Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2022/C 193/07)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU / CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„Agneau de lait des Pyrénées“

EU č.: PGI-FR-0665-AM01 – 21. 5. 2021

CHOP ( ) CHZO (X)

1. Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

AREOVLA Europarc – 3 bis Avenue Léonard de Vinci 33608 Pessac Cedex FRANCE

Tel. +33 556008450

Fax +33 556819280

E-mail: areovla@gmail.com

AREOVLA je sdružení složené ze sekcí, které zastupují několik chovů ovcí a jehož členy jsou chovatelé, organizace producentů a provozovatelé jatek produktu „Agneau de lait des Pyrénées“. Jedná se tedy o subjekt, který je k žádosti o změnu specifikace plně oprávněn.

2. Členský stát nebo třetí země

Francie

3. Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

☒ Název produktu

☒ Popis produktu

☒ Zeměpisná oblast

☒ Důkaz původu

☒ Metoda produkce

☒ Souvislost

☒ Označování

☒ Jiné: aktualizace kontrolních subjektů, vnitrostátní požadavky, přílohy.

4. Druh změny (změn)

☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

☐ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5. Změna (změny)

5.1 Položka „Název produktu“

Název „Agneau de lait des Pyrénées“ se mění na „Agneau des Pyrénées“, aby do něho mohlo být zahrnuto kromě mléčného jehněte i starší a těžší jehně, běžně nazývané jatečné jehně.

Tato změna specifikace má vliv na položku „1. Název“ jednotného dokumentu.

5.2 Položka „Popis produktu“

Úvodní věta této položky „Tato specifikace se vztahuje na čerstvé jehněčí maso tak, jak je definováno v článku 2 vyhlášky ze dne 17. března 1992“ je přepracována takto: „Tato specifikace se vztahuje na čerstvé jehněčí maso, které pochází z různých místních pyrenejských plemen, jejichž společným znakem je, že se přizpůsobila takzvaným obtížným oblastem.“

Tato změna souvisí s požadovanou změnou, jejímž cílem je začlenit takzvaná jatečná jehňata.

Zrušuje se tento odstavec:

„Agneau de lait des Pyrénées je velmi specifický produkt, který se snadno odliší od ostatních jehněčích produktů ve Francii (jatečná jehňata jsou starší a dostávající stravu na základě mateřského mléka a obilovin). Mléčné jehně pochází z místních nenáročných ovčích plemen. Díky stravě založené výhradně na mateřském mléce je jeho maso šťavnatější a mírně tučnější než maso jatečného jehněte. Mléčná výživa a nízký věk rovněž ovlivňují barvu syrového masa, které je bílé nebo lehce narůžovělé.“

Tento odstavec, který vysvětluje zvláštnosti mléčných jehňat, jež byla v době podání žádosti o uznání jedinými jehňaty, která byla způsobilá získat CHZO, nadále neslouží svému účelu.

Zrušuje se tento odstavec:

„2.2 Úprava produktů dodávaných na trh U mléčného jehněte: — Velmi mladé maso: jehně ve věku maximálně 45 dní — Hmotnost jatečně upraveného těla:4,5 až 11 kg — Vývoj svaloviny: — světle narůžovělá barva, — křehkost masa. Jatečně upravená těla jsou nabízena s pobřišnicí.“

Obsažené informace jsou přeformulovány do podoby jednoho odstavce, k němuž je připojen popis tzv. jatečného jehněte. Navrhované znění je:

„‚Agneau des Pyrénées‘ je podle doby trvání chovu buď ‚mléčné jehně‘, nebo tzv. jatečné jehně:

— Mléčné jehně je mladé jehně. Protože je chováno maximálně 45 dní a je krmeno výhradně mateřským mlékem, má jatečně upravené tělo o hmotnosti 4,5 kg až 11 kg v závislosti na způsobu úpravy, jeho protučnělost je hodnocena třídou 2 nebo 3. Syrové maso má narůžovělou nebo světle narůžovělou barvu. Jedná se o sezónní produkt, jehňata se porážejí od 15. října do 15. června.

— Jatečné jehně je těžší jehně, poráží se mezi 60 a 160 dny věku a je vyživováno mlékem od své matky minimálně po dobu prvních 60 dní. Má jatečně upravené tělo o hmotnosti 13 kg až 22 kg, jehož zmasilost je hodnocena jako R nebo O a protučnělost je hodnocena třídou 2 nebo 3. Syrové maso se vyznačuje narůžovělou barvou a pevným až velmi pevným, bílým až slabě zbarveným tukem.“

Barva masa mléčného jehněte, která je na počátku „bílá nebo narůžovělá“, se mění na „světle narůžovělou barvu“ s ohledem na postupy zpracování. Produkce jehněčího s bílým masem může ve skutečnosti zahrnovat výrobní metody, které nejsou příznivé pro dobré životní podmínky zvířat, zejména s ohledem na výživu (nedostatečný přístup ke krmivu) a zdraví zvířat (riziko anémie a nedostatek železa), což neplatí pro produkci mléčného jehněte, u kterého je povoleno okusování.

CHZO „Agneau des Pyrénées“ se tedy vztahuje na jehňata ve stejné zeměpisné oblasti, která pocházejí z místních pyrenejských plemen, avšak jsou chována na stravě založené na mateřském mléce do dvou odlišných věků. Rozšíření CHZO na jatečné jehněčí maso by umožnilo uznat know-how všech chovatelů ovcí ve francouzských Pyrenejích. Tzv. jatečné jehněčí totiž rovněž odpovídá typickému jehněčímu masu produkovanému na francouzském území Pyrenejí. Pochází z nenáročných pyrenejských plemen, jeho zmasilost je hodnocená mezi R a O a zároveň protučnělost třídou 2 nebo 3, vyznačuje se specifickým protáhlým jatečně upraveným tělem. Konečně krmení mateřským mlékem, následně přikrmování a dokrmování stravou založenou na obilninách, jako i nízký věk jehňat (maximálně 160 dnů), umožňují získat maso narůžovělé barvy, pevný až velmi pevný tuk.

Zrušuje se tento odstavec:

„2.1 Úprava produktů dodávaných na trh Jedná se o maso, které se vyznačuje svou velmi světlou syrovou barvou, svou křehkostí, mírně vláknitou texturou, je šťavnaté. Produkt ‚Agneau de lait des Pyrénées‘ je také známý pro svou méně výraznou jehněčí chuť v porovnání s jatečnými jehňaty (která se porážejí starší). Chybí mu zejména chuť ‚vlny‘, která je u jatečných jehňat více či méně výrazná.“

CHZO „Agneau des Pyrénées“ zaručuje specifičnost produkce masa, a to od narození (a předtím při řízení chovu stáda) až po výběr jatečně upravených těl a jejich porcování. Ale nemůže zaručit kritéria u vařeného masa. Tyto deskriptory byly ve specifikaci zrušeny.

Ustanovení zapsané formou tabulky týkající se úpravy produktu a porcování:

Celé jatečně upravené tělo — Jatečně upravené tělo — Naporcované kusy a půlená jatečně upravená těla Porcování — Kusy připravené k dalšímu dělení: kusy dodávané distributorovi, které vyžadují pouze jednoduché dodatečné porcování — Spotřebitelská balení: vaničky obsahující rozporcované maso určené pro samoobslužný pult a připravené ke spotřebě

je přeformulováno takto:

„Produkt ‚Agneau des Pyrénées‘ se může uvádět na trh jako celé jatečně upravené tělo nebo půlené tělo s pobřišnicí nebo ve formě porcovaných, čerstvých, ale i hluboce zmrazených kusů.“

Porcované kusy se dodávají jako připravené k dalšímu dělení, jež vyžadují pouze jednoduché dodatečné porcování, nebo ve formě spotřebitelského balení, ve vaničkách, které obsahují rozporcované maso připravené ke spotřebě.“

Přidává se úprava formou hlubokého zmrazení. Tyto změny umožňují zavést ustanovení, která se týkají uvádění takzvaných jatečných jehňat na trh.

Mléčné jehně je sezónní produkt, který je produkován od 15. října do 15. června, s nejvyšší produkcí od prosince do ledna. 80 % jehňat je totiž poráženo v období 3 měsíců, což představuje brzdu pro dodávání na trh. Hluboké zmrazení produktu představuje zásadní význam pro CHOZ „Agneau des Pyrénées“. Zmrazení, které umožňuje delší uchování produktu, umožní rozšířit dodávání produktu ke spotřebiteli, který o něj žádá, aniž by došlo ke změně jeho vlastností a postupů v pyrenejském chovu. Postupy hlubokého zmrazení jsou začleněny do metody produkce.

Následující ustanovení týkající se způsobů úpravy uvedené v kapitole „5.1 Porážka“ se přesunují do kapitoly „2. Popis produktu“.

Tato ustanovení:

„Celá jatečně upravená těla produktu ‚Agneau de lait des Pyrénées‘ mohou mít různé způsoby úpravy. Společným znakem všech úprav je, že se předkládají s pobřišnicí. Úprava jatečně upraveného těla Rozsah hmotnosti jatečně upraveného těla Bez hlavy a s vnitřnostmi (*1) 5 až 10 kg Bez hlavy a bez vnitřností (*1) 4,5 až 8,5 kg S hlavou a s vnitřnostmi (*1) 5,5 až 11 kg S hlavou a bez vnitřností (*1) 5 až 10 kg

jsou přeformulovány takto:

„Celá jatečně upravená těla produktu ‚Agneau des Pyrénées‘ s označením ‚mléčné jehně‘ mohou být upravena bez hlavy a bez vnitřností s hmotností v rozmezí 4,5 až 8,5 kg; nebo bez hlavy a vnitřnostmi s hmotností v rozmezí 5 až 10 kg. Celá jatečně upravená těla produktu ‚Agneau des Pyrénées‘ s označením ‚mléčné jehně‘ mohou být rovněž nabízena s hlavou. Pokud jsou upravena s hlavou a bez vnitřností, jejich hmotnost se pohybuje v rozmezí 5 až 10 kg; pokud jsou s hlavou a s vnitřnostmi, jejich hmotnost se pohybuje v rozmezí 5,5 až 11 kg.“

Napříště je na vnitrostátním území umožněna úprava s hlavou a s vnitřnostmi a s hlavou a bez vnitřností (povolená pouze při exportu během uznání CHZO „Agneau de lait des Pyrénées“).

