Stanovisko Evropského výboru regionů Provádění Pařížské dohody prostřednictvím inovativní a udržitelné transformace energetiky na regionální a místní úrovni

(2020/C 39/16)

Zpravodaj : Witold STĘPIEŃ (PL/ELS), člen rady Lodžského vojvodství Odkaz : stanovisko z vlastní iniciativy

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Provádění Pařížské dohody prostřednictvím rychlé, účinné a víceúrovňové transformace energetiky

1. poukazuje na to, že inovativní a udržitelná transformace energetiky vyžaduje zásadní změnu v celém energetickém systému (výroba, přenos a spotřeba), jež bude mít přímý dopad na infrastrukturu, trh, životní prostředí a společnost. Je to příležitost vybudovat bezpečnější, spravedlivější a transparentnější trh s energií, vytvořit přeshraniční sítě, zlepšit přístup k energii z obnovitelných zdrojů a její distribuci, vymýtit energetickou chudobu a chránit práva spotřebitelů a prozumentů v energetickém systému;

2. uznává závěry zvláštní zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu a rozhodně souhlasí s tím, že omezení globálního oteplování na 1,5 °C nad úroveň před průmyslovou revolucí vyžaduje okamžitý zásah a rozsáhlý přechod všech odvětví k udržitelnému energetickému systému s nízkými emisemi ( 1 ) . Rozsah tohoto přechodu vyžaduje integrovaná řešení a úzkou spolupráci na všech úrovních správy a občanské společnosti v zájmu splnění cílů udržitelného rozvoje a záměrů Pařížské dohody;

3. vítá skutečnost, že Evropský parlament uznal ( 2 ) , že je zapotřebí anticipační přístup, aby bylo možné zajistit spravedlivý přechod pro občany EU a podporovat regiony, které budou dekarbonizací zasaženy nejvíce. Tím, že se Evropa snaží stát klimaticky neutrální, se totiž posílí konkurenceschopnost hospodářství, ochrání naše planeta a zlepší zdraví a životní podmínky našich občanů;

4. vítá návrh nově zvolené předsedkyně Komise Ursuly von der Leyen týkající se Zelené dohody pro Evropu zahrnující první evropský předpis o klimatu, ve kterém bude zakotven cíl dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050, a zejména návrh na vytvoření nového fondu pro spravedlivou transformaci, jenž pomůže uhelným regionům přejít na čistou energii a zároveň podpořit konkurenceschopnost Evropy;

5. žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly vysoký střednědobý cíl v souladu s cíli energetické unie, který je zásadním krokem k dosažení nulových emisí skleníkových plynů do roku 2050 ( 3 ) , a aby zvýšily cílovou úroveň vnitrostátně stanovených příspěvků Unie ( 4 ) , a sice stanovením alespoň 50 % snížení domácích emisí skleníkových plynů v celé ekonomice do roku 2030 ve srovnání s hodnotami z roku 1990. Při tom je potřeba se zaměřit zejména na ta odvětví, jejichž emise zatím nejsou omezeny v rámci systému EU pro obchodování s emisemi. Opakovaně vyzývá ke stanovení náročných, avšak realistických cílů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie na úrovni EU, jež by měly být zvýšeny na 40 % do roku 2030, a k široké podpoře rozvoje inovativních technologií, které umožní další pokrok;

6. vyzývá k odpovídajícímu zapojení všech úrovní správy do přípravy, provádění a monitorování účinných a na cíle orientovaných klimatických a energetických opatření a k posílení jejich postavení v tomto kontextu. Zdůrazňuje, že velká odpovědnost přitom spočívá na členských státech a EU, neboť ty stanovují rámcové podmínky. Domnívá se, že místní a regionální orgány mají nejlepší předpoklady k tomu, aby zapojily své komunity, přilákaly soukromé investory a realizovaly ambiciózní a včasná opatření, a to nejen jako správci, ale také jako poskytovatelé energetických služeb a významní pořizovatelé energetických služeb (např. elektrických sítí, služeb vytápění, veřejné dopravy či osvětlení). Kromě toho zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou jít příkladem a inspirovat své komunity;

