CS Úřední věstník Evropské unie C 332/1

SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU

ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA EVROPSKÉ UNIE ZA ROK 2010

2011/C 332/01

OBSAH

Poznámka ke konsolidované účetní závěrce

ČÁST I: Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie a vysvětlivky

Rozvaha

Výsledovka

Výkaz peněžních toků (cash flow)

Výkaz změn čistých aktiv

Vysvětlivky k finančním výkazům

ČÁST II: Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu Evropské unie a vysvětlivky

Zprávy o plnění rozpočtu

Vysvětlivky ke zprávám o plnění rozpočtu

POZNÁMKA KE KONSOLIDOVANÉ ÚČETNÍ ZÁVĚRCE

Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2010 byla sestavena na základě údajů předložených ostatními orgány a subjekty podle čl. 129 odst. 2 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropské unie. Tímto prohlašuji, že byla sestavena v souladu s hlavou VII tohoto finančního nařízení a účetními zásadami, pravidly a metodami stanovenými v příloze k účetní závěrce.

Účetní těchto orgánů a subjektů mi dodali všechny údaje potřebné pro sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o aktivech a pasivech Evropské unie a o plnění rozpočtu, a zároveň potvrdili spolehlivost těchto údajů.

Tímto potvrzuji, že na základě těchto údajů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke schválení účetní závěrky Evropské komise za potřebné, jsem nabyl dostatečné jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech podstatných aspektech věrný a poctivý obraz finanční pozice Evropské unie.

Philippe TAVERNE Účetní Komise

ČÁST I

Konsolidované finanční výkazy Evropských společenství a vysvětlivky

OBSAH

Rozvaha

Výsledovka

Výkaz peněžních toků (cash flow)

Výkaz změn čistých aktiv

Vysvětlivky k finančním výkazům:

1. Podstatná účetní pravidla

2. Vysvětlivky k rozvaze 24

3. Vysvětlivky k výsledovce

4. Vysvětlivky k výkazu peněžních toků

5. Podmíněné závazky a aktiva a další požadované údaje

6. Finanční opravy a vracení prostředků

7. Řízení finančních rizik

8. Zveřejnění spřízněných stran

9. Události po rozvahovém dni

10. Konsolidované účetní jednotky

11. Nekonsolidované účetní jednotky

ROZVAHA

v milionech EUR vysvětlivka: 31.12.2010 (po úpravě) DLOUHODOBÁ AKTIVA: Nehmotná aktiva 2.1 108 72 Nemovitosti, stroje a zařízení 2.2 4 813 4 859 Dlouhodobé investice 2.3 2 555 2 379 Půjčky 2.4 11 640 10 764 Dlouhodobé předběžné financování 2.5 44 118 41 544 Dlouhodobé pohledávky 2.6 40 55 63 274 59 673 KRÁTKODOBÁ AKTIVA: Zásoby 2.7 91 77 Krátkodobé investice 2.8 2 331 1 791 Krátkodobé předběžné financování 2.9 10 078 9 436 Krátkodobé pohledávky 2.10 13 501 8 958 Hotovost a peněžní ekvivalenty 2.11 22 063 23 372 48 064 43 634 AKTIVA CELKEM 111 338 103 307 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY: Zaměstnanecké požitky 2.12 (37 172) (37 242) Dlouhodobé rezervy 2.13 (1 317) (1 469) Dlouhodobé finanční závazky 2.14 (11 445) (10 559) Ostatní dlouhodobé závazky 2.15 (2 104) (2 178) (52 038) (51 448) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY: Krátkodobé rezervy 2.16 (214) (213) Krátkodobé finanční závazky 2.17 (2 004) (40) Závazky 2.18 (84 529) (93 884) (86 747) (94 137) PASIVA CELKEM (138 785) (145 585) ČISTÁ AKTIVA (27 447) (42 278) Rezervní fondy 2.19 3 484 3 323 Částky k vyžádání od členských států (1) 2.20 (30 931) (45 601) ČISTÁ AKTIVA (27 447) (42 278) Viz vysvětlivky 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 a 3.4.1, kde jsou podrobnosti o úpravách některých údajů za rok 2009

VÝSLEDOVKA

v milionech EUR vysvětlivka: 2010 (po úpravě) PROVOZNÍ VÝNOSY Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků 3.1 122 328 110 537 Ostatní provozní výnosy 3.2 8 188 7 532 130 516 118 069 PROVOZNÍ NÁKLADY Správní náklady 3.3 (8 614) (8 133) Provozní náklady 3.4 (103 764) (102 504) (112 378) (110 637) PŘEBYTEK Z PROVOZNÍ ČINNOSTI 18 138 7 432 Výnosy z finančních operací 3.5 1 178 835 Náklady na finanční operace 3.6 (661) (594) Změna závazků ze zaměstnaneckých požitků 2.12 (1 003) (683) Podíl společných podniků a přidružených subjektů na čistém schodku 3.7 (420) (103) HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK 17 232 6 887 Viz vysvětlivky 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 a 3.4.1, kde jsou podrobnosti o úpravách některých údajů za rok 2009

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ (CASH FLOW)

v milionech EUR vysvětlivka: 2010 (po úpravě) Hospodářský výsledek za rok 17 232 6 887 Provozní činnosti 4.2 Amortizace 28 22 Odpisy 358 448 Ztráty ze znehodnocení investic (odúčtování) 0 (17) (Zvýšení)/snížení půjček (876) (7 199) (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování (2 574) (12 521) (Zvýšení)/snížení dlouhodobých pohledávek 15 (10) (Zvýšení)/snížení zásob (14) 7 (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování (642) 827 (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek (4 543) 2 962 Zvýšení/(snížení) dlouhodobých rezerv (152) 128 Zvýšení/(snížení) dlouhodobých finančních závazků 886 7 210 Zvýšení/(snížení) ostatních dlouhodobých závazků (74) (48) Zvýšení/(snížení) krátkodobých rezerv 1 (134) Zvýšení/(snížení) krátkodobých finančních závazků 1 964 (79) Zvýšení /(snížení) splatných závazků (9 355) 4 207 Přebytek rozpočtu za předchozí období vedený jako nepeněžní příjem (2 254) (1 796) Jiné nepeněžní pohyby (149) 54 Zvýšení/(snížení) závazků ze zaměstnaneckých požitků (70) (313) Investiční činnosti 4.3 (Zvýšení)/snížení nehmotných aktiv a nemovitostí, strojů a zařízení (374) (464) (Zvýšení)/snížení dlouhodobých investic (176) (284) (Zvýšení)/snížení krátkodobých investic (540) (239) ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY (1 309) (352) Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a jejich ekvivalentů (1 309) (352) Peníze a peněžní ekvivalenty počátkem roku 2.11 23 372 23 724 Peníze a peněžní ekvivalenty koncem roku 2.11 22 063 23 372 Viz vysvětlivky 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 a 3.4.1, kde jsou podrobnosti o úpravách některých údajů za rok 2009

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

v milionech EUR Rezervní fondy (A) Částky k vyžádání od členských států (B) Čistá aktiva =(A)+(B) Fond z přecenění na reálnou hodnotu Ostatní rezervní fondy Akumulovaný přebytek/(schodek) Hospodářský výsledek za rok ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2008 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) Změna rezervního fondu Záručního fondu 196 (196) 0 Změny reálné hodnoty 28 28 Ostatní (po úpravě) (1) 28 27 Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2008 (15) 12 701 (12 686) 0 Výsledek plnění rozpočtu za rok 2008 připsaný členským státům (1 796) (1 796) Hospodářský výsledek za rok (po úpravě) 6 887 6 887 ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2009 (po úpravě) 69 3 254 (52 488) 6 887 (42 278) Změna rezervního fondu Záručního fondu 273 (273) 0 Změny reálné hodnoty (130) (130) Ostatní 4 (21) (17) Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2009 (po úpravě) 14 6 873 (6 887) 0 Výsledek plnění rozpočtu za rok 2009 připsaný členským státům (2 254) (2 254) Hospodářský výsledek za rok 17 232 17 232 ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447)

VYSVĚTLIVKY K FINANČNÍM VÝKAZŮM

OBSAH

1. Podstatná účetní pravidla

2. Vysvětlivky k rozvaze

3. Vysvětlivky k výsledovce

4. Vysvětlivky k výkazu peněžních toků

5. Podmíněné závazky a aktiva a další požadované údaje

6. Finanční opravy a vracení prostředků

7. Řízení finančních rizik

8. Zveřejnění spřízněných stran

9. Události po rozvahovém dni

10. Konsolidované účetní jednotky

11. Nekonsolidované účetní jednotky

1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1 PRÁVNÍ ZÁKLAD A ÚČETNÍ PRAVIDLA

Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie pokrývá účty Evropské unie, Evropského společenství pro atomovou energii a Evropského společenství uhlí a oceli (v likvidaci). Tyto účty se vedou v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002), kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k tomuto finančnímu nařízení.

V souladu s článkem 133 finančního nařízení zpracovala Evropská unie svou konsolidovanou účetní závěrku za rok 2010 podle pravidel akruálního účetnictví odvozených z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS) nebo konkludentně z mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS). Účetní pravidla přijatá účetním Komise musí používat všechny orgány a instituce EU zahrnované do konsolidace, aby byla zajištěna jednotná pravidla vedení účetnictví, oceňování a prezentace účetních závěrek a aby se sjednotilo sestavování finančních výkazů a konsolidace. Tyto účty jsou vedeny v eurech za kalendářní rok.

1.2 ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem účetní závěrky je poskytnout informace o finanční situaci, hospodaření a peněžních tocích účetní jednotky, které jsou užitečné pro široký okruh uživatelů. V případě veřejných subjektů, k nimž patří EU, musí závěrka poskytovat zejména informace, které lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání účetní jednotky se zdroji, které jí byly svěřeny. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument. Článek 124 finančního nařízení stanoví, že při sestavování účetní závěrky se používají tyto účetní zásady:

— kontinuita činnosti;

— obezřetnost;

— stálost účetních metod;

— srovnatelnost informací;

— významnost;

— zákaz vzájemných zápočtů;

— přednost skutečnosti před vnějším zdáním;

— účetnictví na akruální bázi.

Sestavení konsolidované účetní závěrky podle výše uvedených pravidel a zásad vyžaduje, aby vedoucí pracovníci odhadli výši určitých položek vykazovaných v konsolidované rozvaze a konsolidované výsledovce, jakož i související zveřejnění podmíněných aktiv a pasiv.

1.3 KONSOLIDACE

Rozsah konsolidace

Konsolidované finanční výkazy EU obsahují všechny významné ovládané subjekty (orgány a agentury), přidružené subjekty a společné podniky, tedy 43 ovládaných subjektů, 5 společných podniků a 4 přidružené subjekty. Úplný seznam konsolidovaných účetních jednotek uvádí vysvětlivka č. 10. Ve srovnání s rokem 2009 byl rozsah konsolidace rozšířen o 3 ovládané subjekty (jeden orgán a dvě agentury), jeden přidružený subjekt a jeden společný podnik. Vliv tohoto rozšíření na konsolidovanou účetní závěrku není významný.

Ovládané účetní jednotky

Rozhodnutí začlenit účetní jednotku do konsolidace vychází z pojetí kontroly. Ovládané (kontrolované) účetní jednotky jsou všechny subjekty, v nichž má Evropská unie pravomoc přímo či nepřímo řídit finanční a provozní politiku s cílem mít z jejich činnosti užitek. Tato pravomoc musí být v dané době vykonatelná. Ovládané účetní jednotky jsou plně zahrnuty do konsolidace. Konsolidace počíná prvním dnem existence vztahu mezi ovládající a ovládanou účetní jednotkou a končí spolu s jeho zánikem.