Vkládá se nové ustanovení, které zní:

„V případě CHZO ‚Agneau des Pyrénées‘ se mohou uvádět na trh také tyto droby: celé vnitřnosti, srdce, játra, ledvinky, brzlík, bachor a nožičky, a to buď čerstvé, nebo hluboce zmrazené.“

Droby vyjmenované výše se přidávají k produktům, které využívají CHZO: celé vnitřnosti, srdce, játra, ledvinky, brzlík, bachor a nožičky. S výjimkou celých vnitřností, které byly prodávány s jatečně upraveným tělem, nebyly droby ve specifikacích CHZO „Agneau de lait des Pyrénées“ uvedeny, a to v souvislosti s malým počtem odbytišť existujících v době uznání CHZO. Dnes tato odbytiště existují a představují příležitost pro lepší zhodnocení drobů, kterých se žádost týká, a rovněž pro posílení viditelnosti pozměněného CHZO, kterým by mělo být „Agneau des Pyrénées“.

Změna kapitoly „Popis produktu“ ve specifikaci má dopad na jednotný dokument v položce „Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1“ tím, že se zavadí jatečné jehněčí maso, uvedení drobů do prodeje a hluboké zmrazení.

5.3 Položka „Zeměpisná oblast“

Dochází ke změně ve vymezení zeměpisné oblasti. Zeměpisná oblast CHZO „Agneau de lait des Pyrénées“ zahrnuje všechny obce francouzského departementu Pyrénées Atlantiques, které se nacházejí na jih od řeky Gave de Pau, a 10 obcí departementu Hautes Pyrénées. Toto vymezení se rozšiřuje na určité obce následujících francouzských departementů, které všechny patří do pyrenejského pásma:

— Pyrénées-Atlantiques (64),

— Hautes-Pyrénées (65),

— Gers (32),

— Haute-Garonne (31),

— Ariège (09),

— Aude (11),

— Pyrénées-Orientales (66).

V pozměněném návrhu specifikace jsou uvedeny obce departementů částečně zahrnuté v zeměpisné oblasti: Aude (11), Haute-Garonne (31), Gers (32), Pyrénées Atlantiques (64), Hautes Pyrénées (65), Pyrénées Orientales (66), Ariège (11).

Zeměpisná oblast se tedy rozšiřuje o nové obce pyrenejského masivu, jež se nacházejí v departementech Ariège, Aude, Haute-Garonne, Gers, Pyrénées Atlantiques, Hautes Pyrénées a Pyrénées-Orientales. Smyslem této změny je doplnit zeměpisnou oblast o střední a východní část Pyrenejí. Rozšíření oblasti zahrnuje území veškeré produkce „Agneau des Pyrénées“. Tento návrh zeměpisné oblasti odůvodňuje historický a současný výskyt odolných pyrenejských plemen a produkce „Agneau des Pyrénées“ v celém masivu. Produkce jehněčího masa je významná v této části francouzských Pyrenejí, takže zeměpisná oblast pokryje celou francouzskou stranu pásma, v níž jsou zohledněny dřívější i současné postupy při chovu.

Všechny skutečnosti týkající se popisu zeměpisné oblasti jsou z této kapitoly specifikace vypuštěny, protože se na této úrovni neočekávají.

Změna kapitoly „Zeměpisná oblast“ ve specifikaci má vliv na jednotný dokument v položce „4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti.“

5.4 Položka „Důkaz původu“

Následující ustanovení:

„Různé subjekty (chovatelé, seskupení producentů, jatka, velkoobchodníci a řezníci) zavádějí všechny nezbytné prostředky, aby byla zajištěna sledovatelnost a aby byl u každého kusu masa uváděného na trh zaručen jeho zeměpisný původ. Tato ustanovení jsou shrnuta v následující tabulce. Všichni výše uvedení provozovatelé, kteří se podílejí na získávání produktu od chovu až po řeznický pult, podepsali dohodu, v níž se zavazují dodržovat ustanovení týkající se podmínek produkce a sledovatelnosti produktu ve své oblasti produkce.“

se zrušují a nahrazují těmito ustanoveními:

„Každý hospodářský subjekt působící za podmínek produkce a zpracování CHZO ‚Agneau des Pyrénées‘ musí pro seskupení vystavit prohlášení o identifikaci, aby získal potřebné oprávnění. Původ jehněčího je zaručen prostřednictvím identifikace produktů a systému sledovatelnosti směrem ke spotřebiteli i směrem k dodavateli. Tato identifikace a sledovatelnost se popisují v níže uvedené tabulce.“

Tato nová formulace umožňuje objasnit a zajistit sledovatelnost směrem ke spotřebiteli i směrem k dodavateli napříč celým odvětvím.

Systém sledovatelnosti je popsán a umožňuje shrnout požadované dokumenty a záznamy a minimální informace očekávané v každé etapě života produktu (narození, odebrání jehňat, porážka, výběr jatečně upravených těl…). Zmíněné dokumenty jsou uchovávány pro potřeby úředníků pověřených kontrolou.

Tato tabulka sledovatelnosti, která se už vyskytuje ve specifikaci, je aktualizována s cílem:

— začlenit stávající postupy pro jatečné jehněčí,

— začlenit žádosti o změnu týkající se metody získávání,

— posílit sledování v různých etapách produkce,

— odstranit informace o právních předpisech nebo nadbytečné informace,

— aktualizovat údaje pro mléčné jehněčí maso.

Zrušují se vzory k dokladu o sledovatelnosti, které se nacházejí ve specifikaci. Jedná se o popisné dokumenty bez jakéhokoli dopadu na kontrolu či zajištění sledovatelnosti.

Doplňují se údaje pro zajištění sledovatelnosti drobů a hluboce zmrazených produktů a odstraňují se pasáže, v nichž dochází k překrývání s obecnými předpisy, jakož i položky týkající se kontrolního postupu v plánu kontrol.

Systém sledovatelnosti poskytuje spotřebitelům jistotu, že produkt s CHZO „Agneau des Pyrénées“ splňuje požadavky na vlastnosti produktu certifikovaného CHZO. Sledovatelnost spočívá v zachovávání nezbytných a dostatečných informací o původu a složení produktu ve všech fázích produkce, zpracování a distribuce. Záruku původu poskytuje identifikace produktů a systém sledovatelnosti směrem ke spotřebiteli i dodavateli.

Systém definuje požadované dokumenty a záznamy a minimální informace očekávané v každé etapě života produktu (chov, odebrání, porážka, balení, porcování, hluboké zamrazení).

Žádná změna v této položce se netýká jednotného dokumentu.

5.5 Položka „Metoda produkce“

Přidává se schéma života produktu „Agneau des Pyrénées“, které umožňuje vizuálně osvětlit fáze produkce.

Tato změna specifikace nemá vliv na jednotný dokument.

V kapitole:

5.1 Chov

5.1.1 Genetický původ

Následující ustanovení:

„Matky jsou povinně z plemene manech s červenou hlavou, manech s černou hlavou nebo z plemene basco-béarnaise.

Jako otcové se berou v úvahu:

— plemeníci výše uvedených nenáročných plemen,

— akceptuje se i využití samců ‚masných plemen‘ (berrichon du Cher, charollais, suffolk a texel).“

se mění takto:

„Produkt ‚Agneau des Pyrénées‘ pochází z plemenných samců a samic místních pyrenejských plemen: aure et campan, barégeoise, basco-béarnaise, castillonnaise, lourdaise, manech s černou hlavou, manech s červenou hlavou, montagne noire, rouge du Roussillon, tarasconnaise. Mléčné jehně pochází z matky mléčného plemene (basco-béarnaise, manech s černou hlavou nebo manech s červenou hlavou); jeho otec pochází z místních výše uvedených plemen, povoluje se využití plemene berrichon du Cher, charollais, suffolk, texel.“

U mléčných jehňat zůstávají plemena matky (basco-béarnaise, manech s černou hlavou nebo manech s červenou hlavou) nezměněna. Seznam plemen, jež jsou využívána jako otcové mléčných jehňat, se rozšiřuje o další místní pyrenejská plemena: aure et campan, barégeoise, castillonnaise, lourdaise, montagne noire, rouge du Roussillon, tarasconnaise, dále plemena basco-béarnaise, manech s černou hlavou, manech s červenou hlavou, berrichon du Cher, charollais, suffolk a texel.

U jatečných jehňat jsou jedinými povolenými tato plemena:

aure et campan, barégeoise, castillonnaise, lourdaise, montagne noire, rouge du Roussillon, tarasconnaise, basco-béarnaise, manech s černou hlavou, manech s červenou hlavou. Jedná se o plemena, která se vyskytují ve francouzských Pyrenejích a která odpovídají postupům chovatelů.

Připojuje se sedm pyrenejských plemen bez tržní produkce mléka tak, aby odpovídaly produkci „Agneau des Pyrénées“. Jde o historická i současná plemena v Pyrenejích a v jejich podhůří, která se snadno přizpůsobují obtížným oblastem a zároveň mají silnou pyrenejskou identitu. Tzv. jatečné jehně je jehně poražené později (mezi 60 a 160 dny) a oproti mléčnému jehněti má delší dobu na to, aby získalo zajímavou a typickou zmasilost produktu „Agneau des Pyrénées“. Možnost využít masná plemena berrichon du Cher, charollais, suffolk a texel u jatečných jehňat by měla za následek, že by jatečné jehně neodpovídalo popisu produktu „Agneau des Pyrénées“, neboť by bylo příliš zmasilé se silnější protučnělostí, než je ta, která je očekávána a která je pro něj typická.

Tato změna specifikace má vliv na jednotný dokument v položce 3.2 „Popis produktu“.

5.1.2 Řízení chovu

Poskytují se upřesnění, pokud jde o řízení chovu:

„V průběhu roku se u ovcí střídá období úplného pobytu pod širým nebem, období pobytu v ovčíně a smíšené období pobytu pod širým nebem a v ovčíně. Ovce se živí alespoň 210 dní v roce pastvou.“

Toto ustanovení umožňuje zajistit, aby ovce nezbytně střídaly období života v ovčíně, období, kdy jsou plně pod širým nebem, a smíšená období. Ovce produkují mléko, které je jedinou potravou pro mléčná jehňata a které zaujímá zásadní místo ve výživě jatečných jehňat, jež mohou být následně dokrmována.

