CS Úřední věstník Evropské unie C 288/68

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí víceletý plán pro populace malých pelagických druhů v Jaderském moři a rybolov využívající tyto populace

[COM(2017) 97 final – 2017/0043 (COD)]

(2017/C 288/09)

Zpravodaj: Emilio FATOVIC

Konzultace Evropský parlament, 1. 3. 2017 Rada, 4. 4. 2017 Právní základ Čl. 43 odst. 2, čl. 114 odst. 1 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Rozhodnutí plenárního shromáždění 24. 1. 2017 Odpovědná specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí Přijato ve specializované sekci 17. 5. 2017 Přijato na plenárním zasedání 31. 5. 2017 Plenární zasedání č. 526 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 187/0/2

1. Závěry a doporučení

1.1 EHSV sdílí názor, který zdůrazňuje GFCM-FAO (1), že je nutno zasáhnout s cílem chránit populace malých pelagických druhů ohrožené nadměrným rybolovem, a souhlasí s obecným cílem, jímž je co nejrychlejší zavedení systému udržitelného rybolovu a dosažení maximálního udržitelného výnosu (2) v souladu se společnou rybářskou politikou (3) (SRP).

1.2 EHSV podporuje rozhodnutí Komise použít pro zavedení víceletého plánu pro ochranu populací malých pelagických druhů legislativní nástroj nařízení s cílem sjednotit platné předpisy a posílit postupy řízení.

1.3 Přestože EHSV sdílí cíle ochrany životního prostředí a biologické rozmanitosti, domnívá se, že návrh Komise je neúplný a z mnoha hledisek rozporuplný. Tyto problémy jsou logickým důsledkem řady rozporů SRP, na něž již EHSV upozornil ve svých předchozích stanoviscích (4). EHSV zejména vyjadřuje velké znepokojení nad tím, že by předmětný návrh, pokud by nebyl patřičně propojený a pozměněný, mohl ohrozit dosažení cílů v oblasti životního prostředí, nebo způsobit vážné škody podnikům a pracovníkům v tomto odvětví (5).

1.4 EHSV se domnívá, že model řízení navrhovaný Komisí, který je založen na stanovení ročních rybolovných práv ze strany Rady, nelze přizpůsobit biologické povaze malých pelagických druhů v Jaderském moři a smíšené povaze rybolovu (6), který je v této oblasti provozován, rybolovným technikám, druhům plavidel a posádek (drobný rybolov) (7), ani počtu a velikosti přístavů. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se EHSV domnívá, že věcně a metodicky by byl vhodnější návrh MEDAC (8) na posílení opatření v oblasti intenzity rybolovu na základě přístupu „semaforu“, neboť je výsledkem širokého konsensu celé organizované občanské společnosti.

1.5 EHSV s překvapením konstatuje, že se návrh Komise nezakládá na hloubkovém posouzení ekonomického a sociálního dopadu (9). Tento nedostatek ještě zhoršuje skutečnost, že odvětví rybolovu je v celém Středomoří již více než dvacet let (10) v krizi, a nové drastické a nepříliš promyšlené předpisy by mohly tomuto odvětví uštědřit konečný úder. EHSV kromě toho zjistil, že naprosto chybí opatření zaměřená na finanční podporu nebo přeměnu podniků a pracovníků, jež budou dotčeni návrhem na omezení úlovků sardinek a sardelí, přestože tyto úlovky představují základní zdroj pro hospodaření malých místních komunit (často ostrovních) a navazujících činností (11).

