Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 /* KOM/2007/0156 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 27.3.2007 KOM(2007) 156 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (předložen ý Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 23. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) v řízení týkajícím se dovozů dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny. | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 132/2001 o uložení konečného antidumpingového cla ve výši 33,25 EUR na tunu z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ukrajiny. Nařízení (ES) č. 945/2005 v návaznosti na prozatímní přezkum omezený na definici dotčeného výrobku, přičemž znění „dusičnan amonný“ v původním nařízení bylo nahrazeno zněním „pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného“. | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Není třeba uvádět. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | Zúčastněné strany dotčené tímto nařízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. | Odborné konzultace | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | Shrnutí navrhovaných opatření Dne 25. ledna 2006 Komise zahájila přezkum platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovozy dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny před uplynutím jejich platnosti. Přezkum měl zjistit, zda při dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny přetrvává nebo se opět vyskytl dumping, a zda tedy přetrvává nebo byla obnovena újma výrobnímu odvětví Společenství. Bylo zjištěno, že dovozy dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny jsou dumpingové, že dumping bude pravděpodobně pokračovat a je pravděpodobné i obnovení újmy. Toto zjištění vedlo k závěru, že antidumpingová opatření na dovozy z Ukrajiny musejí být zachována. Avšak vzhledem k tomu, že ukrajinské vývozní ceny mohou být ovlivněny růstem výrobních nákladů způsobeným vývojem cen plynu na domácím trhu Ukrajiny, zdá se vhodné prodloužit antidumpingová opatření pouze o dva roky. Z těchto důvodů se doporučuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději do 24. dubna 2007. | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005. | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z následujících důvodů. | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. | Volba nástrojů | Navrhované nástroje: nařízení. | Jiné prostředky by nebyly přiměřené, protože základní nařízení nestanoví alternativní možnosti. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | 1. Návrh NAŘÍZENÍ RADY o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: A. ŘÍZENÍ 1. Platná opatření 2. Dne 25. ledna 2001 Rada nařízením (ES) č. 132/2001[2] uložila konečné antidumpingové clo („stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k přijetí tohoto opatření, bude v dalším textu označováno jako „původní šetření“. 3. Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004[3] osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 132/2001, dovozy dotčeného produktu vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004[4], naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1996/2004[5], byly přijaty závazky do 20. května 2005. Cílem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států. 4. Po prozatímním přezkumu omezeném na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005[6], že je třeba vyjasnit definici dotčeného výrobku a že by se platná opatření měla vztahovat na dotčený výrobek i tehdy, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin. 2. Žádost o přezkum 5. Po oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti stávajících opatření, které bylo zveřejněno dne 5. května 2005[7], byla dne 25. října 2005 doručena žádost o přezkum před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufacturers Association – EFMA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby dusičnanu amonného ve Společenství. 6. Žadatel tvrdil, že v souvislosti s dovozem dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny („dotčené země“) existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Společenství, a poskytl k tomuto tvrzení dostatečné přímé důkazy. 7. Po konzultaci s poradním výborem se dospělo k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Komise proto dne 25. ledna 2006 zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie [8] oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. 3. Šetření 3.1. Období šetření 8. Šetření přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna do 31. prosince 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkal období od roku 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). 3.2. Strany dotčené šetřením 9. O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kterých se podle jejích informací tento přezkum týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce ze Společenství. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. 10. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. 11. Vzhledem k vysokému počtu výrobců ve Společenství a dovozců do Společenství, bylo považováno za vhodné přezkoumat podle článku 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do 15 dnů od data zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení. 12. Po prostudování předložených informací a vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevilo deset výrobců ze Společenství, bylo rozhodnuto, že je nutné vybrat pouze některé z výrobců ze Společenství. Pouze jeden dovozce předložil informace požadované v oznámení o zahájení řízení a vyjádřil svou ochotu dále spolupracovat s útvary Komise. Tento dovozce však sídlil mimo Společenství a v průběhu OPŠ nedovážel dotčený výrobek na trh Společenství. Proto bylo rozhodnuto, že není nutno vybrat vzorek dovozců. 13. Deset výrobců ze Společenství řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Komise z těchto deseti výrobců ze Společenství vybrala v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje dusičnanu amonného ve Společenství, který bylo možno v době, která byla k dispozici, patřičně prošetřit. Čtyři vybraní výrobci ze Společenství představovali v průběhu OPŠ 76 % celkové výroby tohoto odvětví ve Společenství, jak je definováno níže v bodě 51 odůvodnění, zatímco deset výše uvedených výrobců ze Společenství představovalo v průběhu OPŠ 70 % celkové výroby Společenství. 14. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty proti němu nevznesly žádné námitky. 15. Čtyřem vybraným výrobcům ze Společenství a všem známým vyvážejícím výrobcům byly rozeslány dotazníky. 16. Vyplněné dotazníky vrátili čtyři vybraní výrobci ze Společenství a tři výrobci z dotčené země, z nichž dva působí rovněž jako vývozci, a jeden obchodník. 