(23)Krize spojená s onemocněním COVID-19 vážně poškodila schopnost jinak životaschopných podniků a domácností platit své účty. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, velká část soukromého sektoru by čelila platební neschopnosti. Pokud jde o opatření na podporu likvidity podniků, slovinská vláda zavedla dvanáctiměsíční moratorium na obsluhu splácených bankovních úvěrů nefinančních podniků a domácností. Účinnost a účelnost tohoto a podobných opatření je třeba pečlivě hodnotit a sledovat. Případné nepříznivé účinky těchto opatření by měly být rychle napraveny, aby byla neustále zachována finanční stabilita.

(22)V dubnu 2020 byla zavedena opatření na podporu likvidity podniků, ale stále existují životaschopné podniky, jako jsou menší inovativní a rychle rostoucí podniky, jejichž bankovní úvěrové ratingy dosud nejsou dostatečně zavedené, aby tyto podniky získaly nárok na výše uvedené úvěrové záruky prostřednictvím bank. Možná bude nezbytné zlepšit přístup k alternativnímu financování, včetně kapitálových finančních nástrojů (např. rizikového kapitálu), což platí zejména pro země jako Slovinsko, kde jsou kapitálové trhy nedostatečně rozvinuté. Existující kapitálové nástroje by Slovinsko mohlo využít ke směrování prostředků podpory k podnikům, které úspěšně překonávají krizi, jako jsou inovativní malé a střední podniky, startupy a rychle se rozvíjející podniky, podobně, jako to bylo naplánováno v jiných členských státech. Uplatňování podmínek stanovených v pravidlech EU zajistí, aby tyto kapitálové injekce neměly nepříznivý dopad na efektivitu nebo hospodářskou soutěž společností.

(21)Pro zmírnění sociálního dopadu krize je nezbytné, aby Slovinsko nadále poskytovalo vhodnou kombinaci sociálních dávek. Pro tyto účely bude nutné pravidelně sledovat dopady krize na chudobu. Zvláštní pozornost by měla být věnována starším osobám a zejména ženám, pro něž byly míry ohrožení chudobou nebo sociálním vyloučením vyšší než průměr EU již před krizí. Očekává se, že změna důchodové legislativy, kterou přijalo národní shromáždění v listopadu 2019, zlepší přiměřenost důchodů pro nové důchodce, avšak současní důchodci, včetně těch, kteří jsou na hranici chudoby nebo pod ní, z ní nebudou mít prospěch. Dodatečná finanční pomoc organizacím působícím v první linii by zajistila, aby pandemie COVID-19 neměla nepřiměřený dopad na osoby, kterým hrozí sociální vyloučení, a aby byly uspokojeny jejich základní potřeby, jako je každodenní strava a zdravotní péče.

(20)Zdravotní a hospodářská krize způsobená onemocněním COVID-19 zapříčinila bezprecedentní tlak na slovinský trh práce a systém sociální ochrany. Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 7 % a v roce 2021 se zlepší na 5,1 %. Aby se omezil rychlý nárůst nezaměstnanosti v nejvíce postižených odvětvích, reagovalo Slovinsko komplexní strategií, která kombinuje preventivní opatření s opatřeními zaměřenými na usnadnění rychlého návratu pracovníků na trh práce. Hlavní politické reakce, přijaté po konzultaci se sociálními partnery, by se měly zaměřit na dosažení trvalého a spravedlivého oživení tím, že budou posíleny stávající aktivní politiky na trhu práce a programy pro udržení zaměstnanosti, včetně režimů zkrácené pracovní doby, a zavedena další, časově omezená podpora pro podniky, jako jsou mzdové dotace a osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení. Tato opatření by pomohla snížit ztráty příjmů pro všechny pracovníky, včetně pracovníků v nestandardních zaměstnáních, jakož i osob samostatně výdělečně činných. Udržet zaměstnanost v době omezení volného pohybu osob a po opětovném zahájení hospodářské činnosti mohou významně pomoci pružné pracovní podmínky, mj. pokud je o místo výkonu práce (např. práce na dálku), pracovní dobu (pružná pracovní doba) a organizaci práce (interně zajišťované služby). Aby ekonomika znovu nastartovala a mohly být provedeny nezbytné změny po skončení krize, je nutné podporovat podnikatelského ducha. Proto je obzvláště důležité podpořit samostatně výdělečně činné snížením administrativní zátěže a omezením jejich finančního znevýhodnění oproti zaměstnancům.