Tato změna specifikace má vliv na jednotný dokument v položce 3.3.1 „Krmení chovného stáda“.

Z ustanovení se vypouští seznam následujících obilovin „kukuřice, ječmen, tritikále, oves…“: V zimním období je pastva závislá na klimatických podmínkách, ale převažujícím krmným zdrojem jsou stále louky. Doplněk krmné dávky v zimním období tvoří konzervované pícniny, celozrnné obiloviny (kukuřice, ječmen, tritikále, oves, …), sláma a krmné směsi.“

Tento seznam totiž neumožňoval zajistit kontrolu. Toto ustanovení je rovněž později doplněno údajem o seznamu povolených surovin v krmné dávce chovného stáda.

Tato změna specifikace má vliv na jednotný dokument v položce 3.3.1 „Krmení chovného stáda“.

Následující ustanovení „V jarních, letních a podzimních obdobích tvoří základ výživy dojných ovcí pastva“ je přepracováno tak, aby se vzaly v úvahu i jiné ovce než tzv. mléčná plemena manech a basco-béarnaise „V jarních, letních a podzimních obdobích tvoří základ výživy ovcí pastva.“

Tato změna specifikace má vliv na jednotný dokument v položce 3.3.1 „Krmení chovného stáda“.

Vkládají se nová ustanovení, která znějí:

„Pokud hospodářství nemají dostatečné zdroje krmiv a vybavení pro zajištění výkrmu jatečných jehňat, je možné je shromáždit ve výkrmném středisku od věku šedesáti dnů a po dosažení minimálně 19 kg živé hmotnosti až do odběru na porážku. Aby byla zajištěna sledovatelnost, dodatečný specifický kroužek je připevněn ke každému jehněti, když vstupuje do výkrmného střediska. Budovy pro chov mají k dispozici náležité větrání s nízkými vstupy a vysokými výstupy bez průvanu na zvířata. Pokud jde o mléčná jehňata, každá bahnice s jehnětem v budově má k dispozici prostor 1,1 m2. Pokud jde o jatečné jehně, každá ovce s jehnětem má prostor minimálně 1,5 m2 a každé odstavené jehně má k dispozici 0,5 m2; jehňata se pohybují na suché rostlinné podestýlce. Budovy jsou vyprázdněny a důkladně vyčištěny minimálně jednou za rok. Všechny tyto podmínky platí pro chovatele chovající ovce na výkrm, jakož i pro výkrmná střediska a shromažďovací střediska.“

Připojuje se možnost dokrmit jatečná jehňata ve výkrmném středisku, jakmile dosáhnou živé váhy 19 kg. Tato fáze se provádí v zeměpisné oblasti, neboť je nedílnou součástí chovu jehňat. Jehně zde má k dispozici tytéž podmínky krmení jako ve svém rodném hospodářství. Na jedné straně jsou v centrálních francouzských Pyrenejích hospodářství velmi rozptýlená, a to zejména v určitých vysokohorských oblastech. To s sebou nese problémy s odběrem jehňat a dodáváním obilovin a doplňkových krmiv. Na druhé straně někteří chovatelé, zejména ti, kteří je pasou v horách, nejsou schopni vykrmit jehňat z několika důvodů: zejména z nedostatku vybavení a nedostatku zdrojů pícnin. Z obou výše uvedených důvodů se mohou jehňata shromažďovat ve výkrmných střediscích po 60 dnech věku nebo po dosažení minimálně 19 kg živé váhy, a to až do doby odběru pro porážku. Jehně, které má 19 kg, totiž prošlo první etapou laktace a růstu. Je dostatečně vyvinuté, aby sneslo přechod na jinou výživu. Aby byla zajištěna sledovatelnost, dodatečný specifický kroužek je připevněn ke každému jehněti, když vstupuje do výkrmného střediska.

Dodatky týkající se podmínek ustájení zvířat v budově umožňují stanovit podmínky, které je třeba dodržovat ve stájích, a umožnit tak zlepšovat životní podmínky jehňat: hustota jehňat s ohledem na věk a bahnici s mládětem (kterou doprovází její jehně), správné větrání, bez průvanu na zvířata, suchá podestýlka rostlinného typu. Tyto podmínky jsou o to důležitější, že odchov jatečných jehňat může probíhat ve výkrmném středisku (v zeměpisné oblasti) po dobu maximálně 100 dnů.

Tato změna specifikace nemá vliv na jednotný dokument.

5.1.3.1 Krmení chovného stáda (dříve „Krmení bahnic“)

Toto ustanovení:

„Ovce jsou alespoň 8 měsíců v roce krmeny na pastvině.“

se mění takto:

„Ovce jsou krmeny alespoň 210 dní v roce na pastvině“.

Podmínka ohledně doby trvání pastvy přechází z 8 měsíců (tedy 240 dnů) na 210 dnů, je tedy snížena o jeden měsíc. Po zavedení stád plemen bez tržní produkce mléka a zvětšení zeměpisné oblasti neumožňují totiž určitá klimatická, topografická nebo technická omezení všem ovcím v dotčených chovech, aby se pásly po dobu 8 měsíců v roce. I když je pastva tradičním a hlavním postupem u těchto horských chovů, navrhuje se většinou minimální doba trvání 7 měsíců. Odpovídá to praxi všech chovatelů ovcí ve francouzských Pyrenejích.

Tato změna specifikace má vliv na jednotný dokument v položce 3.3.1 „Krmení chovného stáda“.

Zrušuje se ustanovení, které zní:

„Krmné směsi jsou podávány jako doplněk krmiva podle potřeb ovcí a zahrnují:

— zrna obilovin, výrobky a vedlejší výrobky z nich,

— semena luskovin, výrobky a vedlejší výrobky z nich,

— olejnatá semena, výrobky a vedlejší výrobky z nich včetně moučky (arašídy, řepku, sóju, slunečnice, len),

— hlízy, kořeny, výrobky a vedlejší výrobky z nich,

— pícniny, a to včetně objemných krmiv,

— ostatní semena, plody, výrobky a vedlejší výrobky z nich,

— minerální látky,

— doplňkové látky povolené platnými právními předpisy,

— dusíkaté produkty povolené platnými právními předpisy. Je zakázáno použití močoviny.

V hospodářství je producentu povoleno připravovat:

— směs krmiva vyrobenou v den své distribuce z krmiva ze základní krmné dávky a z krmiv z výše uvedeného seznamu,

— směs z krmiv z výše uvedeného seznamu.

Externí dodávka směsného krmiva vyrobeného z krmiva ze základní krmné dávky a krmiva z výše uvedeného seznamu je povolena až do 1. listopadu 2011 za předpokladu, že na jeho označení je zřetelně uveden seznam složek, jejich původ a množství.“

Nahrazuje se tímto ustanovením:

„Krmné směsi jsou podávány jako doplněk krmiva ze základní krmné dávky podle potřeb ovcí a zahrnují:

— zrna obilovin a výrobky z nich získané,

— olejnatá semena a výrobky z nich získané mimo ty, které pocházejí z palmy a palmových jader,

— semena luskovin a výrobky z nich získané,

— ostatní semena a výrobky z nich získané,

— hlízy, kořeny, cukrovou třtinu a výrobky z nich získané: produkty získané z cukrové třtiny a cukrové řepy nesmějí představovat více než 5 % celkové hmotnosti krmné směsi,

— sušenou vojtěšku ve formě granulí,

— minerální látky a výrobky z nich získané kromě vyklížené kostní moučky a popela z kostí,

— povolené vedlejší výrobky z fermentace mikroorganismů: kvasnice a kvasnicové složky (pivní kvasnice), vinázy (CSM zahuštěné rozpustné sirupy), vedlejší produkty výroby kyseliny L-glutamové, škrob, předželatinovaný škrob, mono a digliceridy mastných kyselin, glycerin, 1,2-propandiol (propylenglykol).

Povolené doplňkové látky jsou:

— technologické doplňkové látky,

— senzorické doplňkové látky: aromatické látky,

— nutriční doplňkové látky: vitamíny, sloučeniny stopových prvků, aminokyseliny. Jsou zakázány močovina a výrobky z ní získané,

— zootechnické doplňkové látky: látky zlepšující stravitelnost, stabilizátory střevní flóry, ostatní zootechnické doplňkové látky.

Pro vytvoření krmné dávky jsou povoleny:

— směs z krmiv z výše uvedeného seznamu,

— směs z krmiv z pícnin a krmiv z výše uvedeného seznamu,

— za podmínky, že směs je vyrobena v hospodářství.

Jsou zakázány kompletní krmné směsi, tedy směsi z pícnin a výše uvedených krmiv, které se vyrábějí mimo hospodářství.

Ve stravě chovného stáda jsou zakázány GMO, anabolika, beta agonisté a další látky s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem, masové moučky, jakož i kterákoli jiná bílkovina živočišného původu.“

Seznam surovin je aktualizován tak, aby odpovídal nařízení Komise (EU) č. 68/2013 ze dne 16. ledna 2013 o katalogu pro krmné suroviny.

Návrh na krmiva pro bahnice je přísnější a seznam doplňkových látek byl omezen v souladu s praxí v oboru.

Určité suroviny jsou ve specifikaci výslovně zakázány, aby se zabránilo tomu, že by byly nedopatřením povoleny, pokud by došlo ke změně právních předpisů. Především se to týká anabolik, beta agonistů a dalších látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem, masových mouček, jakož i jakýchkoli jiných bílkovin živočišného původu.

Zrušuje se ustanovení o přípravě směsi v „den jejího podávání“, kterou vyrábí producent z krmiva ze základní krmné dávky a z krmiv na seznamu surovin. Vzhledem k tomu, že základní krmná dávka je v podstatě suchá, neexistuje žádná kontraindikace k výrobě směsi několik dní před její distribucí.

Tato změna specifikace nemá vliv na jednotný dokument.

5.1.3.2 Krmení jehňat

Krmení mateřským mlékem

Následující ustanovení: „Jehňata krmená mlékem žijí téměř trvale se svou matkou ve stejném prostředí. Jehňata se krmí výhradně mateřským mlékem přímo z vemene ovce. Až do 45. dne umožňuje množství mléka produkované matkou pokrýt 100 % potřeb jehňat.“

se mění takto:

„Před odstavením žijí jehňata se svou matkou ve stejném prostředí. Jehňata sají od svých matek buď na pastvě, když tam matky následují, nebo v ovčíně, ale mohou být od nich oddělena během dne, zvláště když jsou matky krmeny. Mléčná jehňata se krmí výhradně mateřským mlékem přímo z vemene ovce. Až do 45. dne umožňuje množství mléka produkované matkou pokrýt 100 % potřeb jehňat.“ Jatečné jehně se krmí mateřským mlékem přímo z vemene ovce minimálně po dobu 60 dnů.“

Tato pozměněná ustanovení umožňují přidat do postupů produkce pro mléčné jehně postupy pro takzvané jatečné jehně před odstavením.

