ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

Výroční zpráva o činnostech Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a sledování programu Horizont 2020 v roce 2016

1. Souvislosti výroční zprávy o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje

Výroční zpráva o činnostech Evropské unie (EU) v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a v oblasti šíření výsledků je vyhotovována podle článku 190 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Účelem této zprávy je poskytnout stručný orientační přehled hlavních opatření, která byla provedena v roce, za nějž je zpráva předkládána.

Na základě výzvy Rady ze dne 30. května 2017, aby Komise revidovala svou strategii podávání zpráv, zahrnuje tato zpráva roční údaje z monitorování programu Horizont 2020 ve vztahu k výzvám v rámci programu Horizont 2020, které byly uzavřeny v roce 2016. Od 9. listopadu 2017 jsou další podrobné údaje z monitorování programu Horizont 2020 zveřejnovány v přehledu programu Horizont 2020.

2. Širší politické souvislosti v roce 2016

Rok 2016 byl druhým rokem činnosti Komise pod vedením předsedy Junckera. Při nástupu do funkce předseda Juncker vyhlásil nový začátek pro Evropu a představil svou agendu pro zaměstnanost, růst, spravedlnost a demokratickou změnu zaměřenou na deset politických priorit.

Další výsledky přinesl Komisí navržený investiční plán pro Evropu s částkou 315 miliard EUR a novým Evropským fondem pro strategické investice (EFSI). Uvedený fond byl plně funkční a přinesl vysoce kvalitní investice k dalšímu posílení evropského hospodářství, včetně investic do výzkumu a inovací a investic pro inovativní malé a střední podniky a malé podniky se střední tržní kapitalizací.

V průběhu roku dosáhly nových fází některé klíčové iniciativy Komise, jako je energetická unie, jednotný digitální trh, unie kapitálových trhů, Evropský program pro bezpečnost a evropský program pro migraci. EU musí být více než kdy jindy pro své občany relevantní a být s nimi v kontaktu. Podle předsedy Junckera potřebujeme větší spojitost mezi politikami, rozhodnutími a strategiemi.

V návaznosti na pařížskou konferenci o změně klimatu (COP21) zahájila Evropská komise provádění závazků EU v oblasti energetiky a klimatu přijetím ambiciózního souboru opatření nazvaného „Čistá energie pro všechny Evropany“, včetně sdělení o „urychlení inovací v oblasti čisté energie“. Uvedené sdělení nastiňuje dalekosáhlá opatření politiky k urychlení přechodu Evropy na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství, a to podporou investic do výzkumu a inovací v oblasti čisté energie a mobilizací účastníků na všech úrovních za účelem snazšího uvádění inovativních technologií a služeb v oblasti čisté energie na trh. Komise se rovněž jménem celé EU připojila k mezinárodní iniciativě Mise inovací, která byla zahájena na pařížské konferenci o změně klimatu a která usiluje o urychlení veřejných a soukromých inovací a výdajů v oblasti čisté energie za účelem řešení změny klimatu.

3. Politický rámec

Během tohoto roku, za nějž je podávána zpráva, se dále rozvíjely strategické priority komisaře pro výzkum, vědu a inovace Carlose Moedase, tj. „otevřené inovace, otevřená věda a otevřenost světu“.

Jedním z hlavních prvků „otevřené vědy“ je vytvoření evropského cloudu pro vědu. V roce 2016 zahájila Evropská komise v zájmu využití datové revoluce různé prvky této iniciativy. Cloud pro vědu poskytne evropské vědě, průmyslu a orgánům veřejné moci digitální infrastrukturu světové úrovně, která každému vědeckému a technickému pracovníkovi v Evropské unii dá k dispozici nejmodernější výpočetní kapacitu a kapacitu pro ukládání dat.

V roce 2016 přijala skupina vědeckých poradců na vysoké úrovni v rámci mechanismu vědeckého poradenství stanovisko ke zprávě nazvané „Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing“ (Odstranění rozdílů mezi emisemi CO2 z lehkých vozidel naměřených v reálném provozu a v laboratoři), dosáhla významného pokroku při vypracovávání vědeckého stanoviska ke „kybernetické bezpečnosti na evropském jednotném digitálním trhu“ a k vysvětlivkám k „novým technikám v oblasti zemědělských biotechnologií a zahájila rovněž práci na vědeckém stanovisku k „potravinám z oceánů“. V průběhu roku 2016 spolupracovala skupina na vysoké úrovni úzce s nově založeným konsorciem „Science Advice for Policy by European Academies“ (SAPEA, financováno z programu Horizont 2020), které spojuje vynikající vědomosti a odborné znalosti vědeckých pracovníků z více než 100 akademií a učených společností ve více než 40 zemích z celé Evropy.