Předávání znalostí a posílení soudržnosti s cílem umožnit jednorychlostní transformaci energetiky v Evropě: podpora regionů s vysokou spotřebou uhlí, regionů s vysokými emisemi uhlíku a ostrovů

7. konstatuje, že změna klimatu je globální výzva a že pokrok, jehož dosáhla EU směrem k dosažení klimaticky neutrální ekonomiky do roku 2050, musí doprovázet podobné závazky ze strany třetích zemí. V této souvislosti poukazuje na riziko pro globální konkurenceschopnost EU, které představují třetí země, jež neusilují o stejně ambiciózní cíle v oblasti klimatu. Vyzývá proto Komisi a členské státy, aby i nadále považovaly změnu klimatu za strategickou diplomatickou prioritu, a mohly tak být nastoleny rovné podmínky na celém světě;

8. zdůrazňuje, že je důležité řídit transformaci energetiky z úrovní, které jsou občanům nejblíže, a pochopit místní a regionální rysy a finanční, historická, geografická a geopolitická omezení a potřeby. Vyzývá členské státy, aby – za podpory ze strany evropských orgánů – projevily větší solidaritu a rozvíjely jednorychlostní, udržitelnou transformaci energetiky a zároveň podporovaly hospodářský rozvoj a sociální soudržnost v Evropě. Zvláštní pozornost a podporu je potřeba věnovat uhelným regionům, regionům s vysokými emisemi uhlíku a ostrovům, jež se potýkají s problémem vylidňování a které vážně postihne zánik pracovních míst v důsledku této transformace;

9. vítá iniciativy Komise, včetně iniciativy týkající se uhelných regionů a regionů s vysokými emisemi uhlíku, které procházejí transformací, a iniciativy Čistá energie pro ostrovy EU, které mají za cíl podpořit z hospodářského a sociálního hlediska zranitelnější regiony, jejichž charakteristické rysy tuto transformaci komplikují a činí její náležitou realizaci naléhavější, a poskytnout jim technickou pomoc;

10. poukazuje na to, že se v současnosti v EU nachází 41 uhelných regionů na úrovni NUTS 2 ve 12 zemích (včetně Spojeného království) a odvětví těžby a využití uhlí zajišťuje přibližně 240 000 přímých pracovních míst v uhelných dolech a uhelných elektrárnách a kromě toho přibližně 215 000 nepřímých pracovních míst. Mimoto jsou zde regiony, které jsou do značné míry závislé na činnostech s vysokými emisemi uhlíku, včetně odvětví železa, ocelářství nebo těžby rašeliny. Žádá proto EU a členské státy, aby poskytly finanční a technickou podporu pro zajištění bezpečnosti dodávek v regionech zasažených systémovými změnami a zmírnění negativních sociálních a hospodářských aspektů transformace;

11. konstatuje, že transformací energetiky je zvláště zasaženo více než 2 200 obydlených evropských ostrovů, na nichž žije 12 milionů lidí, neboť se tam negativně projevuje kombinace vysokých cen energie a vysoké závislosti na fosilních palivech. Ostrovy mohou být přitom cenným testovacím prostředím pro řešení v oblasti udržitelné energetiky týkající se přechodu na bezfosilní systém, jež bude možné rozšířit a díky nimž bude možné snižovat stávající dotace na fosilní paliva;

12. podporuje rozvoj regionálních inovačních středisek s cílem spojit výzkum, akademickou obec a průmysl. Upozorňuje na to, že tato střediska by měla poskytovat zpětnou vazbu informováním občanů a místních komunit, zvyšováním povědomí mezi nimi a poskytováním prostoru pro navrhování a provádění regionálních inovačních strategií interaktivním způsobem;