1.6 EHSV si proto přeje, aby se co nejrychleji zapojilo GŘ pro zaměstnanost a aby došlo k aktivaci procesů odvětvového sociálního dialogu prostřednictvím konzultací s Výborem pro sociální dialog v oblasti mořského rybolovu (EUSSDC) s cílem zavést vhodnější opatření ke kompenzaci ekonomických a sociálních dopadů. EHSV se v tomto ohledu domnívá, že nejvhodnějším finančním nástrojem na podporu podniků a pracovníků při přechodu k udržitelnému rybolovu je ENRF. EHSV se kromě toho domnívá, že přeměna podniků na podniky zabývající se rekreačním rybolovem (Blue Economy (12)) nebo akvakulturou (13) by jistě mohla představovat platnou alternativu, ale nemůže to v žádném případě nahradit zásadu, že především z důvodů biologických charakteristik ryb (jejich potřeby prostoru) nelze změnit rozměr tradičního rybolovu ani nelze tento rybolov eliminovat.

1.7 EHSV se na základě příslušných dopadů opatření na životní prostředí, ekonomiku a zaměstnanost domnívá, že nový plán řízení rybolovu nemůže být zaváděn pomocí aktů v přenesené pravomoci, a požaduje, aby Komise tuto skutečnost bezodkladně, jasně a transparentně vysvětlila v zájmu všech zúčastněných subjektů (14).

1.8 EHSV konstatuje, že každé opatření v oblasti ochrany životního prostředí by mohlo být zbytečné, pokud se nebudou nejdříve řešit problémy nekalé soutěže a nezákonného rybolovu, neposílí se kontroly, nezpřísní se tresty a neuloží se zavedení systému úplné sledovatelnosti „z vody až ke stolu (15)“ společně s vyčerpávajícími hygienickými a zdravotními kontrolami na hranicích i v místě původu. EHSV považuje za důležité především opětovně navázat spolupráci mezi všemi zeměmi ležícími na pobřeží Středozemního moře na základě programu a cílů stanovených v prohlášení ministrů podepsaném na Maltě dne 30. března 2017 (16).

1.9 EHSV se domnívá, že cíle maximálního udržitelného výnosu musí být dosaženo v přiměřené lhůtě. Lhůta 31. prosince 2020 se nezdá být proveditelná. Tento návrh je založen na uvědomění si přirozené doby obnovy populace malých pelagických druhů a na přizpůsobení se kontrolních orgánů, podniků a pracovníků novým předpisům (zejména v případě, že by tyto předpisy byly drasticky upraveny na přechod od intenzity ke kvótám). EHSV se kromě toho domnívá, že případné použití ustanovení o ochraně není platnou možností, neboť by mělo přílišný dopad v oblasti sociální a ekonomické.

1.10 EHSV vyzývá Komisi, aby lépe definovala provozní aspekty regionalizace a od počátku spojovala cíle udržitelnosti rybolovných zdrojů se skutečnou výší nákladů, které podniky vynakládají, aby si zajistily přežití.

1.11 EHSV požaduje v zájmu evropských spotřebitelů, aby bylo co nejdříve provedeno podrobné posouzení dopadu na vývoj cen druhů, na něž se vztahuje ochrana, a to jak na ryby určené k přímému prodeji, tak na ryby určené ke zpracování. EHSV dále vyzývá Komisi, aby zavedla systémy certifikace kvality „udržitelného rybolovu“ s cílem posílit informovanost spotřebitelů a vytvořit přidanou hodnotu pro podniky (17).

2. Úvod

2.1 Jaderské moře (18) je podoblastí ve Středozemním moři, která je mimořádně bohatá na ryby, a malé pelagické druhy (19), zejména sardele a sardinky (20), jsou jedněmi z nejvýnosnějších druhů. Podle nedávných údajů GFCM-FAO (21) a VTHVR (22) jsou populace sardelí a sardinek ohroženy v důsledku nadměrného rybolovu a vyžadují větší ochranu.

2.2 Většina z nich se uloví v Itálii a Chorvatsku v severní části Jaderského moře. Slovinsko se na těchto činnostech podílí okrajově (méně než 1 %), stejně jako Albánie, Bosna a Hercegovina a Černá Hora, které představují stejně nepatrnou část úlovků (přibližně 1 %) (23).

