Členské státy dosáhly při provádění směrnice významného pokroku. Stále však existuje značný prostor pro to, aby směrnice dosáhla svého plného potenciálu prostřednictvím úplného provedení všech jejích ustanovení členskými státy. Výzvy přetrvávají v oblastech prevence (zejména programů prevence pro pachatele a pro osoby, které se obávají, že by mohly spáchat trestný čin), trestního práva (zejména vymezení trestných činů a výše sankcí) a opatření pomoci, podpory a ochrany pro dětské oběti. V roce 2019 Komise za účelem zajištění úplného provádění zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti 23 členským státům.

Tato strategie má za cíl zajistit na úrovni EU účinnou reakci v rámci boje proti pohlavnímu zneužívání dětí. Poskytuje rámec pro rozvoj silné a komplexní reakce na tyto trestné činy, a to v jejich online a offline formě. Stanoví osm iniciativ, jejichž cílem je vytvořit a rozvíjet vhodný právní rámec, posílit reakci donucovacích orgánů a vyvolat koordinovanou akci více zúčastněných stran v souvislosti s prevencí, vyšetřováním a pomocí obětem. Iniciativy využívají všechny dostupné nástroje na úrovni EU, a to pokud jde jak o hmotněprávní předpisy EU (oddíl I), tak o financování a spolupráci (oddíl II) Tato strategie bude prováděna v průběhu příštích pěti let (2020–2025).

Zavedení šifrování mezi koncovými body bylo sice prospěšné pro zajištění soukromí a zabezpečení komunikací, ale rovněž pachatelům usnadnilo přístup k bezpečným kanálům, kde mohou svou činnost, jako například obchodování s fotografiemi nebo videi, skrývat před donucovacími orgány. Používání šifrovací technologie pro účely trestné činnosti je proto třeba ihned řešit, a to prostřednictvím možných řešení, která by společnostem mohla umožnit odhalovat a hlásit pohlavní zneužívání dětí v elektronických komunikacích se šifrováním mezi koncovými body. Jakékoli řešení musí zajistit soukromí elektronických komunikací i ochranu dětí před pohlavním zneužíváním a pohlavním vykořisťováním, jakož i ochranu soukromí dětí zobrazovaných v materiálech týkajících se pohlavního zneužívání dětí.

Rada Evropy odhaduje, že v Evropě se jedno z pěti dětí stane obětí nějaké formy sexuálního násilí. Pohlavní zneužívání a pohlavní vykořisťování dětí může mít různé formy a může k nim docházet jak online (např. je-li dítě přinuceno zapojit se do sexuálních praktik prostřednictvím živého vysílání přes internet nebo v podobě online výměny materiálů týkajících se pohlavního zneužívání děti), tak i offline (např. zapojení se do sexuálních praktik s dítětem nebo zapříčinění účasti dítě na dětské prostituci). Je-li zneužití zaznamenáno a sdíleno online, újma přetrvává. Oběti musí žít s vědomím, že fotografie a videa trestných činů zachycující ty nejhorší okamžiky v jejich životě volně kolují a kdokoli, včetně jejich přátel či příbuzných, je může vidět.

Pohlavní zneužívání dětí je zvláště závažná trestná činnost, která má pro oběti rozsáhlé a závažné celoživotní následky. Tyto trestné činy ubližují dětem a rovněž způsobují významnou a dlouhodobou sociální újmu. V mnoha případech jsou děti pohlavně zneužívány osobami, které znají a kterým důvěřují a na kterých jsou závislé. Proto je obzvláště složité této trestné činnosti předcházet a odhalovat ji. Existují náznaky, že krize související s pandemií COVID-19 tento problém ještě zhoršila, zejména v případě dětí žijících s osobami, které je zneužívají. Kromě toho děti tráví více času než dříve online, často bez dozoru. To jim sice umožňuje pokračovat ve vzdělávání a zůstat v kontaktu se svými vrstevníky, existují však signály zvýšeného rizika, že děti přijdou do styku s online predátory. Jelikož je více pachatelů izolovaných doma, poptávka po materiálech týkajících se pohlavního zneužívání dětí vzrostla (např. v některých členských státech o 25 %), což následně vede ke zvýšené poptávce po nových materiálech, a tudíž i k novým případům zneužívání.