13. vzhledem k tomu, že v rámci přechodu na čistou energii již byly v EU vytvořeny 2 miliony pracovních míst, vyzývá v kontextu transformace energetiky ke zřízení regionálních středisek odborného vzdělávání, která by zajišťovala budování kapacit (včetně digitálních dovedností) a odbornou přípravu s cílem přesměrovat kvalifikaci pracovních sil k uplatnění v udržitelnějších odvětvích;

14. vyzývá rovněž k tomu, aby byl kladen větší důraz na transformaci energetiky v rámci programu Erasmus a Erasmus+ s cílem zvýšit informovanost a poskytnout jednotlivcům, jichž se tato transformace dotkne, další možnosti ke zlepšení jejich příležitostí prostřednictvím výměn a sdílení poznatků. Opakuje svoji podporu „strategickým partnerstvím“ ( 5 ) v rámci decentralizovaného řízení, která místním a regionálním orgánům umožní vyměňovat si prostřednictvím přeshraničních a nadnárodních projektů osvědčené postupy v oblasti energetických inovací;

15. zdůrazňuje, že regiony s vysokou spotřebou uhlí a regiony s vysokými emisemi uhlíku si díky své historii zaslouží uznání s ohledem na svůj hospodářský rozvoj a na význam energie pro civilizační rozvoj. Mnohé z nich získaly specializované znalosti a kulturní povědomí o významu měnících se vzorců výroby energie a jsou rovněž otevřené inovacím a hospodářskému a sociálnímu rozvoji v odvětví energetiky. Tyto tradice (zdroje) a možnosti je třeba využít k rozvoji regionálních strategií, včetně transferu poznatků a rekvalifikace, které budou směřovat odborné poznatky a pracovní sílu do nízkouhlíkových technologií a inovací;

Investice do transformace energetiky, která obstojí i v budoucnu

16. poukazuje na to, že transformace energetiky představuje skvělou příležitost k investicím do infrastruktury, jež obstojí v budoucnosti, a k podnícení přeměny, která by prospěla kvalitě života všech Evropanů. Žádá proto Komisi a členské státy, aby místním a regionálním orgánům poskytly dostatečné zdroje, mandáty a podporu, aby se v Evropě urychlila transformace energetiky;

17. v této souvislosti vítá prohlášení nově zvolené předsedkyně Komise Ursuly von der Leyen týkající se vytvoření nového fondu pro spravedlivou transformaci a vyzývá k tomu, aby byly finanční prostředky úzce propojeny s politikou soudržnosti na období 2021–2027, s jejichž pomocí by dotčené uhelné regiony na úrovni NUTS 2 mohly posílit své operační programy, neboť tyto regiony se potýkají s největšími problémy při ekologizaci svých ekonomik a při zajišťování spravedlivé transformace energetiky pro své občany. Tento příděl by neměl být vypočten v mezích navrhovaných v příloze XXII, ale měl by být k dispozici jako dodatečné financování. S pomocí těchto dodatečných finančních prostředků by bylo v příštích sedmi letech možné posílit programy EFRR a ESF pro tyto regiony NUTS 2 a aktivně podpořit přidanou hodnotu EU;

18. vedle rozsáhlejšího zohledňování otázek týkajících se klimatu při sestavování rozpočtu vyzývá k přijetí účinných opatření za účelem postupného ukončení přímých a nepřímých dotací na fosilní paliva (jako je například stávající osvobození od daně u leteckých pohonných hmot), aby vznikly rovné podmínky pro obnovitelné zdroje energie, podnítily se změny v chování a vytvořily se nezbytné zdroje pro podporu spravedlivé transformace. V této souvislosti vítá diskusi, kterou zahájila nově zvolená předsedkyně Komise Ursula von der Leyen ohledně stanovení ceny uhlíku a uhlíkových cel;

19. zdůrazňuje význam míry spolufinancování pro fondy EU, aby k nim měly snazší přístup malé komunity a ostrovy. Vyzývá k posílení jejich schopnosti být využívány jako „laboratoře“ transformace energetiky, a sice tím, že budou navržena inovativní řešení a koordinovaná politická opatření zaměřená na politické rámce, regulační opatření, financování, spolupráci a zapojení zúčastněných stran;

