CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 30.11.2011 
SEK(2011) 1447 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Posouzení dopad ů evropského systému globální družicové navigace 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady o dalším provád ění evropských 
program ů družicové na vigace (2014-2020) 
{KOM(2011) 814 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1446 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
1.1. Politické souvislosti 
Základní principy Technologie globálního družicového naviga čního systému (GNSS) se schopností zajistit 
vysoce spolehlivé p řesné zam ěření polohy, rychlosti a času jsou nezbytné pro zlepšení 
účinnosti v mnoha hospodá řských odv ětvích a v mnoha oblastech každodenního života 
občanů. Zkušenosti s americkým GPS (globální systém pro ur čování polohy) ukázaly výhody 
družicové navigace tak jasn ě, že v USA je nyní tento sy stém považován za pátou ve řejnou 
službu
1 spolu s vodou, elekt řinou, plynem a telefonem. Ameri čtí vojenští i civilní uživatelé se 
stali na GPS zna čně závislí. N ěkolik dalších zemí nyní buduje sv ůj vlastní systém GNSS. 
V současnosti nemají uživatelé družicové navigace v Evrop ě jinou možnost než využívat pro 
určení polohy, času a pro navigaci družicové signá ly z amerického GPS nebo ruského 
GLONASS ( Global’naya Navigatsionnaya Sputnikovaya Sistema ). Závislost Evropy na 
družicové navigaci zajiš ťované GPS činí podle odhad ů 6–7 % HDP EU-27, tj. 800 miliard 
EUR2. Vojenští provozovatelé t ěchto systém ů však nemohou kontinuitu služby nijak zaru čit. 
To znamená, že se evropská ekonomika stále ví ce spoléhá na vojenskou infrastrukturu, kterou 
nemá pod kontrolou a která není primárn ě určena k tomu, aby sloužila evropským 
hospodářským účelům. Systém evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací 
(EGNOS) a družicový naviga ční systém z řízený v rámci programu Galileo zajistí EU 
nezávislý p řístup k technologiím GNSS. Tento strategický krok má potenciál p řinášet 
Evropské unii p římé i nepřímé spole čensko-hospodá řské výhody. 
Evropská unie si je již dlouho v ědoma pot řeby mít sv ůj vlastní systém globální družicové 
navigace3. Tento politický zám ěr má řadu cílů, včetně vytvoření první globální infrastruktury 
družicové navigace a ur čování polohy pod civilní kontrolou, kt erá by byla zcela nezávislá na 
stávajících systémech. P řidaná hodnota evropského GNSS nespo čívá pouze v zajišt ění 
nezávislosti Evropy, pokud jde o kritickou technologii, ale také v podstatných makroekonomických p řínosech pro Evropskou unii, v urychlení rozvoje nových služeb 
a produkt ů na základ ě GNSS a v generování vedlej ších technologických efekt ů posilujících 
výzkum, rozvoj a inovace
4.  
Přestože hlavní hnací silou programu Galileo je  nezávislost v oblasti globální družicové 
navigace, d ůležitou přidanou hodnotu p ředstavuje interope rabilita se stávajícími a budoucími 
družicovými naviga čními systémy, zejména s americkým GPS. Jakmile bude systém 
vytvořený v rámci programu Galileo funk ční, uživatelé na trhu budou t ěžit z interoperability 
a multiplikace družicových naviga čních systém ů, které přinesou větší spolehlivost a p řesnost, 
a většina přijímačů bude moci využívat data z n ěkolika systém ů. Uživatelé pot řebují také 
záložní systémy pro p řípad selhání systému nebo úmyslného p řerušení signálu, který 
představuje p řidanou hodnotu civilního systému. 
                                                 
1 Bílý d ům, Office of the Press Secretary (Ú řad tiskového tajemníka). Tisková konference, nám ěstek 
ministra pro dopravu, Gene Conti, dne 1. kv ětna 2000. 
2 KOM(2010) 308 ze dne 14. června 2010, posouzení dopad ů, průvodní dokument ke sd ělení Evropské 
komise o ak čním plánu pro aplikace globá lního družicového naviga čního systému (GNSS). 
3 Usnesení Rady o evropském p říspěvku k rozvoji globálního družicového naviga čního systému 
(GNSS) ze dne 19. prosince 1994. 
4 Podrobnou analýzu obsahuje sd ělení Komise o aktuálním stavu program ů Galileo a EGNOS zve řejněné 
v roce 2007 (KOM(2007) 261 v kone čném znění a KOM(2007) 534/2). 
 
