Náš závazek ke zlepšování právní úpravy je třeba uplatňovat plošně a vycházet přitom z již dosaženého pokroku, pokud jde o posouzení dopadů a program pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT). Neměli bychom politiku nařizovat, ale připravovat ji společně se zúčastněnými stranami – postupovat plně transparentně a naslouchat názorům těch, koho se právní předpisy dotknou, aby byly snadno proveditelné. Vítáme vnější zpětnou vazbu a vnější kontrolu, abychom si byli jisti, že to děláme dobře. Politiky EU by také měly být pravidelně přezkoumávány: měli bychom být transparentní a přijmout odpovědnost, pokud jde o plnění či neplnění našich politických cílů a o to, co fungovalo dobře a co je třeba změnit.

Soubor právních předpisů EU není jen nezbytností, ale i naší významnou silnou stránkou – je tím, čím se EU kvalitativně odlišuje od jakéhokoli jiného modelu společné správy věcí veřejných na světě. Proto je tak důležité, aby každé jednotlivé opatření v souboru právních předpisů EU bylo vhodné pro zamýšlený účel, moderní, účinné, přiměřené, praktické a co nejjednodušší. Právní předpisy by měly dosáhnout svého zamýšleného účelu, být snadno proveditelné, poskytnout jistotu a předvídatelnost a zamezit jakékoli zbytečné zátěži. Měly by být rozumné, realistické a řádně uplatňované a prosazované v celé EU. Měly by přispět svým dílem k dosažení našich společných cílů – nic více, nic méně.

Junckerova Komise znamená nový začátek. Naší prioritou je předložit řešení důležitých otázek, kterými se nelze zabývat pouze na úrovni členských států: investiční plán, který přinese 315 miliard EUR na podporu růstu a zaměstnanosti, energetickou unii k zajištění bezpečných dodávek cenově dostupné a udržitelné energie, agendu v oblasti vnitřní bezpečnosti, která se zabývá společnými hrozbami, jako je terorismus a organizovaný zločin, jednotný digitální trh, který nabídne příležitosti on-line, a program v oblasti migrace. Naše nové iniciativy vycházejí ze skutečných politických priorit. Komise nemůže a ani by neměla zasahovat do všech oblastí dění v EU. Tato změna přístupu se promítá i do prvního pracovního programu Komise. Pracovní program obsahuje pouze 23 významných nových iniciativ, které jsou všechny pečlivě sladěny s dohodnutými politickými prioritami. Tutéž soustředěnost a účelnost budou odrážet i dodatečné a rutinní akce, které budou následovat v průběhu roku. Také iniciativa „rozpočet EU zaměřený na výsledky“ bude mít za cíl ukázat občanům EU přidanou hodnotu rozpočtu EU.

Evropská komise je rozhodnuta změnit jak to, co Evropská unie dělá, tak i způsob, jakým to dělá. EU, její orgány a soubor právních předpisů mají sloužit občanům a podnikům, kteří to musí vidět ve svém každodenním životě a činnosti. Musíme si znovu získat jejich důvěru, že jsme schopni dosahovat výsledků.

Zlepšování právní úpravy neznamená zvýhodňovat určité politiky nebo cíle před jinými. Znamená to mít v cílech jasno, ať už jsou jakékoli. Znamená to dbát na to, aby politické řešení bylo tou nejlepší a nejméně zatěžující cestou k dosažení stanovených cílů, a být upřímní v tom, jak dobře řešení fungují. Je třeba analyzovat a uvážit všechny významné dopady – pozitivní i negativní, kvantifikovatelné i nikoli.

Nový prvek „Snižme zátěž – vyjádřete svůj názor“ („Lighten the Load – Have Your Say“) na internetových stránkách Komise věnovaných zlepšování právní úpravy umožní komukoli vyjádřit svůj názor a vznést připomínky ke stávajícím právním předpisům a iniciativám EU nad rámec formálních konzultací, které Komise pořádá. Chceme slyšet, co lidé považují za obtěžující, zatěžující, nebo zasluhující zlepšení. Budeme reagovat buď přímo, nebo předáním připomínky k dalšímu zvážení níže popsané nové platformě zúčastněných stran. Evropští občané, sociální partneři a jednotlivé společnosti tak získají přímou cestu, jak porozumět politice EU a ovlivňovat ji s využitím interaktivních nástrojů vhodných pro digitální věk.