Jelikož směrnice byla přijata v roce 2011, mělo by být rovněž provedeno posouzení jejího provádění v praxi, a to kromě dalších kritérií z hlediska efektivity, účinnosti, relevance, soudržnosti a přidané hodnoty EU. Toto posouzení by mělo vzít v úvahu zejména online aspekty těchto trestných činů, u nichž existují pochyby, zda je stávající rámec vhodný pro daný účel i po devíti letech, během nichž došlo k významným technologickým změnám a exponenciálnímu růstu online sdílení. Díky technologiím je pro pachatele snazší než kdy dřív navázat kontakt s dětmi, sdílet fotografie zneužívání, skrýt svou totožnost a zisky a spiknout se, aby se vyhnuli odpovědnosti a páchali další trestné činy.

Komise má za to, že boj proti online pohlavnímu zneužívání dětí vyžaduje jasné závazné povinnosti odhalovat a nahlašovat pohlavní zneužívání dětí, které zajistí větší jasnost a jistotu v práci donucovacích orgánů a příslušných aktérů v soukromém sektoru, aby mohli bojovat proti online zneužívání. Začne proto připravovat odvětvové právní předpisy za účelem účinnějšího boje proti online pohlavnímu zneužívání dětí, a to za plného respektování základních práv, zejména včetně práv na svobodu projevu, ochranu osobních údajů a práva na soukromí. Mechanismy, které zajistí odpovědnost a transparentnost, budou klíčovými prvky právních předpisů, v nichž by se mohlo zapojovat centrum uvedené v iniciativě č. 6.

Komise se zavázala předložit návrhy týkající se legislativního rámce pro digitální služby, který by měl důsledky pro boj proti online materiálům týkajícím se pohlavního zneužívání dětí. Balíček předpisů k aktu o digitálních službách, který bude navržen do konce roku 2020, objasní a aktualizuje pravidla týkající se bezpečnost a odpovědnosti pro digitální služby. V této souvislosti Komise zváží potřebu odstranit překážky pro dobrovolné činnosti za účelem řešení protiprávního obsahu, zboží nebo služeb zprostředkovávaných online, zejména pokud jde o služby online platforem.

Využití technik online vyšetřování v utajení je důležitým prostředkem pro infiltraci do sítí, které jsou ukryty za tímto druhem technologií. Ukázalo se, že tyto metody jsou velice efektivní z hlediska pochopení chování pachatele a interakce v rámci online poskytovaných služeb a že nakonec napomohly k uzavření komunikačních kanálů využívaných těmito pachateli, jakož i k jejich trestnímu stíhání. Stále důležitější potřebou z hlediska činnosti prosazování práva v těchto prostorech je schopnost účinně proniknout do obzvláště nebezpečných online skupin pachatelů. To může být umožněno prostřednictvím řady různých metod, které jsou v současné době dostupné pouze malému počtu členských států a partnerů mimo EU. Mělo by být zváženo, zda by tato schopnost neměla být dána k dispozici napříč EU, aby bylo možné účinněji cílit na tyto pachatele bez závislosti na jiných partnerech. Jádrem všech budoucích opatření by měly zůstat hodnoty EU a základní práva.

Účinný boj proti pohlavnímu zneužívání dětí vyžaduje také špičkové technické kapacity. Některým vnitrostátním vyšetřovacím týmům chybí nezbytné znalosti a/nebo nástroje, např. aby mohly ve velkém množství zabavených fotografií nebo videí odhalit materiály týkající se pohlavního zneužívání dětí, lokalizovat oběti nebo pachatele či provádět vyšetřování na darknetu nebo peer-to-peer sítích. Za účelem podpory rozvoje vnitrostátních kapacit, aby dokázaly udržet krok s technologickým vývojem, poskytuje Komise členským státům financování, a to prostřednictvím Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF – policie). Kromě toho Komise poskytuje finanční prostředky v rámci fondu ISF – policie rovněž prostřednictvím akcí Unie, např. výzev k předkládání návrhů a veřejných zakázek souvisejících s bojem proti online a offline aspektům pohlavního zneužívání dětí. Nová výzva k předkládání návrhů v oblasti boje proti pohlavnímu zneužívání dětí bude vyhlášena na konci roku 2020. Komise rovněž financuje výzkumné projekty v rámci programu Horizont 2020, a to za účelem podpory rozvoje vnitrostátních kapacit (v oblasti prosazování práva a v dalších oblastech) pro boj proti pohlavnímu zneužívání dětí. Budoucí výzvy k předkládání návrhů týkajících se boje proti této trestné činnosti budou zahájeny v rámci nového rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa.