20. vítá návrh víceletého finančního rámce na období 2021–2027 s jeho zaměřením na udržitelný rozvoj a opakuje svůj požadavek na vyčlenění více než 30 % rozpočtu na plošné začleňování politiky v oblasti klimatu. Vyzývá k větší podpoře tvorby strategií pro inteligentní specializaci, aby se rozšířily inovativní produkty a postupy a byly uvedeny na evropský trh ( 6 ) . Vítá navrhovanou oblast zaměření výzkumu na klimaticky neutrální a inteligentní města, jež je obsažena v programu Horizont Evropa, s cílem zvýšit výzkum a inovace v celé EU;

21. doporučuje zvýšit v dílčím programu LIFE pro přechod na čistou energii míru financování pro ziskové organizace z navrhovaných 60 % na 70 % a pro veřejné orgány a neziskové organizace na 100 % a dále se snažit o přilákání místních a regionálních orgánů a menších organizací, jako jsou místní energetické agentury. Vítá zřízení fondu InvestEU a navrhuje využít této příležitosti k usnadnění transformace energetiky, zejména ve zranitelných regionech. Navrhuje, aby byly v rámci těchto programů odměňovány dodatečným bodovým hodnocením projekty prováděné v regionech procházejících transformací;

22. s ohledem na rámec státní podpory po roce 2020 vyzývá ke zvýšení míry přípustné státní podpory a k zajištění dostatečné flexibility pro projekty týkající se transformace energetiky v uhelných regionech, regionech s vysokými emisemi uhlíku, na ostrovech a v místních komunitách s cílem podpořit investice podnikatelského sektoru;

23. vyzývá k tomu, aby byly vytvořeny mechanismy pro rozsáhlejší podporu a financování projektů v oblasti transformace energetiky v regionech zařazených mezi uhelné regiony a regiony s vysokými emisemi uhlíku. Existuje pro to řada důvodů: 1) nesmíme čekat, až se tato transformace těchto regionů nevratně dotkne, 2) je třeba umožnit zvýšení maximální úrovně podpory pro všechny podniky, zejména pak podniky velké, které mohou na daném území činit investice a podnítit realizaci změn, 3) je třeba umožnit zavedení dalších opatření ke zmírnění důsledků transformace, jako je např. navýšení míry financování z EFRR, 4) uhelné regiony by měly být definovány jako oblasti, jimž se má dostávat pomoci, a to v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) a písm. c) Smlouvy o fungování Evropské Unie (SFEU), a měla by být odpovídajícím způsobem přizpůsobena pravidla EU pro poskytování státní podpory ve vztahu k těmto regionům;

24. opakuje svůj požadavek na snížení byrokracie a zjednodušení mechanismů souvisejících s přípravou projektů a budováním kapacit v místních a regionálních orgánech. Opakuje svoji výzvu k dalšímu zavádění na míru šité technické podpory, jež městům a regionům pomůže zajistit si investice na ambiciózní projekty. Jedná se o přístup k programům Evropské investiční banky JASPERS a ELENA a přípravu financovatelných projektů, včetně projektů malého měřítka. V této souvislosti se zájmem očekává návrhy, které ohlásila nově zvolená předsedkyně Komise Ursula von der Leyen ohledně Evropské klimatické banky;

25. za účelem zvýšení účinnosti přechodu na čistou energii žádá o větší součinnost mezi různými zdroji financování na unijní, vnitrostátní a regionální úrovni a o výraznější součinnost mezi veřejným a soukromým financováním;

26. podporuje vytvoření finančního nástroje pro uhelné regiony a regiony s vysokými emisemi uhlíku, který by poskytoval finanční a technickou pomoc od velmi rané fáze přípravy projektů. Doporučuje, aby byly nově vytvořené regionální strategie propojeny s komplexními plány na omezení fosilních paliv a neudržitelných postupů a aby byly současně vytvořeny vysoce kvalitní pracovní příležitosti;