V každém případě musíme lépe vysvětlovat, proč jednáme, jakých výsledků chceme dosáhnout a jaké mohou být dopady. Každý návrh Komise bude doprovázet vylepšená důvodová zpráva. Kromě účelu navrhovaného opatření také vysvětlí, jak byly uplatněny zásady zlepšování právní úpravy: proč je daná iniciativa zapotřebí, proč je nejlepším nástrojem, který EU může použít, jaké je stanovisko zúčastněných stran a jaké jsou její pravděpodobné environmentální, sociální a ekonomické dopady, zejména na konkurenceschopnost a na malé a střední podniky. Důvodová zpráva bude rovněž obsahovat podrobnější vysvětlení, jak iniciativa splňuje dvojí test subsidiarity (proč stanoveného cíle nemůže být dosaženo jen na úrovni členských států) a proporcionality (proč navrhované opatření nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné za účelem dosažení cíle). Je to nezbytné k podpoře odpovědnosti.

Zaprvé, zúčastněné strany budou moci vyjádřit své názory v průběhu celého životního cyklu dané politiky. „Plány“ či „cestovní mapy“ a „prvotní posouzení dopadů“ dají zúčastněným stranám příležitost poskytnout zpětnou vazbu a požádají je o relevantní informace od samého počátku práce na nové iniciativě. V rámci přípravy nových návrhů a kontroly účelnosti stávajících právních předpisů se budou rovněž pořádat dvanáctitýdenní veřejné konzultace. Poté, co Komise přijme návrh, vnitrostátní parlamenty mohou předložit odůvodněná stanoviska týkající se zásady subsidiarity. Komise navíc vyzve občany nebo zúčastněné strany, aby do osmi týdnů poskytli zpětnou vazbu: aby tyto názory zazněly v politické debatě, bude je Komise shromažďovat a předloží je Evropskému parlamentu a Radě.

3.3.Společný závazek orgánů EU

Návrhy Komise jsou přesně to – návrhy. Jsou předkládány k projednání a schválení společným normotvůrcům. Návrhy jen zřídka vyjdou z legislativního procesu beze změn: Evropský parlament i Rada je pozměňují. Po schválení je akt proveden na vnitrostátní nebo regionální úrovni členskými státy. To může ovlivnit přínosy a náklady, k nimž vede – k lepšímu i k horšímu.

Přestože Komise hraje při zlepšování právní úpravy klíčovou úlohu, nemůže tohoto cíle dosáhnout sama. V demokratickém procesu mají Evropský parlament a Rada přirozeně právo pozměňovat právní předpisy – ale také odpovědnost za zvážení dopadů svých změn. Evropský parlament a Rada by proto měly přijmout stejný závazek jako Komise, pokud jde o zlepšování právní úpravy, a totéž by měly učinit i členské státy při provádění právních předpisů EU do vnitrostátního práva a jejich uplatňování.

Interinstitucionální dohoda z roku 2003 o zdokonalení tvorby právních předpisů stanoví, jak by Evropský parlament, Rada a Evropská komise měly spolupracovat za účelem zajištění co nejlepší přípravy právních předpisů EU. Tyto dobré záměry však nebyly důsledně uplatňovány. Například mezi lety 2007 a 2014 Komise vytvořila více než 700 posouzení dopadů; Evropský parlament ve stejném období posoudil dopad přibližně 20 svých změn a Rada neposoudila žádné. Společní normotvůrci jen zřídkakdy zahájí projednávání návrhu řádným přezkumem Komisí vypracovaného posouzení dopadů. A zejména v závěrečných fázích vyjednávání se dosahuje dohod, aniž by byly plně zohledněny přímé a nepřímé dopady, které mohou kompromisní změny vyvolat.

Evropský parlament a Rada se v minulosti občas zdráhaly vyslovit souhlas s opatřeními ke snížení administrativní zátěže. Například návrh standardizovaného přiznání k DPH byl členskými státy v Radě rozmělněn a zablokován – čímž byly ohroženy úspory ve výši 15 miliard eur. Členské státy také při uplatňování právních předpisů EU na vnitrostátní úrovni často překračují rámec toho, co právní předpisy EU nezbytně vyžadují (tzv. „pozlacování“). Tím sice mohou posílit přínosy, ale také zbytečně zvyšují náklady podniků a veřejných orgánů, přičemž tyto náklady se mylně přičítají právním předpisům EU.

