, která se tvořila usazeninami, proto je zde velmi výrazné rozvrstvení a je obtížné definovat jeden konkrétní typ půdy pro celou oblast ústí řeky Ebro. Povrchová půda má strukturu říčního humusu s proměnlivou hloubkou. Je velmi vhodná pro pěstování a její obdělávání je těsně spjato se zavlažováním a zúrodňováním naplaveninami. Půdy nacházející se ve vyšších oblastech mají podklad s dosti jemnou strukturou.

V nižších oblastech je zřejmý vliv moře. Při sezónních záplavách moře ukládá obrovské množství písku na náplavy přinesené řekou. Sondy odhalují existenci těchto jemných vrstev humusu mezi mnohem silnějšími vrstvami písku s polojednotnou strukturou nasycenou velmi slanou vodou. V oblastech se špatnou drenáží nebo s nepřetržitými bočními infiltracemi se nahromadila organická hmota, až vzniklo významné množství rašeliny. Mezi vysokou, nízkou a rašelinnou půdou se nachází ostatní území, které mají největší rozlohu. Jejich půda je směsí jílu, humusu a písku s proměnlivým poměrem v závislosti na vzdálenosti od řeky a blízkosti moře.

— Podnebí

Ústí řeky se nachází uvnitř klimatické oblasti zcela ovlivněné Středozemním mořem. Proto lze počasí označit za přímořské středozemní, to znamená z teplotního hlediska přímořské teplé a z hydrologického hlediska středozemní suché. Zimy jsou mírné, bez velkého chladu, s nízkými srážkami a převládají suché severo-severozápadní větry. Léta jsou teplá se subtropickými teplotami, atmosféricky klidná, s velkým suchem a vlhkými větry od jiho-jihovýchodu. Srážky nejsou velmi početné a jsou nepravidelné s tendencí soustřeďovat se do přechodných ročních období (podzim a jaro). Atmosférická vlhkost je významná během celého roku.

— Vodopis

Vodopis oblasti souvisí s řekou Ebro. Stejný původ závlahové vody je rozhodujícím faktorem pro jednotnost získané produkce, která se tak odlišuje od produkce v jiných oblastech. Jakost závlahové vody je velmi dobrá vzhledem ke skutečnosti, že demografická a průmyslová koncentrace na břehu řeky Ebro není vysoká. Zavlažovací kanály a soustavy jsou pod správou příslušných společností zavlažovatelů a zavlažovacích seskupení.

Na závěr lze říct, že vlastnosti produktu jsou z hlediska jakosti jednotné, protože i když existuje hlavní odrůda, s výjimkou odrůdy Bomba, mají ostatní odrůdy podobné vlastnosti, co se týče konečného produktu. Nejen odrůda je jedinou příčinou rozdílů, významný vliv mají také zeměpisná oblast výskytu, prostředí, podnebí, voda, procesy zrání, a v tomto smyslu můžeme říci, že v oblasti existuje velká jednotnost.

Zvláštnosti přírodního prostředí této oblasti se odrážejí ve vlastnostech rýže. Klimatické a půdní charakteristiky spolu se slaností a výškou hladiny podzemní vody způsobují, že rýže se pěstuje jako monokultura v celé chráněné oblasti. Rýžoviště v ústí řeky mají vynikající vlastnosti pro pěstování s jedním z největších výnosů na světě v podmínkách rovnoběžky 40° severní šířky a teplotní úrovně 19 °C.

Rýže z této oblasti je velmi ceněna spotřebiteli pro svou perlově bílou barvu, chuť a strukturu získanou díky vlastnostem odrůd a zeměpisné oblasti, kde se pěstuje. Hodnotí se také kulinářské vlastnosti sypkých zrn (přilnavost mezi zrny 7,3) a absorpce vody (1,93 gramů vody na každý gram rýže), což znamená dobrou absorpci chutí různých pokrmů z rýže.

4.7 Kontrolní subjekt:

Název: Calitax Adresa: Tuset, 10 E-08006 Barcelona Telefon: (34) 932 17 27 03 Fax: (34) 932 18 51 95 E-mail: —

Kontrolní subjekt splňuje normu EN-45011 podle sdělení příslušného orgánu.

4.8 Označování: Etikety a zadní etikety nebo obecně označení jakosti jsou číslované a vydávané regulační radou a jejich aplikaci provádí podnik zapsaný v rejstříku tak, aby nebylo možné jejich opakované použití.

Povinně je na nich uvedeno: chráněné označení původu (Denominación de Origen Protegida) „Arroz del Delta del Ebro“ nebo „Arròs del Delta de l'Ebre“ s příslušným číslem a údaji, které jsou všeobecně stanoveny v platných právních předpisech.

(1) g.vody/g.rýže

(2) Podle stupnice: 9 = velmi dobrá 7 = dobrá; 5 = normální; 3 = nedostatečná.