Poté, co bylo v roce 2016 vydáno Prohlášení o zahájení počátečních služeb systému Galileo, evropského systému globální družicové navigace, přešel vývoj tohoto systému v roce 2016 z vývojové fáze do fáze užívání. Hodnota již provozovaných satelitů a pozemní infrastruktury systému Galileo dosáhla koncem roku 2016 částky 2 miliard EUR a je vykázána v této účetní závěrce. Vývoj nových aplikací systému Galileo byl podnícen realizací projektů programu Horizont 2020. Tyto projekty již přinesly komercializaci 13 inovací, dále 5 patentů, 34 vyspělých prototypů, uvedení 2 produktů na trh a uveřejnění 223 vědeckých článků. Očekává se, že se trh pro tento globální navigační družicový systém v letech 2017–2020 rozšíří z 5,8 miliard na odhadem 8 miliard používaných přístrojů.

Evropský fond pro strategické investice (EFSI), ústřední součást investičního plánu pro Evropu, přinesl již za necelý rok a půl po zahájení své činnosti hmatatelné výsledky. Ve všech 28 členských státech zmobilizoval tento fond do poloviny května 2017 investice v objemu přes 190 miliard EUR. Tato suma představuje více než polovinu z cílových 315 miliard EUR, jež mají být zmobilizovány do poloviny roku 2018. Fond tedy přispěl k hospodářskému oživení. Do záručního fondu, který pokrývá operace EFSI prováděné skupinou EIB, byly koncem roku 2016 převedeny prostředky z rozpočtu EU. Celkově je záruční fond v této roční účetní závěrce vykázán v objemu 1 miliardy EUR.

V červnu 2016 navrhla Komise jako součást Evropského programu pro migraci nový rámec partnerství se třetími zeměmi. Tento rámec představuje evropský přístup k prohloubení spolupráce se zeměmi, v nichž mají svůj původ, jimiž procházejí a do nichž směřují migrační toky. Tento rámec je podporován z většiny rozpočtových programů v okruhu „Globální Evropa“ a z příslušných svěřenských fondů EU, zejména Svěřenským fondem pro Sýrii, který je vykázán v roční účetní závěrce. Adekvátní financování uvedeného rámcového partnerství má zásadní význam pro to, aby bylo možné zintenzivnit spolupráci s prioritními partnerskými zeměmi a pokračovat v práci na migrační trase přes centrální Středomoří.

VFR podporuje opatření EU k plnění cílů politik EU po dobu dostatečně dlouhou na to, aby byla tato opatření účinná a aby příjemcům rozpočtových prostředků a spolufinancujícím vnitrostátním orgánům zprostředkovávala ucelenou dlouhodobou vizi. VFR na období 2014–2020 a programy, které jej tvoří, stanoví pro toto období maximální objem rozpočtových závazků ve výši 960 miliard EUR a platby v objemu 908 miliard EUR (v cenách roku 2011). Do tohoto rámce včetně jeho programů byla zakomponována silná evropská logika a důraz na přidanou hodnotu s cílem pomoci naplnit společně sjednané cíle strategie Evropa 2020, která je zaměřena na tvorbu pracovních míst a ekonomický růst.

VFR převádí politické priority EU do finančního vyjádření, a to na období nejméně pěti let. Stanoví maximální roční částky (stropy) pro výdaje EU jako celku a pro hlavní výdajové kategorie (okruhy). Součet jednotlivých stropů všech okruhů pak odpovídá celkovému stropu prostředků na závazky.

Ke konsolidované roční účetní závěrce EU je dále přikládán dokument „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ (FSDA), který shrnuje významné změny a trendy ve finančních výkazech a objasňuje významná rizika a nejistoty, jimž EU čelí a měla by do budoucna řešit.

V systému správy a řízení Komise hraje svou úlohu „Řídící rada“. Jejím úkolem je dohlížet na významné otázky v oblasti správy a řízení, mj. řízení finančních a lidských zdrojů, a zajišťovat v těchto oblastech strategické vedení. V této radě, jíž předsedá generální tajemník, se pravidelně schází generální ředitelé a zástupci kabinetů odpovědných za rozpočet, lidské zdroje a IT. Rada se stará to, aby byly v Komisi zavedeny potřebné organizační a technické struktury, s jejichž pomocí budou politické priority předsedy Komise realizovány způsobem efektivním a účinným.