17. Kompletně vyplněný dotazník odevzdal rovněž jeden výrobce ve srovnatelné zemi. 18. Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti nového výskytu dumpingu a následné újmy a pro vymezení zájmu Společenství. V prostorách následujících společností byly provedeny inspekce na místě: a) Obchodník, který je ve spojení s ukrajinským výrobcem Stirol - IBE Trading, New York, New York, USA; b) Výrobce ve srovnatelné zemi - Terra Industries, Sioux City, Iowa, USA; c) Vybraní výrobci Společenství - Terra Nitrogen Limited, Stockton, Spojené království, - Grande Paroisse SA, Paříž, Francie, - Zaklady Azotowe Anwil SA, Polsko, - Yara SA, Brusel, Belgie a výrobce ve spojení Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Nizozemsko. B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 1. Dotčený výrobek 19. Dotčeným výrobkem jsou pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné v podobě krystalů nebo granulí a obsahuje více než 28 % hmotnostních dusíku. 20. Je třeba zdůraznit, že definice dotčeného výrobku byla vyjasněna v nařízení (ES) č. 945/2005. 2. Obdobný výrobek 21. Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a ve třetích zemích a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci ze Společenství na trhu Společenství a výrobcem ze srovnatelné země na domácím trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU 1. Obecně 22. Při šetření spolupracovali tři ukrajinští výrobci dotčeného výrobku. Dva z těchto spolupracujících výrobců vyváželi dotčený výrobek během OPŠ. Na Ukrajině je ještě alespoň jeden známý výrobce dotčeného produktu, který nespolupracoval. 23. Ze srovnání údajů o vývozech do Společenství poskytnutých vyvážejícími výrobci a z údaje o celkovém objemu dovozů poskytnutého Eurostatem vyplynulo, že 60 % všech dovozů z Ukrajiny do Společenství uskutečnily během OPŠ dva vyvážející výrobci. Bylo však zjištěno, že velká část zbývajících 40 % dovozů dotčeného výrobku byla fakturována v prosinci 2004 (a proto nebyla spolupracujícími výrobci nahlášena), ale do Společenství byla dovezena během OPŠ (byla tedy zahrnuta do dovozních statistik). Na druhou stranu vývozy, které byly fakturovány v prosinci 2005 a dovezeny do Společenství v lednu 2006, byly zanedbatelné. Proto bylo možné stanovit, že 85 až 90 % všech dovozů z Ukrajiny do Společenství během OPŠ uskutečnili spolupracující výrobci. Úroveň spolupráce je tedy vysoká. 24. Celkový objem dovozů dotčeného výrobku z Ukrajiny byl nízký, představoval ve srovnání s celým trhem Společenství méně než 1 %. 2. Dumping dovozů během období šetření 2.1. Srovnatelná země 25. Vzhledem k tomu, že v době, kdy byla podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti[9], nebyla Ukrajina ještě považována za stát s tržním hospodářstvím, bylo podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nutné stanovit běžnou hodnotu na základě údajů od výrobce působícího ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že za příslušné srovnatelné země by bylo možné považovat USA a Rumunsko. Je vhodné připomenout, že pro účely původního šetření bylo srovnatelnou zemí Polsko. Vzhledem k tomu, že Polsko vstoupilo v květnu 2004 do Evropské unie, není již možné ho zvolit jako srovnatelnou třetí zemi. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru USA a Rumunska za srovnatelnou zemi. 26. Analýza provedená po uveřejnění oznámení o zahájení řízení však ukázala, že na rumunském trhu s dusičnanem amonným převažovaly dovozy z Ukrajiny a Ruska, zatímco rumunští výrobci své produkty vyváželi a na domácím trhu prodávali pouze zanedbatelná množství. Na základě toho bylo rozhodnuto, že Rumunsko nemůže být kvůli výše uvedené struktuře domácího trhu považováno za nejvhodnější srovnatelnou zemi. 27. Připomínky zaslal pouze jeden spolupracující výrobce. Tento spolupracující výrobce uvedl, že by bylo lepší zvolit jako srovnatelnou zemi Alžírsko, protože má přístup k hlavní surovině, plynu. V tomto ohledu je nutno podotknout, že při výběru srovnatelné země nemá hlavní význam skutečnost, zda země těží zemní plyn. Hlavní je to, zda ceny plynu odpovídají tržním hodnotám. Dvojí ceny plynu v Alžírsku jasně ukazují, že tomu tak není, proto Alžírsko není vhodnou srovnatelnou zemí. Dále je třeba poznamenat, že USA i Ukrajina jsou producenti a čistí vývozci zemního plynu, zatímco Alžírsko je čistým vývozcem zemního plynu. V tomto ohledu se USA více podobají Ukrajině než Alžírsko. 28. Spolupracující výrobce rovněž tvrdil, že USA nebudou vhodnou srovnatelnou zemí, protože během OPŠ byly na jejich domácím trhu příliš vysoké ceny plynu. K tomuto tvrzení je třeba uvést, že i když byly ve čtvrtém čtvrtletí OPŠ ceny plynu kvůli přírodním katastrofám velmi vysoké, je možné tuto situaci jednoduše zohlednit metodou popsanou v bodě 35 odůvodnění. 29. Výběr USA byl rovněž zpochybněn z důvodu výrobního procesu. Výrobce uvedl, že výrobní postup v Alžírsku je bližší ukrajinskému výrobnímu postupu. Neposkytl však pro toto tvrzení žádné důkazy. 30. Dále tvrdil, že Alžírsko má podobnou úroveň produkce, spotřeby a spotřebitelské poptávky jako Ukrajina. Podle dostupných informací jsou alžírská produkce[10] i domácí spotřeba[11] zanedbatelné. Na rozdíl od toho mají Ukrajina i USA významnou produkci i velký domácí trh. 31. Pokud jde o USA, přestože pro dovozy dusičnanu amonného pocházejícího z této země platila antidumpingová opatření, bylo zjištěno, že se jedná o otevřený konkurenční trh, na kterém působí značný počet domácích výrobců, kteří čelí značné úrovni hospodářské soutěže kvůli dovozům ze třetích zemí. Výrobci v USA kromě toho prodávají reprezentativní objem svých výrobků na domácím trhu a mají podobný přístup k surovinám jako výrobci na Ukrajině. 32. Šetření tedy potvrdilo, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí. Výpočty byly proto založeny na ověřených informacích od jediného spolupracujícího výrobce v USA, který odpověděl na všechny otázky v dotazníku. 2.2. Běžná hodnota 33. Vzhledem k tomu, že v době podání žádosti o přezkum před pozbytím platnosti opatření nebyla Ukrajina ještě považována za stát s tržním hospodářstvím, musela být běžná hodnota pro Ukrajinu určena na základě údajů získaných od výrobce z USA, jak je vysvětleno v bodě odůvodnění 31. 34. Reprezentativnost prodejů, které jediný spolupracují výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi uskutečnil na domácím trhu, byla vyhodnocena podle vývozů dvou spolupracujících výrobců do Společenství. Je třeba poznamenat, že do Společenství byl vyvážen pouze jeden typ výrobku. Proto nebyla provedena analýza podle typu výrobku. 