CS 3   CS Řízení a finan ční rámec 
Evropský družicový naviga ční program Galileo byl spušt ěn v roce 2001. Projekt byl p ůvodně 
založen na partnerství ve řejného a soukromého sektoru se spole čným podnikem Galileo 
(SPG), který fungoval jako spole čná platforma řízení a financování. 
SPG v roce 2006 nahradil Ú řad pro dohled nad evropským  GNSS (GSA), který je odpov ědný 
za řízení aspekt ů veřejného zájmu u evropských program ů GNSS. Evropská kosmická 
agentura (ESA) zodpovídala za  technickou správu a provád ění program ů GNSS 
s kombinovaným financováním ve výši 2,8 miliard EUR z EU a ESA. 
Nařízení o GNSS5, které bylo p řijato v roce 2008, u činilo z EU jediný politický orgán 
odpovědný za řízení a plné financování evropské politiky GNSS. Na řízení o GNSS stanovilo 
financování EU pro programy Ga lileo a EGNOS na období 2007–2013. Rozpo čet ve výši 3,4 
miliard EUR byl rozd ělen mezi fázi vývoje programu Galileo, zavád ěcí fázi programu Galileo 
a provoz systému EGNOS. 
Návrh Komise na následující víceletý finan ční rámec pro rozpo čet EU na období 2014–20206 
navrhuje financovat programy GNSS pln ě z rozpočtu EU s navrhovaným stropem ve výši 
7 miliard EUR. 
1.2. Zjištěné problémy 
Pokrok v provád ění evropských program ů družicové navigace narušují dva hlavní problémy:  
(1) Systém vytvo řený v rámci programu Galileo nebude pln ě funkční a nebude nezávisle 
poskytovat všech p ět služeb v roce 2013, jak bylo naplánováno. Již od fáze vývoje se 
program Galileo potýká s p řípady překročení náklad ů a zaznamenává zpožd ění v dodávce 
systému. Následk ům těchto skute čností zčásti zabránila řada zmírňujících opat ření. Nicmén ě 
harmonogram stanovený v na řízení o GNSS (podle které ho má být systém vytvo řený v rámci 
programu Galileo pln ě funkční a má nezávisle poskytovat otev řenou službu (OS), službu pro 
zajištění bezpečnosti života (SoL), obchodní službu (CS), ve řejnou regulovanou službu (PRS) 
a službu pomoci a záchrany (SAR) do roku 2013) nebude možné dodržet.  
(2) Neexistuje jasný rámec financování a řízení pro fázi využití program ů Galileo 
a EGNOS po roce 2013.  Nařízení o GNSS se týká období 2008–2013, tedy fáze vývoje 
a zavádění programu Galileo a po čáteční fáze využití programu EGNOS. Vzhledem 
k překročení náklad ů a zpožděním bude zavád ěcí fáze programu Galileo dokon čena v roce 
2018/2019 a fáze využití se bude rozbíhat postupn ě v roce 2014. Jelikož na řízení GNSS 
nestanoví rámec financování a řízení pro programy Galileo a EGNOS po roce 2013, je t řeba 
přijmout nový právní základ, aby mohly být systémy dlouhodob ě funkční a aby je bylo možné 
dlouhodob ě udržovat a řídit. 
Zaváděcí fáze a fáze využití prog ramu Galileo budou probíhat sou časně po dobu asi p ěti let 
(2014–2019). B ěhem tohoto období musí řízení zavád ěcí fáze programu Galileo zajistit 
kontinuitu, provázanost a d ůvěryhodnost u t řetích stran a zajistit kone čným uživatel ům 
nepřerušovanou kontinuitu služeb. Je t řeba vzít v úvahu otázku řízení fáze využití programu 
                                                 
5 Na řízení (EK) č. 683/2008 o dalším provád ění program ů Galileo a EGNOS. 
6 KOM(2011) 500 ze dne 29. června 2011 „Rozpo čet – Evropa 2020“. 
 
CS 4   CS Galileo a p řizpůsobit ji pot řebám a zkušenostem nabytým z poskytování zavád ěcích služeb. 
Urychleně je třeba stanovit řízení operací EGNOS. 
1.3. Koho se to týká, jakým zp ůsobem a do jaké míry? 
Dva výše nastín ěné problémy narušují poskyt ování služeb plánované v na řízení o GNSS: bez 
financování a p říslušného rámce řízení nebude v roce 2014 infr astruktura poskytovat žádné 
služby pln ě. To by m ělo dopad na ob čany, průmyslové odv ětví a veřejné orgány EU na 
různých úrovních: 
• růst evropského odv ětví naviga čních aplikací závisí na dostupnosti evropského 
GNSS. Pokud nebude existovat ev ropský GNSS, celé toto nové odv ětví se nerozvine; 
• řada hospodá řských odv ětví je na existenci GNSS závislá: 
• informace o poloze, které systém poskytuj e, jsou využívány u všech forem dopravy, 
a tudíž i u logistických systém ů, které zajiš ťují zboží pro spot řebitele v EU; 
• informace o čase se používají k synchronizaci telekomunika čních sítí a stále více ke 
zvýšení výkonnosti systém ů řízení, zejména pro rozvoj  inteligentních sítí. 
Tato odvětví v současnosti samoz řejmě nejsou založena na evropském GNSS a doposud se 
uspokojiv ě spoléhala na americký GPS. Skute čnost, že americký systém poskytuje nákladov ě 
efektivní řešení pro pot řeby určení polohy a času, urychlila p řijetí zařízení postavených na 
GPS ve všech aspektech každodenního života ob čanů EU. Americký GPS se tak hladce stal 
jediným bodem možného selhání kritické  infrastruktury EU, což znamená, že p řerušení 
signálu GPS by m ělo podstatný dopad na evropskou spole čnost. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Právo EU jednat vychází z článku 170 Smlouvy o fungování Evropské unie7 a nařízení o 
dalším provád ění evropských program ů družicové navigace (EGNOS a Galileo)8. 
Zavedení systém ů družicové navigace nem ůže být uspokojiv ě dosaženo na úrovni členských 
států, jelikož p řekračuje finanční a technické možnos ti každého jednotlivého členského státu. 
Proto jej lze dosáhnout p ouze akcí na úrovni EU. 
Nařízení o GNSS stanoví, že Evropská unie je vl astníkem veškerého hmotného a nehmotného 
majetku vytvo řeného nebo vyvinutého v rámci t ěchto program ů. Jakožto vlastník veškerého 
souvisejícího hmotného a nehmotného majetku musí Evropská unie zajistit, aby p ři 
poskytování prvních služeb ur čování polohy, navigace a ur čování času v období 2014–15 
byly splněny všechny podmínky nutné pro provoz a využívání systém ů. Řízení proto musí mít 
evropský charakter.  
3. CÍLE 
Obecným cílem tohoto návrhu tak, jak je zakotven v článku 170 Smlouvy o fungování 
Evropské unie9, je „ přispět ke zřizování a rozvoji transevropských sítí “. Tento cíl je uveden 
                                                 
