EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.2.2021 COM(2021) 87 final 2021/0048(NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa {SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU ·Odůvodnění a cíle návrhu Horizont Evropa – nový rámcový program pro výzkum a inovace (2021–2027) – má zvýšit dopad výzkumu a inovací v EU kombinací společných investic evropských partnerství s dalšími finančními prostředky soukromého a veřejného sektoru v oblastech, v nichž mohou rozsah a množství zdrojů v oblasti výzkumu a inovací pomoci dosáhnout priorit programu EU Horizont Evropa, zejména jeho pilíře II – Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu. [V čl. 8 odst. 1 písm. c)] nařízení o programu Horizont Evropa je stanoveno, že se institucionalizovaná evropská partnerství na základě článků 185 a 187 SFEU „uplatní pouze v případě, že jiné části programu Horizont Evropa, včetně jiných forem evropských partnerství, by nedosáhly cílů, nebo by nevytvořily potřebné očekávané dopady, je-li to odůvodněno dlouhodobou perspektivou a vysokým stupněm integrace“. V nařízení o programu Horizont Evropa určili spolunormotvůrci rovněž osm prioritních oblastí pro možná institucionalizovaná evropská partnerství na základě článků 185 nebo 187 SFEU. Na tomto základě byl stanoven soubor dvanácti iniciativ jako kandidátů, jež budou předmětem koordinovaného posouzení dopadů. Tento návrh se týká devíti institucionalizovaných evropských partnerství na základě článku 187 SFEU a zřizuje jednotlivé společné podniky pro jejich provádění. Evropská komise mimoto přijala návrh na institucionalizované evropské partnerství pro vysoce výkonnou výpočetní techniku na základě článku 187 SFEU [COM(2020) 569 final] a má v úmyslu přijmout návrh týkající se evropského partnerství pro metrologii na základě článku 185 SFEU [přidat odkaz]. K původním kandidátům na institucionalizovaná evropská partnerství patřily také další dvě iniciativy – jedna, která se týká kooperativní, propojené a automatizované mobility, a druhá v oblasti inovativních malých a středních podniků. V rámci postupu posouzení dopadů se však dospělo k závěru, že by vhodnější byla jiná forma zásahu. · Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Jako součást víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021–2027 bude program Horizont Evropa více založen na dopadech se silným zaměřením na zajištění evropské přidané hodnoty. Bude také prováděn účinněji a účelněji, zejména zajištěním soudržnosti, koordinace a doplňkovosti v rámci programu Horizont Evropa, jakož i s jinými unijními, místními, regionálními, vnitrostátními a případně i mezinárodními iniciativami a s jejich souvisejícími zdroji financování. Program Horizont Evropa má reagovat na globální výzvy, jimž EU čelí a které vyžadují „zcela nový přístup k vývoji a zavádění nových technologií a inovativních řešení pro občany a planetu v měřítku a rychlostí, jichž nebylo nikdy předtím dosaženo, a k přizpůsobování našeho politického a hospodářského rámce k přeměně globálních hrozeb na nové příležitosti pro naši společnost a hospodářství, občany a podniky“. Ačkoli program Horizont Evropa pokračuje v úsilí o posílení vědeckých a technických základů EU a posílení konkurenceschopnosti, zaujímá k investicím EU do výzkumu a inovací strategičtější přístup založený na dopadech. Cíle programu Horizont Evropa proto vyzdvihují nutnost „plnit strategické priority Unie a přispět k dosažení cílů a politik EU, přispět k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje, a to dodržováním zásad Agendy 2030 a Pařížské dohody“. V rámci programu Horizont Evropa představují hlavní koncepci evropská partnerství. Doplňují stávající politický rámec řešením globálních výzev a priorit EU, jež vyžadují kritické množství a dlouhodobou vizi, kterou příslušná odvětví schválí a o niž se zasazují. Výzvy spojené se změnou klimatu a životního prostředí, dosažením vedoucího postavení Evropy v oblasti technologií a otevřené strategické autonomie a zajištěním udržitelného a inkluzivního oživení vyžadují nasměrování rozptýleného výzkumného a inovačního úsilí na společnou vizi ohledně nezbytného procesu transformace. Vytvářením partnerství veřejného a soukromého sektoru pomohou evropská partnerství urychlit nová řešení, zejména ta, která mohou snížit emise skleníkových plynů do roku 2030 v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu, a pomohou dosáhnout ekologické a digitální transformace. Umožní systematickou spolupráci s celou škálou zúčastněných stran a konečných uživatelů, včetně normalizačních organizací a mezinárodních partnerů, aby bylo zajištěno, že tato řešení budou využita a že nakonec bude možno dosáhnout ambiciózních cílů. Pomohou také posílit Evropský výzkumný prostor sladěním programů výzkumu a inovací, zlepšením dovedností a zvýšením absorpčních kapacit evropských podniků. Devět institucionalizovaných evropských partnerství založených na článku 187 SFEU je zcela v souladu s novým politickým přístupem programu Horizont Evropa k evropským partnerstvím, který je založen na dopadech. Tato partnerství jsou součástí portfolia 49 kandidátů na evropská partnerství, což zajistí soudržnou strukturu. V rámci strategického plánování bylo rozhodnuto, že institucionalizovaná evropská partnerství budou využita pro cíle a dopady, jichž by nemohly dosáhnout jiné formy evropských partnerství, a pro priority s dlouhodobou perspektivou a vysokým stupněm integrace. ·Soulad s ostatními politikami Unie Jako součást VFR na období 2021–2027 bude Horizont Evropa – nový rámcový program EU pro výzkum a inovace – hrát hlavní roli při řízení sociální, hospodářské a ekologické transformace, jež je nezbytná k naplnění politických priorit EU. V rámci strategického plánování programu Horizont Evropa byl vypracován první strategický plán na období 2021–2024. Klíčové strategické směry pro podporu výzkumu a inovací navržené společně zúčastněnými stranami jsou zcela v souladu s prioritami EU. Činnosti v rámci pilíře II programu Horizont Evropa „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ se proto zaměří na zvolená témata s velkým dopadem, která mohou významně přispět ke splnění politických priorit EU. Evropská partnerství jsou pevně zasazena do rámce a struktury programu Horizont Evropa, společenských výzev, které představují priority v oblasti výzkumu a inovací v rámci pilíře II programu Horizont Evropa. Budou hrát důležitou úlohu při dosahování strategických cílů Komise, zejména urychlování přechodu na zelenou, klimaticky neutrální a digitální Evropu při současném posílení odolnosti a konkurenceschopnosti evropského průmyslu. Příspěvek devíti institucionalizovaných evropských partnerství, jichž se návrh týká, k prioritám EU je následující: Evropské oběhové biohospodářství: Toto partnerství významně přispěje ke klimatickým cílům stanoveným do roku 2030, připraví půdu pro dosažení klimatické neutrality do roku 2050 a zvýší udržitelnost a oběhovost systémů výroby a spotřeby v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu. Cílem je rozvíjet a rozšířit udržitelné pořizování biomasy a její přeměnu na výrobky z biologických materiálů zaměřením se na vícestupňový proces biorafinace a uplatňováním koncepcí oběhového hospodářství, jako je využívání biologického odpadu ze zemědělství, průmyslu a komunálního sektoru. Má rovněž podpořit zavádění inovací založených na biotechnologiích na regionální úrovni s aktivním zapojením místních aktérů a za účelem oživení venkovských, pobřežních a okrajových regionů. Čisté letectví: Toto partnerství nasměruje letectví na cestu ke klimatické neutralitě, a to urychlením vývoje, integrace a validace především průlomových výzkumných a inovačních řešení, která lze zavést co nejdříve. Usiluje také o vývoj nové generace mimořádně výkonných nízkouhlíkových letadel s novými zdroji energie, motory a systémy, jež vyplynou z výzkumu a demonstrací na vysokých úrovních technologické připravenosti. Podpora výzkumu a inovací v oblasti letectví zvýší konkurenceschopnost a zaměstnanost v leteckém odvětví, což bude obzvláště důležité pro oživení. Některé cíle, jichž má být dosaženo do roku 2030: demonstrace průlomových technologických inovací týkajících se letadel, jež jsou schopny snížit čisté emise skleníkových plynů do roku 2030 nejméně o 55 % v porovnání s úrovněmi v roce 1990 a směřují k dosažení klimatické neutrality do roku 2050. Čistý vodík: Toto partnerství urychlí vývoj a zavádění evropského hodnotového řetězce pro technologie k produkci čistého vodíku a přispěje k udržitelnému, dekarbonizovanému a plně integrovanému energetickému systému a ke sdělení o „vodíkové strategii pro klimaticky neutrální Evropu“ (COM/2020/301). Důraz je kladen na výrobu, distribuci a skladování čistého vodíku a jeho dodávání do odvětví, kde je dekarbonizace náročná, jako je použití v těžkém průmyslu a těžké dopravě. Některé cíle do roku 2030: výroba čistého vodíku za cenu přibližně 1,5–3 EUR/kg, což bude vyžadovat dosažení cílů stanovených do roku 2030 s ohledem na zvýšení účinnosti a snížení kapitálových výdajů. Předpokládá to rovněž dostupnost elektřiny z obnovitelných zdrojů za příznivé ceny, jakož i možnost pronikání na hromadné trhy a rozsáhlé snížení distribučních nákladů na méně než 1 EUR/kg vodíku.