35. Ukázalo se, že prodeje jediného spolupracujícího výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi uskutečněné na domácím trhu jsou reprezentativní, protože významně převyšují objem dusičnanu amonného, který do Společenství vyvezli dva spolupracující vyvážející výrobci z Ukrajiny. 36. Aby bylo možné stanovit, zda se prodeje výrobce z USA na domácím trhu uskutečnily za běžných podmínek, byly prodejní ceny na domácím trhu srovnány s výrobními náklady. Při posuzování výrobních nákladů výrobce z USA bylo zjištěno, že tyto náklady byly ve čtvrtém čtvrtletí ovlivněny přírodními pohromami. Sám výrobce ve své výroční zprávě uvedl „hurikány, které zasáhly oblast Mexického zálivu ve třetím čtvrtletí, způsobily otřes na trzích zemního plynu a negativně ovlivnily naše výsledky za čtvrté čtvrtletí a konečné výsledky za celý rok.[12]“ Kotované ceny zemního plynu[13] v USA se skutečně v období mezi srpnem[14] a říjnem[15] zdvojnásobily, neboť v této době zasáhly pobřeží USA hurikány Katrina (23. až 31. srpna 2005) a Rita (17. až 26. září 2005). Vzhledem k tomu, že při výrobě dusičnanu amonného je zemní plyn hlavní nákladovou položkou, mělo toto zvýšení velký dopad a vedlo by k neúměrně vysoké vykalkulované běžné hodnotě. Proto bylo rozhodnuto, že se výrobní náklady pro čtvrté čtvrtletí roku 2005 vypočítají podle průměrných cen plynu, které výrobce platil během prvních tří čtvrtletí roku 2005. 37. Při takovém výpočtu by byla velká většina prodejů na domácím trhu zisková, a proto se běžná hodnota stanovila na základě prodejních cen prvnímu nezávislému domácímu zákazníkovi na domácím trhu. Vzhledem k tomu, že vyvážející výrobci z Ukrajiny vyváželi do Společenství během OPŠ pouze jeden typ výrobku, provedla se analýza pouze u tohoto typu výrobku. 2.3. Vývozní cena 38. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství. Veškeré prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců byly určeny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. 2.4. Srovnání 39. Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, manipulaci, nakládku, ve vedlejších nákladech a v úvěrech a provizích. 2.5. Dumpingové rozpětí 40. Vzhledem k tomu, že pro účely tohoto šetření Ukrajina ještě nebyla považována za stát s tržním hospodářstvím, bylo dumpingové rozpětí stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny. Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 22, úroveň spolupráce byla vysoká. 41. Srovnání ukázalo, že během OPŠ byla úroveň dumpingu mírně nižší (kolem 30 až 40 %) než při původním šetření. S ohledem na nízký objem vývozů z Ukrajiny do Společenství během OPŠ se však analýza zaměřila hlavně na stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo nového výskytu dumpingu. 3. Vývoj dovozů v případě zrušení opatření 3.1. Volná kapacita 42. Tři spolupracující výrobci udržovali během zkoumaného období svou výrobu na stabilní úrovni. Ani jejich výrobní kapacita se v tomto období nezměnila. Mají volnou kapacitu přibližně 600 000 až 700 000 tun (8 % až 10 % spotřeby Společenství), mohli by tedy v případě zrušení opatření výrazně zvýšit vývozy na trh Společenství. Kromě toho na Ukrajině vyrábí dotčený výrobek nejméně jeden další známý výrobce, který při šetření nespolupracoval. Přestože volná kapacita tohoto nespolupracujícího výrobce není známa, nelze vyloučit, že je rovněž značná, protože volná kapacita tří spolupracujících výrobců představovala v průměru 30 %. 43. Na domácím trhu prodali všichni tři spolupracující výrobci během posuzovaného období v průměru 30 až 40 % své výrobní kapacity. Zdá se tedy nepravděpodobné, že by domácí ukrajinský trh mohl absorbovat většinu této volné výrobní kapacity, jakékoli zvýšení výroby tedy bude pravděpodobně určeno na vývoz. 44. Bez antidumpingových opatření by tedy značná část této volné kapacity mohla být vyvezena do Společenství. 3.2. Vztah mezi ukrajinskými cenami při prodeji na jiných trzích a cenami při prodeji ve Společenství 45. Analýza cen, které spolupracující ukrajinští výrobci účtovali při vývozu do třetích zemí, srovnávaných DAF/FOB na ukrajinské hranici, ukázala, že během OPŠ byly tyto ceny v průměru o 20 až 30 % nižší než ceny při vývozu do Společenství. Ceny na domácím trhu byly rovněž o 20 až 30 % nižší než ceny při vývozu do Společenství. Z informací za OPŠ by se tedy zdálo, že případné zrušení opatření by mohlo fungovat jako pobídka pro přesměrování vývozů ze třetích zemí do Společenství, neboť v něm lze účtovat vyšší ceny a získat lepší marže. 46. Bylo však zjištěno, že od OPŠ výrazně vzrostly ceny za dovoz zemního plynu na Ukrajinu. Vzhledem k tomu, že zemní plyn je při výrobě dusičnanu amonného hlavní nákladovou položkou, nelze vyloučit, že ukrajinští výrobci budou muset zvýšit cenu, kterou účtují při vývozech do třetích zemí, čímž se výrazně sníží cenový rozdíl při vývozech do třetích zemí a do Společenství, který je uveden v bodě 44 odůvodnění. Předběžné důkazy[16] skutečně poukazují na snižování tohoto rozdílu. 4. Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo nového výskytu dumpingu 47. Šetření prokázalo, že i přes přijatá opatření pokračovali dva spolupracující výrobci v dumpingu. Kromě toho nelze vyloučit přesměrování objemů, které se v současné době prodávají třetím zemím, do Společenství. 48. Kromě toho jsou vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců účtované při prodeji na trzích třetích zemí rovněž výrazně nižší než převládající cenová úroveň ve Společenství. Spolu se značnou volnou kapacitou tedy tato skutečnost ukrajinské vyvážející výrobce motivuje k tomu, aby v případě zrušení opatření, přesměrovali své vývozy na trh Společenství za ceny, které budou pravděpodobně dumpingové. D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ 49. Ve Společenství vyrábí dotčený výrobek 14 výrobců, jejichž výstup tvoří celkovou produkci Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. 50. Je třeba uvést, že společnosti označované v původním šetření jako„Hydro Agri“ byly přejmenovány na „Yara“. Pět z uvedených čtrnácti společností se stalo součástí výrobního odvětví Společenství po rozšíření Evropské unie v roce 2004. 51. Ze čtrnácti výrobců ze Společenství jich deset projevilo ochotu spolupracovat při šetření, všichni jsou uvedeni v žádosti o přezkum. Zbývající čtyři výrobci („další výrobci Společenství“) se přihlásili v příslušné lhůtě a zaslali informace požadované pro účely výběru vzorku. Nenabídli však žádnou další spolupráci. Ochotu spolupracovat tedy projevilo těchto deset výrobců: 52. Achema AB (Litva), 53. Zaklady Azotowe Anwil SA (Polsko), 54. BASF AG (Německo), 55. DSM Agro (Nizozemsko), 56. Fertiberia SA (Španělsko), 57. Grande Paroisse SA (Francie), 58. Nitrogénművek Rt (Maďarsko), 59. Terra Nitrogen Limited (UK), 60. Yara (Nizozemsko, Německo, Itálie a Spojené království), 61. Zaklady Azotowe Tarnowie (Polsko). 