7 Ú ř. věst. C 83, 30.3.2010, s. 47. 
8 Ú ř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1. 
 
CS 5   CS také ve st ěžejní iniciativ ě strategie Evropa 202010: „vypracovat ú činnou kosmickou politiku, 
která poskytne nástrojek vy řešení některých klí čových globálních problém ů, a především 
k dokončení program ů Galileo […]“.  
Politické cíle jsou následující: 
• zřídit první globální družicový naviga ční systém (GNSS) pod civilní kontrolou , plně 
nezávislý na ostatních existujících systémech , který by poskytoval nep řetržité 
služby GNSS a zajiš ťoval Evrop ě strategickou výhodu, 
• zlepšit odolnost evropské hospodá řské infrastruktury zajišt ěním záložního systému 
pro případ selhání signálu  z jiných systém ů, 
• maximalizovat socioekonomické výhody  pro Evropu prost řednictvím p řesnějších, 
dostupnějších a siln ějších signál ů díky uvoln ění potenciálu vysoce p řesné družicové 
navigace v mnohem v ětší míře, než je nyní možná, 
• budovat technickou kapacitu Evropy  vyvíjet, zavád ět a provozovat složité 
a rozsáhlé infrastruktury.  
Tyto politické cíle byly základem pro defino vání evropské politik y družicové navigace 
v nařízení o GNSS, jehož cílem je zajistit pro EU dva systémy družicové navigace vytvo řené 
v rámci program ů EGNOS a Galileo: 
• Cílem programu Galileo je vytvo řit první globální infrastrukturu družicové navigace 
a určování polohy a času, která je navržena speciáln ě pro civilní ú čely. Systém 
vytvořený v rámci programu Galileo je pln ě nezávislý na ostatních stávajících či 
budoucích systémech. Signály vysílané sy stémem lze využívat k poskytování p ěti 
služeb (otev řená služba, služba pro zajišt ění bezpečnosti života, obchodní služba, 
veřejná regulovaná služba, služba pomoci a záchrany). 
• Cílem programu EGNOS je zlepšit kvalitu signálu stávajících globálních systém ů 
družicové navigace, které lze využívat k poskytování t ří služeb (otev řená služba, 
služba pro zajišt ění bezpečnosti života, služba pro ší ření obchodních údaj ů EGNOS). 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
4.1. Možnosti politiky k řešení problému 1: Jak dosáhnout pokroku v provád ění 
a využívání evropských program ů GNSS 
4.2. Galileo 
V otázce provád ění infrastruktury programu Galileo p řicházejí v úvahu tyto možnosti: 
(a) Vesmírný segment:  Při počáteční operační schopnosti (IOC) plánované na 2014–
2015 by m ělo být rozmíst ěno všech již po řízených 18 družic z 30, které jsou 
plánovány pro úplnou opera ční schopnost (FOC). S ohledem na orbitální charakter 
                                                                                                                                                         
9 Ú ř. věst. EU C 83, 30.3.2010, s. 124 
10 Sd ělení Komise KOM(2010) 2020 ze dne 3. b řezna 2010 nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro 
inteligentní a udržitelný r ůst podporující za členění“, s. 15. 
 
CS 6   CS programu Galileo lze vzít v úvahu t ři teoreticky a techni cky realistické kone čné 
konstelace: 
(1) rozmístění 18 družic jako kone čné konstelace; 
(2) rozmístění 24 družic jako kone čné konstelace; 
(3) rozmístění 30 družic jako kone čné konstelace. 
(b) Pozemní segment: Ve fázi IOC (2014–2015) bude zavedena pouze pr ůběžná pozemní 
infrastruktura11 (v2), která programu Galileo umožní poskytovat naviga ční signály 
pro OS, PRS a SAR. Následná moderniz ace pozemní infrastruktury (v3) je 
naplánována mezi IOC a FOC a jejím cíle m má být poskytování samostatné služby 
pro zajišt ění bezpečnosti života a zavedení plné funk čnosti PRS. V úvahu p řipadají 
tři technicky reálné konfigurace infrastruktury: 
(1) pozemní infrastruktura v2, tak jak bude dosažena ve fázi IOC, bez služby SoL ; 
(2) pozemní infrastruktura v3 se službou SoL dostupnou pouze p ři 
interoperabilit ě s americkým GPS (to by vyžadovalo mén ě pozemních 
zařízení a zjednodušilo by to infrastrukturu); 
(3) pozemní infrastruktura se službou SoL dostupnou samostatn ě. 
Tabulka 1: Možnosti politiky k řešení problému 1  
Možnost Vesmí
rný segment Pozem
ní segment  Služby 
(1) Základní 
možnost (A.3) (B.3)  služby lze poskytovat samostatn ě, jak jsou 
definovány v dokumentu s požadavky na poslání (MRD) programu Galileo 
(2) Možnost revidovaných služeb (A.3) (B.2) služby lze poskytovat samostatn ě, jak jsou definovány 
v dokumentu s požadavky na poslání (MRD) programu Galileo, s výjimkou služby SoL, kterou lze 
poskytovat pouze ve spolupráci s GPS  
(3) Možnost 
omezených služeb (A.2) (B.2) služby lze poskytovat samostatn ě, ale ne tak, jak 
jsou definovány v dokumentu s požadavky na 
poslání programu Galileo  (omezená úrove ň služeb). 
SoL lze poskytovat pouze ve spolupráci s GPS. 
(4) Možnost služeb nižší kvality (A.1) (B.1) služby nelze poskytovat samostatn ě, pouze p ři 
interoperabilit ě s GPS, nikoliv tak, jak jsou 
definovány  v dokumentu s požadavky na poslání 
programu Galileo 
                                                 