Mezi nejobvyklejší ukazatele kontroly (ovládání) v rámci Evropské unie patří: zřízení účetní jednotky formou zakládacích smluv nebo sekundárních právních předpisů, financování účetní jednotky ze souhrnného rozpočtu, existence hlasovacích práv v řídících orgánech, audit ze strany Evropského účetního dvora a absolutorium udělované Evropským parlamentem. Je zřejmé, že o tom, zda k ovládání stačí jedno nebo všechna výše vyjmenovaná kritéria, je třeba rozhodnout podle hodnocení provedeného na úrovni účetní jednotky.

Podle tohoto přístupu jsou orgány EU (vyjma ECB) a agentury (vyjma agentur z bývalého druhého pilíře) považovány za subjekty pod výlučnou kontrolou EU a jsou tudíž zahrnuty do konsolidace. Za ovládanou účetní jednotku je dále považováno Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO).

Veškeré významné transakce mezi subjekty a všechna salda mezi účetními jednotkami ovládanými Evropskou unií se eliminují, zatímco nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi těmito subjekty nejsou významné a proto nebyly eliminovány.

Společné podniky

Společný podnik spočívá na smluvním ujednání, podle nějž Evropská unie a jedna či více dalších smluvních stran (dále jen "spoluvlastníci") vyvíjejí hospodářskou činnost, která podléhá společné kontrole. Společnou kontrolou se rozumí smluvně sjednaná sdílená, přímá či nepřímá kontrola hospodářské činnosti s potenciálem ekonomického užitku.

Podíly ve společných podnicích se účtují ekvivalenční metodou a poprvé se vykazují v pořizovací ceně. Podíl Evropské unie na hospodářských výsledcích jejích společně ovládaných subjektech je vykazován ve výsledovce EU a její podíl na změnách zásob se promítá do zásob EU. Součet počátečních nákladů a všech změn (další příspěvky, podíl na hospodářských výsledcích a změny zásob, znehodnocení a dividendy) dává účetní hodnotu společného podniku na účtech EU k rozvahovému dni.

Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi Evropskou unií a jejími subjekty pod společnou kontrolou jsou nevýznamné, a proto nebyly eliminovány. I v případě podobných transakcí a účetních případů za podobných okolností se účetní postupy společných podniků mohou lišit od účetních zásad, které přijala Evropská unie.

Přidružené subjekty

Přidružené jsou všechny subjekty, v nichž má Evropská unie přímý či nepřímý podstatný vliv, nikoli však kontrolu. Podstatný vliv se přepokládá v případě, má-li Evropská komise přímo či nepřímo nejméně 20 % hlasovacích práv.

Podíly v přidružených subjektech se účtují ekvivalenční metodou a poprvé se vykazují v pořizovací ceně. Podíl Evropské unie na hospodářských výsledcích jejích přidružených subjektů je vykazován ve výsledovce EU a její podíl na změnách zásob se promítá do zásob EU. Součet počátečních nákladů a všech změn (další příspěvky, podíl na hospodářských výsledcích a změny zásob, znehodnocení a dividendy) dává účetní hodnotu přidruženého subjektu na účtech EU k rozvahovému dni. Výplata dividend přidruženým subjektem snižuje účetní hodnotu aktiva. Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi Evropskou unií a jejími přidruženými subjekty nejsou významné, a proto nebyly eliminovány.

I v případě podobných transakcí a účetních případů za podobných okolností se účetní postupy přidružených subjektů mohou lišit od účetních zásad, které přijala Evropská unie. V případech, kdy Evropská unie drží nejméně 20 % podíl ve fondu rizikového kapitálu, neusiluje o uplatnění podstatného vlivu. S těmito fondy se tedy zachází jako s realizovatelnými finančními nástroji a ekvivalenční metoda se nepoužívá.

Nekonsolidované účetní jednotky, jejichž prostředky spravuje Komise.

Prostředky systému nemocenského pojištění pro zaměstnance Evropské unie, Evropského rozvojového fondu a účastnického garančního fondu spravuje Komise jejich jménem, avšak jelikož tyto subjekty nejsou ovládány Evropskou unií, nejsou konsolidovány ani do její závěrky – viz vysvětlivku č. 11, kde jsou uvedeny další podrobnosti o příslušných částkách.

1.4 ZÁKLAD SESTAVENÍ

1.4.1 Měna a základ pro přepočet

Pracovní a zúčtovací měna

Údaje v účetní závěrce jsou uváděny v milionech EUR, přičemž euro je funkční i zúčtovací měnou Evropské unie.

Transakce a zůstatky

Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakcí. Ve výsledovce se vykazují kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání transakcí v cizí měně a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků za pomoci směnných kurzů ke konci účetního období.

Na nemovitosti, stroje a zařízení a nehmotná aktiva, jež si zachovávají svou hodnotu v eurech vypočtenou pomocí kurzu platného v den jejich pořízení, se používají různé metody přepočtu.

Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů platných dne 31. prosince:

Směnné kurzy vůči euru

Měna 31.12.2010 31.12.2009 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,0610 26,4730 DKK 7,4535 7,4418 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8607 0,8881 HUF 277,9500 270,4200 LVL 0,7094 0,7093 LTL 3,4528 3,4528 PLN 3,9750 4,1045 RON 4,2620 4,2363 SEK 8,9655 10,2520 CHF 1,2504 1,4836 JPY 108,6500 133,1600 USD 1,3362 1,4406

Změny reálné hodnoty peněžních cenných papírů denominovaných v cizí měně a klasifikovaných jako realizovatelné, které jsou dány rozdíly z přepočtu cizích měn, se vykazují ve výsledovce. Rozdíly z přepočtu cizích měn, na něž znějí nepeněžní finanční aktiva a závazky vykazované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, se vykazují ve výsledovce. Rozdíly z přepočtu cizích měn, na něž znějí nepeněžní finančních aktiva klasifikovaná jako realizovatelná, se zahrnují do fondu z přecenění na reálnou hodnotu.

1.4.2 Použití odhadů

V souladu s mezinárodními standardy pro veřejný sektor (IPSAS) a obecně přijatými účetními zásadami zahrnují účetní závěrky nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné výše závazků ze zaměstnaneckých požitků, rezerv, finančních rizik vyplývajících ze zásob a pohledávek, příjmů a výdajů příštích období, podmíněných aktiv a podmíněných závazků a dále rozsah snížení hodnoty nehmotných aktiv a nemovitostí, strojů a zařízení. Skutečná hodnota se může od těchto odhadů lišit. Změny odhadů se zaznamenávají v období, v němž jsou zjištěny.

1.5 ROZVAHA

1.5.1 Nehmotná aktiva

Nabyté licence na programové vybavení se vykazují v historických cenách snížených o oprávky a ztráty ze snížení hodnoty. Tato aktiva se odepisují lineárně po dobu jejich odhadované životnosti. Interně vyvinutá nehmotná aktiva se kapitalizují, když jsou splněna příslušná kritéria účetních zásad EU. Mezi kapitalizovatelné náklady patří všechny přímo připsatelné náklady nutné k tvorbě, produkci a přípravě aktiva k tomu, aby mohlo fungovat způsobem, který zamýšlelo hospodářské vedení. Náklady spojené s výzkumem, nekapitalizovatelné náklady na vývoj a náklady na údržbu se účtují jako náklady v době jejich vynaložení.

1.5.2 Nemovitosti, stroje a zařízení

Všechny nemovitosti, stroje a zařízení jsou vykazovány v historických cenách snížených o oprávky a ztráty ze snížení hodnoty. Historická cena zahrnuje výdaje přímo související s pořízením nebo výstavbou daného majetku.

Dodatečné náklady jsou zahrnovány do účetní hodnoty daného majetku, případně se účtují jako samostatné aktivum, avšak pouze tehdy, když je pravděpodobné, že budoucí ekonomické užitky či výkonnostní potenciál, jež jsou spojeny s danou věcí, poplynou Evropské unii a že lze spolehlivě zjistit cenu věci. Opravy a údržba jsou zachycovány jako náklad ve výsledovce za účetní období, v němž byly provedeny. Jelikož si Evropská unie nepůjčuje prostředky na financování pořízení nemovitostí, strojů a zařízení, nesouvisí s těmito nákupy žádné náklady na půjčky.

Pozemky a umělecká díla se neodepisují, jelikož se u nich předpokládá nekonečná životnost. Nedokončený majetek není odepisován, jelikož dosud není zařazen do užívání. Částka odpisů ostatního majetku je rozúčtována lineární metodou na předpokládanou délku odhadované životnosti takto:

Odpisové sazby

Druh aktiva Sazba lineárního odpisu Nemovitosti 4 % Zařízení, stroje a vybavení 10 % až 25 % Nábytek 10 % až 25 % Vybavení budov a staveb 10 % až 33 % Vozidla 25 % Technické vybavení počítačů 25 % Jiná hmotná aktiva 10 % až 33 %

Zisky a ztráty z vyřazení majetku se určují porovnáním výnosů snížených o náklady na prodej s účetní hodnotou vyřazeného majetku a vykazují se ve výsledovce.

Nájem

Nájem hmotného majetku, při němž Evropská unie nese v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví, je klasifikován jako finanční leasing. Finanční leasing je aktivován na počátku nájemního vztahu v reálné hodnotě najatého majetku nebo v současné hodnotě minimálních leasingových splátek, podle toho, která z nich je nižší. Každá leasingová splátka je rozdělena na závazek a finanční poplatky tak, aby byly tyto položky vykazovány ve zbývajícím finančním závazku v konstantním poměru. Závazky (bez finančních poplatků) z nájemního vztahu jsou vykázány mezi ostatními závazky (dlouhodobými a krátkodobými). Úrokový prvek finančních nákladů je po celé období leasingového vztahu zachycován jako náklad ve výsledovce, aby bylo pro každé období dosaženo pro zbývající závazek stálé periodické úrokové míry. Majetek držený na základě finančního leasingu se odepisuje po dobu jeho životnosti nebo po dobu trvání leasingového vztahu, podle toho, které z těchto období je kratší.

Nájemní vztahy, v nichž si pronajímatel ponechává značnou část rizik a výhod vyplývajících z vlastnictví, se klasifikují jako operativní leasing. Splátky operativního leasingu jsou zachycovány lineárně jako náklad ve výsledovce po celou dobu leasingu.

1.5.3 Snížení hodnoty nefinančních aktiv

Aktiva, u nichž není určena jejich životnost, nejsou odepisována a každoročně je u nich prováděn test snížení hodnoty. U odpisovaných aktiv je prováděn test snížení hodnoty, kdykoli události nebo změna podmínek signalizují, že účetní hodnotu zřejmě nebude možno realizovat. Ztráta ze snížení hodnoty se účtuje ve výši, o kterou účetní hodnota aktiva převyšuje jeho realizovatelnou hodnotu. Realizovatelná hodnota se rovná reálné hodnotě aktiva snížené o prodejní náklady nebo užitné hodnotě, podle toho, co je vyšší.

Nejméně jednou ročně se posuzuje zůstatková hodnota a životnost nehmotných aktiv a nemovitostí, strojů a zařízení, a případně jsou tvořeny opravné položky. Je-li účetní hodnota majetku vyšší než jeho odhadovaná realizovatelná hodnota, je k účetní hodnotě vytvořena opravná položka ve výši rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou. Pokud přestanou platit důvody pro snížení hodnoty uznané v předchozích letech, ztráty se snížení hodnoty se odpovídajícím způsobem odúčtují (zaúčtují opačně).

