CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
Bruselu, dne 8.4.2009 
SEK(2009) 316 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
Průvodní dokument 
k návrhu 
 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
o postupu proti opožd ěným platbám v obchodních transakcích (p řepracované zn ění) 
   
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
    
{KOM(2009) 126 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 315} 
CS 2   CS Odkaz na plánování agendy nebo na pracovní dokument: 2009/ENTR/006. Tento 
dokument je závazný pouze pro útvary Komise odpov ědné za přípravu posouzení 
dopadů a nepředjímá kone čnou podobu rozhodnutí, které u činí Komise. 
Výbor pro posouzení dopad ů předložil své stanovisko k návrhu posouzení dopad ů 
dne 17. prosince 2008 [D(2008) 10479]. K veškerým doporu čením výboru bylo 
přihlédnuto a posouzení dopad ů bylo odpovídajícím zp ůsobem zm ěněno.  
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Směrnice 2000/35/ES byla p řijata s cílem stanovit postup proti opožd ěným platbám 
v obchodních transakcích. Na základ ě této směrnice lze ú čtovat úrok z prodlení, 
pokud nebyla platba provedena ve lh ůtě stanovené ve smlouv ě nebo zákonem. 
Směrnice stanoví jeho zákonnou sazbu, ale umož ňuje stranám dohodnout se jinak. 
Úrok se stává splatným ode dne následujícího po datu nebo konci lh ůty splatnosti, 
které jsou stanoveny ve smlouv ě, nebo v p řípadě, kdy platební lh ůta není stanovena, 
30 dnů po dni, kdy dlužník obdrží fakturu nebo ji ný rovnocenný dokument 
vyzývající k provedení platby.  
Bez ohledu na tuto sm ěrnici jsou opožd ěné platby v obchodních transakcích v EU 
stále rozší řenou praxí. Často k nim dochází nejen v transakcích mezi podniky: 
průzkumy rovn ěž ukazují, že platební lh ůty ve veřejném sektoru jsou obecn ě delší 
než smluvní platební lh ůty v soukromém sektoru.  
Důvody opožd ěných plateb v obchodních transa kcích a odpovídajícího pasivního 
přístupu mnohých v ěřitelů jsou různé:  
(1) Struktura trhu: úrove ň soutěže na trhu, tržní síla ú častníků trhu a související 
obavy z narušení obchodních vztah ů se zákazníky jsou d ůležitými faktory, 
které určují to, zda v ěřitel přijme nebo odmítne opožd ěnou platbu a zda 
dlužník bude usilovat o prodloužení lh ůty obchodního úv ěru. Pozice v ěřitele 
na konkrétním trhu má závažný do pad na jeho postoj k opožd ěným platbám 
a na jeho obavy z narušení obchodní ho vztahu se zákazníkem. Pokud jde 
o dlužníky, hlavní d ůvody včasných plateb v obchodních transakcích často 
souvisí s jejich obchodní nebo prof esionální reputací nebo se vzájemnou 
důvěrou v dlouhodobých obchodních vztazích.  
(2) Hospodářský cyklus: další p říčinou opožd ěných plateb jsou m ěnící se 
makroekonomické podmínky. Propad hospodá řského cyklu pravd ěpodobně 
způsobí další opožd ěné platby, protože spole čnosti úhradu faktur odkládají. 
Společnosti také trpí sníženou schopností vytvá řet na základ ě svých operací 
peněžní prostředky a banky mohou omezovat úv ěry pro spole čnosti. Zlepšení 
hospodářských podmínek však rovn ěž může vést k nár ůstu opožd ěných plateb 
u určitých spole čností, které mají více investi čních příležitostí, a tedy v ětší 
potřebu získání finan čních prost ředků.  
(3) Přístup k financím a rozpo čtová omezení: dostupnost úv ěrů, měnová politika, 
tok a povaha informací o úv ěrech, likvidita spole čnosti a dostupnost 
finančních zdroj ů z bank mohou mít na opožd ěné platby rovn ěž vliv, zejména 
v případě podniků, které využívají bankovní úv ěr pro financování dodavatel ů. 