Případy pohlavního zneužívání dětí, zejména případy zahrnující digitální materiály, jsou jen zřídkakdy omezeny na jeden členský stát. Kromě udržování vnitrostátních databází zpravodajských informací by proto členské státy měly investovat do systematického předávání příslušných zpravodajských informací Europolu jakožto centrále EU pro informace o trestné činnosti, aby si poskytly vzájemnou podporu při řešení přeshraničních případů.

Aby bylo možné proti této trestné činnosti účinně bojovat, členské státy by rovněž měly být schopny podílet se na společném unijním a mezinárodním úsilí o identifikaci dětí, a to společně s Evropským centrem pro boj proti kyberkriminalitě (EC3) při Europolu nebo prostřednictvím mezinárodní databáze pohlavního vykořisťování dětí (ICSE), jíž poskytuje hosting Interpol. Zdroje, které jednotlivé členské státy přidělí na boj proti hrozbě pohlavního zneužívání dětí, by měly zohledňovat rovněž kapacitu dané země k podpoře mezinárodní spolupráce v této oblasti.

Členské státy by měly zvážit, zda v rámci těchto jednotek nezřídí týmy pro identifikaci obětí. Pokud tyto týmy již existují, členské státy by měly zvážit rozšíření kapacity na vnitrostátní úrovni na příslušné regionální a místní týmy.

Cílem je zorganizovat síť do pracovních skupin, což usnadní výměnu osvědčených postupů a práci na konkrétních iniciativách, aby byl vytvořen hmatatelný výstup. Pracovní skupiny by mohly být organizovány dle praxe (tj. dle profesní zkušenosti, např. odborníci ze zdravotnické praxe, sociální pracovníci, pedagogičtí pracovníci, donucovací orgány, soudní orgány, vězeňské orgány, tvůrci politik a výzkumníci) a dle programu (tj. dle typu cílové skupiny programu prevence, např. pachatelé a osoby, které se obávají, že by mohly spáchat trestný čin, nebo vzdělávací akce a programy na zvyšování povědomí určené dětem, rodinám a komunitám).

·Samotné děti musí mít znalosti a nástroje, které by jim mohly pomoci v tom, aby pokud možno nebyly konfrontovány se zneužíváním (např. jak bezpečně používat internet), a musí být informovány o tom, že určité chování je nepřijatelné. Komisí financovaná síť center pro bezpečnější internet zvyšuje povědomí o bezpečnosti na internetu a prostřednictvím linek pomoci a horkých linek poskytuje informace, zdroje a pomoc týkající se široké škály témat souvisejících s digitální bezpečností, včetně tzv. groomingu a sextingu. Dalšími příklady, jak lze tuto činnost provádět, je kampaň Rady Evropy One in Five (Jedno z pěti) a iniciativa Europolu „#SayNo“ . Pokud ke zneužití dojde, musí se děti cítit v bezpečí a podporovány, aby dokázaly promluvit, reagovat a věc nahlásit, a to i tehdy, pokud ke zneužití došlo v rámci jejich důvěrného kruhu (tj. ze strany blízkých osob nebo jiných lidí, které znají a důvěřují jim), jak tomu často bývá. Musí mít rovněž přístup k bezpečným, dostupným a věku přiměřeným kanálům, kde mohou zneužití bez obav nahlásit. Úsilí o prevenci musí rovněž zohledňovat specifické okolnosti a potřeby různých skupin dětí, které jsou zvláště vystaveny rizikům pohlavního zneužívání, jako jsou např. děti se zdravotním postižením, migrující děti (zejména nezletilé osoby bez doprovodu) a dětské oběti obchodování s lidmi (z nichž většina jsou dívky).