Tato změna specifikace má vliv na jednotný dokument v položce 3.3.2 Krmení jehňat.

Popisný diagram znázorňující křivku produkce mléka u ovce za jeden rok se zrušuje, protože je pouze popisný.

Tato změna specifikace nemá vliv na jednotný dokument.

Ustanovení:

„Jehňata uměle krmená mléčnými náhražkami (nedostatečná produkce mateřského mléka nebo vícečetné porody) jsou z CHZO vyloučena.“

se nahrazuje tímto:

„Po celou dobu života jehněte, jehož maso má mít CHZO ‚Agneau des Pyrénées‘, jsou zakázány umělé náhražky mléka.“

Toto ustanovení umožňuje zjednodušit zákaz krmení umělými náhražkami mléka.

Tato změna specifikace nemá vliv na jednotný dokument.

Doplňková výživa

Přidávají se požadavky na doplňkovou výživu pro jatečná jehňata prostřednictvím těchto ustanovení:

„Základem výživy jehňat je mléko od matky, avšak jatečná jehňata mohou dostávat doplňky na bázi rostlinných produktů, minerálů a vitamínů. Toto doplňková strava se skládá z pícnin, s výjimkou pícnin uchovávaných ve vlhkém stavu nebo cestou senáže a slámy, a dále z krmných směsí připravených na farmě nebo zakoupených v prodejně.“

„Krmné směsi se vyrábějí z těchto surovin:

— zrna obilovin a výrobky z nich získané,

— olejnatá semena nebo plody a výrobky z nich získané mimo ty, které pocházejí z palmy a palmových jader,

— semena luskovin a výrobky z nich získané,

— hlízy, kořeny, cukrová třtina a výrobky z nich získané; produkty získané z cukrové třtiny a cukrové řepy nesmějí představovat více než 5 % celkové hmotnosti krmné směsi,

— ostatní semena a výrobky z nich získané,

— sušená vojtěška ve formě granulí,

— minerální látky a výrobky z nich získané kromě kostních mouček a popela z kostí,

— povolené vedlejší výrobky z fermentace mikroorganismů: kvasnice a kvasnicové složky (pivní kvasnice), vinázy (CSM zahuštěné rozpustné sirupy), vedlejší produkty výroby kyseliny L-glutamové, škrob, předželatinovaný škrob, mono a digliceridy mastných kyselin, 1,2-propandiol (propylenglykol).

Povolené doplňkové látky jsou:

— technologické doplňkové látky: antioxidanty, pojiva, protispékavé látky,

— senzorické doplňkové látky: aromatické látky,

— nutriční doplňkové látky: vitamíny, sloučeniny stopových prvků, aminokyseliny. Jsou zakázány močovina a výrobky z ní získané,

— zootechnické doplňkové látky: látky zlepšující stravitelnost, stabilizátory střevní flóry, ostatní zootechnické doplňkové látky.

Obiloviny a výrobky z nich získané musí představovat minimálně 30 % celkové hmotnosti krmné směsi.“

Seznam surovin je doplněn, aby upřesnil nároky u tzv. těžkého jehněte, a tento seznam odpovídá nařízení Komise (EU) č. 68/2013 ze dne 16. ledna 2013 o katalogu pro krmné suroviny.

Seznam surovin a doplňkových látek je vymezen podle postupů chovatelů v oboru pro tzv. jatečná jehňata.

Přidává se procento obilovin a výrobků z nich získaných, aby se zajistila vyvážená krmná dávka, aby byla jehňata správně vykrmována, aby se zabránilo nerovnováze, která by měla neblahé důsledky na životní podmínky zvířat, a aby byly zachovány vlastnosti masa.

Tato změna specifikace má vliv na jednotný dokument v položce 3.3.2 Krmení jehňat.

5.1.4 Zdravotní péče (dříve „Chov a zdravotní péče)

Následující ustanovení:

„- U bahnic mají chovatelé povinnost: — dodržovat zdravotní plány pro chov (plans sanitaires d‘élevage - P.S.E.) schválené Ředitelstvím pro veterinární služby (Direction des services vétérinaires - DSV), — umožnit provedení jakéhokoli ošetření, které technické oddělení seskupení považuje za nezbytné.

Ošetření se omezuje na zásahy nezbytně nutné k udržení a obnovení dobrého zdraví zvířat a ke kontrole reprodukce.“

se zrušuje, neboť jde o skutečnosti, které jsou na jedné straně povinné a monitorované státními službami, na druhé straně nekontrolovatelné, a tudíž nadbytečné.

Ustanovení:

„U jehňat se netoleruje žádná zdravotní péče nebo léčba antibiotiky. Pokud nějaký větší zdravotní problém vyžaduje léčbu, chovatel to oznámí svému seskupení a zaznamená to do svého registru jehňat. Jehně je pak vyloučeno z CHZO.“

se mění takto:

„U mléčných jehňat se netoleruje žádná zdravotní péče nebo léčba antibiotiky. Pokud nějaký větší zdravotní problém vyžaduje léčbu, chovatel to oznámí svému seskupení a zaznamená to do svého registru jehňat. Mléčné jehně je pak vyloučeno z CHZO.“

U jatečných jehňat se navrhuje toto ustanovení: „U tzv. jatečných jehňat, jsou-li podány léky a je-li čekací doba před porážkou daná předpisy kratší než 7 dnů, musí být přesto mezi ukončením léčby a porážkou dodržena minimální doba 7 dnů.“

Původní ustanovení se doplňuje o upřesnění, že se jedná o mléčná jehňata, navíc se doplňuje obdobné ustanovení pro tzv. jatečná jehňata. Zákaz používání antibiotik je zachován pro mléčná jehňata, ale jejich používání je povoleno u jatečných jehňat v závislosti na zjištěných nemocech, a to pouze na předpis veterinárního lékaře a za dodržení předepsaných lhůt souvisejících s používáním těchto přípravků, přičemž mezi ukončením jakékoli léčby a porážkou se ukládá minimální lhůta 7 dní, i pokud tato léčba nevyžaduje ochrannou lhůtu 7 dní. Takováto léčba je povolena pro jatečná jehňata, protože se jedná o starší zvíře, jež je tedy potenciálně více vystaveno nemocem vyžadujícím její použití.

Tato změna specifikace nemá vliv na jednotný dokument.

V kapitole:

5.2 Odběr jehňat (dříve „Odjezd z hospodářství a přeprava“)

Zrušuje se tento odstavec:

„Jehně lze prodat, pokud dosáhlo živé hmotnosti minimálně 9 kg a maximálně 16 kg. Zvíře se pak může dostat do odběrného místa. Přeprava se provádí za podmínek určených normou AFNOR NF V 00-051. Je třeba dodržovat normy obsazenosti vozidel, aby se zabránilo jejich přeplnění a přetížení.“

Pokud jde o první část, informace se týkají pouze mléčných jehňat, navíc se ruší živá hmotnost, ale hmotnost jatečně upraveného těla je ponechána v následující části týkající se porážky.

Ostatní údaje v tomto odstavci jsou tudíž nadbytečné vzhledem k obecným předpisům, a proto se vypouštějí.

Doplňuje se nový odstavec, který zní:

„Se zvířaty se během chovu, a zejména při třídění před odjezdem z hospodářství, zachází opatrně, aby se pokud možno zabránilo jejich vystavení jakémukoli zdroji stresu. Je zakázáno brát zvířata za vlnu. Je zakázáno podávat zvířatům před přepravou uklidňující látky.“ Tento odstavec umožňuje začlenit podmínky zacházení se zvířaty při odběru a přepravě.

Zrušuje se ustanovení, které zní:

„Při přijetí do odběrného místa se provádí selekce. Už zde se oddělují zvířata bez CHZO (která mají barevnou značku na hřbetu a které jsou uvedena na dodacím listě) od zvířat, která mají CHZO. Technik vyřadí ze šarže s CHZO příliš slabá zvířata (v případě pochybností se provádí pohmat v bederní oblasti, při nahmatání apofýzy páteře je vyřazeno), zvířata, která mají fyzické vady (kulhání…). Jehně se prohmatá na žebrech, aby se zkontrolovala přítomnost svaloviny, a vizuálně se změří tuková vrstva zvířete. Obecně tento úkon provádí vždy tentýž technik. Jeho zkušenosti a dovednosti mu umožňují rychle posoudit, zda jehně vyhovuje CHZO. Jednotlivé kusy jehňat, které mohou být přijaty pro CHZO, vytvoří jednotlivé šarže. Když se shromážděné množství sníží nebo se zvýší potřebné množství k přepravě, mohou být jehňata seskupená v odběrném místě odeslána do shromažďovacího střediska, kde budou roztříděna před odjezdem na jatka.“

a nahrazuje se tímto:

„Pokud je shromážděné množství nízké, mohou být jehňata shromážděna nejdříve v odběrném místě. Tato fáze spočívá pouze ve vykládce malých šarží jehňat na určitém místě, aby se vytvořila větší šarže, která se přepraví do shromažďovacího střediska nebo přímo na jatka. Jedná se o sdružování přepravy. V odběrném středisku není dovoleno žádné krmení. V případě, že procházejí přes shromažďovací středisko, se zvířata bez CHZO (která mají barevnou značku na hřbetu a které jsou uvedena na dodacím listě) oddělují od zvířat, která mají CHZO. Zvířata, která jsou příliš slabá, nebo zvířata, která vykazují fyzické vady (kulhání…), se vydělí ze šarže CHZO. Ve shromažďovacím středisku jsou podmínky pro krmení, ustájení i zdravotní podmínky stejné jako v chovu.“

Přechody přes odběrné místo a shromažďovací středisko se zařazují proto, aby odpovídaly postupům chovatelů tzv. jatečných jehňat. Nyní se v této části uvádějí i zdravotní podmínky, podmínky pro krmení a ustájení, aby se lépe regulovaly postupy v těchto střediscích.

