O údaje výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii se opírají některé klíčové iniciativy politik EU. Toto šetření je například jedním z hlavních zdrojů údajů pro sledování pokroku, který členské státy učinily v oblasti hlavních směrů politik zaměstnanosti v souvislosti s: i) článkem 148 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a ii) strategií EU pro růst „Evropa 2020“. Tři ukazatele výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii (míra zaměstnanosti osob ve věku 20–64 let, podíl osob předčasně opouštějících systém vzdělávání a odborné přípravy a počet osob ve věku 30–34 let s dokončeným terciárním vzděláním) se používají ke sledování dvou z pěti hlavních cílů strategie Evropa 2020. V rámci společného hodnotícího rámce strategie Evropa 2020 je využíváno i mnoha dalších ukazatelů založených na šetření pracovních sil.

V roce 2017 činil rozsah výběrového souboru výběrového šetření pracovních sil EU přibližně 1,3 milionu osob (z toho přibližně 1,2 milionu osob v zemích EU-28) ve věku 15–74 let. Výběry byly pořizovány každé čtvrtletí a zahrnuly 34 účastnických zemí. To z výběrového šetření pracovních sil EU činí největší šetření týkající se domácností v Evropě.

Několik ukazatelů, které výběrové šetření pracovních sil v Evropské unii poskytuje, se také používá ke sledování výsledků členských států při plnění dvou rozměrů evropského pilíře sociálních práv. Těmito rozměry jsou rovné příležitosti a přístup na trh práce (zahrnující vzdělávání, kvalifikace a celoživotní učení; rovnost žen a mužů na trhu práce a mladé lidi) a dynamické trhy práce a spravedlivé pracovní podmínky (zahrnující strukturu pracovních sil a dynamiku trhu práce).

Kromě toho je součástí výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii řada ukazatelů trhu práce na regionální úrovni (tj. míra nezaměstnanosti mladých lidí a celková míra nezaměstnanosti), které se používají pro účely přidělování finančních prostředků v rámci politiky soudržnosti.

Výběrové šetření pracovních sil v Evropské unii poskytuje i ukazatele, které využívá Agenda pro udržitelný rozvoj 2030. Tři z cílů Agendy pro udržitelný rozvoj zahrnují ukazatele vycházející z výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii: kvalitní vzdělávání, rovnost žen a mužů a důstojná práce a hospodářský růst.

Měsíční míra nezaměstnanosti vyplývající z výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii je důležitým krátkodobým hospodářským ukazatelem. Je jedním z hlavních evropských hospodářských ukazatelů a slouží také jako podklad pro sestavování pohyblivých ročních průměrů míry nezaměstnanosti ve srovnávacím přehledu hospodářských a finančních ukazatelů. Tento srovnávací přehled se pak používá ke zjišťování makroekonomických nerovnováh a nevyvážené konkurenceschopnosti. Výběrové šetření pracovních sil v Evropské unii poskytuje vstupní informace pro národní účty týkající se zaměstnanosti, pracovní doby a dalších oblastí, které do trhu práce nespadají, např. vzdělávání.

Údaje z výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii rozsáhle využívají generální ředitelství Komise, stejně jako evropské agentury. Zejména nadace Eurofound využívá tyto údaje pro svou zprávu o přehledu charakteristik pracovních sil v Evropě.

A konečně je výběrové šetření pracovních sil v Evropské unii také jedním z nejvýznamnějších zdrojů statistických mikrodat pro výzkumné pracovníky v Evropě. Díky výběrovému souboru velkého rozsahu je možno provádět studie o specifických skupinách na trhu práce. Výběrové šetření pracovních sil v Evropské unii velmi široce pokrývá i proměnné týkající se demografického, regionálního a vzdělávacího prostředí.

3.Provádění výběrového šetření pracovních sil

Tento oddíl zahrnuje zejména období let 2015–2017, aby však upozornil na zlepšení dosažená od doby předchozí zprávy, uvádí ve vhodných případech i údaje o šetření pracovních sil z roku 2014.

3.1.Přesnost

Přesnost statistických výstupů znamená stupeň, v němž se výpočty nebo odhady blíží přesným (nebo pravdivým) hodnotám, jež má statistika měřit. Z hlediska přesnosti odhadů se vyskytují dva druhy chyb: výběrové chyby a nevýběrové chyby. Výběrové chyby jsou důsledkem faktu, že je do šetření zapojena pouze část celkové populace. Nevýběrové chyby jsou všechny další chyby, které nejsou výsledkem výběru zkoumaného vzorku (např. chyby související s pokrytím, chyby měření, chyby ve zpracování, chyby vyplývající z neposkytnutí odpovědí).