·Úsilí o prevenci je nezbytné v souvislosti s organizacemi pracujícími s dětmi – sportovní centra a kluby, náboženské instituce, služby zdravotní péče, školy, mimoškolní aktivity –, aby bylo zvýšeno povědomí a aby byly informovány o způsobech prevence zneužívání, např. poskytováním cíleného vzdělávání, zajištěním toho, aby měly zavedeny vhodné postupy a využívaly své pravomoci v rámci právních předpisů EU, která jim umožňuje vyžádat si trestní rejstříky za hranicemi prostřednictvím Evropského informačního systému rejstříků trestů. Tento vysoce účinný systém EU má zásadní význam pro předcházení pohlavnímu zneužívání, neboť umožňuje prověřovat případnou trestní minulost zájemců při náboru na profesionální nebo organizované dobrovolné činnosti zahrnující přímý a pravidelný kontakt s dětmi. Pracovníci ze všech odvětví, kteří mohou přijít do kontaktu s dětmi, musí být vyškoleni a vybaveni nástroji, které jim umožní odhalit prvotní náznaky možného sexuálního násilí a zneužívání a předcházet jim, a komunikovat s dětmi a jejich rodinami vhodným způsobem, který se bude řídit specifickými potřebami a nejlepšími zájmy dítěte. To zahrnuje rovněž donucovací orgány a soudnictví, kde jsou dětské oběti zapojeny do vyšetřování trestné činnosti osob, které je zneužily. Rodiny a pečovatelé, odborní pracovníci i širší veřejnost musí pochopit závažnost těchto trestných činů a zničující účinky, které tyto činy na děti mají, a musí jim být poskytnuta podpora potřebná k tomu, aby tyto trestné činy nahlásili a podpořili dětské oběti. To vyžaduje specializované informace, mediální kampaně a vzdělávání.

·Komise by za podpory sítě rovněž zahájila a podporovala osvětové kampaně, které by pomohly informovat děti, rodiče, pečovatele a pedagogy o rizicích a mechanismech a postupech prevence. Tyto kampaně by byly vytvořeny ve spolupráci se sítí.

·Usnadňovala by výměnu informací o vzdělávacích materiálech a budování kapacit a shromažďování příkladů „osvědčeného postupu“, které by sloužily jako inspirace pro mediální kampaně a vzdělávání napříč členskými státy. Pomohlo by to zamezit zdvojení úsilí, např. tím, že by se usnadnil překlad materiálů vytvořených v jiných členských státech a jejich adaptace na vnitrostátní kontext.

·Síť by se řídila vědeckým přístupem k prevenci. Ačkoliv jsou údaje o prevalenci vzácné, studie naznačují, že okolo 3 % mužské populace by mohlo trpět pedofilní poruchou. Odborníci z praxe uznávají, že nejúčinnějším způsobem, jak ochránit oběti a snížit pracovní zátěž donucovacích orgánů, je řešení problému v jeho zárodku, a to uznáním této nepříjemné skutečnosti a zavedením preventivních opatření.

·Ačkoliv by síť pokrývala všechny oblasti související s prevencí pohlavního zneužívání dětí, byla by silně zaměřena na programy prevence určené pachatelům a osobám, které se obávají, že by mohly spáchat trestný čin, jelikož toto je oblast, kde se členské státy potýkají s nejvíce problémy.

·Výzkumníci by odborníkům z praxe poskytovali vědecky ověřené iniciativy a odborníci z praxe by výzkumníkům poskytovali průběžnou zpětnou vazbu k iniciativám prevence, aby dále přispěli k posílení důkazní základny. Do práce sítě by byla začleněna rovněž perspektiva obětí.

1.Umožnila vytvoření účinného cyklu, v němž informace proudí z praxe do výzkumu a z výzkumu do praxe:

·Kromě toho spolu různé druhy odborníků z praxe působících v této oblasti (např. odpovědné orgány poskytující programy prevence pro osoby, které se obávají, že by mohly spáchat trestný čin, veřejné orgány odpovědné za programy prevence ve věznicích, nevládní organizace nabízející programy prevence na podporu opětovného začlenění pachatelů sexuálně motivovaných trestných činů do společnosti) vzájemně dostatečně nekomunikují o účinnosti programů, a to včetně komunikace o získaných poznatcích a osvědčených postupech.

Cílem sítě by bylo posílit kapacitu v EU v oblasti prevence pohlavního zneužívání dětí a měla by globální dosah, aby mohla čerpat ze všech relevantních odborných znalostí v rámci EU i mimo ni. Byla by rovněž výrazně viditelná na internetu, což by usnadnilo sdílení její práce v rámci EU i globálně, aby z nejmodernějšího výzkumu a přístupů mohly profitovat všechny země.