(18)Do konce dubna 2020 přijaly slovinské orgány dva soubory opatření, která mají vyvážit hospodářský šok způsobený pandemií COVID-19. První balíček zmírňujících opatření v hodnotě přibližně 3,1 miliardy EUR, což představuje zhruba 6,4 % HDP, se zaměřuje především na ochranu pracovních míst a sociálně zranitelných skupin. Ze státních prostředků jsou hrazeny náhrady mezd, dávky v nemoci a příspěvky na sociální zabezpečení za dočasně nepracující, jakož i příspěvky na důchodové pojištění pro zaměstnance, kteří zůstávají v zaměstnání. Aby se zmírnily problémy podniků a domácností s likviditou, je možné odložit splácení úvěrů až o 12 měsíců. Druhý balíček v hodnotě přibližně 2 miliardy EUR, což představuje zhruba 4,2 % HDP, především podporuje likviditu společností. Součástí balíčku je systém státních záruk nabízených prostřednictvím bank, který umožňuje poskytování úvěrů velkým společnostem se zárukou státu až do výše 70 % jistiny a malým a středním podnikům se zárukou do výše 80 %. Ke zmírnění problémů, které mají podniky s likviditou, a zlepšení jejich přístupu k financování má pomoci odložení plateb daní, osvobození od placení příspěvků na sociální zabezpečení a urychlení úhrady smluvních plateb ze strany veřejných orgánů.

(9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč slovinskými regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace a koncentrace hospodářských činností. To s sebou nese značné riziko zhoršení již pozorovaného trendu prohlubujících se rozdílů mezi hlavním městem a zbytkem země. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

(6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování našich společností a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

(5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 umožňují stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

(4)Několik členských států vyhlásilo výjimečný stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

(24)Podniky, které se potýkají s obtížemi, zejména ty menší, potřebují nejen likviditu a financování, nýbrž i příznivé podnikatelské prostředí. To zahrnuje rychlé a nebyrokratické provádění opatření ke zmírnění následků pandemie COVID-19, ale nejen to. Vysoká regulační a administrativní zátěž, která v zemi je, vytváří náklady, které si firmy, jež jsou pod silným tlakem, v této náročné době jednoduše nemohou dovolit. Omezení byrokracie, která je spojena například se získáváním povolení, s povinnostmi podávat zprávy a s daňovými postupy, je účinným způsobem, jak podnikům poskytnout okamžitou výraznou úlevu, aniž by došlo k zatížení státního rozpočtu a nepřímo daňových poplatníků. Modernizace pravidel umožní regulovaným profesím nabízet nákladově efektivnější a inovativní služby, které podniky nyní potřebují. Slovinsko vytvořilo nástroje ke snížení administrativní zátěže, mezi něž patří souhrnný dokument se všemi vládními opatřeními („Single Document“) a test dopadů regulace na malé a střední podniky („SME test“). Tyto nástroje by se teď měly využívat v maximální míře, aby pomoc byla okamžitá. Krize zvýší důraz na řešení obchodních sporů a stíhání hospodářské kriminality. Insolvenční rámec se rovněž bude muset více zaměřit na předcházení úpadkům souvisejícím s krizí, rychlé likvidace neživotaschopných podniků a umožnění druhé šance pro zúčastněné strany.