Pohánění inovací a strategické využití technologií

27. poukazuje na to, že místní a regionální orgány již působí jako zprostředkovatelé a katalyzátory sociálních, vládních a technologických inovací tím, že zúčastněným stranám poskytují organizační a institucionální platformy k zapojení a společné přípravě strategií pro spravedlivou, udržitelnou a inovativní transformaci energetiky;

28. 2 až o 86 % poukazuje na to, že na trhu je již k dispozici široká škála technických řešení pro nákladově efektivní a klimaticky neutrální Evropu a že s využitím současných technologií lze v propojeném energetickém systému snížit emise COaž o 86 % ( 7 )

29. zdůrazňuje, že je třeba podporovat vývoj novátorských řešení v oblasti skladování energie, která nebudou závislá na nedostatkových nebo geograficky vysoce koncentrovaných surovinách, a dosáhnout pokroku v oblasti technologií a obchodních postupů zachycování, využívání a ukládání CO 2 u průmyslových procesů, které pomocí existujících znalostí nelze zcela dekarbonizovat (např. integrované ocelárny);

30. zdůrazňuje, že hlavní překážky rychlého zavádění nízkouhlíkových technologií souvisejí s nedostatkem finančních a lidských zdrojů, se stávajícími politikami, předpisy a organizačními strukturami, které jsou stále závislé na hodnotových řetězcích založených na fosilních palivech, a také se sociokulturními faktory, jako je malé přijetí ve společnosti dané zejména tím, že tato transformace může v uhelných regionech způsobit zánik pracovních míst a úbytek obyvatelstva. Souhlasí proto s tím, že by inovace měly vycházet z konkrétních místních podmínek a okamžitě řešit dopad na celkový systém a komunitu a zamezovat procesům, které vyvolávají odmítavou reakci společnosti;

31. vyzývá k dalšímu administrativnímu zjednodušování a omezování regulačních překážek, co se týče vývoje a zavádění nových a inovativních technologií a obchodních modelů;

32. žádá o zlepšení integrity a fungování systému EU pro obchodování s emisemi, přičemž je současně potřeba poskytovat zranitelným regionům a skupinám podporu pomocí spolehlivých a cenově dostupných dodávek udržitelné energie;

Komplexní výzvy vyžadují společná řešení: zajistit možnost přispět k dosažení Pařížské dohody na všech úrovních

33. zdůrazňuje, že je potřeba zapojit všechny aktéry (občany, průmysl, soukromý sektor) a zahrnout do tohoto procesu zejména zdráhající se účastníky, a sice tak, že se upozorní na všechny vedlejší přínosy transformace energetiky, tj. lepší kvalitu ovzduší, zdraví, životního prostředí, zelených ploch, biologické rozmanitosti, levnější energii atd.;

34. vítá přijetí balíčku předpisů Čistá energie pro všechny ( 8 ) a zdůrazňuje význam účinné účasti veřejnosti a regionální spolupráce při přípravě a provádění vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu ( 9 ) . Vyzývá členské státy, aby zahájily stálý víceúrovňový dialog o klimatu a energetice s místními a regionálními orgány a dalšími stranami zapojenými do transformace energetiky ( 10 ) a aby posílily systematickou horizontální a vertikální koordinaci politického a technického rozhodování. Tento dialog s regionálními a místními orgány a energetickými agenturami je velmi důležitý, jelikož tyto subjekty dobře znají dané území;

35. zdůrazňuje, že je naléhavě nutné plně využít doplňkovosti mezi vnitrostátně stanovenými příspěvky a místně/regionálně stanovenými příspěvky, a to podporou dobrovolných místních a regionálních integrovaných plánů ( 11 ) , sladěním požadavků na podávání zpráv a maximalizací dopadů napříč odvětvími ( 12 ) a úrovněmi správy;