1.5.4 Investice

Podíly v přidružených subjektech a společných podnicích

Podíly v přidružených subjektech a ve společných podnicích se účtují ekvivalenční metodou. Náklady vlastního kapitálu se upraví tak, aby odrážely podíl na zvýšení či snížení čistých aktiv přidružených subjektů a společných podniků, který lze připsat Evropské unii po počátečním zaúčtování, a pokud okolnosti takové snížení signalizují, vytvoří se v případě potřeby opravná položka k zachycení nižší realizovatelné hodnoty. Tato realizovatelná hodnota se určí postupem popsaným v bodě 1.5.3. Pokud důvody pro znehodnocení později přestanou platit, ztráta ze znehodnocení se zaúčtuje zpětně na pořizovací hodnotu, která by byla vykazována, kdyby se žádná ztráta ze znehodnocení neúčtovala.

Investice do fondů rizikového kapitálu

Klasifikace a oceňování

Investice do fondů rizikového kapitálu jsou klasifikovány jako realizovatelná aktiva (viz bod 1.5.5), a proto jsou vedeny v reálné hodnotě spolu se zisky a ztrátami ze změn reálné hodnoty (včetně rozdílů z přepočtu cizích měn), jež jsou zachyceny ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu.

Faktory ovlivňující reálnou hodnotu

Protože investice do fondů rizikového kapitálu nemají kótovanou tržní cenu na aktivním trhu, oceňují se jednotlivě pořizovací cenou nebo odpovídající čistou hodnotou aktiv („NAV“), cokoli z toho je nižší. Nerealizované zisky vyplývající z ocenění v reálné hodnotě se účtují do rezervních fondů a nerealizované ztráty se posuzují z hlediska snížení hodnoty aktiv, aby se určilo, zda mají být vykázány ve výsledovce jako ztráty vyplývající ze snížení hodnoty nebo jako změny ve fondu přecenění na reálnou hodnotu.

1.5.5 Finanční aktiva

Klasifikace

Evropská unie dělí svá finanční aktiva na tyto kategorie: finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty; úvěry a pohledávky; investice držené do splatnosti, a realizovatelná finanční aktiva. Klasifikace finančních nástrojů se určí v okamžiku jejich počátečního zaúčtování a poté se posuzuje ke každému rozvahovému dni.

i) Finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty

Do této kategorie je finanční aktivum zařazeno, jestliže je nabyto v zásadě za účelem jeho prodeje v krátké době nebo pokud ho takto klasifikuje Evropská unie. Do této kategorie jsou řazeny rovněž deriváty. Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá aktiva, jestliže se jejich realizace předpokládá do 12 měsíců od rozvahového dne.

ii) Úvěry a pohledávky

Úvěry a pohledávky jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami, která nejsou kótována na žádném aktivním trhu. Vznikají, jestliže Evropská unie poskytuje peníze, zboží nebo služby přímo dlužníkovi bez úmyslu s touto pohledávkou obchodovat. Jsou součástí dlouhodobých aktiv, s výjimkou úvěrů a pohledávek se splatností do 12 měsíců od rozvahového dne.

iii) Investice držené do splatnosti

Investice držené do splatnosti jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami a s pevně určenou splatností, u nichž má Evropská unie pozitivní úmysl a schopnost držet je do splatnosti. V průběhu tohoto rozpočtového roku nedržela Evropská unie v této kategorii žádné investice.

iv) Realizovatelná finanční aktiva

Realizovatelná finanční aktiva jsou nederiváty, které jsou zařazeny do této kategorie nebo nejsou zařazeny do žádné jiné kategorie. Jsou klasifikována jako krátkodobá nebo dlouhodobá aktiva v závislosti na období, v němž je Evropská unie zamýšlí zcizit. Jako realizovatelná finanční aktiva jsou klasifikovány rovněž investice do nekonsolidovaných účetních jednotek a další kapitálové investice (např. operace s rizikovým kapitálem), o nichž se neúčtuje ekvivalenční metodou.

Počáteční vykázání a ocenění

Nákup a prodej finančních aktiv vykazovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, držených do splatnosti a realizovatelných se vykazuje ke dni obchodu, tj. ke dni, k němuž se Evropská unie zaváže aktivum koupit nebo prodat. Úvěry se vykazují v okamžiku, kdy jsou peníze odeslány dlužníkům. V případě finančních aktiv nevykazovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty jsou finanční nástroje prvotně vykázány v reálné hodnotě zvýšené o transakční náklady. Finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty jsou prvotně vykázána v reálné hodnotě a transakční náklady jsou vykázány ve výsledovce jako náklad.

Reálná hodnota finančního aktiva v okamžiku prvotního vykázání se obvykle rovná transakční ceně (tj. reálné hodnotě obdrženého protiplnění). Při poskytnutí dlouhodobé bezúročné půjčky nebo úvěru s nižší než tržní úrokovou sazbou lze však reálnou hodnotu odhadnout jako současnou hodnotu všech budoucích peněžních plnění diskontovanou pomocí tržní úrokové sazby platné pro podobné nástroje s podobným úvěrovým ratingem.

Úvěry poskytnuté z půjčených prostředků jsou oceňovány v jejich nominální výši, což se považuje za reálnou hodnotu úvěru. Důvod je tento:

— „Tržní prostředí“ pro úvěry EU jsou velmi specifické a odlišují se od kapitálových trhů, kde se emitují komerční nebo státní dluhopisy. Jelikož půjčovatelé na těchto trzích mají možnost vybírat si mezi alternativními investicemi, tato možnost alternativních příležitostí se promítá do tržních cen. EU však tuto možnost alternativních investic nemá, protože nesmí investovat peníze na kapitálových trzích; může si vypůjčovat peníze za účelem jejich půjčování ve stejné sazbě (např. BOP) nebo v nižší sazbě než je na komerčním trhu (např. EFSM v roce 2011). To znamená, že EU nemá alternativy půjčovat nebo investovat vypůjčené peníze. Takže tu nejsou ani náklady alternativních příležitostí a tudíž ani základ pro srovnání s tržními sazbami. Úvěrové operace EU jsou vlastně trhem samy o sobě. Jelikož se nedá použít „možnost“ nákladů alternativních příležitostí, tržní cena objektivně neodráží podstatu úvěrových transakcí EU. Není proto vhodné určovat reálnou hodnotu úvěrů EU odkazem na komerční nebo státní dluhopisy.

— Jelikož neexistuje aktivní trh ani podobné transakce, s nimiž by bylo možné srovnání, měla by Evropská komise pro reálně ocenění svých úvěrových operací z EFSM, BOP a pod. použít účtovanou úrokovou sazbu.

— Navíc u úvěrů BOP, Euratom a MFA existují kompenzační účinky mezi úvěry a výpůjčkami kvůli jejich vzájemnému (back-to-back) charakteru. Efektivní úroky úvěrů se tedy rovnají efektivní úrokové míře souvisejících výpůjček. Transakční náklady vzniklé EU a poté přeúčtované příjemcům úvěrů jsou zachycovány přímo ve výsledovce.

Finanční nástroje se odúčtují, když práva na příjem peněžních toků z investice zaniknou nebo jsou převedena, přičemž Evropská unie převedla v podstatě všechna rizika a všechny výhody vyplývající z vlastnictví.

Následné ocenění

i) Finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty se následně účtují v reálné hodnotě. Zisky a ztráty, jež plynou ze změny reálné hodnoty finančních aktiv kategorie „finanční nástroje vykazované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty“, se vykazují ve výsledovce za období, ve kterém vznikly.

ii) Úvěry, pohledávky a investice držené do splatnosti jsou vykazovány v zůstatkové hodnotě určené pomocí metody efektivní úrokové sazby. V případě úvěrů poskytnutých za vypůjčené prostředky se používá stejná efektivní úroková sazba jak na úvěry, tak na výpůjčky, jelikož tyto úvěry mají charakter vzájemných „back-to-back“ operací a podmínky úvěrů a výpůjček ani částky se významně neliší. Transakční náklady vzniklé EU a poté přeúčtované příjemcům úvěrů jsou zachycovány přímo ve výsledovce.

iii) Držené do splatnosti – EU v současnosti nemá investice držené do splatnosti.

iv) Realizovatelná finanční aktiva jsou následně účtována v reálné hodnotě. Zisky a ztráty plynoucí ze změn reálné hodnoty realizovatelných aktiv jsou vykazovány ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu. Jsou-li realizovatelná aktiva prodána nebo sníží-li se jejich hodnota, jsou kumulované úpravy reálné hodnoty zaúčtované dříve do fondu z přecenění na reálnou hodnotu vykázány ve výsledovce. Úroky z realizovatelných finančních aktiv vypočítané metodou efektivní úrokové sazby se zaúčtují ve výsledovce. Dividendy z realizovatelných kapitálových nástrojů se zaúčtují v okamžiku, kdy EU vznikne právo na jejich výplatu.

Reálná hodnota investic kótovaných na aktivních trzích vychází z aktuálních nabídkových cen. V případě, že trh finančního aktiva není aktivní, (a v případě nekótovaných cenných papírů) Evropská unie stanoví reálnou hodnotu za pomoci metod ocenění. Mezi tyto metody patří použití transakcí z nedávné doby mezi nespřízněnými osobami, odkaz na další v podstatě stejné nástroje, analýza diskontovaných peněžních toků, modely oceňování opcí a další metody ocenění, které běžně používají účastníci trhu.

V případech, kdy reálnou hodnotu investic do kapitálových nástrojů, které nemají kótovanou tržní cenu na aktivním trhu, nelze spolehlivě určit, ocení se tyto investice v pořizovací ceně snížené o ztráty ze snížení hodnoty.

Snížení hodnoty finančních aktiv

Ke každému rozvahovému dni Evropská unie posuzuje, zda existují objektivní důkazy o snížení hodnoty finančního aktiva. Hodnota finančního aktiva je snížena a ze snížení hodnoty plynou ztráty pouze v případě, že existují objektivní důkazy o snížení hodnoty v důsledku jedné nebo více událostí, jež nastaly po okamžiku prvotního vykázání aktiva, a taková ztrátu generující událost (či události) má dopad na odhadované budoucí peněžní toky z finančního aktiva, jež lze spolehlivě odhadnout.

i) Aktiva vykazovaná v zůstatkové hodnotě

Existují-li objektivní důkazy, že vznikla ztráta v důsledku snížení hodnoty úvěrů či pohledávek nebo investic držených do splatnosti a vedených v zůstatkové hodnotě, rovná se výše ztráty rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva a současnou hodnotou odhadovaných budoucích peněžních toků (s vyloučením budoucích úvěrových ztrát, které nevznikly) diskontovaných původní efektivní úrokovou sazbou finančního aktiva. Účetní hodnota aktiva se sníží a výše ztráty se zaúčtuje ve výsledovce. Mají-li úvěr nebo investice držená do splatnosti proměnlivou úrokovou sazbu, použije se k ocenění ztráty ze snížení hodnoty diskontní sazba ve výši aktuální efektivní úrokové sazby stanovené ve smlouvě. Ve výpočtu současné hodnoty odhadovaných budoucích peněžních toků zajištěného finančního aktiva se odráží peněžní toky, které mohou plynout ze zabavení kolaterálu, snížené o náklady vynaložené na získání a prodej kolaterálu, ať již je zabavení pravděpodobné či nikoli. Pokud se v následujícím období ztráta ze snížení hodnoty sníží a tento pokles lze dát objektivně do souvislosti s událostí, k níž došlo po zaúčtování snížení hodnoty, předchozí zaúčtovaná ztráta ze snížení hodnoty se prostřednictvím zápisu ve výsledovce zruší.

ii) Aktiva vykazovaná v reálné hodnotě

V případě realizovatelných kapitálových investic se při určování toho, zda došlo ke snížení hodnoty cenných papírů, bere ohled na významný nebo trvalý (dlouhotrvající) pokles reálné hodnoty cenného papíru pod jeho pořizovací cenu. Pokud takové důkazy existují v případě realizovatelných finančních aktiv, kumulovaná ztráta (rovnající se rozdílu mezi pořizovací cenou a současnou reálnou hodnotou sníženou o ztráty ze snížení hodnoty daného finančního aktiva, která již byla v minulosti vykázána ve výsledovce) se odúčtuje z rezervního fondu a vykáže ve výsledovce. Ztráty plynoucí ze snížení hodnoty kapitálových nástrojů zaúčtované ve výsledovce se na tomto účtu neruší. Pokud v následujícím období vzroste reálná hodnota realizovatelného dluhového nástroje a tento nárůst lze objektivně dát do souvislosti s událostí, k níž došlo po vykázání ztráty ze snížení hodnoty, zruší se tato ztráta ze snížení hodnoty prostřednictvím výsledovky.