Evropské železnice: Toto partnerství urychlí rozvoj a zavádění inovativních technologií (zejména digitálních a automatizačních) k dosažení výrazné přeměny železničního systému a splnění cílů Zelené dohody pro Evropu, například přesun významné části ve výši 75 % vnitrozemské silniční nákladní dopravy na dopravu po železnici a vnitrozemských vodních cestách. Partnerství vyvine řešení, která jsou v rámci EU široce podporována, což povede k uvedení až 75 % na trh do roku 2030, zvýšení konkurenceschopnosti železnice a podpoře vedoucího postavení Evropy v oblasti železničních technologií. Partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních (EDCTP3) v oblasti globálního zdraví: Toto partnerství přinese nová řešení pro snížení zátěže spojené s infekčními onemocněními v subsaharské Africe a posílí výzkumné kapacity pro přípravu a reakci na nově se objevující infekční nemoci v subsaharské Africe a po celém světě. Do roku 2030 má dosáhnout udělení licence nejméně dvěma novým zdravotnickým technologiím pro boj proti infekčním onemocněním a podpořit nejméně 100 výzkumných ústavů ve 30 zemích s cílem umožnit účinnou a rychlou reakci výzkumu k vývoji zdravotnických technologií proti opakovaně se vyskytujícím epidemiím. Iniciativa pro inovativní zdravotnictví: Tato iniciativa pomůže vytvořit celounijní ekosystém výzkumu a inovací v oblasti zdraví, který usnadňuje převedení vědeckých poznatků na konkrétní inovace. Podpoří vývoj bezpečných, účinných, nákladově efektivních výrobků a služeb orientovaných na člověka, které se zaměřují na hlavní neuspokojené potřeby v oblasti veřejného zdraví a podporují meziodvětvové zdravotnické inovace pro celosvětově konkurenceschopné evropské zdravotnictví. Bude zahrnovat prevenci, diagnostiku, léčbu a zvládání nemocí. K některým z cílů do roku 2030 bude patřit zahájení nejméně 30 meziodvětvových projektů ve velkém měřítku, zaměření se na zdravotnické inovace, jakož i prokázání proveditelnosti integrace výrobků nebo služeb v oblasti zdravotní péče. Iniciativa přispěje k dosažení cílů evropského plánu boje proti rakovině, nové průmyslové strategie pro Evropu a Farmaceutické strategie pro Evropu. Klíčové digitální technologie: Klíčové digitální technologie zahrnují elektronické součásti, jejich návrh, výrobu a integraci do systémů a programového vybavení, které vymezuje způsob jejich fungování. Celkovým cílem tohoto partnerství je podpora digitální transformace všech hospodářských a sociálních odvětví, zajištění toho, aby transformace pracovala pro Evropu, a podpora Zelené dohody pro Evropu. Usiluje o to, aby vedoucí postavení EU v oblasti klíčových digitálních technologií do roku 2030 posílilo průmyslové bašty, využilo nově vznikající příležitosti k zajištění technologické suverenity a podpořilo konkurenceschopnost. Výzkum uspořádání letového provozu (ATM) jednotného evropského nebe: Iniciativa usiluje o digitální transformaci uspořádání letového provozu, zajištění toho, aby se evropský vzdušný prostor stal nejúčinnějším vzdušným prostorem šetrným k životnímu prostředí na světě a o podporu konkurenceschopnosti a oživení evropského leteckého odvětví po krizi COVID-19. K cílům patří: lepší propojení, integrace a automatizace vzduch/země, větší flexibilita a škálovatelnost uspořádání vzdušného prostoru a bezpečná integrace bezpilotních letadel. Do roku 2030 má poskytnout řešení stanovená v evropském hlavním plánu uspořádání letového provozu pro fázi D a úroveň technologické připravenosti 6. Inteligentní sítě a služby: Toto partnerství podpoří technologickou suverenitu s ohledem na inteligentní sítě a služby v souladu s novou průmyslovou strategií pro Evropu a souborem opatření pro kybernetickou bezpečnost sítí 5G. Cílem je pomoci vyřešit společenské výzvy a umožnit digitální a ekologickou transformaci. Co se týká krize COVID-19, podpoří technologie, které reagují jak na krizi v oblasti zdraví, tak i na hospodářské oživení. Partnerství umožní evropským aktérům vyvinout do roku 2030 technologické kapacity pro systémy 6G jakožto základ pro budoucí digitální služby. Napomůže rozvoji hlavních trhů pro infrastrukturu a služby 5G v Evropě koordinací zavádění sítí 5G prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA ·Právní základ Tyto návrhy na institucionalizovaná evropská partnerství se zakládají na článku 187 SFEU, podle něhož může EU zřizovat společné podniky nebo jiné struktury potřebné k účinnému uskutečnění výzkumných programů, programů technologického rozvoje a demonstrace. ·Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Podle SFEU představuje výzkum sdílenou pravomoc mezi EU a jejími členskými státy. V čl. 4 odst. 3 je upřesněno, že EU má pravomoc vyvíjet činnost v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a vesmíru, zejména vymezovat a provádět programy, avšak výkon této pravomoci nesmí členským státům bránit ve výkonu jejich pravomoci v téže oblasti. Navrhované iniciativy se zaměřují na oblasti, v nichž existuje prokazatelná přidaná hodnota jednání na úrovni EU z důvodu množství, rychlosti a rozsahu úsilí potřebného k tomu, aby EU splnila své dlouhodobé cíle stanovené ve Smlouvě a naplnila své strategické politické priority a závazky. Navrhované iniciativy by měly rovněž doplnit a posílit činnosti na vnitrostátní a nižší než vnitrostátní úrovni v téže oblasti. Jelikož se evropská partnerství zakládají na společném dlouhodobém strategickém programu výzkumu a inovací, jsou vhodná rovněž k řešení složitých přeshraničních výzev. Mohou se zabývat souborem systémových, tržních a transformačních selhání, což je předpokladem pro urychlení vývoje a šíření inovací. Soustředí se na: ·posílení spolupráce a výměny znalostí mezi klíčovými aktéry v evropském výzkumném a inovačním systému, včetně mezioborové a meziodvětvové spolupráce a lepší integrace hodnotových řetězců a ekosystémů, ·zajištění souladu a integrace evropských, vnitrostátních/regionálních a průmyslových výzkumných a inovačních strategií, programů a investic se schválenými směry, ·vytvoření kritického množství investic v oblasti společných priorit a zvýšení soukromých investic do výzkumu a inovací, ·snížení rizik a nejistot pro průmysl, jež souvisejí s investicemi do výzkumných a inovačních činností a nových technologií/řešení, a to sdílením rizik a zajištěním předvídatelnosti investic. Opatření na vnitrostátní úrovni nebo opatření samotného průmyslu nemohou dosáhnout množství, rychlosti a rozsahu podpory výzkumu a inovací, jež je zapotřebí k tomu, aby EU splnila své dlouhodobé cíle stanovené ve Smlouvě, naplnila své strategické politické priority (včetně klimatických a energetických cílů stanovených v Pařížské dohodě a Zelené dohodě pro Evropu) a přispěla k řešení globálních výzev a dosažení cílů udržitelného rozvoje. ·Proporcionalita Celkový přístup, který vedl k tomuto návrhu, je založen na zásadě proporcionality. Politický a právní kontext se od doby zřízení stávajících partnerství změnil. Nyní je věnována větší pozornost nutnosti racionalizovat klíčové politické priority EU a zajistit, aby měly měřitelný dopad. Vzhledem k nové situaci je důležité zvolit evropské partnerství pouze tehdy, existuje-li skutečná a prokazatelná přidaná hodnota. Každé institucionalizované evropské partnerství proto musí prokázat přidanou hodnotu – zejména že jeho cílů nemůže být účinněji dosaženo jednoduššími prostředky, včetně standardního přístupu založeného na tradičních výzvách v rámci programu Horizont Evropa nebo jednodušších forem partnerství, jako jsou „spoluprogramovaná partnerství“.

Proporcionalita potenciálních partnerství byla posouzena podle této dvoustupňové logiky: 1)odůvodnění využití přístupu založeného na partnerství v dané oblasti (včetně aspektů týkajících se adicionality, zaměřenosti a spojitosti se strategickými prioritami) namísto jiných forem zásahu, které jsou dostupné v rámci programu Horizont Evropa; 2)považuje-li se za vhodný přístup založený na partnerství, řídí se aspekty proporcionality posouzením toho, který typ partnerství (spoluprogramované, spolufinancované nebo institucionalizované partnerství) by byl při dosahování zamýšlených cílů nejúčinnější. ·Volba nástrojů Cílem tohoto návrhu je zřízení devíti společných podniků na základě článku 187 SFEU. U struktury tohoto druhu vyžaduje ustanovení čl. 188 odst. 1 SFEU přijetí nařízení Rady. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ ·Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Při vypracovávání programu Horizont Evropa byly důkladně uváženy závěry plynoucí z minulých hodnocení. Tato zjištění formovala také nový přístup k partnerstvím založený na dopadech a pomohla při praktickém uplatňování kritérií pro jejich výběr, provádění, sledování a postupné ukončování. Jak je uvedeno v příloze 5 posouzení dopadů programu Horizont Evropa, k oblastem možného zlepšení patřilo tyto: ·Průběžné hodnocení programu Horizont 2020 dospělo k závěru, že celková struktura partnerství je příliš složitá a roztříštěná. Zatímco celkový počet výzkumných a inovačních partnerství v rámci programu Horizont 2020 činí přibližně 100, představují v průměru přibližně 25 % dostupného rozpočtu programu Horizont 2020, přičemž na partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) připadá přibližně 17,5 % rozpočtu programu Horizont 2020. Průběžné hodnocení zjistilo potřebu racionalizovat celkovou strukturu evropských výzkumných a inovačních partnerství, zvýšit otevřenost a transparentnost partnerství a spojit je s budoucími strategickými prioritami EU v oblasti výzkumu a inovací a účely programu Horizont Evropa. ·Hodnocení podle článku 187 ukázalo, že činnosti PPP je třeba sladit s politikami EU a s vnitrostátními a regionálními politikami. Doporučilo revizi klíčových ukazatelů výkonnosti, jakož i začlenění širší škály zúčastněných stran do struktur řízení nebo do předložených návrhů. Vyzdvihlo také nutnost zlepšit a posílit zejména komunikaci, aby bylo zajištěno účinné šíření výsledků projektů. Co se týká jednotlivých iniciativ, tematické části každého posouzení dopadů připojeného k tomuto návrhu vysvětlují, jak byly uplatněny také poznatky z minulých hodnocení, a to pozitivní i negativní. ·Konzultace se zúčastněnými stranami Tento návrh a připojená posouzení dopadů byla předmětem rozsáhlé konzultace se zúčastněnými stranami, a to jak během přípravy návrhu programu Horizont Evropa, tak i posléze s ohledem na všechny kandidáty na evropská partnerství: –členské státy byly konzultovány prostřednictvím „stínové strategické konfigurace“ programového výboru Horizont Evropa, –ve dnech 11. září až 6. listopadu 2019 se uskutečnila otevřená veřejná konzultace pro kandidáty na institucionalizovaná partnerství na základě článků 185 a 187 SFEU, která přinesla více než 1 600 odpovědí, –proběhly cílené konzultace k přípravě posouzení dopadů dvanácti kandidátů na institucionalizovaná partnerství. U každého kandidáta vedl externí poradce pohovor s reprezentativním vzorkem zúčastněných stran, aby si vyžádal jejich stanovisko ohledně potřeby a přidané hodnoty opatření EU. Zjištění plynoucí ze všech konzultací se zúčastněnými stranami byla začleněna do jednotlivých posouzení dopadů připojených k navrhovaným partnerstvím a pomohla určit upřednostňovaný způsob provedení. ·Sběr a využití výsledků odborných konzultací Za účelem přípravy posouzení dopadů pro tento návrh požádala Komise externího dodavatele o provedení studie týkající se kandidátů na institucionalizovaná partnerství a vypracování společné metodiky pro posouzení účinnosti, účelnosti a soudržnosti iniciativ a přidané hodnoty ze zapojení Unie k zajištění srovnatelnosti. Externí studie je veřejně přístupná na stránkách EU Bookshop a odkazuje se na ni v posouzení dopadů každé iniciativy. Komise využila důkazy shromážděné pro účely studie, zejména stanoviska zúčastněných stran, výsledky hodnocení ex post, určení problémů, jež je třeba řešit, a očekávané dopady jednotlivých možností politiky, provedla však také vlastní analýzu těchto informací na základě nedávných změn politiky a dodatečných důkazů, které byly zpřístupněny po dokončení studie. ·Posouzení dopadů

Jakmile byli určeni kandidáti na institucionalizovaná evropská partnerství, byl zahájen proces posouzení dopadů s cílem zvolit nejvhodnější způsob provedení každé iniciativy, a to z těchto možností politiky: Možnost 0 – základní možnost – tradiční výzvy na základě rámcového programu Možnost 1 – spoluprogramované evropské partnerství Možnost 2 – spolufinancované evropské partnerství Možnost 3 – institucionalizované partnerství ·Dílčí možnost 3a – institucionalizované partnerství na základě článku 185 SFEU ·Dílčí možnost 3b – institucionalizované partnerství na základě článku 187 SFEU Srovnávací posouzení kladů každé možnosti zahrnovalo analýzu relevance zásahu, jeho přiměřenost a účinnost při dosahování zamýšlených cílů. To vedlo k navržení individuálního přístupu u každého kandidáta, jenž sahal od administrativně jednodušších forem spolupráce až po institucionalizované formy v závislosti na zamýšlených cílech politiky, konkrétních výzvách a požadovaném výsledku stanoveném u každého kandidáta. Jednotlivá posouzení dopadů byla v období od března do června 2020 předložena Výboru pro kontrolu regulace na třech samostatných slyšeních. Dvě posouzení dopadů získala kladné stanovisko při prvním čtení, šest obdrželo kladné stanovisko s výhradami a u čtyř posouzení bylo vydáno záporné stanovisko a musela být výboru předložena znovu. Hlavní kritika v případech, kdy bylo vydáno záporné stanovisko, se týkala těchto záležitostí: rozsah navrhované iniciativy, potřeba objasnění problémů a cílů, jež by navrhovaná iniciativa mohla účinně řešit v příštím rámcovém programu, dopad ukončení dříve existující iniciativy (bylo-li to vhodné) a v některých případech rozdíl mezi upřednostňovanou možností a ostatními alternativami. Čtyři posouzení dopadů se záporným stanoviskem při prvním čtení byla předložena znovu. Tři z nich obdržela kladné stanovisko s výhradami a čtvrté kladné stanovisko. ·Účelnost právních předpisů a zjednodušení Navrhované iniciativy reagují na potřebu zjednodušit přístup k partnerstvím, jak je uvedeno v návrhu programu Horizont Evropa. Tuto potřebu potvrdily Parlament a Rada. Bylo proto dohodnuto, že program Horizont Evropa podpoří tři typy partnerství: spolufinancované, spoluprogramované a institucionalizované (na základě článku 187 nebo 185 SFEU a znalostních a inovačních společenství EIT). To je v souladu s podstatou Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT). Posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu hodnotí všechny iniciativy samostatně, zaujímá však také průřezový přístup a určuje způsoby zvýšení účinnosti a soudržnosti, maximalizuje tudíž dopad každého partnerství. Určuje společné prvky, které všem iniciativám pomohou splnit jejich cíle, přičemž jsou současně sníženy náklady, například úpravou systémů řízení k zajištění soudržnosti s ostatními iniciativami. Tento přístup je zcela v souladu s rámcem pro zlepšování právní úpravy a úsilím o zjednodušení. Jednotný základní právní akt přispívá k cíli spočívajícímu v racionalizaci struktury financování výzkumu a inovací v EU a ke strategickému přístupu k evropským partnerstvím založenému na dopadech. Nařízení o programu Horizont Evropa obsahuje řadu společných požadavků na zřízení a provádění evropských partnerství. Přijetím modulárního přístupu jednotný základní právní akt umožňuje, aby byla společná ustanovení pro všechny společné podniky přeložena jednotně (v části první), a současně je poskytnuta dostatečná flexibilita k zohlednění zvláštních potřeb každého z nich (v části druhé). ·Základní práva Toto nařízení dodržuje základní práva stanovená v Listině základních práv Evropské unie. Většina navrhovaných iniciativ nemá přímý dopad na základní práva. Existuje-li tento dopad, je v oddíle 6 každého posouzení dopadů obsaženo zvláštní hodnocení. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Maximální finanční příspěvek Unie na společné podniky činí 9 600 milionů EUR, včetně příspěvků zemí ESVO, a je hrazen z prostředků v souhrnném rozpočtu Unie přidělených na zvláštní program, kterým se provádí rámcový program Horizont Evropa. Tento příspěvek bude poskytnut z pilíře II „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“. Finanční prostředky poskytnuté Unií k uhrazení provozních nákladů budou přinejmenším vyrovnány příspěvky od jiných členů než Unie. Administrativní náklady společných podniků nepřesáhnou za dobu trvání společných podniků částku ve výši 501,174 milionu EUR. Tyto náklady budou hrazeny z finančních příspěvků Unie a jiných členů než Unie.