CS 3   CS Mnohé dlužné podniky a orgány ve řejné moci považují opožd ěné platby za 
účinný a levný zp ůsob financování svého podnikání a svých činností. Pro 
orgány ve řejné moci jsou opožd ěné platby v ěřitelům také jednoduchým, ale 
neopodstatn ěným způsobem, jak p řekonat rozpo čtová omezení tím, že platby 
odloží do p říštího rozpo čtového období. 
(4) Vnitřní organizace v ěřitelů a dlužník ů: zvyklosti dlužník ů (včetně orgánů 
veřejné moci) týkající se finan čního řízení a zvyklosti v ěřitelů týkající se 
správy úv ěru, jakož i kvalita jejich výrobk ů a služeb a poprodejní servis jsou 
důležitým faktorem p ři opožděných platbách, resp. p ři zamezování 
opožděným platbám. V ěřitelé v obchodních transa kcích, a zejména malé 
a střední podniky, nemají vždy vhodný systém správy úv ěrů, aby zamezili 
opožděným platbám nebo je m ěli pod kontrolou. 
(5) Nedostatek ú činných prost ředků nápravy: bez ohledu na sm ěrnici 2000/35/ES 
neúčtují mnohé podniky, zejména malé a st řední podniky, úroky, i když na n ě 
mají právo. Pro n ěkteré věřitele nejsou náklady na p řijetí opat ření proti 
opožděným platbám vyváženy jejich finan čním prosp ěchem. V mnoha 
případech nelze získat zp ět náklady na administrativní  práci navíc. Stíháním 
pozdě platících zákazník ů nebo účtováním úrok ů za opožd ěné platby vznikají 
administrativní náklady, jimž se mnohé podniky cht ějí vyhnout. Navíc 
konečnou částku zákonného dlužného úroku lze vypo čítat pouze v den, kdy 
bylo věřiteli skute čně zaplaceno, a v ěřitel tedy musí nejprve po čkat na platbu, 
aby mohl zjistit p řesnou výši úroku, který by mohl ú čtovat. Krom ě toho by ve 
většině případů náklady na ú čtování úrok ů před skutečným datem platby 
převážily finan ční prospěch. Všechny tyto d ůvody způsobují, že riziko 
negativních d ůsledků pro dlužníky v p řípadě opožděných plateb je p říliš 
nízké na to, aby bylo možné dosáhnout znatelného zlepšení v platebních 
zvyklostech. To je obzvlášt ě politováníhodné v p řípadě orgánů veřejné 
správy, které nemusí čelit týmž finan čním omezením jako podniky. Krom ě 
toho jsou n ěkterá klí čová ustanovení sm ěrnice nejasná nebo obtížn ě 
proveditelná v praxi. Nap říklad jsou možné r ůzné výklady u výpo čtu platné 
úrokové sazby, definice „náklad ů spojených s vymáháním“ a možnosti 
složeného úroku.  
Opožděné platby v obchodních transakcích mají závažný dopad: 
• Opožděné platby p ředstavují pro v ěřitelské podniky významné náklady. Opožd ěné 
platby obecn ě brzdí pen ěžní toky, zp ůsobují další finan ční náklady, omezují 
investiční příležitosti a vedou k nejistému postavení mnohých v ěřitelských 
podniků, a zejména malých a st ředních podnik ů, obzvlášt ě v dobách omezeného 
a nákladného p řístupu k financím. Výsledkem je často ohrožení jejich 
konkurenceschopnosti a solventnosti.  
• Pozdě platící dlužné spole čnosti a orgány ve řejné moci tak dostávají obchodní 
úvěr zdarma. 
