(2)Dne 26. února 2020 byla zveřejněna zpráva o Švédsku pro rok 2020. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Švédsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 9. července 2019, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 26. února 2020. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Švédsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Zejména nadhodnocené ceny nemovitostí spolu s trvalým růstem zadlužení domácností vytváří riziko případné nekontrolované korekce. To by mohlo mít nepříznivý dopad na hospodářství i bankovní sektor. Případný negativní dopad na bankovní sektor by mohl vzhledem k systémovým finančním vazbám také vést k nepříznivým vedlejším účinkům v sousedních zemích. V uplynulých letech byla přijata některá opatření, která mají tuto nerovnováhu řešit. Tato opatření však měla dosud omezený dopad. V klíčových politikách přetrvávají nedostatky, zejména pokud jde o daňové pobídky k vlastnictví rezidenčních nemovitostí financované úvěrem a o fungování nabídky bydlení a zejména trhu s nájemním bydlením.

(3)Dne 11. března 2020 Světová zdravotnická organizace oficiálně prohlásila šíření onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Jedná se o závažné ohrožení veřejného zdraví, které se dotýká občanů, společnosti i hospodářství. Pandemie vytváří značný tlak na vnitrostátní systémy zdravotní péče, narušuje globální dodavatelské řetězce, způsobuje volatilitu na finančních trzích, vyvolává šoky ve spotřebitelské poptávce a negativně poznamenává celou řadu odvětví. Ohrožuje pracovní místa a příjmy lidí a podnikání společností. Pandemie vyvolala velký hospodářský otřes, který už v Evropské unii zanechává vážné následky. Dne 13. března 2020 přijala Komise sdělení, v němž vyzvala ke koordinované hospodářské reakci na tuto krizi se zapojením všech aktérů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.

(4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

(5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o úpravě fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

(6)Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování našich společností a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

(7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o klíčové prvky pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

(8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Švédsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

(9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace, zejména v regionech, které výrazně spoléhají na cestovní ruch a obecněji pak na činnosti předpokládající přímý kontakt se zákazníky. To s sebou nese značné riziko, že se ve Švédsku prohloubí regionální a územní rozdíly, přičemž se ještě zhorší již pozorovaný trend pozvolného prohlubování rozdílů mezi hlavním městem a zbytkem země nebo mezi městskými a venkovskými oblastmi. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

(10)Dne 27. dubna 2020 předložilo Švédsko svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 28. dubna 2020 svůj konvergenční program z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(11)Na Švédsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

(12)V konvergenčním programu z roku 2020 vláda předpokládá, že celkové saldo se zhorší z přebytku ve výši 0,4 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 3,8 % HDP v roce 2020. Pro rok 2021 je prognózován pokles schodku na 1,4 % HDP, do roku 2023 by pak mělo být dosaženo přebytku ve výši 1,5 %. Míra zadlužení, která se v roce 2019 snížila na 35 % HDP, by podle konvergenčního programu z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 40 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

(13)Švédsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného unijního přístupu přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle konvergenčního programu z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 2,4 % HDP. Součástí opatření je posílení služeb zdravotní péče (0,1 % HDP), naléhavá pomoc pro postižená odvětví (1,6 % HDP) a opatření v oblasti trhu práce a sociální politiky (0,2 % HDP). Švédsko také oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k podpoře likvidity pro podniky. Podle konvergenčního programu tato opatření zahrnují zejména odklady daní ve výši až 6,9 % HDP, jakož i různé druhy úvěrových záruk a rozšířených úvěrových facilit dosahujících přibližně 4,7 % HDP. Opatření, která Švédsko přijalo, jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

(14)Podle prognózy Komise z jara 2020 by mělo saldo veřejných financí Švédska (za předpokladu, že nedojde ke změně politik) činit –5,6 % HDP v roce 2020 a –2,2 % v roce 2021. Míra zadlužení v letech 2020 a 2021 zůstane podle prognózy pod 60 % HDP.

(15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy, jelikož Švédsko pro rok 2020 plánuje překročit referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

(16)Po vypuknutí pandemie COVID-19 došlo k bezprecedentnímu zpomalení švédského hospodářství. Podle prognózy Komise se míra nezaměstnanosti v roce 2020 zvýší na 9,7 % a v roce 2021 se opět sníží na 9,3 %. Očekává se prudký pokles soukromé spotřeby, a to především v nejexponovanějších spotřebních kategoriích, jako je doprava, pohostinství a ubytování. Ještě výrazněji než spotřeba by zejména kvůli nejistému tempu hospodářského oživení měla klesnout tvorba hrubého fixního kapitálu. Švédské orgány začaly brzy přijímat příslušná opatření, která postupně v reakci na šíření nákazy zintenzivňovaly. Opatření byla zaměřena na zdravotnictví a řešení hospodářského propadu. Mezi opatření v oblasti zdravotní péče patří vládní ekonomická podpora, která má regionům a místním orgánům odpovědným za zdravotnický systém pomoci nést veškeré mimořádné náklady spojené s rozšířením onemocnění COVID-19. V ekonomické oblasti vláda podnikla celou řadu kroků ke zmírnění nákladů podnikatelského sektoru (krátkodobé propouštění, náklady na nemocenskou, odložení příspěvků zaměstnavatelů na sociální zabezpečení, úvěrové záruky a snížení nájemného) i k zajištění likvidity podniků (odklad plateb daní včetně DPH). Riksbank (Švédská národní banka) se kromě toho rozhodla rozšířit úvěry poskytované podnikům prostřednictvím bank, nakoupit vládní a obecní dluhopisy, jakož i kryté hypoteční zástavní listy a dluhopisy a komerční papíry vydané švédskými nefinančními podniky. Při koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru. Riksbank rovněž s jinými centrálními bankami uzavřela dohody o měnových swapech s cílem zajistit dostupnost hlavních měn pro finanční sektor. Sociální politika a politika trhu práce byla posílena prostřednictvím vyšších dávek v nezaměstnanosti a v nemoci, nižších požadavků na přístup k systému nezaměstnanosti a aktivních politik na trhu práce a v oblasti vzdělávání (zelená pracovní místa, prodloužení programu na podporu návratu na trh práce Nystartjobb, letní kurzy, větší počet vysokoškolských studentů).