5.OSTATNÍ PRVKY ·Plány provádění a způsoby sledování, hodnocení a podávání zpráv Partnerství budou sledována a vyhodnocena podle článků 45 a 47 a přílohy III nařízení o programu Horizont Evropa. Průběžné hodnocení a hodnocení ex post podpoří externí dodavatelé a výsledky budou využity při celkových hodnoceních programu Horizont Evropa. V souladu s kritérii stanovenými pro evropská partnerství se v rámci hodnocení posoudí nejúčinnější způsob politického zásahu u budoucích akcí, jakož i možné obnovení partnerství v rámci celkové struktury evropských partnerství. Nedojde-li k obnovení, budou vypracována vhodná opatření k zajištění postupného ukončování financování z rámcového programu podle podmínek a lhůt dohodnutých s partnery partnerství. ·Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Institucionalizovaná evropská partnerství mají zvýšit soudržnost a maximalizovat dopad v měnícím se výzkumném a inovačním prostředí. Navrhované nařízení Rady sestává ze tří částí: ·Část první obsahuje společná ustanovení pro všechny společné podniky za účelem zefektivnění a harmonizace právních mezních podmínek a zajištění modulárního přístupu, na němž mohou jednotlivé společné podniky založit svou operační strukturu. ·Část druhá obsahuje zvláštní ustanovení týkající se jednotlivých podniků, která poskytují nezbytnou flexibilitu, aby se zohlednily provozní a politické potřeby. ·Část třetí obsahuje závěrečná ustanovení vztahující se na všechny společné podniky. ·Článek 4: cíle a zásady společných podniků jsou pevně zasazeny do cílů a struktury programu Horizont Evropa a jsou úzce spojeny s dosažením politických cílů EU. Soubor společných cílů byl stanoven na základě koordinovaného posouzení dopadů. ·Článek 5: operativní cíle a úkoly – tato ustanovení odrážejí požadavky a kritéria pro provádění evropských partnerství, včetně nutnosti zajistit systémový přístup při dosahování cílů, přístup k výsledkům, sledování pokroku při plnění politických cílů, prosazování inkluzivnosti s ohledem na zúčastněné strany a zapojení malých a středních podniků. ·Článek 7: stanoví společný postup při výběru nových členů, čímž zajišťuje transparentnost a otevřenost v rámci iniciativy v souladu s nařízením o programu Horizont Evropa. ·Článek 11: stanoví rámec k zajištění příspěvků partnerů během celé doby trvání iniciativy a rozdělení nákladů mezi EU a jiné partnery než Unie, což je základní podmínkou přístupu k partnerství. Tento článek stanoví, že se příspěvky a závazky musí zvýšit kvalitativně i kvantitativně v souladu s nařízením o programu Horizont Evropa. Zavádí systémový přístup k příspěvkům partnerů z příslušných odvětví v rámci všech iniciativ podle článku 187 SFEU, který je odpovědný, podporuje otevřenost iniciativ a je soudržný, transparentní a spravedlivý, přičemž současně zajišťuje atraktivitu iniciativy pro nové členy. ·Postupné ukončování: ustanovení jsou úzce spojena s dosažením specifických cílů. V čl. 16 odst. 2 písm. y) se vyžaduje, aby správní rada stanovila realistický plán pro pokračování iniciativy mimo rámec institucionalizovaného partnerství, a to do konce roku 2022, kdy se použije při průběžném hodnocení programu Horizont Evropa. To by mělo zajistit, aby činnosti v oblasti šíření výsledků pokračovaly i poté, co účast Unie skončila, a aby byly vytvořeny vazby s průmyslovou politikou a ostatními politikami za účelem přechodu iniciativy od výzkumu a inovací k zavádění. ·Ustanovení týkající se řízení: harmonizují fungování jednotlivých orgánů ve společných podnicích. Každý společný podnik podporují poradní skupiny za účelem získání vědeckého a odborného poradenství, konzultací se zúčastněnými stranami a zapojení členských států (pokud nejsou partnery). Společné podniky však mohou postupovat pružně a využít stávající konfigurace poradní funkce nebo zavést konfiguraci, která slouží lépe než jiné. ·Soudržnost a synergie (články 5, 16, 18, 24): nařízení o programu Horizont Evropa stanoví „koordinaci a/nebo společné činnosti s dalšími příslušnými iniciativami v oblasti výzkumu a inovací s cílem zaručit optimální úroveň propojení a zajistit účinné synergie“. V souladu s tím část první stanoví, jak mají společné podniky podle očekávání spolupracovat s ostatními partnerstvími a spolupůsobit s širším ekosystémem, zejména co se týká jejich úkolů a úkolů správní rady, úlohy skupiny zástupců států a podávání zpráv prostřednictvím výroční zprávy o činnosti. Část druhá uvádí některá prioritní evropská partnerství, s nimiž mají jednotlivé společné podniky podle očekávání navázat formální a pravidelnou spolupráci. 2021/0048 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a čl. 188 první pododstavec této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, vzhledem k těmto důvodům: (1)K dosažení co největšího možného dopadu financování z prostředků Unie a co nejúčinnějšího přispění k politickým cílům Unie stanovilo nařízení Evropského parlamentu a Rady [XXXX] (dále jen „nařízení o programu Horizont Evropa“)] politický a právní rámec pro evropská partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Evropská partnerství jsou hlavním prvkem politického přístupu v rámci programu Horizont Evropa. Mají splnit priority Unie, na něž se zaměřuje program Horizont Evropa, a zajistit jednoznačný dopad pro EU a její občany, jehož může Unie dosáhnout účinněji v partnerství, prostřednictvím strategické vize, kterou partneři sdílejí a o niž se zasazují, než samostatně. (2)Evropská partnerství v rámci pilíře programu Horizont Evropa „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ hrají důležitou úlohu zejména při dosahování strategických cílů, jako je urychlení transformace směřující k plnění cílů udržitelného rozvoje a zelené a digitální Evropy, a měla by přispět k oživení po nebývalé krizi spojené s onemocněním COVID-19. Evropská partnerství se zabývají složitými přeshraničními výzvami, které vyžadují integrovaný přístup. Umožňují řešit transformační, systémová a tržní selhání popsaná v posouzeních dopadů připojených k tomuto nařízení, a to spojením široké škály účastníků ze všech hodnotových řetězců a ekosystémů za účelem práce na společné vizi a její přeměně na konkrétní plány a koordinované provádění činností. Umožňují také soustředit úsilí a zdroje na společné priority k řešení složitých výzev. (3)K naplnění priorit a dosažení dopadu by se měla evropská partnerství rozvíjet se širokým zapojením příslušných zúčastněných stran z celé Evropy, včetně průmyslu, výzkumných organizací, subjektů pověřených výkonem veřejné služby na místní, regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni a organizací občanské společnosti, jako jsou nadace, které podporují a/nebo provádějí výzkum a inovace. Měla by být také jedním z opatření k posílení spolupráce mezi partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru na mezinárodní úrovni, včetně spojení programů výzkumu a inovací a přeshraničních investic v oblasti výzkumu a inovací, přinášející vzájemný prospěch občanům i podnikům a současně zajistit, aby Unie mohla hájit své zájmy ve strategických oblastech. (4)Průběžné hodnocení programu Horizont 2020 odhalilo, že postupem času byl zaveden značný soubor nástrojů a iniciativ týkajících se partnerství se sedmi formami provádění a téměř 120 iniciativami v oblasti partnerství prováděnými v rámci programu Horizont 2020. Kromě složitosti způsobené rozšířením nástrojů a iniciativ se při hodnocení zjistilo, že jejich schopnost přispět k souvisejícím politikám na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni není celkově dostatečná navzdory skutečnosti, že při naplňování svých cílů přinášejí řadu pozitivních dopadů, například stanovením dlouhodobých programů, strukturováním spolupráce v oblasti výzkumu a inovací mezi jinak rozptýlenými aktéry a zvýšením dalších investic. V posouzení dopadů programu Horizont Evropa je proto zjištěna potřeba zabývat se strukturou financování výzkumu a inovací ze strany Unie a racionalizovat ji, zejména s ohledem na partnerství, jakož i přeorientovat partnerství více na dopady a plnění priorit Unie. (5)Aby se odstranily tyto problémy a aby se dosáhlo vyšších ambicí s ohledem na evropské investice, měl by program Horizont Evropa navrhnout významné zjednodušení a reformu politiky Komise týkající se výzkumných a inovačních partnerství. K zohlednění systémové povahy se zaměřením na přispění k celounijní „transformaci“ vedoucí k plnění udržitelných cílů by měl program Horizont Evropa zajistit účinnější využívání těchto partnerství se strategičtějším a soudržnějším přístupem zaměřeným na dopady. (6)Nařízení (EU) 2020/852 zřizuje obecný rámec vymezující, zda se určitá hospodářská činnost považuje za environmentálně udržitelnou za účelem stanovení udržitelných investic. Vytváří společný referenční rámec, který mohou investoři, banky, průmysl a výzkumní pracovníci použít při investování do projektů a hospodářských činností, které mají značný pozitivní dopad na klima a životní prostředí a významně je nepoškozují. Jedná se o vodítko pro zelené investice v Unii. (7)Je-li to relevantní, měla by partnerství uvážit technická screeningová kritéria uvedená v článku 3 a zásadu „významně nepoškozovat“ podle článku 17 nařízení (EU) 2020/852 jako nástroj ke zlepšení připravenosti jejich projektů a přístupu k ekologickému financování, které bude zásadní pro uvedení na trh a širší zavádění inovativních technologií a řešení, jež poskytnou. Technická screeningová kritéria jsou založena na vědeckých poznatcích. Výzkum a inovace prováděné partnerstvími by měly hrát důležitou úlohu při napomáhání hospodářským subjektům, aby dosáhly standardů a prahových hodnot stanovených v nařízení nebo je překročily, a při aktualizaci technických screeningových kritérií a zajišťování souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu. (8)Na základě nařízení o programu Horizont Evropa by mělo být možné zřizování evropských partnerství ve třech různých formách, a to „spolufinancovaná“, „spoluprogramovaná“ a „institucionalizovaná“ partnerství. Zřizování institucionalizovaných partnerství by mělo zahrnovat nové právní předpisy Unie a zavedení zvláštních prováděcích struktur podle článku 185 nebo článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). (9)Nařízení o programu Horizont Evropa stanoví osm prioritních oblastí, v nichž lze navrhovat institucionalizovaná partnerství. V rámci těchto prioritních oblastí byla předložena řada iniciativ týkajících se institucionalizovaných partnerství a toto nařízení se týká devíti z nich. (10)Výzkumné a inovační činnosti prováděné společnými podniky by měly být financovány z programu Horizont Evropa. K dosažení maximálního dopadu by měly společné podniky rozvíjet úzké synergie s ostatními programy a finančními nástroji Unie, zejména těmi, které podporují zavádění inovativních řešení, vzdělávání a regionální rozvoj, za účelem zvýšení hospodářské a sociální soudržnosti a snížení nerovnováhy. (11)Nový politický přístup k evropským partnerstvím, a zejména institucionalizovaným evropským partnerstvím, vyžaduje nový způsob stanovení právního rámce, podle něhož budou působit. I když se zřizování společných podniků na základě článku 187 SFEU pro účely programu Horizont 2020 ukázalo jako účinné, co se týká provádění, je třeba zvýšit úsilí v této oblasti. Toto nařízení proto usiluje o zvýšení soudržnosti, účelnosti, účinnosti a zaměření se na dopady při provádění převedením ustanovení o programu Horizont Evropa a zkušeností získaných při provádění programu Horizont 2020 do společných ustanovení pro všechny společné podniky, a to harmonizovaným způsobem. Má usnadnit navazování spolupráce a synergií mezi evropskými partnerstvími a tak plně využívat jejich propojení na organizační úrovni. Společné podniky by měly vyhledávat příležitosti k zapojení zástupců jiných evropských programů do diskusí během navrhování svých pracovních programů, určit oblasti, v nichž by doplňkové nebo společné činnosti účinněji a účelněji řešily výzvy, zabránit překrývání, sladit načasování svých činností a zajistit přístup k výsledkům a jiné příslušné způsoby výměny poznatků. (12)Po určení vzájemných synergií by společné podniky měly usilovat o určení podílů rozpočtu, které by měly být použity na doplňkové nebo společné činnosti společných podniků. Toto nařízení mimoto usiluje o dosažení vyšší účelnosti a lepší harmonizace pravidel prostřednictvím