62. Protože těchto deset výrobců ze Společenství představovalo v průběhu OPŠ 70 % celkové výroby Společenství, má se za to, že uvedených deset výrobců ze Společenství představuje významnou část celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou v dalším textu označováni jako „výrobní odvětví Společenství“. 63. Jak je uvedeno v bodech odůvodnění 11 a 14, byl vybrán vzorek tvořený čtyřmi společnostmi. Všichni výrobci ze Společenství vybraní do vzorku projevili ochotu spolupracovat a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho šest ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy. E. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ 1. Spotřeba na trhu Společenství 64. Zjevná spotřeba Společenství byla stanovena na základě součtu objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, objemu prodeje ostatních výrobců ze Společenství na trhu Společenství a údajů Eurostatu o všech dovozech do EU. Vzhledem k rozšíření Evropské unie v roce 2004 byla kvůli přesnosti a konzistentnosti analýzy spotřeba stanovena na základě trhu EU-25 pro celé posuzované období. 65. Mezi rokem 2002 a OPŠ spotřeba ve Společenství mírně klesla o 1 %. 4% nárůst zaznamenaný v roce 2003 se v roce 2004 neopakoval, což je známkou stabilizace, a další snížení (-1 %) zaznamenané během OPŠ poukazuje na mírně klesající tendenci. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Celková spotřeba ES v tunách | 7 757 697 | 8 099 827 | 7 775 470 | 7 641 817 | Index (2002=100) | 100 | 104 | 100 | 99 | 2. Objem dovozů z Ukrajiny, jejich ceny a podíl na trhu 66. V následující tabulce je popsán vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozů z Ukrajiny. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Objem dovozů (t) | 212 827 | 123 477 | 51 031 | 62 077 | Podíl na trhu | 2,7% | 1,5% | 0,7% | 0,8% | Ceny dovozů (EUR/t) | 88 | 83 | 112 | 122 | Index (2002=100) | 100 | 94 | 127 | 139 | 67. Objem dovozů z Ukrajiny během celého posuzovaného období nepřetržitě klesal. Jejich podíl na trhu se rovněž snížil, a to z 2,7 % v roce 2002 na 0,8 % během OPŠ. Ceny se v průběhu posuzovaného období zvýšily z 88 na 122 EUR/t. Tento vývoj vyplývá z příznivých podmínek na trhu, které jsou rovněž popsány v bodě odůvodnění 73. 68. Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během OPŠ byly srovnány ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu účtované nezávislým zákazníkům s dovozními cenami, které spolupracující vyvážející výrobci účtovali CIF na hranice Společenství, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Srovnání ukázalo, že dovozy z Ukrajiny představovaly vůči výrobnímu odvětví Společenství cenové podbízení ve výši 10 až 15 %. 3. Dovozy z jiných zemí 69. V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozů z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence opět vycházejí z údajů Eurostatu. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Objem dovozů z Ruska (t) | 690 233 | 528 609 | 504 026 | 257 921 | Tržní podíl | 8,9% | 6,5% | 6,5% | 3,4% | Ceny dovozů z Ruska (EUR/t) | 79 | 77 | 106 | 123 | Objem dovozů z Gruzie (t) | 86 517 | 100 025 | 132 457 | 153 844 | Tržní podíl | 1,1% | 1,2% | 1,7% | 2,0% | Ceny dovozů z Gruzie (EUR/t) | 103 | 113 | 137 | 164 | Objem dovozů z Rumunska (t) | 186 834 | 14 114 | 107 585 | 111 126 | Tržní podíl | 2,4% | 0,2% | 1,4% | 1,5% | Ceny dovozů z Rumunska (EUR/t) | 117 | 113 | 126 | 144 | Objem dovozů z Bulharska (t) | 160 423 | 140 677 | 79 716 | 73 441 | Tržní podíl | 2,1% | 1,7% | 1,0% | 1,0% | Ceny dovozů z Bulharska (EUR/t) | 133 | 139 | 157 | 176 | Objem dovozů z Egypta (t) | 63 368 | 133 427 | 16 508 | 46 249 | Tržní podíl | 0,8% | 1,6% | 0,2% | 0,6% | Ceny dovozů z Egypta (EUR/t) | 148 | 142 | 193 | 199 | Objem dovozů ze všech ostatních zemí (t) | 94 915 | 128 213 | 54 510 | 17 752 | Tržní podíl | 1,2% | 1,6% | 0,7% | 0,2% | Ceny dovozů ze všech ostatních zemí (EUR/t) | 124 | 124 | 141 | 169 | 70. Zaprvé je nutno poznamenat, že se objem vývozů všech výše uvedených zemí v období od roku 2002 do OPŠ snížil, s výjimkou Gruzie, jejíž podíl na trhu Společenství se mírně zvýšil z 1,1 % v roce 2002 na 2 % během OPŠ. Pokud jde o vývozní ceny, všechny země, s výjimkou Ruska a Rumunska, vyvážely během OPŠ a v některých případech během celého posuzovaného období do Společenství za vyšší ceny, než byly ceny odvětví Společenství. Dovozy z Ruska podléhají od dubna 2002 na základě nařízení Rady (ES) č. 658/2002[17] antidumpingovému clu 47,04 EUR za tunu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že tyto dovozní ceny byly během celého posuzovaného období s výjimkou OPŠ trvale nižší než dovozní ceny z Ukrajiny. Rumunské ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, ale objem vývozu se snížil ze 187 000 tun v roce 2002 na 111 000 tun během OPŠ, nízký tržní podíl 2,4 % v roce 2002 se tedy dále snížil na 1,5 % během OPŠ. 4. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství 71. V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Společenství. 4.1. Předběžné poznámky 72. Bylo zjištěno, že tři ze spolupracujících výrobců ze Společenství podobný výrobek dále zpracovávali na směsná nebo umělá hnojiva, tedy dusíkatá hnojiva, která obsahují kromě dusíku fosfor rozpustný ve vodě a/nebo draslík rozpustný ve vodě, což jsou další hlavní živiny přidávané do hnojiv. Tyto produkty, které obsahují méně než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, nepředstavují pro podobný výrobek konkurenci. 73. Dusičnan amonný využitý pro vlastní potřebu nevstupuje na otevřený trh, a proto není v přímé hospodářské soutěži s dovozy dotčeného výrobku. Proto se dále šetřilo, do jaké míry a zda vůbec se musí při analýze přihlížet k následnému využití podobného výrobku vyprodukovaného výrobním odvětvím Společenství. Vzhledem k tomu, že šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu představuje zanedbatelnou část produkce výrobního odvětví Společenství, méně než 2 %, bylo rozhodnuto, že není nutné rozlišovat volný trh a trh pro vlastní spotřebu. Pro účely jasnosti a transparentnosti jsou však objemy dusičnanu amonného vyprodukované výrobním odvětvím Společenství a použité k vlastní spotřebě uvedeny v bodu odůvodnění 64. 74. V případech, kdy se vybírá vzorek, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, výrobní kapacita, zásoby, prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Společenství, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, se posuzují na základě informací shromážděných od vybraných výrobců ve Společenství. 