Tato věta: „Doba mezi odvozem z chovu a porážkou je maximálně 24 hodin.“ se mění, protože se týká jen mléčného jehněte: „U mléčného jehněte je doba mezi odvozem z chovu a porážkou maximálně 24 hodin.“

Vedle tohoto ustanovení se připojuje ustanovení o nové době přepravy a době pobytu v souvislosti se zavedením jatečného jehněte.

— „Doba přepravy mezi chovem (rodné hospodářství nebo případně výkrmné středisko) a shromažďovacím střediskem je maximálně 12 hodin.

— Doba přepravy mezi shromažďovacím střediskem a jatkami je maximálně 6 hodin.

— Maximální doba pobytu ve shromažďovacím středisku je 96 hodin.

— U tzv. jatečného jehněte je doba mezi odjezdem z chovu a porážkou maximálně 114 hodin.

— U tzv. jatečného jehněte je doba mezi odjezdem z chovu a příjezdem do výkrmného střediska maximálně 48 hodin.“

Věta „Doba přepravy mezi posledním místem shromáždění jehňat (odběrné středisko nebo shromažďovací středisko) a jatkami je maximálně 8 hodin.“ se zrušuje, neboť předchozí návrhy už začleňují stávající praxi a umožňují omezit dobu přepravy z jednoho bodu do druhého bodu, jakož i čas strávený na každém místě.

Tyto změny specifikace nemají vliv na jednotný dokument.

V kapitole:

5.3 Porážka

Ustanovení:

„Jehňata se porážejí výlučně na jatkách schválených EHS a označených způsobilými certifikačním orgánem. Jatka jsou povinna dodržovat hygienické předpisy.“

„Omračování před vykrvácením se provádí v souladu s právními předpisy elektrickým proudem.“

se vztahují na obecné předpisy, tudíž se zrušují.

Následující ustanovení:

„Je třeba přijmout veškerá opatření proto, aby se zajistilo, že zvířata budou před porážkou a během ní pociťovat co nejmenší stres.“

je přeformulováno takto:

„Zvířata jsou přiváděna bez stresu, v klidné atmosféře, se šetrným zacházením se zvířaty až na místo omráčení. Znehybnění a omráčení se provádějí v klidu.“

Ustanovení týkající se maximální doby odloučení mléčného jehněte od jeho matky před porážkou (maximálně 24 hodin) se zrušuje v položce „5.3 Porážka“ a je přeneseno do předchozí položky „5.2 Odběr jehňat“.

Vkládá se nové ustanovení, které zní: „Vše musí být provedeno tak, aby se sloučily porážky šarží jehňat s CHZO do téhož půldne.“, aby se zabránilo nebezpečí záměny.

Následující ustanovení:

„Jehňata se porážejí nejpozději v 45 dnech věku při minimální živé hmotnosti 9 kg a maximální živé hmotnosti 16 kg.“

je přepracováno takto:

„Jehňata se porážejí nejpozději v 45 dnech věku, jatečná jehňata mezi 60 a 160 dny věku.“

Ustanovení upřesňující živou hmotnost mléčného jehněte mezi 9 a 16 kg se zrušuje, neboť už existuje ustanovení o hmotnosti jatečně upraveného těla ve vztahu k této živé hmotnosti, což je dostatečné na to, aby byl produkt charakterizován a aby byla zajištěna přesná kontrola u tohoto jehněte. Přidává se věk porážky tak zvaného jatečného jehněte 60 až 160 dnů.

Vkládá se nové ustanovení, které zní: „Předvýběr se provádí pomocí specifického označení buď pomocí razítka na úrovni šrůtky, nebo na vážním štítku, nebo pomocí vydání předvýběrového štítku.“

To umožňuje zlepšit sledovatelnost předem vybraných jatečně upravených těl.

Následující ustanovení:

„Definitivní výběr jatečně upravených těl pro CHZO se provádí po chlazení. Zaměstnanec pověřený výběrem kontroluje zchlazené jatečně upravené tělo. Správnou barvu masa lze vyhodnotit pouze tehdy, když je tuk ztuhlý.“

se nahrazuje tímto:

„Definitivní výběr jatečně upravených těl pro CHZO se provádí po chlazení. Hodnotí se barva masa a u tzv. jatečného jehněčího kvalita tuku.“

Tato změna spočívá v začlenění u jatečného jehněčího výběrových kritérií, jako jsou barva masa a kvalita tuku (struktura a barva). Konečný výběr lze provést na chlazeném jatečně upraveném těle před zchlazením nebo po zchlazení v závislosti na provozovatelích. To je důvod, proč byl termín zchlazený vypuštěn, aby se zohlednily různé stávající postupy řezníků, kteří porcují maso a jsou zapojeni do tohoto procesu.

Ustanovení:

„Úprava jatečně upraveného těla tím, že se vyřadí všechna jatečně upravená těla s vadami, jako jsou trhliny, znečištění, hematomy.“

je pouze přeformulováno takto:

„Všechna jatečně upravená těla vykazující vady, jako jsou trhliny, znečištění, hematomy, jsou vyřazena.“

Přidává se dodatečná záruka k omezení rizika záměny v souvislosti s vyřazením jatečně upravených těl, a to prostřednictvím následujícího ustanovení:

„U vyřazených jatečně upravených těl opatřených předvýběrovým štítkem se odstraní jakákoli identifikace odkazující na zvláštní označení vyhrazené pro jehňata, která mají obdržet CHZO.“

Odstavec s vlastnostmi jatečně upravených těl mléčného jehněčího:

„- hmotnost jatečně upraveného těla: 4,5 až 11 kg

- protučnělost: 2 a 3 podle klasifikační stupnice EUROP

- struktura masa a kvalita tuku: správné hodnocení kvality tuku může být prováděno, až když je tuk ztuhlý, tedy u vychlazeného jatečně upraveného těla. Bílý, lehce narůžovělý tuk musí mít pevnou konzistenci s vyloučením měkkých tzv. ‚olejovitých‘ a/nebo silně zabarvených tuků, jedná se tedy o kontrolu barvy textury

- barva masa musí být světle narůžovělá u celého jatečně upraveného těla.

Posouzení se musí provádět za přirozeného světla nebo se standardizovanými svítidly.“

se přeformulovává takto:

„Jatečně upravená těla z mléčných jehňat váží 4,5 až 11 kg, jejich protučnělost na klasifikační stupnici EUROP je hodnocena třídou 2 nebo 3 (slabá nebo střední). Barva masa, hodnocená za přirozeného světla nebo pomocí standardizovaných svítidel, je narůžovělá až světle narůžovělá po celém jatečně upraveném těle.“

Přidává se pouze upřesnění, že barva masa je narůžovělá až světle narůžovělá, a nejen pouze světle narůžovělá. Toto více odpovídá pozorované barvě masa.

Přidávají se vlastnosti jatečně upravených těl z takzvaných jatečných jehňat.

„Jatečně upravená těla z jatečných jehňat váží 13 až 22 kg. Jejich zmasilost na klasifikační stupnici EUROP je hodnocena R nebo O a jejich protučnělost třídou 2 nebo 3. Barva masa je narůžovělá. Tuk je bílý až lehce zbarvený o intenzitě 1 až 2. Je pevné nebo velmi pevné konzistence o intenzitě 1 až 2.“

Přidává se stupnice intenzity barvy tuku a další stupnice týkající se struktury tohoto tuku, aby se získaly vlastnosti odpovídající povoleným charakteristikám.

Stupnice intenzity Popis 1 Bílý tuk u celého jatečně upraveného těla 2 Velmi lehce zbarvený tuk u celého jatečně upraveného těla nebo u jeho části 3 Zabarvený tuk: žlutý, oranžový nebo světle hnědý u celého jatečně upraveného těla nebo silněji zbarvený pouze u části jatečně upraveného těla 4 Silně zbarvený tuk u celého jatečně upraveného těla





Stupnice intenzity Popis 1 Velmi pevný tuk: tukové pokrytí je pevné u celého jatečně upraveného těla 2 Pevný tuk: tukové pokrytí je pevné, ale může vykazovat nedokonalosti, zejména v oblasti hřbetu 3 Měkký tuk u celého jatečně upraveného těla 4 Velmi měkký a olejovitý tuk u celého jatečně upraveného těla

U tzv. jatečného jehněčího masa odpovídá výrobnímu využití hmotnost jatečně upraveného těla mezi 13 kg a 22 kg. Zmasilost R nebo O je typická pro jehněčí pocházejí z nenáročného plemene, jakou jsou pyrenejská plemena, a představuje jeho specifičnost. Tato plemena přizpůsobená pyrenejskému klimatu a chůzi mají specifická protáhlá jatečně upravená těla.

Tyto změny specifikace nemají vliv na jednotný dokument kromě již výše zmíněných změn, které souvisejí s popisem produktu.

5.4 Porcování a balení

Aby se zajistila lepší sledovatelnost, vkládá se nové ustanovení, které zní:

„Aby se předešlo jakémukoli riziku záměny masa s CHZO, jsou přijata následující opatření:

— organizace v provozu umožňuje jasně oddělit časově a/nebo prostorově úkony porcování produktů s CHZO od jiných produktů.

— porcování masa s CHZO se provádí sériově v určitou dobu dne nebo týdne.“

Ustanovení:

„Provozy musí dodržovat platné hygienické předpisy. Musí být schváleny podle platných právních předpisů.“

a

„Porcování a balení do spotřebitelských porcí může provádět řezník nebo bourárna (UVCI - prodejní jednotka pro průmyslovou spotřebu) nebo distributor (UVCM - prodejní jednotka pro spotřebitele v obchodě).“

se zrušují, neboť jsou nadbytečná vzhledem k obecným právním předpisům.

Ustanovení:

„Jehněčí maso může být dodáváno na trh ve formě jatečně upraveného těla, kusů pro velkoobchod nebo porcí pro spotřebitele. (UVCI nebo UVCM).“

se mění za toto ustanovení:

„Jehněčí maso může být dodáváno na trh ve formě jatečně upraveného těla, kusů pro velkoobchod nebo porcí pro spotřebitele.“

Tyto změny kapitoly 5.4 „Porcování a balení“ specifikace nemají vliv na jednotný dokument.

Přidává se tento odstavec „5.5 Vlastnosti drobů“ z důvodu začlenění drobů do produktů, které používají CHZO „Agneau des Pyrénées“.