• Opožděné platby mají negativní dopad na obchod uvnit ř Společenství. Ve v ětšině 
členských stát ů vnímají podniky prodej zboží a služeb podnik ům a orgán ům 
v jiných členských státech jako prodej, u n ějž existuje vyšší  riziko opožd ěných 
plateb. Krom ě jiných důvodů odrazuje toto riziko opožd ěných plateb podniky od 
CS 4   CS prodeje výrobk ů a služeb v jiných členských státech, jeli kož se tím zvyšuje 
nejistota a náklady podnikání. Velmi dlouhé platební lh ůty ve smlouvách 
o veřejných zakázkách a opožd ěné platby ze strany orgán ů veřejné moci rovn ěž 
odrazují hospodá řské subjekty od ú časti na ve řejných zakázkách. Tento odrazující 
účinek snižuje kapacitu orgán ů veřejné moci získat za peníze da ňových 
poplatník ů tu nejvýhodn ější protihodnotu. 
2. CÍLE 
Jakákoli iniciativa Spole čenství, jejímž cílem je řešit otázku opožd ěných plateb, 
nutně musí: 
• přispívat k dosažení širších a zast řešujících cíl ů v oblasti konkurenceschopnosti, 
jež jsou obsaženy v obnoveném lisabonském partnerství pro r ůst 
a zaměstnanost1; 
• výrazně snížit administrativní zát ěž podnik ů, podporovat jejich pen ěžní toky 
a napomáhat tomu, aby více lidí za čalo podnikat, v souladu se zásadami 
obsaženými ve Small Business Act2; 
• zjednodušit hladké fungování a dotvo ření vnitřního trhu  tím, že budou 
odstraněny související p řekážky v oblasti p řeshraničních obchodních transakcí.  
Tato iniciativa p ředstavuje rovn ěž důležitý podn ět k překonání sou časné hospodá řské 
krize, protože p řispívá k provád ění Plánu evropské hospodá řské obnovy3 
a podporuje pen ěžní toky podnik ů, aby posílila konkurenceschopnost evropských 
podniků v dlouhodobém horizontu. 
Konkrétn ě je tato iniciativa p řevedena do dvou souvisejících opera čních cílů: 
(1) vytvořit taková opat ření, která budou dlužníky od opožd ěných plateb úsp ěšně 
odrazovat; a  
(2) poskytnout v ěřitelům nástroje, jež jim umožní pln ě a účinně uplatňovat jejich 
práva v případě opožděných plateb. 
3. VARIANTY POLITIK  
Kromě základní varianty byly zkoumány tyto varianty: 
– varianta 2a (nelegislativní): organi zace kampaní pro zvýšení informovanosti 
zaměřených na podniky; 
                                                 
1 Sd ělení Komise: Spole čně k růstu a zam ěstnanosti. Nový za čátek lisabonské strate gie, KOM(2005) 24. 
2 Podle sd ělení Komise Rad ě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu 
výboru a Výboru region ů „Zelenou malým a st ředním podnik ům.“ „Small Business Act“ pro Evropu, 
KOM(2008) 394 v kone čném znění ze dne 25. června 2008, je zjednodušení p řístupu malých 
a středních podnik ů k financím a rozvoj právního a podnikatelského prost ředí podporujícího v časné 
úhrady v obchodních transakcích jednou z 10 zásad platných pro p řípravu a provád ění politik pro malé 
a střední podniky na úrovni EU i členských stát ů. 
3 KOM(2008) 800, 26.11.2008. 
CS 5   CS – varianta 2b (nelegislativní): organi zace kampaní pro zvýšení informovanosti 
zaměřených na organizace zastupující malé a st řední podniky; 
– varianta 2c (nelegislativní): zve řejňování informací o neplatících dlužnících; 
– varianta 3a (legislativní): úplná harmonizace platebních lh ůt; 
– varianta 3b (legislativní): zvýš ení úrokové sazby „navýšení“; 
– varianta 3c (legislativní):  zrušení hranice 5 EUR; 
– varianta 3d (legislativní): zavedení „poplatku za opožd ěné platby“; 
– varianta 3e (legislativní): zavedení „náhrady za opožd ěné platby“; 
– varianta 3f (legislativní): posílení  úlohy zastupujících organizací. 