2.3 Stávající rámec pro řízení se opírá o omezení intenzity rybolovu (24) společně s několika dalšími opatřeními, jako jsou časoprostorové uzavírky a minimální velikosti při vykládce. Jednotlivé státy však neprovádějí tato opatření koordinovaně, trvale a jednotně (zejména období biologického klidu (25)), což vyvolává mezi provozovateli zmatek a brání obnově populací.

2.4 MEDAC vypracoval v souladu se svým mandátem stanovisko k malým pelagickým druhům v Jaderském moři, které zahrnuje provozní návrhy, jež jsou výsledkem dvouletého vyjednávání mezi všemi zúčastněnými stranami (podnikatelé, pracovníci, družstva, ekologové, spotřebitelé), a bylo zveřejněno dne 11. března 2016 (26).

3. Shrnutí návrhu Komise

3.1 Evropská komise vypracovala nařízení, jehož cílem je zavést víceletý plán na řešení naléhavých otázek v oblasti životního prostředí za účelem ochrany populací malých pelagických druhů v Jaderském moři, zejména sardinky obecné a sardele obecné. Konečným cílem je dosažení maximálního udržitelného výnosu (27) (Maximum Sustainable Yield, MSY) do roku 2020, jak je stanoveno ve společné rybářské politice (SRP). Víceletý plán by měl být jako celek hodnocen každých pět let.

3.2 Návrh nařízení, na rozdíl od všech opatření v oblasti řízení, která jsou v dané oblasti až doposud uplatňována, zavádí jediný systém řízení, který omezuje vnitrostátní výjimky (zejména doby trvání biologického klidu a způsoby kontroly), a stanoví především, že systém řízení je nyní založen na omezení odlovů (28) (celkových přípustných odlovů, TAC), nikoli již na snížení intenzity rybolovu.

3.3 Tento návrh, který je inspirován modelem a obsahem víceletého plánu pro některé rybí populace v Baltském moři (29), se zakládá na stanovisku VTHVR a současně je v jasném rozporu se stanoviskem MEDAC, které se opírá o jednu z nejnaléhavějších úprav intenzity rybolovu (systém semaforu (30)).

3.4 Komise navrhuje zejména stanovení referenčních hodnot pro zachování zdrojů, vyjádřených v tunách biomasy reprodukující se populace a rozmezí hodnot úmrtnosti způsobené rybolovem. Pokud odborná stanoviska uvádí, že se populace nachází pod referenční hodnotou, budou se odlovy muset snížit. Pokud jde o faktickou strukturu nového systému řízení, Komise vše ponechává na aktech v přenesené pravomoci.

3.5 Návrh stanoví regionální spolupráci mezi členskými státy za účelem přijetí konkrétních opatření v oblasti zachování zdrojů. Prostřednictvím „regionalizace“ mohou být změněna i určitá technická opatření (např. rozměr ok sítí a vlastnosti lovných zařízení).

3.6 Návrh mimoto stanoví, že příslušné orgány musí být schopny pomocí vhodného digitálního přístrojového vybavení (např. elektronického rybářského deníku) systematicky identifikovat, lokalizovat a kontrolovat činnosti a úlovky všech rybářských plavidel o celkové délce osm metrů nebo větších. Všechny přístavy budou muset být navíc vybaveny digitálním přístrojovým vybavením na zjištění úlovků každého rybářského plavidla ihned po vykládce. Každé plavidlo bude muset za tím účelem ohlásit příslušným orgánům příjezd do přístavu nejméně čtyři hodiny předem.

4. Obecné připomínky

4.1 EHSV bere na vědomí odborné studie zveřejněné v rámci této problematiky a souhlasí s tím, že je nutno zasáhnout a chránit populace malých pelagických druhů v Jaderském moři, které jsou v současné době ohroženy.

4.2 Výbor souhlasí též s tím, že je nutno použít legislativní nástroj nařízení pro posílení řízení a stanovení jednotných a závazných pravidel pro všechny země a zúčastněné subjekty s cílem překonat problémy spojené s dopadem rybolovu na životní prostředí, a to především v důsledku nerovnoměrného a nekoordinovaného uplatňování stávajících opatření v oblasti řízení.

