Poté, co Komise vzala svůj návrh zpět, Rada dne 18. července 2013 podala k Soudnímu dvoru proti zpětvzetí návrhu Komise žalobu na neplatnost podle článku 263 SFEU. Soudní dvůr rozsudkem ze dne 14. dubna 2015 žalobu Rady zamítl a judikoval, že zpětvzetí návrhu Komise bylo odůvodněné. Soudní dvůr rovněž potvrdil, že Komise zpětvzetím svého návrhu jednala náležitě vzhledem k tomu, že změny navrhované legislativními orgány by návrh zásadně narušily, takže by nemohl dosáhnout svých hlavních cílů. V důsledku toho mají legislativní rozhodnutí o jednotlivých operacích makrofinanční pomoci nadále přijímat Parlament a Rada případ od případu řádným legislativním postupem.

V roce 2014 konflikt na východní Ukrajině a výrazné zhoršení hospodářské a finanční situace této země vyvolaly makrofinanční pomoc v bezprecedentním měřítku, a to kompletně ve formě úvěrů. Úhrady podle dvou rozhodnutí přijatých v roce 2002 a 2010 byly zahájeny poté, co ukrajinský parlament ratifikoval relevantní dokumenty o makrofinanční pomoci. Rada nadto v dubnu 2014 postupem pro naléhavé případy (článek 213 SFEU) schválila novou operaci makrofinanční pomoci pro Ukrajinu, jež byla v roce 2014 zcela vyplacena.

Přestože Jordánsko bylo vystaveno větší regionální nestabilitě (včetně pokračujícího konfliktu v Sýrii a teroristické činnosti na Sinajském poloostrově, jimiž bylo nadále dotčeno zásobování zemním plynem z Egypta), jeho ekonomika v roce 2014 rostla. Růst reálného HDP dosáhl 3,1 % oproti 2,8 % v roce 2013, přičemž byl poháněn oživením v těžebním odvětví, stavebnictví, veřejných službách a cestovním ruchu, jakož i silným přílivem zahraničních grantů. Inflace byla udržena na nízké úrovni, což umožnilo v roce 2014 akomodativnější měnovou politiku. Rozpočtový schodek (se zohledněním zahraničních grantů a transferů pro národní elektrárenskou společnost NEPCO) se mírně snížil z 11,5 % HDP v roce 2013 na 10 % v roce 2014, a to díky vyšším příjmům z daní a silnému přílivu zahraničních grantů. Platební bilance se zlepšila díky významným přílivům oficiálních grantů a kapitálu, zejména od zemí Rady pro spolupráci v Zálivu (GCC). Odhaduje se, že zahraniční granty v roce 2014 celkově vzrostly na 7 % HDP ze 2,7 % v roce 2013. Pokrok ve strukturálních reformách nebyl jednoznačný, zejména přijetí revidovaného zákona o daních z příjmů se výrazně opozdilo. V listopadu 2014 byl úspěšně dokončen pátý přezkum programu MMF. To umožnilo vyplacení 129 milionů USD, čímž se celkové prostředky vyplacené od doby zahájení programu dostaly na úroveň přibližně 1,4 miliardy USD (z celkových 2 miliard USD).

V roce 2013 bylo přijato rozhodnutí o programu makrofinanční pomoci Gruzii v celkové hodnotě 46 milionů EUR. Makrofinanční pomoc, která má být poskytována napůl ve formě úvěrů a napůl ve formě grantů, bude vyplacena ve dvou tranších. Poté, co Gruzie dospěla v červenci 2014 s MMF k dohodě o novém programu vyplácení, byla obnovena jednání o makrofinanční pomoci (ta byla od roku 2011 pozastavena, neboť Gruzie nečerpala ze stávajícího programu MMF). Dokumenty o makrofinanční pomoci byly podepsány a, bylo-li to nutné, ratifikovány gruzínským parlamentem v prosinci 2014. Grantová část první tranše (13 milionů EUR) byla vyplacena v lednu 2015 a úvěrová část (10 milionů EUR) v dubnu 2015. Vyplacení druhé tranše makrofinanční pomoci (celkem 23 milionů EUR) je naplánováno na druhou polovinu roku 2015, pokud bude Gruzie provádět svůj program MMF podle plánu a bude provádět opatření dohodnutá v memorandu o porozumění.

Po silném roce 2013, kdy HDP vzrostl o 10,5 % v důsledku zvýšení těžby zlata kyrgyzská ekonomika v roce 2014 výrazně zpomalila, takže růst HDP podle odhadů činil 3,6 %. Bylo to způsobeno zpomalením zahraničního obchodu, snížením remitencí (v souvislosti s recesí v Rusku a hospodářským zpomalením u dalších hlavních obchodních partnerů, zejména zemí SNS) a sníženou těžbou zlata. Místní měna v roce 2014 devalvovala o 16,3 % vůči USD a roční inflace dosáhla v únoru 2015 10,9 %. Intervencemi centrální banky na devizových trzích zaměřenými na odvrácení devalvačních tlaků se v období od července 2014 do ledna 2015 její měnové rezervy snížily o 17,1 %. Rozpočtový schodek v roce 2014 se odhaduje na 3,7 % HDP a veřejný dluh na 54,1 % HDP. Schodek běžného účtu zůstal v roce 2014 velký, a to na hodnotě 13,7 % HDP. Platební bilance tudíž zůstává zranitelná. V této souvislosti požádaly kyrgyzské orgány o následnou dohodu s MMF. Jednání byla úspěšně završena na začátku roku 2015 a v dubnu 2015 rada MMF schválila nový tříletý programu v rámci rozšířené úvěrové facility. Ačkoli je prováděna národní strategie pro udržitelný rozvoj na období let 2013 až 2017, pokrok ve finančním odvětví zaostává. Na schválení parlamentem ještě čeká bankovní zákoník, který by vedl k posílení bankovních předpisů a pravomocí a nezávislosti centrální banky.

