Na úrovni EU se v posledních letech věnuje zvýšená politická pozornost prosazování kvality a inkluzivnosti ve vzdělávání. Roku 2017 byl v Římském prohlášení vyjádřen závazek usilovat o „Unii, v níž se mladým lidem dostává toho nejlepšího vzdělání a odborné přípravy a kde mohou studovat a nalézat uplatnění po celém kontinentu.“ V témže roce Komise nastínila vizi Evropského prostoru vzdělávání (EPV) jakožto skutečného společného prostoru pro kvalitní vzdělávání a celoživotní učení napříč hranicemi pro všechny. Na sociálním summitu v Göteborgu Evropský parlament, Rada a Komise slavnostně vyhlásily Evropský pilíř sociálních práv , který jako svou první zásadu stanoví: „Každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení ...“. V roce 2019 se předsedkyně Evropské komise Ursula von der Leyenová zavázala změnit EPV ve skutečnost do roku 2025: „Musíme odstranit překážky v učení a zlepšit přístup ke kvalitnímu vzdělávání. Musíme umožnit studentům snazší přechody mezi vzdělávacími systémy v různých zemích. A musíme změnit kulturu vzdělávání tak, aby se zdůraznila úloha celoživotního učení jako něčeho, co nás všechny obohacuje.“

Do roku 2030 by podíl žáků osmé třídy se slabými výsledky v počítačové a informační gramotnosti měl být nižší než 15 %.

Do roku 2030 by podíl 15letých žáků se slabými výsledky ve čtení, matematice a přírodních vědách měl být nižší než 15 %.

Do roku 2025 by podíl dospělých ve věku 25–64 let, kteří se v posledních 12 měsících účastnili vzdělávání, měl být alespoň 47 %.

Do roku 2030 by podíl osob ve věku 25–34 let s dosaženým terciárním vzděláním měl činit alespoň 45 %.

Do roku 2025 by podíl čerstvých absolventů odborného vzdělávání a přípravy využívajících během svého odborného vzdělávání a přípravy učení se prací měl činit alespoň 60 %.

Do roku 2030 by podíl osob předčasně odcházejících ze vzdělávání a odborné přípravy měl být nižší než 9 %.

Do roku 2030 by se předškolního vzdělávání a péče mělo účastnit alespoň 96 % dětí ve věku od 3 let do věku zahájení povinné školní docházky.

Digitální a podnikatelské dovednosti pro dívky a ženy; ✓projekt Girls Go Circular Evropského inovačního a technologického institutu a znalostní a inovační společenství: v roce 2021 program absolvovalo 11 205 studentů, z toho 7 682 dívek, a do konce roku 2022 to bude 10 000 dívek v deseti zemích; byly vytvořeny ✓online komunity pro podnikání, přírodní vědy, technologie, inženýrství, umění a matematiku (ESTEAM) pro dívky a ženy a v roce 2022 bylo uspořádáno pět festivalů ESTEAM za účelem rozvíjení podnikatelských kompetencí a kompetencí v oborech STEAM (přírodní vědy, technologie, inženýrství, umění a matematika).

Zdroj: v případě cíle č. 1: Eurostat (společný sběr údajů UNESCO, OECD, Eurostat), v případě cílů č. 2, 3, 4 a 5: šetření pracovních sil EU, v případě cíle č. 6: OECD (Program pro mezinárodní hodnocení žáků [PISA]) a v případě cíle č. 7: Mezinárodní asociace pro hodnocení výsledků v oblasti vzdělávání [IEA] (Mezinárodní studie počítačové a informační gramotnosti [ICILS]). Pozn.: [*] podkladové údaje z šetření pracovních sil budou k dispozici každé dva roky počínaje rokem 2023; [**] údaje z mezinárodní studie počítačové a informační gramotnosti 2023 budou k dispozici v roce 2024.

V celé EU se navíc stupňuje nedostatek učitelů, způsobený především stárnutím pedagogických pracovníků a nízkou přitažlivostí tohoto povolání, což představuje vážné riziko pro kvalitu a rovnost ve vzdělávání i v některých zemích s nejlepšími výsledky. Přestože chybí srovnatelné údaje za členské státy, rozsah tohoto problému naznačují odhady uváděné členskými státy a zmíněné v příslušných zprávách o jednotlivých zemích (SWD(2022) 751 – Zprávy o jednotlivých zemích). Problémy jsou zpravidla závažnější u předmětů, jako jsou přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika (STEM) a informační a komunikační technologie (IKT), a dále v odlehlých či znevýhodněných oblastech. Na podporu výuky a učení založených na kompetencích se v některých zemích zavádějí komplexní reformy osnov, které vyžadují zkušené učitele s dostatečným vzděláním. Aby se zvýšila přitažlivost tohoto povolání, byly v posledních letech v některých zemích významně navýšeny platy. Cílem členských států je přilákat více uchazečů do počátečního vzdělávání učitelů, podpořit začínající učitele, zlepšit pracovní podmínky a nabídnout alternativní cesty k učitelskému povolání.