4.3 EHSV v souladu se SRP a se svými předchozími stanovisky tvrdí, že prioritou je dosáhnout takové úrovně maximálního udržitelného výnosu (MSY), aby bylo možné společně chránit environmentální, výživové, ekonomické a výrobní požadavky (31).

4.4 EHSV se však domnívá, že je návrh Komise v mnoha klíčových pasážích neúplný a rozporuplný, a obává se, že by tyto nedostatky mohly jak ohrozit dosažení cílů udržitelnosti životního prostředí, tak do velké míry poškodit pracovníky, podniky a místní komunity.

5. Připomínky

5.1 Nezbytnost vhodného hodnocení ekonomického a sociálního dopadu a opatření, která kompenzují účinky víceletého plánu na podniky a zaměstnanost

5.1.1 Návrh, v rozporu s očekáváními GFCM-FAO a MEDAC, neobsahuje hloubkové posouzení sociálního a ekonomického dopadu (32). Tento aspekt hraje klíčovou úlohu vzhledem k tomu, že odvětví rybolovu ve Středozemním moři je již několik let ve vážné krizi (33) a že nedostatečně promyšlená reforma by mohla mít nepříznivé dopady na podniky a na pracovníky.

5.1.2 Poukazujeme mimoto na to, že Komise vydala svůj návrh, aniž by počkala na výsledky pracovní skupiny GFCM-FAO, zřízené na základě odstavce 14 doporučení 40/2016/3, jejímž úkolem je posoudit dopad souboru opatření, která zahrnují jak omezení odlovu, tak režim intenzity rybolovu, pro udržitelné řízení rybolovu malých pelagických druhů v Jaderském moři.

5.1.3 EHSV se dále domnívá, že navrhovaná opatření nemohou mít vzhledem ke snížení úlovků o 30 %, snížení vstupů podniků o 25 % a ztrátě 10 % pracovních míst „nulové náklady“. Kromě výše uvedeného metodického problému se získáváním údajů nezavádí Komise žádné opatření, které by zmírňovalo účinky nařízení, a zatěžuje ekonomickými a sociálními náklady víceletého plánu výhradně členské státy.

5.1.4 EHSV upozorňuje, že Komise plně neposoudila dopad na navazující ekonomické činnosti, na místní komunity (mnohdy ostrovní), které se tradičně věnují rybolovu, na pravděpodobné zvýšení cen a na pochybnou kvalitu a udržitelnost produktů nezbytně dovážených z třetích zemí (především ze severní Afriky) pro pokrytí vnitřní poptávky.

5.1.5 Nařízení nestanoví žádný mechanismus finanční podpory podniků nebo jejich přeměny (např. na akvakulturu), a nepočítá ani s žádným opatřením v oblasti subvencování mezd, vzdělávací činnosti nebo přemisťování pro pracovníky (rybáře nebo pracovníky v navazujících činnostech), kteří ztratí práci.

5.2 Biologické zvláštnosti Jaderského moře

5.2.1 EHSV se domnívá, že úspěšný model víceletého plánu pro některé populace ryb v Baltském moři lze jen stěží přizpůsobit Jaderskému moři. Jak uvádí GFCM-FAO, Baltské moře je monospecifické moře, v němž je snadné provozovat cílený rybolov, protože zde společně žije jen málo druhů ryb, a v němž je tedy snadnější stanovit omezení odlovů. Naproti tomu Jaderské moře, stejně jako celé Středozemní moře, je multispecifické moře, v němž společně žije ve stejné oblasti mnoho druhů ryb (34). Ve Středozemním moři je jediným příkladem omezení odlovu tuňák obecný, tedy návrh, který EHSV v zásadě podporuje (35), neboť se týká druhu, jehož charakteristiky (především rozměry) a technika rybolovu jsou velmi odlišné od malých pelagických druhů.