11 Pozemní infrastr uktura zahrnuje p řes 50 pozemních stanic po celém sv ětě. 
 
CS 7   CS (5) Ukon čení 
programu žádný žádný žádné 
 
EGNOS Systém EGNOS se již používá, ale v následujíc ích letech bude nutné zajistit údržbu a rozvoj 
jeho služeb. Proto lze po čítat pouze se dv ěma možnostmi politiky: (1) pokra čování programu 
nebo (2) ukon čení programu. 
Jelikož EGNOS SoL je již funk ční, je jediným řešením pokra čování programu. V návaznosti 
na prohlášení služby pro zajišt ění bezpečnosti života za funk ční se Komise ujistila, že 
sdružení koncových uživatel ů hodlá systém EGNOS využívat. To vede koncové uživatele, 
zejména v leteckém odv ětví,k tomu, aby intenzivn ě investovali, a p řizpůsobili tak své systémy 
systému EGNOS. Komise je povinna pos kytování služby EGNOS zajistit prost řednictvím 
dlouhodobého závazku. 
4.3. Možnosti politiky k řešení problému 2: Struktura řízení pro zajišt ění provozu 
obou systém ů 
Je třeba definovat rámec řízení na základ ě řídicích funkcí, organizace a právních forem. 
Pokud jde o funkce a jejich organizaci, je t řeba zvážit dv ě úrovně řízení: (1) politický dohled  
nad programy, za který nadále odpovídá Komise  jménem EU. Komise odpovídá za stanovení 
obecných cíl ů a požadavk ů na poslání a za rozhodování o rozpo čtu a jeho sledování; (2) řízení 
programu , které má zajiš ťovat jeden subjekt, jenž zajistí, aby systémy dosáhly cíle 
stanoveného na úrovni politického dohledu v čas a za stanovených náklad ů, včetn
ě 
koordinování a sledování všech činností souvisejících s dosahováním tohoto cíle. 
4.3.1.  Možnosti pro řízení programu 
Vzhledem k tomu, že odpov ědnost za politický dohled nad programy z ůstává na EU, existují 
čtyři varianty řízení programu: 
(1) Evropská komise; 
(2) společný podnik EU; 
(3) regulační agentura EU; 
(4) veřejná spole čnost EU. 
Na základ ě kritérií p ředběžného vyhodnocení a s ohledem na proveditelnost byly možnosti 1 
(Evropská komise) a 2 (spole čný podnik EU) zamítnuty. Možnos ti 3 a 4 byly podrobeny další 
analýze. 
 
CS 8   CS 5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
5.1. 5.1. Analýza dopad ů u problému 1: Další provád ění evropských program ů 
GNSS 
Dopad pěti možností na zajišt ění úplné opera ční schopnosti systému vytvo řeného v rámci 
programu Galileo lze posoudit z hlediska p řínosů (nepřímé výhody a p římé příjmy), náklad ů 
(náklady na dokon čení infrastruktury a pr ovoz) a konkurenceschopnosti pr ůmyslu EU. 
5.1.1.  Analýza p řínosů 
Evropská kosmická agentura provedla simulace s cílem posoudit výkonnost navigace 
z hlediska její přesnosti a dostupnosti . Výkonnostní cíle programu Galileo byly stanoveny 
v dokumentu s požadavky na poslání programu Galileo. Tyto cíle spo čívají v přesnosti na 4 
metry horizontáln ě a 8 metrů vertikáln ě (služba duální frekven ce) s dostupností 99,5 %. 
Tabulka 2: Simulovaná p řesnost navigace v p řípadě jednotlivých možností infrastruktury 
Galilea12 
Horizontální p řesnost  Vertikální p řesnost  
(m)/dostupnost 99,5 %  Střední 
přesnost 
(99,5 %)  Přesnost při 
nejhorší 
lokalizaci 
uživatele  Střední 
přesnost 
(99,5 %)  Přesnost při 
nejhorší 
lokalizaci 
uživatele  
(1) Základní možnost  3,3 3,7 7 7,4 
(2) Možnost revidovaných služeb  3,3 3,7 7 7,4 
(3) Možnost omezených služeb  8 25 11,5 30 
(4) Možnost služeb nižší kvality  80 250 138 451 
(5) Ukončení programu Galileo  Neuvádí se  Neuvádí se  Neuvádí se  Neuvádí se  
Možnosti 1 a 2 spl ňují cíle, i v p řípadě nejhorší lokalizace uživat ele, zatímco možnost 3 se 
těmto požadavk ům blíží. P řesnost možnosti 4 je pro velkou v ětšinu uživatel ů nedostate čná. 
Z hodnot je patrné, že v p řípadě snížení po čtu družic dochází k výraznému zhoršení výsledk ů. 
Počet družic má vliv na kontinuitu služby , tj. navigaci na zemském povrchu, která je 
s menším po čtem družic mén ě rovnoměrná, a odolnost systému , tj. udržitelnost výkonu 
systému v p řípadě poruch, jako je selhání dr užice. Možnost 4 bude mén ě odolná, protože 
nečekaná porucha jednoho nebo více družic by m ěla za následek výrazné zhoršení výkonnosti 
navigace a dokonce i selhání dodávky služeb. Možnosti s v ětší konstelací by byly takovýmito 
incidenty zasaženy mén ě. 
Tabulka 3 znázor ňuje dostupnost služeb, které má poskytovat systém vytvo řený v rámci 
programu Galileo sám a v kombinaci s americkým GPS, p ři různých možnostech politiky13. 
                                                 
