2.

posílily úlohu vzdělávání a odborné přípravy v rámci strategie Evropa 2020 zohledňujíce přitom sdělení Přehodnocení vzdělávání, jakož i aspekty vzdělávání a odborné přípravy obsažené v roční analýze růstu a v doporučeních pro jednotlivé země, a v souladu s vnitrostátními prioritami a prioritami ET 2020 a na základě dostupných zdrojů se zaměřily na tyto oblasti: a) zvyšování výkonnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy i celkové úrovně dovedností a kompetencí, například těsnějším propojením světa práce a vzdělávání a zajištěním účinné komunikace a pevných partnerství mezi příslušnými oblastmi politiky, pododvětvími vzdělávání a odborné přípravy, sociálními partnery a různými úrovněmi správy; b) podporu excelence v oblasti odborného vzdělávání a přípravy ve spolupráci se sociálními partnery, například vývojem systémů odborného vzdělávání a přípravy se zabezpečenou kvalitou a s výraznou složkou učení se prací, zvážením rozvoje krátkodobých programů postsekundárního nebo terciárního vzdělávání, v souladu s evropským rámcem kvalifikací nebo spojených s prvním cyklem v kontextu boloňského procesu, které jsou zaměřeny na potenciální oblasti růstu nebo oblasti, kde chybějí náležité dovednosti, a uvedením politik v oblasti odborného vzdělávání a přípravy do souladu s celostátními, regionálními nebo místními strategiemi hospodářského rozvoje; c) zlepšování výkonu mladých lidí, u nichž existuje vysoké riziko předčasného ukončení školní docházky a kteří mají nízkou úroveň základních dovedností, v souladu s rámcem stanoveným v doporučení Rady z roku 2011 (10), například prostřednictvím včasné identifikace žáků s problémy v základních dovednostech ve všech fázích školní docházky, poskytnutím individualizované podpory – při současném uznávání znalostí, dovedností a kompetencí získaných v neformálním a informálním prostředí – a bojem proti příčinám slabých výsledků za pomoci vysoce kvalitního a přístupného předškolního vzdělávání a péče; d) snížení počtu dospělých osob s nízkou kvalifikací, například zvýšením pobídek v oblasti vzdělávání dospělých, poskytováním informací o přístupu ke službám celoživotního učení, jako jsou např. informace o uznávání neformálního a informálního učení (11) a profesní poradenství, a nabízením cíleného individualizovaného vzdělávání jednotlivcům; e) zavedení opatření v zájmu rozvoje průřezových dovedností a schopností, jak je popsáno v doporučení z roku 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (12), a to od raných fází vzdělávání až po vysokoškolské vzdělávání, s využitím pedagogických přístupů zaměřených na studenty; f) revize a posílení profesního profilu učitelského povolání (včetně učitelů, vedoucích pracovníků škol a vyučujících na pedagogických školách), ve spolupráci s příslušnými zainteresovanými subjekty, například zajištěním účinného počátečního vzdělávání učitelů a poskytováním soudržných a přiměřenými zdroji zajištěných systémů náboru, výběru, počátečního vzdělávání učitelů, podpory při zapracování a dalšího profesního rozvoje pedagogických pracovníků založeného na kompetencích; g) optimalizaci učení podporovaného informačními a komunikačními technologiemi a přístupu ke kvalitním otevřeným vzdělávacím zdrojům, například na základě podpory postupů výuky a hodnocení založených na informačních a komunikačních technologiích, prosazování transparentnosti práv a povinností uživatelů a tvůrců digitalizovaného obsahu a na základě podpory institucí vzdělávání a odborné přípravy za přizpůsobení se existenci otevřených vzdělávacích zdrojů, ze zvláštním zohledněním zajištění a monitorování kvality; h) stanovení priorit a pokud možno i posílení investic do vzdělávání a odborné přípravy při současném úsilí o posílení účinnosti takových výdajů a stimulaci celostátních rozprav o udržitelných a vyvážených mechanismech financování, a to i za účasti širokého spektra zainteresovaných subjektů,