Některé varianty, jako je zrušení sm ěrnice 2000/35/ES nebo vytvo ření evropského 
fondu, který by zdarma a na základ ě pohledávek poskytoval finan ční prostředky 
malým a st ředním podnik ům, byly zamítnuty již v po čáteční fázi zkoumání možných 
variant. 
4. ANALÝZA DOPAD Ů 
Je třeba upozornit na to, že kv ůli některým důležitým aspekt ům týkajícím se prvních 
tří příčin problém ů uvedených v oddíle 1 nemá EU nutnou pravomoc k jednání. 
Určité problémy týkající se struktury vnitrostátních nebo regionálních trh ů by měly 
řešit členské státy, protože s ohledem na hospodá řský cyklus mají členské státy 
v rukou v ětšinu nástroj ů hospodá řské politiky, a proto nelze hledat obecné řešení 
všech příčin problém ů na úrovni EU.  
Tato směrnice je navíc pro hospodá řské subjekty nepovinným nástrojem do té míry, 
že je nenutí ú čtovat úrok za opožd ěnou platbu. Krom ě toho se p ůsobnost sm ěrnice 
vztahuje na oblast, kde mohou provád ění plateb v transakcích mezi podniky 
ovlivňovat i mnohé jiné faktory. Regula ční prostředí platné pro platební postupy 
a žaloby za ú čelem získání platby za p řeshraniční obchodní transakce v EU je nyní 
předmětem přepracování na základ ě nových pravidel EU, která nedávno vstoupila 
v platnost nebo která budou brzy použitelná. V základním scéná ři je obtížné vysv ětlit 
účinky propojení a vzájemného ovliv ňování („spill-over effect“). Proto lze 
poskytnout pouze orienta ční kvantitativní odhady možných hospodá řských 
a sociálních dopad ů každé varianty. Z tohoto d ůvodu je analýza p řevážně 
kvalitativní. Je t řeba upozornit na to, že žádná z t ěchto variant by nem ěla dopad na 
životní prost ředí ani důsledky pro t řetí země.  
Některé příčiny problém ů, u nichž EU nemá pravomoc k jednání, nicmén ě ovlivní 
přijetí určitých variant. Nap říklad struktura trhu a postavení hospodá řského subjektu 
na trhu asi do zna čné míry ur čí jeho ochotu p řijmout opat ření proti pozd ě platícímu 
dlužníkovi a podstoupit riziko naru šení obchodního vztahu, který m ůže mít hodnotu 
několika tisíc eur. Proto je možné posoudit dopad r ůzných variant kvalitativn ě, ale je 
obtížné spolehliv ě předvídat celkový ú činek návrhu na hospodá řství, a proto nelze 
kvantitativn ě posoudit p římé sociální dopady.  
CS 6   CS Varianty politiky jsou posuzovány s ohledem na základní variantu, pokud jde o jejich 
účinnost, efektivnost a soulad. 
Obecné srovnání variant  
Varianta  Účinnost  Efektivnost  Soulad  
Varianta 2a  
(nelegislativní): 
organizace 
kampaní pro zvýšení 
informovanosti 
zaměřených na 
podniky
 Ne: žádný dopad na 
dlužníky a minimální 
dopad na v ěřitele. Ne: vyžaduje p říliš 
mnoho zdroj ů a výsledek 
je velmi nejistý.  Ano: nebylo možné ur čit 
negativní vzájemné 
ovlivňování s jinými 
oblastmi.  
Varianta 2b  
(nelegislativní): 
organizace 
kampaní pro 
zvýšení informovanosti 
zaměřených na 
organizace zastupující malé 
a st řední 
podniky
 Ne: cílů pravděpodobně 
nemůže být dosaženo.  Ano: celkem nízké 
rozpočtové náklady pro 
EU. Žádné jiné náklady.  Ano: nebylo možné ur čit 
negativní vzájemné ovlivňování s jinými 
oblastmi.
 
Varianta 2c  
(nelegislativní): 
zveřejňování 
informací o neplatících 
dlužnících
 Pochybná : možný 
preventivní ú činek na 
věřitele, ale mnoho 
praktických p řekážek při 
jejím provád ění. Ne: velmi vysoké 
administrativní náklady 
pro podniky.  Ano: nebylo možné ur čit 
negativní vzájemné 
ovlivňování s jinými 
oblastmi.  