36. zdůrazňuje, že více než 9 000 místních a regionálních orgánů z celé Evropy se zavázalo ke splnění ambiciózních cílů v oblasti snížení emisí skleníkových plynů a boje proti změně klimatu, a sice tím, že se zapojilo do iniciativ, jako je Evropský pakt starostů a primátorů, a vypracovalo strategie a akční plány, které přímo reagují na potřeby jejich komunit a vizi udržitelné budoucnosti;

Vytvoření transformace energetiky zaměřené na občany

37. uznává, že občané a energetické komunity nyní mají nebývalé možnosti, jak se stát „prozumenty“ (aktivními účastníky trhu), a vítá formální zakotvení místních energetických komunit v balíčku předpisů o čisté energii a vyzývá k zajištění jasného souboru práv a povinností a požadavků na vnitrostátní podporu, aby bylo možné plně využít potenciál těchto struktur;

38. v zájmu posílení samostatnosti spotřebitelů a jejich odpovědnosti za vlastní spotřebu energie opětovně vyzývá k zavedení inteligentních sítí a měřičů (pod podmínkou, že to bude v ekonomickém zájmu konečného spotřebitele), jež budou cenově dostupné, nákladově efektivní, účinné, snadno použitelné a bezpečné, budou výrazně zamezovat podvodům a budou uzpůsobeny potřebám a očekáváním spotřebitelů, pokud jde o informace, řízení vlastní spotřeby a snižování vlastních nákladů;

39. vybízí Komisi a členské státy, aby plně využily potenciál decentralizované výroby prozumenty tím, že podpoří rozvoj energetických sítí a zaručí regulační jistotu pro malé až vysoké investice do energetiky, a aby posílily přístup spotřebitelů k digitalizovaným přenosovým a distribučním soustavám, službám a platformám;

40. zdůrazňuje, že pro urychlení transformace energetiky jsou zapotřebí jasná pravidla na trhu, stabilní politiky, zjednodušené a flexibilní administrativní postupy a cílené programy finanční podpory;

Posílení součinnosti za účelem systémového posunu napříč odvětvími

41. 2 a podle všeho téměř ze 75 % energeticky neúčinný uznává, že odvětví výroby tepla je základním prvkem propojování odvětví a nákladově nejefektivnějším řešením, které umožňuje integraci různých podílů energie z intermitentních obnovitelných zdrojů – až do výše 87 % a více – za pomoci již dostupných technologií a zároveň nabízí flexibilitu a zajišťuje stabilitu celkového integrovaného udržitelného energetického systému ( 13 ) . Konstatuje, že v současné době dochází k nesmírně vysokým energetickým ztrátám, např. v podobě přebytečného tepla v rámci výroby elektřiny, které by teoreticky mohly pokrýt dodávky pro celý fond budov v Evropě ( 14 ) , který je přímo odpovědný za 36 % emisí COa podle všeho téměř ze 75 % energeticky neúčinný ( 15 )

42. zdůrazňuje, že udržitelná transformace energetiky musí brát v úvahu energetický systém jako celek, kde jsou výroba, dodávky, distribuce a spotřeba provázány. Plně podporuje prvořadý požadavek, kterým je účinnost, a závazek ke zvýšení současného cíle z 32 % na 40 % podíl energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030 s cílem snížit tempo globálního oteplování způsobeného člověkem a dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050. Požaduje integrovaný a meziodvětvový trh s energií, na němž budou regulovány energetické ztráty a bude možné účinně dodávat energii z obnovitelných zdrojů;

43. poukazuje na výzvy, jimž při udržitelné transformaci energetiky čelí nejvzdálenější regiony. V této souvislosti naléhá na Evropskou komisi, aby uznala omezení, kterým tyto regiony nevyhnutelně čelí, a přijala právní předpisy, které by je postavily přinejmenším na stejnou úroveň s ostatními regiony v Evropě;