4.2. Údaje týkající se celého výrobního odvětví Společenství a) Výroba 75. Od roku 2002 do OPŠ vzrostl objem výroby výrobního odvětví Společenství o 7 %, tj. z přibližně 5,1 milionu tun v roce 2002 na zhruba 5,4 milionu tun v průběhu OPŠ. Objem výroby využité pro vlastní spotřebu zůstal po celé období prakticky stabilní a velmi nízký, nemůže tedy ovlivnit výslednou představu o újmě výrobnímu odvětví Společenství. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Produkce výrobního odvětví Společenství (t) | 5 075 456 | 5 424 732 | 5 358 283 | 5 446 307 | Index (2002 = 100) | 100 | 107 | 106 | 107 | Produkce výrobního odvětví Společenství využitá pro vlastní spotřebu | 83 506 | 83 911 | 93 187 | 107 461 | % celkové výroby | 1,6% | 1,5% | 1,7% | 2,0% | Zdroj : Žadatelé, odpovědi na dotazník pro výběr vzorku a ověřené odpovědi na dotazník b) Kapacita a využití kapacity 76. Výrobní kapacita se po celé posuzované období prakticky nezměnila. Vzhledem k nárůstu výroby se využití kapacity zvýšilo z 52 % v roce 2002 na 56 % v průběhu OPŠ. Jak již bylo uvedeno v původním šetření, využití kapacity pro tento typ výroby a odvětví může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, které lze vyrábět na stejném výrobním zařízení, a má proto jako ukazatel újmy menší význam. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství (t) | 9 813 156 | 9 843 266 | 9 681 968 | 9 718 866 | Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství | 52% | 55% | 55% | 56% | c) Zásoby 77. Stav zásob výrobního odvětví Společenství ke konci každého roku se v průběhu období od roku 2002 do OPŠ snížil o deset procent. Výrazné snížení zásob zaznamenané v letech 2003 a 2004 bylo způsobeno spíše nárůstem prodeje, zejména vývozů výrobního odvětví Společenství (viz níže uvedený bod odůvodnění), než snížením objemů výroby. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Konečný stav zásob výrobního odvětví Společenství (t) | 312 832 | 216 857 | 163 824 | 282 942 | Index (2002 = 100) | 100 | 69 | 52 | 90 | d) Objem prodeje 78. Prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se mezi rokem 2002 a OPŠ zvýšily o 13 %. Toto zvýšení je nutno posuzovat na pozadí mírně klesající spotřeby na trhu Společenství. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Objem prodeje výrobního odvětví Společenství v ES (t) | 4 499 898 | 5 045 582 | 4 975 864 | 5 074 188 | Index (2002 = 100) | 100 | 112 | 111 | 113 | Objem prodeje vybraných výrobců do třetích zemí (t) | 420 588 | 528 437 | 522 349 | 373 106 | Index (2002 = 100) | 100 | 126 | 124 | 89 | e) Podíl na trhu 79. Od roku 2002 do OPŠ se zvýšil podíl výrobního odvětví Společenství na trhu. Výrobní odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu o více než 8 procentních bodů. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu | 58,0% | 62,3% | 64,0% | 66,4% | Index (2002 = 100) | 100 | 107 | 110 | 114 | f) Růst 80. V posuzovaném období získalo výrobní odvětví Společenství větší podíl na mírně se zmenšujícím trhu. g) Zaměstnanost 81. Od roku 2002 do OPŠ zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství poklesla o 5 %, zatímco výroba se zvýšila, což odráží snahu výrobního odvětví o neustálé zvyšování produktivity a konkurenceschopnosti. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství související s daným výrobkem | 1 653 | 1 613 | 1 593 | 1 572 | Index (2002 = 100) | 100 | 98 | 96 | 95 | h) Produktivita 82. Roční produkce na osobu zaměstnanou ve výrobním odvětví Společenství se od roku 2002 do OPŠ výrazně zvýšila díky kombinovanému pozitivnímu dopadu snížení počtu zaměstnanců a zvýšení produkce ve výrobním odvětví Společenství. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Produktivita výrobního odvětví Společenství (v tunách na zaměstnance) | 3 071 | 3 362 | 3 364 | 3 464 | Index (2002 = 100) | 100 | 109 | 110 | 113 | i) Rozsah dumpingového rozpětí 83. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví, má se za to, že kvůli současnému nízkému objemu dovozů z Ukrajiny není tento dopad významný, není tedy významný ani tento ukazatel. 4.3. Údaje týkající se vybraných výrobců ze Společenství a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu 84. V roce 2004 a v průběhu OPŠ se díky příznivým podmínkám, které v daném období panovaly na mezinárodním trhu s dusičnanem amonným, výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena vybraných výrobců ze Společenství. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Jednotková cena vybraných výrobců pro trh ES (EUR/t) | 132 | 133 | 146 | 167 | Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 111 | 127 | b) Mzdy 85. Od roku 2002 do OPŠ vzrostla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 9 %, jak ukazuje následující tabulka. S ohledem na míru inflace a celkové snížení počtu zaměstnanců se má za to, že tento nárůst mezd je mírný. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Průměrné mzdové náklady vybraných výrobců na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) | 46,5 | 46,8 | 46,7 | 50,5 | Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 100 | 109 | c) Investice 86. Roční investice, které čtyři vybraní výrobci investovali do obdobného výrobku, se během posuzovaného období vyvíjely příznivě, to znamená, že vzrostly o 69 %, přestože vykazovaly určité výkyvy. Investice souvisely zejména s modernizací strojního vybavení. Svědčí to o snaze výrobního odvětví Společenství trvale zlepšovat svou produktivitu a konkurenceschopnost. Výsledky jsou zřejmé z vývoje produktivity, která se v průběhu téhož období podstatně zvýšila (viz bod odůvodnění 71). 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Čisté investice vybraných výrobců (v tis. EUR) | 21 079 | 16 751 | 22 287 | 35 546 | Index (2002 = 100) | 100 | 79 | 106 | 169 | d) Ziskovost a návratnost investic 87. Ziskovost vybraných výrobců se postupně zvyšovala, zejména po roce 2003, a v OPŠ dosáhla úrovně 8,2 %. V této souvislosti je třeba upozornit, že podle původního šetření činila zisková marže, které by bylo možné dosáhnout bez dumpingu způsobujícího újmu, 8 %. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic v zásadě sledovala uvedenou tendenci ziskovosti po celé posuzované období. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Ziskovost prodejů vybraných výrobců odběratelům v ES, kteří s nimi nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) | 3,9 % | 5,5 % | 7,6 % | 8,2 % | Index (2002 = 100) | 100 | 139 | 194 | 209 | Návratnost investic vybraných výrobců (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic) | 10,1 % | 14,0 % | 20,0 % | 25,5 % | Index (2002 = 100) | 100 | 139 | 197 | 252 | e) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál 88. Peněžní tok v průběhu posuzovaného období vzrostl o 13 procentních bodů. Tento vývoj je v souladu s vývojem celkové ziskovosti v průběhu posuzovaného období. 