12 Tyto simulace závisejí na řadě předpokladů, které budou aktualizovány podle toho, jak bude systém po 
svém zavedení skute čně fungovat, nap ř. přesnost určení oběžné dráhy a časové synchronizace (ODTS). 
13 Tato tabulka vychází z informací od Evropské kosmické agentury dostupných v zá ří 2011 a je zám ěrně 
zjednodušena. 
 
CS 9   CS Tabulka 3: Dostupnost služeb v p řípadě jednotlivých možností infrastruktury  
Dostupnost služeb podle MRD     
OS PRS SAR CS SoL 
Samost
atně Ano Ano Ano Ano Ano (1) Základní 
možnost  
S GPS Ano Nelze použít  Ano Nelze použít  Ano 
Samostatně
 Ano Ano Ano Ano Ne (2) Možnost 
revidovaných služeb
 S GPS Ano Nelze použít  Ano Nelze použít  Ano 
Samost
atně Blíží se MRD, 
ale omezená 
odolnost  V souladu 
s MRD, ale 
omezená 
odolnost  Ano Ano Ne (3) Možnost 
omezených 
služeb  
S GPS Ano Nelze použít  Ano Nelze použít  Ano 
Samost
atně Průměrná 
přesnost 
a nedostate čná 
kontinuita  Průměrná 
přesnost 
a nedostate čná 
kontinuita  Ano, delší 
doba určení 
polohy 
a nedostate čná 
odolnost  Snížená 
kapacita, 
omezená na 
rozšiřující 
systém  Ne (4) Možnost 
služeb nižší 
kvality  
S GPS Omezená úrove ň 
služeb Nelze použít  Omezená úrove ň 
služeb Nelze použít  Horší úrove ň 
služeb 
Samost
atně Ne Ne Ne Ne Ne (5) 
Ukončení 
programu  S GPS Nelze použít  Nelze použít  Nelze použít  Nelze použít  Nelze použít  
 
Potenciální interoperabilita s americkým GPS, zejména v p řípadě možnosti 3 a 4, by vedla 
k podstatnému zlepšení p řesnosti služeb ur čení polohy, rychlosti a času, má však n ěkolik 
důsledků: 
• systém vytvo řený v rámci programu Galileo bude zčásti nebo zcela závislý na 
interoperabilit ě s americkým GPS . Evropa nebude schopná zaujímat jednu 
z předních pozic v inovacích GNSS. Ztratí svou schopnost ovliv ňovat budoucí 
standardy navigace a oslabí konkurenceschopnost svých odv ětví v oblasti aplikací 
a navazujícího technického rozvoje p řesně v místě, kde většina naviga čního trhu 
vzkvétá; 
• systém vytvo řený v rámci programu Galileo se nestane samostatným globálním 
systémem družicové navigace, jak si p řejí zúčastněné strany, ale bude spíše 
doplňkem amerického systému GPS . Selhání jednoho systému tudíž ovlivní 
kombinovaný výkon systém ů, což pocítí uživatel.  
Tyto úvahy jsou d ůležité pro poskytování služeb OS, PRS a CS. Pokud jde o služby SAR 
a SoL: 
• služba SAR funguje s 18 vybavenými družicemi a její výkon tedy nezávisí na po čtu 
družic, se kterými se po čítá v různých možnostech infrastruktury, p řestože možnost 4 
služeb SAR v nižší kvalit ě by mohla vést k delšímu ur čení polohy a horší odolnosti 
v důsledku případné poruchy družice;  Služby dostupné podle 
požadavk ů na poslání   Omezené služby   Služby nižší kvality   Služby nejsou 
dostupné
 