1.5.6 Zásoby

Zásoby se vykazují v pořizovací ceně nebo v čisté realizovatelné hodnotě, podle toho, která z nich je nižší. Pořizovací cena se určuje metodou first-in, first-out (FIFO). Pořizovací cena výrobků a nedokončené výroby zahrnuje suroviny, přímé mzdové náklady, ostatní přímo přiřaditelné náklady a související výrobní režii (na základě běžné provozní kapacity). Čistá realizovatelná hodnota se rovná odhadované prodejní ceně v rámci běžného podnikání snížené o náklady na dokončení a prodej. Pokud jsou zásoby určeny k rozdělení bez poplatku nebo jen za nominální poplatek, ocení se ve výši pořizovací ceny nebo reprodukční pořizovací ceny, podle toho, která z částek je nižší. Reprodukční pořizovací cena se rovná nákladům, které by Evropská unie vynaložila na pořízení aktiva k datu vykázání.

1.5.7 Částky předběžného financování

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Zálohu nebo počáteční hotovost je nutno v období stanoveném v dohodě využít na účel, pro který byla poskytnuta, nebo ji vrátit. Příjemce, jemuž nevzniknou způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit Evropské unii. Částka předběžného financování se sníží (úplně nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek, a tato částka se zaúčtuje jako výdaj.

Nevypořádané částky předběžného financování se na konci roku ocení ve výši původně vyplacených částek snížených o: vrácené částky, vyplacené způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky.

Úroky z předběžného financování se zaúčtovávají tak, jak nabíhají v souladu s ustanoveními příslušné dohody. Na konci roku se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou příjmy z naběhlých úroků a tento odhad se zahrne do rozvahy.

1.5.8 Pohledávky

Pohledávky jsou vykazovány v původní výši snížené o opravné položky. Opravná položka k pohledávce se vytvoří v případě, existují-li objektivní důkazy, že Evropská unie nebude schopna vybrat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva a realizovatelnou hodnotou aktiva. Opravná položka se vykazuje ve výsledovce. Zúčtovává se také obecná opravná položka za nevypořádané příkazy k vrácení prostředků, na které se zatím nevztahuje zvláštní opravná položka. Vykazování příjmů příštích období ke konci roku viz bod 1.5.14 níže.

1.5.9 Peníze a peněžní ekvivalenty

Peníze a peněžní ekvivalenty jsou finanční nástroje a jsou definovány jako krátkodobá aktiva. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců.

1.5.10 Zaměstnanecké požitky

Penzijní závazky

Evropská unie má dávkově definované penzijní plány. Jelikož zaměstnanci odvádějí ze svých platů třetinu očekávaných nákladů na tyto požitky, není tento závazek financován. Závazek z dávkově definovaných penzijních plánů vykazovaný v rozvaze se rovná současné hodnotě vymezené dávkové povinnosti k rozvahovému dni. Vymezenou dávkovou povinnost vypočítávají pojistní matematici přírůstkovou metodou (projected unit credit method). Současná hodnota vymezené dávkové povinnosti se určí diskontováním odhadovaných odlivů peněžních prostředků s použitím úrokové míry vládních obligací vydaných v té měně, v níž budou vypláceny dávky, a jejichž splatnost se blíží splatnosti příslušných penzijních závazků.

Pojistněmatematické zisky a ztráty vyplývající z empirických korekcí a změn pojistněmatematických předpokladů se okamžitě vykazují ve výsledovce. Náklady týkající se odpracované doby v minulosti se okamžitě vykazují ve výsledovce, pokud změny penzijního plánu nejsou podmíněny tím, že zaměstnanci setrvají ve služebním poměru po určenou dobu (rozhodné období). V tom případě se náklady týkající se odpracované doby v minulosti odepisují lineárně po celé rozhodné období.

Zdravotní dávky po odchodu do důchodu

Evropská unie poskytuje nemocenské dávky svým zaměstnancům formou úhrady nákladů za zdravotní péči. Byl vytvořen zvláštní fond pro běžnou správu těchto dávek. Tohoto systému využívají aktuální zaměstnanci i důchodci, vdovy a vdovci a osoby na nich závislé. Dávky poskytované osobám, které nejsou v pracovním poměru (důchodci, sirotci atd.), jsou klasifikovány jako "zaměstnanecké požitky po skončení pracovního poměru". Vzhledem k povaze těchto dávek je nutné provést pojistněmatematický výpočet. Závazek v rozvaze se stanoví na obdobném základě jako penzijní závazky (viz výše).

1.5.11 Rezervy

Rezervy jsou tvořeny v okamžiku, kdy má Evropská unie aktuální právní nebo implicitní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a lze-li částku spolehlivě odhadnout. Rezervy ke krytí budoucích provozních ztrát tvořeny nejsou. Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných výdajů nutných ke splnění aktuálního závazku k datu vykázání. Pokud se rezerva týká velkého počtu položek, závazek se odhadne vážením všech možných výsledků jejich pravděpodobnosti (tzv. „metoda očekávané hodnoty“).

1.5.12 Finanční závazky

Finanční závazky jsou klasifikovány jako finanční závazky vykazované v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty nebo jako finanční závazky vykazované v zůstatkové hodnotě (výpůjčky). Výpůjčky sestávají z výpůjček od úvěrových institucí a závazků z dluhových cenných papírů. Jsou prvotně vykazovány v reálné hodnotě, což jsou výnosy z jejich poskytnutí (reálná hodnota obdrženého protiplnění) po odečtení vzniklých transakčních nákladů, a poté se vedou v zůstatkové hodnotě za pomoci metody efektivní úrokové sazby; případný rozdíl mezi výnosy sníženými o transakční náklady a odkupní hodnotou se zachycuje ve výsledovce po celou dobu trvání výpůjčky za pomoci metody efektivní úrokové míry.

Jsou klasifikovány jako dlouhodobé závazky, kromě finančních závazků se splatností do 12 měsíců od rozvahového dne. V případě úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků nelze na základě zohlednění významnosti použít metodu efektivní úrokové sazby na úvěry a výpůjčky. Transakční náklady vzniklé Evropské unii a poté přeúčtované příjemcům úvěrů se zaúčtují přímo na účet hospodářského výsledku.

Finanční závazky, jež jsou vykazovány v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, zahrnují deriváty, je-li jejich reálná hodnota záporná. Účetně se s nimi nakládá stejně jako s finančními aktivy vykazovanými v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, viz vysvětlivka 1.5.5.

1.5.13 Splatné závazky

Významná část splatných závazků EU nesouvisí s nákupem zboží či služeb, ale s neuhrazenými žádostmi příjemců grantů o proplacení nákladů a jiné finanční podpory EU. Jako splatné závazky jsou zachyceny po obdržení žádosti o proplacení nákladů a poté, co je příslušní účastníci finanční operace ověří a schválí jako způsobilé. V této fázi se oceňují v jejich schválené a způsobilé výši.

Závazky z pořízení zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši; odpovídající výdaje se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení Evropskou unií.

1.5.14 Náklady, výnosy, příjmy a výdaje příštích období

Podle účetních pravidel Evropské unie se transakce a účetní případy zachycují ve finančních výkazech za období, s nímž souvisí. Na konci účetního období se výdaje příštích období účtují na základě odhadované výše převáděného závazku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými provozními a praktickými zásadami Komise, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy přinášely věrný a poctivý obraz skutečnosti.

Výnosy se rovněž účetně zachycují v období, s nímž souvisí. Není-li ke konci roku vystavena faktura, ale EU poskytla službu nebo dodala zboží nebo existuje smluvní dohoda (např. smlouva), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období.

Pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby ještě nebyly poskytnuty nebo zboží zatím nebylo dodáno, bude výnos odložen a zaúčtuje se v následujícím účetním období.

1.6 VÝSLEDOVKA

1.6.1 Příjem

Výnosy neplynoucí ze směny

Tyto výnosy tvoří převážnou většinu příjmů EU a patří sem hlavně přímé a nepřímé daně a příjmy z vlastních zdrojů. Kromě daní může Evropská unie dostávat platby od dalších stran, například cla, pokuty a dary.

Zdroj z HND a zdroj z DPH

Pohledávky a s nimi spojené výnosy se zaúčtují do období, v němž Evropská unie odešle členským státům výzvu s žádostí o jejich příspěvky. Jsou oceňovány v „požadované výši“. Jelikož zdroje plynoucí z DPH a HND vycházejí z odhadů údajů pro daný rozpočtový rok, je možné je měnit až do okamžiku, kdy členské státy zveřejní konečné údaje. Vliv změny odhadu se zohlední při určování čistého přebytku či schodku za období, v němž ke změně došlo.

Tradiční vlastní zdroje

Pohledávky a související výnosy se zaúčtovávají v okamžiku doručení příslušných měsíčních výkazů A (včetně vybraných cel a dlužných částek, na něž byla poskytnuta jistota a jež nebyly zpochybněny) od členských států. K datu vykázání se provádí odhad příjmů, které členské státy za dané období vybraly, avšak dosud Evropské unii neuhradily; tyto příjmy jsou zaúčtovány jako příjmy příštích období. Doručené čtvrtletní výkazy B (včetně odvodů, jež nebyly vybrány ani na ně nebyla poskytnuta jistota, a včetně částek, na něž byla poskytnuta jistota, ale které dlužníci zpochybnili) členských států se zaúčtují jako výnosy snížené o náklady na výběr (25 %). Dále se ve výsledovce zaúčtuje snížení hodnoty ve výši odhadované neuhrazené částky.

Pokuty

Příjmy plynoucí z pokut se zaúčtovávají v okamžiku, kdy EU přijme rozhodnutí o uložení pokuty, a poté co bylo toto rozhodnutí úředně oznámeno pokutovanému subjektu. Pokud existují pochybnosti ohledně platební schopnosti podniku, je k nároku vytvořena opravná položka. Po rozhodnutí o uložení pokuty mají dlužníci ode dne oznámení dva měsíce na to, aby:

— buď rozhodnutí přijali, a v takovém případě musejí zaplatit pokutu ve stanovené lhůtě, takže ji EU inkasuje s konečnou platností;

— nebo rozhodnutí odmítli a odvolali se podle práva EU.

Avšak i když se odvolají, musí být jistina pokuty zaplacena ve lhůtě tří měsíců, neboť odvolání nemá odkladný účinek (článek 278 Smlouvy o EU), anebo, za jistých okolností a s výhradou souhlasu hlavního účetního Komise, pokutovaný subjekt může místo toho předložit bankovní záruku na dlužnou částku.

