Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2006–2009 /* SEK/2007/0141 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.2.2007 SEK(2007) 141 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2006–2009 (předložené Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Polska byl předložen v květnu 2004. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 5. července 2004 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala poslední aktualizaci konvergenčního programu Polska předloženou dne 30. listopadu 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k tomuto programu (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se rozpočtová strategie v konvergenčním programu vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let, 2. pozice Polska podle nápravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku), 3. nejnovější vyhodnocení pozice Polska podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu), 4. vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. Hospodářské a rozpočtové výsledky Polsko je země s vysokým hospodářským růstem, která dohání v životní úrovni země EU 25. Přes nedostatek pracovních sil v některých odvětvích je míra nezaměstnanosti vysoká, míra zaměstnanosti, zejména žen, je podle měřítek EU nízká. Důvodem rychlého růstu vývozu jsou přímé zahraniční investice, které dosud využívaly relativně nízkých nákladů na pracovní sílu, ačkoli se zlepšilo i technologické know-how. Polsko vykázalo tradičně značné schodky převyšující 3 % HDP. Obavy způsobuje struktura veřejných výdajů, protože vysoké sociální výdaje a s nimi spojené nesprávné pobídky by mohly mít negativní dopad na výkonnost trhu práce. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost, Polsko je zemí s nízkým rizikem. Udržení tohoto trendu však bude vyžadovat udržení klíčových prvků důchodové reformy, jako je jednotnost pravidel pro všechny sociální skupiny. Postup při nadměrném schodku proti Polsku Dne 5. července 2004 Rada přijala v souladu s čl. 104 odst. 6 rozhodnutí o nadměrném schodku Polska. Rada zároveň vyslovila doporučení podle čl. 104 odst. 7, v němž upřesnila, že nadměrný schodek musí být odstraněn do roku 2007, a to s následujícími ročními cíli pro celkový schodek veřejných financí: 5,7 % HDP v roce 2004, 4,2 % HDP v roce 2005, 3,3 % HDP v roce 2006 a 1,5 % HDP v roce 2007. Tyto cíle nezahrnují rozpočtové náklady důchodové reformy z roku 1999, které byly v té době odhadovány na 1,5 % HDP ročně. Polsko zejména využívalo (a stále ještě využívá) přechodného období (které skončí na jaře 2007) pro provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o odvětvové klasifikaci fondových důchodových systémů[2]. Dne 28. listopadu 2006 Rada přijala rozhodnutí v souladu s čl. 104 odst. 8, jež stanoví, že „opatření přijatá Polskem na základě doporučení Rady ze dne 5. července 2004 v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy se ukázala být nedostatečná k nápravě nadměrného schodku ve lhůtě stanovené v doporučení“. To vycházelo z předpovědi útvarů Komise z podzimu 2006, z níž vyplynulo, že schodek v roce 2007, včetně přehodnocených nákladů na důchodovou reformu (přibližně do 2 % HDP ročně) dosáhne pravděpodobně 4 % HDP. Podle postupu při nadměrném schodku je dalším krokem pro členské státy, které dosud nepřijaly jednotnou měnu, jako např. Polsko, nové doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7. Komise přijímá doporučení pro toto doporučení Rady, které zohledňuje i novou aktualizaci polského konvergenčního programu a přiložené doporučení pro stanovisko Rady k tomuto novému programu. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 14. března 2006 přijala Rada stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2008. Rada konstatovala, že „konvergenční program předpokládá určitý pokrok, nikoli však účinnou nápravu nadměrného schodku v roce 2007, jak požaduje doporučení Rady ze dne 5. července 2004, a že Komise hodlá doporučit další kroky podle postupu při nadměrném schodku, jak požaduje Pakt o stabilitě a růstu.“ Rada vyzvala Polsko, aby „i) posílilo své úsilí o nápravu v roce 2006, zvláště vyčleněním případných vyšších než plánovaných příjmů nebo nižších než plánovaných výdajů na snižování schodku; ii) zajistilo výsledky důchodové reformy; iii) zlepšilo institucionální rámec veřejných financí dokončením nominálního ukotvení s ostatními opatřeními, jako jsou například střednědobá pravidla výdajů.“ Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí Zpráva o provádění národního programu reforem Polska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla předložena dne 31. října 2006. Národní program reforem Polska uvádí jako hlavní problémy/priority: konsolidaci a lepší správu veřejných financí, rozvoj podnikání a inovací, rozvoj infrastruktury, zajištění konkurenčního prostředí v síťových odvětvích, vytváření a udržení pracovních míst a snižování nezaměstnanosti a zvyšování přizpůsobivosti pracovníků a podniků investováním do lidského kapitálu. Komise ve svém hodnocení tohoto programu (přijatém jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[3]) konstatovala, že Polsko dosahuje při provádění svého národního programu reforem částečného pokroku. Existují signály, že se Polsko v mikroekonomické oblasti začíná pohybovat rychle kupředu, a to i přes to, že mnoho opatření je ještě v počáteční fázi. Provádění makroekonomické reformy a reformy zaměstnanosti je zatím nedostatečné. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na prognózu útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006[4]; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu se stabilizačními a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[5], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 (pro KP) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2006–2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[6], a zejména na čl. 9 odst. 3 (pro KP) uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 5. Dne 27. února 2007 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Polska na období 2006–2009. 6. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP dosáhne v roce 2006 5,4 % a ve zbývající části programového období se bude víceméně stabilizovat (v průměru přibližně 5,4 %). Na základě posouzení informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na předpokladech růstu, které jsou pro rok 2007 pravděpodobné a v dalších letech příznivé, protože situace na trhu práce se nemůže zlepšovat tak rychle, jak je předpokládáno v programu. Inflace předpokládaná v programu se jeví reálně, má tendenci se ke konci programového období snižovat, a to zejména kvůli rostoucím tlakům na mzdy na zužujícím se trhu práce. 7. V konvergenčním programu z ledna roku 2006 byla pro rok 2006 stanovena cílová hodnota schodku veřejných financí na -2,6 % HDP, v prognóze útvarů Komise z podzimu na – 2,2 % HDP a v aktualizaci konvergenčního programu z listopadu 2006 se výsledný schodek v roce 2006 odhaduje na -1,9 % HDP. Lepší výsledek než očekávaný byl způsoben neúplným provedením plánů výdajů (zvláště sociální transfery a veřejné investice), přičemž nárůst příjmů byl způsoben především silnějším růstem, než se očekávalo. Výše uvedené údaje o schodku nezahrnují náklady na důchodovou reformu, které se odhadují na 2 % HDP v roce 2006, v souladu s přechodným obdobím pro provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2007 o klasifikaci fondových důchodových systémů[7], které skončí na jaře 2007. Hlavním cílem rozpočtové strategie v aktualizaci z listopadu 2006 je náprava nadměrného schodku do roku 2007 využitím ustanovení reformovaného paktu, který umožňuje odečtení části výdajů na důchodovou reformu. Na další roky program plánuje postupné snížení schodku tak, aby v roce 2009 dosáhl referenční hodnoty 3 % HDP. 8. Plánuje se, že schodek by se měl snižovat o 0,4 procentního bodu HDP ročně (0,3 procentního bodu, pokud budou zahrnuty náklady na důchodovou reformu) z 1,9 % HDP v roce 2006 na 0,6 % HDP v roce 2009. Primární přebytek by se měl zlepšit z 0,5 % HDP v roce 2006 na 1,7 % v roce 2009. Pokud zahrneme dopad výše zmíněného rozhodnuti Eurostatu, zlepšil by se schodek v aktualizovaném programu z 3,9 % HDP v roce 2006 na 2,9 % v roce 2009. Podle plánu bude náprava v roce 2007 založena na příjmech (podíl příjmů vzroste o 0,6 procentního bodu HDP s téměř konstantním podílem výdajů) a v období 2008–2009 se bude ve velké míře zakládat na výdajích, aby se více než vyrovnal velký pokles podílu příjmů (průměrné roční snížení míry příjmů o 1,6 procentního bodu, zejména v důsledku spotřeby a sociálních transferů, s podílem příjmů klesajícím průměrně o 1,2 % procentního bodu, odráží zejména škrty v sociálních příspěvcích a různé změny v daňovém systému, které nejsou vždy plně specifikovány). Ve srovnání s předchozím programem byly cíle schodku upraveny směrem dolu s ohledem na mnohem silnější růst a lepší výsledek v roce 2006, než se očekávalo. 9. Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo na konci programového období zlepšit ze schodku ve výši -2 % HDP v roce 2006 na -0,25 % HDP v roce 2009 (náklady na důchodovou reformu nejsou zahrnuty). Stejně jako v předcházející aktualizaci konvergenčního programu je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v programu strukturální schodek ve výši 1 % HDP, o jehož dosažení program neusiluje v rámci programového období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný při schodku kolem 1,25 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od výskytu nadměrného schodku. Do střednědobého cíle programu se přiměřeně promítá míra zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. 10. Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládá program. Rizika vyplývají zejména z příznivého makroekonomického scénáře pro období 2008–2009, značných nejistot ohledně účinného provádění plánovaných reforem a nedostatku informací o opatřeních na podporu plánovaných omezení výdajů, u nichž se zdá, že jsou v počáteční koncepční fázi. V důsledku toho se dosud přijatá opatření nezdají být přiměřená a na dosažení toho výsledku by se měla posílit plánovaná opatření. 11. S ohledem na takové posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu v rámci programu není slučitelný s nápravou nadměrného schodku do roku 2007, jak bylo doporučeno Radou. Rozpočtové cíle navíc neposkytují dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. V letech následujících po nápravě nadměrného schodku by mělo být tempo strukturální úpravy vůči střednědobému cíli uvedenému v programu posíleno využitím příhodných hospodářských podmínek a mělo by být podpořeno opatřeními. 12. Odhaduje se, že hrubý vládní dluh v roce 2006 dosáhne hodnoty 42,0 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že v programovém období dojde k poklesu míry dluhu o 1,4 procentního bodu. Při zahrnutí dopadu výše uvedeného rozhodnutí Eurostatu by celkový státní dluh vzrostl z 48,9 % v roce 2006 na 50,2 % v roce 2009. 13. Dlouhodobý dopad stárnoucí populace v Polsku na rozpočet je nejnižší v EU, výdaje související se stárnutím obyvatelstva budou podle předpovědí klesat, částečně také jako výsledek značného snížení výdajů plynoucího z reformy důchodového systému – za předpokladu, že důchodové reformy budou plně provedeny. Výchozí rozpočtová pozice se sice ve srovnání s rokem 2005 mírně zlepšila, stále však představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí před zvážením dlouhodobého dopadu stárnoucího obyvatelstva na rozpočet a další konsolidace rozpočtu by přispěla k odstranění rizika udržitelnosti veřejných financí. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí je v Polsku vystavena střednímu riziku. 14. Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu reforem uvedených ve zprávě o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho poskytuje informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách vyplývajících z hlavních reforem plánovaných v národním programu reforem a zdá se, že uvedené rozpočtové projekce berou v úvahu dopady opatření nastíněných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního systému sociálního zabezpečení zemědělců s všeobecným vnitrostátním systémem, postupnou harmonizaci dávek v pracovní neschopnosti s reformovaným důchodovým systémem a provádění balíčku garantovaných lékařských služeb. 15. Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. Zejména opatření k nápravě nadměrného schodku se nezdají přiměřená. 16. Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů[8]. Celkově lze konstatovat, že program předpokládá odstranění nadměrného schodku do roku 2007, ale přijatá opatření se dosud nezdají být přiměřená a plánovaná opatření jsou k dosažení výsledku nedostatečná. Zatímco v následujících letech program předpokládá přiměřený pokrok směrem ke střednědobému cíli v souvislosti se silnými předpoklady růstu, je dosažení rozpočtových cílů a trvalé odstranění nadměrného schodku ohroženo značnými riziky. S ohledem na výše uvedené posouzení a při zohlednění nového doporučení určeného Polsku pro nápravu nadměrného schodku přijatého Radou dne [27. února 2007] podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy, by Polsko mělo: - i) posílit úpravu k zajištění odstranění nadměrného schodku do roku 2007 v souladu s novým doporučením podle čl. 104 odst. 7, - ii) využít příznivého hospodářského období, posílit rychlost úpravy ke střednědobému cíli po plánované nápravě nadměrného schodku, specifikováním a provedením dodatečných opatření, zejména na straně výdajů, která jsou potřebná k dosažení plánované úpravy. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí 1 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | (Reálný HDP) (změna v %) | KP list. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 | KOM list. 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | neuvedeno | KP leden 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | neuvedeno | Inflace podle HISC SP (%) | KP list. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 | KOM list. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | neuvedeno | KP leden 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | KP list. 20062 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | KOM list. 20066 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | neuvedeno | KP leden 20062 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | neuvedeno | Saldo veřejných financí (% HDP) | KP list. 2006 | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 | KOM list. 2006 | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | neuvedeno | KP leden 2006 | −2,9 | −2,6 | −2,2 | −1,9 | neuvedeno | Primární saldo (% HDP) | KP list. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 | KOM list. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | neuvedeno | KP leden 2006 | −0,3 | −0,2 | 0,3 | 0,6 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | KP list. 20062 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 | KOM list. 2006 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | neuvedeno | KP leden 20062 | −2,9 | −2,7 | −2,3 | −2,1 | neuvedeno | Strukturální saldo3 (% HDP) | KP list. 20064 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 | KOM list. 20065 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | neuvedeno | KP leden 2006 | −2,1 | −2,7 | −2,4 | −2,1 | neuvedeno | Hrubý státní dluh (% HDP) | KP list. 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 | KOM list. 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | neuvedeno | KP leden 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | neuvedeno | Pozn.: 1Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci fondových důchodových systémů, které je třeba zohlednit ve sdělení na jaře 2007. Saldo veřejných financí zahrnující tento dopad v souladu s aktualizovaným programem by bylo -4,3 % HDP v roce 2005, -3,9 % HDP v roce 2006, -3,4 % v roce 2007, -3,1 % v roce 2008 a -2,9 % v roce 2009, zatímco hrubý státní dluh by byl 47,3 % HDP v roce 2005, 48,9 % v roce 2006, 50,0 % v roce 2007, 50,3 % v roce 2008 a 50,2 % v roce 2009. 2 Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 4Program neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 4Prognóza útvarů Komise z listopadu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 6 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2005–2008 ve výši 4,1 %, 4,8 %, 4,4 % a 5,0 %. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004. [3] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006)816. [4] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [5] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [6] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [7] Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004. [8] Zejména nebyly poskytnuty údaje o zaměstnanosti vyjádřené počtem odpracovaných hodin a o produktivitě práce měřené podle počtu odpracovaných hodin nutného k vytvoření HDP. Chybí také příspěvky k potenciálnímu růstu.