CS 10   CS • alternativy služby SoL závisejí zejm éna na použité pozemní infrastruktu ře. Možnost 
1 bude schopna zajistit samostatnou sl užbu SoL, možnosti 2 a 3 budou schopny 
zajistit službu SoL pouze p ři interoperabilit ě s americkým GPS a možnost 4 nebude 
službu SoL poskytovat. 
5.1.1.1. Nep římé přínosy 
Celkové kumulativní pen ěžně vyjádřené přínosy (hospodá řské, spole čenské 
a environmentální) programu GNSS do roku 2034 budou záviset na zvolené možnosti. Byly 
modelovány na období 20 let kv ůli zohledn ění úplného životního cyklu systému vytvo řeného 
v rámci programu Galileo. Byl použit model, který vyvinula Agentura pro evropský GNSS. 
Celkové nep římé přínosy uvedené v tabulce 4 se rovnají sou čtu přínosů generovaných ze t ří 
zdrojů: 
• dodavatelský trh a vedlejší ú činky (investice do vesmírné in frastruktury a vedlejší 
účinky investic do výzkumu a vývoje) 
• růst odběratelského trhu (r ůst trhu s aplikacemi GNSS) 
• veřejné výhody (vn ější účinky rozdíln ě nebo nep římo vytvo řené aplikacemi GNSS, 
jako jsou p řínosy pro ve řejné instituce, spole čnost a uživatele). 
Tabulka 4: Nep římé přínosy EGNSS v p řípadě jednotlivých možností – 2014–2034  
 Ekonomické p řínosy Společenské 
a environment
ální přínosy  
(mld. EUR/stálé ceny 2011)  Růst 
dodavatelskéh
o trhu  Růst 
odběratelskéh
o trhu  Veřejné 
výhody  Celkové přínosy
 
(1) Základní možnost 19,94 26,43 87,41 133,77 
(2) Možnost základních 
revidovaných služeb 19,94 26,43 87,41 133,77 
(3) Možnost omezených služeb 17,30 20,64 73,43 111,37 
(4) Možnost služeb nižší kvality 14,83 15,36 64,84 95,04 
(5) Ukončení programu Galileo 6,76 1,27 15,02 23,05 
Zdroj: Agentura pro evropský GNSS  
Nepřímé přínosy programu EGNOS jsou zahrnuty ve všech možnostech. Poslední možnost 
předpokládá ukon čení programu Galileo, ale EGNOS by byl využíván a služby nabízeny. 
V možnosti 5 je tak jediným zdrojem p řínosů EGNOS. 
5.1.2.  Přímé příjmy 
Očekává se, že vedle socioekonomických p řínosů budou služby poskytované 
programy GNSS generovat p římé příjmy. Mezi možné toky p říjmů patří obchodní 
služba (p řístupová práva k ov ěřovacím službám a služby vysoce p řesného ur čení 
polohy) a ve řejná regulovaná služba (licen ční poplatky na p řijímače, aktivační 
poplatky na p řijímače a poplatky za p řístup pro signály)14. Dodatečné nepřímé 
                                                 
14 Případný příjem generovaný PRS bude záviset na u činěném politickém rozhodnutí. 
 
CS 11   CS příjmy za služby, u kterých je automatické odmítnutí p řístupu nemyslitelné (nap ř. 
zajištění bezpečnosti života), by byly možné prost řednictvím mechanismu nep římého 
zpoplatnění, ale momentáln ě neexistuje pro takovýto mechanismus právní rámec. 
Tabulka 5: Potenciální p římé příjmy EGNSS v p řípadě jednotlivých možností  
(mld. EUR) / stálé ceny 2011  Min. a max. 
příjmy služby 
PRS Příjmy služby CS  Celkový pr ůměr 
2014–2034  
(1) Základní možnost 0,24–0,34  1,32 1,61 
(2) Možnost základních revidovaných 
služeb 0,24–0,34  1,32 1,61 
(3) Možnost omezených služeb 0,24–0,34  0,00 0,28 
(4) Možnost služeb nižší kvality 0,00 0,00 0,00 
(5) Ukončení programu Galileo 0,00 0,00 0,00 
Očekávané p říjmy z ve řejných regulovaných služeb nep řesahují 1,61 miliard EUR za období 
20 let, což je mén ě než 10 % celkových náklad ů za následujících 20 let. Je jasné, že evropský 
GNSS nebude dostate čně ziskový, aby mohl fungovat nezávisle, a bude v budoucnu 
vyžadovat ve řejné financování. P římé příjmy nebudou nikdy schopny kompenzovat provozní 
náklady program ů. 
5.1.3.  Analýza náklad ů  
Možnosti se liší v po čtu rozmíst ěných družic a specifikacích pozemního segmentu. U každé 
možnosti byl proveden odhad náklad ů nejenom na dokon čení infrastruktury, ale také na 
pokrytí fáze provozu program ů Galileo a EGNOS. Odhady náklad ů byly modelovány pro 
stejné období jako p řínosy: 2014–2034, což odpovídá t řem sedmiletým obdobím víceletého 
finančního rámce (VFR) EU. 
Tabulka 6: Náklady evropských program ů GNSS v p řípadě jednotlivých možností za období 
2014–2034  
(mld. EUR)/stálé ceny 2011  VFR EU 
2014–2020 VFR EU 
2021-2034 
(2021–27, 
2028–34) Celkem  
(1) Základní možnost 7,8 12 19,8 
(2) Možnost základních revidovaných služeb 7,0 11,5 18,5 
(3) Možnost omezených služeb 6,5 10,8 17,3 
(4) Možnost služeb nižší kvality 5,6 10 15,6 
(5) Ukončení programu Galileo 2,4 1,4 3,8 
5.1.4.  Odvětvově specifické dopady 
Analýza zkoumá dopad na konkurenceschopnost odv ětví, na které nebo na která se iniciativa 
zaměřuje, jejich dodavatel ů (dodavatelské odv ětví) a jejich zákazník ů (odběratelské odv ětví 
a koncoví uživatelé). Analýza hodnotového řetězce pokrývá čtyři hlavní segmenty: 
• Dodavatelé : evropský kosmický pr ůmysl přispívající k v ybudování globálního 
systému družicové navigace, 
 
