Kromě toho EIB v rámci svých nástrojů vlastního rizika investovala do fondů soukromého kapitálu, zejména do Fondu pro zelený růst (Green Growth Fund) v jižním Středomoří a do Fondu ekologických podniků (EcoEnterprises) v Latinské Americe. V neposlední řadě poskytla také úvěr na rozvoj tří průmyslových zón v Libanonu a úvěry ukrajinské společnosti působící v odvětví zemědělského podnikání a výroby elektřiny z biomasy.

Do konce roku 2018 schválila EIB operace v hodnotě 4,1 miliardy EUR, které by měly podle předpokladů reagovat na tento nový cíl vnějšího úvěrového mandátu. Více než polovinu z nich tvoří úvěrové linky (zejména pro poskytování úvěrů malým a středním podnikům), přibližně 12 % představují investice v oblasti vodohospodářství či kanalizace a přibližně 11 % tvoří investice v oblasti dopravy.

Vzhledem k tomu, že většina operací EIB v rámci vnějšího úvěrového mandátu slouží k financování investic do infrastruktury, jejichž dokončení obvykle trvá mnoho let, údaje o skutečných výsledcích a dopadech dosažených s podporou rozpočtové záruky EU bývají běžně k dispozici se značným časovým odstupem.

V roce 2018 bylo 59 ze 62 nových projektů v rámci prvního pilíře hodnoceno EIB přinejmenším jako „významné“, což znamená, že se má za to, že jsou v souladu s cíli vnějšího úvěrového mandátu a že významně přispívají k naplňování vnitrostátních rozvojových cílů nebo rozvojových cílů EU, a to vždy v jedné z těchto oblastí významně a ve druhé středně. Celkem 39 projektů získalo od EIB vzhledem k významnému příspěvku k naplňování priorit EU i vnitrostátních rozvojových cílů „vysoké“ hodnocení.

Díky doposud shromážděným výsledkům získaným díky rámci EIB pro měření výsledků začínají být postupně k dispozici také údaje o skutečně dosažených výsledcích u některých operací, u nichž byly očekávané výsledky formulovány prostřednictvím rámce pro měření výsledků po zahájení jeho fungování v roce 2012. Za rok 2018 podala EIB zprávu o skutečných výsledcích pro devět úvěrových linek – šest v Turecku a po jedné v Gruzii, Libanonu a na Ukrajině. V rámci těchto úvěrových linek dále poskytly partnerské banky celkem 1,52 miliardy EUR formou 5 740 úvěrů, z nichž 5 504 využily malé a střední podniky a 232 společnosti se střední tržní kapitalizací. Díky těmto úvěrům bylo možné v konečných přijímajících společnostech zachovat 235 000 pracovních míst, z toho přibližně 40 % ve společnostech se střední tržní kapitalizací. Průměrná doba splatnosti úvěrů poskytnutých konečným příjemcům (váženo podle velikosti úvěru) činila 4,4 roku. Přijímající společnosti měly v průměru 41 zaměstnanců.

3.4UPLATNĚNÍ ZÁRUKY EU

V roce 2018 podala EIB nové žádosti o plnění ze záruky EU v důsledku nesplacených částek syrských státních úvěrů. Od roku 2012 do roku 2018 požádala EIB o celkovou částku ve výši 421,2 milionu EUR, z toho v roce 2018 o částku ve výši 55,6 milionu EUR, přičemž zbytková jistina, s ohledem na niž by bylo možno požádat o plnění ze záruky, na konci roku 2018 činila 211,5 milionu EUR . Úsilí o vymáhání nesplacených částek nebylo doposud úspěšné. EIB podnikla následné kroky u příslušných soudů s cílem zachovat nároky EU na částky, které Sýrie dluží.

4.SPOLUPRÁCE EIB S JINÝMI PARTNERY

4.1SPOLUPRÁCE S KOMISÍ

Spolupráce mezi EIB a Komisí v záležitostech týkajících se vnějšího úvěrového mandátu se uskutečňuje v rámci širšího partnerství mezi oběma institucemi, včetně Evropského fondu pro strategické investice (v rámci EU) a nástrojů kombinujících zdroje financování na podporu rozvojové činnosti finančních institucí mimo EU a v rámci Evropského fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD).

EIB pokračovala ve využívání nástrojů EU kombinujících zdroje, tj. zvýhodněného financování z rozpočtových zdrojů EU, na podporu vypracovávání a/nebo provádění projektů financovaných EIB. V roce 2018 bylo na provádění ze strany EIB v regionech, na něž se vztahuje vnější úvěrový mandát, schváleno 24 nových grantů v celkové hodnotě 193 milionů EUR, jež byly zcela nebo částečně financovány z rozpočtu EU. Z této částky bylo 43 milionů EUR přiděleno na technickou pomoc, 105 milionů EUR na investiční granty, 40 milionů EUR na rizikový kapitál a 5 milionů EUR na subvence úrokových sazeb.

EIB je rovněž jedním z partnerů provádějících novou záruku EU, která je poskytována prostřednictvím EFSD. Vnější úvěrový mandát a EFSD se však zaměřují na různé typy produktů, dlužníků a zeměpisných oblastí. EFSD se například nevztahuje na západní Balkán, zatímco vnější úvěrový mandát nezahrnuje velké části Afriky. Proces rozhodování o zárukách EU udělených v rámci EFSD se mimoto liší od počáteční sedmileté záruky poskytnuté EIB v souvislosti s vnějším úvěrovým mandátem.

V červnu 2018 navrhla Komise přepracovat poskytování rozpočtových záruk EU na investice mimo EU v souvislosti s nástrojem pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) po roce 2020 . Přístup navrhovaný na období po roce 2020 je založen na koncepci „otevřené architektury“, v níž by EIB zůstala důležitým partnerem pro financování investic na podporu udržitelného rozvoje mimo EU, pro záruky EU by však byla způsobilá i řada dalších finančních institucí. Nástroj NDICI předpokládá silnější politické řízení ze strany EU a posílenou koordinaci s finančními institucemi, které slouží jako partneři při provádění. Zatímco se návrhem nástroje NDICI zabývají Evropský parlament a Rada, proběhla navazující technická jednání mezi Komisí a EIB, která by měla pomoci upřesnit případnou koncepci záruk po roce 2020, jež by mohla EU poskytovat EIB.