prohloubené operativní spolupráce a posouzením úspor z rozsahu, včetně zřízení společného podpůrného útvaru, jenž by měl společným podnikům poskytovat horizontální podpůrné funkce. Společný podpůrný útvar by měl usnadnit dosažení většího dopadu a harmonizace ve společných bodech, přičemž je zachována určitá míra flexibility k uspokojení zvláštních potřeb každého společného podniku. Struktura by měla být zavedena s využitím dohod o úrovni služeb, jež společné podniky uzavřou společně. Funkce společného podpůrného útvaru by měly zahrnovat funkce v oblasti koordinace a administrativní podpory v oblastech, v nichž se jeho prověřování ukázalo jako účinné a nákladově efektivní, a měly by zohledňovat soulad s požadavkem na odpovědnost každé jednotlivé schvalující osoby. Právní struktura by měla být navržena tak, aby co nejlépe sloužila společným potřebám společných podniků, aby byla zajištěna jejich úzká spolupráce a byly přezkoumány všechny možné synergie mezi evropskými partnerstvími, a v důsledku toho mezi různými částmi programu Horizont Evropa, jakož i mezi ostatními programy řízenými společnými podniky. (13)Posouzení dopadů týkající se jednotlivých společných podniků zřízených tímto nařízením poskytují důkazy, které odůvodňují provádění partnerství v souladu s nařízením o programu Horizont Evropa pouze v případě, že by ostatní části programu Horizont Evropa, včetně jiných forem evropských partnerství, nedosáhly cílů nebo by nevytvořily potřebné očekávané dopady, je-li to odůvodněno dlouhodobou perspektivou a vysokým stupněm integrace. (14)Program Horizont Evropa zavádí strategičtější a soudržnější přístup k evropským partnerstvím, jenž je zároveň založený na dopadech, a to v návaznosti na poznatky získané při průběžném hodnocení programu Horizont 2020. V souladu s novým cílem usiluje toto nařízení o účinnější využívání institucionalizovaných evropských partnerství, zejména zaměřením se na jednoznačné cíle, výsledky a dopady, jichž lze dosáhnout do roku 2030, a zajištěním jasného přispění k souvisejícím politickým prioritám a politikám Unie. Úzká spolupráce a synergie s ostatními příslušnými iniciativami na úrovni Unie a na vnitrostátní a regionální úrovni, zejména s ostatními evropskými partnerstvími, má zásadní význam při dosahování většího dopadu a zajištění využití výsledků. Při posuzování celkového dopadu je třeba vzít v úvahu širší investice mimo příspěvky partnerů podnícené společnými podniky, které přispějí k dosažení jejich cílů. (15)Toto nařízení se zakládá na zásadách a kritériích stanovených v nařízení o programu Horizont Evropa, včetně otevřenosti a transparentnosti, silného aktivačního účinku a dlouhodobých závazků všech zúčastněných stran. Jedním z cílů tohoto nařízení je zajistit otevřenost iniciativ pro široké spektrum subjektů, včetně nových účastníků. Partnerství by měla být otevřená jakémukoli subjektu, který je ochoten a schopen usilovat o společný cíl, a prosazovat široké a aktivní zapojení zúčastněných stran do svých činností, členství a řízení a zajistit, aby výsledky přinesly prospěch všem Evropanům, zejména prostřednictvím rozsáhlého šíření výsledků a činností před zavedením v celé Unii.

(16)U činností souvisejících se strategickými prostředky, zájmy, autonomií nebo bezpečností Unie by se na pracovní programy společných podniků měla vztahovat opatření stanovená v [článku 16] nařízení o programu Horizont Evropa. (17)[Příloha III] nařízení o programu Horizont Evropa vyžaduje, aby finanční a/nebo věcné příspěvky jiných partnerů než Unie činily nejméně 50 % a mohou dosáhnout až 75 % celkových rozpočtových závazků evropského partnerství. Toto nařízení by proto mělo stanovit požadovaný příspěvek členů společných podniků ve stejné výši, jako je příspěvek Unie, nebo vyšší. Unie by měla mít možnost svůj příspěvek snížit, pokud jiní členové než Unie své závazky nesplní. (18)V souladu s cíli stanovenými v nařízení o programu Horizont Evropa je jedním z předpokladů zřízení institucionalizovaných partnerství zajištění příspěvků partnera po celou dobu trvání iniciativ. V této souvislosti by soukromí partneři měli značnou část svých příspěvků poskytnout ve formě věcných příspěvků na provozní náklady společného podniku. Společné podniky by měly mít možnost vyžádat si opatření k usnadnění těchto příspěvků prostřednictvím svých pracovních programů, zejména snížením míry financování. Tato opatření by měla vycházet ze zvláštních potřeb společného podniku a souvisejících činností. V odůvodněných případech by mělo být možné zavést dodatečné podmínky, které vyžadují účast člena společného podniku nebo jeho členských či přidružených subjektů zaměřující se na činnosti, v nichž mohou hrát partneři společného podniku z příslušných odvětví klíčovou roli, jako jsou rozsáhlé demonstrační projekty a stěžejní projekty, a přispět více prostřednictvím nižší míry financování. Výkonný ředitel by měl sledovat míru účasti členů za účelem zmocnění správní rady k přijetí vhodných opatření zajišťujících rovnováhu mezi závazky partnerů a otevřeností. V řádně odůvodněných případech lze za způsobilé náklady v souladu s platným právním rámcem považovat kapitálové výdaje například na rozsáhlé demonstrační projekty nebo stěžejní projekty. (19)Podle zásady spravedlivého rozdělení příspěvků mezi členy společných podniků by finanční příspěvky na administrativní náklady společných podniků měly být mezi Unii a jiné členy než Unie rozděleny rovným dílem. Odchylky od této zásady by se měly uvážit pouze ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, například tehdy, pokud by velikost nebo členská struktura jiných členů společného podniku než Unie vedla k příspěvkům členského nebo přidruženého subjektu, zejména malých a středních podniků, na tak vysoké úrovni, že by to vážně ohrozilo jejich motivaci stát se či zůstat členským nebo přidruženým subjektem člena společného podniku. V těchto případech by měl minimální procentní podíl ročního finančního příspěvku na administrativní náklady společného podniku poskytovaného jinými členy než Unie činit 20 % celkových ročních administrativních nákladů a příspěvky malých a středních podniků by měly být podstatně nižší než příspěvky větších členských nebo přidružených subjektů. Jakmile bylo z hlediska členství dosaženo kritického množství, jež umožňuje příspěvek vyšší než 20 % celkových ročních administrativních nákladů, měly by roční příspěvky členského nebo přidruženého subjektu zůstat zachovány nebo se zvýšit za účelem postupného navyšování podílu jiných členů než Unie na celkovém příspěvku na roční administrativní náklady společného podniku. Jiní členové společného podniku než Unie by měli usilovat o zvýšení počtu členských nebo přidružených subjektů, aby se jejich příspěvek zvýšil na 50 % administrativních nákladů společného podniku během jeho doby trvání. (20)Nařízení o programu Horizont Evropa vyžaduje, aby partneři prokázali svůj dlouhodobý závazek, včetně minimálního podílu veřejných a/nebo soukromých investic. Je proto nezbytné, aby Unie v tomto nařízení určila zakládající členy usazené v členských státech, zemích přidružených k programu Horizont Evropa nebo mezinárodních organizacích. Je-li to však nezbytné, mělo by být možné členskou základnu společných podniků po jejich zřízení rozšířit o přidružené členy vybrané na základě otevřených a transparentních řízení, a to zejména s ohledem na nový technologický vývoj nebo přidružení dalších zemí k programu Horizont Evropa. Právní subjekty, které mají zájem podporovat cíle společného podniku ve specifických oblastech výzkumu, aniž by se staly členy, by měly mít rovněž možnost stát se přispívajícími partnery těchto společných podniků. (21)Zřízení společného podniku zajišťuje pro členy vzájemně prospěšné partnerství veřejného a soukromého sektoru, zejména podporou jistoty ohledně významných rozpočtových přídělů pro příslušná odvětví po dobu sedmi let. Být zakládajícím členem nebo přidruženým členem či jedním z jeho členských nebo přidružených subjektů umožňuje získat vliv, a to přímo nebo prostřednictvím zástupců odvětví, ve správní radě společného podniku. Správní rada je rozhodovacím orgánem společného podniku, který rozhoduje o dlouhodobém strategickém směřování partnerství a o jeho každoročních prioritách. Zakládající členové a přidružení členové zastupující případně své členské subjekty by proto měli mít možnost přispět ke stanovování programu a priorit společného podniku přijetím a případně úpravou strategického programu výzkumu a inovací, jakož i přijetím ročního pracovního programu, včetně obsahu výzev k podávání návrhů, použitelné míry financování u jednotlivých témat výzvy a souvisejících pravidel pro postupy podávání, hodnocení, výběru, zadávání a přezkumu. (22)Je vhodné, aby se jiní členové než Unie zavázali k provádění tohoto nařízení prostřednictvím písemného závazku. Tyto písemné závazky by měly být právně závazné po celou dobu trvání iniciativy a společný podnik a Komise by je měly podrobně sledovat. Společný podnik by měl vytvořit právní a organizační prostředí, které členům umožňuje plnit jejich závazky, přičemž je současně zajištěna trvalá otevřenost iniciativy a transparentnost během jejího provádění, zejména co se týká stanovování priorit a účasti ve výzvách k podávání návrhů. (23)Základem rámcového programu Horizont Evropa je další zjednodušení. V této souvislosti by měl existovat zjednodušený mechanismus podávání zpráv pro partnery, kteří již nemusí podávat zprávy o nezpůsobilých nákladech. Věcné příspěvky na provozní činnost by se měly započítávat pouze na základě způsobilých nákladů. To umožňuje automatický výpočet věcných příspěvků na provozní činnost prostřednictvím nástrojů IT programu Horizont Evropa, snižuje administrativní zátěž uloženou partnerům a zvyšuje účinnost mechanismu podávání zpráv o příspěvcích. Společný podnik by měl věcné příspěvky na provozní činnost podrobně sledovat a výkonný ředitel správní rady by měl vypracovávat pravidelné zprávy, aby se zjistilo, zda je pokrok při dosahování cílů týkajících se věcných příspěvků dostatečně uspokojivý. Správní rada by měla posoudit jak vynaložené úsilí, tak i výsledky členů přispívající k provozní činnosti, jakož i jiné faktory, jako je míra zapojení malých a středních podniků a atraktivita iniciativy pro nové účastníky. V případě potřeby je nutno přijmout vhodná nápravná opatření s ohledem na zásady otevřenosti a transparentnosti. (24)Společné podniky by měly poskytovat jiným členům než Unie systematické příležitosti a pobídky ke spojování jejich výzkumných a inovačních činností s činnostmi společného podniku. Dodatečné činnosti by neměly obdržet finanční podporu ze strany společného podniku. Lze je však započítat jako věcné příspěvky členů, pokud přispívají k cílům společného podniku a přímo souvisejí s jeho činností. Tuto spojitost lze zjistit prostřednictvím využití výsledků nepřímých akcí financovaných společným podnikem nebo předchozími iniciativami nebo prokázáním významné přidané hodnoty Unie. Toto nařízení by mělo obsahovat specifičtější ustanovení týkající se rozsahu dodatečných činností každého společného podniku, je-li to nezbytné k dosažení požadovaného zaměření a dopadu. Správní rada společného podniku by měla dále rozhodnout o tom, zda je při oceňování příspěvků nutné použití zjednodušených metod, jako jsou jednorázové částky nebo jednotkové náklady, aby bylo dosaženo zjednodušení, nákladové efektivnosti a náležité ochrany důvěrných obchodních údajů. (25)Řízení společných podniků by mělo zajistit, aby byly jejich rozhodovací procesy vhodné pro vyrovnání se s rychle se měnícím socioekonomickým a technologickým prostředím a globálními výzvami. Společné podniky by měly odborné znalosti, doporučení a podporu všech příslušných zúčastněných stran využívat k účinnému plnění svých úkolů a zajištění synergií na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni. Společné podniky by proto měly být zmocněny k zřizování poradních orgánů s cílem poskytovat odborné poradenství a provádět jakékoli jiné úkoly poradní povahy, které jsou nezbytné k dosažení cílů společných podniků. Při zřizování poradních orgánů by měly společné podniky zajistit vyvážené zastoupení odborníků v rámci rozsahu činností společného podniku, včetně dodržení vyváženého zastoupení žen a mužů. Poradenství poskytované těmito orgány by mělo zahrnovat vědecká hlediska, jakož i hlediska vnitrostátních