CS 12   CS • Dodávky služeb : evropské odv ětví dodávající komer ční nebo ve řejné služby 
určování polohy, času nebo navigace, 
• Odběratelé : evropské odv ětví aplikací, které zá visí na dodávkách služeb, dodávající 
hardware a software nutný k využívání družicových signál ů, 
• Koncoví uživatelé : odvětví využívající služby a aplikace. 
Analýza se zam ěřuje na evropské odv ětví aplikací a koncové uživatele, kde se o čekává 
největší dopad na konkurenceschopnost. 
Tabulka 7: Shrnutí dopadu na konkurenceschopnost  
 (1–2) Základní možnost 
a možnost 
revidovaných služeb  (3–4) Možnost 
omezených služeb 
a služeb nižší kvality  (5) Ukončení programu 
Galileo  
Dodavatelé  + + + – 
Dodávky služeb  + + + – 
Odběratelé +  + – 
Koncoví uživatelé  + + + + 0 
Celkem  + + + –  
–: negativní dopad na konkurenceschopnost  +: kladný dopad na konkurenceschopnost  
  
Přezkum dopadu jednotlivých možností na konkurenceschopnost ukazuje, že možnost 
základních a revidovanýc h služeb povede pravd ěpodobně k podstatnému zvýšení inovativní 
konkurenceschopnosti EU s vytvo řením nových trh ů / obchodních sektor ů a vedlejšími 
účinky, které zlepší obchodní procesy a budou  stimulovat inovace v ostatních odv ětvích. 
Pozitivní dopad se o čekává také u nákladové a cenové konkurenceschopnosti. 
5.2. Analýza dopad ů u problému 2: Struktura řízení pro provoz obou systém ů 
Možnosti řešení problému 2 jsou posuzovány kvalitativn ě z hlediska jejich souladu s cíli 
řízení definovanými ve finan čním nařízení, tj. z hlediska pr oveditelnosti, rozhodování, 
odolnosti, prostoru pro rozvoj, dopadu na hospodá řství EU, souladu s politikami EU 
a podpory zájm ů EU a kontroly a odpov ědnosti EU. Tyto cíle jsou rozd ěleny podle kritérií 
efektivnosti, ú činnosti a soudržnosti. 
 
CS 13   CS 6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
6.1. Porovnání možností pro problém 1: Jak dosáhnout pokroku v dalším provád ění 
evropských program ů GNSS  
Efektivnost Efektivnost související se souladem s obecn ými politickými cíli stojí na kvalitativním 
srovnání technických rys ů možností a jejich dopad ů.  Efektivnost Ú činnost Soudržnost 
Regulační 
agentura EU • Vysoká 
proveditelnost 
• Rychlé rozhodování 
• Velká odolnost:  
Osvědčený právní 
režim. Podle článku 
340 a 343 Smlouvy o fungování Evropské unie. • Střední 
prostor 
pro rozvoj 
vyžadující 
změny 
základního právního aktu, kterým se agentura zřizuje.  
• Pozitivní 
dopad na 
hospodářstv
í EU • Výrazný 
soulad 
s politikami EU 
• Výrazná 
kontrola 
a odpovědno
st EU 
Veřejná 
společnost 
EU • Velmi špatná 
proveditelnost: 
Neexistuje precedent 
ani jasná pravidla, jak má EU vytvo řit 
veřejný podnik EU. 
• Rychlé rozhodování 
a flexibilita 
• Slabá odolnost: 
základem pro 
fungování by bylo vnitrostátní právo členského státu, ve 
kterém by byl podnik založen  • Nedostate č
ný prostor 
pro rozvoj 
• Nejednozna
čný dopad 
na hospodářstv
í EU • Průměrný 
soulad 
s politikami EU a kontrola a odpovědno
st EU 
 
CS 14   CS Tabulka 8: Soulad s obecnými politickými cíli  
 Vytvo ření 
nezávislého 
GNSS  Zvýšení odolnosti 
hospodářské 
infrastruktury EU  Vybudování 
evropské technické 
způsobilosti 
v oblasti GNSS  
(1) Základní  
 100  % 
  100 %  
  100 %  
(2) Revidované služby 
 
  75 % 
  100  % 
  100 %  
(3) Omezené služby  
 75 % 
  50 % 
  100 %  
(4) Služby nižší 
kvality  
  0 % 
  0 % 
  25 % 
(5) Ukončení 
programu Galileo  
  0 % 
  0 % 
  0 % 
: Nesoulad s cílem
 : Plný soulad s cílem  
 