Vkládají se následující ustanovení:

„Droby pocházejí z jatečně upravených těl, která v době svého oddělení splňovala kritéria těchto specifikací. Balení se provádí ve stanovenou dobu, v nepřerušovaných sériích a bez rizika záměny drobů s CHZO a drobů bez CHZO. Pro CHZO se uchovávají pouze droby, které nevykazují vady vzhledu a zápachu a pocházejí z jatečně upraveného těla s CHZO.“

aby se zamezilo rizikům záměny a aby se zaručila kritéria kvality související s CHZO.

Rovněž se upřesňuje, že: „U mléčného jehněčího mohou být droby odděleny od jatečně upraveného těla po jeho zvážení. U tzv. jatečného jehněčího se po ověření kritérií původu a protučnělosti oddělí droby od jatečně upraveného těla před vážením s výjimkou ledvin. Droby se ihned po oddělení od jatečně upraveného těla ochladí, aby před expedicí dosáhly vnitřní teploty 3 °C. Droby se pak seskupují do denní šarže, jsou identifikovány číslem porážkové šarže.“

Upřesňuje se balení drobů:

— „buď pro velkoobchod ve vakuových sáčcích či v označených utěsněných nádobách,

— nebo pro prodejní jednotky pro spotřebitele ve vaničkách s fólií či ve vakuovaném sáčku.“

Tato upřesnění jsou nutná, protože se droby připojují k produktům, které mohou užívat CHZO „Agneau des Pyrénées“.

Tato změna kapitoly 5.5 „Vlastnosti drobů“ ve specifikaci nemá vliv na jednotný dokument mimo položku 3.2 „Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1“ tím, že výslovně stanoví, že droby jsou uváděny na trh čerstvé nebo hluboce zmrazené.

Protože je povoleno hluboké zmrazení, přidává se odstavec 5.6 Hluboké zmrazení:

„Mrazení masa a vnitřností je vyloučeno, povoleno je pouze hluboké zmrazení.“

Je povoleno pouze hluboké zmrazení z důvodu dopadů mrazení na maso, jelikož se při něm tvoří větší krystaly než u procesu hlubokého zmrazení. Při mrazení je totiž doba poklesu teploty na sníženou teplotu delší, což vede k tvorbě velkých krystalů, které pak mohou v době rozmrazování prorazit svalová vlákna masa a způsobit další ztrátu vody, jež má dopad na vlastnosti masa během rozmrazování.

Tato změna kapitoly 5.6 „Hluboké zmrazení“ ve specifikaci nemá vliv na jednotný dokument mimo položku 3.2 „Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1“ tím, že výslovně stanoví, že maso může být uváděno na trh čerstvé, nebo hluboce zmrazené.

Doby pro hluboké zmrazení jsou uvedeny v novém odstavci 5.6.1 – Doby pro hluboké zmrazení

„U masa je maximální doba mezi porážkou a hlubokým zmrazením 7 dnů. U drobů je maximální doba mezi porážkou a hlubokým zmrazením 3 dny.“

Tyto maximální doby umožňují zajistit zachování vlastností produktu.

Tato změna kapitoly 5.6.1 „Doby pro hluboké zmrazení“ ve specifikaci nemá vliv na jednotný dokument.

Metoda hlubokého zmrazení je upřesněna v novém odstavci 5.6.2 – Metoda hlubokého zmrazení

„Produkty jsou hluboce zmrazeny pomocí procesu, který umožňuje dosáhnout teploty jádra –18 °C maximálně během doby 10 hodin.“

V souvislosti se zákazem mrazení jsou navrženy procesy týkající se hlubokého zmrazování, které umožňují zajistit tvorbu krystalů zmenšené velikosti (rychlý a prudký pokles teplot) s malým nebo žádným dopadem na vlastnosti rozmrazovaného masa.

Tato změna kapitoly 5.6.2 „Metoda hluboké zmrazení“ ve specifikaci nemá vliv na jednotný dokument.

Do nového odstavce se doplňuje datum minimální trvanlivosti produktů po hlubokém zmrazení 5.6.3 - Balení ve specifikaci:

„Datum minimální trvanlivosti je maximálně 21 měsíců.“ Datum minimální trvanlivosti u drobů je maximálně 18 měsíců.“

Přidání data minimální trvanlivosti v souvislosti s hlubokým zmrazením má rovněž dopad na jednotný dokument v položce „3.5 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název.“

5.6 Položka „Souvislost“

Celé znění kapitoly „Skutečnosti odůvodňující souvislost se zeměpisným původem“ ve specifikaci je přepsáno ze dvou důvodů. Zaprvé již neodpovídá aktuálním očekáváním v oblasti prokázání souvislosti. Dříve byla tato položka velmi rozsáhlá (24 stran), týkala se historie postupů při chovu (15 stran), dále organizace odvětví (9 stran). Byla tedy zestručněna tak, aby zachycovala významné a opodstatněné skutečnosti. Dále vzhledem k požadavku týkajícímu se rozšíření zeměpisné oblasti a rozšíření produktů, které mohou využívat CHZO, byla položka přepracována, aby se prokázala souvislost produktu se zeměpisným původem ve změněných specifikacích.

Podmínky pyrenejského prostředí v nadmořské výšce, s výraznými srážkami, dostatečným slunečním svitem a drsnými teplotami v zimě, ale mírnými v létě, jsou uvedeny tak, aby vysvětlily růst trávy, kterou konzumují ovce, matky jehňat. Pro lepší charakterizaci reliéfu od východu na západ ve vztahu ke klimatu je doplněn popis masivu v zeměpisné oblasti.

Popis rozprostření chovu ovcí je rozšířen na celý francouzský pyrenejský řetězec, kde chov ovcí zůstává převládajícím chovem. Klimatické gradienty, a zejména srážkové gradienty, mezi různými úseky oblasti vysvětlují vývoj a diferenciaci tří mléčných plemen a sedmi plemen bez tržní produkce mléka dobře přizpůsobených místním specifikům. Tyto zvláštnosti jsou ukázány a doloženy.

U mléčného jehněte se souvislost vytváří hlavně prostřednictvím matky, protože výživa mléčného jehněte je, jak již název napovídá, založena na mateřském mléce. Aby byla tato souvislost zachována, měla by tato jehňata pocházet výhradně z ovcí místních pyrenejských nenáročných plemen, která zhodnocují území prostřednictvím pastvy. Tyto ovce totiž vykazují vlastnosti a schopnosti, které byly předmětem výběrového procesu v rámci dotčených populací zvířat, zejména pokud jde o odolnost: mají schopnost přizpůsobit se výkyvům (pokud jde o výživu nebo klima), kterým je vystaven chov, jehož jsou součástí. Charakterizuje je snadné snadnost řízení stáda a schopnost sehnat si potravu (chůze, přesuny). Už ve specifikacích CHZO pro mléčné jehně existuje možnost využít i samce z jiných masných plemen, která nepocházejí z Pyrenejí (berrichon du Cher, charollais, suffolk a texel). Aby se posílila souvislost s územím, nebylo zachováno využívání masných plemen nepocházejících z Pyrenejí pro tzv. jatečné jehně.

Připomíná se, že v minulosti byl přesun ovcí za pastvou rozšířený. Dnes je minoritní. Příchod predátorů, pozemková omezení, potíže s najímáním pastevců totiž tuto praxi zkomplikovaly. Avšak i pro stáda, která se nepřesunují za pastvou, zůstává vegetační stupňovitost zásadní v rámci chovu zvířat, což umožňuje výměnu zdrojů pícnin a obilovin mezi hospodáři v podhůří a v horách.

Odstavec je mírně rozšířen o možnost využití výkrmných středisek. Výkrm jehňat mimo jejich rodný chov je totiž postup, který byl tradičně rozvíjen v pyrenejském masivu z důvodu velkého rozptýlení horských hospodářství a kvůli nedostatečnému potenciálu pro produkci k výkrmu v těchto oblastech.

Prodej jehňat historicky vždy oživoval jarmarky a trhy v horských údolích a v okolních nížinách. Jehněčí maso se využívalo částečně k vlastní spotřebě, ale bylo také prodáváno do velkých měst v okolních nížinách (Toulouse, Bordeaux, Perpignan, …), jakož i na španělský trh.

Důraz je položen na komplementaritu mezi jehněčím z jehňat krmených mlékem a tzv. jatečným jehněčím. Mléčná jehňata se totiž prodávala na konci léta nebo na podzim, aby se vyprázdnily ovčíny, které byly příliš plné při sestupu z horských pastvin, zatímco těžké jehně bylo chováno déle, než se dokrmilo v ovčíně, a bylo dodáno na trh v zimě nebo na jaře na Velikonoce.

Specifičnost jehněčího masa z mléčného jehněte se nezměnila. Přidává se specifičnost tak zvaného jatečného jehněčího.

Poslední část, která určuje souvislost mezi různými přírodními faktory území a zvláštnostmi produktu, je přeformulována tak, aby se týkala „Agneau des Pyrénées“. Zdůrazňuje stávající komplementaritu mezi různými oblastmi chovu v Pyrenejích, různé způsoby chovu a výkrmu jehňat. Soustava Pyrenejí, do níž spadají vysoké hory a jejich podhůří, podporuje rozvoj chovu, a zejména chovu ovcí. Ovce totiž mají schopnost krmit se samy minimálně sedm měsíců v roce na pastvě v horách a na travnatých svazích. Tradiční místní plemena jsou přizpůsobena půdním a klimatickým podmínkám, systémům chovu a zdejšímu zdroji krmiva. Tento výběr plemen umožnil fungování celého doplňujícího systému, který ukotvuje „Agneau des Pyrénées“ na jeho území.

Změna kapitoly „Souvislost“ ve specifikaci má vliv na jednotný dokument v položce 5 „Souvislost se zeměpisnou oblastí“.