Komise však uznává, že nová politická atmosféra v Evropském parlamentu i v Radě znamená příležitost pro všechny – nejen se přihlásit k zásadám zlepšování právní úpravy, ale také tyto zásady uplatňovat.

Ke skutečným změnám povede jedině takový závazek, který budou sdílet všechny orgány EU a všechny členské státy. Komise navrhuje novou dohodu s Evropským parlamentem a Radou. Cílem je, aby se všechny strany zavázaly k lepší tvorbě právních předpisů a k lepší spolupráci, aby občané, podniky a společnost jako celek pocítili přínosy EU ve svém každodenním životě. Zlepšování právní úpravy vnímáme jako hlavní politickou prioritu – pro nové návrhy i pro stávající právní předpisy. Vzhledem ke společné odpovědnosti vůči široké veřejnosti v EU vyzýváme ostatní orgány, aby učinily totéž a spolupracovaly s námi na dosažení tohoto cíle.

Zejména vyzýváme Evropský parlament a Radu, aby:

upřednostnily iniciativy, které povedou ke zjednodušení nebo zlepšení stávajících právních předpisů, jako jsou iniciativy, které Komise určila ve svém programu REFIT – abychom zamýšlených přínosů dosáhli rychleji,

prováděly posouzení dopadů veškerých podstatných změn, které navrhnou v průběhu legislativního procesu. Pokud Evropský parlament a Rada dospějí k dohodě, která se výrazně liší od původního návrhu Komise, měly by před přijetím konečného rozhodnutí posoudit pravděpodobné ekonomické, sociální a environmentální dopady,

vyjádřily souhlas s tím, že právní předpisy by měly být srozumitelné a jasné, stranám by měly umožnit snadno pochopit jejich práva a povinnosti, měly by zahrnovat příslušné požadavky na podávání zpráv, sledování a hodnocení, neměly by vést k nepřiměřeným nákladům a měly by být prakticky proveditelné,

vyjádřily souhlas s tím, že kterýkoli orgán může po jakékoli podstatné změně návrhu Komise požádat, aby uvedené faktory posoudil nezávislý výbor. Toto posouzení by mělo být dokončeno a zveřejněno v přiměřené lhůtě a mělo by zohledňovat případná existující posouzení dopadů. Každý orgán by do výboru jmenoval člena, který by prokazatelně disponoval potřebnými konkrétními odbornými znalostmi, nebyl by ve střetu zájmů a jednal by nezávisle na orgánu oprávněném ke jmenování,

vyjádřily souhlas s tím, že již platné právní předpisy by měly být řádně zhodnoceny, aby se zjistilo, zda lze příslušných cílů dosáhnout pomocí existujících nástrojů – před zvažováním nových iniciativ,

do každého nového aktu systematicky začleňovaly ustanovení umožňující sledování a budoucí hodnocení,

naléhavě vyzvaly členské státy, aby se vyhnuly bezdůvodnému „pozlacování“ právních předpisů EU při jejich provádění do vnitrostátního práva. Ačkoli to může napomoci dosažení cílů dotčeného právního předpisu v místních souvislostech nebo sledovat dosažení větších přínosů, může to rovněž znamenat významnou zátěž navíc. Členské státy by měly být vyzvány, aby vysvětlily důvody veškerého „pozlacování“,

odsouhlasily revidovanou obecnou shodu o aktech v přenesené pravomoci, včetně kritérií pro vymezení hranice mezi akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty,

byly transparentnější a participativnější,

zavázaly se lépe koncipovat právní předpisy, aby právní předpisy EU byly správné, srozumitelné, jasné a konzistentní – aby tak každý snadno a s jistotou porozuměl svým právům a svým povinnostem,

podporovaly tvorbu „přepracovaných znění“ právních předpisů, aby právní předpisy i po změnách zůstaly jasné a dobře strukturované, a

učinily právní předpisy EU co nejpřístupnější, aby si každý mohl přečíst předpisy, které se jej dotýkají – on-line v aktuálním, spolehlivém, úplném a konsolidovaném znění.