1.VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1.PRÁVNÍ ZÁKLAD A ÚČETNÍ PRAVIDLA

Účetnictví EU je vedeno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26. 10. 2012, s. 1) (dále jen „finanční nařízení“), a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k uvedenému finančnímu nařízení (Úř. věst. L 362, 31. 12. 2012, s. 1).

V souladu s článkem 143 finančního nařízení sestavuje EU své finanční výkazy podle pravidel akruálního účetnictví, která vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS). Tato účetní pravidla, jež přijímá účetní Komise, musí používat všechny orgány a subjekty EU zahrnované do konsolidace. Smyslem je zajistit jednotnost při vedení účetnictví, oceňování a předkládání účetních závěrek a sjednotit postup sestavování finančních výkazů a konsolidace.

1.2.ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem finančních výkazů je poskytovat informace o finanční situaci, výkonnosti a peněžních tocích účetní jednotky, které jsou užitečné pro široký okruh uživatelů. V případě účetních jednotek veřejného sektoru, mezi něž EU patří, musí finanční výkazy podávat zejména informace, jichž lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání účetní jednotky se svěřenými zdroji. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument.

Všeobecná kritéria (účetní zásady), která je třeba při sestavování finančních výkazů respektovat, jsou obsažena v účetním pravidle EU č. 1 „Finanční výkazy“. Tato kritéria jsou totožná se standardem IPSAS 1: věrné zobrazení, účetnictví na akruální bázi, předpoklad nepřetržitého trvání účetní jednotky, bilanční kontinuita, významnost, agregace, kompenzace a srovnatelnost informací. Kvalitativními znaky účetního výkaznictví podle článku 144 finančního nařízení jsou relevance, spolehlivost, srozumitelnost a srovnatelnost.

1.3.KONSOLIDACE

Rozsah konsolidace

Konsolidované finanční výkazy EU zahrnují všechny významné ovládané účetní jednotky (tj. orgány EU (včetně Komise) a agentury EU), přidružené účetní jednotky a společné podniky. Úplný seznam účetních jednotek zahrnutých do konsolidace uvádí bod 9 finančních výkazů. Tento seznam nyní obsahuje 52 ovládaných a 1 přidruženou účetní jednotku. Účetní jednotky, které by měly být zahrnuty do konsolidačního celku, avšak jsou z hlediska konsolidovaných finančních výkazů EU jako celku nevýznamné, nemusejí být do konsolidace zahrnovány ani účtovány pomocí metody ekvivalence, pokud by to bylo pro EU nadměrně časově či finančně náročné. Tyto účetní jednotky jsou označovány jako „Nevýznamné účetní jednotky“ a jsou samostatně uvedeny v bodě 9 přílohy. V roce 2016 bylo do kategorie nevýznamných účetních jednotek zařazeno 7 účetních jednotek.

Ovládané účetní jednotky

Rozhodnutí zahrnout určitou účetní jednotku do konsolidace vychází z pojetí ovládání. Ovládanými účetními jednotkami se rozumí všechny účetní jednotky, v jejichž případě plyne EU z její účasti prospěch anebo má na takový prospěch právo a v jejichž případě nese EU odpovědnost za ovlivňování povahy a výše tohoto prospěchu, a to prostřednictvím své pravomoci v těchto jednotkách. Tato pravomoc musí být vykonatelná v krátkém čase a musí se týkat relevantních činností účetní jednotky. Ovládané účetní jednotky jsou plně zahrnuty do konsolidace. Konsolidace se provádí za období od počátku vztahu mezi ovládající a ovládanou účetní jednotkou do zániku tohoto vztahu.





Mezi nejobvyklejší ukazatele ovládání v rámci EU patří: zřízení účetní jednotky zakládacími smlouvami anebo sekundárním právem, financování této jednotky z rozpočtu EU, existence hlasovacích práv v řídících orgánech, audit ze strany Účetního dvora a absolutorium udělované Evropským parlamentem. Každá účetní jednotka je předmětem individuálního posouzení, při němž se zjišťuje, zda k ovládání stačí jedno, nebo všechna výše vyjmenovaná kritéria.