5.7 Položka „Označování“

Ustanovení:

— „produkty, které využívají chráněné zeměpisné označení ‚Agneau de lait des Pyrénées‘ se označují podle platných právních předpisů,

— zeměpisné označení bude uvedeno na etiketě údajem ‚Agneau de lait des Pyrénées‘,

— kromě výjimečných případů bude na komunikačních prvcích uvedeno logo ‚chráněné zeměpisné označení‘.“

se zrušuje. Nahrazuje se následujícím ustanovením podle vnitrostátních požadavků v této oblasti:

„Bez ohledu na obecná pravidla označování zahrnuje označování produktů:

— chráněný název ‚Agneau des Pyrénées‘ ve stejném zorném poli jako CHZO;

— údaj ‚CHZO‘ vedle chráněného názvu;

— u jehněčího mladšího než 45 dnů chovaného podle podmínek stanovených ve specifikaci je možné přidat pouze následující údaj: ‚Agneau de lait‘. Velikost znaků výrazů ‚CHZO‘‚Agneau des Pyrénées‘ nesmí být menší než dvě třetiny velikosti znaků údaje ‚Agneau de lait‘.“

U jehněčího mladšího než 45 dnů zahrnuje označení údaj „Agneau de lait“. Je to proto, aby byla zachována přesnost označení typu „Agneau de lait“, na kterou jsou distributoři a spotřebitel zvyklí.

Vkládá se nové ustanovení, které zní:

„Země původu ‚Francie‘ umístěná ve stejném zorném poli jako chráněný název ‚Agneau des Pyrénées‘ a logo CHZO. Kromě toho nelze překládat odkazy na výraz ‚Pyrénées‘ u produktů, které využívají CHZO.“

Toto ustanovení vložené do specifikace ukládá zákaz překladu výrazu „Pyrénées“ a výslovné uvedení země původu na označení. Toto ustanovení vychází z nařízení o registraci názvu v rejstříku CHOP a CHZO v roce 2012. To umožňuje zachovat tento stav ze závěrů po jednáních mezi Francií a Španělskem u příležitosti registrace názvu CHZO v roce 2012.

Změna kapitoly „Označování“ ve specifikaci má vliv na jednotný dokument v položce „3.6 Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný výraz“.

5.8 Položka „Jiné“

- Kontrolní subjekty:

V souladu s pokyny platnými na vnitrostátní úrovni, jejichž cílem je harmonizovat vypracování specifikací, se název a kontaktní údaje certifikačního orgánu vypouštějí. Tato položka nyní uvádí kontaktní údaje příslušných francouzských kontrolních orgánů: Institut de l’origine et de la qualité (INAO – Státní institut pro původ a kvalitu) a Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF – Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž, spotřebu a potírání podvodů). Název a kontaktní údaje certifikačního orgánu lze nyní nalézt na webových stránkách INAO a v databázi Evropské komise.

Změna kapitoly „Kontrolní subjekt“ ve specifikaci nemá vliv na jednotný dokument.

- Vnitrostátní požadavky:

Do vnitrostátních požadavků se v souladu s platnými vnitrostátními předpisy doplňují hlavní body, které mají být kontrolovány.

Tato změna kapitoly „Vnitrostátní požadavky“ ve specifikaci nemá vliv na jednotný dokument.

- Přílohy

Dokumenty připojené k platné specifikaci, jako jsou posudky, seznam sýráren Roquefort v Pyrénées Atlantiques Orientales na začátku století, ekonomické údaje pro toto odvětví, články v tisku a bibliografie, se vypouštějí.

Tato změna specifikace nemá vliv na jednotný dokument.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Agneau des Pyrénées“

EU č.: PGI-FR-0665-AM01 – 21. 5. 2021

CHOP ( ) CHZO (X)

1. Název

„Agneau des Pyrénées“

2. Členský stát nebo třetí země

Francie

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.1 čerstvé maso (a droby)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Produkt „Agneau des Pyrénées“ je z masa jehňat, jež pocházejí ze samic místních pyrenejských plemen: aure et campan, barégeoise, basco-béarnaise, castillonnaise, lourdaise, manech s černou hlavou, manech s červenou hlavou, montagne noire, rouge du Roussillon, tarasconnaise. Produkt „Agneau de lait“ pochází z matky mléčného plemene (basco-béarnaise, manech s černou hlavou nebo manech s červenou hlavou); jeho otec pochází z výše uvedených místních plemen nebo z plemene berrichon du Cher, charollais, suffolk, texel.

Produkt „Agneau des Pyrénées“ je podle své doby chovu:

— „mléčné jehně “, to znamená mladé jehně. Protože je chováno maximálně 45 dní a je krmeno výhradně mateřským mlékem, má jatečně upravené tělo o hmotnosti 4,5 kg až 11 kg v závislosti na způsobu úpravy a jeho protučnělost odpovídá třídě 2 nebo 3. Syrové maso má narůžovělou nebo světle narůžovělou barvu. Jedná se o sezónní produkt, jehňata se porážejí od 15. října do 15. června,

— tak zvané „jatečné“ jehně je těžší jehně, poráží se mezi 60 a 160 dny věku a je vyživováno mlékem od své matky minimálně po dobu prvních 60 dní. Má jatečně upravené tělo o hmotnosti 13 kg až 22 kg, jehož zmasilost je hodnocena jako R nebo O a protučnělost je hodnocena třídou 2 nebo 3. Syrové maso se vyznačuje narůžovělou barvou a pevným až velmi pevným, bílým až slabě zbarveným tukem.

Maso může být uváděno na trh jako celé jatečně upravené tělo nebo půlené tělo s pobřišnicí nebo ve formě porcovaných, čerstvých nebo hluboce zmrazených, kusů. Na trhu s CHZO jsou rovněž prodávány tyto droby: celé vnitřnosti, srdce, játra, ledvinky, brzlík, bachor a nožičky, a to buď čerstvé, nebo hluboce zmrazené.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

3.3.1 Krmení chovného stáda

V průběhu roku se u ovcí střídá období úplného pobytu pod širým nebem, období pobytu v ovčíně a smíšené období pobytu pod širým nebem a v ovčíně. Ovce se živí alespoň 210 dní v roce pastvou. Krmné směsi jsou podávány jako doplněk krmiva základní krmné dávky. V zimním období je pastva závislá na klimatických podmínkách, ale převažujícím krmným zdrojem jsou stále louky. Doplněk krmné dávky v zimním období tvoří konzervované pícniny, celozrnné obiloviny, sláma a krmné směsi.

3.3.2 Krmení jehňat

Mléčná jehňata se krmí výhradně mateřským mlékem přímo z vemene ovce.

U jatečných jehňat je základem výživy mateřské mléko přímo z vemene. Nicméně mohou dostat doplňkovou výživu složenou z pícnin a slámy a z krmné směsi.

Krmné směsi se vyrábějí z těchto surovin:

— zrna obilovin a výrobky z nich získané,

— olejnatá semena nebo plody a výrobky z nich získané mimo ty, které pocházejí z palmy a palmových jader,

— semena luskovin a výrobky z nich získané,

— hlízy, kořeny, cukrová třtina a výrobky z nich získané, produkty získané z cukrové třtiny a z cukrové řepy nesmějí představovat více než 5 % celkové hmotnosti krmné směsi,

— ostatní semena a výrobky z nich získané,

— sušená vojtěška ve formě granulí,

— minerály a získané výrobky kromě kostní moučky a popela z kostí,

— povolené vedlejší výrobky z fermentace mikroorganismů: kvasnice a kvasnicové složky (pivní kvasnice), vinázy (CMS zahuštěné rozpustné sirupy), vedlejší produkty výroby kyseliny L-glutamové, škrob, předželatinovaný škrob, mono a digliceridy mastných kyselin, 1,2-propandiol.

Povolené doplňkové látky jsou:

— technologické doplňkové látky: antioxidanty, pojiva, protispékavé látky,

— senzorické doplňkové látky: aromatické látky,

— nutriční doplňkové látky: vitamíny, sloučeniny stopových prvků, aminokyseliny. Jsou zakázány močovina a výrobky z ní získané,

— zootechnické doplňkové látky: látky zlepšující stravitelnost, stabilizátory střevní flóry, ostatní zootechnické doplňkové látky.

Obiloviny a výrobky z nich získané musí představovat minimálně 30 % celkové hmotnosti krmné směsi.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Jehňata se rodí a jsou odchována (rodné hospodářství, shromažďovací středisko před výkrmným střediskem a případně výkrmné středisko) v zeměpisné oblasti CHZO „Agneau des Pyrénées“.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Datum minimální trvanlivosti je maximálně 21 měsíců. Datum minimální trvanlivost u drobů je maximálně 18 měsíců.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

U jehněčího mladšího než 45 dnů chovaného podle podmínek stanovených ve specifikaci musí být připojen následující údaj: „Agneau de lait“.

Země původu „Francie“ umístěná ve stejném zorném poli jako chráněný název „Agneau des Pyrénées“ a logo CHZO. Kromě toho nelze překládat odkazy na výraz „Pyrénées“ u produktů, které využívají CHZO.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Departement Pyrénées-Atlantiques:

— celé kantony: Baïgourra et Mondarrain, Billère et Coteaux de Jurançon, Gave et Terres du Pont-Long, Hendaye - Côte Basque-Sud, Le Cœur de Béarn, Lescar, Montagne Basque, Nive-Adour, Oloron-Sainte-Marie 1 a 2, Ouzoum, Gave et Rives du Néez, Pau 1, 2, 3 a 4, Pays de Bidache – Amikuze – Ostabarre, Saint-Jean de Luz, Ustaritz-Vallées de Nive et Nivelle,

— kanton Orthez et Terres des Gaves et du Sel: všechny obce kromě Baigts-de-Béarn, Puyoô, Ramous, Saint-Boés, Saint-Girons-en-Béarn,

— kanton Vallées de l’Ousse et du Lagoin: všechny obce kromě Limendous, Lourenties,

— obce Anglet, Argagnon, Artigueloutan, Bayonne, Biarritz, Castétis, Denguin, Labastide-Cézéracq, Lacq, Lée, Mont, Ousse, Sauvagnon, Serres-Castet.

Departement Hautes-Pyrénées:

— celé kantony: La Haute-Bigorre, La Vallée de la Barousse, La Vallé des Gaves, Lourdes 1 a 2, Moyen-Adour, Neste, Aure et Louron, Ossun,

— kanton Vallées de l’Ousse et du Lagoin: všechny obce kromě Bernadets-Dessus, Clarac, Goudon, Libaros, Mouledous, Orieux, Sabarros, Sentous, Toumous-Devant,

— kanton Les coteaux: obce Aries-Espénan, Bazordan, Betbèze, Castelnau-Magnoac, Casterets, Caubous, Deveze, Gaussan, Lalanne, Laran, Lassales, Monléon-Magnoac, Monlong, Pouy, Sarriac-Magnoac, Thermes-Magnoac, Villemur,

— obce Sarrouilles, Soues.