5.2.2 EHSV kromě toho konstatuje, že rybolov v Jaderském moři se tradičně provádí způsoby velmi odlišnými od rybolovu v Baltském moři. Podniky v oblasti Jaderského moře jsou podniky rodinného typu a používají malá plavidla (8–12 metrů). Rejdaři jsou často zároveň také rybáři a posádka se průměrně skládá ze tří osob. Ryby se tudíž vykládají v mnoha malých přístavech menší velikosti, ale již po staletí jsou pro zúčastněné komunity (často ostrovní) důležitým ekonomickým faktorem.

5.3 Systém řízení a akty v přenesené pravomoci

5.3.1 Nový systém řízení založený na odlovech není v rámci návrhu nijak jasně a konkrétně propracován a omezuje se na návrh legislativního rámce, který bude následně doplňován pomocí aktů v přenesené pravomoci. Vzhledem k tomu, že se jedná o mimořádně citlivé téma, neboť jeho součástí je i životní prostředí, ekonomika a zaměstnanost, představovalo by to pro podniky velké omezení při plánování rybolovných činností, na nichž závisí jejich přežití.

5.4 Požadavky na časové lhůty úměrné cíli maximálního udržitelného výnosu (MSY)

5.4.1 Nařízení platné pro Baltské moře, které bylo schváleno v roce 2016, poskytlo podnikům, ale i rybím populacím, pět let (do roku 2020) na dosažení úrovní udržitelného rybolovu, což je v souladu s termínem daným SRP. Co se týče Jaderského moře, Komise stanoví zavedení mnohem přísnějšího postupu na necelé dva roky (2019–2020) s jediným cílem, jímž je respektování termínu daného SRP, aniž by zvážila přirozené biologické rytmy obnovy malých pelagických druhů (které jsou vlivem řady faktorů různorodé) a čas, který potřebují podniky a orgány místní správy, aby se přizpůsobily opatřením v oblasti řízení, jež jsou přísnější a naprosto odlišná od opatření používaných v posledních třiceti letech, což s sebou nese konkrétně riziko, že nebude dosaženo stanoveného cíle v oblasti životního prostředí a bude zničeno odvětví (včetně navazujících činností), na němž závisí stovky pobřežních komunit.

5.5 Nekalá soutěž třetích zemí a nezákonný rybolov

5.5.1 Odvětví rybolovu ve Středozemním moři, včetně Jaderského moře, se již více než dvacet let nachází ve vážné krizi, a to z řady důvodů, mezi něž patří nekalá soutěž třetích zemí (především v severní Africe, kde probíhá rybolov a prodej bez jakékoli kontroly) a nezákonný rybolov (který často skrývá i nezákonnou práci). Velká část legálních podniků je dnes již na hranici přežití (36) a konečnému zhroucení celého odvětví brání jen silná osobní nebo rodinná pouta, která pojí rejdaře a zredukované posádky.

5.5.2 EHSV se proto domnívá, že přechod od systému založeného na intenzitě k systému založenému na odlovech (snížených o 30 %) bez odpovídajících opatření na potírání nekalých nebo nezákonných postupů by vyvolal pouze okamžité uzavření velmi vysokého počtu legálně působících podniků a ztrátu pracovních míst, aniž by se nutně vyřešily problémy v oblasti životního prostředí.

5.6 Regionalizace

5.6.1 Návrh podrobně nestanoví způsoby „výběru daní“. Tato mezera by mohla způsobit závažný problém konkurence mezi státy vzhledem k různým nákladům podniků v různých zemích, které souvisí s různými faktory, například odměnami, zatížením v sociální oblasti a v oblasti pojištění, trhy.

5.6.2 EHSV zejména konstatuje, že pokud by se regionalizace definovala pouze ve smyslu ochrany rybolovných zdrojů, musela by EU svést nové a tvrdé střety, v nichž by se užitek pro společnost lišil v závislosti na nákladech podniků a na uloveném produktu.