3.2.4 Tunisko

V červnu 2013 schválila rada MMF novou 24měsíční dohodu s Tuniskem o pohotovostním úvěru ve výši 1,75 miliardy USD. V této souvislosti tuniská vláda v srpnu 2013 požádala EU o makrofinanční pomoc ve výši 500 milionů EUR. V reakci na to předložila Komise v prosinci 2013 návrh na poskytnutí makrofinanční pomoci ve výši až 250 milionů EUR ve formě úvěru, jenž má být vyplacen ve třech stejných tranších. Během jednání v Parlamentu a Radě byla částka pomoci navýšena na 300 milionů EUR. Rozhodnutí o této operaci makrofinanční pomoci bylo oběma legislativními orgány přijato v květnu 2014. Mezi červencem a zářím 2014 byly uzavřeny a podepsány memorandum o porozumění a dohoda o mechanismu úvěrů; ratifikovány tuniským parlamentem byly v březnu 2015. Vyplacení první tranše se nyní očekává v květnu 2015, zatímco druhá a třetí splátka je podmíněna tím, že program MMF bude pokračovat podle plánu a tuniské orgány budou splňovat podmínky makrofinanční pomoci uvedené v memorandu o porozumění.

Růst reálného HDP zůstal v roce 2014 při úrovni 2,3 % nízký oproti 2,4 % v roce 2013. Politická nejistota a bezpečnostní napětí nadále zatěžovaly hospodářskou činnost. Inflace v roce 2014 činila průměrně 5,5 % a má sestupný trend. Rozpočtová nerovnováha a nerovnováha platební bilance zůstaly výrazné, a vytvářely tak značnou potřebu financování. Schodek veřejných financí pro rok 2014 bude nižší než cílová hodnota programu MMF (4,8 % HDP oproti původní prognóze 6,7 % HDP), což je ale způsobeno především nevyčerpáním rozpočtových prostředků na investiční rozpočet a odložením některých výdajů až do roku 2015, a nikoli optimálními škrty v rozpočtu na opakující se výdaje. Pokud jde o platební bilanci, schodek běžného účtu zůstal v roce 2014 při úrovni 8,9 % HDP vysoký oproti 8,3 % HDP v roce 2013. Rezervy se na konci roku 2014 blížily hodnotě 7,8 miliardy USD, což představuje dovoz sotva za tři měsíce a je v rozporu s původním cílem ve výši 9 miliard USD v rámci programu MMF. V prosinci 2014 MMF dokončil pátý přezkum programu probíhající dohody o pohotovostním úvěru. MMF uznal, že všechna kritéria výkonnosti byla splněna a že u značného počtu strukturálních reforem došlo k pokroku, a to navzdory nepříznivému ekonomickému, sociálnímu a bezpečnostnímu prostředí.

3.2.5 Ukrajina

Vzhledem k rychlému zhoršování hospodářské situace Ukrajiny na počátku roku 2014 a k výraznému oslabení ukrajinské platební bilance schválila v dubnu 2014 Rada postupem pro naléhavé případy (článek 213 SFEU) novou operaci makrofinanční pomoci této zemi. Program sestával z úvěru ve výši až 1 miliardy EUR, k vyplacení ve dvou tranších po 500 milionech EUR. Tato dohoda (MFA II) vznikla nádavkem k jiné facilitě makrofinanční pomoci (MFA I), zřízené v rámci dvou rozhodnutí (přijatých v letech 2002 a 2010) a obnášející v celkové hodnotě až 610 milionů EUR ve formě úvěrů, k vyplacení ve třech tranších. V důsledku byla Ukrajině dána k dispozici makrofinanční pomoc v celkové výši 1,61 miliardy EUR. Vyplácení v rámci obou programů bylo umožněno poté, co rada MMF v dubnu 2014 schválila novou dvouletou dohodu o pohotovostním úvěru. Ukrajina v roce 2014 obdržela financování makrofinanční pomoci ve výši 1,36 miliardy EUR, včetně celé částky 1 miliardy EUR v rámci rozhodnutí o makrofinanční pomoci II. Závěrečná tranše MFA I ve výši 250 milionů EUR byla vyplacena v dubnu 2015.