K zvýšení schopnosti Evropy vytvářet a rozšiřovat průlomové inovace vytvářející trh probíhala v období od 16. února do 29. dubna 2016 výzva k předkládání námětů na možné zřízení Evropské rady pro inovace. Komise zveřejnila také zvláštní oznámení o zřízení skupiny inovátorů na vysoké úrovni, která má Evropské komisi poskytovat odborné poradenství při navrhování a rozvíjení činnosti Evropské rady pro inovace za účelem posílení kapacit EU v oblasti průlomových inovací vytvářejících trh. Na základě tohoto oznámení byla z téměř 500 návrhů vybrána skupina patnácti členů, kteří utvořili skupinu, jež zahájila činnost dne 1. ledna 2017. Evropská rada pro inovace představuje klíčové opatření Iniciativy pro začínající a rychle se rozvíjející podniky, kterou Komise zahájila s cílem poskytnout mnoha inovativním podnikatelům v Evropě příležitost stát se předními světovými společnostmi. Pilotní opatření v rámci programu Horizont 2020 byla za účasti externích zúčastněných subjektů a příslušných útvarů Komise vypracována již v průběhu roku 2016.

V roce 2016 navrhl Evropský inovační a technologický institut (EIT) nové znalostní a inovační společenství EIT Food, které podporuje inovativní a ekonomicky udržitelné iniciativy s cílem transformovat evropský potravinářský systém, zvýšit důvěru spotřebitelů a zlepšit globální zdraví.

V roce 2016 byla zahájena pilotní akce v rámci oběhového hospodářství, která má prostřednictvím dohod se zúčastněnými subjekty a orgány veřejné moci napomoci různým kategoriím inovátorů, kteří se potýkají s regulačními překážkami . Tyto „dohody o inovacích“ zahájila Evropská komise jako nový pilotní program, který má inovátorům se slibnými řešeními v oblasti životního prostředí pomoci překonat regulační překážky při uvádění jejich nápadů na trh.

V únoru 2016 zahájila Komise veřejnou konzultaci o nové iniciativě v oblasti výzkumu a inovací týkající se udržitelné produkce potravin a lepšího hospodaření s vodou v oblasti Středomoří, která se má nazývat PRIMA (Partnership for Research and Innovation in the Mediterranean Area – partnerství v oblasti výzkumu a inovací ve středomořské oblasti). V říjnu 2016 přijala Komise legislativní návrh týkající se iniciativy PRIMA založený na článku 185 SFEU, který normotvůrce schválil v roce 2017. To představovalo důležitý milník také vzhledem k posledním událostem v této oblasti sousedící s EU.

V červnu 2016 se Komise jménem EU připojila ke globální iniciativě „Mise inovací“, která byla zahájena na pařížské konferenci o změně klimatu. Tato iniciativa sjednocuje hlavní světové ekonomiky s cílem posílit koordinaci projektů výzkumu a inovací v oblasti technologií pro čistou energii. Všichni členové přislíbili zdvojnásobit v příštích pěti letech veřejné investice do výzkumu a inovací v oblasti čisté energie. V listopadu 2016 vydal Evropský strategický plán pro energetické technologie v rámci konference o plánu SET v Bratislavě zprávu o pokroku za rok 2016. Ve zprávě byly představeny cíle pro klíčové technologie, které jsou vypracovávány ve spolupráci se všemi členskými státy a ostatními zeměmi EU, které se podílejí na plánu SET, jakož i se zúčastněnými subjekty z oblasti výzkumu a inovací a jsou jimi schváleny. Cíle se zaměřují na snížení nákladů a zvýšení výkonností klíčových nízkouhlíkových technologií. Dalším krokem je sestavení prováděcích plánů pro příslušné technologické oblasti, v nichž budou určeny konkrétní činnosti/projekty přispívající k realizací cílů, jež mají prosazovat zainteresovaní účastníci plánu SET, přičemž tyto plány byly vyhotovovány v průběhu roku 2017.