5.7 Technická vybavenost a kontroly

5.7.1 EHSV souhlasí s tím, že je třeba zefektivnit kontroly s využitím digitálních technologií, ale poukazuje na to, že na rozdíl od Baltského moře je pro pobřeží Jaderského moře typická existence mnoha malých přístavů (FAO-ADRIAMED napočítal v Itálii, Slovinsku a Chorvatsku 238 přístavů používaných pro rybolov (37)) a řady malých plavidel. Z tohoto důvodu budou příslušné orgány a podniky (již nyní v krizi) potřebovat čas a prostředky, aby se přizpůsobily novému legislativnímu plánu.

5.7.2 EHSV se mimoto domnívá, že na rozdíl od toho, co předpokládá Komise, by provádění výběru mezi přístavy, kde se provádí vykládka ryb (s výjimkou nejmenších přístavů), způsobilo místním komunitám velké škody. Podle EHSV by toto opatření navíc mělo hluboký ekonomický dopad na menší plavidla, neboť podle nařízení by se mělo používat pro plavidla o celkové délce osm metrů nebo větší.

5.8 Certifikace kvality

5.8.1 Návrh nestanoví mechanismy certifikace kvality nebo označování na podporu výrobního odvětví, na něž se vztahuje reforma. Spotřebitelé, kteří neustále hledají zdravé, kvalitní a udržitelné produkty, by tento faktor velmi ocenili. Taková opatření by byla rovněž funkční v boji proti nezákonným praktikám a nekalé soutěži.

5.9 Cenové výkyvy

5.9.1 Návrh Komise nebere dostatečně v úvahu přijetí opatření, která mají zabránit přirozenému zvyšování cen malých pelagických druhů v důsledku snižování objemu úlovků, což povede mimo jiné k tomu, že se budou kupovat z třetích zemí, v nichž neexistují odpovídající kontroly a záruky, především v oblasti životního prostředí.

5.10 Zapojení organizované občanské společnosti

5.10.1 EHSV s překvapením zjišťuje, že stanovisko MEDAC, zveřejněné dne 11. března 2016 (38), které je výsledkem více než dvouleté práce a odráží syntézu všech zúčastněných subjektů (podnikatelů, pracovníků, družstev, ekologů, spotřebitelů), nebylo řádně zohledněno, a to do té míry, že návrh Komise se s ním zdá být naprosto v rozporu a v některých ohledech až protikladný.

V Bruselu dne 31. května 2017. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Georges DASSIS

(1) Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři.

(2) Maximální udržitelný výnos (Maximum Sustainable Yield, MSY) znamená maximální množství ryb, které je možno odlovit za nespecifikované období, aniž by došlo k poškození populace. Tato zásada představuje jeden z ústředních bodů společné rybářské politiky (SRP).

(3) Nařízení (EU) č. 1380/2013.

(4) Stanovisko EHSV Společná organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 183).

(5) Stanovisko EHSV Společná organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 183), odstavec 1.17: „EHSV lituje, že sociální rozměr, který je zohledňován ve všech oblastech odvětví rybářství a akvakultury (výroba, zpracování a uvádění na trh), nezískal v návrhu podobu konkrétních opatření, která by mohla zlepšit životní a pracovní podmínky, a je toho názoru, že by se měla povzbudit účast sociálních partnerů na příslušné úrovni.“

(6) Stanovisko EHSV Společná organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 183), odstavec 1.6: „EHSV podporuje návrh na zavádění víceletých plánů s cílem zachovat a obnovit – pokud možno – do roku 2015 veškeré populace ryb nad úrovněmi, které zaručují maximální udržitelný výnos. Tento chvályhodný cíl lze však jen stěží uplatňovat ve smíšených lovištích, a proto EHSV požaduje, aby Komise navrhla praktická řešení, jimiž bude možné vyřešit problémy, které se mohou v těchto lovištích vyskytnout.“

(7) Stanovisko EHSV Společná organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 183), odstavec 1.19: „EHSV se domnívá, že definice drobného rybolovu, která je založena výhradně na kritériu délky plavidla, je příliš zjednodušující, a značnou část drobného rybolovu tak klade na roveň rybolovu průmyslovému.“