Jestliže se podnik proti rozhodnutí odvolá a pokutu prozatímně uhradí, je tato částka vykázána jako podmíněný závazek. Jelikož však odvolání pokutovaného subjektu proti rozhodnutí EU nemá odkladný účinek, použijí se došlé peníze k vyrovnání pohledávky. Je-li namísto úhrady pokuty poskytnuta záruka, je pokuta nadále vykazována jako pohledávka. Pokud se zdá pravděpodobné, že by Tribunál nemusel vydat rozhodnutí ve prospěch EU, zaúčtuje se ke krytí tohoto rizika rezerva. Jestliže byla místo úhrady pokuty poskytnuta záruka, je k neuhrazené pohledávce vytvořena opravná položka v potřebné výši. Kumulované úroky, které Evropské unii plynou z bankovních účtů, na které byly uloženy došlé platby, se účtují jako výnosy a o stejnou částku se zvýší podmíněné závazky.

Výnosy ze směny

Výnosy z prodeje zboží a služeb se zaúčtovávají v okamžiku, kdy podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího. Výnosy spojené s transakcí, jejíž součástí je poskytnutí služeb, se zaúčtují s ohledem na stupeň dokončení transakce k datu vykázání.

Výnosový a nákladový úrok

Výnosový a nákladový úrok se vykazuje ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby. Jde o způsob výpočtu zůstatkové hodnoty finančních aktiv nebo finančních závazků a rozložení výnosového a nákladového úroku do příslušného období. Při výpočtu efektivní úrokové sazby Evropská unie odhadne peněžní toky s ohledem na všechny smluvní podmínky finančního nástroje (například možnosti předčasného splacení), ale bez ohledu na budoucí úvěrové ztráty. Do výpočtu jsou zahrnuty veškeré poplatky a body, které si zaplatí smluvní strany a které jsou nedílnou součástí efektivní úrokové sazby, transakčních nákladů a všech ostatních prémií nebo slev.

Po vytvoření opravné položky k finančnímu aktivu nebo skupině podobných finančních aktiv v důsledku ztráty ze snížení hodnoty se zaúčtuje výnosový úrok pomocí úrokové sazby používané k diskontování budoucích peněžních toků za účelem ocenění ztráty ze snížení hodnoty.

Výnosy z dividend

Výnosy z dividend se vykazují v okamžiku, kdy vzniká právo přijmout jejich úhradu.

1.6.2 Výdaje

Náklady plynoucí z nákupu zboží a služeb se zachycují po dodání a jejich akceptaci Evropskou unií. Oceňují se v původní fakturované ceně. Náklady neplynoucí ze směny jsou zvláštností Evropské unie a připadá na ně většina jejích celkových výdajů. Souvisejí s převody na příjemce a tvoří je tři typy: nárokové částky, převody podle dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení.

Převody se zaúčtovávají jako náklady vynaložené v tom období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením, služebním řádem či jiným právním předpisem) nebo kdy byla podepsána smlouva, která převod povoluje; pokud příjemce splnil případná kritéria způsobilosti; a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku.

Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro vykázání, se zaúčtuje jako náklad ve způsobilé výši. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období již závazkem vůči příjemcům, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období.

1.7 PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

1.7.1 Podmíněná aktiva

Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých událostí, které nejsou plně pod kontrolou Evropské unie. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomických užitků nebo výkonnostního potenciálu.

1.7.2 Podmíněné závazky

Podmíněný závazek je možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých událostí, které nejsou plně pod kontrolou Evropské unie; anebo jde o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl zaúčtován, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek, anebo za málo pravděpodobných okolností, pokud výši závazku není možné dostatečně spolehlivě stanovit.

Účetní zásady Evropské komise jsou stejné jako účetní zásady, jimiž se řídí Evropská unie. Jsou popsány ve vysvětlivce č. 1 konsolidované účetní závěrky EU.

2. VYSVĚTLIVKY K ROZVAZE

DLOUHODOBÁ AKTIVA

2.1 NEHMOTNÝ MAJETEK

v milionech EUR Částka Účetní hodnota brutto k 31. prosinci 2009 171 Přírůstky 60 Úbytky (2) Ostatní změny 7 Účetní hodnota brutto k 31. prosinci 2010 236 Oprávky k 31. prosinci 2009 (99) Odpisy za rok (28) Úbytky 1 Ostatní změny (2) Oprávky k 31. prosinci 2010 (128) Účetní hodnota netto k 31. prosinci 2010 108 Účetní hodnota netto k 31. prosinci 2009 72

Výše uvedené částky představují především programové vybavení počítačů.

2.2 NEMOVITOSTI, STROJE A ZAŘÍZENÍ

v milionech EUR Pozemky a budovy Stroje a zařízení Nábytek a vozový park Počítačový hardware Jiná hmotná aktiva Finanční leasing Nedokončená výstavba Celkem Účetní hodnota brutto k 31. prosinci 2009 3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 Přírůstky 47 44 20 42 15 10 114 292 Úbytky (37) (125) (30) (81) (27) (1) — (301) Přeúčtování mezi kategoriemi aktiv (1) 0 0 1 11 0 (10) 1 Ostatní změny 46 113 21 46 33 (1) — 258 Účetní hodnota brutto k 31. prosinci 2010 4 027 492 226 483 214 2 663 335 8 440 Oprávky k 31. prosinci 2009 (1 742) (355) (155) (359) (108) (612) (3 331) Tvorba odpisů za rok (127) (37) (21) (60) (17) (96) (358) Zrušení odpisů — — — 2 — — 2 Úbytky 31 122 27 77 27 0 284 Přeúčtování mezi kategoriemi aktiv 1 1 0 0 (1) 0 1 Ostatní změny (31) (113) (18) (38) (25) 0 (225) Oprávky k 31. prosinci 2010 (1 868) (382) (167) (378) (124) (708) (3 627) účetní hodnota netto K 31. prosinci 2010 2 159 110 59 105 90 1 955 335 4 813 Účetní hodnota netto k 31. prosinci 2009 2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859

Budoucí splátky finančních leasingů a obdobných nároků jsou v rozvaze vykázány jako dlouhodobé a krátkodobé závazky (viz také vysvětlivky 2.15 a 2.18.1). Dělí se takto:

FINANČNÍ LEASING

v milionech EUR Popis Kumulované náklady (A) Budoucí splátky Celková hodnota Následné výdaje na majetek Hodnota majetku Odpisy Účetní hodnota netto < do 1 roku > 1 rok > nad 5 let Závazky celkem (B) A + B (C) A + B + C (E) = A + B + C + E Pozemky a stavby 843 56 271 1 389 1 716 2 559 61 2 620 (684) 1 936 Jiná hmotná aktiva 22 9 11 1 21 43 0 43 (24) 19 Celkem k 31.12.2010 865 65 282 1 390 1 737 2 602 61 2 663 (708) 1 955 Celkem k 31.12.2009 799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043

2.3 DLOUHODOBÉ INVESTICE

v milionech EUR vysvětlivka: 31.12.2010 31.12.2009 Majetkové podíly ve společných podnicích 2.3.1 138 196 Podíly v přidružených subjektech 2.3.2 354 382 Záruční fond 2.3.3 1 346 1 240 Realizovatelná aktiva 2.3.4 717 561 Investice celkem 2 555 2 379

Pod touto položkou se vedou investice uskutečněné za účelem podpory činností EU. Patří sem i čistá aktiva Záručního fondu.

2.3.1 Majetkové podíly ve společných podnicích

v milionech EUR GJU SESAR projekt ITER IMI FCH Celkem Částka k 31. prosinci 2009 0 80 35 81 0 196 Příspěvek 0 41 53 24 64 182 Podíl na čistém výsledku 0 (110) (76) (27) (27) (240) Částka k 31. prosinci 2010 0 11 12 78 37 138

Podíly ve společných podnicích se účtují ekvivalenční metodou. Na základě jejích procentuálních podílů v přidružených subjektech lze EU přiřadit tyto účetní hodnoty:

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Dlouhodobá aktiva 176 48 Krátkodobá aktiva 165 192 Dlouhodobé závazky 0 0 Krátkodobé závazky (208) (44) Příjem 7 72 Výdaje (247) (169)

Společný podnik Galileo (GJU) v likvidaci

Společný podnik Galileo vstoupil koncem roku 2006 do likvidace, jež nadále pokračuje. Jelikož tato účetní jednotka nevyvíjela v roce 2010 žádnou činnost a nadále se nachází v likvidaci, nevznikly jí žádné příjmy ani výdaje. K 31. prosinci 2010 (a k 31. prosinci 2009) činila hodnota čistých aktiv GJU a tedy i hodnota této investice 0 EUR. Tato částka odpovídá investici ve výši 585 milionů EUR snížené o kumulovaný podíl na ztrátě ve výši 585 milionů EUR.

Společný podnik SESAR

Cílem tohoto společného podniku je zajistit modernizaci systému uspořádání letového provozu v Evropě a rychlé provedení evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu cestou koordinace a soustředění veškerého příslušného výzkumu a vývoje v EU. K 31. prosinci 2009 má Komise v podniku SESAR 78,8 % majetkový podíl v hodnotě 11 milionů EUR. Celkový (orientační) příspěvek Komise, s nímž se pro SESAR (v období 2007 až 2013) počítá, činí 700 milionů EUR.

Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy (ITER International)

Členy ITER International jsou EU, Čína, Indie, Rusko, Korea, Japonsko a USA. ITER byla založena za účelem: správy výbavy ITER, povzbuzování využívání výbavy ITER, podpory porozumění a přijetí energie z jadrové syntézy mezi veřejností a provozování dalších činností potřebných k dosažení jejího cíle. EU (Euratom) poskytuje svůj příspěvek do ITER International prostřednictvím agentury "Fusion for Energy", včetně příspěvků od členských států a od Švýcarska. Z právního hlediska se na celkový příspěvek pohlíží jako na příspěvek Euratomu do ITER, jelikož ani členské státy ani Švýcarsko nemají v ITER žádný vlastnický podíl. Jelikož EU právně vlastní podíl ve společném podniku ITER International, musí Komise vykazovat tento podíl ve své konsolidované účetní závěrce.

K 31. prosinci 2010 má Euratom v ITER 47,2 % majetkový podíl v hodnotě 12 milionů EUR. Celkový (orientační) příspěvek Euratomu, s nímž se počítá pro ITER (v období 2007 až 2041), činí 7 649 milionů EUR.

Společné technologické iniciativy

S cílem uvést do života cíle lisabonské agendy pro růst a zaměstnanost byla vytvořena partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem ve formě společných technologických iniciativ, které byly realizovány prostřednictvím společných podniků ve smyslu článku 171 Smlouvy. V průběhu roku 2010 zahájily činnost dvě nové společné technologické iniciativy, a to společný podnik ENIAC a společný podnik FCH. I když je ENIAC z právního hlediska společným podnikem, z hlediska účetního se na něj musí pohlížet jako na přidružený subjekt (a jako takový je proto zařazen do vysvětlivky 2.3.2), protože Komise má v tomto subjektu významný vliv, nikoli společnou kontrolu (podobně jako v případě společných podniků ARTEMIS a Clean Sky).

Společná technologická iniciativa pro inovativní léčiva (ILL)

Společný podnik ILL podporuje předkonkurenční farmaceutický výzkum a vývoj v členských státech a přidružených zemích a jejím cílem je posílit investice do výzkumu v biofarmaceutickém odvětví a podpořit zapojení malých a středních podniků do jeho činnosti. Vlastnický podíl Evropské unie (zastoupené Komisí) činí 97,4 % neboli 78 milionů EUR k 31. prosinci 2010. Maximální orientační příspěvek Komise dosáhne 1 miliardu EUR do 31. 12. 2017.