Výběrové chyby jsou dány především rozsahem výběrového souboru. S rozsahem výběrového souboru narůstá i přesnost výsledků. Tabulka 1 uvádí rozsah výběrového souboru osob ve věku 15–74 let, které byly dotazovány za každé čtvrtletí v každé účastnické zemi, a to jak v absolutních číslech, tak i ve srovnání s celkovým počtem obyvatel v této věkové skupině. Výběrový podíl se v roce 2017 pohyboval od 0,14 % (Spojené království) do 1,46 % (Lucembursko). Průměrný rozsah výběrového souboru v jednom čtvrtletí v roce 2017 činil přibližně 1,3 milionu osob, což představuje 0,29 % z celkového počtu obyvatel ve věku 15–74 let ve 34 zemích účastnících se šetření.

Oficiální šetření, jakým je i výběrové šetření pracovních sil v Evropské unii, používají systém náhodného výběru. Díky tomu je možné kvantifikovat výběrové chyby, pokud jde o interval spolehlivosti. Tabulka 2 uvádí odhady a 95% intervaly spolehlivosti, kterých bylo dosaženo u sedmi hlavních ukazatelů zaměstnanosti a nezaměstnanosti na agregované úrovni v zemích EU-28.

Tyto intervaly zohledňují požadavky na přesnost stanovené v nařízení Rady (ES) č. 577/98.

Pokud jde o nevýběrové chyby, Eurostat a účastnické země pravidelně sledují příslušné zdroje nevýběrových chyb, například neposkytnutí odpovědi. Účastnické země každoročně informují Eurostat o hlavních příčinách chyb i o metodách, jakými tyto chyby na úrovni státu omezují. Shrnutí tohoto monitorování je zveřejňováno ve výroční zprávě o kvalitě výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii.

V roce 2017 byla účast ve výběrovém šetření pracovních sil v Evropské unii povinná ve čtrnácti zemích (v Belgii, Německu, Řecku, Španělsku, Francii, Itálii, na Kypru, v Lucembursku, na Maltě, v Rakousku, Portugalsku, na Slovensku, v Norsku a Turecku) a dobrovolná v ostatních dvaceti zemích. V zemích, kde je výběrové šetření dobrovolné, je obvykle vyšší míra neposkytnutí odpovědi než v zemích, kde je výběrové šetření povinné.



Tabulka 1: Dosažený rozsah výběrového souboru a procentní podíl obyvatel ve věku 15–74 let (čtvrtletní průměr) v evropském výběrovém šetření pracovních sil, 2017 a 2014

Země Rozsah výběrového souboru za čtvrtletí (v tisících) 2017 Rozsah výběrového souboru osob ve věku 15–74 let (v %) 2017 Rozsah výběrového souboru osob ve věku 15–74 let (v %) 2014 Země Rozsah výběrového souboru za čtvrtletí (v tisících) 2017 Rozsah výběrového souboru osob ve věku 15–74 let (v %) 2017 Rozsah výběrového souboru osob ve věku 15–74 let (v %) 2014 EU-28 1 162 0,31 0,32 MT 5 1,44 1,54 BE 29 0,35 0,23 NL 75 0,59 0,69 BG 25 0,45 0,45 AT 34 0,52 0,54 CZ 41 0,50 0,53 PL 58 0,21 0,26 DK 21 0,49 0,59 PT 30 0,39 0,38 DE 142 0,23 0,20 RO 47 0,31 0,28 EE 5 0,56 0,49 SI 13 0,79 0,76 IE 27 0,77 1,12 SK 18 0,41 0,47 EL 45 0,56 0,55 FI 29 0,71 0,77 ES 119 0,34 0,36 SE 51 0,68 0,84 FR 94 0,20 0,19 UK 67 0,14 0,16 HR 6 0,20 0,21 IS 3 1,08 1,36 IT 105 0,23 0,24 NO 20 0,51 0,50 CY 8 1,22 1,27 CH 28 0,43 0,50 LV 8 0,53 0,56 ME 5 1,09 – LT 12 0,57 0,75 MK 11 0,65 0,53 LU 7 1,46 0,65 TR 89 0,16 0,17 HU 43 0,58 0,32 CELKEM 1 318 0,29 0,31

Tabulka 2: Hlavní ukazatele šetření pracovních sil pro zaměstnanost a nezaměstnanost v EU-28 s 95% intervalem spolehlivosti, 2017