a regionálních orgánů a jiných zúčastněných stran společných podniků. (26)Společné podniky by měly mít možnost zřídit poradní orgán s vědeckou poradní funkcí. Tento orgán nebo jeho členové by měli být s to poskytovat příslušnému společnému podniku nezávislé vědecké poradenství a podporu. Vědecké poradenství by se mělo týkat zejména ročních pracovních plánů, dodatečných činností, jakož i v případě potřeby jakýchkoli jiných aspektů úkolů společných podniků. (27)Společné podniky by měly zajistit, aby byly členské státy dostatečně informovány o činnostech společných podniků, mohly poskytovat včas informace o činnostech provedených v členských státech a měly možnost přispět k přípravným a rozhodovacím procesům. Tento dialog s členskými státy je obzvláště důležitý v souvislosti se synergiemi a potřebou zajistit soulad úsilí a činností na vnitrostátní a regionální úrovni, na úrovni Unie a na evropské úrovni pro vytvoření většího dopadu. Společné podniky bez přímé či nepřímé účasti členských států jako partnerů by měly zřídit skupinu zástupců států za účelem sladění činností společných podniků s politikami a opatřeními prováděnými na vnitrostátní a regionální úrovni. (28)Aby bylo zajištěno, že společné podniky si jsou vědomy stanovisek a názorů zúčastněných stran z celého hodnotového řetězce v příslušných oblastech, měly by mít možnost zřizovat příslušné poradní skupiny zúčastněných stran, které budou podle potřeby každého společného podniku konzultovány ohledně horizontálních záležitostí nebo konkrétních otázek. Tyto skupiny by měly být otevřeny všem zúčastněným stranám z veřejného a soukromého sektoru, včetně organizovaných zájmových skupin a mezinárodních zájmových skupin z členských států, přidružených zemí, jakož i z ostatních zemí, které působí v oblasti společného podniku. (29)Společné podniky by měly fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měly svým příslušným orgánům poskytovat včas všechny příslušné informace a propagovat své činnosti, včetně činností k informování širší veřejnosti a šíření výsledků. (30)Společné podniky by měly být prováděny s využitím struktury a pravidel, jež zvyšují účinnost a zajišťují zjednodušení. Za tímto účelem by společné podniky měly přijmout finanční pravidla zohledňující jejich potřeby v souladu s článkem 71 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 2018/1046. (31)Provádění společných podniků by se mělo zakládat na kritériích pro institucionalizovaná partnerství stanovených v nařízení o programu Horizont Evropa. Mělo by být podpořeno používáním elektronických prostředků spravovaných Komisí. Informace týkající se nepřímých akcí financovaných společnými podniky, včetně výsledků, jsou nezbytné za účelem vypracovávání, provádění, sledování a hodnocení politik nebo programů Unie. Společné podniky by proto měly zajistit, aby orgány, instituce a jiné subjekty Unie měly přístup ke všem informacím týkajícím se nepřímých akcí, které financují, včetně výsledků příjemců účastnících se nepřímých akcí. Tato přístupová práva by měla být omezena na nekomerční využití a využití mimo hospodářskou soutěž a měla by odpovídat platným pravidlům o zachování důvěrnosti. Zaměstnanci orgánů, institucí a jiných subjektů Unie by měli mít k těmto informacím přístup s výhradou náležitých norem bezpečnosti IT a bezpečnosti informací a v souladu se zásadami nezbytnosti a proporcionality. (32)Účast na nepřímých akcích financovaných společnými podniky v rámci programu Horizont Evropa by měla být v souladu s pravidly stanovenými v nařízení o programu Horizont Evropa. Společné podniky by měly zajistit jednotné používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí. Společné podniky by měly používat vzorovou grantovou dohodu vypracovanou Komisí. V souvislosti se lhůtou pro vznesení námitky proti převodu vlastnictví výsledků uvedenou v [čl. 36 odst. 4] nařízení o programu Horizont Evropa by měla být zohledněna doba trvání inovačního cyklu v oblastech, jimiž se příslušné společné podniky zabývají. (33)Jedním z hlavních účelů společných podniků je posílit hospodářské kapacity Unie, a zejména její vědeckou a technologickou suverenitu. Oživení po pandemii navíc vyzdvihuje potřebu investovat do klíčových technologií, jako jsou sítě 5G, umělá inteligence, cloud, kybernetická bezpečnost a zelené technologie, a zhodnocení těchto technologií v Unii. V tomto ohledu budou hrát důležitou úlohu výsledky vytvořené všemi účastníky a všichni účastníci budou mít prospěch z financování Unií prostřednictvím výsledků dosažených v rámci projektu a přístupových práv k těmto výsledkům, a to i účastníci, kteří finanční prostředky Unie neobdrželi. Na ochranu zájmů Unie by se proto právo společných podniků vznést námitky proti převodu vlastnictví výsledků nebo udělení výhradní licence k výsledkům mělo vztahovat i na účastníky, kteří neobdrželi finanční prostředky Unie. Při výkonu tohoto práva na vznesení námitky by společný podnik měl usilovat o dosažení spravedlivé rovnováhy mezi zájmy Unie a ochranou základních práv, co se týká výsledků účastníků bez financování, v souladu se zásadou proporcionality a s ohledem na skutečnost, že tito účastníci neobdrželi finanční prostředky Unie na akci, v jejímž rámci se výsledků dosáhlo. (34)Finanční příspěvek Unie by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s pravidly ohledně nepřímého řízení uvedenými v nařízení (EU, Euratom) č. 2018/1046. (35)V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Audity příjemců finančních prostředků Unie podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu s nařízením o programu Horizont Evropa a ostatními příslušnými finančními programy Unie.

(36)Finanční zájmy Unie a dalších členů společných podniků by měly být během celého výdajového cyklu chráněny přiměřenými opatřeními zahrnujícími prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získání ztracených, nesprávně vyplacených či použitých finančních prostředků a v příslušných případech správní a finanční sankce v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 2018/1046. Vzhledem k zvláštní povaze opatření prováděných některými společnými podniky, jež vyžadují postupné ukončování během několika let, by mělo být možné rozdělit víceleté rozpočtové závazky Komise a příslušného podniku na roční splátky. V tomto ohledu mohou být rozpočtové závazky společných podniků podle čl. 3 odst. 1 písm. b), d) a h) rozděleny na roční splátky. Do 31. prosince 2024 nepřekročí kumulativní částka těchto rozpočtových závazků 50 % maximálního příspěvku Unie stanoveného v článku 10 a článku 145. Od 1. ledna 2025 není ročními splátkami kryto nejméně 20 % kumulativního rozpočtu na zbývající roky. (37)S ohledem na zvláštní povahu a na současné postavení společných podniků by společné podniky i nadále měly podléhat oddělenému udělování absolutoria. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr. (38)Podle [čl. 8 odst. 2 písm. c)] nařízení o programu Horizont Evropa by společné podniky měly mít jednoznačnou koncepci životního cyklu. Pro náležitou ochranu finančních zájmů Unie by společné podniky měly být zřízeny na období končící dnem 31. prosince 2031, aby mohly plnit své povinnosti s ohledem na provádění grantu do doby dokončení posledních nepřímých akcí, které byly zahájeny. (39)V rámci priority Komise týkající se „Zelené dohody pro Evropu“ podporované revidovanou biohospodářskou strategií Unie, strategií EU v oblasti biologické rozmanitosti, sdělením „Čistá planeta pro všechny“, akčním plánem pro oběhové hospodářství a novým sdělením „Od zemědělce ke spotřebiteli“ by se evropské odvětví založené na biotechnologiích, včetně malých a středních podniků, regionů a prvovýrobců, mělo stát klimaticky neutrálním, více oběhovým a udržitelnějším, přičemž by mělo být i nadále konkurenceschopné v celosvětovém měřítku. Silný a konkurenceschopný inovační ekosystém účinně využívající zdroje a založený na biotechnologiích může snížit závislost na neobnovitelných fosilních surovinách a nerostných surovinách a urychlit jejich nahrazování. Může vyvíjet obnovitelné bioprodukty, biomateriály, procesy a živiny z odpadů a biomasy prostřednictvím inovací založených udržitelnosti a oběhovosti. Tento ekosystém může vytvářet hodnotu rovněž z místních vstupních materiálů – včetně odpadů, reziduí a vedlejších toků – k zajištění pracovních míst, hospodářského růstu a rozvoje v celé Unii, nejen v městských oblastech, nýbrž také ve venkovských a pobřežních oblastech, v nichž je biomasa produkována a které jsou často okrajovými regiony, jež mají jen ojediněle prospěch z průmyslového rozvoje. (40)Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích zřízený v rámci programu Horizont 2020 se zaměřil na udržitelné využívání zdrojů, zejména v odvětvích náročných na zdroje a s vysokým dopadem, jako je zemědělství, výroba textilu a stavebnictví, a to především se zaměřením na místní hospodářské subjekty, výrobce, závody a továrny. Jeho průběžné hodnocení zveřejněné v říjnu 2017 obsahovalo důkladný soubor 34 doporučení, která jsou zohledněna v návrhu společného podniku pro evropské oběhové biohospodářství zřízeného tímto nařízením. Společný podnik pro evropské oběhové biohospodářství nepředstavuje přímé pokračování společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, nýbrž spíše program, který navazuje na úspěchy svého předchůdce a odstraňuje jeho nedostatky. V souladu s doporučeními by měl společný podnik pro evropské oběhové biohospodářství zahrnovat širší spektrum zúčastněných stran, včetně prvovýroby (zemědělství, akvakultura, rybolov a lesnictví), jakož i poskytovatelů odpadů, reziduí a vedlejších toků, regionálních orgánů a investorů, aby se zabránilo selhání trhu a neudržitelným postupům založeným na biotechnologiích. K dosažení svých cílů by měl financovat pouze projekty, které splňují zásady oběhovosti, udržitelnosti a respektování mezí možností naší planety. (41)Společný podnik pro evropské oběhové biohospodářství by měl zřídit skupiny pro zavádění, jež by měly sloužit jako poradní orgány a měly by se aktivně účastnit strategických diskusí, které vymezují program partnerství. Zásadní je zahrnout tyto poradní orgány do struktury řízení k zajištění širší účasti a vyšších soukromých investic do oběhového odvětví založeného na biotechnologiích. Skupiny pro zavádění by měly poskytovat podporu zejména na strategických zasedáních správní rady, na nichž se ke stálé správní radě připojí přední průmyslové podniky a zástupci zúčastněných stran společně se zástupci Komise na vysoké úrovni za účelem projednání a vytyčení strategického směřování partnerství. (42)Hlavním cílem společného podniku pro čisté letectví by mělo být přispění ke snížení ekologické stopy letectví urychlením vývoje klimaticky neutrálních leteckých technologií, aby mohly být co nejrychleji zavedeny, což významně přispěje k ambiciózním cílům týkajícím se snižování dopadů na životní prostředí stanoveným v Zelené dohodě pro Evropu, tj. snížení emisí o 55 % do roku 2030 v porovnání s úrovněmi v roce 1990 a dosažení klimatické neutrality do roku 2050. Tohoto cíle lze dosáhnout pouze urychlením a optimalizací výzkumných a inovačních procesů v leteckém průmyslu a zlepšením celosvětové konkurenceschopnosti leteckého průmyslu Unie. Společný podnik pro čisté letectví by měl také zajistit, aby bylo čisté letectví i nadále bezpečným, spolehlivým a účinným způsobem přepravy osob a zboží. (43)Společný podnik pro čisté letectví navazuje na zkušenosti získané ze společných podniků Clean Sky a Clean Sky 2. Nové partnerství by mělo být ambicióznější a zaměřit se na vývoj průlomových demonstračních projektů. V souladu se zjištěními plynoucími z průběžného hodnocení společného podniku Clean Sky 2 by měla nová iniciativa zajistit, aby byla u každého demonstračního projektu doložena ekonomická opodstatněnost, aby vyvinuté technologie skutečně umožňovaly „co nejrychlejší zavedení“, což je klíčová priorita. Nová iniciativa by se proto měla zaměřit na větší zviditelnění svých jednotlivých cílů v oblasti využití a posílit kapacity společného podniku v oblasti sledování, řízení a podávání zpráv, aby se zohlednila složitost výzkumného a inovačního úsilí, jež je nezbytné k dosažení cílů partnerství. (44)Společný podnik pro čisté letectví by měl vycházet z rozmanité členské základny a spojovat široké spektrum zúčastněných stran a záměrů. K určení nejslibnějších koncepcí a