Varianta 3a/1  
(legislativní): 
harmonizace 
platebních lh ůt 
mezi podniky  Ano: zkrácení smluvních 
platebních lh ůt by 
pravděpodobně vedlo ke 
snížení po čtu 
opožděných plateb.  Ne: značné náklady na 
zajištění souladu a na 
přizpůsobení.  Ne: zrušením možnosti 
pro spole čnosti sout ěžit 
prostřednictvím 
platebních lh ůt 
nabízených zákazník ům 
by došlo ke ztrát ě 
smluvní svobody. Naopak by tím mohl 
vzrůst tlak na ostatní 
aspekty sjednávání smluv, kde v ětší 
společnosti stále mohou 
zásadně ovlivňovat malé 
dodavatele.
 
Varianta 3a/2  
(legislativní): 
harmonizace lhůt pro platby 
ze strany orgán ů 
veřejné moci 
podnikům
 Ano: obava z narušení 
obchodního vztahu se 
zákazníkem by nem ěla 
hrát roli ve smlouvách 
uzavřených 
s vnitrostátními orgány, které musí dodržovat 
standardní 
a transparentní postupy. 
Kromě toho platební 
lhůta běžně není takovou 
položkou ve smlouv ě 
zadávané orgánem 
veřejné moci, o které by Ano: dopad na rozpo čet 
pro vnitrostátní orgány 
by zůstal celkem 
omezený ve srovnání 
s vyšší likviditou, kterou 
by podnik ům zajistily 
dřívější platby orgán ů 
veřejné moci. 
 Ano: nebylo možné ur čit 
negativní vzájemné 
ovlivňování s jinými 
oblastmi.  
CS 7   CS se dalo vyjednávat. Je 
však t řeba zavést 
dostatečně vysoké 
sankce v p řípadě 
opožděné platby.  
Varianta 3b  
(legislativní): 
zvýšení úrokové sazby 
„navýšení“ 
 Pochybná : zdá se, že 
zúčastněným stranám 
stávající úroková sazba „navýšení“ vyhovuje. 
Podniky již nyní mají 
nárok sjednat vyšší 
úrokovou sazbu ve 
smlouvě nebo zahrnout 
vyšší sazbu do svých 
obchodních podmínek. 
Stávající pravidla umožňují členským 
státům stanovit vyšší 
minimální sazbu „navýšení“ v jejich 
vnitrostátních právních 
předpisech.
 Pochybná : tato varianta 
by mohla posílit 
postavení v ětších a 
výkonnějších podnik ů, 
protože by zajistila lepší 
pozici p ři vyjednávání 
společnostem, které 
žádají o slevu za rychlejší platbu.
 Ano: nebylo možné ur čit 
negativní vzájemné 
ovlivňování s jinými 
oblastmi.  
Varianta 3c  
(legislativní): 
zrušení hranice 
5 EUR  Ano pro malé transakce, 
pokud bude dopln ěna o 
jiné nástroje, díky 
kterým by sb ěr 
nesplacených částek byl 
ekonomicky efektivní.  Ano, zejména pro malé a 
střední podniky. Nebylo 
možné ur čit žádné 
rozpočtové náklady, 
náklady na transakce ani 
náklady na zajišt ění 
souladu.  Ano: nebylo možné ur čit 
negativní vzájemné 
ovlivňování s jinými 
oblastmi.  
Varianta 3d  
(legislativní): 
zavedení 
„poplatku za 
opožděné 
platby“  Ano: umožnila by 
podnikům získat náhradu 
nákladů na transakce 
spojené s nárokováním 
platby a ú čtováním 
úroku z prodlení v případě opožd ěných 
plateb, a proto by 
věřitelům v ú čtování 
úroků bránily jen čistě 
obchodní d ůvody. 
 Ano. Náklady (hlavn ě 
náklady na transakce) 
lze přerozdělit. Žádné 
rozpočtové náklady ani 
náklady na zajišt ění 
souladu.  Ano: nebylo možné ur čit 
negativní vzájemné 
ovlivňování s jinými 
oblastmi.  
Varianta 3e  
(legislativní): 
zavedení 
„náhrady za 
opožděné 
platby“  Ano: silný odrazující 
účinek na dlužníky 
úměrný velikosti 
pohledávky, protože 
náklady vzniklé dlužníkovi by p řekročily 
úspory, které by jinak 
získal z bezplatného obchodního úv ěru. Byla 
by rovn ěž silnou 
motivací pro v ěřitele, 
aby účtovali platby 
i úrok.
 Ano. Náklady (hlavn ě 
náklady na transakce) lze přerozdělit. Žádné 
náklady na zajišt ění 
souladu. Rozpo čtové 
náklady jsou 
odůvodněné s ohledem 
na škodu zp ůsobenou 
podniku a jsou 
přiměřené souladu.
 Ano: nebylo možné ur čit 
negativní vzájemné ovlivňování s jinými 
oblastmi.
 
Varianta 3f  
(legislativní): 
posílení úlohy 
zastupujících organizací
 Pochybná : tyto 
organizace nemusí mít 
zdroje pot řebné k tomu, 
aby zaplatily správní poplatky a podstoupily 
finanční riziko soudního 
sporu v souvislosti Ano, pokud budou 
přijata opat ření ke 
snížení náklad ů na 
zahájení řízení 
a souvisejících 
finančních rizik 
(varianty 3c, 3d a 3e).
 Ano: nebylo možné ur čit 
negativní vzájemné 
ovlivňování s jinými 
oblastmi.  
CS 8   CS s opožděnou platbou. 
V zahájení řízení by jim 
rovněž mohl bránit st řet 
zájmů, například kdyby 
členy organizace byli jak 
věřitelé, tak dlužníci.  
Výše uvedená analýza dopad ů ukazuje, že pokud jde o transakce mezi podniky, 
splňují kritéria ú činnosti, efektivnosti a souladu vari anty 3a/2, 3c, 3d a 3e. Ostatní 
varianty nespl ňují nejmén ě jedno kritérium:  
Seřazení variant  
Varianta  Účinnost  Efektivnost  Soulad  
DOPORU ČENÉ VARIANTY  
Varianta 3a/2  (legislativní): harmonizace 
lhůt pro platby ze strany orgán ů veřejné 
moci podnik ům Ano Ano Ano 
Varianta 3c  (legislativní): zrušení 
hranice 5 EUR  Ano Ano Ano 
Varianta 3d  (legislativní): zavedení 
„poplatku za opožd ěné platby“  Ano Ano Ano 
Varianta 3e  (legislativní): zavedení 
„náhrady za opožd ěné platby“  Ano Ano Ano 
VARIANTY, KTERÉ SE NEDOPORU ČUJÍ 
Varianta 3b  (legislativní): zvýšení 
úrokové sazby „navýšení“  Pochybná  Pochybná  Ano 
Varianta 3f  (legislativní): posílení úlohy 
zastupujících organizací  Pochybná  Ano Ano 
Varianta 3a/1  (legislativní): harmonizace 
platebních lh ůt mezi podniky  Ano Ne Ne 
Varianta 2a  (nelegislativní): organizace 
kampaní pro zvýšení informovanosti 
zaměřených na podniky  Ne Ne Ano 
Varianta 2b  (nelegislativní): organizace 
kampaní pro zvýšení informovanosti 
zaměřených na organizace zastupující 
malé a střední podniky  Ne Ano Ano 
Varianta 2c  (nelegislativní): 
zveřejňování informací o neplatících 
dlužnících  Pochybná  Ne Ano 
Jediná varianta, která by podnik ům způsobila významné administrativní náklady, je 
varianta 2c. Hrubý odhad t ěchto náklad ů u této varianty činí 25 300 milion ů EUR pro 
malé a střední podniky a 86,1 milion ů EUR pro velké podniky.