3. Obnova k lepšímu

Jak pandemie COVID-19, tak útočná válka Ruska vůči Ukrajině EPV hluboce zasáhly a zmobilizovaly. Finanční prostředky EU, zejména téměř dvojnásobný rozpočet programu Erasmus+, a intenzivnější spolupráce na základě strategického rámce řízení EPV podporovaly vnitrostátní vzdělávací systémy v dobách krize a snažily se posílit jejich schopnost nastartovat oživení prostřednictvím investic a reforem v souladu s cíli EPV. Přetrvávající dopady pandemie COVID-19 a pokračující ruská invaze na Ukrajinu stále mohou zpomalovat další pokrok nebo odvádět pozornost od řešení dlouhodobých strukturálních problémů (které pandemie a válka dále prohloubily).

Tato kapitola se zabývá tím, jak Nástroj pro oživení a odolnost a další fondy EU na období 2021–2027 přispívají k podpoře oživení v souladu s cíli EPV a jak byly finanční prostředky EU a spolupráce v rámci EPV využívány k řešení dopadu útočné války Ruska vůči Ukrajině na vzdělávání (v souladu s cíli EPV v oblasti prosazování kvality, rovnosti a začleňování). Přestože programování finančních prostředků EU v zájmu splnění cílů EPV je významným úspěchem uplynulých dvou let, pro zajištění vytvoření EPV bude klíčové účinné provádění reforem a investic a jejich důsledné monitorování v další fázi.

3.1Využívání Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU k vnitrostátním opatřením a reformám v oblasti EPV podporujícím udržitelnou a inkluzivní obnovu

Po vypuknutí pandemie a jejím dramatickém dopadu na účastníky vzdělávání a učitele byla politikám v oblasti vzdělávání a odborné přípravy věnována zvýšená pozornost. Všechny úrovně posíleného strategického rámce řízení EPV byly zmobilizovány v zájmu zajištění intenzivnější spolupráce a vzájemného učení, jež měly přispět k omezení nepříznivého dopadu pandemie na výsledky učení a osobní pohodu ve škole.

EPV je úzce propojen s evropským semestrem a programováním finančních prostředků EU na reformy a investice v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Semestr stanoví obecné směry pro celounijní a vnitrostátní úroveň a zahrnuje podrobnou analýzy úlohy vzdělávání a odborné přípravy v socioekonomických souvislostech členských států. Je podkladem pro určování priorit vnitrostátní politiky a investičních priorit , zatímco EPV nabízí podporu pro řešení zjištěných výzev. Vazba mezi financováním z EU a reformními prioritami byla v rámci víceletého finančního rámce 2021–2027 a Nástroje pro oživení a odolnost dále posílena.

Nástroj pro oživení a odolnost se stal hlavním zdrojem financování z EU pro oblast vzdělávání a odborné přípravy, včetně digitálního vzdělávání a dovedností, prostřednictvím reforem a investic, na něž bylo přiděleno zhruba 71 miliard EUR, což představuje přibližně 14 % celkového rozpočtu Nástroje pro oživení a odolnost. Programování investic do vzdělávání a odborné přípravy v rámci fondů politiky soudržnosti stále probíhá a předběžně bylo dosud přiděleno 21,13 miliardy EUR z fondu ESF+ a 2,3 miliardy EUR z fondu EFRR, jež byly naprogramovány na podporu politik v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a rozvíjení dovedností. Kromě toho Komise poskytuje další podporu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu, a to na žádost členských států a na dvoustranném nebo mnohonárodním základě.

Z fondů EU byly uvolněny finanční prostředky na řešení nerovností a zvýšení odolnosti vzdělávacích systémů po pandemii. Členské státy zavedly celou řadu opatření pro okamžitou reakci na krizi, která jsou zpravidla zakotvena v dlouhodobějších strategiích vztahujících se k desetiletému období do roku 2030. Tyto strategie jsou často podporovány finančními prostředky EU a vycházejí z cílů EPV. Zejména Nástroj pro oživení a odolnost poskytuje spolu s fondy politiky soudržnosti značnou finanční podporu pro kompenzační vzdělávací programy, jakož i na komplexnější opatření zaměřená na prosazování přístupu ke kvalitnímu vzdělání pro všechny, včetně reforem osnov, při současném řešení nesouladu mezi získanými a požadovanými dovednostmi prostřednictvím změn kvalifikace a prohlubování dovedností. Mimo to fondy EU, včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj, napomáhají modernizaci infrastruktury s cílem posílit rovný přístup ke kvalitním a inkluzivním vzdělávacím službám a zajistit inovativní učební prostředí a podmínky pro inkluzivní digitální vzdělávání prostřednictvím vybavení a platforem.