(25)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Jednou z takových investic by mohlo být urychlení ekologické transformace prostřednictvím udržitelných projektů, např. přechodem od uhelných dolů a výroby elektřiny z uhlí. Investice do ekologické transformace, které jsou popsány ve slovinském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, mohou krátkodobě povzbudit oživení a situaci po epidemii COVID-19 ve střednědobém horizontu. Může mezi ně patřit zvýšení stávajícího nízkého podílu energie z obnovitelných zdrojů, posílení energetické infrastruktury, snížení znečištění ovzduší, které je ve slovinských městech a velkoměstech nad průměrem EU, posílení oběhového hospodářství, podpora sociálního podnikání a zintenzivnění úsilí o omezení potenciálních dopadů na regiony a odvětví, která jsou transformací nejvíce dotčena. Pokud by v rámci opatření na podporu oživení nebyla věnována dostatečná pozornost čisté energii a investicím v oblasti klimatu, byl by současný pokles emisí jen krátkodobý a Slovinsko by se mohlo dostat do zpoždění v plnění svých klimatických cílů. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Slovinsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Slovinsku. To by Slovinsku umožnilo tento fond optimálně využít.

(26)Pro hospodářské oživení, které neopomíjí zásadu udržitelnosti, budou zapotřebí investice k dalšímu rozvoji udržitelné dopravy a na podporu veřejné osobní dopravy a udržitelných spojení, zejména v železniční dopravě. Krize COVID-19 způsobila nové problémy v oblasti nákladní a tranzitní dopravy, a přestože Slovinsko přijalo nezbytné kroky a umožnilo tok zboží – zejména kritického –, bude to mít negativní dopad na hospodářský růst země.

(27)V rámci strategie pro ukončení mimořádných opatření a oživení hospodářství bude důležité podporovat investice do výzkumu a inovací, které jsou významnou hnací silou produktivity a hospodářského růstu. Již před krizí bylo Slovinsko považováno pouze za „umírněného inovátora“, jehož úsilí o vyrovnání se těm nejlepším bylo stále slabší. 75 % výdajů na výzkum a vývoj pochází z podnikatelské sféry. Hospodářský útlum však výzkum, vývoj a inovace podniků opět ohrožuje. Relativně nízká míra inovací, zejména u malých a středních podniků, zpomaluje rozvoj a šíření inovativních obchodních procesů a řešení, které krize COVID-19 vyžaduje. Je nutné investovat na pomoc inovativním malým a středním podnikům (včetně startupů), v jejichž činnostech figurují nové technologie a průlomové inovace, aby se zvýšil jejich výstup. Spolupráce mezi akademickou obcí a podnikatelskou sférou je většinou omezena na odvětví se středními a špičkovými technologiemi. Efektivita středisek pro předávání znalostí zřizovaných výzkumnými organizacemi a institucemi vysokoškolského vzdělávání se značně liší. Vazby mezi akademickou obcí a podnikatelskou sférou mají zásadní význam pro úspěšné převádění znalostí do inovací, pro zlepšení výkonnosti země v oblasti výzkumu a inovací a pro podporu hospodářského růstu. Veřejné výdaje na výzkum a vývoj byly skromné a částečně závislé na strukturálních fondech EU. K překonání této krize bude nutné upřednostnit veřejné investice do výzkumu a inovací, včetně technologického a aplikovaného výzkumu.