Departement Haute-Garonne:

— celé kantony: Bagnères de Luchon, Saint-Gaudens,

— všechny obce kantonu Auterive kromě: Auribail, Auterive, Beaumont-sur-Léze, Capens, Caujac, Cintegabelle, Esperce, Gaillac-Toulza, Grepiac, Grazac, Labruyère-Dorsa, Marliac, Mauressac, Mauzac, Miremont, Montaut, Lagrâce-Dieu, Noé, Puydaniel,

— kanton Cazères kromě obcí: Agassac, Ambax, Beaufort, Bérat, Boissède, Cambernard, Castelgaillard, Casties-Labrande, Cezac, Coueilles, Forgues, Frontignan-Savès, Goudex, Isle-en-Dodon, Labastide-Clermont, Labastide-Paumes, Lahague, Lautignac, Lherm, Martisserce, Mauvezin, Mirambeau, Molas, Mones, Montastruc-Savès, Montgras, Pin-Murelet, Plagnole, Polastron, Poucharramet, Pouy-de-Touges, Rieumes, Riolas, Saint-Araille, Sainte-Foy-de-Peyrolières, Sajas, Saveres, Senarens.

Departement Gers:

— obec Saint-Blancard.

Departement Ariège:

— všechny obce kromě: Canté, Labatut, Lissac, Saint-Quirc.

Departement Aude:

— celé kantony: Limoux, Quillan,

— kanton Bram: obce Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Monthaut, Romy,

— kanton Carcassone 2: obce Verzeille, Villefloure,

— kanton Trèbes: obce Arquettes-en-Val, Caunettes-en-Val, Fajac-en-Val, Labastide-en-Val, Mayronnes, Montlaur, Pradelles-en-Val, Rieux-en-Val, Servies-en-Val, Taurize, Villar-en-Val, Villetritouls,

— kanton Fabrezan: všechny obce kromě Boutenac, Camplong-d’Aude, Fabrezan, Ferrals-les-Corbières, Fontcouverte, Luc-sur-Orbieu, Montseret, Saint-André-de-Roquelongue.

Departement Pyrénées-Orientales:

— celé kantony: Le Canigou, Les Pyrénées catalanes,

— kanton La Vallée de l’Agly: všechny obce kromě Cases-de-Pène, Espira-de-l’Agly, Opoul-Périllos, Rivesaltes, Salses-le-Château, Vingrau,

— kanton La Vallée de la Têt: obce Ille-sur-Têt, Montalba-le-Château,

— kanton Côte Vermeille: všechny obce kromě Palau-del-Vidre, Saint-André,

— kanton Les Aspres: obce Caixas, Calmeilles, Llauro, Montauriol, Oms, Passa, Tordères,

— kanton Vallespir-Albères: všechny obce kromě Montesquieu-des-Albères, Saint-Genis-des-Fontaines, Villelongue-dels-Monts.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Spojení s původem u produktu „Agneau des Pyrénées“ je založeno na jeho pověsti a kvalitě narůžovělého masa, v závislosti na věku jehněte i světle narůžovělého, které je charakteristické pro výživu založenou na mateřském mléce. Využití plemen pyrenejských dojných ovcí i ovcí bez tržní produkce mléka, které jsou speciálně přizpůsobeny tomuto území, poskytuje těmto málo zmasilým jehňatům slabou až střední protučnělost.

Pyreneje se vyznačují horskými oblastmi a podhorskými oblastmi s proměnlivou nadmořskou výškou Reliéf má silný vliv na klima. Pyreneje mají horské klima s tuhými zimami a mírná a slunečná léta. Blízkost oceánu a blokování oceánských vzduchových mas horami vede k určité mírnosti podnebí a značným srážkám. Konečně ve stejné oblasti se srážky, sluneční svit a teplota liší podle svahů a jejich expozice, což nabízí širokou rozmanitost klimatických stavů. Tyto podmínky prostředí s různou nadmořskou výškou, s výraznými srážkami, dostatečným slunečním svitem a drsnými teplotami v zimě, ale mírnými v létě, umožňují růst trávy a s tím i provozování pastevectví. Pastevecká činnost lidí v Pyrenejích je stará více než sedm tisíc let. Kvůli rozsáhlým svahům v horách a v podhůří je většina pozemků vhodná k pastvě, zejména pro letní pastvu. Chov formou pastevectví je nejvhodnějším řešením pro maximální využití těchto pastvin, a proto je v Pyrenejích vysoký podíl chovů přežvýkavců, zejména skotu a ovcí. Tento systém může fungovat pouze s plemeny přizpůsobenými tomuto území.

Chov ovcí najdeme v celém pyrenejském řetězci ve spojení s růstem trávy v průběhu roku díky mírnému a vlhkému klimatu. Klimatické gradienty, a zejména srážkové gradienty, mezi různými úseky oblasti vysvětlují vývoj a diferenciaci tří mléčných plemen a sedmi plemen bez tržní produkce mléka dobře přizpůsobených místním specifikům.

Reliéf zajišťuje vegetační stupně, jichž je využíváno s ohledem na roční období, dle něhož je řízen chov ovcí. Pastevní ekosystém je historicky systém zaměřený na migrující býložravce za účelem racionálního využívání horské trávy, doplněné zejména pícninami a obilovinami.

Ovce pyrenejských plemen jsou nenáročné, přizpůsobené klimatickým změnám a zaháněním na letní pastvu na horských pastvinách. V této oblasti se vyskytují převážně dodnes. Nenáročná plemena mají morfologii přizpůsobenou chůzi, s dlouhými a tenkými nohami, a jsou spíše lehké.

Výkrm jehňat je rovněž zvyklostí tradičně provozovanou v pyrenejském masivu, nejčastěji v systémech bez tržní produkce mléka, jejichž jediným příjmem je prodej jehňat, která je proto nutné vykrmovat na místě, aby z nich byl co nejlepší výtěžek. Nicméně vzhledem k rozptýlenosti horských hospodářství a nízkému potenciálu produkce krmiva na výkrm v těchto oblastech jsou některá jatečná jehňata tradičně „dokrmována“ mimo své rodné hospodářství, ve výkrmném středisku.

Pyrenejská jehňata vzešla z metod produkce a dovedností spojených s tímto územím:

Zeměpisná oblast má zvláštní podmínky reliéfu a klimatu vhodné pro chov, zejména chov ovcí.

Soustava Pyrenejí, do níž spadají vysoké hory a jejich podhůří, podporuje rozvoj chovu, a zejména chovu ovcí. Její rozmanitý reliéf a klima umožňují vzájemné doplnění mezi horskými oblastmi a svažitými oblastmi.

Ovce totiž mají schopnost krmit se samy minimálně sedm měsíců v roce na pastvě v horách a na travnatých stráních.

Díky své nenáročnosti umožnila tato plemena udržovat hospodářství v obtížném terénu prostřednictvím životaschopných zemědělských pastevních systémů, protože se mohou přizpůsobit půdním a klimatickým omezením pyrenejského prostředí. Vegetační stupňovitost se využívá s ohledem na roční období, což charakterizuje řízení chovu ovcí.

Používání místních nenáročných pyrenejských plemen zavádí postupy, které zohledňují odlišné charakteristiky tohoto území (rozptýlení jednotlivých hospodářství, problémy izolace, dostupnost zdrojů krmiva, obtíže svozu).

Zvláštnosti a rozmanitost podmínek prostředí uvnitř pyrenejského řetězce umožnily rozvoj deseti plemen ovcí. Každé z těchto deseti plemen, dokonale přizpůsobených svému území a pyrenejským chovatelským postupům, vede k produkci specifických jehňat, která jsou slabě zmasilá.

Dojné ovce jsou dojeny, takže musí být odděleny od svého jehněte, dokud je jehně ještě mladé. Růst trávy na tomto území jim umožňuje, aby měly zvláště bohaté mléko, které splňuje všechny nutriční potřeby jehňat, jež nedostávají jinou potravu než mléko z vemene své matky. Maso z tohoto mléčného jehněte bude tedy světlé až světle narůžovělé. Ovce bez užitkové produkce mléka se nedojí, takže většinu času jsou se svými jehňaty po dobu minimálně šedesát dní, což je doba, kdy se u jehněte vyvine trávicí systém přežvýkavce a přejde z mléčné stravy na stravu založenou na pícninách a obilninách. Tato výživa ve dvou etapách a věk jehňat, kdy jehně není ani příliš mladé, ani příliš staré, umožňuje získat maso narůžovělé barvy.

Chovatelé si zachovali své systémy chovu, které umožňují produkovat tyto dva druhy jehňat, jež jsou uznávány a oceňovány:

„Obzvláště mám rád mléčné pyrenejské jehně. Jeho maso vyjadřuje sladkost mléka i v jeho mystické dimenzi. V bibli symbolizuje beránek nevinnost, vítězství života nad smrtí, vzkříšení. Něco málo z tohoto najdeme, když se zakousneme do tohoto masa: mateřskou něhu, lehkou příchuť koření jako příslib ráje.“ Rencontres Savoureuses, petit traité de l’excellence française (Schůzky s chutí, krátké pojednání o francouzské dokonalosti), Alain Ducasse, vydavatelství Plon, 1999.

„Šest až sedm generací odborníků na jehněčí a skopové z Pyrenejí tvoří společnost Fourcade. Pyrenejské jehněčí je v Tarbes všeobecně známé, otec Léon Fourcade zasílal jehněčí do Paříže, aniž by měl registrovanou ochrannou známku.“ La qualité agro-alimentaire dans les Pyrénées (Kvalita zemědělských a potravinářských produktů v Pyrenejích), vydavatelství transhumance, 1994.

V roce 1989 bylo vytvořeno společenství pro pyrenejské mléčné jehně. Od 80. let 20. století se pyrenejští producenti sdružovali a organizovali, aby propagovali své produkty (prostřednictvím značky Chouria na západě, úvahy o jehněčím Primeur Pyrénées v centrálních Pyrenejích). V roce 2007 byla v centrálních Pyrenejích vytvořena obchodní značka „Agneau des Pyrénées“.

Odkaz na zveřejnění specifikace

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7b3a8cf3-e829-4f4f-963e-3cb61014c5c5

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(*1) Úprava stanovená pro export.“