subjektů schopných je uskutečnit zveřejnila Komise výzvu k vyjádření záměrů a zájmu potenciálních členů. Správní rada by měla mít možnost vybrat na základě výsledků této výzvy přidružené členy, aby bylo zajištěno rychlé rozšíření členské základny. (45)Aby se maximalizoval a urychlil dopad výzkumných a inovačních činností prováděných společnými podniky pro čisté letectví a výzkum uspořádání letového provozu (ATM) jednotného evropského nebe 3 v oblasti účinného snižování emisí a digitalizace leteckého průmyslu, měly by tyto společné podniky v rámci partnerství usilovat o úzkou spolupráci s Agenturou Evropské unie pro bezpečnost letectví (EASA) a zajistit včasnou výměnu poznatků o nových vyvinutých technologiích. To bude mít zásadní význam pro rychlejší uvedení na trh usnadněním procesu certifikace výsledných produktů a služeb, jak vyžaduje nařízení (EU) 2018/1189. (46)Aby se maximalizovaly synergie mezi programy na úrovni Unie a na vnitrostátní a regionální úrovni, měli by členové skupiny zástupců států ve společném podniku pro čisté letectví přezkoumat možnosti poskytnutí finanční podpory na vnitrostátní úrovni pro vynikající návrhy, které nebyly společným podnikem pro čisté letectví vybrány pro financování kvůli nadměrnému počtu podaných návrhů. (47)Evropa čelí výzvě spojené s nutností hrát vedoucí úlohu při internalizaci společenských nákladů na emise skleníkových plynů v obchodním modelu letecké dopravy a i nadále zajišťovat na světovém trhu „rovné podmínky“ pro evropské produkty. Společný podnik pro čisté letectví by proto měl podporovat evropské zástupce v mezinárodním normalizačním a mezinárodním legislativním úsilí. (48)Zájem o vodík se v posledních pěti letech výrazně změnil a všechny členské státy podepsaly a ratifikovaly Pařížskou dohodu, jíž bylo dosaženo na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (COP21). Na konci roku 2019 představila Komise Zelenou dohodu pro Evropu, jež má transformovat Unii ve spravedlivou a prosperující společnost s moderním a konkurenceschopným hospodářstvím účinně využívajícím zdroje, které nebude v roce 2050 produkovat žádné emise skleníkových plynů. K prioritním oblastem patří čistý vodík, palivové články, jiná alternativní paliva a ukládání energie. Vodík hraje přední úlohu ve sděleních z července 2020 o „vodíkové strategii pro klimaticky neutrální Evropu a strategii EU pro integraci energetického systému“, jakož i s ohledem na zahájení činnosti Evropské aliance pro čistý vodík, která spojuje zúčastněné strany za účelem určení technologických potřeb, investičních příležitostí a regulačních překážek při budování ekosystému čistého vodíku v Unii. (49)Výzkumné a inovační činnosti zaměřené na využívání vodíku jsou podporovány od roku 2008, zejména prostřednictvím společných podniků pro palivové články a vodík (společný podnik PČV a společný podnik PČV 2) na základě sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj a programu Horizont 2020, jakož i tradičních projektů spolupráce zahrnujících všechny stupně/oblasti vodíkového hodnotového řetězce. Společný podnik pro čistý vodík by měl posílit a integrovat vědecké kapacity Unie k urychlení vývoje a zdokonalení pokročilých aplikací čistého vodíku připravených pro trh pro konečné využití v energetice, dopravě, stavebnictví a průmyslu. To bude možné pouze ve spojení s posílením konkurenceschopnosti hodnotového řetězce Unie pro čistý vodík, a zejména malých a středních podniků. (50)K dosažení vědeckých cílů společného podniku pro čistý vodík by měla mít všechna odvětví dotčená vodíkovou ekonomikou možnost zapojit se do přípravy a provádění strategického programu výzkumu a inovací tohoto společného podniku. Zapojit by se měl také veřejný sektor, zejména regionální a vnitrostátní orgány, které jsou odpovědné za stanovení politik a opatření v oblasti klimatu, jež souvisejí s tržními mechanismy, aby se odstranily mezery mezi vývojem technologií připravených pro trh a jejich využitím ve velkém měřítku. (51)Jelikož vodík lze použít jako palivo, energetický nosič a při ukládání energie, je nezbytné, aby partnerství pro čistý vodík navázalo strukturovanou spolupráci s mnoha jinými partnerstvími v rámci programu Horizont Evropa, zejména s ohledem na konečné užití. Partnerství pro čistý vodík by mělo spolupracovat zejména s partnerstvími pro silniční a vodní dopravu s nulovými emisemi, evropské železnice, čisté letectví, procesy pro planetu a čistou ocel. Za tímto účelem by měla být vytvořena struktura podřízená správní radě, aby byla zajištěna spolupráce a synergie těchto partnerství v oblasti vodíku. Iniciativa týkající se čistého vodíku by měla být jediným partnerstvím zaměřeným na řešení technologií pro výrobu vodíku. Spolupráce s partnerstvími pro konečné využití by se měla soustředit zejména na demonstraci technologie a na společné stanovení specifikací. (52)Železnice přispívají k vytvoření jednotného evropského dopravního prostoru a představují základní prvek politiky Unie týkající se strategie dlouhodobého udržitelného rozvoje. Co se týká ekonomické velikosti, přímá hrubá přidaná hodnota evropského železničního odvětví činí 69 miliard EUR a nepřímá hodnota dosáhla 80 miliard EUR. V železničním odvětví bylo zaměstnáno přímo 1,3 milionu osob a více než jeden milion nepřímo. (53)Zelená dohoda pro Evropu má transformovat Unii ve spravedlivou a prosperující společnost s moderním a konkurenceschopným hospodářstvím účinně využívajícím zdroje, kde se v roce 2050 nebudou produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst bude oddělen od využívání zdrojů. K prioritním oblastem patří rychlejší přechod na udržitelnou a inteligentní mobilitu. (54)Sdělení Komise o nové průmyslové strategii pro Evropu (březen 2020) zdůrazňuje, že odvětví spojená s udržitelnou a inteligentní mobilitou, jako je železniční průmysl, mají úkol i potenciál být motorem digitální a ekologické transformace, podpořit konkurenceschopnost evropského průmyslu a zlepšit propojenost. Silniční, železniční, letecká a vodní doprava by proto do roku 2050 měla přispět k 90% snížení emisí z dopravy. Přednostně by mělo dojít k přesunu podstatné části ve výši 75 % vnitrozemské nákladní dopravy, která je dnes přepravována po silnici, na železnici a vnitrozemské vodní cesty. (55)V roce 2014 byl zřízen společný podnik Shift2Rail za účelem řízení činnosti výzkumu, rozvoje a validace v rámci iniciativy Shift2Rail kombinací veřejného a soukromého financování, které poskytli jeho členové, a využíváním interních a externích technických zdrojů. Zavedl nové formy spolupráce, které byly v souladu s pravidly hospodářské soutěže, mezi zúčastněnými stranami z celého železničního hodnotového řetězce i z oblasti mimo tradiční železniční odvětví, a využil zkušenosti a odborné znalosti Agentury Evropské unie pro železnice v oblastech souvisejících s interoperabilitou a bezpečností.

(56)Cílem společného podniku pro evropské železnice by mělo být zajištění vysokokapacitní integrované evropské železniční sítě odstraněním překážek interoperability a poskytnutím řešení pro plnou integraci zahrnující řízení provozu, vozidla, infrastrukturu a služby. Při tom by se měl využít obrovský potenciál digitalizace a automatizace ke snížení nákladů na železniční dopravu, zvýšení kapacity a posílení její flexibility a spolehlivosti, přičemž základem by měla být spolehlivá referenční funkční systémová architektura sdílená odvětvím v koordinaci s Agenturou Evropské unie pro železnice. (57)Společný podnik pro evropské železnice by měl ve svém hlavním plánu stanovit své prioritní výzkumné a inovační činnosti a celkovou systémovou architekturu a harmonizovaný operativní přístup, včetně rozsáhlých demonstračních činností, což je nutné pro rychlejší pronikání integrovaných, interoperabilních a standardizovaných technologických inovací nezbytných pro podporu jednotného evropského železničního prostoru. (58)Železnice je složitý systém s velmi úzkými interakcemi mezi provozovateli infrastruktury, železničními podniky (provozovateli vlaků) a jejich příslušným vybavením (infrastruktura a kolejová vozidla). Bez společných specifikací a strategie pro celý železniční systém nejsou inovace možné. Systémový pilíř společného podniku pro evropské železnice by proto měl odvětví umožnit směřování k jednotné koncepci provozu a systémové architektuře, včetně vymezení služeb, funkčních bloků a rozhraní, jež tvoří základ operací železničního systému. Měl by poskytnout celkový rámec k zajištění toho, aby se výzkum zaměřil na požadavky zákazníků a provozní potřeby, které byly společně dohodnuty, i na sdílené požadavky zákazníků a provozní potřeby. Model řízení a rozhodovací proces společného podniku pro evropské železnice by měl odrážet vedoucí úlohu Komise při sjednocování a integraci evropského železničního systému, zejména v oblasti rychlého a účinného zajištění jednotné koncepce provozu a systémové architektury, při současném zapojení soukromých partnerů do úkolů v oblasti poradenství a technické podpory. (59)Aby bylo zajištěno, že se výsledky výzkumu s nízkou úrovní technologické připravenosti účinně využijí na vyšších úrovních technologické připravenosti, a zejména společným podnikem pro evropské železnice, měla by tyto činnosti provádět programová kancelář společného podniku pro evropské železnice. (60)V případě potřeby by správní rada společného podniku pro evropské železnice měla mít k zajištění rychlé transformace a rozšíření členské základny možnost vybrat přidružené členy na základě výsledků výzvy k vyjádření zájmu, kterou zveřejní Komise. (61)V rámci priorit Komise týkajících se cílů udržitelného rozvoje stanovených Organizací spojených národů, zejména cíle č. 3, a sdělení s názvem „Na cestě ke komplexní strategii pro Afriku“ se Unie zavázala přispět k zajištění zdravého života a prosazování dobrých životních podmínek pro všechny, navázat ještě silnější partnerství mezi oběma kontinenty a podpořit rozvoj výzkumných a inovačních kapacit v Africe. Společný podnik pro partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních (EDCTP3) v oblasti globálního zdraví by se měl zabývat nedostatkem náležité diagnostiky, léčebných postupů a vakcín, mimo jiné i tzv. zdravotnických technologií, pro boj proti infekčním onemocněním, jako je HIV, malárie a tuberkulóza, avšak také proti jiným opomíjeným infekčním nemocem spojeným s chudobou, které se vyskytují v Africe, zejména v subsaharské Africe. Pandemie COVID-19 ukázala, že v důsledku většího propojení jednotlivých regionů světa, světového obchodu a cestovního ruchu se mohou infekční nemoci rychle šířit po celém světě. Vývoj zdravotnických technologií má proto zásadní význam pro omezení šíření infekčních onemocnění, jakož i pro boj s nimi, jakmile se rozšíří, v zájmu ochrany zdraví občanů v dotčených zemích i v Unii. K dosažení silnějšího vedoucího postavení v oblasti globálního zdraví, než tomu bylo u stávající iniciativy EDCTP2, by se měla oblast působnosti partnerství rozšířit, tak aby zahrnovala reakci na nově vznikající hrozby infekčních onemocnění, rostoucí problémy spojené s antimikrobiální rezistencí a komorbiditou u nepřenosných onemocnění. (62)Boj proti infekčním onemocněním postihujícím subsaharskou Afriku prostřednictvím moderních technologických nástrojů vyžaduje zapojení široké škály aktérů a dlouhodobé závazky. Společný podnik EDCTP3 v oblasti globálního zdraví by měl zprostředkovat vytváření produktivních a udržitelných sítí a spolupráci sever–jih a jih–jih a navázat vztahy s mnoha organizacemi ze soukromého a veřejného sektoru k posílení projektové a institucionální spolupráce. Program by měl také pomoci navázat novou spolupráci sever–jih a jih–jih k provádění studií na více místech a ve více zemích v subsaharské Africe. Pravidelná mezinárodní konference – fórum EDCTP – by měla mimoto poskytnout platformu pro vědce a příslušné sítě z Evropy, Afriky a odjinud ke sdílení poznatků a nápadů a k navázání spolupráce. (63)Společný podnik EDCTP3 v oblasti globálního zdraví by měl navázat na zkušenosti získané během programů EDCTP a EDCTP2 a dosáhnout výsledků spojením investic Unie, členských států, přidružených zemí a afrických zemí, jichž by nemohly dosáhnout jednotlivé země nebo samotné rámcové programy Unie pro výzkum. Asociace EDCTP, která zastupuje státy účastnící se programu, by měla k programu EDCTP3 a jeho provádění přispět finančně a svými dodatečnými činnostmi. Měla