Souhrnně lze říci, že síť pro prevenci by umožnila: a) účinnější opatření v boji proti pohlavnímu zneužívání dětí (online a offline) v EU; b) účinnější a efektivnější využití stávajících (omezených) zdrojů v EU přidělených na prevenci pohlavního zneužívání dětí a c) účinnější globální spolupráci s partnery tak, aby mohla mít EU prospěch z globálních odborných znalostí, aniž by docházelo ke zdvojování úsilí.

Klíčové opatření: ðKomise neprodleně začne s přípravou sítě pro prevenci na úrovni EU, aby usnadnila výměnu osvědčených postupů a podpořila členské státy při zavádění použitelných, důsledně posuzovaných a účinných preventivních opatření ke snížení výskytu pohlavního zneužívání dětí v EU.

6.Evropské středisko pro předcházení pohlavnímu zneužívání dětí a boj proti němu

Komise začne pracovat na případném vytvoření evropského střediska pro předcházení pohlavnímu zneužívání dětí a boj proti němu, a to na základě důkladné studie a posouzení dopadu. Toto středisko by členským státům poskytovalo komplexní podporu v boji proti pohlavnímu zneužívání dětí, a to online i offline, a zajišťovalo by koordinaci, aby se maximalizovalo efektivní využití zdrojů a zamezilo se zdvojování úsilí.

Evropský parlament vyzval k vytvoření střediska ve svém usnesení z listopadu 2019 a členské státy v závěrech Rady z října 2019 zdůraznily potřebu koordinovaného a mnohostranného přístupu. Středisko by mohlo vycházet z osvědčených postupů a získaných poznatků od podobných středisek po celém světě, jako je např. Národní centrum pro pohřešované a zneužívané děti (NCMEC) ve Spojených státech, kanadské centrum pro ochranu dětí a australské centrum pro boj proti vykořisťování dětí.

Za účelem zajištění komplexní podpory členských států v boji proti pohlavnímu zneužívání dětí a v závislosti na výsledku dalšího posouzení by středisko mohlo pokrývat tři oblasti:

1.Vymáhání práva: Europol je klíčovým aktérem v boji proti pohlavnímu zneužívání dětí, a to zejména díky analýzám a předávání nahlášených případů zneužívání obdržených ze Spojených států. V návaznosti na úlohu a zkušenosti Europolu by středisko mohlo spolupracovat s donucovacími orgány v EU a ve třetích zemích, aby bylo zajištěno, že oběti jsou co nejdříve identifikovány a je jim poskytnuta pomoc a že pachatelé předáni spravedlnosti. Středisko by mohlo podporovat členské státy tak, že od společností nabízejících své služby v EU bude dostávat hlášení týkající se pohlavního zneužívání dětí, ověří relevantnost těchto hlášení a poté je předá donucovacím orgánům, aby konaly. Středisko by rovněž mohlo podporovat společnosti, např. tak, že bude v EU spravovat jednotnou databázi známých materiálů týkajících se pohlavního zneužívání dětí, aby se usnadnilo jejich odhalování v systémech společností, to vše v souladu s právními předpisy EU týkajícími se ochrany údajů. Kromě toho by středisko mohlo podporovat vymáhání práva tím, že bude koordinovat a usnadňovat odstraňování online materiálů týkajících se pohlavního zneužívání dětí, které byly identifikovány prostřednictvím horkých linek.

Středisko by mohlo fungovat v souladu s přísnými kontrolními mechanismy, aby byla zajištěna odpovědnost a transparentnost. Středisko by případně mohlo hrát roli zejména při zajišťování toho, že nedojde k žádnému chybnému odstranění nebo zneužití vyhledávacích nástrojů pro nahlášení legitimního obsahu (včetně zneužití těchto nástrojů pro jiné účely než pro boj proti pohlavnímu zneužívání dětí) a při přijímání stížností od uživatelů, kteří mají pocit, že byl jejich obsah mylně odstraněn. Odpovědnost a transparentnost budou klíčovými prvky právních předpisů uvedených u klíčových opatření iniciativy č. 2.