(8) MEDAC je poradní orgán, který sdružuje evropské a vnitrostátní organizace občanské společnosti zastupující toto průmyslové odvětví, které působí v oblasti Středomoří. Úlohou MEDAC je připravovat stanoviska k řízení rybolovu a k socioekonomickým aspektům týkajícím se zachování rybolovu ve Středomoří, která jsou zaměřena na členské státy a na evropské orgány s cílem přispívat k provádění cílů SRP, a přinášet technická řešení a návrhy na žádost členských států.

(9) Stanovisko EHSV Reforma společné rybářské politiky (zelená kniha) (Úř. věst. C 18, 19.1.2011, s. 53), odstavec 3.1.2.2: „Neustálé zlepšování rybolovných zdrojů a jejich stabilizaci na úroveň udržitelného využívání je třeba doplnit o studie socioekonomického dopadu zaměřené na prosazování opatření finanční podpory pro toto odvětví, která by měla být určena na zaměstnanost, na to, aby podniky investovaly do inovací a rozvoje, a na odbornou přípravu. Kromě toho je třeba zaručit, aby měli rybáři slušné příjmy v období obnovy populací.“

(10) Podle VTHVR (2016) došlo v období 2008–2014 ve Středomoří ke ztrátě více než 10 000 pracovních míst, ke snížení počtu plavidel o 14 % a k poklesu počtu pracovníků o 8 %. Budeme-li poté podrobně uvažovat o „drobném rybolovu“ (plavidla menší než 12 metrů), který představuje více než 50 % celého odvětví, došlo ke snížení počtu plavidel o 16 %, zatímco počet pracovníků se snížil o 13 %. Mimoto je třeba myslet na to, že v zemích, jichž se plán přímo týká, by mohl mít likvidační dopad, pokud by nebyl řádně promyšlen. Stačí si uvědomit, že v Chorvatsku představuje populace malých pelagických druhů 90 % rybolovu. V Itálii se navíc v období 2004–2015 snížila kapacita rybářského loďstva o 17 %, pokud jde o počet plavidel, a došlo ke ztrátě více než 20 % pracovních míst.

(11) Stanovisko EHSV Společná organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 183), odstavec 3.3.6: „Výbor se rovněž domnívá, že uplatněním opatření zaměřených na zachování či obnovení populací ryb do roku 2015 nad úrovněmi, které zaručují maximální udržitelný výnos, bude ovlivněna rybolovná kapacita loďstev členských států (…). Komise by proto měla zavést kompenzační opatření poskytující sociálně-pracovní alternativy pro odvětví rybolovu, které zamezí aktuální ztrátě pracovních míst v důsledku nepříznivého stavu populací ryb.“

(12) Stanovisko EHSV Strategie EU pro jadranský a jónský region (Úř. věst. C 458, 19.12.2014, s. 27), odstavce 3.3, 3.4 a 3.5.

(13) Stanovisko EHSV Odstranění překážek udržitelné akvakultury (Úř. věst. C 34, 2.2.2017, s. 73).

Stanovisko EHSV Inovace v modré ekonomice (Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 93), odstavec 1.7.

(14) Stanovisko EHSV Akty v přenesené pravomoci (Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 145), odstavec 1.8.

(15) Stanovisko EHSV Společná organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 183), odstavec 1.21.

(16) IP/17/770, Ochrana rybolovných zdrojů ve Středozemním moři: Evropská komise potvrzuje svůj závazek na následujících deset let.

(17) Stanovisko EHSV Společná organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 183), odstavec 4.5.

(18) Jaderským mořem se rozumí zeměpisné podoblasti GFCM 17 a 18.

(19) Jedná se o druhy malé velikosti, které plavou při hladině (např. makrela obecná, sleď obecný, kranas obecný, treska modravá, drsnatec obecný, sardel obecná, stříbrnice evropská, sardinka obecná, šprot obecný atd.).