Společný podnik pro palivové články a vodík (FCH)

Cíl společného podniku pro palivové články a vodík by se měl uskutečňovat cestou sdružování zdrojů z veřejného a soukromého sektoru za účelem posílení výzkumu vedoucího ke zvýšení celkové efektivity evropských výzkumných činností a urychlení vývoje technologií palivových článků a vodíkových technologií a jejich zavádění do praxe. Vlastnický podíl Evropské unie (zastoupené Komisí) činí 99,9 % neboli 37 milionů EUR k 31. prosinci 2010. Maximální orientační příspěvek EU dosáhne 470 milionů EUR do 31. 12. 2017.

2.3.2 Podíly v přidružených subjektech

v milionech EUR EIF ARTEMIS Clean Sky ENIAC Celkem Částka k 31. prosinci 2009 301 7 74 0 382 Příspěvek 14 19 101 30 164 Podíl na čistém přebytku/(schodku) 2 (12) (161) (9) (180) Jiné změny ve vlastním kapitálu (12) 0 0 0 (12) Částka k 31. prosinci 2010 305 14 14 21 354

Podíly v přidružených subjektech se účtují ekvivalenční metodou. Na základě jejích procentuálních podílů v přidružených subjektech lze EU přiřadit tyto účetní hodnoty:

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Aktiva 447 420 Závazky (93) (38) Příjem 25 17 Přebytek/(schodek) (180) (6)

Evropský investiční fond (EIF)

Evropský investiční fond (EIF) je finanční institucí Evropské unie, která se specializuje na poskytování rizikového kapitálu a záruk malým a středním podnikům. K 31. prosinci 2010 Komise upsala ze základního kapitálu EIF 900 milionů EUR (z celkové výše 3 000 milionů EUR). Tato částka představuje 30 % základního kapitálu EIF. Z výše uvedené částky se 2 miliony EUR týkaly hospodářského výsledku v roce 2010 (zisk). V roce 2010 nebyla vyplacena dividenda. Komise splatila 20 % a zbývající, zatím nevyžádaná, částka představuje celkem 720 milionů EUR.

v milionech EUR EIF Celkový kapitál EIF Úpis Komise Základní kapitál tál celkem 3 000 900 Splacený (600) (180) Nesplacený 2 400 720

Společný podnik ARTEMIS

Tento subjekt byl zřízen za účelem realizace společné technologické iniciativy se soukromým sektorem v problematice vestavěných počítačových systémů. K 31. prosinci 2010 činí vlastnický podíl Komise 14 milionů EUR, což je 96,7 %. Maximální orientační příspěvek Komise dosáhne 420 milionů EUR.

Společný podnik Clean Sky

Cílem tohoto subjektu je urychlit vývoj, validaci a demonstraci čistých technologií letecké dopravy v EU a zvláště vytvořit radikálně novátorský systém za účelem snížení dopadu letecké dopravy na životní prostředí. Vlastnický podíl Evropské unie (zastoupené Komisí) činí 64,7 % neboli 14 milionů EUR k 31. prosinci 2010. Maximální orientační příspěvek Komise do tohoto podniku dosáhne 800 milionů EUR.

Společný podnik ENIAC

Cílem tohoto subjektu je vymezit společně dohodnutou agendu výzkumu v oblasti nanoelektroniky s cílem stanovit priority pro výzkum a osvojení si klíčových způsobilostí v této oblasti. Tyto cíle budou naplňovány prostřednictvím sdružování zdrojů z veřejného a soukromého sektoru na podporu výzkumných a vývojových činností v podobě projektů. Vlastnický podíl Evropské unie (zastoupené Komisí) činí 97,8 % neboli 21 milionů EUR k 31. prosinci 2010. Celkový závazek EU dosáhne 450 milionů EUR.

2.3.3 Záruční fond

Čistá aktiva Záručního fondu

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Realizovatelná aktiva 1 154 1 050 Peníze a peněžní ekvivalenty 193 191 Aktiva celkem 1 347 1 241 Závazky celkem (1) (1) Čistá aktiva 1 346 1 240

Ze Záručního fondu pro vnější vztahy jsou kryty úvěry, za něž EU poskytla záruku na základě rozhodnutí Rady. Předmětem krytí jsou zejména úvěrové operace Evropské investiční banky (EIB) mimo území EU a úvěry poskytnuté v rámci makrofinanční pomoci (MFA) a úvěry poskytnuté Euratomem mimo území EU. Jedná se o dlouhodobý nástroj ke krytí nesplácených úvěrů, na něž poskytla záruku EU, a lze jej tedy pokládat za dlouhodobou investici. Dokladem toho je skutečnost, že téměř 85 % všech realizovatelných aktiv má splatnost v rozmezí 1 až 10 let. Fond je financován platbami ze souhrnného rozpočtu EU, které odpovídají 9 % kapitálové hodnoty operací, dále výnosy z úroků, který plynou z investic realizovaných z aktiv fondu, a částkami, jež byly získány od nesplácejících dlužníků, kvůli nimž musel fond aktivovat své záruky. Případný přebytek ročního hospodaření se vrací do souhrnného rozpočtu EU jako příjem.

EU má za povinnost vytvořit rezervní fond na záruky za úvěry třetím zemím. Rezervní fond je určen na krytí požadavků Záručního fondu a, v nutných případech, aktivovaných záruk, které převyšují disponibilní prostředky fondu, aby bylo možné tyto částky uhradit z rozpočtu. Rezervní fond ve výši 1 746 milionů EUR odpovídá cílové částce představující 9 % úvěrů neuhrazených k 31. prosinci 2010. Čistá aktiva fondu činí 1 346 milionů EUR k 31. prosinci 2010. Rozdíl mezi čistými aktivy a výší rezervního fondu odpovídá částce, která má být vyplacena Záručnímu fondu z rozpočtu EU, tj. 400 milionů EUR. Změny v reálné hodnotě portfolia realizovatelných dluhových cenných papírů byly zaúčtovány v roce 2010 do vlastního kapitálu v celkové výši mínus 30 milionů EUR (2009: plus 16 milionů EUR).

2.3.4 Realizovatelná aktiva (dlouhodobá)

Patří sem investice a podíly pořízené s cílem pomoci příjemcům rozvíjet jejich podnikatelskou činnost.

Dlouhodobá realizovatelná aktiva

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Evropská banka pro obnovu a rozvoj 188 157 Operace rizikového kapitálu 137 132 Nástroj na rozběh ETF 199 154 Evropský fond pro jihovýchodní Evropu 102 96 fond „Zelenou energií k růstu“ 20 20 GEEREF 56 — Facilita mikrofinancování Progress 14 — Další investice 1 2 Celkem 717 561

Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD)

V květnu 2010 schválila rada guvernérů okamžité zvýšení povoleného splaceného akciového kapitálu na 1 mld. EUR. Úhrada emitovaných splacených akcií proběhla realokací čistého příjmu, který byl původně převeden do přebytku na jiné účely, jmenovitě do rezervy určené na úhradu takových splacených akcií. Vzhledem k tomu, že EBRD není kótována na burze, a vzhledem k omezením v její společenské smlouvě, jež se týkají mimo jiné prodeje majetkových podílů maximálně do výše pořizovacích nákladů a pouze stávajícím akcionářům, je akciový podíl Komise v EBRD oceněn v pořizovací ceně snížené o případné opravné položky.

Komise upsala 3 % základního kapitálu EBRD, který činí 21 mld. EUR K rozvahovému dni dosahovala vyžádaná částka výše 187 milionů EUR, která byla plně uhrazena. Nevypořádané platby nevyžádaného kapitálu činí 443 milionů EUR.

v milionech EUR EBRD Celkový kapitál EBRD Úpis Komise Základní kapitál tál celkem 20 793 630 Splacený (6 197) (187) Nesplacený 14 596 443

V rámci operací rizikového kapitálu jsou finančním zprostředkovatelům poskytovány prostředky k financování kapitálových investic. Spravuje je Evropská investiční banka a jsou financovány z prostředků na evropskou politiku sousedství.

Nástroj na rozběh ETF pokrývá program Růst a zaměstnanost, víceletý program a program pro konkurenceschopnost a inovace, které spravuje EIF a které podporují zakládání a financování rozběhu malých a středních podniků prostřednictvím investic do vhodných specializovaných fondů rizikového kapitálu.

Pod tuto položku patří též Evropský fond pro jihovýchodní Evropu (EFSE), investiční společnost s proměnlivou výší akciového kapitálu (SICAV). Obecným cílem EFSE je podporovat hospodářský rozvoj a prosperitu v jihovýchodní Evropě cestou udržitelného zajišťování dodatečného rozvojového financování prostřednictvím místních finančních zprostředkovatelů.

Obecným cílem fondu Zelenou energií k růstu (dříve Fond energetické účinnosti v jihovýchodní Evropě) je podporovat energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energií v jihovýchodní Evropě cestou poskytování účelových půjček pro podniky a domácnosti ve spolupráci s finančními ústavy a přímým financováním.

Nová investice ve výši 56 milionů EUR se týká GEEREF. Jde o nový inovační fond, který poskytuje souhrnné operace rizikového kapitálu prostřednictvím soukromých investic do projektů energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v rozvojových zemích a v zemích, jejichž hospodářství je v procesu transformace. V roce 2010 byla uskutečněna také nová investice ve výši 14 milionů EUR do facility mikrofinancování programu zaměstnanosti a sociálního začleňování Progress.

Koncem roku bylo závazně přislíbeno dalších 122 milionů EUR pro nástroj na rozběh ETF a financování malých a středních podniků, ale druhé strany je zatím nečerpaly.

2.4 ÚVĚRY

v milionech EUR vysvětlivka: 31.12.2010 31.12.2009 Úvěry poskytnuté z rozpočtu EU a ESUO 2.4.1 162 169 Úvěry poskytnuté z vypůjčených prostředků 2.4.2 11 478 10 595 Celkem 11 640 10 764

2.4.1 Úvěry poskytnuté z rozpočtu Evropské unie a ESUO v likvidaci

v milionech EUR Úvěry se zvláštními podmínkami Úvěry ESUO na bydlení Celkem Celkem k 31.12.2009 143 26 169 Nové úvěry 2 — 2 Splacené částky (16) (5) (21) Změny účetní hodnoty 11 1 12 Celkem k 31.12.2010 140 22 162

Úvěry se zvláštními podmínkami jsou poskytovány v preferenčních sazbách ve spolupráci s nečlenskými státy. Všechny částky jsou splatné za déle než 12 měsíců od konce roku. Efektivní úrokové sazby na těchto úvěrech kolísají od 7,73 % do 14,507 %.