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ | Peněžní tok vybraných výrobců (v tis. EUR) | 59 631 | 61 446 | 69 848 | 67 216 | Index (2002 = 100) | 100 | 103 | 117 | 113 | 89. Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci ze Společenství měli potíže s navyšováním kapitálu. V této souvislosti je třeba uvést, že několik těchto výrobců je součástí velkých skupin, takže financují své činnosti v rámci skupiny, k níž náleží, buď prostřednictvím cash-poolingu nebo vnitroskupinových půjček poskytovaných mateřskými společnostmi. 5. Závěr 90. Od roku 2002 do OPŠ zaznamenaly příznivý vývoj všechny ukazatele újmy: zvýšil se objem produkce výrobního odvětví Společenství, vzrostly jednotkové prodejní ceny a objemy produkce výrobního odvětví Společenství a spolu s cenami se výrazně zlepšila ziskovost. Návratnost investic a peněžní tok rovněž zaznamenaly pozitivní vývoj. Mzdy se mírně zvýšily a ve výrobním odvětví Společenství se nadále investovalo. 91. Kromě toho se podíl na trhu Společenství zvýšil o 9 %, přestože se tento trh mírně zmenšuje. Produktivita se rovněž výrazně zvýšila díky příznivému vývoji produkce a úsilí výrobního odvětví Společenství o její zlepšení prostřednictvím investic. 92. Celkově se situace výrobního odvětví Společenství v porovnání se situací před zavedením antidumpingových opatření na dovozy dusičnanu amonného z dotčené země v roce 2001 výrazně zlepšila. Je proto jednoznačné, že tato opatření měla příznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství. 93. Lze tedy konstatovat, že situace výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období ve srovnání s obdobím před zavedením opatření postupně zlepšila. F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY 1. Obecně 94. Vzhledem k tomu, že hmotná újma působená dovozy z dotčené země nepřetrvává, byla analýza zaměřena na pravděpodobnost obnovení újmy. V této souvislosti byly analyzovány dva hlavní parametry: i) možné objemy a ceny vývozů z dotčené země a ii) dopad těchto předpokládaných objemů a cen dovozů z dotčené země na výrobní odvětví Společenství. 2. Možné objemy a ceny vývozů z dotčené země 95. Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 41, je známo, že spolupracující ukrajinští výrobci mají volnou kapacitu zhruba 600–700 tisíc tun, což představuje 8–10 % trhu Společenství. Tato nadbytečná kapacita ukazuje, že ukrajinští výrobci mohou zvýšit svou současnou výrobu, a tedy i své vývozy dusičnanu amonného. 96. Kromě toho jsou ukrajinští výrobci kvůli relativně malé velikosti domácího trhu závislí na vývozech do třetích zemí. Jak je uvedeno v následující tabulce, ukrajinské vývozy do třetích zemí činily v roce 2005 přibližně 847 000 tun, což odpovídá zhruba 11 % trhu Společenství. Ukrajinské vývozy do třetích zemí | 2004 | 2005 | Turecko | Objem v tunách | 295 436 | 292 943 | Cena v EUR/t* | 98 | 98 | Egypt | Objem v tunách | 81 522 | 183 248 | Cena v EUR/t* | 95 | 97 | Maroko | Objem v tunách | 92 541 | 62 879 | Cena v EUR/t* | 96 | 94 | Indie | Objem v tunách | 42 456 | 48 256 | Cena v EUR/t* | 77 | 106 | Sýrie | Objem v tunách | 50 851 | 41 143 | Cena v EUR/t* | 100 | 110 | Brazílie | Objem v tunách | 8 000 | 38 870 | Cena v EUR/t* | 74 | 91 | Malajsie | Objem v tunách | - | 35 913 | Cena v EUR/t* | 101 | Argentina | Objem v tunách | 28 790 | 28 815 | Cena v EUR/t* | 99 | 97 | Ostatní země | Objem v tunách | 140 225 | 114 783 | Cena v EUR/t* | 90 | 106 | Celkový vývoz do třetích zemí | Objem v tunách | 739 821 | 846 849 | Cena v EUR/t* | 95 | 99 | Zdroj: ukrajinské statistiky, *: Cena za jednotku vychází z celní hodnoty výrobku na ukrajinských hranicích. Lze mít za to, že tato hodnota je srovnatelná s hodnotou dovozů z Ukrajiny do Společenství založenou na údajích Eurostatu 97. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že Ukrajina v letech 2004 a 2005 zvýšila objem svého vývozu dusičnanu amonného do třetích zemí. Ceny těchto vývozů byly podstatně nižší než ceny vývozů do Společenství. 98. Za této situace se zdá, že trh Společenství by mohl být pro ukrajinské vyvážející výrobce cenově atraktivnější než jiné vývozní trhy. Proto lze očekávat, že v případě zrušení opatření by značná část objemů vyvážených do třetích zemí byla s velkou pravděpodobností přesměrována na trh Společenství, přestože se rozdíly v cenách při prodeji do třetích zemí a do Společenství postupně snižují, jak je uvedeno v bodě odůvodnění 45. V porovnání s ostatními trhy je trh Společenství relativně blízko, což by také mohlo zvýšit jeho přitažlivost a vést ukrajinské výrobce k tomu, aby své současné vývozy do třetích zemí přesměrovali do Společenství. 99. Vzhledem k tomu, že v současné době nemají ukrajinské výrobky na trhu ES silnou pozici, ukrajinští vývozci by museli znovu získat ztracený podíl na trhu nebo rozšířit okruh svých zákazníků, čehož by se pravděpodobně snažili dosáhnout pomocí dumpingových cen stejně jako během OPŠ. 100. Žadatel tvrdil, že zisk výrobního odvětví Společenství byl ve skutečnosti během posuzovaného období velice nízký a pouze během OPŠ dosáhl výše 8 %. Dále uvedl, že průmyslová odvětví, která mají velké nároky na kapitál, jako například odvětví hnojiv, nemohou s takovou mírou ziskovosti dlouhodobě přežít, tedy udržovat a nahrazovat kapitál a financovat veškerý provoz. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ziskovost ve výši 8 %, při níž nedochází k újmě, byla v původním šetření považována za běžnou ziskovost, kterou by toto průmyslové odvětví mohlo očekávat v situaci bez dumpingu. V původním šetření se také ukázalo, že kvůli dumpingovým dovozům, které pocházely mimo jiné z Ukrajiny, se ziskovost snížila na -12,4 %. Proto existuje vážné riziko, že při zrušení opatření by se ziskovost snížila na procento, které by bylo výrazně pod úrovní, při které nedochází k újmě. 101. Je třeba poznamenat, že během OPŠ bylo přibližně 80 % celkových vývozů z Ukrajiny do Společenství uskutečněno s cenovým závazkem. Ceny byly nicméně o 20–25 % vyšší než minimální dovozní cena uvedená v závazku. Vzhledem k tomu, že závazek obsahoval i množstevní limit, není možné stanovit, jaké ceny by vývozci účtovali bez takového množstevního limitu. 102. Na základě výše uvedených údajů by tedy bylo pravděpodobné, že v případě ukončení platnosti opatření by byly značné objemy dusičnanu amonného vyrobeného na Ukrajině vyvezeny na trh Společenství za dumpingové ceny, které jsou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. 