(20) V Chorvatsku představuje lov malých pelagických druhů 90 % veškerých úlovků.

(21) Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři byla založena v roce 1949 v rámci FAO. Hlavním úkolem GFCM je podporovat rozvoj, ochranu a řádné řízení mořských biologických zdrojů.

(22) Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství byl založen v roce 1993 a je poradním orgánem, který je přímo odpovědný Evropské komisi. Je tvořen skupinou odborníků, jejichž úkolem je poskytovat Evropské komisi stanoviska ohledně řízení rybolovu.

(23) GFCM, The State of Mediterranean and Black Sea Fisheries, 2016, s. 25.

(24) Řízení intenzity rybolovu spojuje omezení týkající se kapacity loďstva a dobu, kterou loďstvo může strávit na moři.

(25) Období biologického klidu je období, v němž je v určitých oblastech zakázán rybolov. Jedná se o nástroj, který je v EU v platnosti již třicet let a je zaměřený na ochranu bohatství rybích populací v mořích, neboť umožňuje přirozenou obnovu nejvíce lovených druhů. Zastavení rybolovu na určitý počet po sobě jsoucích dní tak znamená, že ryby mohou dokončit svůj rozmnožovací cyklus bez nebezpečí, čímž jsou rybí populace chráněny.

(26) MEDAC, Medac advice on LTMP for small pelagics in GSA 17 (Northern Adriatic), Prot. 94/2016, březen 2016.

(27) Maximální udržitelný výnos značí maximální množství ryb, které je možno nalovit za nespecifikované období, aniž by došlo k poškození populace.

(28) Celkové přípustné odlovy, neboli TAC, jsou omezení lovu určitých rybích populací vyjádřená v tunách. Komise definuje tato omezení na základě odborných názorů na stavy populací, které vyjádřily poradenské organizace, například ICES a VTHVR.

(29) Mezi tyto populace patří treska obecná, sleď obecný, šprot obecný, losos obecný.

(30) MEDAC, Medac advice on LTMP for small pelagics in GSA 17 (Northern Adriatic), Prot. 94/2016, březen 2016, s. 7–8.

(31) Stanovisko EHSV Společná organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 183).

(32) SWD(2017) 63 final.

(33) Italské ministerstvo zemědělské a lesnické politiky, národní plán rybolovu na období 2017–2019. V období 2004–2015 se kapacita italského rybářského loďstva snížila o 17 %, pokud jde o počet plavidel, o 26 %, pokud jde o tonáž, a o 21 %, pokud jde o výkon motoru (kW). Změna rozsahu intenzity rybolovu byla zvláště znatelná v období 2010–2012, a to částečně v důsledku hospodářské krize a částečně v důsledku spontánního úbytku značného počtu rybářských plavidel, který byl podnícen opatřením týkajícím se trvalého ukončení, které stanoví Evropský rybářský fond.

(34) GFCM, The State of Mediterranean and Black Sea Fisheries, 2016, s. 26.

(35) Stanovisko EHSV Víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 116), odstavec 1.1: „EHSV podporuje návrhy Evropské komise a uznává úsilí, které jednak členské státy, jednak rybáři vynakládají za účelem plnění náročného plánu na obnovu populace tuňáka obecného, stanoveného Mezinárodní komisí pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT); tento plán přináší své ovoce, avšak jeho použití předpokládá silné socioekonomické dopady, jež by se měly zohlednit.“

(36) Průměrný výnos na rybáře je 18–20 tisíc eur ročně, zatímco v Baltském moři a v Severním moři je to 60–80 tisíc eur ročně.

(37) V jednotlivých zemích byl napočítán následující počet přístavů: Chorvatsko 147, Itálie 89, Slovinsko 3 (www.faoadriamed.org).

(38) MEDAC, Medac advice on LTMP for small pelagics in GSA 17 (Northern Adriatic), Prot. 94/2016, březen 2016.