Reformy a investice financované z Nástroje pro oživení a odolnost podporují digitální a ekologickou transformaci vzdělávání a odborné přípravy, a to v souladu s cíli EPV. Ze 71 miliard EUR přispívá zhruba 28 miliard EUR na podporu digitálního vzdělávání a dovedností v celé EU. Země plánují zlepšení digitální infrastruktury a konektivity, často se zaměřením na znevýhodněné školy. Investují do opatření zaměřených na rozvíjení digitálních kompetencí studentů a učitelů a digitálních zdrojů a obsahu, jakož i přizpůsobení školních osnov. Finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost jsou programovány také na rozvíjení digitálních dovedností pracovní síly, zejména u pracovníků s nízkou kvalifikací, a na přizpůsobování odborného vzdělávání a přípravy digitálním požadavkům. Nástroj pro oživení a odolnost přispívá rovněž na ekologizaci vzdělávání a odborné přípravy, zejména prostřednictvím investic do energeticky účinné infrastruktury pro vzdělávání a odbornou přípravu, ale také zlepšováním politiky v oblasti vzdělávání a odborné přípravy v zájmu environmentální udržitelnosti.

Finanční prostředky EU významně přispívají k posilování postavení univerzit, jež se tak stávají hybnými silami změn v souladu s cíli EPV. Pandemie byla podnětem k většímu množství inovací, zejména v digitálních formátech. Očekává se, že finanční prostředky EU dále urychlí a posílí digitalizaci a transformaci odvětví vysokoškolského vzdělávání v souladu s Evropskou strategií pro univerzity a novým evropským programem inovací , přičemž bude využito součinností mezi EPV a Evropským výzkumným prostorem (EVP). Kromě digitální infrastruktury hodlají členské státy investovat také do rozvíjení digitálního obsahu, do pokročilých digitálních dovedností, do přizpůsobování studijních oborů, do odborné přípravy akademických pracovníků, do přípravy online/kombinovaných kurzů a do digitalizace řízení. Cílem investic a reforem je zlepšit relevantnost vysokoškolského vzdělávání pro trh práce modernizací studijních programů, otevřením nových studijních oborů, včetně alternativních kvalifikací (mikrocertifikátů), podporou specializací na přírodní vědy, technologie, inženýrství, umění a matematiku (STEM/STEAM), zlepšením řízení a financování, zlepšením přístupu k vysokoškolskému vzdělávání pro znevýhodněné studenty a podporou inkluzivnosti, např. formou cílených stipendií, uznávání kvalifikací či zpřístupnění cenově dostupného studentského ubytování.

3.2Využívání nástrojů EPV a finančních prostředků EU k solidaritě s Ukrajinou v oblasti vzdělávání

V důsledku útočné války Ruska vůči Ukrajině přišly do EU miliony vysídlených osob, z nichž většinu tvořily ženy a děti. Začleňování dětí a mládeže (často traumatizovaných válkou a neovládajících jazyky EU) do systémů vzdělávání a odborné přípravy členských států bylo velkou výzvou za vysoké míry nejistoty. Bezprostřední prioritou je začlenění dětí do kvalitního a inkluzivního běžného vzdělávání pro školní rok 2022–2023 při současném zachování jejich vazby na Ukrajinu.

Reakce skupiny EU pro solidaritu v oblasti vzdělávání pro Ukrajinu, která zmobilizovala všechny úrovně strategického rámce EPV, pomohla začlenit účastníky vzdělávání a učitele vysídlené z Ukrajiny do vzdělávacích systémů EU. Pracovní skupina na vysoké úrovni se zásadním způsobem podílela na zjišťování potřeb členských států při podpoře dětských uprchlíků a zajištění rychlé a koordinované reakce EU, když spolu se svým koordinačním výborem sloužily jako vhodná fóra pro určování společných evropských problémů a koordinaci úsilí členských států. Pracovní skupiny pro strategický rámec EPV shromažďovaly odborné poznatky z celé EU prostřednictvím výměn a činností vzájemného učení. Členské státy tyto výměny využívaly při provádění směrnice o dočasné ochraně , pokud jde o klíčové otázky, jako jsou: i) nábor ukrajinských pracovníků; ii) aktivní vyhledávání dětských uprchlíků, kteří dosud nejsou zapsáni ve vzdělávacích systémech hostitelských zemí; iii) přístup k předškolnímu vzdělávání a péči; iv) uznávání kvalifikací; v) přijímání studentů k vysokoškolskému vzdělávání; vi) řešení dezinformací v době války; vii) psychosociální podpora a viii) organizace přijímacích zkoušek pro ukrajinské vysokoškolské vzdělávání či výuky jazyků.