by zajistit smysluplnou účast a zapojení subsaharských zemí do rozhodovacího procesu, což je nezbytné pro řešení zátěže spojené s onemocněními v subsaharských zemích. Iniciativa by měla zahrnovat další mezinárodní subjekty financující výzkum, jako jsou dobročinné organizace, farmaceutický průmysl a jiné třetí země, jež by měly přispět k partnerství jako přispívající partneři ad hoc. Ke zvýšení dopadu programu by společný podnik EDCTP3 v oblasti globálního zdraví měl mít u konkrétních výzev možnost určit právní subjekty, které by se mohly zúčastnit nepřímých akcí. V pracovním programu by mělo být možné stanovit, že tyto právní subjekty nejsou způsobilé pro financování společným podnikem. (64)Je nezbytné, aby výzkumné činnosti financované společným podnikem EDCTP3 v oblasti globálního zdraví nebo jinak zahrnuté v jeho pracovním programu byly zcela v souladu s Listinou základních práv Evropské unie, Evropskou úmluvou o lidských právech a jejími dodatkovými protokoly, etickými zásadami obsaženými v helsinské deklaraci Světové lékařské asociace z roku 2008, standardy správné klinické praxe přijatými Mezinárodní konferencí o harmonizaci technických požadavků na registrace humánních léčivých přípravků, příslušnými právními předpisy Unie a místními etickými požadavky zemí, v nichž mají být výzkumné činnosti prováděny. Společný podnik EDCTP3 v oblasti globálního zdraví by měl mimoto vyžadovat, aby inovace a zásahy vyvinuté na základě výsledků nepřímých akcí podpořených programem byly cenově dostupné a přístupné pro zranitelné skupiny obyvatel. (65)Aby společný podnik EDCTP3 v oblasti globálního zdraví uspěl a motivoval k účasti v partnerství, mělo by být financování společným podnikem omezeno na právní subjekty způsobilé pro financování v rámci programu Horizont Evropa a usazené ve státech, které jsou členy Asociace Partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních (EDCTP). Subjekty usazené v jiných členských státech Unie, přidružených zemích a zemích subsaharské Afriky by přesto měly mít možnost účastnit se výzev, aniž by obdržely financování. Mělo by být také možné, aby subjekty usazené v jiných zemích, než jsou členové Asociace EDCTP3, byly způsobilé pro financování v rámci konkrétních témat výzvy nebo v případě výzvy zabývající se ohrožením veřejného zdraví, je-li to stanoveno v pracovním programu. Společný podnik EDCTP3 v oblasti globálního zdraví by měl přijmout veškerá vhodná opatření, včetně smluvních, na ochranu finančních zájmů Unie. Mělo by se usilovat o uzavření dohod se třetími zeměmi v oblasti vědy a techniky. Před jejich uzavřením by v případě, že se subjekty usazené ve třetí zemi bez této dohody účastní nepřímé akce s financováním, měl společný podnik EDCTP3 uplatnit alternativní opatření na ochranu zájmů Unie: finanční koordinátor akce by měl být usazen v členském státě nebo v přidružené zemi a výše předběžného financování, jakož i ustanovení grantové dohody týkající se odpovědnosti je nutno uzpůsobit tak, aby byla náležitě zohledněna finanční rizika. (66)V rámci priorit Evropské komise týkajících se „hospodářství ve prospěch lidí“ a „Evropy připravené na digitální věk“ by se evropský průmysl, včetně malých a středních podniků, měl stát ekologičtějším, více oběhovým a digitálnějším, přičemž by měl zároveň zůstat konkurenceschopným v celosvětovém měřítku. Komise zdůraznila úlohu zdravotnických prostředků a digitálních technologií řešících nově vznikající výzvy a využívání služeb elektronického zdravotnictví k poskytování vysoce kvalitní zdravotní péče spolu s výzvou k zajištění dodávek cenově dostupných léčivých přípravků k uspokojení potřeb Unie za současné podpory inovativního evropského farmaceutického průmyslu, který zaujímá vedoucí postavení ve světě. Společný podnik iniciativy pro inovativní zdravotnictví má přispět k posílení konkurenceschopnosti zdravotnického průmyslu, základu znalostní ekonomiky Unie, k větší hospodářské činnosti při vývoji zdravotnických technologií, zejména integrovaných zdravotnických řešení, a tudíž sloužit jako nástroj ke zvýšení technologické suverenity a na podporu digitální transformace našich společností. Těchto politických priorit lze dosáhnout spojením klíčových účastníků: akademické obce, společností různých velikostí a konečných uživatelů zdravotnických inovací pod záštitou partnerství veřejného a soukromého sektoru při výzkumu a inovacích v oblasti zdraví. Společný podnik iniciativy pro inovativní zdravotnictví by měl pomoci dosáhnout cílů „evropského plánu boje proti rakovině“ a „evropského akčního plánu ‚Jedno zdraví‘ proti antimikrobiální rezistenci“. Společný podnik iniciativy pro inovativní zdravotnictví by měl být v souladu s novou průmyslovou strategií pro Evropu, Farmaceutickou strategií pro Evropu a strategií pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřenou na malé a střední podniky. (67)Společný podnik iniciativy pro inovativní zdravotnictví navazuje na zkušenosti získané se společným podnikem iniciativy pro inovativní léčiva 2 (společný podnik IIL 2), a to i na práci, kterou tato iniciativa odvedla v rámci boje proti pandemii COVID-19. V souladu s doporučeními v rámci průběžného hodnocení společného podniku IIL 2 musí nástupnická iniciativa „umožnit aktivní spolupráci ostatních průmyslových odvětví s farmaceutickým průmyslem za účelem využití jejich odborných znalostí při vývoji nových zdravotnických intervencí“. Průmyslová odvětví proto musí zahrnovat biofarmaceutické odvětví, odvětví založené na biotechnologiích a odvětví zdravotnických technologií, včetně společností působících v digitální oblasti. Oblast působnosti iniciativy by měla zahrnovat prevenci, diagnostiku, léčbu a zvládání nemocí a iniciativa musí být zřízena s náležitým zohledněním vysoké zátěže pro pacienty a/nebo společnost způsobené závažností nemoci a/nebo počtem dotčených osob, jakož i vysokého ekonomického dopadu nemoci pro pacienty a systémy zdravotní péče. Financované akce musí reagovat na potřeby Unie v oblasti veřejného zdraví, podporovat vývoj budoucích zdravotnických inovací, které jsou bezpečné, zaměřené na člověka, účinné, nákladově efektivní a cenově dostupné pro pacienty i systémy zdravotní péče. (68)K zajištění co nejlepších příležitostí k vytváření nových vědeckých záměrů a úspěšných výzkumných a inovativních činností by klíčovými aktéry v rámci společného podniku iniciativy pro inovativní zdravotnictví měli být výzkumní pracovníci ze subjektů různého typu, veřejných i soukromých. Vstupní informace pro strategický návrh a činnosti iniciativy by měli zároveň poskytnout koneční uživatelé, jako jsou občané Unie, zdravotničtí pracovníci a poskytovatelé zdravotních služeb, aby bylo zajištěno, že se zabývá jejich potřebami. Unijní a vnitrostátní regulační orgány, subjekty posuzování zdravotnických technologií a zdravotní pojišťovny by také měly poskytnout včas vstupní informace pro činnosti partnerství, přičemž je současně zajištěno, že nedochází ke střetu zájmů, aby se zvýšila pravděpodobnost toho, že výsledky financovaných akcí splňují požadavky potřebné pro využití, a tudíž dosažení očekávaných dopadů. Veškeré tyto vstupy by měly pomoci výzkumné úsilí lépe zacílit na oblasti, v nichž existují neuspokojené potřeby. (69)Současné problémy a hrozby v oblasti zdraví jsou celosvětové. Iniciativa by proto měla být otevřená pro účast mezinárodní akademické obce, účastníků z příslušných odvětví a regulačních orgánů, k dosažení přínosů plynoucích z širšího přístupu k údajům a odborným znalostem, s cílem reagovat na nově se objevující zdravotní hrozby a dosáhnout potřebného společenského dopadu, zejména lepších výsledků v oblasti zdraví pro občany Unie. Většina činností partnerství by se měla současně uskutečnit v členských státech Unie a v zemích přidružených k programu Horizont Evropa. (70)Cíle partnerství by se měly zaměřit na předkonkurenční oblast, čímž se vytvoří bezpečný prostor pro účinnou spolupráci mezi společnostmi působícími v oblasti různých zdravotnických technologií. Aby se zohlednila integrující povaha iniciativy, přispělo k odstranění izolovanosti jednotlivých odvětví zdravotnického průmyslu a podpořila spolupráce průmyslu a akademické obce, měly by být projekty financované iniciativou ve většině případů meziodvětvové. (71)Pojem „klíčové digitální technologie“ zahrnuje elektronické součásti a systémy, na nichž jsou založena všechna významná hospodářská odvětví. Komise vyzdvihla nutnost zvládnutí těchto technologií v Evropě, zejména v souvislosti s prováděním evropských politických priorit, jako je digitální technologická autonomie. Význam této oblasti a výzvy, jimž zúčastněné strany v Unii čelí, vyžadují urychlené kroky, aby v evropských inovačních a hodnotových řetězcích nezůstaly slabé články. Na úrovni Unie by proto měl být zřízen mechanismus, jehož prostřednictvím členské státy, Unie a soukromý sektor spojí a soustředí poskytování podpory na výzkum a inovace v oblasti elektronických součástí a systémů. (72)Společný podnik pro klíčové digitální technologie by se měl soustředit na jasně vymezená témata, která by evropským průmyslovým odvětvím umožnila společně navrhovat, vyrábět a využívat ty nejinovativnější technologie v oblasti elektronických součástí a systémů. Strukturovaná a koordinovaná finanční podpora na evropské úrovni je nezbytná k tomu, aby si výzkumné týmy a evropská průmyslová odvětví dokázaly zachovat své stávající silné stránky a udržet se na špičce ve vysoce konkurenčním mezinárodním prostředí, a k odstranění mezery, pokud jde o technologie, jež jsou zásadní pro digitální transformaci v Evropě, přičemž je nutno zohledňovat základní hodnoty Unie, včetně soukromí a důvěry, bezpečnosti a ochrany. Pro vývoj nových technologií a rychlé uvedení inovací na trh je nezbytná spolupráce mezi zúčastněnými stranami ekosystému, které zastupují všechny segmenty hodnotových řetězců. Důležitá je také otevřenost a flexibilita pro zapojení příslušných zúčastněných stran, zejména malých a středních podniků, v nově vznikajících či sousedních oblastech technologie, případně v obou těchto kategoriích. (73)Společný podnik pro klíčové digitální technologie by měl spojovat finanční a technické prostředky, které jsou nezbytné pro zvládnutí stále rychlejšího tempa inovací v této oblasti, k vytvoření důležitých vedlejších účinků pro společnost a ke sdílení rizik sladěním strategií a investic ve společném evropském zájmu. Členy společného podniku pro klíčové digitální technologie by proto měly být Unie, členské státy a země přidružené k programu Horizont Evropa na dobrovolném základě a sdružení, jako jsou soukromí členové zastupující své členské společnosti [a jiné právní subjekty působící v oblasti elektronických součástí a systémů v Evropě]. Účast členských států proto dále usnadní soudržné přizpůsobování vnitrostátním programům a strategiím, omezí překrývání a roztříštěnost úsilí a současně zajistí synergie mezi zúčastněnými stranami a činnostmi. (74)V souladu s [čl. 8 odst. 1 písm. c)] nařízení o programu Horizont Evropa by zúčastněné státy měly společný podnik pro klíčové digitální technologie pověřit poskytováním jejich příspěvku pro vnitrostátní účastníky nepřímých akcí. Příjemci by měli se společným podnikem podepsat jednotnou grantovou dohodu podle pravidel programu Horizont Evropa, včetně příslušného rámce pro práva duševního vlastnictví, a to v závislosti na programu Unie podporujícím příslušnou grantovou činnost. Společný podnik pro klíčové digitální technologie by měl zpracovávat žádosti o proplácení nákladů a provádět platby pro příjemce. (75)Při poskytování příspěvků zúčastněných států pro vnitrostátní účastníky nepřímých akcí by měl společný podnik pro klíčové digitální technologie zohlednit skutečnost, že zúčastněné státy musí dodržovat přísná vnitrostátní rozpočtová pravidla. Zúčastněné státy a společný podnik by v tomto ohledu měly uzavřít právně závazné dohody zavazující zúčastněné státy k vyplácení částky jejich příspěvků na nepřímé akce v plné výši po celou dobu trvání iniciativy. Tyto dohody by měly být uzavřeny v kontextu každoročního rozpočtového procesu a plánování společného podniku. Správní rada by měla rovněž schválit roční pracovní program, který bude tyto dohody patřičně zohledňovat. Teprve poté a v souladu s finančními pravidly společného podniku by schvalující osoba měla učinit rozpočtové a právní závazky k těmto nepřímým akcím.