3. Dopad předpokládaných objemů vývozu na výrobní odvětví Společenství a cenové důsledky v případě zrušení opatření 103. Vzhledem ke zjištěné pravděpodobnosti výrazného nárůstu objemu vývozů z Ukrajiny na trh Společenství za dumpingové ceny, které by vyvíjely tlak na snížení cen na trhu, by si výrobní odvětví Společenství muselo udržet zákazníky výrazným snížením svých prodejních cen. Platí to tím spíše, že dusičnan amonný je volatilní komodita, jejíž ceny mohou být výrazně ovlivněny dovozem za dumpingové ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. V takovém případě by se značně snížil zisk výrobního odvětví Společenství, protože k současnému zlepšení jeho ziskovosti došlo díky prodejním cenám, které bylo možné účtovat za příznivých tržních podmínek, jež nastaly zejména v roce 2004 a během OPŠ. 104. Je třeba poznamenat, že tyto příznivé tržní podmínky v posledních dvou letech posuzovaného období významně přispěly spolu s platnými antidumpingovými opatřeními k udržení cen na vysoké úrovni. V daném období totiž napjatý vztah mezi celosvětovou nabídkou a poptávkou zvýšil ceny všech dusíkatých hnojiv. Dusičnan amonný je na rozdíl od jiných dusíkatých hnojiv zbožím, jehož ceny jsou ovlivňovány řadou faktorů, počínaje nestálou cenou plynu, jež má značný vliv na nabídku, protože je nejdůležitější nákladovou položkou, a konče klimatickými podmínkami, protože zásoby plodin a osiva zvyšují nebo snižují poptávku. Pokud jde konkrétně o trh Společenství, očekává se, že v následujících letech poptávka po dusíkatých hnojivech mírně poklesne[18]. Zachování takto vysokých cen proto závisí na nízké nabídce, což je však velmi nepravděpodobné, neboť z šetření vyplývá, že dotčená země má volnou vývozní kapacitu a je pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, přesměruje část svých vývozů, které během OPŠ vyvážela do třetích zemí, do Společenství. Vzhledem k tomu, že ceny ukrajinských vývozců byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, pravděpodobný nárůst objemu dovozů z Ukrajiny by donutil výrobní odvětví Společenství k velkému snížení cen, a tím snížil jeho zisky, nebo ho připravil o velký podíl na trhu, a tedy i příjmy, nebo by se oba tyto dopady projevily zároveň. Úspěšně probíhající restrukturalizace výrobního odvětví Společenství by pravděpodobně vyvážila takové snížení cen pouze částečně a celý proces oživení by mohl být ohrožen. Proto by zrušení opatření pravděpodobně vedlo ke zhoršení celkového výkonu výrobního odvětví Společenství. 4. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy 105. Výše uvedené skutečnosti vedou k závěru, že pokud by opatření nebyla prodloužena, začaly by se z dotčené země pravděpodobně dovážet velké objemy posuzovaného výrobku za dumpingové ceny, které by byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Se vší pravděpodobností by vyvíjely tlak na snížení cen na trhu a lze očekávat, že by negativně ovlivnily hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství. Ohrozily by zejména finanční oživení, kterého bylo dosaženo v roce 2004 a v průběhu OPŠ, což by pravděpodobně vedlo k obnovení újmy. G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ 1. Úvod 106. V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by prodloužení platných antidumpingových opatření bylo proti zájmu Společenství jako celku. Zájem Společenství byl stanoven na základě posouzení všech různých zájmů. 107. Je třeba připomenout, že v původním šetření Komise dospěla k závěru, že přijetí antidumpingových opatření není v rozporu se zájmem Společenství. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepatřičný nepříznivý dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany. 108. Zkoumalo se tedy, zda navzdory zjištěné pravděpodobnosti nového výskytu dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v daném konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat. 2. Zájmy výrobního odvětví Společenství 109. Výrobní odvětví Společenství se jeví v zásadě jako životaschopné. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2001. Od roku 2002 do OPŠ výrobní odvětví Společenství zlepšilo svou ziskovost a úspěšně se restrukturalizovalo. 110. Lze tedy rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Společenství bude mít nadále prospěch z uložených opatření a bude se dále vyvíjet díky tomu, že si zachová a stabilizuje svou ziskovost. Pokud by opatření nebyla zachována, je pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení dovozů z dotčené země za dumpingové ceny, které by způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu, neboť by vyvíjely tlak na snížení prodejních cen, což by ohrozilo jeho současnou příznivou finanční situaci. 3. Zájmy dovozců 111. Jak bylo uvedeno v bodě odůvodnění 11, pouze jediný dovozce projevil ochotu nechat se zařadit do vzorku a poskytl základní informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Daný dovozce však během OPŠ nepůsobil v oblasti dovozu. 112. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložení opatření nebude významný, neboť dovozy budou pokračovat, i když za ceny nepůsobící újmu, a že dovozci obvykle neobchodují pouze s dusičnanem amonným, ale ve velké míře i s jinými hnojivy. Pokles dovozů z dotčené země v posuzovaném období vede k závěru, že pro některé dovozce mohlo mít uložení opatření skutečně nepříznivé důsledky, jak je uvedeno v bodě odůvodnění 52 nařízení Komise (ES) č. 1629/2000. Avšak vzhledem k tomu, že dovozci při šetření nespolupracovali a neposkytli žádné jednoznačné důkazy, které by umožnily vyhodnotit případné negativní dopady, má se za to, že celkový dopad uložených opatření nemá na většinu dovozců a obchodníků velký dopad. 113. Žádné spolehlivé informace, které jsou k dispozici, nenaznačují, že prodloužení opatření bude mít výrazný negativní dopad na dovozce nebo na obchodníky. 4. Zájmy uživatelů 114. Uživateli dusičnanu amonného jsou ve Společenství zemědělci. V původním šetření bylo uvedeno, že cena dusičnanu amonného nemá na zemědělce velký dopad, takže by je jakýkoli nárůst této ceny pravděpodobně výrazně neovlivnil. Skutečnost, že žádní uživatelé ani jejich sdružení neposkytli při šetření v rámci tohoto přezkumu jakékoli informace, které by protiřečily uvedenému zjištění, zjevně potvrzuje, že: i) dusičnan amonný tvoří velmi malou část celkových výrobních nákladů zemědělců; ii) platná opatření neměla žádný podstatný nepříznivý vliv na jejich hospodářskou situaci a iii) zachování opatření by nemělo nepříznivý vliv na finanční zájmy zemědělců. 5. Závěr ohledně zájmu Společenství 115. S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování platných antidumpingových opatření. H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ 116. Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno zachovat platná opatření. Stranám byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření stanoviska k tomuto výkladu. 117. Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny měla být zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech. 118. Jak bylo uvedeno v bodě odůvodnění 45, na Ukrajině se od OPŠ výrazně zvýšily ceny dováženého zemního plynu a v následujících letech se pravděpodobně postupně vyrovnají mezinárodním cenám. V bodě odůvodnění 32 bylo kromě toho vysvětleno, že zjištění dumpingu vycházelo z běžné hodnoty stanovené na základě údajů získaných od výrobce, který působí ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Krátce poté, co byla předložena žádost o přezkum opatření před uplynutím jejich platnosti, získala Ukrajina status státu s tržním hospodářstvím. S ohledem na tuto skutečnost a na to, že hlavní nákladovou položkou při výrobě dusičnanu amonného je zemní plyn, je možné, že kdyby bylo šetření provedeno později na základě údajů o běžné hodnotě, které by poskytli ukrajinští vývozci, dospělo by k jiným výsledkům než stávající šetření. Potenciální negativní dopady dumpingu zjištěného v takovém šetření by byly rovněž ovlivněny dopadem nárůstu výrobních cen způsobeným vývojem cen plynu na domácím trhu. Proto se má za to, že je vhodné prodloužit opatření o dva roky, aniž by byla dotčena ostatní ustanovení článku 11 základního nařízení, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 1. Na dovozy pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny kódů 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 se uvaluje konečné antidumpingové clo. 2. Sazba antidumpingového cla je stanovena jako pevná částka v eurech za tunu. Popis produktu | Kód KN | Kód TARIC | Clo (za tunu) | Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích | 3102 30 90 | - | 33,25 | Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinou anorganickou nehnojivou látkou obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku | 3102 40 90 | 33,25 | Podvojné soli a směsi síranu amonného a dusičnanu amonného - Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného | 3102 29 00 | 10 | 33,25 | Podvojné soli a směsi dusičnanu vápenatého a dusičnanu amonného - Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného | 3102 60 00 | 10 | 33,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného | 3102 90 00 | 10 | 33,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík | 3105 10 00 | 10 | 33,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující fosfor vyjádřený jako P2O5 a/nebo draslík vyjádřený jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní | 3105 10 00 | 10 | 33,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující fosfor vyjádřený jako P2O5 a/nebo draslík vyjádřený jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních | 3105 10 00 | 30 | 31,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující fosfor vyjádřený jako P2O5 a/nebo draslík vyjádřený jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních | 3105 10 00 | 40 | 30,26 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující fosfor vyjádřený jako P2O5 a/nebo draslík vyjádřený jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních | 3105 10 00 | 50 | 29,26 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující fosfor vyjádřený jako P2O5 a draslík vyjádřený jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní | 3105 20 10 | 30 | 32,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující fosfor vyjádřený jako P2O5 a draslík vyjádřený jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních | 3105 20 10 | 40 | 31,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující fosfor vyjádřený jako P2O5 a draslík vyjádřený jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních | 3105 20 10 | 50 | 30,26 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující fosfor vyjádřený jako P2O5 a draslík vyjádřený jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních | 3105 20 10 | 60 | 29,26 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5 | 3105 51 00 | 10 | 32,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5 | 3105 51 00 | 20 | 31,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5 | 3105 51 00 | 30 | 30,26 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5 | 3105 51 00 | 40 | 29,79 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5 | 3105 59 00 | 10 | 32,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5 | 3105 59 00 | 20 | 31,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5 | 3105 59 00 | 30 | 30,26 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 10,45 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5 | 3105 59 00 | 40 | 29,79 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O | 3105 90 91 | 30 | 32,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O | 3105 90 91 | 40 | 31,25 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O | 3105 90 91 | 50 | 30,26 | Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O | 3105 90 91 | 60 | 29,26 | 3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před uvedením do volného oběhu a kdy je z tohoto důvodu skutečně zaplacená nebo splatná cena poměrně upravena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93[19], se výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše uvedených částek sníží o procentní podíl, který odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny. 4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel. Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Jeho platnost je 2 roky. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […] Za Radu Předseda/Předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] Úř. věst. L 23, 25.1.2001, s.1. [3] Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 28. [4] Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 13. [5] Úř. věst. L 344, 20.11.2004, s. 24. [6] Úř. věst. L 160, 23.6.2005, s.1. [7] Úř. věst. C 110, 5.5.2005, s. 15. [8] Úř. věst. C 18, 25.1.2006, s. 2. [9] Nařízení (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17), článek 2. [10] Vyjma výroby dusičnanu amonného, který dále zpracovávají vertikálně integrovaní výrobci. [11] Zdroj: IFADATA online statistiky, mezinárodní sdružení výrobců hnojiv. [12] Výroční zpráva Terra Industries za rok 2005 – z 10-K, strana 6. [13] Nymex Gas Futures podle Heren EGM. [14] Srpnové termínové ceny kotované dne 30. června 2005, Nymex Gas Futures, Heren EGM. [15] Říjnové termínové ceny kotované dne 29. září 2005, Nymex Gas Futures, Heren EGM. [16] Ukrajinské vývozní statistiky za rok 2005 a první pololetí roku 2006. [17] Úř. věst. L 102, 18. 4.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 945/2005 (Úř. věst. L 160, 23.6.2005, s. 28). [18] Zdroj: „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances:2005-2009“, A05/71b, červen 2005, International Fertiliser Industry Association (Mezinárodní sdružení výrobců hnojiv – „IFA“). [19] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 40.