(17)Krátkodobá politická reakce Švédska na rozšíření onemocnění COVID-19 spočívá v zajištění patřičných zdrojů a kapacitních rezerv, jakož i přizpůsobení úkolů a povinností zdravotnických pracovníků. Ve střednědobém horizontu by tato opatření měla rovněž vést k včasné a zeměpisně vyvážené zdravotní péči a odpovídajícímu rozmístění zdravotnických pracovníků v různých prostředích (například v ambulantní a nemocniční péči) a zajistit, aby nedocházelo ke strukturálnímu nedostatku zdravotnického personálu. Využití silného výzkumného a inovačního odvětví ve Švédsku pro vědecky podložená opatření může přispět k pokroku v oblasti vývoje očkovacích látek, léčby a diagnostiky a k převedení výsledků výzkumu do politiky v oblasti veřejného zdraví.

(18)Podpora dostupnosti kvalifikované pracovní síly, zejména pracovníků s digitálními dovednostmi, může udržet vyšší růst produktivity prostřednictvím výzkumu a inovací v odvětvích vyspělých technologií a pomoci při plnění ambiciózních klimatických a energetických cílů Švédska, jež jsou vytyčeny ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu. Je třeba rovněž investovat do snižování rozdílů ve výsledcích vzdělávání mezi žáky z řad migrantů a žáky, jejichž rodiče se narodili ve Švédsku. Vysoká kvalita pracovní síly byla důležitým faktorem přispívajícím k růstu produktivity práce, ale to téměř ustalo před krizí COVID-19. Bude rovněž zapotřebí integrovat na trhu práce skupiny, jejichž potenciál nebyl před krizí plně využit, jako jsou například migranti ze zemí mimo EU a osoby se zdravotním postižením. Nedostatek kvalifikovaných pracovníků je obzvlášť patrný ve školství, zdravotnictví, v oblasti sociální práce, informačních a komunikačních technologií, v průmyslu a ve stavebnictví.

(19)Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Více než 50 % zaměstnavatelů v digitálním odvětví a odvětví mikroelektroniky hlásí nedostatek kvalifikovaných pracovníků, což má dopad na růst. Nezbytnou podmínkou pro zvýšení produktivity je udržení vysokého podílu veřejných výdajů na výzkum. K obnovení růstu produktivity práce jsou zapotřebí rovněž prohlubování kapitálu a vyšší investice do odvětví vyspělých technologií a inovativních odvětví. Zvýšit produktivitu pomůže šíření nových digitálních technologií mezi malými a středními podniky. Krize ukázala, jak důležitá je digitální infrastruktura a že rychlé a stabilní připojení musí být k dispozici ve všech místech, kde lidé žijí nebo pracují. Významnou úlohu bude mít jednak rozšíření mobilního širokopásmového připojení v pásmu 700 MHz, jednak možnost finanční podpory pro rozvoj pevného širokopásmového připojení. Další impuls pro digitalizaci švédské ekonomiky dodá nadcházející aukce na 5G. Cíl dosáhnout v roce 2045 klimaticky neutrální společnosti bude rovněž vyžadovat investice do výzkumu a inovací, které umožní rozvoj a provádění nových a konkurenceschopných řešení v oblasti dekarbonizace a koordinovaných sociálních a politických opatření. Při snižování emisí skleníkových plynů ve Švédsku je hlavním cílem doprava. Součástí politického programu je komplexní a relativně rychlá transformace vozového parku na vozidla s nízkými emisemi. Plánované investice do železniční infrastruktury jsou důležité pro usnadnění dělby přepravní práce a dosažení ambiciózního cíle Švédska v oblasti klimatu. Elektrifikace dopravy a průmyslu bude vyžadovat významné investice do výroby a distribuce elektřiny. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Švédsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Švédsku. To by Švédsku umožnilo tento fond optimálně využít.

(20)Přetrvávající podezření z praní peněz poškozuje pověst švédských bank, a předcházení praní peněz je tedy i nadále pro Švédsko prioritou. Účinný dohled vyžaduje navýšení zdrojů a vhodné postupy pro uplatňování přístupu založeného na posouzení rizik. Švédsko uznalo, že k výkonu náležitého dohledu a vyšetřování je zapotřebí více zdrojů, a posílilo kapacitu svého úřadu pro finanční dohled. Kapacita úřadu je však s ohledem na velikost švédského finančního sektoru stále nízká. Problémy přetrvávají a je třeba plně provádět přístup založený na posouzení rizik.

(21)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímání zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

(22)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Švédsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.