(28)Pro hospodářské oživení po skončení krize bude klíčová digitální transformace. Potenciál země v této oblasti dokládá to, jak rychle některé slovinské společnosti na počátku krize zavedly systémy práce z domova a řešení pro on-line obchod. Větší digitalizace obchodních modelů a výrobních procesů by rozšířila tyto změny do více hospodářských odvětví. Slovinsko může stavět na stávajících znalostech a vynikajících kapacitách v robotice, umělé inteligenci a technologii blockchain a na tomto základě podpořit rozšiřování digitalizace do méně pokročilých tradičních odvětví. Opětovné využití široké škály údajů veřejného sektoru, které jsou v současné době k dispozici, by mohlo podpořit inovace a ekonomiku založenou na datech velkého objemu. Zlepšení digitálních dovedností pracovníků by mohlo relativně rychle zvýšit jejich zaměstnatelnost a podpořit hospodářské oživení. Zavedení uživatelsky vstřícných služeb elektronické veřejné správy a digitálních veřejných služeb by pomohlo dále snížit administrativní zátěž pro podniky. Řada on-line veřejných služeb je již k dispozici, aby je však jednotlivci a podniky začali využívat, je třeba zvýšit důvěru lidí v on-line transakce a jejich zabezpečení (např. zavést vnitrostátní elektronický identifikátor, kybernetickou bezpečnost a prvky na ochranu soukromí). Pro rozvoj klíčových sociálních a ekonomických služeb on-line je nezbytné rychlé a spolehlivé širokopásmové připojení (pevné a mobilní), a to i ve venkovských oblastech. Zavedení technologie 5G závisí na včasném přidělení spektra pro 5G.

(29)V době omezení volného pohybu osob v důsledku onemocnění COVID-19 bylo běžné vyučování na všech úrovních vzdělávání nahrazeno výukou na dálku. On-line učení vyžaduje odpovídající digitální infrastrukturu, vzdělávací materiály a učitele s potřebnými dovednostmi a podporou, aby mohli vyučovat efektivně. Všichni žáci a studenti, zejména pak zranitelné skupiny včetně osob se zdravotním postižením a osob z venkovských oblastí, musí mít odpovídající přístup k distančnímu učení a přiměřené digitální dovednosti, aby mohli mít z výuky na dálku prospěch. Digitální dovednosti by měly mít ve školních osnovách a programech významnější místo, aby se zlepšily dovednosti pracovní síly. To by umožnilo širší využívání práce na dálku a digitálních služeb, lepší sladění digitálních dovedností s požadavky trhu práce a začlenění zranitelných skupin, jako jsou starší lidé nebo lidé žijící ve venkovských oblastech.

(30)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

(31)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Slovinsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

(32)Pro rychlé zotavení z hospodářského dopadu pandemie COVID-19 je zásadně důležitá úzká koordinace mezi ekonomikami v hospodářské a měnové unii. Jakožto členský stát, jehož měnou je euro, a s ohledem na politické pokyny Euroskupiny by mělo Slovinsko zajistit, aby jeho politiky zůstaly v souladu s doporučeními pro eurozónu a byly i nadále koordinovány s politikami ostatních členských států eurozóny.

(33)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovinska, kterou zveřejnila ve své zprávě o této zemi pro rok 2020. Posoudila také program stability z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Slovinsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

(34)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2020 a její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Slovinsku v letech 2020 a 2021:

1.V souladu s obecnou únikovou doložkou přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně zvýšit investice. Zajistit odolnost systému zdravotní a dlouhodobé péče, včetně dostatečných dodávek klíčového zdravotnického materiálu a vyřešení nedostatku zdravotnických pracovníků.

2.Zajistit přiměřenou náhradu příjmů a sociální ochranu. Zmírnit dopady krize na zaměstnanost, mimo jiné prostřednictvím posílení režimů zkrácené pracovní doby a pružných pracovních podmínek. Zajistit, aby tato opatření poskytovala odpovídající ochranu pracovníkům s nestandardními smlouvami.

3.Pokračovat v rychlém provádění opatření, která zajistí likviditu a financování pro podniky a domácnosti a sníží administrativní zátěž. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na čistou a účinnou výrobu a využívání energie, environmentální infrastrukturu, udržitelnou dopravu, výzkum a inovace a zavádění sítě 5G. Podporovat digitální kapacitu podniků a posilovat digitální dovednosti, elektronický obchod a elektronické zdravotnictví.

V Bruselu dne