Toto sdílení poznatků přispělo k aktualizaci pokynů a informování o osvědčených postupech a praktických postřezích, které podpoří členské státy při začleňování vysídlených dětí do vzdělávání . V červnu 2022 Evropská komise zveřejnila rovněž politické pokyny pro členské státy, které provádějí ustanovení směrnice o dočasné ochraně týkající se přístupu na trh práce, odborného vzdělávání a přípravy a prohlubování dovedností / změn kvalifikace. Evropská nadace odborného vzdělávání (ETF) připravila a poskytla nouzový balíček na podporu kontinuity vzdělávání mladých Ukrajinců prostřednictvím online kurzů a zaměstnatelnosti ukrajinských uprchlíků mimo jejich zemi.

Portál EPV sehrál klíčovou úlohu v šíření informací o rychlé a koordinované reakci EU na útočnou válku Ruska vůči Ukrajině, pokud jde o vzdělávání. Portál School Education Gateway posloužil jako veřejná platforma, jež podporovala učitele a širší vzdělávací komunitu, shromažďovala zdroje a nabízela bezplatné online kurzy profesního rozvoje týkající se vzdělávání uprchlíků .

Komise uvolnila prostředky z fondů EU na podporu začlenění osob, jež prchají z Ukrajiny, do vzdělávání. Iniciativa „Akce v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě“ (CARE), přijatá v dubnu 2022, nabízí maximální pružnost pro přesměrování nevyužitých prostředků ze strukturálních fondů 2014–2020 (přibližně 7 miliard EUR). Legislativní změny umožňují 100% spolufinancování ze strany EU a členské státy mohou zaměnitelně využívat fondy EFRR a ESF. Dne 29. června byla přijata iniciativa FAST-CARE (flexibilní pomoc územím), která zavedla nový soubor opatření, zahrnující rozšíření flexibility u nařízení o společných ustanoveních na období 2014–2020 a 2021–2027. Rozšířila flexibilitu stanovenou nařízením týkajícím se Akcí soudržnosti pro uprchlíky v Evropě (CARE) a zavedla další opatření, zejména aby pomohla členským státům lépe řešit vyvstávající potřeby a dlouhodobé následky krize. Iniciativa REACT-EU (pomoc při oživení pro soudržnost a území Evropy) zajistila nové doplňkové zdroje v hodnotě 50 miliard EUR pro probíhající programy politiky soudržnosti (fondy ESF, EFRR a Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD)) pro roky 2021 a 2022 s čerpáním do konce roku 2023. Celkový příděl na vzdělávání v rámci iniciativy REACT-EU činí přibližně 4,9 miliardy EUR.

V rámci programu Erasmus+ se nyní otevřely nové příležitosti pro příchozí účastníky z Ukrajiny. Organizace s probíhajícími projekty programu Erasmus+ mohou ukrajinským učitelům a studentům poskytnout zázemí pro uskutečňování výukových pobytů, studií a odborných stáží. Pracovníci s příslušnou odborností mohou být vysláni do regionů, kde jsou uprchlíci ubytováni. Organizace aktivní v programu Erasmus+ mohou vyzvat učitele, školitele a další odborníky, aby přechodně podpořili jejich práci v oblastech, jako je výuka jazyků či začleňování. Vysokoškolské instituce v členských státech a třetích zemích přidružených k tomuto programu mohou přijímat a financovat studenty a pracovníky z ukrajinských vysokoškolských institucí, aniž by byla oficiálně zapojena vysílající instituce. Studenti mohou navštěvovat kurzy v přijímajících institucích a využívat další podporu, například pomoc s ubytováním, začleněním do místní akademické komunity a jazykovou průpravou. Studenti a čerství absolventi (kteří úspěšně zakončili studium v ukrajinské vysokoškolské instituci nejvýše 12 měsíců před útěkem z Ukrajiny) mají také nárok na odborné stáže. Pracovníci mají nárok na mobilitu vyučujících a odbornou přípravu. Pro ukrajinskou mládež a pracovníky s mládeží jsou přístupné činnosti v oblasti mobility mládeže. Potenciální žadatelé v rámci celého programu Erasmus+ jsou vybízeni, aby do svých projektů navrhovaných na základě současných a nadcházejících výzev zahrnuli činnosti spojené se začleněním osob vysídlených z Ukrajiny. Tato témata jsou v programu Erasmus+ pevně zakotvena, včetně začleňování a rozmanitosti, jakož i zapojení a občanské angažovanosti, jež jsou zahrnuty jako klíčové průřezové priority.