2.4.2 Úvěry poskytnuté z vypůjčených prostředků

v milionech EUR Makrofinanční pomoc Úvěry poskytované Euratomem BOP ESUO v likvidaci Celkem Celkem k 31.12.2009 587 484 9 303 261 10 635 Nové úvěry — — 2 850 — 2 850 Splacené částky (84) (17) — — (101) Kurzové rozdíly — 2 — 7 9 Změny účetní hodnoty — — 93 (4) 89 Celkem k 31.12.2010 503 469 12 246 264 13 482 Částka splatná do 1 roku — — 2 004 — 2 004 Částka se splatností nad 1 rok 503 469 10 242 264 11 478

Efektivní úrokové sazby (vyjádřené ve formě intervalu) měly tyto hodnoty:

Úvěry 31.12.2010 31.12.2009 Makrofinanční pomoc (MFA) 0,99 %-4,54 % 0,9625 %-4,54 % Euratom 0,96313 %-5,76 % 1,071 %-5,76 % BOP 2,375 %-3,625 % 3,125 %-3,625 % ESUO v likvidaci 0,556 %-5,8103 % 0,346 %-5,8103 %

Úvěry v rámci makrofinanční pomoci (MFA)

MFA je politický finanční nástroj účelově nevázané všeobecné podpory platební bilance a případně rozpočtů partnerských třetích zemí nacházejících se poblíž území EU. Má podobu střednědobých nebo dlouhodobých úvěrů nebo grantů nebo kombinuje obě uvedené formy a obecně doplňuje financování poskytované v souvislosti s programem změn a reforem, který podporuje MMF. K 31. prosinci 2010 uzavřela Komise úvěrové dohody na 300 milionů EUR, které však druhá strana do konce roku nevyčerpala. Komise neobdržela k těmto úvěrům záruky třetích stran, ale jsou zaručeny Záručním fondem (viz vysvětlivka 2.3.3).

Úvěry poskytované Euratomem

Euratom je právní subjekt Evropské unie, který zastupuje Evropská komise. Poskytuje úvěry členským státům za účelem financování investičních projektů v členských státech. Tyto projekty jsou realizovány v oblasti průmyslové výroby elektrické energie v jaderných elektrárnách a v oblasti průmyslových zařízení palivového cyklu. Poskytuje také úvěry nečlenským státům, jejichž cílem je zvyšování úrovně bezpečnosti a účinnosti jaderných elektráren a zařízení jaderného palivového cyklu, které jsou v provozu nebo ve výstavbě. K těmto úvěrům byly získány záruky od třetích stran ve výši 466 milionů EUR (2009: 481 milionů EUR).

Úvěry na podporu platební bilance (BOP)

Nástroj BOP na podporu platební bilance je politický finanční nástroj, jenž začal být opětovně používán v rámci střednědobé finanční pomoci členským státům EU během stávající hospodářské a finanční krize. Umožňuje poskytování úvěrů členským státům, které zažívají obtíže ve svých platebních bilancích či kapitálových pohybech nebo jim takové obtíže vážně hrozí. Tohoto nástroje mohou využít pouze členské státy, jež dosud nepřijaly euro. Maximálně lze poskytnout úvěr ve výši 50 mld. EUR. Za tyto úvěry ručí souhrnný rozpočet EU.

V období mezi listopadem 2008 a koncem roku 2010 byly poskytnuty úvěry ve výši 14,6 mld. EUR Maďarsku, Lotyšsku a Rumunsku, z čehož do konce roku 2010 bylo vyčerpáno 12,05 mld. EUR. Následující tabulka ukazuje vyplácení a splatnost již čerpaných úvěrů BOP:

v milionech EUR Maďarsko Lotyšsko Rumunsko Celkem Čerpáno v roce 2008: — splatnost v listopadu 2011 2 000 — — 2 000 Čerpáno v roce 2009: — splatnost v dubnu 2014 — 1 000 — 1 000 — splatnost v listopadu 2014 2 000 — — 2 000 — splatnost v lednu 2015 — 1 200 1 500 2 700 — splatnost v dubnu 2016 1 500 — — 1 500 Čerpáno v roce 2010: — splatnost v září 2017 — — 1 150 1 150 — splatnost v květnu 2019 — 500 1 000 1 500 — splatnost v říjnu 2025 — 200 — 200 Úvěry čerpané k 31.12.2010 5 500 2 900 3 650 12 050 Poskytnuté úvěry celkem 6 500 3 100 5 000 14 600 Nečerpané částky k 31.12.2010 „vypršelo“ 200 1 350 1 550

Dlužno poznamenat, že program pomoci BOP pro Maďarsko skončil v listopadu 2010.

EFSM

Podrobnosti o těchto úvěrech jsou ve vysvětlivce č. 9, protože k čerpání v rámci Evropského mechanismu finanční stability („EFSM“) došlo až po 31. prosinci 2010.

Úvěry poskytované ESUO v likvidaci

V této položce jsou vykázány zejména úvěry, které ESUO v likvidaci poskytlo z vypůjčených prostředků v souladu s články 54 a 56 Smlouvy o ESUO, jakož i tři nekótované dluhové cenné papíry vydané Evropskou investiční bankou (EIB) v rámci plnění za neplnícího dlužníka. Tyto dluhové cenné papíry budou drženy do jejich konečné splatnosti (v roce 2017 a 2019), aby se pokryla obsluha souvisejících výpůjček. Změny účetní hodnoty odpovídají změně naběhlých úroků s připočtením ročního snížení o uhrazené prémie a počáteční transakční náklady. Tento výpočet je proveden za pomoci metody efektivní úrokové míry.

2.5 DLOUHODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2010 (po úpravě) Předběžné financování (viz vysvětlivka 2.5.1) 40 298 39 750 Náklady příštích období (viz vysvětlivka 2.5.2) 3 820 1 794 Dlouhodobé předběžné financování celkem: 44 118 41 544

2.5.1 Předběžné financování

Pro to, je-li předběžné financování vykázáno jako krátkodobé, nebo dlouhodobé zálohové aktivum, je určující termín možnosti jeho zpětného získání či využití. Využití je určeno smlouvou o daném projektu. Všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti měsíců ode dne vykázání se vykazují jako krátkodobé předběžné financování, a tedy jako krátkodobá aktiva, přičemž saldo je dlouhodobé aktivum.

Předběžné Financování Celkem

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Dlouhodobé předběžné financování (viz níže) 40 298 39 750 Krátkodobé předběžné financování (viz vysvětlivka 2.9) 9 123 9 077 Předběžné financování celkem 49 421 48 827

Získané záruky za předběžné financování:

Jedná se o záruky, které v určitých případech vyžaduje Evropská komise od příjemců při výplatě záloh (předběžného financování). U tohoto typu záruk se vykazují dvě hodnoty: „nominální“ a „průběžná“. U „nominální hodnoty“ se rozhodná událost váže na existenci záruky. U „průběžné hodnoty“ je rozhodnou událostí platba předběžného financování anebo následné zúčtování. „Nominální“ hodnota získaných záruk za předběžné financování k 31. prosinci 2010 činila 1 227 milionů EUR, zatímco „průběžná“ hodnota těchto záruk byla 1 059 milionů EUR (2009: 936 milionů EUR resp. 724 milionů EUR).

Účinné krytí určitých částek předběžného financování, jež jsou vypláceny v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (7. RP), zajišťuje Účastnický záruční fond (PGF) – v roce 2010 byla na předběžné financování vyplaceno 3,2 mld. EUR (2009: 2,7 mld. EUR). Jedná se o nástroj vzájemného zajištění, jenž byl zřízen ke krytí finančních rizik, jimž jsou EU a účastníci vystaveni v důsledku provádění nepřímých opatření v rámci 7. RP. Všichni účastníci nepřímých akcí, které mají podobu grantu (v účetních knihách Komise tedy předběžné financování) se podílejí pěti procenty na celkovém příspěvku EU do kapitálu PGF po dobu trvání akce. Účastníci jsou tedy vlastníky PGF a EU (zastoupená Komisí) plní roli jejich výkonného orgánu. Při ukončení nepřímého opatření jsou účastníkům jejich kapitálové příspěvky v plné výši vráceny.Výjimkou jsou případy, kdy PGF utrpí ztrátu z důvodu platební neschopnosti příjemců.V takovém případě je účastníkům navráceno nejméně 80 % jejich příspěvků. Účastnický záruční fond tedy ručí za finanční zájmy Komise i jednotlivých účastníků. K 31. prosinci 2010 přispěli účastníci do PGF částkou 866 milionů EUR (2009: 561 milionů EUR) – viz také vysvětlivka 11.

Dlouhodobé předběžné financování

v milionech EUR Druh řízení 31.12.2010 31.12.2009 Přímé centralizované řízení 1 695 1 148 Nepřímé centralizované řízení 620 486 Decentralizované řízení 441 347 Sdílené řízení 37 055 37 199 Společné řízení 487 568 Prováděné jinými institucemi a agenturami 0 2 Celkem 40 298 39 750

Nejvýznamnější podíl dlouhodobého předběžného financování tvoří strukturálních akce na programové období 2007–2013: Fond regionálního rozvoje (ERDF), Sociální fond (ESF), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EAFRD), Fond soudržnosti (CF) a Rybářský fond. Mnoho z takto financovaných projektů má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší než jeden rok. Tyto částky předběžného financování se proto vykazují jako dlouhodobá aktiva.

2.5.2 Náklady příštích období

v milionech EUR 31.12.2010 (po úpravě) Nástroje finančního inženýrství 3 820 1 794 Celkem 3 820 1 794

V rámci programů soudržnosti a rozvoje venkova na léta 2007–2013 lze provádět platby z rozpočtu EU ve prospěch členských států a tím přispívat do nástrojů finančního inženýrství (ať už ve formě úvěrů, záruk nebo investic do vlastního kapitálu), za jejichž zřízení a správu odpovídá členský stát. Základní právní předpisy však nestanoví povinnost členských států podávat Komisi o využití těchto prostředků pravidelné zprávy. Bylo konstatováno, že takové platby sice byly až do roku 2010 včetně účtovány v účetním systému Komise jako výdaje, avšak tento nástroj nevyužil všechny prostředky. Je proto vhodnější klasifikovat je jako aktiva v rozvaze (náklady příštích období).

Bylo rovněž konstatováno, že vzhledem k zamýšlenému účelu těchto částek nelze jejich využití určit prostě prozkoumáním základního zdroje informací, jako jsou výpisy z účtů nástroje, jelikož například částky použité na záruky zůstávají blokovány na bankovních účtech nástroje, ale úvěry, které nástroj čerpá, jsou k dispozici pro nové úvěry. Protože členské státy nemusí podávat o těchto prostředcích zvláštní zprávy a jelikož by pro Komisi nebylo efektivní, aby takové informace sbírala sama (za účelem řádného promítnutí využití těchto částek v průběhu programového období do finančních výkazů), bylo nutno provést odhad. Nejspolehlivější metodou a tudíž i použitým přístupem je zapisovat tyto výdaje do výsledovky rovnoměrně po celé programové období až do 31. prosince 2015, což je poslední den, kdy je takový výdaj přípustný.

Za tím účelem Komise požádala členské státy o potřebné informace už počátkem roku 2011, aby mohla odhadnout a poté uznat nevyužité částky v rozvaze k 31. prosinci 2010. Tato celková částka se rozdělí na částky, které členské státy předpokládají využít během roku 2011 (vykázáno ve vysvětlivce 2.9.2) a na částky, které budou využity po roce 2011 (ty jsou vykázány v předchozí tabulce).