44. zdůrazňuje, že transformace energetiky je příležitostí, jak vytvořit bezpečnější energetický systém, který obstojí i v budoucnu, a to tak, že se zvýší energetická účinnost a sníží se spotřeba energie, rozšíří se energie z obnovitelných zdrojů a v celé Evropě se vybuduje infrastruktura a propojení, aby bylo možné rychle reagovat na narušení dodávek. Podporuje proto rozvoj součinnosti mezi městskými a venkovskými oblastmi, díky níž dojde ke spojení jejich potenciálu v oblasti výroby energie z obnovitelných zdrojů a řízení energetických ztrát při využívání optimalizované a odolnější energetické infrastruktury s nízkými ztrátami energie;

45. zdůrazňuje význam oběhového hospodářství jako nedílné součásti udržitelné transformace energetiky s využitím konceptů životního cyklu pro poptávku po infrastruktuře, výrobcích a službách a jejich poskytování. Zadávání veřejných zakázek má mocný potenciál pro snížení dopadu na klima, který je potřeba podpořit požadavky na ekodesign, normami a informačními systémy pro údaje o životním cyklu, a to jak ze strany EU, tak ze strany členských států. Zdůrazňuje, že zadávání zakázek v oblasti inovací je strategickým nástrojem na podporu tohoto integrovaného přístupu, v němž mohou místní a regionální orgány hrát klíčovou úlohu při zajišťování provádění v mnoha odvětvích a při rozšiřování;

46. zdůrazňuje, že v zájmu dosažení víceúrovňového přechodu, a to jak v regionech, tak v obcích, by místní a regionální orgány mohly jmenovat „manažery v oblasti energetiky“, kteří by účinně koordinovali politiky v oblasti klimatu a energetiky na různých úrovních;

47. vybízí své členy, aby vytvořili meziskupinu, která by sdružovala zástupce uhelných regionů a regionů s vysokými emisemi uhlíku, odborníky a příslušné zúčastněné strany, a připravovala by konkrétní návrhy týkající se inovativní a udržitelné transformace energetiky a umožňovala by výměnu osvědčených postupů v celé EU.

V Bruselu dne 9. října 2019. předseda Evropského výboru regionů Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Celosvětový scénář odpovídající cílům Pařížské dohody by vyžadoval, aby 70–85 % elektřiny dodávaly do roku 2050 obnovitelné zdroje energie. Podle statistik z roku 2017 zveřejněných EEA připadá na odvětví dodávek energie největší podíl (28 %) přímých emisích skleníkových plynů v EU.

(2) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2019 o změně klimatu – evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky v souladu s Pařížskou dohodou (2019/2582(RSP)).

(3) COM(2018) 773 final.

(4) V rámci vnitrostátně stanovených příspěvků se EU a její členské státy zavázaly k dosažení cíle snížit do roku 2030 domácí emise skleníkových plynů ve srovnání s rokem 1990 minimálně o 40 %.

(5) CDR 3950/2018 (Úř. věst C 168, 16.5.2019, s. 49).

(6) COM(2018) 374 final.

(7) Scénář HRE 2050 ve srovnání s rokem 1990 – Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps.

(8) Balíček předpisů Čistá energie pro všechny stanovuje cíle na rok 2030: závazný cíl pro oblast obnovitelných zdrojů energie ve výši alespoň 32 % a cíl pro energetickou účinnost ve výši alespoň 32,5 % – s možným zvýšením v roce 2023.

(9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

(10) CDR 830/2017 (Úř. věst. C 342, 12.10.2017, s. 111).

(11) Např. SECAP v rámci Paktu starostů a primátorů.

(12) Včetně elektřiny, vytápění a chlazení, dopravy, odpadů, zemědělství a jejich pododvětví.

(13) HRE – Scénář na rok 2050 ve srovnání s rokem 1990 – Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps.

(14) Guidelines for the Energy System Transition. The Energy Union Perspective.

(15) Výkonná agentura Evropské komise pro malé a střední podniky – High energy performing buildings. Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency.