EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 20.7.2021 COM(2021) 420 final 2021/0239(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu

(Text s významem pro EHP) {SEC(2021) 391 final} - {SWD(2021) 190 final} - {SWD(2021) 191 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Praní peněz a financování terorismu představují vážnou hrozbu pro integritu ekonomiky a finančního systému EU a bezpečnost jejích občanů. Europol odhaduje, že přibližně 1 % ročního hrubého domácího produktu EU je „zapojeno do podezřelé finanční činnosti“. V červenci 2019 přijala Komise po řadě prominentních případů údajného praní peněz zahrnujících úvěrové instituce v Unii balíček analyzující účinnost tehdejšího režimu EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu a dospěla k závěru, že jsou nezbytné reformy. V této souvislosti zdůraznila strategie bezpečnostní unie EU pro období 2020–2025 význam posílení rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu s cílem chránit Evropany před terorismem a organizovaným zločinem. Dne 7. května 2020 Komise představila akční plán pro komplexní politiku Unie v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu. V tomto akčním plánu se Komise zavázala přijmout opatření k posílení pravidel EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu a jejich provádění a definovala šest priorit nebo pilířů: 1. zajištění účinného provádění stávajícího rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu; 2. vytvoření jednotného souboru pravidel EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu; 3. dotažení dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úroveň EU; 4. zřízení podpůrného a kooperačního mechanismu pro finanční zpravodajské jednotky; 5. vynucování trestněprávních předpisů a výměna informací na úrovni EU; 6. posílení mezinárodního rozměru rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Zatímco pilíře akčního plánu 1, 5 a 6 jsou již prováděny, ke zbývajícím je nutné přijmout legislativní opatření. Tento návrh nařízení je součástí balíčku čtyř legislativních návrhů v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, který se při provádění akčního plánu Komise ze dne 7. května 2020 považuje za konzistentní celek, vytvářející nový a soudržnější regulační a institucionální rámec pro boj proti praní peněz a financování terorismu v EU. Balíček obsahuje: –tento návrh nařízení o předcházení využívání finančního systému k praní peněz a financování terorismu, –návrh směrnice o mechanismech, které mají zavést členské státy pro předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, a o zrušení směrnice (EU) 2015/849, –návrh nařízení, kterým se zřizuje Orgán EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu („AMLA“), a –návrh přepracovaného znění nařízení (EU) 2015/847, kterým se rozšiřují požadavky na sledovatelnost kryptoaktiv. Tento legislativní návrh, spolu s návrhem směrnice a návrhem přepracovaného znění nařízení (EU) 2015/847, naplňuje cíl vytvoření jednotného souboru pravidel EU (pilíř 2). Evropský parlament i Rada podpořily plán stanovený Komisí v akčním plánu z května 2020. Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 10. července 2020 vyzval k posílení unijních pravidel a uvítal plány na přepracování institucionálního uspořádání EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Dne 4. listopadu 2020 přijala Rada ECOFIN závěry, ve kterých podpořila všechny pilíře akčního plánu Komise.

Potřeba harmonizovaných pravidel na celém vnitřním trhu je potvrzena důkazy poskytnutými ve zprávách Komise z roku 2019. V těchto zprávách bylo zjištěno, že požadavky směrnice (EU) 2015/849 jsou sice velmi obsáhlé, avšak absence jejich přímé použitelnosti a nedostatečná podrobnost vedly k roztříštěnosti jejich vnitrostátního uplatňování a rozdílům v tom, jak si je jednotlivé členské státy vykládají. Tato situace neumožňuje účinně řešit přeshraniční situace, a pravidla tedy nejsou příliš vhodná k odpovídající ochraně vnitřního trhu. Tato situace rovněž generuje dodatečné náklady a zátěž pro provozovatele poskytující přeshraniční služby a způsobuje regulatorní arbitráž. Aby se výše uvedené otázky řešily a zabránilo se regulatorním rozdílům, byla do návrhu nařízení o boji proti praní peněz a financování terorismu přenesena všechna pravidla vztahující se na soukromý sektor, zatímco organizace institucionálního systému pro boj proti praní peněz a financování terorismu na vnitrostátní úrovni je, s ohledem na potřebu flexibility členských států v této oblasti, ponechána na směrnici. Tento návrh však není pouhým jednoduchým přenesením ustanovení ze stávající směrnice o boji proti praní peněz a financování terorismu do nařízení; zavádí se jím řada podstatných změn za účelem dosažení vyšší úrovně harmonizace a sbližování při uplatňování pravidel boje proti praní peněz a financování terorismu v celé Unii: –s cílem zmírnit nová a nově se objevující rizika je seznam povinných osob rozšířen o poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy, ale i o další odvětví, jako jsou platformy skupinového financování a provozovatelé migračních služeb, –k zajištění jednotného uplatňování pravidel na celém vnitřním trhu jsou vyjasněny požadavky týkající se vnitřních strategií, kontrol a postupů, a to i v případě skupin, a jsou stanovena podrobnější opatření hloubkové kontroly klienta, s jasněji stanovenými požadavky podle úrovně rizika klienta, –požadavky ve vztahu ke třetím zemím jsou revidovány tak, aby se zajistilo, že se na země, které pro finanční systém Unie představují hrozbu, uplatní opatření zesílené hloubkové kontroly, –požadavky týkající se politicky exponovaných osob jsou mírně vyjasněny, zejména pokud jde o definici politicky exponované osoby, –požadavky na skutečné majitele jsou zjednodušeny s cílem zajistit odpovídající úroveň transparentnosti v celé Unii a ve vztahu k pověřencům a zahraničním osobám jsou zavedeny nové požadavky ke zmírnění rizika, že se pachatelé trestných činů skryjí za prostředníka, –v zájmu přesnějšího hlášení podezřelých transakcí jsou vyjasněny příznaky vyvolávající podezření, přičemž požadavky na sdělování informací a sdílení informací mezi soukromými osobami zůstávají beze změny, –k zajištění plného souladu s unijními pravidly pro ochranu údajů jsou zavedeny požadavky na zpracování určitých kategorií osobních údajů a je stanovena kratší lhůta pro uchovávání osobních údajů, –jsou posílena opatření ke zmírnění zneužívání nástrojů na doručitele a s ohledem na prokázaný nízký účinek současného přístupu, který se při provádění požadavků boje proti praní peněz a financování terorismu ve vztahu k velkým hotovostním platbám opírá o obchodníky se zbožím, je vloženo ustanovení omezující použití hotovosti při velkých transakcích. V nařízení stanovená přímo použitelná pravidla pro boj proti praní peněz a financování terorismu, která budou podrobnější než pravidla v současnosti obsažená ve směrnici (EU) 2015/849, povedou nejen k podpoře toho, že se uplatňování opatření v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu v jednotlivých členských státech bude sbližovat, ale také poskytnou konzistentní rámec, na jehož základě bude AMLA v rámci své funkce přímého dohledu nad určitými povinnými osobami moci uplatňování daných pravidel sledovat. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Tento návrh vychází ze stávající směrnice (EU) 2015/849 ve znění směrnice (EU) 2018/843. Návrh sice bude vycházet ze současného na posouzení rizika založeného a komplexního přístupu, ovšem prohlubuje a zdokonaluje jej s cílem dosáhnout větší účinnosti a přeshraniční konzistence uplatňování požadavků boje proti praní peněz a financování terorismu. V návaznosti na změny zavedené směrnicí 2018/843 zefektivňuje transparentnost ohledně skutečných majitelů na celém vnitřním trhu a řeší ty aspekty, jejichž nedostatečná podrobnost poskytovala pachatelům trestných činů možnosti k využití slabých míst. Tento návrh je třeba vnímat jako součást balíčku, přičemž ostatní legislativní návrhy, které jej doprovázejí, jsou navzájem plně v souladu. Tento návrh je v souladu s nejnovějšími změnami doporučení Finančního akčního výboru, a to zejména pokud jde o rozšíření rozsahu osob, na které se požadavky v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu vztahují, o poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy a o opatření, která mají povinné osoby přijmout za účelem posouzení a zmírnění rizika vyhýbání se cíleným finančním sankcím. V souladu s normami Finančního akčního výboru tento návrh zajišťuje v celé Unii jednotný přístup ke zmírňování rizik vyplývajících z akcií na doručitele a poukázek na akcie na doručitele. Návrh jde nad rámec standardů Finančního akčního výboru a řeší rizika, která jsou pro Unii specifická nebo která mají dopady na úrovni Unie, například rizika vyplývající z migračních režimů nebo z velkých hotovostních plateb. •Soulad s ostatními politikami Unie Právní předpisy EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu interagují s několika právními předpisy EU v oblasti finančních služeb a trestního práva. Týká se to právních předpisů EU upravujících platby a převody finančních prostředků (směrnice o platebních službách, směrnice o platebních účtech, směrnice o elektronických penězích). Příklady toho, jak byla zajištěna soudržnost s jinými právními předpisy EU, jsou následující: –Zahrnutí poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy mezi osoby podléhající pravidlům boje proti praní peněz a financování terorismu a zavedení informačních požadavků týkajících se převodů virtuálních aktiv doplní nedávný balíček předpisů v oblasti digitálních financí ze dne 24. září 2020 a zajistí plnou soudržnost mezi unijním rámcem a standardy Finančního akčního výboru. –Přístup zvolený k identifikaci osob, které podléhají pravidlům boje proti praní peněz a financování terorismu, rovněž zajistí soulad s nedávno přijatým nařízením o evropských poskytovatelích služeb skupinového financování, jelikož se pravidla EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu uplatní na platformy kolektivního financování, které nespadají do oblasti působnosti uvedeného nařízení, jelikož některé záruky pro boj proti praní peněz a financování terorismu jsou ve vztahu k poskytovatelům služeb skupinového financování, na které se vztahuje, obsaženy v uvedeném nařízení. –Změny pravidel o hloubkové kontrole klienta obsahují ustanovení s cílem lépe rámovat hloubkovou kontrolu klienta v případech, kdy se provádí onboarding klientů na dálku, v souladu s pozměňovacím návrhem Komise k nařízení eIDAS ve vztahu k rámci pro evropskou digitální identitu, včetně evropské peněženky digitální identity a příslušné služby vytvářející důvěru, zejména elektronického potvrzování atributů. To je v souladu se strategií v oblasti digitálních financí.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Tento návrh nařízení vychází z článku 114 SFEU, stejného právního základu jako stávající právní rámec EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Článek 114 je vhodný s ohledem na značnou hrozbu, kterou praní peněz a financování terorismu pro vnitřní trh představuje, a ekonomické ztráty a narušení fungování jednotného trhu a poškození pověsti na přeshraniční úrovni, jaké to může na úrovni Unie způsobit. •Subsidiarita V souladu se zásadou subsidiarity a proporcionality uvedenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii nemůže být cílů návrhu uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie. Návrh nepřesahuje rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné. Balíček Komise pro boj proti praní peněz z roku 2019 zdůraznil, jak pachatelé trestných činů dokázali využít rozdílů mezi režimy jednotlivých členských států v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Toky peněz získaných nezákonným způsobem a financování terorismu mohou poškodit stabilitu a pověst finančního systému Unie a ohrozit řádné fungování vnitřního trhu. Opatření přijatá výhradně na vnitrostátní úrovni by mohla mít nepříznivé účinky na vnitřní trh a přispět k roztříštěnosti. Opatření na úrovni EU lze odůvodnit zájmem o zachování rovných podmínek v celé Unii –, aby osoby ve všech členských státech podléhaly v rámci boje proti praní peněz a financování terorismu jednotnému souboru povinností. Díky často přeshraniční povaze praní peněz a financování terorismu je dobrá spolupráce mezi vnitrostátními orgány dohledu a finančními zpravodajskými jednotkami k předcházení těmto trestným činům nezbytná. Řada osob, na které se povinnosti v oblasti boje proti praní peněz vztahují, vykonává přeshraniční činnosti a rozdílné přístupy vnitrostátních orgánů dohledu a finančních zpravodajských jednotek jim brání v dosažení optimálních postupů boje proti praní peněz a financování terorismu na úrovni skupiny. •Proporcionalita Proporcionalita byla nedílnou součástí posouzení dopadů, které návrh doprovází a všechny navrhované možnosti v různých oblastech regulace byly posouzeny s ohledem na cíl proporcionality. Přeshraniční povaha praní peněz a financování terorismu vyžaduje soudržný a konzistentní přístup napříč členskými státy založený na jediné sadě pravidel ve formě jednotného souboru pravidel. Tento návrh však nestojí na přístupu maximální harmonizace, protože ten je se základní povahou režimu EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu založenou na posouzení rizika neslučitelný. V oblastech, kde to konkrétní vnitrostátní rizika odůvodňují, mají členské státy možnost zavést pravidla nad rámec pravidel stanovených v tomto návrhu. •Volba nástroje Nařízení Evropského parlamentu a Rady je vhodným nástrojem, který přispěje k vytvoření jednotného souboru pravidel, jelikož je přímo a okamžitě použitelné a odstraňuje tak případné rozdíly v uplatňování v různých členských státech v důsledku rozdílného provedení. Přímo použitelný soubor pravidel na úrovni EU je rovněž zapotřebí proto, aby byl nad určitými povinnými osobami umožněn dohled na úrovni EU, což je obsahem k tomuto návrhu připojeného návrhu nařízení, kterým se zřizuje AMLA. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Úplné hodnocení ex post současného režimu EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu dosud neproběhlo, a to na pozadí řady nedávných legislativních změn. Směrnice (EU) 2015/849 byla přijata dne 20. května 2015, přičemž lhůta pro její provedení ze strany členských států byla 26. června 2017. Směrnice (EU) 2018/843 byla přijata dne 30. května 2018 s termínem provedení do 10. ledna 2020. Kontrola provedení stále probíhá. Výše uvedené sdělení Komise z července 2019 a doprovodné zprávy však slouží jako zhodnocení účinnosti tehdejšího režimu EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu. •Konzultace se zúčastněnými stranami Konzultační strategie k tomuto návrhu se skládala z několika složek: –konzultace k plánu postupu oznamujícímu akční plán Komise. Konzultace na portálu Komise „Podělte se o svůj názor“ probíhala od 11. února do 12. března 2020 a shromážděno bylo 42 příspěvků od řady zúčastněných stran, –veřejná konzultace o opatřeních uvedených v akčním plánu, otevřená široké veřejnosti a všem skupinám zúčastněných stran, byla zahájena 7. května 2020 a otevřena do 26. srpna. V rámci konzultace bylo shromážděno 202 oficiálních příspěvků, –cílené konzultace s členskými státy a příslušnými orgány pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Členské státy měly příležitost vyjádřit svá stanoviska na různých zasedáních odborné skupiny pro praní peněz a financování terorismu a finanční zpravodajské jednotky EU se zapojily do zasedání platformy finančních zpravodajských jednotek a prostřednictvím písemných dokumentů. Diskuse byla podpořena cílenými konzultacemi s členskými státy a příslušnými orgány prostřednictvím dotazníků, –žádost o poradenství od Evropského orgánu pro bankovnictví podaná v březnu 2020, Evropský orgán pro bankovnictví poskytl své stanovisko dne 10. září, –dne 23. července 2020 vydal evropský inspektor ochrany údajů stanovisko k akčnímu plánu Komise,

–dne 30. září 2020 uspořádala Komise konferenci na vysoké úrovni, na které se sešli zástupci vnitrostátních a unijních orgánů, poslanci Evropského parlamentu, zástupci soukromého sektoru, občanské společnosti a akademické obce. Vyjádření zúčastněných stran k akčnímu plánu bylo celkově pozitivní. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Při přípravě tohoto návrhu vycházela Komise z kvalitativních a kvantitativních údajů získaných z uznávaných zdrojů, včetně odborných doporučení Evropského orgánu pro bankovnictví. Od členských států byly rovněž prostřednictvím dotazníků získány informace o prosazování pravidel boje proti praní peněz. •Posouzení dopadů K tomuto návrhu je připojeno posouzení dopadů, které bylo předloženo Výboru pro kontrolu regulace dne 6. listopadu 2020 a schváleno dne 4. prosince 2020. Totéž posouzení dopadů doprovází rovněž další legislativní návrhy, které jsou předloženy společně s tímto návrhem. Výbor pro kontrolu regulace ve svém kladném stanovisku navrhl různá prezentační vylepšení posouzení dopadů; tyto návrhy byly zapracovány. V posouzení dopadů Komise zvážila tři problémy: absenci jasných a konzistentních pravidel, nejednotný dohled na vnitřním trhu a nedostatečnou koordinaci a výměnu informací mezi finančními zpravodajskými jednotkami. Pro tento návrh je relevantní první z těchto problémů; v souvislosti s tímto problémem byly zváženy následující možnosti: 1. ponechání unijních pravidel beze změny takových, jaká jsou; 2. zajištění vyšší úrovně harmonizace pravidel pro povinné osoby a ponechání upřesnění pravomocí a povinností příslušných orgánů na členských státech; 3. zajištění vyšší úrovně harmonizace pravidel pro osoby, na které se vztahují povinnosti v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, a pravomocí a povinností orgánů dohledu a finančních zpravodajských jednotek. Na základě výsledku posouzení dopadů je upřednostňovanou možností možnost 3. Zavedení konzistentního a podrobnějšího přístupu k pravidlům na úrovni EU by umožnilo odstranit současnou roztříštěnost, pokud jde o povinnosti povinných osob v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu a činnosti příslušných orgánů. U povinných osob, které vykonávají činnost přeshraničně, to přinese rovné podmínky, pokud jde o pravidla boje proti praní peněz a financování terorismu, a povede to k úspoře nákladů na provádění. Podpořeno bude zaměření na odhalování a odrazování, pokud jde o praní peněz a financování terorismu. Příloha VI posouzení dopadů zkoumá různé oblasti pro větší harmonizaci pravidel, včetně seznamu povinných osob, opatření hloubkové kontroly klienta, prahové hodnoty hloubkové kontroly klienta pro příležitostné transakce, požadavků strategií, kontrol a postupů boje proti praní peněz a financování terorismu, transparentnosti ohledně poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy a skutečných majitelů. Příloha VIII posouzení dopadů analyzuje revidovaný přístup ke třetím zemím, které představují hrozbu pro finanční systém Unie a pro vnitřní trh jako celek; předkládaný návrh tento nový přístup uplatňuje. Příloha IX posouzení dopadů analyzuje zavedení limitů pro velké hotovostní transakce; předkládaný návrh tento nový přístup uplatňuje. •Účelnost a zjednodušování právních předpisů Ačkoli, jak bylo uvedeno výše, dosud neproběhlo žádné formální hodnocení ex post ani kontrola účelnosti platných právních předpisů EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, je možné ve vztahu k prvkům návrhu učinit řadu poznámek, které povedou k dalšímu zjednodušení a zvýšení účinnosti. Za prvé, nahrazení určitých pravidel ve směrnici více harmonizovanými a přímo použitelnými pravidly stanovenými v nařízení odstraní potřebu provedení ze strany členských států a přeshraničním osobám v EU usnadní podnikání. Kromě toho vyjmutí obchodníků se zbožím z oblasti působnosti rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu v souvislosti s navrhovaným zákazem hotovostních operací nad 10 000 EUR sníží administrativní zátěž pro tyto obchodníky spojenou s uplatňováním požadavků v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu týkajících se hotovostních operací přesahujících 10 000 EUR. A konečně, vyšší míra harmonizace pravidel boje proti praní peněz v řadě konkrétních oblastí usnadní provádění vnitřních strategií, kontrol a postupů na úrovni skupiny na celém vnitřním trhu. •Základní práva EU se zasazuje o zajišťování vysoké úrovně ochrany základních práv. Zavádějí se zejména záruky pro nakládání s osobními údaji povinných osob, jejichž cílem je zajistit dodržování příslušných požadavků na ochranu údajů, zejména ve vztahu k určitým kategoriím osobních údajů citlivější povahy. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Toto nařízení nemá žádné dopady na rozpočet.

5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsob monitorování, hodnocení a podávání zpráv Návrh obsahuje obecný plán monitorování a hodnocení dopadů na konkrétní cíle, přičemž požaduje, aby Komise provedla první přezkum pět let po datu použitelnosti nařízení (a poté každé tři roky) a podávala o svých hlavních zjištěních zprávy Evropskému parlamentu a Radě. Návrh směrnice o boji proti praní peněz a financování terorismu, který tento návrh doprovází, obsahuje stejná ustanovení o hodnocení, a lze tak hodnocení těchto dvou nástrojů spojit do jedné zprávy. Přezkum bude proveden v souladu s pokyny Komise pro zlepšování právní úpravy. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Předmět a oblast působnosti, včetně seznamu povinných osob Přestože většina definic je převzata ze stávajících právních předpisů EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, mnohé definice jsou doplněny, upraveny či aktualizovány. Rozsah osob, které jsou podle současných právních předpisů EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu definovány jako povinné osoby, a tedy podléhají pravidlům EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, se mění následujícím způsobem: rozsah poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy je uveden do souladu s rozsahem stanoveným Finančním akčním výborem, a je tedy ve srovnání se stávající směrnicí rozšířen; jsou doplněni poskytovatelé služeb skupinového financování, kteří nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) 2020/1503; jsou doplněni věřitelé hypotečních a spotřebitelských úvěrů, jakož i zprostředkovatelé hypotečních a spotřebitelských úvěrů, kteří nejsou úvěrovými institucemi nebo finančními institucemi, kde cílem je zajistit rovné podmínky mezi provozovateli poskytujícími stejný druh služeb; jsou doplněny osoby jednající jménem státních příslušníků třetích zemí v rámci režimů pobytu pro investory; jsou vyjmuti obchodníci se zbožím (dosud měli povinnost vykazovat hotovostní transakce o hodnotě přesahující 10 000 EUR), s výjimkou obchodníků s drahými kovy a kameny, na které by se měly požadavky v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu nadále vztahovat vzhledem k expozici tohoto odvětví riziku praní peněz a financování terorismu. Vnitřní strategie, kontroly a postupy Požadavek, aby povinné osoby zavedly na posouzení rizika založenou strategii pro identifikaci a posouzení rizik praní peněz a financování terorismu, kterým čelí, a jejich zmírnění, vychází ze současných právních předpisů EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, stanoví však jasnější požadavky. Povinné osoby musí na úrovni svého vedení přijmout veškerá opatření, aby mohly zavést vnitřní strategie, kontroly a postupy, včetně jmenování specializovaného manažera dodržování předpisů, a zajistit, aby odpovědní pracovníci byli řádně proškoleni. Jsou vyjasněny požadavky na přidělení zaměstnance do role kontrolora dodržování předpisů a úkoly z této role vyplývající. Jsou objasněny požadavky kladené na skupiny, které mají být dále doplněny regulačními technickými normami podrobně popisujícími minimální požadavky, úlohu mateřských subjektů, které samy nejsou povinnými osobami, a podmínky, za nichž by opatření na úrovni skupiny měly uplatňovat jiné struktury, jako jsou sítě a partnerství. Požadavky na skupiny s pobočkami působícími ve třetích zemích zůstávají zachovány. Hloubková kontrola klienta Přestože je většina ustanovení o hloubkové kontrole klienta převzata ze stávajících právních předpisů EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, předkládaný návrh ve vztahu k hloubkové kontrole klienta přináší řadu objasnění a dodatečných podrobností. Je vyjasněno, že základním cílem hloubkové kontroly klienta je získat o klientech dostatečné povědomí, které povinným osobám umožní stanovit rizika související s praním peněz a financováním terorismu v rámci obchodních vztahů nebo příležitostných transakcí a rozhodnout, která zmírňující opatření je třeba uplatnit. Jsou stanovena konkrétnější a podrobnější ustanovení týkající se identifikace klienta a ověření jeho totožnosti. Jsou upřesněny podmínky pro použití prostředků elektronické identifikace stanovených nařízením (EU) č. 910/2014. AMLA je zmocněn a povinen vytvářet regulační technické normy týkající se standardních souborů údajů pro identifikaci fyzických a právnických osob; tyto regulační technické normy budou zahrnovat konkrétní zjednodušená opatření hloubkové kontroly klienta, která povinné osoby mohou zavést v situacích s nižší mírou rizik zjištěných v rámci nadnárodního posouzení rizik, které je Komise povinna vypracovat. Podrobně jsou popsána pravidla pro opatření zjednodušené a zesílené hloubkové kontroly. Politika ve vztahu ke třetím zemím Zásady týkající se třetích zemí jsou přizpůsobeny. Komise určí třetí země buď s přihlédnutím k veřejné identifikaci příslušným mezinárodním tvůrcem norem (Finanční akční výbor), nebo na základě vlastního nezávislého posouzení. Na třetí země takto Komisí identifikované se budou vztahovat dva různé soubory důsledků úměrných riziku, které představují pro finanční systém Unie: i) třetí země, na které se vztahují veškerá opatření zesílené hloubkové kontroly a dodatečná protiopatření specifická pro jednotlivé země, a ii) třetí země, na které se vztahují opatření zesílené hloubkové kontroly specifická pro jednotlivé země. V zásadě budou třetí země, které Finanční akční výbor označil za země „s výzvou pro činnost“, Komisí identifikovány jako vysoce rizikové třetí země. S ohledem na přetrvávající povahu závažných strategických nedostatků v jejich rámci pro boj proti praní peněz a financování terorismu se na ně za účelem přiměřeného zmírnění hrozby budou vztahovat všechna opatření zesílené hloubkové kontroly, stejně jako protiopatření specifická pro jednotlivé země. Třetí země s nedostatky v dodržování svých režimů pro boj proti praní peněz a financování terorismu, které by podle Finančního akčního výboru měly podléhat „přísnějším požadavkům na monitorování“, budou Komisí v zásadě identifikovány a budou podléhat opatřením zesílené hloubkové kontroly specifickým pro jednotlivé země přiměřeným rizikům. Komise může rovněž určit třetí země, které nejsou na seznamu Finančního akčního výboru uvedeny, ale které představují konkrétní hrozbu pro finanční systém Unie a budou na základě této hrozby podléhat buď opatřením zesílené hloubkové kontroly specifickým pro jednotlivé země, nebo případně všem opatřením zesílené hloubkové kontroly a protiopatřením. Při posuzování úrovně hrozby představované těmito třetími zeměmi může Komise vycházet z technické odbornosti AMLA. A konečně, AMLA vypracuje pokyny k rizikům, trendům a metodám týkajícím se praní peněz a financování terorismu nikoli s ohledem na jednotlivé země, ale pocházejícím spíše ze zeměpisných oblastí mimo Unii, a povinným osobám poskytne odpovídající poradenství, včetně možnosti zavést opatření k jejich zmírnění. Tento revidovaný přístup ke třetím zemím má za cíl zajistit účinné zmírnění vnějších hrozeb pro finanční systém Unie a řádné fungování vnitřního trhu, a to zavedením harmonizovaného přístupu na úrovni EU a zajištěním větší podrobnosti a proporcionality při definování důsledků, které budou na seznamu uvedeny, a to na základě zohlednění míry rizika. Politicky exponované osoby Ustanovení o politicky exponovaných osobách vycházejí ze stávajících právních předpisů v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, přičemž členské státy mají povinnost sestavit seznamy funkcí, se kterými je na jejich území spojen status politicky exponované osoby, a povinné osoby mají povinnost podrobit politicky exponované osoby opatřením zesílené hloubkové kontroly klienta, a to na základě přístupu založeného na posouzení rizika. Požadavky na osoby, které již významné veřejné funkce nevykonávají, jsou stanoveny v právních předpisech. Spolehlivost a externí zajišťování činností V návaznosti na současná pravidla návrh objasňuje příslušné podmínky pro spoléhání se na hloubkovou kontrolu klienta, kterou již provedly jiné povinné osoby, a externí zajišťování funkcí ze strany jiných osob nebo poskytovatelů služeb. Návrh stanoví, že v obou případech zůstává konečná odpovědnost za soulad s pravidly na povinné osobě. Je nutné uplatňovat přístup založený na posouzení rizika a není možné se spoléhat na poskytovatele se sídlem ve vysoce rizikových třetích zemích, zemích s nedostatky v dodržování předpisů a v jakékoli jiné zemi, která představuje hrozbu pro finanční systém Unie, ani jejich prostřednictvím externě zajišťovat funkce. Informace o skutečných majitelích Ustanovení o informacích o skutečných majitelích obsažené v návrhu vycházejí z ustanovení platných právních předpisů EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, včetně koncepce skutečných majitelů a požadavku, aby všechny společnosti a jiné právnické osoby získaly a uchovávaly přiměřené, přesné a aktuální informace o skutečných majitelích. Jsou stanovena podrobnější pravidla pro identifikaci skutečného majitele (skutečných majitelů) společností a jiných právnických osob a je stanoven harmonizovaný přístup k identifikaci skutečných majitelů. Pokud jde o výslovně zřízené svěřenské fondy a podobné právnické osoby nebo uspořádání, jsou stanovena ustanovení, která zajistí konzistentní identifikaci skutečných majitelů napříč členskými státy v podobných situacích, včetně zmocnění Komise k přijetí prováděcího aktu. Návrh obsahuje požadavky na zveřejňování údajů pro pověřené akcionáře a pověřené ředitele a u právnických osob mimo EU, které buď vstoupí do obchodního vztahu s povinnou osobou z EU, nebo v Unii nabývají nemovitosti, zavádí povinnost registrace jejich skutečných majitelů v Unii. Oznamovací povinnosti

Ustanovení o hlášení podezřelých transakcí finančním zpravodajským jednotkám (nebo orgánu stavovské samosprávy, pokud by to členský stát stanovil) vychází z ustanovení stávajících právních předpisů EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Jsou stanovena jasnější pravidla pro identifikaci transakcí. S cílem usnadnit plnění oznamovacích povinnosti povinných osob a umožnit účinnější fungování analytických činností a spolupráce finančních zpravodajských jednotek vypracuje AMLA návrh prováděcích technických norem, které pro hlášení podezřelých transakcí stanoví společný vzor, jenž bude v celé EU sloužit jako jednotný základ. Ochrana údajů Na zpracování osobních údajů pro účely tohoto návrhu se vztahuje obecné nařízení EU o ochraně osobních údajů (nařízení (EU) 2016/679). Návrh objasňuje podmínky zpracování určitých kategorií osobních údajů citlivější povahy ze strany povinných osob. Povinné osoby musí uchovávat záznamy o určitých osobních údajích po dobu pěti let. Opatření ke snížení rizik zneužití nástrojů na doručitele Návrh obsahuje ustanovení, které obchodníkům se zbožím nebo službami brání přijímat hotovostní platby přesahující hodnotu 10 000 EUR za jeden nákup, a zároveň členským státům umožňuje pro velké hotovostní transakce zachovat v platnosti nižší limit. Tento limit se nevztahuje na soukromé operace mezi jednotlivci. Komise musí do tří let ode dne použitelnosti navrhovaného nařízení posoudit přínosy a dopady dalšího snižování této prahové hodnoty. Poskytování a úschova anonymních kryptoměnových peněženek je zakázána. Společnosti, které nejsou uvedeny na seznamu, mají zakázáno vydávat akcie na doručitele a jsou povinny tyto akcie zaregistrovat. Vydávání poukázek na akcie na doručitele je povoleno pouze ve formě zprostředkovaného držení. Závěrečná ustanovení Jsou stanovena ustanovení pro přijímání aktů v přenesené pravomoci ze strany Komise podle článku 290 Smlouvy. Nařízení vstoupí v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku a stane se použitelným tři roky po vstupu v platnost. Komise musí toto nařízení přezkoumat a vyhodnotit do pěti let od data jeho použitelnosti a poté každé tři roky. 2021/0239 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu

(Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům:

(1)Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 představuje hlavní právní nástroj pro předcházení využívání finančního systému Unie k praní peněz a financování terorismu. Uvedená směrnice stanoví komplexní právní rámec, který směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/843 dále posílila o řešení nových rizik a zvýšení transparentnosti ohledně skutečných majitelů. Bez ohledu na její úspěchy zkušenosti ukázaly, že by měla být zavedena další vylepšení s cílem přiměřeně zmírnit rizika a účinně odhalit trestné pokusy o zneužití finančního systému Unie k trestné činnosti. (2)Hlavní výzvou, která byla identifikována v souvislosti s uplatňováním ustanovení směrnice (EU) 2015/849, jimiž se stanoví povinnosti pro subjekty soukromého sektoru, takzvané povinné osoby, je absence přímé použitelnosti těchto pravidel a roztříštěnost přístupu mezi členskými státy. Přestože tato pravidla existují a vyvíjejí se po dobu tří desetiletí, jsou stále prováděna způsobem, který není plně v souladu s požadavky integrovaného vnitřního trhu. Je tedy k dosažení požadované jednotnosti jejich uplatňování nezbytné, aby pravidla týkající se záležitostí v současné době pokrytých směrnicí (EU) 2015/849, která mohou být dotčenými povinnými osobami přímo použitelná, byla stanovena v novém nařízení. (3)Tento nový nástroj je součástí komplexního balíčku zaměřeného na posílení rámce Unie pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Dohromady tento nástroj, směrnice [vložte prosím odkaz – návrh 6. směrnice o boji proti praní peněz – COM/2021/423 final], nařízení [vložte prosím odkaz – návrh na přepracované znění nařízení (EU) 2015/847 – COM/2021/422 final] a nařízení [vložte prosím odkaz – návrh na zřízení Orgánu pro boj proti praní peněz – COM/2021/421 final] vytvoří právní rámec upravující požadavky boje proti praní peněz a financování terorismu, které musí povinné osoby splňovat a které podporují institucionální rámec Unie pro boj proti praní peněz a financování terorismu, včetně zřízení Orgánu pro boj proti praní peněz a financování terorismu (dále jen „AMLA“). (4)Praní peněz a financování terorismu se často uskutečňuje v mezinárodním kontextu. Opatření přijatá na úrovni Unie by bez mezinárodní koordinace a spolupráce měla velmi omezené účinky. Opatření přijatá v této oblasti Unií by proto měla být slučitelná s opatřeními přijatými na mezinárodní úrovni a přinejmenším stejně přísná. Opatření Unie by měla i nadále brát v úvahu zejména doporučení Finančního akčního výboru a nástroje dalších mezinárodních orgánů činných v boji proti praní peněz a financování terorismu. V zájmu posílení účinného boje proti praní peněz a financování terorismu by měly být příslušné právní akty Unie tam, kde je to vhodné, sladěny s mezinárodními standardy pro boj proti praní peněz a financování terorismu a šíření zbraní hromadného ničení, které v únoru 2012 přijal Finanční akční výbor (dále jen „revidovaná doporučení Finančního akčního výboru“), a jejich následnými změnami. (5)Od přijetí směrnice (EU) 2015/849 přispěl nedávný vývoj v rámci trestního práva Unie k posílení prevence a boje proti praní peněz, jeho predikativním trestným činům a financování terorismu. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1673 vedla ke společné definici trestné činnosti praní peněz a jejích predikativních trestných činů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 definovala finanční trestné činy ovlivňující finanční zájem Unie, které by měly být rovněž považovány za predikativní trestné činy praní peněz. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 dosáhla společné definice trestného činu financování terorismu. Jelikož tyto pojmy jsou nyní v trestním právu Unie objasněny, není již v unijních pravidlech boje proti praní peněz a financování terorismu nutné definovat praní peněz, jeho predikativní trestné činy nebo financování terorismu. Místo toho by měl být rámec Unie pro boj proti praní peněz a financování terorismu plně v souladu s trestněprávním rámcem Unie. (6)Technologie se neustále vyvíjí a nabízí soukromému sektoru příležitosti k vývoji nových produktů a systémů pro výměnu finančních prostředků nebo hodnoty. I když se jedná o pozitivní jev, může vést ke vzniku nových rizik praní peněz a financování terorismu, protože pachatelům trestných činů se neustále daří hledat způsoby, jak zneužít zranitelná místa a skrývat a přesouvat finanční prostředky získané nezákonným způsobem po celém světě. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy a platformy skupinového financování jsou vystaveny zneužívání nových kanálů pro pohyb peněz získaných nezákonným způsobem a mají dobré předpoklady tyto pohyby detekovat a snižovat rizika. Oblast působnosti právních předpisů Unie by proto měla být rozšířena tak, aby v souladu s nedávným vývojem standardů Finančního akčního výboru ve vztahu ke kryptoaktivům tyto osoby zahrnovala. (7)Instituce a osoby, na které se toto nařízení vztahuje, hrají klíčovou úlohu strážců finančního systému Unie, a proto by měly přijmout veškerá nezbytná opatření k provedení požadavků tohoto nařízení s cílem zabránit pachatelům trestných činů v praní výnosů ze svých nezákonných činností nebo financování teroristických aktivit. Rovněž by měla být zavedena opatření ke zmírnění jakéhokoli rizika neprovedení nebo vyhýbání se cíleným finančním sankcím. (8)Finanční transakce mohou také probíhat ve stejné skupině jako způsob správy skupinových financí. Takové transakce však nesměřují vůči klientům a nevyžadují použití opatření proti praní peněz a financování terorismu. V zájmu zajištění právní jistoty je nutné uvést, že toto nařízení se nevztahuje na finanční činnosti nebo jiné finanční služby, které jsou členy skupiny poskytovány jiným členům stejné skupiny. (9)Samostatně výdělečně činné právní profese by tomuto nařízení měly podléhat, jestliže se podílejí na finančních nebo podnikových transakcích, včetně poskytování daňového poradenství, existuje-li riziko, že služby poskytované těmito právníky mohou být zneužity k praní výnosů z trestné činnosti nebo k financování terorismu. Měly by však existovat výjimky z povinnosti oznamovat informace získané před zahájením soudního řízení, v jeho průběhu či po jeho skončení nebo v průběhu zjišťování právního postavení klienta, na něž by se měla vztahovat povinnost mlčenlivosti. Právní poradenství by mělo i nadále podléhat profesnímu tajemství, s výjimkou případů, kdy se právník podílí na praní peněz či financování terorismu, právní poradenství je poskytováno za účelem praní peněz či financování terorismu nebo si je právník vědom toho, že klient vyhledal právní poradenství za účelem praní peněz či financování terorismu. (10)Aby bylo zajištěno dodržování práv zaručených Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), neměly by oznamovacím povinnostem podléhat informace, které získají auditoři, externí účetní a daňoví poradci, kteří jsou v některých členských státech oprávněni obhajovat nebo zastupovat klienta v soudním řízení nebo zjišťovat právní postavení klienta, při plnění těchto úkolů. (11)Směrnice (EU) 2018/843 byla prvním právním nástrojem, který řešil rizika praní peněz a financování terorismu, jež v Unii souvisejí s kryptoaktivy. Rozšířila oblast působnosti rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu na dva typy poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy: poskytovatele směnárenských služeb mezi virtuálními měnami a měnami s nuceným oběhem a správce virtuálních peněženek. Vzhledem k rychlému technologickému vývoji a pokroku ve standardech Finančního akčního výboru je nutné tento přístup revidovat. Prvního kroku k dokončení a aktualizaci právního rámce Unie bylo dosaženo nařízením [vložte prosím odkaz – návrh nařízení o trzích s kryptoaktivy a o změně směrnice (EU) 2019/1937 – COM/2020/593 final], které stanoví požadavky na poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy, kteří chtějí požádat o povolení poskytovat své služby na jednotném trhu. Nařízení rovněž zavedlo definici kryptoaktiv a poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy, zahrnující širší škálu činností. Aby se zmírnila jakákoliv rizika zneužití kryptoaktiv k praní peněz nebo financování terorismu, mělo by se toto nařízení vztahovat i na poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy, na něž se vztahuje nařízení [vložte prosím odkaz – návrh nařízení o trzích s kryptoaktivy a o změně směrnice (EU) 2019/1937 – COM/2020/593 final]. (12)Zranitelnost platforem skupinového financování vůči rizikům praní peněz a financování terorismu je horizontální a ovlivňuje vnitřní trh jako celek. Dosud se k řízení těchto rizik v členských státech objevily odlišné přístupy. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1503 harmonizuje regulační přístup k podnikatelským investičním platformám a platformám pro skupinové úvěrování v celé Unii a zajišťuje, aby byla zavedena odpovídající a soudržná ochranná opatření pro řešení potenciálního rizika praní peněz a financování terorismu. Mezi ně patří požadavky na správu finančních prostředků a plateb ve vztahu ke všem finančním transakcím prováděným na těchto platformách. Poskytovatelé služeb skupinového financování musí k provedení takových transakcí buď získat povolení nebo navázat spolupráci s poskytovatelem platebních služeb nebo úvěrovou institucí. Nařízení rovněž stanoví záruky, které by se měly použít v rámci povolovacího postupu, při posuzování dobré pověsti vedení a prostřednictvím postupů hloubkové kontroly vlastníků projektu. Komise je povinna do 10. listopadu 2023 ve své zprávě o uvedeném nařízení posoudit, zda jsou případně potřebná další ochranná opatření. Je proto odůvodněné platformy skupinového financování, kterým bylo uděleno povolení podle nařízení (EU) 2020/1503, unijním právním předpisům v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu nepodrobovat. (13)Platformy skupinového financování, které nemají povolení podle nařízení (EU) 2020/1503, jsou v současné době ponechány buď neregulované, nebo podléhají odlišným regulačním přístupům, a to i ve vztahu k pravidlům a postupům pro řešení rizik praní peněz a financování terorismu. Aby se zajistila soudržnost a to, aby v tomto prostředí nehrozila žádná nekontrolovaná rizika, je nutné, aby všechny platformy skupinového financování, které nemají povolení podle nařízení (EU) 2020/1503, a nepodléhají tedy jeho zárukám, podléhaly unijním pravidlům boje proti praní peněz a financování terorismu s cílem zmírnit rizika praní peněz a financování terorismu. (14)Směrnice (EU) 2015/849 zmírnila rizika praní peněz a financování terorismu, která představují velké hotovostní platby, tím, že zahrnula osoby obchodující se zbožím mezi povinné osoby, provádějí-li nebo přijímají hotovostní platby přesahující 10 000 EUR, přičemž členské státy mohou zavést přísnější opatření. Tento přístup se vlivem nesprávného porozumění požadavkům boje proti praní peněz a financování terorismu a jejich špatného uplatňování, nedostatečného dohledu a omezeného počtu podezřelých transakcí hlášených finanční zpravodajské jednotce ukázal být neúčinný. Aby se odpovídajícím způsobem snížila rizika plynoucí ze zneužití vysokých peněžních částek, měl by být stanoven celounijní limit pro velké hotovostní transakce přesahující 10 000 EUR. Poté by osoby obchodující se zbožím již dále povinnostem v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu neměly podléhat. (15)Některé kategorie obchodníků se zbožím jsou s ohledem na vysokou hodnotu, kterou jimi obchodované malé a snadno přepravitelné zboží má, rizikům praní peněz a financování terorismu obzvláště vystaveny. Z toho důvodu by osoby obchodující s drahými kovy a drahými kameny měly požadavkům v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu podléhat. (16)Provozovatelé investiční migrace jsou soukromé společnosti, orgány nebo osoby, které jménem státních příslušníků třetích zemí jednají nebo interagují přímo s příslušnými orgány členských států nebo které poskytují zprostředkovatelské služby státním příslušníkům třetích zemí, jež usilují o získání práv k pobytu v členském státě výměnou za jakýkoli druh investic, včetně kapitálových převodů, nákupu nebo pronájmu majetku, investic do státních dluhopisů, investic do společností, darů nebo dotací činnosti přispívajících k veřejnému blahu, a příspěvků do státního rozpočtu. Režimy pobytu pro investory představují v souvislosti s praním peněz, korupcí a daňovými úniky rizika a zranitelná místa. Tato rizika jsou umocněna přeshraničními právy, která jsou s pobytem v členském státě spojena. Proto je nutné, aby se na provozovatele investiční migrace vztahovaly povinnosti v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na režimy občanství pro investory, jejichž výsledkem je získání státní příslušnosti výměnou za tyto investice, jelikož takové režimy je třeba považovat za narušování základního statusu občanství Unie a loajální spolupráce mezi členskými státy. (17)Věřitelé a zprostředkovatelé spotřebitelských a hypotečních úvěrů, kteří nejsou úvěrovými nebo finančními institucemi, unijním požadavkům v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu nepodléhají, byli však takovým povinnostem podrobeni v některých členských státech z důvodu své expozice rizikům praní peněz a financování terorismu. V závislosti na svém obchodním modelu mohou být tito věřitelé a zprostředkovatelé spotřebitelských a hypotečních úvěrů vystaveni značnému riziku praní peněz a financování terorismu. Je důležité zajistit, aby se na osoby provádějící podobné činnosti, které jsou takovým rizikům vystaveny, požadavky v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu vztahovaly bez ohledu na to, zda se kvalifikují jako úvěrové nebo finanční instituce, či nikoli. Proto je vhodné věřitele a zprostředkovatele spotřebitelských a hypotečních úvěrů, kteří nejsou úvěrovými nebo finančními institucemi, ale jsou v důsledku své činnosti vystaveni riziku praní peněz a financování terorismu, zahrnout. (18)V zájmu zajištění konzistentního přístupu je nutné objasnit, na které osoby v investičním sektoru se požadavky v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu vztahují. Ačkoli subjekty kolektivního investování již spadají do působnosti směrnice (EU) 2015/849, je nutné příslušnou terminologii sladit se stávajícími unijními právními předpisy v oblasti investičních fondů, konkrétně se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU. Vzhledem k tomu, že fondy mohou být zřízeny bez právní subjektivity, je nezbytné do oblasti působnosti tohoto nařízení zahrnout i jejich správce. Požadavky v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu by měly platit bez ohledu na formu, v jaké jsou podílové jednotky nebo akcie fondu v Unii zpřístupněny ke koupi, včetně případů, kdy jsou podílové jednotky nebo akcie přímo či nepřímo nabízeny investorům usazeným v Unii nebo u těchto investorů umístěny z podnětu nebo jménem správce. (19)Je důležité, aby požadavky v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu byly uplatňovány přiměřeným způsobem a aby uložení jakéhokoli požadavku bylo přiměřené úloze, jakou mohou povinné osoby v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu hrát. Za tímto účelem by členským státům v souladu s přístupem založeným na riziku podle tohoto nařízení mělo být umožněno některé provozovatele od požadavků v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu osvobodit, jestliže činnosti, které vykonávají, představují nízké riziko praní peněz a financování terorismu a jsou svou povahou omezené. Aby bylo zajištěno transparentní a jednotné uplatňování těchto výjimek v celé Unii, měl by být zaveden mechanismus, který by Komisi umožnil ověřit nezbytnost výjimek, jež mají být uděleny. Komise by tyto výjimky rovněž měla každoročně uveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie. (20)Konzistentní soubor pravidel pro vnitřní systémy a kontroly platný pro všechny povinné osoby působící na vnitřním trhu posílí dodržování pravidel boje proti praní peněz a financování terorismu a zefektivní dohled. Aby se zajistilo přiměřené zmírnění rizik praní peněz a financování terorismu, měly by povinné osoby mít zaveden rámec vnitřní kontroly sestávající ze strategií, kontrol a postupů založených na riziku a v rámci organizace by měly mít jasně rozděleny odpovědnosti. V souladu s přístupem založeným na posouzení rizika podle tohoto nařízení by tyto strategie, kontroly a postupy měly být přiměřené povaze a velikosti povinné osoby a měly by reagovat na rizika praní peněz a financování terorismu, kterým je osoba vystavena.

(21)Vhodný přístup založený na posouzení rizika vyžaduje, aby povinné osoby identifikovaly inherentní rizika praní peněz a financování terorismu, se kterými se v důsledku své činnosti setkávají, s cílem je co nejúčinněji zmírnit a zajistit, aby jejich strategie, postupy a vnitřní kontroly byly k řešení těchto inherentních rizik vhodné. Při tom by povinné osoby měly přihlížet k vlastnostem svých klientů, nabízeným produktům, službám nebo transakcím, dotčeným zemím nebo zeměpisným oblastem a použitým distribučním kanálům. S ohledem na vyvíjející se povahu rizik by takové hodnocení rizik mělo být pravidelně aktualizováno. (22)Je vhodné vzít v úvahu charakteristiky a potřeby menších povinných osob a zajistit vhodné zacházení, jež odpovídá jejich zvláštním potřebám a povaze jejich podnikání. To může zahrnovat osvobození určitých povinných osob od nutnosti provádět posouzení rizik, pokud je rizikům spojeným se sektorem, ve kterém daná osoba působí, dobře porozuměno. (23)Finanční akční výbor vytvořil pro jurisdikce standardy pro identifikaci a posouzení rizik případného neprovedení nebo vyhýbání se cíleným finančním sankcím souvisejícím s financováním šíření zbraní a pro přijetí opatření ke zmírnění těchto rizik. Těmito novými standardy zavedenými Finančním akčním výborem se dnes nenahrazují ani neoslabují stávající přísné požadavky na to, aby země zavedly cílené finanční sankce zaměřené na dodržování příslušných nařízení Rady bezpečnosti OSN v oblasti předcházení, potlačování a znemožňování šíření zbraní hromadného ničení a jeho financování. Tyto stávající povinnosti, jak jsou na úrovni Unie provedeny rozhodnutími Rady 2010/413/SZBP a (SZBP) 2016/849, jakož i nařízeními Rady (EU) č. 267/2012 a (EU) 2017/1509, jsou i nadále přísnými povinnostmi založenými na pravidlech, které jsou závazné pro všechny fyzické a právnické osoby v Unii. (24)Aby odráželo nejnovější vývoj na mezinárodní úrovni, je tímto nařízením zaveden požadavek identifikovat, pochopit, řídit a zmírňovat rizika případného neprovedení nebo vyhýbání se cíleným finančním sankcím souvisejícím s financováním šíření zbraní na úrovni povinné osoby. (25)Je důležité, aby povinné osoby na úrovni svého vedení přijaly veškerá opatření k provedení vnitřních strategií, kontrol a postupů a k provedení požadavků v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Přestože by měla být na úrovni vedení určena osoba odpovědná za provedení strategií, kontrol a postupů povinné osoby, odpovědnost za soulad s požadavky v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu by měl v konečném důsledku nést řídící orgán osoby. Úkoly týkající se každodenního provádění strategií, kontrol a postupů povinné osoby v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu by měly být svěřeny kontrolorovi dodržování předpisů. (26)Pro účinné provedení opatření v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu je rovněž zásadní, aby zaměstnanci povinných osob, jakož i jejich zástupci a distributoři, kteří se podílejí na jejich provádění, požadavkům a vnitřním strategiím, kontrolám a postupům zavedeným v rámci subjektu porozuměli. Za tím účelem by povinné osoby měly zavést opatření, včetně programů odborné přípravy. (27)Jedinci pověření úkoly souvisejícími s dodržováním požadavků v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu ze strany povinné osoby by měli podstoupit posouzení svých dovedností, znalostí, odbornosti, bezúhonnosti a chování. Plnění úkolů zaměstnanci v souvislosti s dodržováním rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu ze strany povinné osoby ve vztahu ke klientům, se kterými mají blízký soukromý nebo profesní vztah, může vést ke střetu zájmů a narušit integritu systému. Proto by zaměstnancům v takových situacích mělo být znemožněno ve vztahu k těmto klientům provádět jakékoli úkoly související s dodržováním rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu ze strany povinné osoby. (28)Důsledné provádění strategií a postupů v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úrovni skupiny je pro robustní a účinné řízení rizik praní peněz a financování terorismu v rámci skupiny klíčové. Za tímto účelem by mateřský podnik měl přijmout a provést strategie, kontroly a postupy na úrovni skupiny. Povinné osoby ve skupině by měly mít povinnost vyměňovat si informace, je-li takové sdílení pro předcházení praní peněz a financování terorismu důležité. Sdílení informací by mělo podléhat dostatečným zárukám, pokud jde o důvěrnost, ochranu údajů a používání informací. AMLA by měl mít za úkol vypracovat návrhy regulačních norem stanovujících minimální požadavky na postupy a strategie na úrovni skupiny, včetně minimálních standardů pro sdílení informací v rámci skupiny a úlohy a odpovědnosti mateřských podniků, které samy nejsou povinnými osobami. (29)Kromě skupin existují ještě další struktury, například sítě nebo osobní společnosti, v jejichž rámci mohou povinné osoby sdílet společnou kontrolu vlastnictví, správy a dodržování předpisů. Aby byly zajištěny rovné podmínky pro všechny sektory a aby nedocházelo k jejich přetížení, měl by AMLA identifikovat situace, kdy by se na tyto struktury měly vztahovat podobné strategie na úrovni skupiny. (30)V některých případech se pobočky a dceřiné společnosti povinných osob nacházejí ve třetích zemích, kde jsou minimální požadavky v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, včetně povinností týkajících se ochrany údajů, méně přísné než rámec Unie pro boj proti praní peněz a financování terorismu. V takových situacích a s cílem v plné míře předejít využívání finančního systému Unie pro účely praní peněz a financování terorismu a zajistit nejvyšší standard ochrany osobních údajů občanů Unie, by tyto pobočky a dceřiné společnosti měly dodržovat požadavky v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu stanovené na úrovni Unie. Pokud právo třetí země splnění těchto požadavků neumožňuje, například z důvodu omezení schopnosti skupiny mít přístup k informacím, zpracovávat je nebo si je vyměňovat v důsledku nedostatečné úrovně ochrany údajů nebo zákona o bankovním tajemství ve třetí zemi, měly by povinné osoby přijmout další opatření, aby zajistily, že pobočky a dceřiné společnosti umístěné v dané zemi budou rizika účinně zvládat. AMLA by měl mít za úkol vypracovat návrhy technických norem upřesňujících druh takových dodatečných opatření. (31)Požadavky na hloubkovou kontrolu klienta jsou zásadní pro zajištění toho, aby povinné osoby identifikovaly, ověřovaly a monitorovaly své obchodní vztahy se svými klienty s ohledem na rizika praní peněz a financování terorismu, která představují. Přesná identifikace a ověřování údajů potenciálních a stávajících klientů jsou pro pochopení rizik praní peněz a financování terorismu spojených s klienty zásadní, ať už se jedná o osoby fyzické nebo právnické. (32)V zájmu zajištění rovných podmínek na celém vnitřním trhu a důsledného uplatňování ustanovení v celé Unii je nutné dosáhnout soudržného a vysokého standardu hloubkové kontroly klienta v rámci Unie, který by byl založen na harmonizovaných požadavcích na identifikaci klientů a ověřování jejich totožnosti a omezoval by vnitrostátní rozdíly. Současně je nezbytné, aby povinné osoby uplatňovaly požadavky na hloubkovou kontrolu klienta způsobem založeným na posouzení rizika. Přístup založený na posouzení rizika není pro povinné osoby nepřiměřeně liberální možností. Zahrnuje rozhodování založené na důkazech s cílem účinněji se zaměřit na rizika praní peněz a financování terorismu, jimž Unie čelí, a ty, kdo v ní působí. (33)Od povinných osob by nemělo být požadováno, aby na klienty provádějící příležitostné nebo související transakce pod určitou hodnotou uplatňovaly opatření hloubkové kontroly, ledaže by existovalo podezření na praní peněz nebo financování terorismu. Zatímco prahová hodnota 10 000 EUR se vztahuje na většinu příležitostných transakcí, povinné osoby, které působí v odvětvích nebo provádějí transakce, jež představují vyšší riziko praní peněz a financování terorismu, by měly mít povinnost uplatňovat hloubkovou kontrolu klienta u transakcí s nižšími prahovými hodnotami. K určení odvětví nebo transakcí a přiměřených prahových hodnot pro tato odvětví nebo transakce by AMLA měl vypracovat návrhy regulačních technických norem. (34)Některé obchodní modely jsou založeny na tom, že povinná osoba má obchodní vztah s obchodníkem, kdy nabízí služby iniciování plateb, prostřednictvím nichž obchodník dostává zaplaceno za poskytování zboží nebo služeb, a nikoli s klientem obchodníka, který autorizuje službu iniciování platby při zahájení jedné nebo jednorázové transakce pro obchodníka. V takovém obchodním modelu je klientem povinné osoby pro účely pravidel boje proti praní peněz a financování terorismu obchodník, a nikoli klient obchodníka. Povinná osoba by proto měla uplatňovat povinnosti hloubkové kontroly klienta vůči obchodníkovi. (35)Směrnice (EU) 2015/849, přestože do určité míry harmonizovala pravidla členských států v oblasti povinností identifikace klientů, nestanovila podrobná pravidla týkající se postupů, jimiž se mají povinné osoby řídit. S ohledem na zásadní význam tohoto aspektu při předcházení praní peněz a financování terorismu je vhodné v souladu s přístupem založeným na posouzení rizika zavést konkrétnější a podrobnější ustanovení o identifikaci klienta a ověřování jeho totožnosti, ať už ve vztahu k fyzickým nebo právnickým osobám, právním uspořádáním, jako jsou svěřenské fondy nebo subjekty mající podle vnitrostátního práva způsobilost k právním úkonům. (36)Technologický vývoj a pokrok v digitalizaci umožňuje bezpečnou identifikaci na dálku nebo elektronickou identifikaci a ověřování potenciálních i stávajících klientů a může usnadnit provádění hloubkové kontroly klienta na dálku. Identifikační řešení stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 a v návrhu na jeho změnu v souvislosti s rámcem evropské digitální identity umožňují bezpečné a důvěryhodné způsoby identifikace a ověřování potenciálních i stávajících klientů a mohou usnadnit provádění hloubkové kontroly klienta na dálku. Měla by být brána v úvahu elektronická identifikace stanovená v uvedeném nařízení a povinné osoby by ji měly pro účely postupu identifikace klienta přijmout. Tyto způsoby identifikace mohou v případě, že jsou zavedena vhodná opatření ke zmírnění rizika, představovat běžnou nebo dokonce nízkou úroveň rizika. (37)Aby se zajistilo, že rámec pro boj proti praní peněz a financování terorismu zabrání vstupu finančních prostředků získaných nezákonným způsobem do finančního systému, povinné osoby by měly před zahájením obchodních vztahů s potenciálními klienty provést hloubkovou kontrolu klienta v souladu s přístupem založeným na posouzení rizik. Aby však přitom nedocházelo ke zbytečnému zdržování běžného podnikání, mohou povinné osoby informace od potenciálního klienta shromažďovat v průběhu navazování obchodního vztahu. Úvěrové a finanční instituce mohou potřebné informace od potenciálních klientů získat po navázání vztahu za předpokladu, že transakce nebudou zahájeny, dokud proces hloubkové kontroly klienta nebude úspěšně dokončen. (38)Vkladatelé, jejichž finanční prostředky představují výnosy z praní peněz, by měli být vyloučeni z vyplácení náhrad ze systému pojištění vkladů. Aby se zabránilo vracení finančních prostředků získaných nezákonným způsobem těmto vkladatelům, měly by úvěrové instituce pod dohledem orgánů dohledu u svých klientů provádět hloubkovou kontrolu klienta, bylo-li shledáno, že úvěrové instituce jsou v selhání nebo je jejich selhání pravděpodobné nebo pokud jsou vklady definovány jako nedostupné. Úvěrové instituce by měly podezřelé transakce identifikované při výkonu takové hloubkové kontroly klienta hlásit finanční zpravodajské jednotce. (39)Proces hloubkové kontroly klienta se neomezuje pouze na zjištění a ověření totožnosti klienta. Před navázáním obchodních vztahů nebo provedením příležitostných transakcí by povinné osoby měly rovněž posoudit účel a povahu obchodního vztahu. K pochopení tohoto účelu mohou přispět předsmluvní nebo jiné informace, jež jsou o navrhovaném produktu nebo službě potenciálnímu klientovi sdělovány. Povinné osoby by měly být vždy schopny jednoznačně posoudit účel a povahu potenciálního obchodního vztahu. Pokud nabízená služba nebo produkt klientům umožňuje provádět různé druhy transakcí nebo činností, povinné osoby by měly získat dostatečné informace o záměru klienta ohledně způsobu využití tohoto vztahu. (40)Aby byla zajištěna účinnost rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu, povinné osoby by měly informace získané od svých klientů v souladu s přístupem založeným na posouzení rizika pravidelně kontrolovat. Povinné osoby by také měly zřídit monitorovací systém pro odhalování atypických transakcí, které by mohly vyvolat podezření na praní peněz nebo financování terorismu. Aby bylo zajištěno účinné monitorování transakcí, mělo by se monitorování ze strany povinných osob v zásadě vztahovat na všechny služby a produkty nabízené klientům a všechny transakce, které jsou povinnou osobou prováděny jménem klienta nebo klientovi nabízeny. Ne všechny transakce je však nutné zkoumat jednotlivě. Intenzita monitorování by měla respektovat přístup založený na posouzení rizika a měla by být stanovena na základě přesných a relevantních kritérií, přičemž by měly být brány v úvahu zejména vlastnosti klientů a úroveň rizika s nimi spojená, nabízené produkty a služby a dotčené země nebo zeměpisné oblasti. AMLA by měl vypracovat pokyny, které zajistí, že intenzita monitorování obchodních vztahů a transakcí bude odpovídající a přiměřená úrovni rizika.

(41)S cílem zajistit konzistentní uplatňování tohoto nařízení by AMLA měl mít za úkol vypracovat návrhy regulačních technických norem pro hloubkovou kontrolu klienta. Tyto regulační technické normy by měly stanovit minimální soubor informací, které mají povinné osoby získat, aby mohly s klienty vstoupit do nových obchodních vztahů nebo vyhodnotit ty stávající s ohledem na úroveň rizika spojeného s každým klientem. Kromě toho by návrhy regulačních technických norem měly být dostatečně srozumitelné, aby subjektům na trhu umožnily vyvinout bezpečné, dostupné a inovativní způsoby ověřování totožnosti klienta a provádění hloubkové kontroly klienta, a to i na dálku, při respektování zásady technologické neutrality. Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat uvedené návrhy regulačních technických norem. Tyto konkrétní úkoly jsou v souladu s úlohou a povinnostmi AMLA stanovenými nařízením [vložte prosím odkaz – návrh na zřízení Orgánu pro boj proti praní peněz – COM/2021/421 final]. (42)Harmonizace opatření hloubkové kontroly klienta by neměla směřovat pouze k dosažení konzistentního a trvale účinného chápání rizik spojených se stávajícím nebo potenciálním klientem bez ohledu na to, kde v Unii je obchodní vztah navázán, a jejich harmonizace k dosažení tohoto cíle přispěje. Rovněž by měla zajistit, aby informace získané při provádění hloubkové kontroly klienta nebyly povinnými osobami používány k provádění postupů snižování rizika, které mohou vést k obcházení jiných zákonných povinností, zejména těch, které stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/92 nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2015/2366, aniž by bylo dosaženo cílů Unie v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu. V zájmu umožnění řádného dohledu nad dodržováním povinností hloubkové kontroly klienta je důležité, aby povinné osoby vedly záznamy o provedených opatřeních a informacích získaných během procesu hloubkové kontroly klienta bez ohledu na to, zda s nimi byl navázán nový obchodní vztah a zda po odmítnutí navázání obchodního vztahu podaly hlášení o podezřelé transakci. Pokud se povinná osoba rozhodne obchodní vztah s potenciálním klientem nenavázat, záznamy o hloubkové kontrole klienta by měly obsahovat důvody pro takové rozhodnutí. To orgánům dohledu umožní posoudit, zda povinné osoby své postupy hloubkové kontroly klienta náležitě kalibrovaly, a to, jak se vyvíjí expozice osoby riziku, a rovněž to pomůže shromáždit statistické důkazy o uplatňování pravidel hloubkové kontroly klienta povinnými osobami v celé Unii. (43)Postup při přezkumu stávajících klientů v současném rámci pro boj proti praní peněz a financování terorismu je již na posouzení rizika založen. Vzhledem k vyššímu riziku praní peněz, jeho predikativních trestných činů a financování terorismu spojenému s určitými zprostředkujícími strukturami by však tento postup nemusel umožňovat včasné odhalení a posouzení rizik. Je proto důležité zajistit, aby byly pravidelně sledovány rovněž jasně vymezené kategorie stávajících klientů. (44)Riziko samotné je proměnlivé a proměnné mohou samy o sobě nebo v kombinaci zvýšit nebo snížit potenciální riziko, což má dopad na odpovídající úroveň preventivních opatření, jako jsou opatření hloubkové kontroly klienta. (45)V situacích s nízkou mírou rizika by povinné osoby měly mít možnost uplatňovat opatření zjednodušené hloubkové kontroly klienta. To neznamená výjimku z opatření hloubkové kontroly klienta nebo jejich absenci. Spočívá spíše ve zjednodušeném nebo zmenšeném souboru kontrolních opatření, který by však měl pokrývat všechny složky standardního postupu hloubkové kontroly klienta. V souladu s přístupem založeným na posouzení rizika by však povinné osoby měly mít možnost snížit frekvenci nebo intenzitu kontroly svých klientů nebo transakcí nebo se spolehnout na přiměřené předpoklady, jde-li o účel obchodního vztahu nebo použití jednoduchých produktů. Regulační technické normy týkající se hloubkové kontroly klienta by měly stanovit konkrétní zjednodušená opatření, která mohou povinné osoby zavést v situacích s nižší mírou rizika identifikovaných Komisí v nadnárodním posouzení rizik. Při vypracování návrhů regulačních technických norem by AMLA měl náležitě zohlednit zachování sociálního a finančního začlenění. (46)Je třeba uznat, že určité situace představují větší riziko praní peněz nebo financování terorismu. Ačkoliv by v rámci běžné hloubkové kontroly klienta měla být zjištěna totožnost a obchodní profil všech klientů, v některých případech jsou zapotřebí zvláště přísné postupy pro zjištění a ověření totožnosti klienta. Proto je nutné stanovit podrobná pravidla pro taková opatření zesílené hloubkové kontroly, včetně zvláštních opatření zesílené hloubkové kontroly v případě přeshraničních korespondenčních vztahů. (47)Přeshraniční korespondenční vztahy s respondenční institucí ze třetí země charakterizuje to, že se jedná o záležitost průběžnou a repetitivní. Navíc ne všechny přeshraniční korespondenční bankovní služby představují stejnou míru rizika praní peněz a financování terorismu. Intenzita opatření zesílené hloubkové kontroly by proto měla být stanovena na základě uplatnění zásad přístupu založeného na posouzení rizik. Při interakci s respondenčními institucemi ze třetích zemí, které v zemi, ve které jsou zapsány do rejstříku, nejsou žádným způsobem fyzicky přítomny, by však přístup založený na posouzení rizika uplatňován být neměl. Vzhledem k vysokému riziku praní peněz a financování terorismu, které je bankám bez fyzické přítomnosti vlastní, by se úvěrové a finanční instituce měly jakéhokoli korespondenčního vztahu s takovými bankami bez fyzické přítomnosti zdržet. (48)V kontextu opatření zesílené hloubkové kontroly neznamená získání souhlasu vrcholného vedení s navázáním obchodních vztahů vždy nutně i získání souhlasu představenstva. Mělo by být možné, aby takový souhlas udělil někdo, kdo je dostatečně obeznámen s expozicí osoby riziku praní peněz a financování terorismu a je v takovém postavení, aby mohl přijímat rozhodnutí ovlivňující expozici této osoby riziku. (49)V zájmu ochrany řádného fungování finančního systému Unie před praním peněz a financováním terorismu by měla být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie s cílem určit třetí země, kde nedostatky v jejich vnitrostátních režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu představují hrozbu pro integritu vnitřního trhu Unie. Vzhledem k tomu, že hrozby spojené s praním peněz a financováním terorismu, které pocházejí ze zemí mimo Unii, se neustále mění, což je usnadněno vývojem technologií a prostředků, které mají pachatelé trestné činnosti k dispozici, je nezbytné právní rámec týkající se třetích zemí neustále přizpůsobovat, aby účinně řešil rizika stávající a bránil vzniku rizik nových. Komise by měla zohledňovat informace od mezinárodních organizací a tvůrců standardů v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, jako jsou veřejná prohlášení Finančního akčního výboru, zprávy ze vzájemného hodnocení nebo z podrobného hodnocení nebo zveřejněné navazující zprávy, a na základě změn z nich vyplývajících svá posouzení případně upravit. (50)Třetí země, které příslušný mezinárodní tvůrce norem (Finanční akční výbor) označil jako „s výzvou pro činnost“, ve svých právních a institucionálních rámcích pro boj proti praní peněz a financování terorismu a jejich provádění vykazují významné strategické nedostatky trvalé povahy, které pro finanční systém Unie pravděpodobně představují vysoké riziko. Trvalá povaha významných strategických nedostatků, která odráží nedostatek odhodlání nebo pokračující neschopnost třetích zemí je řešit, signalizuje zvýšenou úroveň hrozby, která z těchto třetích zemí plyne, což vyžaduje účinnou, konzistentní a harmonizovanou zmírňující reakci na úrovni Unie. Od povinných osob by proto mělo být požadováno, aby na příležitostné transakce a obchodní vztahy zahrnující tyto vysoce rizikové třetí země uplatňovaly celý soubor dostupných opatření zesílené hloubkové kontroly za účelem zvládání a zmírňování základních rizik. Vysoká úroveň rizika navíc odůvodňuje použití dalších specifických protiopatření, ať už na úrovni povinných osob, nebo ze strany členských států. Takový přístup by zamezil rozdílům v určení příslušných protiopatření, které by vystavily rizikům celý finanční systém Unie. Vzhledem ke své technické odbornosti může AMLA při určování vhodných protiopatření poskytnout Komisi užitečné informace. (51)Pachatelé trestných činů mohou zneužívat nedostatky v dodržování právního i institucionálního rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu a jeho provádění ve třetích zemích, které jsou předmětem „zvýšeného sledování“ ze strany Finančního akčního výboru. To pro finanční systém Unie pravděpodobně představuje riziko, které je třeba řídit a zmírňovat. Závazek těchto třetích zemí zjištěné nedostatky řešit, aniž by došlo k eliminaci rizika, odůvodňuje zmírňující reakci, která je méně závažná než reakce vztahující se na vysoce rizikové třetí země. V těchto případech by povinné osoby Unie měly na příležitostné transakce a obchodní vztahy při styku s fyzickými nebo právnickými osobami usazenými v uvedených třetích zemích uplatňovat opatření zesílené hloubkové kontroly, která jsou přizpůsobena konkrétním nedostatkům zjištěným v konkrétních třetích zemích. Taková individuální identifikace opatření zesílené hloubkové kontroly, která se mají uplatnit, by v souladu s přístupem založeným na posouzení rizika rovněž zajistila, že opatření budou přiměřená míře rizika. V zájmu zajištění takového konzistentního a přiměřeného přístupu by Komise měla být schopna určit, která konkrétní opatření zesílené hloubkové kontroly jsou ke zmírnění rizik specifických pro danou zemi nutná. Vzhledem ke svým technickým odborným znalostem může AMLA k identifikaci vhodných opatření zesílené hloubkové kontroly poskytnout Komisi užitečné informace. (52)Země, které nejsou veřejně označeny za země, na které by se ze strany mezinárodních tvůrců norem vztahovaly výzvy k činnosti nebo zvýšené sledování, mohou přesto pro integritu finančního systému Unie představovat hrozbu. Ke zmírnění těchto rizik by Komise měla mít možnost na základě jasného souboru kritérií a s podporou AMLA určit třetí země, které pro finanční systém Unie představují konkrétní a vážnou hrozbu, ať už z důvodu nedostatků v dodržování předpisů, nebo z důvodu významných strategických nedostatků ve svých režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu, které jsou trvalé povahy, a stanovit příslušná zmírňující opatření. Uvedené třetí země by měla určit Komise. Podle úrovně rizika, které pro finanční systém Unie představují, by Komise měla požadovat použití buď všech opatření zesílené hloubkové kontroly a protiopatření specifických pro jednotlivé země jako v případě vysoce rizikových třetích zemí, nebo zesílenou hloubkovou kontrolu klienta specifickou pro konkrétní zemi, jako v případě třetích zemí s nedostatky v dodržování předpisů. (53)Vzhledem k tomu, že v rámcích pro boj proti praní peněz a financování terorismu uvedených třetích zemí nebo v jejich provádění může dojít ke změnám, například v důsledku závazku země zjištěné nedostatky řešit nebo přijetí příslušných opatření v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu k jejich řešení, které by mohly změnit povahu a úroveň rizik z nich plynoucích, by Komise měla identifikaci uvedených konkrétních opatření zesílené hloubkové kontroly pravidelně přezkoumávat, aby zajistila, že jsou i nadále přiměřená a adekvátní. (54)Potenciální vnější hrozby pro finanční systém Unie nepocházejí pouze ze třetích zemí, ale mohou také souviset s rizikovými faktory konkrétních klientů nebo produkty, službami, transakcemi nebo distribučními kanály ve vztahu ke konkrétní zeměpisné oblasti mimo Unii. Je proto třeba identifikovat trendy, rizika a metody praní peněz a financování terorismu, kterým mohou být povinné osoby v Unii vystaveny. AMLA má nejlepší předpoklady k tomu, aby odhaloval nové typologie praní peněz a financování terorismu ze zemí mimo Unii a monitoroval jejich vývoj s cílem poskytnout povinným osobám v Unii pokyny k uplatňování opatření zesílené hloubkové kontroly zaměřených na zmírnění těchto rizik. (55)Vztahy s fyzickými osobami, které zastávají nebo zastávaly významné veřejné funkce v Unii i mimo ni, zejména s fyzickými osobami ze zemí, kde je rozšířena korupce, mohou finanční sektor vystavit významným rizikům poškození dobré pověsti a právním rizikům. Mezinárodní úsilí o potírání korupce rovněž odůvodňuje potřebu věnovat těmto osobám zvláštní pozornost a použít odpovídající opatření zesílené hloubkové kontroly klienta v případě osob, které zastávají nebo zastávaly významné veřejné funkce, a vysoce postavených osob v mezinárodních organizacích. Proto je nutné specifikovat opatření, která by povinné osoby měly v souvislosti s transakcemi nebo obchodními vztahy s politicky exponovanými osobami uplatňovat. Za účelem usnadnění přístupu založeného na posouzení rizika by AMLA měl mít za úkol vydat pokyny pro hodnocení úrovně rizik spojených s konkrétní kategorií politicky exponovaných osob, jejich rodinných příslušníků nebo osob blízkých. (56)Za účelem identifikace politicky exponovaných osob v Unii by měly členské státy vydat seznamy konkrétních funkcí, které jsou podle vnitrostátních právních a správních předpisů považovány za významné veřejné funkce. Členské státy by měly požádat každou mezinárodní organizaci akreditovanou na jejich území, aby vydala a aktualizovala seznam významných veřejných funkcí v rámci dané mezinárodní organizace. Komise by měla být pověřena sestavením a vydáním seznamu osob pověřených významnými veřejnými funkcemi v orgánech nebo subjektech Unie, který by měl být platný v celé Unii. (57)I když klienti již nejsou významnou veřejnou funkcí pověřeni, mohou stále představovat vyšší riziko, například kvůli neformálnímu vlivu, který by stále mohli uplatňovat, nebo proto, že jsou jejich předchozí a současné funkce propojené. Je nezbytné, aby povinné osoby vzaly tato přetrvávající rizika v úvahu a uplatňovaly jedno nebo více opatření zesílené hloubkové kontroly až do doby, kdy daní jedinci budou považováni za osoby nepředstavující žádné další riziko, a v každém případě po dobu nejméně 12 měsíců od chvíle, kdy přestali zastávat významnou veřejnou funkcí. (58)Pojišťovny často nemají s příjemci z pojistných smluv klientské vztahy. Měly by však být schopny identifikovat situace s vyšší mírou rizika, například když výtěžky ze smlouvy poplynou politicky exponované osobě. Aby bylo možné určit, zda tomu tak je, měla by pojistná smlouva obsahovat přiměřená opatření k identifikaci příjemce, jako by byl novým klientem. Taková opatření lze učinit v okamžiku výplaty nebo v okamžiku postoupení pojištění, ale ne později. (59)Blízké soukromé a profesionální vztahy mohou být zneužívány k praní peněz a financování terorismu. Z toho důvodu by se opatření týkající se politicky exponovaných osob měla vztahovat také na jejich rodinné příslušníky a osoby blízké. Správná identifikace rodinných příslušníků a osob blízkých může záviset na socioekonomické a kulturní struktuře země politicky exponované osoby. V této souvislosti by AMLA měl vydat pokyny ke kritériím, která se použijí k identifikaci osob, jež by měly být považovány za osoby blízké. (60)Požadavky týkající se politicky exponovaných osob, jejich rodinných příslušníků a osob blízkých mají preventivní a nikoli trestněprávní povahu a neměly by být vykládány tak, aby uvedené osoby stigmatizovaly, jako by byly zapojeny do trestné činnosti. Odmítnutí obchodního vztahu s osobou pouze na základě zjištění, že je politicky exponována, je v rozporu se zněním i účelem tohoto nařízení.

(61)K zabránění opakovaných postupů identifikace klienta je, s výhradou vhodných záruk, vhodné povinným osobám umožnit spoléhat se na informace o klientech, které shromáždily jiné povinné osoby. Pokud se povinná osoba spoléhá na jinou povinnou osobu, konečná odpovědnost za hloubkovou kontrolu klienta by měla zůstat na povinné osobě, jež se rozhodne spoléhat se na hloubkovou kontrolu klienta provedenou jinou povinnou osobou. Povinná osoba, na kterou se povinná osoba spoléhá, by si také měla zachovat vlastní odpovědnost za dodržování požadavků boje proti praní peněz a financování terorismu, včetně požadavku hlásit podezřelé transakce a uchovávat záznamy. (62)Povinné osoby mohou zadávat úkoly související s výkonem hloubkové kontroly klienta zastupující osobě nebo externímu poskytovateli služeb, pokud nejsou usazeni ve třetích zemích, které jsou označeny jako vysoce rizikové, mající nedostatky v dodržování předpisů nebo představující hrozbu pro finanční systém Unie. V případě smluvních vztahů zastoupení nebo externího poskytování služeb mezi povinnými osobami a externími poskytovateli služeb, na které se požadavky boje proti praní peněz a financování terorismu nevztahují, by jakékoli povinnosti v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu mohly těmto zastupujícím osobám nebo externím poskytovatelům služeb být uloženy pouze smlouvou mezi stranami a nikoli tímto nařízením. Odpovědnost za dodržování požadavků boje proti praní peněz a financování terorismu by proto měla zůstat plně na samotné povinné osobě. Povinná osoba by měla zejména zajistit, aby v případech, kdy je pro účely identifikace klienta na dálku zapojen externí poskytovatel služeb, byl respektován přístup založený na posouzení rizika. (63)Aby spoléhání se na třetí osobu a externí zajišťování činnosti fungovalo účinně, je třeba dále jasně stanovit podmínky, za nichž se toto spoléhání uskutečňuje. AMLA by měl vypracovat pokyny k podmínkám, za nichž je možné spoléhat se na třetí osobu nebo externě zadávat činnosti, jakož i k úlohám a odpovědnostem příslušných stran. Aby se zajistilo, že bude v celé Unii zajištěn konzistentní dohled nad postupy spoléhání se a externího zajišťování činností, měly by tyto pokyny rovněž objasnit, jakým způsobem by v případech, kdy se povinné osoby k těmto postupům uchýlí, měli dohlížitelé zohledňovat tyto postupy a ověřovat dodržování požadavků v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. (64)Koncept skutečných majitelů byl zaveden směrnicí (EU) 2015/849 pro zvýšení transparentnosti složitých podnikových struktur. Potřeba přístupu k přesným, aktuálním a dostatečným informacím o skutečném majiteli je klíčovým faktorem při sledování pachatelů trestných činů, kteří by jinak mohli za takovou neprůhlednou strukturou skrýt svoji totožnost. Členské státy jsou v současné době povinny zajistit, aby společnosti a jiné právnické osoby, jakož i výslovně zřízené svěřenské fondy a jiná podobná právní uspořádání, získaly a uchovávaly přiměřené, přesné a aktuální informace o jejich skutečných majitelích. Míra transparentnosti stanovená členskými státy se však liší. Pravidla podléhají různým výkladům a výsledkem jsou různé metody určování skutečných majitelů dané osoby nebo uspořádání. To je dáno mimo jiné nekonzistentními způsoby výpočtu nepřímého vlastnictví osoby nebo uspořádání. Omezuje to transparentnost, která byla zamýšleným cílem. V zájmu dosažení jednotné definice skutečného majitele a jejího uplatňování na celém vnitřním trhu je proto nezbytné pravidla objasnit. (65)Měla by být stanovena podrobná pravidla pro identifikaci skutečných majitelů společností a jiných právnických osob a pro harmonizaci definic skutečných majitelů. I když konkrétní výše akciového či vlastnického podílu automaticky neurčuje skutečného majitele, měl by to být jeden z faktorů, které je třeba zohlednit. Členské státy by však měly mít možnost se rozhodnout, že indikátorem vlastnictví nebo kontroly může být procentní podíl nižší než 25 %. Kontrola prostřednictvím 25% vlastnického podílu plus jedné akcie nebo hlasovacího práva nebo jiného vlastnického podílu by měla být posuzována na každé úrovni vlastnictví, tedy tato prahová hodnota by se měla vztahovat na každou vazbu ve vlastnické struktuře a každá vazba ve vlastnické struktuře by měla být řádně prověřena, včetně jejích kombinací. (66)Ke smysluplné identifikaci skutečných majitelů je nutné určení toho, zda je kontrola vykonávána jinými prostředky. Určení kontroly na základě vlastnického podílu je nezbytné, ale nikoliv dostatečné, a nevyčerpají se jím nezbytné prověrky ke stanovení skutečných majitelů. Ověření, zda nějaká fyzická osoba vykonává kontrolu jiným způsobem, není následným ověřením, které by mělo být provedeno pouze tehdy, když není možné vlastnický podíl určit. Tyto dva testy, konkrétně kontrola prostřednictvím vlastnického podílu a kontrola prostřednictvím jiných prostředků, by měly být prováděny souběžně. Kontrola prostřednictvím jiných prostředků může zahrnovat právo jmenovat nebo odvolávat více než polovinu členů představenstva společnosti; možnost uplatnit významný vliv na rozhodování společnosti; kontrolu prostřednictvím formálních nebo neformálních dohod s majiteli, členy nebo společnostmi, jakož i dohody o hlasování; vazby na rodinné příslušníky řídících pracovníků nebo ředitelů nebo osob, které společnost vlastní nebo ovládají; použití formálních nebo neformálních ujednání o pověření. (67)Aby byla zajištěna účinná transparentnost, měla by pravidla o skutečných majitelích pokrývat co nejširší škálu právnických osob a uspořádání zapsaných do rejstříku nebo vytvořených na území členských států. To zahrnuje právnické osoby jiné než společnosti a uspořádání podobné svěřenským fondům. Vzhledem k rozdílům v právních systémech členských států tyto široké kategorie zahrnují celou řadu různých organizačních struktur. Členské státy by měly Komisi oznámit seznam typů společností a jiných právnických osob, u nichž jsou skuteční majitelé identifikováni v souladu s pravidly pro identifikaci skutečných majitelů společností. Komise by členským státům měla doporučit konkrétní pravidla a kritéria pro identifikaci skutečných majitelů právnických osob jiných než společností. (68)K zajištění soudržné identifikace skutečných majitelů výslovně zřízených svěřenských fondů a podobných právnických osob, jako například nadací, nebo uspořádání, je nutné stanovit harmonizovaná pravidla pro skutečné majitele. Členské státy jsou povinny Komisi oznámit seznam typů právnických osob a právních uspořádání podobných výslovně zřízeným svěřenským fondům, u nichž jsou skuteční majitelé určováni podle identifikace skutečných majitelů u výslovně zřízených svěřenských fondů a podobných právnických osob nebo uspořádání. Komise by měla být zmocněna k tomu, aby prostřednictvím prováděcího aktu přijala seznam právních uspořádání a právnických osob upravených vnitrostátním právem členských států, které mají strukturu nebo funkci podobnou výslovně zřízeným svěřenským fondům. (69)Důsledný přístup k režimu transparentnosti ohledně skutečných majitelů také vyžaduje, aby se o skutečných majitelích na celém vnitřním trhu shromažďovaly stejné informace. Je vhodné zavést přesné požadavky ohledně informací, které by měly být shromažďovány v každém případě. Tyto informace zahrnují minimální soubor osobních údajů skutečného majitele, povahu a rozsah účasti v právnické osobě nebo právním uspořádání a informace o právnické osobě nebo právním uspořádání. (70)Základem účinného rámce transparentnosti ohledně skutečných majitelů je, aby společnosti a jiné právnické osoby znaly fyzické osoby, které jsou jejich skutečnými majiteli. Všechny společnosti a jiné právnické osoby v Unii by tedy měly získávat a uchovávat odpovídající, přesné a aktuální informace o skutečných majitelích. Tyto informace by měly být uchovávány po dobu pěti let a do registrů by měla být nahlášena totožnost osoby odpovědné za uchovávání informací. Tato doba uchovávání je rovnocenná době uchovávání informací získaných při plnění požadavků v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, například opatření hloubkové kontroly klienta. Aby byla zajištěna možnost křížové kontroly a ověřování informací, například prostřednictvím mechanismu hlášení nesrovnalostí, je odůvodněné dobu, po kterou se údaje uchovávají, sladit. (71)Společnosti a jiné právnické osoby by měly přijmout všechna nezbytná opatření k identifikaci svých skutečných majitelů. Mohou však nastat případy, kdy nelze identifikovat žádnou fyzickou osobu, která osobu v konečném důsledku vlastní nebo nad ní vykonává kontrolu. V takových výjimečných případech, jsou-li vyčerpány všechny způsoby identifikace, mohou při poskytování informací o skutečných majitelích povinných osob v rámci hloubkové kontroly klienta nebo při odesílání informací do centrálního registru být nahlášeni členové vrcholného vedení. Společnosti a právnické osoby by měly vést záznamy o opatřeních přijatých za účelem identifikace jejich skutečných majitelů, zejména pokud se spoléhají na toto krajní opatření, které by mělo být řádně odůvodněno a zdokumentováno. (72)Je třeba zajistit rovné podmínky pro různé typy právních forem a zamezit zneužívání svěřenských fondů a právních uspořádání, která jsou často za účelem dalšího zakrytí skutečných majitelů vrstvena do složitých struktur. Svěřenští správci jakéhokoliv výslovně zřízeného svěřenského fondu spravovaného v členském státě by tedy měli být odpovědní za získávání a uchovávání odpovídajících, přesných a aktuálních informací o skutečných majitelích svěřenského fondu a za zveřejňování jejich statusu a poskytování těchto informací povinným osobám provádějícím hloubkovou kontrolu klienta. Při získávání těchto informací by svěřenskému správci měl být nápomocen jakýkoli jiný skutečný majitel svěřenského fondu. (73)S ohledem na specifickou strukturu určitých právnických osob, jako jsou nadace, a potřebu zajistit dostatečnou transparentnost ohledně jejich skutečných majitelů, by se na tyto osoby a právní uspořádání podobná svěřenským fondům měly vztahovat rovnocenné požadavky týkající se skutečných majitelů, jaké platí pro výslovně zřízené svěřenské fondy. (74)Ujednání o pověření mohou umožnit utajení totožnosti skutečných majitelů, protože pověřenec může jednat jako ředitel nebo akcionář právnické osoby, ačkoliv pověřitel nemusí být vždy znám. Tato uspořádání mohou zakrýt skutečnou vlastnickou a kontrolní strukturu, nepřejí-li si skuteční majitelé zveřejnit svou totožnost nebo úlohu v nich. Je tedy třeba zavést požadavky na transparentnost, aby se předešlo zneužívání těchto uspořádání a aby se pachatelé trestných činů neskrývali za osoby, které jednají jejich jménem. Pověření akcionáři a pověření ředitelé společností nebo jiných právnických osob by měli uchovávat dostatečné informace o totožnosti svého pověřitele i jakéhokoliv skutečného majitele pověřitele a sdělit je, stejně jako jejich status, společnostem nebo jiným právnickým osobám. Společnosti a jiné právnické osoby by měly tyto informace povinným osobám hlásit rovněž při provádění opatření hloubkové kontroly klienta. (75)Je třeba zmírnit rizika představovaná zahraničními společnostmi a právními uspořádáními, které jsou zneužívány ke směrování výnosů z finančních prostředků do finančního systému Unie. Jelikož standardy pro skutečné majitele zavedené ve třetích zemích nemusí být dostačující pro zajištění stejné úrovně transparentnosti a včasné dostupnosti informací o skutečných majitelích, jaká existuje v Unii, je třeba zajistit adekvátní prostředky, aby mohli být za konkrétních okolností identifikováni skuteční majitelé zahraničních společností nebo právních uspořádání. Právnické osoby zapsané do rejstříku mimo Unii a výslovně zřízené svěřenské fondy nebo podobná právní uspořádání spravovaná mimo Unii by proto měly mít povinnost zveřejňovat své skutečné majitele vždy, když v Unii působí buď prostřednictvím vstupu do obchodního vztahu s povinnou osobou z Unie, nebo tím, že v Unii nabudou nemovitost. (76)K povzbuzení dodržování předpisů a zajištění účinné transparentnosti ohledně skutečných majitelů je třeba požadavky v oblasti skutečných majitelů vynucovat. Za tímto účelem by členské státy měly za porušení těchto požadavků uplatňovat sankce. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující a neměly by jít nad rámec toho, co je na podporu dodržování předpisů nezbytné. Sankce zavedené členskými státy by měly mít v celé Unii rovnocenný účinek odrazující od porušování požadavků na skutečné majitele. (77)Podezřelé transakce, včetně pokusů o ně, a další informace týkající se praní peněz, souvisejících predikativních trestných činů a financování terorismu by měly být hlášeny finanční zpravodajské jednotce, která by měla sloužit jako jediná národní ústřední jednotka pro shromažďování a analýzu hlášených podezření a pro předávání výsledků svých analýz příslušným orgánům. Oznámeny by měly být veškeré podezřelé transakce, včetně pokusů o ně, bez ohledu na jejich výši. Oznámené informace by měly obsahovat také informace založené na prahových hodnotách. Sdělí-li povinná osoba nebo zaměstnanec či ředitel takové povinné osoby finanční zpravodajské jednotce informace v dobré víře, nemělo by to představovat porušení jakéhokoli omezení zveřejňování informací a povinná osoba nebo její ředitelé nebo zaměstnanci by neměli podléhat odpovědnosti jakéhokoli druhu. (78)Rozdíly, které existují mezi členskými státy v povinném hlášení podezřelých transakcí, mohou zhoršit potíže, se kterými se při dodržování pravidel boje proti praní peněz a financování terorismu setkávají povinné osoby, které jsou zastoupeny v zahraničí nebo vykonávají přeshraniční činnost. Struktura a obsah hlášení o podezřelých transakcích navíc ovlivňují schopnost finančních zpravodajských jednotek provádět analýzu a povahu této analýzy a také schopnost finančních zpravodajských jednotek spolupracovat a vyměňovat si informace. K usnadnění plnění informačních povinností povinných osob a umožnění účinnějšího výkonu analytických činností a spolupráce mezi finančními zpravodajskými jednotkami by AMLA měl vypracovat návrhy regulačních norem, které pro hlášení podezřelých transakcí stanoví společný vzor, jejž bude v celé Unii možno použít jako jednotný základ. (79)Finanční zpravodajské jednotky by měly mít možnost rychle od jakékoli povinné osoby získat veškeré nezbytné informace související s jejich úkoly. Jejich volný a rychlý přístup k informacím je nezbytný, aby bylo zajištěno náležité sledování toků peněz a možnost odhalit nezákonné sítě a toky v rané fázi. Skutečnost, že finanční zpravodajské jednotky potřebují získat další informace od povinné osoby na základě podezření z praní peněz nebo financování terorismu, může být založena na předchozím oznámení o podezřelé transakci, které finanční zpravodajské jednotka obdržela, ale také na jiných způsobech, jako je vlastní analýza finanční zpravodajské jednotky, zpravodajské informace poskytnuté příslušnými orgány nebo informace, které má k dispozici jiná finanční zpravodajská jednotka. Finanční zpravodajské jednotky by proto v rámci svých úkolů měly mít možnost získávat informace od jakékoli povinné osoby, a to i bez předchozího oznámení. Povinné osoby by měly na žádost finanční zpravodajské jednotky o informace odpovědět co nejdříve a v každém případě do pěti dnů od obdržení žádosti. V odůvodněných a naléhavých případech by povinná osoba měla být schopna na žádost finanční zpravodajské jednotky odpovědět do 24 hodin. To se nevztahuje na plošné žádosti o informace předložené povinným osobám v rámci analýzy finanční zpravodajské jednotky, ale pouze na žádosti o informace založené na dostatečně přesně stanovených podmínkách. Finanční zpravodajská jednotka by měla mít rovněž možnost získat tyto informace na žádost jiné finanční zpravodajské jednotky v Unii a vyměňovat si informace s dožadující finanční zpravodajskou jednotkou. (80)Pro určité povinné osoby by členské státy měly mít možnost určit vhodný orgán stavovské samosprávy, který bude namísto finanční zpravodajské jednotky informován v prvé řadě. V souladu s judikaturou Evropského soudu pro lidská práva představuje způsob, kdy je jako první informován orgán stavovské samosprávy, důležitou záruku, jak chránit základní práva, pokud jde o oznamovací povinnost vztahující se na právníky. Členské státy by měly stanovit prostředky a způsob, jak zajistit ochranu profesní mlčenlivosti, důvěrnosti a soukromí.

(81)Pokud se členský stát rozhodne určit takový orgán stavovské samosprávy, může povolit nebo požadovat, aby tento orgán nepředával finanční zpravodajské jednotce informace získané od jím zastupovaných osob, které tyto osoby obdržely od svého klienta nebo které o něm získaly během zjišťování jeho právního postavení, během jeho obhajoby nebo zastupování v soudním řízení nebo v souvislosti s takovým řízením, včetně poradenství ohledně zahájení takového řízení nebo vyhnutí se takovému řízení, ať už jsou tyto informace obdrženy nebo získány před zahájením tohoto řízení, v jeho průběhu, nebo po jeho skončení. (82)Povinné osoby by ve výjimečných případech, jestliže není možné se takového jednání zdržet nebo by to mohlo zmařit snahy o stíhání příjemce podezřelé operace praní peněz nebo financování terorismu, měly mít možnost podezřelé transakce provést před tím, než informují příslušné orgány. Tato výjimka by se však neměla uplatňovat ve vztahu k transakcím dotčeným mezinárodními závazky, které členské státy přijaly v souladu s příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti Organizace spojených národů a podle kterých mají neprodleně zmrazit finanční prostředky nebo jiný majetek teroristů, teroristických organizací nebo těch, kdo terorismus financují. (83)Důvěrnost ve vztahu k hlášení podezřelých transakcí a poskytování dalších relevantních informací finančním zpravodajským jednotkám je nezbytná k tomu, aby příslušné orgány mohly aktiva potenciálně spojená s praním peněz, jeho predikativními trestnými činy nebo financováním terorismu zmrazit a zabavit. Podezřelá transakce není známkou trestné činnosti. Zveřejnění oznámení o podezření může poškodit pověst osob zapojených do transakce a ohrozit provádění analýz a vyšetřování. Povinné osoby a jejich ředitelé a zaměstnanci by proto neměli informovat dotčeného klienta nebo třetí stranu o tom, že informace jsou, budou nebo byly předloženy finanční zpravodajské jednotce, ať už přímo, nebo prostřednictvím orgánu stavovské samosprávy, nebo že probíhá či může probíhat analýza praní peněz nebo financování terorismu. Zákaz zveřejňování by se neměl vztahovat na konkrétní okolnosti, které se týkají například zpřístupňování informací příslušným orgánům a orgánům stavovské samosprávy při výkonu funkcí dohledu nebo zveřejňování informací pro účely vymáhání práva nebo v případě zveřejňování informací mezi povinnými osobami, které patří do stejné skupiny. (84)Aby se vyhnuli odhalení, přesouvají pachatelé trestných činů výnosy z nezákonné činnosti prostřednictvím řady zprostředkovatelů. Proto je důležité s náležitým ohledem na pravidla ochrany údajů povinným osobám umožnit výměnu informací nejen mezi členy skupiny, ale v určitých případech také mezi úvěrovými a finančními institucemi a jinými osobami, které působí v rámci sítí. (85)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 se vztahuje na zpracovávání osobních údajů pro účely tohoto nařízení. Boj proti praní peněz a financování terorismu uznávají všechny členské státy jako důležitý veřejný zájem. (86)Je naprosto nezbytné, aby slaďování rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu s revidovanými doporučeními Finančního akčního výboru probíhalo v plném souladu s právem Unie, zejména pokud jde o právo Unie v oblasti ochrany údajů a ochranu základních práv zakotvených v Listině. Konkrétní aspekty uplatňování rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu se týkají sběru, analýzy, uchovávání a sdílení údajů. Uvedené zpracování osobních údajů by mělo být povoleno při plném dodržení základních práv a pouze pro účely stanovené v tomto nařízení a pro provádění hloubkové kontroly klienta, průběžné sledování, analýzu a hlášení neobvyklých a podezřelých transakcí, identifikaci skutečného majitele právnické osoby nebo právního uspořádání, identifikaci politicky exponované osoby a sdílení informací úvěrovými institucemi a finančními institucemi a dalšími povinnými osobami. Shromáždění a následné zpracování osobních údajů povinnými osobami by se mělo omezit na to, co je nezbytné pro účely dodržení požadavků boje pr