2.Prevence: v návaznosti na činnost sítě pro prevenci by středisko mohlo podporovat členské státy při zavádění použitelných, důsledně posuzovaných a účinných multidisciplinárních preventivních opatření ke snížení výskytu pohlavního zneužívání dětí v EU, která by zohledňovala různou zranitelnost dětí v závislosti na jejich věku, pohlaví, vývoji a specifických okolnostech. Mohlo by usnadňovat koordinaci, aby se podpořilo co nejefektivnější využívání investovaných prostředků a dostupných odborných znalostí týkajících se prevence napříč EU, a zamezilo se zdvojování úsilí. Jakožto středisko pro propojování, rozvoj a šíření výzkumu a odborných znalostí by mohlo usnadnit a podpořit dialog mezi všemi příslušnými zúčastněnými stranami a pomoct rozvíjet nejmodernější výzkum a znalosti včetně lepších údajů. Mohlo by rovněž poskytovat vstupy tvůrcům politik na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU týkající se mezer v prevenci, jakož i jejich možná řešení.

3.Pomoc obětem: středisko by mohlo úzce spolupracovat s vnitrostátními orgány a globálními odborníky na zajištění toho, aby se obětem dostalo odpovídající a komplexní podpory, jak vyžaduje směrnice o boji proti pohlavnímu zneužívání dětí a směrnice o právech obětí,. Mohlo by rovněž pracovat na podpoře výměny osvědčených postupů týkajících se ochranných opatření pro dětské oběti. Mohlo by také podporovat členské státy tím, že bude provádět výzkum (např. krátkodobých a dlouhodobých dopadů pohlavního zneužívání dětí na oběti) za účelem podpory politiky založené na důkazech týkající se pomoci obětem a podpory obětí, a že bude sloužit jako centrum odborných znalostí, aby se přispělo k lepší koordinaci a zamezilo se zdvojování úsilí. Středisko by rovněž mohlo podporovat oběti při odstraňování jejich fotografií a videí, aby bylo zajištěno jejich soukromí, a to i prostřednictvím aktivního vyhledávání online materiálů a informování společností.

Středisko by mohlo sdružovat všechny iniciativy v rámci této strategie tím, že by umožnilo účinnější spolupráci mezi veřejnými orgány (včetně donucovacích orgánů), podniky a občanskou společností v EU i globálně a stalo by se referenčním subjektem v EU pro odborné znalosti v této oblasti:

·Iniciativy zaměřené na právní předpisy: středisko by mohlo se svými odbornými znalostmi pomáhat Komisi v její úloze podporovat členské státy při provádění směrnice o boji proti pohlavnímu zneužívání dětí. Tyto odborné znalosti, které by se časem rozšiřovaly spolu s tím, jak by středisko pokračovalo v určování mezer a osvědčených postupů v EU i mimo ni, by Komisi usnadnily vytváření politiky založené na důkazech, což by mohlo rovněž zajistit, aby právní předpisy EU byly aktuální a umožňovaly účinnou reakci.

·Iniciativy zaměřené na spolupráci a financování: ve spolupráci s Komisí, podobnými středisky v jiných zemích a s Globální aliancí WePROTECT pro ukončení sexuálního vykořisťování dětí by středisko mohlo zajistit, aby všechny členské státy měly okamžitý a centralizovaný přístup ke globálním osvědčeným postupům a aby děti na celém světě mohly mít prospěch z osvědčených postupů EU. Středisko by rovněž mohlo vycházet z výsledků sítě pro prevenci a ze zkušeností center pro bezpečnější internet.

Komise bude úzce spolupracovat s Evropským parlamentem a členskými státy na prozkoumání různých možností provádění, včetně případného využití stávajících struktur pro funkce střediska, a to s cílem maximalizovat přidanou hodnotu, účinnost a udržitelnost střediska. Komise provede posouzení dopadu (přičemž studie bude zahájena okamžitě), aby určila nejlepší způsob, jak dále postupovat, a to včetně nejlepších mechanismů financování a právní formy, kterou by středisko mělo mít.

Klíčové opatření: ðKomise neprodleně zahájí studii pracující na vytvoření evropského střediska pro předcházení pohlavnímu zneužívání dětí a boj proti němu, aby byla umožněna komplexní a účinná reakce EU na pohlavní zneužívání dětí online a offline.

7.Povzbuzení odvětví v úsilí zajistit v jeho produktech ochranu dětí

Poskytovatelé určitých online služeb mají mimořádně dobrou pozici pro prevenci, odhalování a hlášení pohlavního zneužívání dětí, ke kterému dojde při využívání jejich infrastruktury nebo služeb.