Účinnost 
Účinnost možností politiky je posuzována na základ ě nepřímých přínosů, přímých příjmů 
a nákladů každé možnosti v závislosti na po čtu a kvalit ě umožněných služeb. 
Tabulka 9: Analýza náklad ů a přínosů jednotlivých možností politik: 2014-2034  
Nepřímé přínosy Přímé příjmy Náklady  Čisté přínosy (mld. EUR) 
Stálé ceny 2011 a ceny 
snížené o 4 %  
Stálé ceny Snížené ceny  Stálé ceny Snížené ceny Stálé ceny Snížené ceny Stálé ceny Snížené ceny 
(1) Základní  133,77 81.,6 1,61 1,05 19,8 14,65 115,58 67,66 
(2) Základní 
revidované služby  133,77 81,26 1,61 1,05 18,5 13,69 116,88 68,63 
(3) Omezené služby  111,37 67,59 0,28 0,20 17,3 12,80 94,35 54,99 
(4) Služby nižší kvality
 95,04 57,53 0,00 0,00 15,6 11,54 79,44 45,99 
(5) Ukončení 
programu Galileo  23,05 14,00 0,00 0,00 3,8 2,81 19,25 11,19 
Soudržnost 
Možnosti 1 (základní) a 2 (revidované služby) jsou obě v souladu s politickým rámcem EU, 
mají velmi pozitivní dopa d na konkurenceschopnost pr ůmyslu EU a mají potenciál p řinášet 
EU strategické výhody. 
Možnosti 3 (omezené služby) a 4 (služby nižší kvality) jsou podobné: Ob ě jsou zčásti 
nekonzistentní s cíli a prioritami EU a ob ě mají zcela pozitivní dopad na 
konkurenceschopnost. 
Možnost 5 (ukon čení programu Galileo) je zcela nekonzistentní s deklarovanými cíli EU 
a má negativní dopad na konkurenceschopnost.   
S ohledem na  všechny dopady, aspekty efektivnosti, ú činnosti a soudržnosti , a zejména na 
potenciální úsporu náklad ů, se jako nevhodn ější jeví možnost 2 (revidované služby). 
 
CS 15   CS 6.2. Porovnání možností pro problém 2: Struktura řízení pro provoz obou systém ů 
Ze srovnání dopad ů regulační agentury EU a ve řejné spole čnosti EU vyplývá, že regulační 
agentura EU je nejvhodn ější pro dosažení cíl ů řízení programu, nebo ť vykazuje vysokou 
soudržnost, efektivnost a ú činnost z hlediska EU.  
Vzhledem k obecným obavám z nár ůstu počtu agentur EU je nepravd ěpodobné, že by 
Evropský parlament nebo Rada EU akceptovaly vytvo ření nové regula ční agentury EU. Mezi 
existujícími regula čními agenturami EU je nejvhodn ějším kandidátem Agentura pro evropský 
GNSS, jelikož je sou částí stávajících řídících struktur program ů GNSS a má již v p říslušné 
oblasti zkušenosti. 
Nicméně Agentura pro evropský GNSS nem ůže ve své sou časné podob ě převzít úkoly řízení 
programu fáze provozu ihned, protože její sou časný mandát je omezen na otázky bezpe čnosti 
a trhu a nemá dostatek finan čních a lidských zdroj ů. 
7. SLEDOVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Ukazatele výstup ů budou založeny na vlastnostech, kvalit ě a specifikaci služeb EGNOS 
a Galileo, na rozsahu, v jakém odpovídají službám stanoveným na řízením o GNSS, v časném 
dodání v rámci plánovaných náklad ů a stabilit ě, udržitelnosti a ú činnosti režimu řízení. 
Výslednými ukazateli budou konkurenceschopnost evropského pr ůmyslu v oblasti GNSS, 
využívání služeb, v četně pronikání na trh, po čet vytvořených pracovních míst a nep římé 
a přímé přínosy vyplývajíc í z program ů GNSS. 
Komise zajistí, že všechny smlouvy a dohody uzav řené v rámci program ů GNSS 
umožní dohled a finan ční kontrolu ze strany Komise. Cílem všech mechanism ů 
sledování a hodnocení bude minimalizovat p řekročení náklad ů programu a zpožd ění 
v dodávkách služeb. Za tímto ú čelem Komise navrhne stra tegický rámec obsahující 
hlavní opat ření, odhadovaný rozpo čet a časový rozvrh do 30. června 2014, ro ční 
pracovní program s podrobnými opat řeními a ukazateli, ro ční zprávu o provád ění, 
v jejímž rámce bude hodnoceno pln ění těchto opat ření, a prozatímní hodnocení 
zaměřené na kvantitativní a kvali tativní výsledky dosažené do 30. června 2017, tedy 
s dostatečným předstihem pro p řípravu následujícího víceletého finan čního rámce. 
Kromě těchto standardních opat ření Komise p ři provádění politického dohledu nad 
programy Galileo a EGNOS, které jsou v její pravomoci, zlepší mechanismy sledování a hodnocení subjektu pov ěřeného řízením programu tím, že bude 
požadovat podrobné ro ční plány řízení a zprávy o provád ění, vést pravidelná setkání 
o pokroku programu a provád ět finanční a technologické audity. 
Do sledování program ů by se měly navíc zapojit členské státy, nap říklad za využití 
jejich technických možností p řispět k technickému sledování program ů a navrhnout 
klíčové ukazatele výkon nosti, na základ ě kterých budou programy hodnoceny. 
V rámci každodenního řízení Komise navrhne mechanismus řízení rizik a nástroje 
řízení, aby se minimalizovala pravd ěpodobnost p řekročení náklad ů programu díky 
lepšímu odhadu náklad ů, zohlednění předchozích zkušeností a faktickému provád ění 
systému.