Po dvou letech stagnace sklouzlo ukrajinské hospodářství v roce 2014 do hluboké recese v důsledku krize důvěry vyvolané ozbrojeným konfliktem ve východní části země. Tato krize vedla k výraznému znehodnocení měny, jakož i nižším investicím a spotřebě. Ztráta výrobní kapacity způsobená konfliktem na východě země, který je průmyslovým centrem Ukrajiny, dále přispěla k poklesu reálného HDP v roce 2014 o 6,8 %. Slabší měna spolu s významným zvýšením regulovaných cen vedla k silnému zrychlení inflace vyjádřené indexem spotřebitelských cen. Současně, a to i přes různá nápravná opatření (jak na straně příjmů, tak na straně výdajů) se v roce 2014 celkový rozpočtový schodek zhoršil na odhadovaných 10,3 % HDP, zatímco veřejný dluh se prudce zvýšil na odhadovaných 70,2 % HDP ke konci roku 2014. Pokud jde o platební bilanci, úprava schodku běžného účtu (z 8,7 % v roce 2013 na 4,0 % v roce 2014), tažená sníženým dovozem, byla doprovázena značným odlivem finančních prostředků v soukromém sektoru a platbami za nedoplatky za plyn. V důsledku toho se v průběhu roku 2014 hrubé mezinárodní rezervy Ukrajiny propadly o téměř 60 % (tj. 10 miliard EUR) na pouhých 6,2 miliardy EUR ke konci roku. Recese a znehodnocení měny v důsledku krize důvěry účinkovaly jako brzda bankovního sektoru, což vedlo k vysokým odlivům vkladů, významným provozním ztrátám a stoupajícímu podílu nesplácených úvěrů. Ve snaze stabilizovat toto odvětví zahájila centrální banka sanaci neživotaschopných bank a zahájila u tohoto odvětví komplexní rekapitalizační opatření. Reforma byla rovněž podniknuta v odvětví energetiky a v oblasti řízení veřejných financí, a to v návaznosti na programy podpory s mezinárodními věřiteli, včetně EU.

S ohledem na další oslabení hospodářské činnosti a zhoršení platební bilance připravilo mezinárodní společenství pod vedením MMF nový balíček finanční podpory pro Ukrajinu. V této souvislosti požádala tato země v září 2014 o nový program makrofinanční pomoci a v prosinci 2014 svou žádost zopakovala. Vzhledem k velké potřebě dodatečného vnějšího financování a v zájmu podpory ambiciózního reformního programu ukrajinských orgánů předložila Komise dne 8. ledna 2015 návrh nového programu makrofinanční pomoci ve výši až 1,8 miliardy EUR ve formě úvěrů (MFA III). Rozhodnutí o tomto novém programu makrofinanční pomoci bylo oběma legislativními orgány přijato v dubnu 2015. Očekává se, že tato pomoc bude vyplacena ve třech stejných tranších během let 2015 až 2016. Dne 11. března 2015 schválila rada MMF novou čtyřletou dohodu v rámci rozšířené finanční facility pro Ukrajinu (12,348 miliardy zvláštních práv čerpání, tedy přibližně 17,5 miliardy USD). Tímto systémem byla nahrazena dvouletá dohoda o pohotovostním úvěru schválená v dubnu 2014.

4. Zajištění řádného využívání finančních prostředků makrofinanční pomoci: operativní hodnocení a hodnocení ex post

4.1 Operativní hodnocení

V souladu s požadavky finančního nařízení EU provádí Komise za pomoci externích poradců operativní hodnocení s cílem získat přiměřenou jistotu o fungování správních postupů a postupů schvalování finančních transakcí v přijímajících zemích.

Operativní hodnocení se zaměřují na systémy správy veřejných financí, především pak na postupy a organizaci ministerstev financí a centrálních bank a konkrétněji na správu účtů, na něž jsou finanční prostředky EU vypláceny. Zvláštní pozornost je navíc věnována fungování externích auditorských subjektů, jejich nezávislosti, programu činnosti a efektivnosti jejich kontrol. Rovněž se zkoumají postupy zadávání veřejných zakázek na centrální úrovni. V roce 2014 Komise při přípravě na novou operaci makrofinanční pomoci schválenou v daném roce provedla operativní hodnocení na Ukrajině.

4.2 Hodnocení ex post

V souladu s finančním nařízením EU provádí Komise následná hodnocení (ex post), aby posoudila dopad programů makrofinanční pomoci. Hlavním cílem je: i) analýza dopadu na ekonomiku přijímající země, a především na udržitelnost její vnější pozice, a ii) hodnocení přidané hodnoty zásahu EU. Hodnocení ex post operace makrofinanční pomoci pro Bosnu a Hercegovinu bylo zahájeno v roce 2014; bylo dokončeno v březnu 2015.

5. Žádosti o pomoc a budoucí návrhy Komise – rozpočtová situace

Program operací makrofinanční pomoci na rok 2015 je následující:

i) provádění pěti již schválených rozhodnutí o operacích makrofinanční pomoci v Gruzii, Jordánsku, Kyrgyzské republice, Tunisku a Ukrajině (poslední tranše MFA I);

ii) provádění nového rozhodnutí o makrofinanční pomoci Ukrajině přijatého v dubnu 2015 a