(76)Jako pokračování postupu zavedeného ve společném podniku ECSEL je nezbytná odchylka od [článku 30] nařízení o programu Horizont Evropa, aby byly možné různé sazby úhrady podle typu účastníka, konkrétně malých a středních podniků a neziskových právních subjektů, a druhu činnosti, jež se použijí neměnně u všech příjemců ze všech zúčastněných států. To by mělo zajistit náležitou vyváženost účasti zúčastněných stran na akcích financovaných společným podnikem pro klíčové digitální technologie a podpořit větší zapojení malých a středních podniků, jak se doporučuje v průběžném hodnocení společného podniku ECSEL. (77)Právní rámec Unie pro jednotné evropské nebe usiluje o reformu evropského systému uspořádání letového provozu (ATM) prostřednictvím institucionálních, provozních, technologických a regulačních opatření za účelem zvýšení jeho výkonnosti, pokud jde o kapacitu, bezpečnost, účinnost a dopad na životní prostředí. (78)Projekt pro výzkum a vývoj uspořádání letového provozu (ATM) jednotného evropského nebe (dále jen „projekt SESAR“) má ATM modernizovat a spojit technologické a provozní inovace na podporu jednotného evropského nebe. Usiluje o poskytnutí technologických řešení pro vysoce výkonné ATM do roku 2035, aby bylo možné nepřetížené, ještě bezpečnější fungování odvětví letecké dopravy, které je šetrné k životnímu prostředí. Projekt SESAR zahrnuje tři vzájemně související, probíhající a vyvíjející se kolaborativní procesy, které definují, vyvíjejí a zavádějí inovativní technologické systémy a provozní postupy, na nichž je založeno digitální evropské nebe, jak je stanoveno v evropském hlavním plánu ATM. (79)„Evropský hlavní plán ATM“ je plánovací nástroj pro modernizaci ATM v Evropě propojující výzkumné a inovační činnosti v oblasti ATM se scénáři pro činnosti zavádění k dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe. (80)Společný podnik SESAR byl zřízen poprvé v roce 2007 s cílem řídit fáze definování a vývoje projektu SESAR, a to spojením veřejného a soukromého financování poskytnutého jeho členy a využíváním interních a externích technických zdrojů, jakož i za účelem provádění a v případě potřeby aktualizace evropského hlavního plánu ATM. Zavedl novou a účinnou formu spolupráce zúčastněných stran v odvětví, v němž je pokrok možný pouze tehdy, zavedou-li nová řešení všechny zúčastněné strany současně. Vzhledem k úspěšnému zavedení značky SESAR by měl nový společný podnik pro výzkum ATM jednotného evropského nebe 3 tuto značku používat i nadále. (81)Společný podnik pro výzkum ATM jednotného evropského nebe 3 by měl navázat na zkušenosti společného podniku SESAR a pokračovat v jeho úloze spočívající v koordinaci výzkumu ATM v Unii. Hlavním cílem společného podniku pro výzkum ATM jednotného evropského nebe 3 by mělo být posílení a další integrace výzkumných a inovačních kapacit v Evropě, což napomůže urychlení digitalizace odvětví a zajištění jeho větší odolnosti a škálovatelnosti s ohledem na výkyvy v dopravě. Prostřednictvím inovací by měl posílit konkurenceschopnost přepravy pilotovanými a bezpilotními letadly a služeb ATM na podporu hospodářského oživení a růstu. Měl by vyvíjet inovativní řešení a urychlit jejich uvedení na trh k vytvoření vzdušného prostoru jednotného evropského nebe jako nejúčinnějšího vzdušného prostoru šetrného k životnímu prostředí na světě. (82)Nový společný podnik pro výzkum ATM jednotného evropského nebe 3 by měl být schopen vyvíjet a validovat technické vstupy napomáhající Komisi při regulačních činnostech v oblasti ATM, například při přípravě veškeré technické dokumentace pro společné projekty prováděné podle nařízení o jednotném evropském nebi, provádění technických studií nebo při podpoře normalizačních činností. Měl by zajistit také správu evropského hlavního plánu ATM schváleného rozhodnutím Rady 2009/320/ES, včetně jeho sledování, podávání zpráv a aktualizace. Komise by měla mít mimoto počet hlasů odpovídající podílu příspěvku Unie do rozpočtu, a to nejméně 25 % hlasů. Tato struktura zajistí, aby si Komise zachovala náležitou schopnost řídit z politického hlediska činnost společného podniku ve vztahu k těmto úkolům prostřednictvím posílených mechanismů dohledu stanovených pro tyto subjekty. (83)Účast ve společném podniku pro výzkum ATM jednotného evropského 3 nebe by měla být otevřená pro co nejširší možnou škálu a zastoupení zúčastněných stran ze všech členských států a zemí přidružených k programu Horizont Evropa, včetně malých a středních podniků, a to prostřednictvím různých forem účasti. Účast by měla zejména zajistit náležitou rovnováhu mezi výrobci vybavení pro pilotovaná i bezpilotní letadla, uživateli vzdušného prostoru, poskytovateli letových navigačních služeb, letišti, vojskem a profesními sdruženími zaměstnanců a měla by nabízet příležitosti malým a středním podnikům, akademické obci a výzkumným organizacím. K určení nejslibnějších koncepcí a subjektů schopných je uskutečnit zveřejnila Komise výzvu k vyjádření zájmu potenciálních členů. Správní rada by měla mít možnost vybrat na základě výsledků této výzvy přidružené členy, aby bylo zajištěno rychlé rozšíření členské základny. (84)Letové poplatky hradí zcela uživatelé vzdušného prostoru, kteří přispívají nepřímo k úsilí v oblasti výzkumu a vývoje financovanému hlavními zúčastněnými stranami ATM, jako jsou poskytovatelé letových navigačních služeb nebo výrobní odvětví, které vyrábí a vybavuje letadla používaná uživateli vzdušného prostoru. Uživatelé vzdušného prostoru by proto měli být zastoupeni ve správní radě společného podniku pro výzkum ATM jednotného evropského nebe 3. (85)Aby bylo zajištěno, že výsledky předběžného výzkumu ATM (na nízké úrovni technologické připravenosti) jsou účinně využívány na vyšších úrovních technologické připravenosti, a zejména společným podnikem pro výzkum ATM jednotného evropského nebe 3, měla by tyto činnosti řídit programová kancelář společného podniku. (86)Organizace Eurocontrol má vhodnou infrastrukturu a potřebné administrativní, IT, komunikační a logistické podpůrné služby. Společný podnik pro výzkum ATM jednotného evropského nebe 3 by měl využívat tuto infrastrukturu a služby organizace EUROCONTROL. V tomto ohledu je možné potenciálně dosáhnout určitých synergií sdílením administrativních zdrojů s ostatními společnými podniky prostřednictvím společného podpůrného útvaru. Z tohoto důvodu by se měl společný podnik pro výzkum ATM jednotného evropského nebe 3 vyjmout z funkcí společného podpůrného útvaru zřízeného tímto nařízením. (87)V návaznosti na předchozí sdružení pro infrastrukturu 5G byla za účelem vytvoření široké účastnické základny k zajištění cílů partnerství pro inteligentní sítě a služby zřízena Asociace pro infrastrukturu 5G. Ačkoli se jedná o nové odvětvové sdružení, které bude mít v prvních letech po svém založení podle očekávání pouze omezený počet členských a přidružených subjektů, má za cíl zapojit nové členy z řad zúčastněných stran, které působí v hodnotovém řetězci inteligentních sítí a služeb. Vzhledem k očekávané skromné velikosti a dopadu na malé a střední podniky, které jsou jejími členskými subjekty, není únosné, aby asociace přispívala 50 % na administrativní náklady společného podniku pro inteligentní sítě a služby po celou dobu jeho trvání, zejména v prvních letech po založení. Navíc krize v důsledku pandemie COVID-19 a jejích dopadů na hospodářství způsobuje problémy evropským hospodářským subjektům také v oblasti IKT. Mělo by se proto zajistit, aby soukromí partneři společného podniku mohli plnit své závazky, přičemž by podmínky měly být i nadále atraktivní a vybízet nové partnery ke vstupu do asociace. Minimální procentní podíl ročního finančního příspěvku na administrativní náklady od jiných členů než Unie by proto měl představovat 20 % celkových ročních administrativních nákladů. Zejména malé a střední podniky, které jsou členskými subjekty, by měly mít možnost přispívat méně než větší podniky. Jiní členové společného podniku než Unie by měli usilovat o zvýšení počtu členských nebo přidružených subjektů, aby se jejich příspěvek zvýšil na 50 % administrativních nákladů společného podniku během jeho doby trvání. (88)V rámci priorit Evropské komise na období 2019–2024 stanovených ve sdělení „Evropa připravená na digitální věk“, „hospodářství ve prospěch lidí“ a politických cílů stanovených v jejím sdělení „Formování digitální budoucnosti Evropy“ musí Evropa rozvíjet kritické digitální infrastruktury založené na sítích 5G a rozvíjet své technologické kapacity směrem k sítím 6G s časovým horizontem do roku 2030. V této souvislosti zdůraznila Komise strategický význam evropského partnerství pro inteligentní sítě a služby k zajištění bezpečných služeb pro spotřebitele a podniky založených na konektivitě. Těchto priorit lze dosáhnout spojením klíčových hráčů, tj. průmyslu, akademické obce a orgánů veřejné správy, pod záštitou evropského partnerství, jež navazuje na výsledky iniciativy partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti 5G, která úspěšně vyvinula technologii 5G a příslušné normy. (89)Společný podnik pro inteligentní sítě a služby se má zabývat politickými záležitostmi v oblasti digitální infrastruktury a má rozšířit technologickou oblast výzkumu a inovací na sítě 6G. V úzké spolupráci s členskými státy by měl posílit reakci na politické a sociální potřeby Unie, pokud jde o energetickou účinnost sítí, kybernetickou bezpečnost, technologickou suverenitu, soukromí a etiku, a rozšíří oblast výzkumu a inovací ze sítí na poskytování cloudových služeb, jakož i na součásti a zařízení umožňující služby pro občany a široké spektrum hospodářských odvětví, jako je zdravotnictví, doprava, výroba a média. (90)Cíli veřejné politiky týkajícími se inteligentních sítí a služeb se nemůže zabývat výhradně průmysl a Komise. Jejich řešení z hlediska komplexity a koordinace vyžaduje zejména strategickou účast členských států ve struktuře řízení. Správní rada by proto měla co nejvíce zohledňovat stanoviska skupiny zástupců států, zejména s ohledem na strategické pokyny týkající se pracovních programů a rozhodnutí o financování. (91)Pokročilá infrastruktura 5G bude základem pro vývoj ekosystémů pro digitální a ekologickou transformaci a v dalším kroku pro schopnost Evropy přijmout technologii 6G. Program Nástroje pro propojení Evropy v oblasti digitálních technologií, jakož i programy Digitální Evropa a InvestEU nabízejí příležitosti pro rozvoj digitálních ekosystémů založených na sítích 5G a později 6G. Vzhledem k širokému spektru veřejných a soukromých zúčastněných stran zapojených do projektů zavádění je nezbytné koordinovat vypracování strategického programu, příspěvek k plánování, jakož i informace zúčastněných stran a jejich zapojení do těchto programů. Jako strategický základ pro tyto úkoly by měl společný podnik pro inteligentní sítě a služby koordinovat vypracovávání strategických programů zavádění pro příslušné oblasti použití, jako jsou systémy 5G kolem silnic a železnic. Tyto programy by měly stanovit mimo jiné plány zavádění, hlavní možnosti modelů spolupráce a jiné strategické otázky. (92)V [čl. 16 odst. 3] nařízení o programu Horizont Evropa je stanoveno, že ve vhodných případech Komise nebo financující subjekt provede bezpečnostní kontrolu návrhů vyvolávajících bezpečnostní otázky. (93)Podle závěrů Rady ze dne 3. prosince 2019 a doporučení ze dne 26. března 2019 o kybernetické bezpečnosti sítí 5G pro společnou činnost na úrovni Unie zveřejnila skupina členských států pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací v lednu 2020 soubor opatření EU ke zmírnění rizik v souvislosti s kybernetickou bezpečností sítí 5G (dále jen „soubor opatření“). Tento soubor obsahuje řadu strategických a technických opatření a rovněž podpůrné činnosti ke zmírnění hlavních rizik v oblasti kybernetické bezpečnosti sítí 5G, jak byla určena ve zprávě o koordinovaném posouzení rizik EU, a poskytnutí vodítka při výběru opatření, jež by měla bý