Jelikož výše uvedený postup zakládá změnu v účetních postupech a částky jsou významné, v souladu s účetními pravidly EU a s mezinárodně uznávanou účetní praxí byla rozvaha za rok 2009 upravena tak, aby prezentovala srovnatelná čísla o situaci, jako kdyby byl stejný účetní postup použit vloni. Dopad v roce 2008 byl odhadnut pouze na 18 milionů EUR a následně byla tato částka upravena s ohledem na akumulovaný schodek v roce 2009 a počáteční zůstatek roku 2009 se neměnil. Dopad této úpravy na původní rozvahu za rok 2009 ukazuje následující tabulka:

Původní rozvaha 2009 Změna účetních postupů Rozvaha 2009 po úpravě Dlouhodobé předběžné financování Předběžné financování 39 750 — 39 750 Náklady příštích období — 1 794 1 794 39 750 1 794 41 544 Krátkodobé předběžné financování Předběžné financování 9 077 — 9 077 Náklady příštích období — 359 359 9 077 359 9 436 Krátkodobé pohledávky Příjmy a náklady příštích období 3 912 295 4 207 Aktiva celkem 100 859 2 448 103 307 Závazky celkem (145 585) — (145 585) Čistá aktiva (44 726) 2 448 (42 278) Akumulovaný hosp. výsledek a rezervy Rezervní fondy 3 323 — 3 323 Akumulovaný schodek (52 506) 18 (52 488) Hosp. výsledek v běžném roce 4 457 2 430 6 887 (44 726) 2 448 (42 278)

2.6 DLOUHODOBÉ POHLEDÁVKY

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Členské státy 14 26 Úvěry zaměstnancům ESUO 9 10 Záruky a vklady 14 17 Ostatní 3 2 Celkem 40 55

Pohledávky za členskými státy představují částky, jež bývalé přistupující země dluží ESUO v likvidaci. Z celkové částky dlouhodobých pohledávek se 14 milionů EUR (2009: 26 mil. EUR) týká nesměnárenských transakcí.

KRÁTKODOBÁ AKTIVA

2.7 ZÁSOBY

v milionech EUR Popis 31.12.2010 31.12.2009 Vědecký materiál 71 62 Ostatní 20 15 CELKEM 91 77

2.8 KRÁTKODOBÉ INVESTICE

Krátkodobá realizovatelná aktiva

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 ESUO v likvidaci 1 283 1 483 Finanční nástroj na sdílení rizik 419 244 Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T 111 61 Investice BUFI 515 0 Ostatní 3 3 Celkem 2 331 1 791

Krátkodobé investice sestávají z realizovatelných finančních aktiv, která se nakupují pro jejich investiční návratnost nebo výnos anebo která zůstávají v držení proto, aby se vytvořila určitá skladba aktiv nebo aby působila jako druhotný zdroj likvidity, a proto mohou být prodána v reakci na potřebu likvidity nebo na změny úrokových sazeb.

Pokud jde o částky vztahující se k ESUO v likvidaci, všechny investice do realizovatelných aktiv jsou dluhové cenné papíry denominované v eurech a kótované na aktivních trzích. K 31. prosinci 2010 dosahovala hodnota dluhových cenných papírů (v jejich reálné hodnotě) s konečnou splatností v roce 2011 výše 294 milionu EUR (2009: 242 milionů EUR).

Ve finanční nástroji na sdílení rizik a nástroji pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T sice došlo k akvizicím (viz také vysvětlivka 5.1.2), velké zvýšení oproti předchozímu roku však bylo způsobeno hlavně investicemi dočasně vybraných pokut do zvláštního zřízeného fondu (BUFI), který spravuje GŘ ECFIN. V předchozích letech by byly tyto částky na zvláštních bankovních účtech – viz vysvětlivka 2.11, vázané peníze.

2.9 KRÁTKODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 (po úpravě) Předběžné financování (viz vysvětlivka 2.9.1) 9 123 9 077 Náklady příštích období (viz vysvětlivka 2.9.2) 955 359 Krátkodobé předběžné financování celkem 10 078 9 436

2.9.1 Předběžné financování

v milionech EUR Druh řízení 31.12.2010 31.12.2009 Přímé centralizované řízení 3 038 2 924 Nepřímé centralizované řízení 2 368 1 990 Decentralizované řízení 536 700 Sdílené řízení 2 177 2 550 Společné řízení 894 832 Prováděné jinými institucemi a agenturami 110 81 Celkem 9 123 9 077

Pokles krátkodobého financování v režimu sdíleného řízení je způsoben likvidací Fondu solidarity. I když částky předběžného financování pro nové projekty byly vyplaceny v roce 2010 (programy v období 2007–2013), byly klasifikovány jako dlouhodobá aktiva (viz vysvětlivku 2.5). Zvýšení krátkodobého předběžného financování v režimech nepřímého a přímého centralizovaného řízení bylo způsobeno zvýšenou aktivitou zejména v oblasti výzkumu a vývoje.

2.9.2 Náklady příštích období

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 (po úpravě) Nástroje finančního inženýrství 955 359 Celkem 955 359

Jak bylo vysvětleno v bodě 2.5.2, tyto částky se týkají plateb ve prospěch členských států v rámci programů soudržnosti a rozvoje venkova v období 2007–2013 za účelem zřízení nebo příspěvku do nástrojů finančního inženýrství, které však nástroj do konce roku nevyužil. Očekává se, že výše uvedené částky budou využity v roce 2011.

2.10 KRÁTKODOBÉ POHLEDÁVKY

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 (po úpravě) Úvěry a termínované vklady; 2 170 216 Krátkodobé pohledávky 6 786 4 519 Ostatní pohledávky 20 16 Příjmy a náklady příštích období 4 525 4 207 Celkem 13 501 8 958

Krátkodobé pohledávky obsahují odhadem celkem 11 009 milionů EUR (2009:8 415 milionů EUR) týkajících se nesměnárenských transakcí.

2.10.1 Úvěry a termínované vklady;

Tyto částky (2 004 milionů EUR) představují úvěry se zbytkovou konečnou splatností do 12 měsíců po rozvahovém dni (40 milionů EUR použito na makrofinanční pomoc, viz vysvětlivka 2.4 výše). Pod touto položkou jsou vedeny také termínované vklady ve výši 166 milionů EUR, které se vztahují hlavně k ESUO v likvidaci:

2.10.2. Krátkodobé pohledávky

v milionech EUR Účtová skupina K 31.12.2010 K 31.12.2009 Hrubá částka Opravná položka Hodnota netto Hrubá částka Opravná položka Hodnota netto Zákazníci 207 (79) 128 277 (76) 201 Pokuty 4 584 (406) 4 178 3 370 (133) 3 237 Členské státy 4 011 (1 625) 2 386 2 198 (1 191) 1 007 Ostatní 96 (2) 94 76 (2) 74 Celkem 8 898 (2 112) 6 786 5 921 (1 402) 4 519

Zákazníci

Tato položka obsahuje příkazy k vrácení prostředků, které byly k 31. prosinci 2010 zaúčtovány jako zjištěné pohledávky, které mají být uhrazeny a které nejsou dosud vykázány v rozvaze v jiných položkách na straně aktiv.

Pokuty

Jedná se o částky pokut, které udělila Komise, a které mají být vymoženy. Nárůst opravných položek oproti minulému roku lze vysvětlit hlavně poklesem pokut v roce 2011, o nichž bylo rozhodnuto před 31. prosincem 2010. Částka opravných položek navíc zohledňuje to, že některé nové uložené pokuty nemohly být za hospodářské a finanční krize pokryty prozatímními platbami ani bankovními zárukami. Na neuhrazené pokuty k 31. prosinci 2010 byly získány záruky v celkové výši 2 585 milionů EUR (2009: 2 952 milionů EUR) týkající se těchto pohledávek. Třeba poznamenat, že z výše uvedených částek bylo k 31. prosinci 2010 splatných 1 771 milionů EUR.

Pohledávky za členskými státy

Pohledávky EZZF a rozvoje venkova

Tato položka představuje především částky, které k 31. prosinci 2010 dlužili příjemci prostředků z EZZF, tak jak to uvedly a ověřily členské státy k 15. říjnu 2010, a po odečtení 20 %, které si členské státy mohou ponechat na krytí správních nákladů. Byl proveden odhad pohledávek vzniklých v době od uvedeného nahlášení do 31. prosince 2010. Komise dále odhaduje výši opravné položky zohledňující výši dlužných částek, jejichž výběr od příjemců je nepravděpodobný. Vytvoření této opravné položky však neznamená, že by se Komise vzdávala svého práva částky v budoucnu vymáhat. Je třeba mít na paměti, že metodika opravných položek byla v roce 2010 změněna, což mělo dopad jak na příjmy, tak na výdaje, ale na čistou částku to mělo neutrální efekt – viz vysvětlivku 3.2.3. Podle nové metodiky se pohledávky účtují v nominální hodnotě a opravná položka (výtěžnost) vychází ze statistické analýzy.

Pohledávky z vlastních zdrojů

Je třeba poznamenat, že členské státy mají nárok ponechat si 25 % tradičních vlastních zdrojů jako úhradu nákladů na výběr. Výše jsou proto uváděny částky netto po odečtení této srážky. Na základě odhadů zaslaných členskými státy byla od pohledávek za členskými státy odečtena opravná položka ve výši 811 mil. EUR. Neznamená to však, že by se Komise vzdala nároku na úhradu částek, k nimž se tato opravná položka vztahuje.

Ostatní pohledávky za členskými státy

Ostatní pohledávky za členskými státy zahrnují vratné výdaje ve výši 30 milionů EUR (72 mil. EUR v roce 2009) a zálohy od EZZF ve výši 199 milionů EUR (8 mil. EUR v r. 2009).

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Pohledávky EZZF a rozvoje venkova EZZF 1 130 627 TRDI 19 — SAPARD 146 — Opravná položka (814) (350) Celkem 481 277 Zaplacená DPH, která má být vybrána od členských států 46 38 Vlastní zdroje Na účtu A 81 89 Na samostatném účtu 1 285 1 260 Opravná položka (811) (841) Ostatní 391 25 Celkem 946 533 Ostatní pohledávky za členskými státy 913 159 Celkem 2 386 1 007

2.10.3 Příjmy a náklady příštích období

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 (po úpravě) Příjmy příštích období 3 445 3 655 Náklady příštích období 1 061 525 Ostatní 19 27 Celkem 4 525 4 207

Největší částkou v této položce jsou příjmy příštích období:

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Vlastní zdroje 2 657 2 209 Účelově vázané příjmy ze zemědělství za listopad a prosinec 72 940 EZZF: neprovedené opravy v důsledku kontroly souladu 520 0 Fond soudržnosti a Fond pro regionální rozvoj a rozvoj venkova: finanční opravy 43 404 Ostatní příjmy příštích období 153 102 Příjmy příštích období celkem 3 445 3 655

Další příjmy příštích období tvoří zejména úroky z prodlení, úroky z bankovních vkladů a úroky z předběžného financování.

Nejvýznamnější částky nákladů příštích období se týkají prostředků, které členské státy převedly do nástrojů finančního inženýrství a které zatím nebyly nahlášeny nebo je Komise ke konci roku ještě neproplatila. K 31. prosinci 2010 to činilo 858 milionů EUR (2009: 295 milionů EUR). Je třeba poznamenat, že částka za rok 2009 byla upravena – bližší podrobnosti viz vysvětlivka 2.5.2. Do nákladů příštích období je zahrnuto 182 milionů EUR. Jejich největší část připadá na předpokládané platby ve výši 50 milionů EUR hrazené v rámci bilaterálních dohod se třetími zeměmi v oblasti rybolovu, 41 milionů EUR za Evropskou školu a 44 milionů EUR za pronájem kancelářských prostor.

2.11 PENÍZE A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Nevázané peníze: Účty u státních pokladen a centrálních bank 10 123 10 958 Běžný účet 1 150 1 967 Zálohové účty 39 42 Přeúčtování (peníze na cestě) 1 9 Krátkodobé vklady a ostatní peněžní ekvivalenty 1 670 1 486 Celkem 12 983 14 462 Vázané peníze 9 080 8 910 Celkem 22 063 23 372

2.11.1 Nevázané peníze

Nevázané peníze zahrnují veškeré prostředky, které má EU na svých účtech v jednotlivých členských státech a státech ESVO (u státní pokladny nebo centrální banky), a prostředky na běžných účtech, zálohových účtech, krátkodobých vkladech a ve formě pokladní hotovosti.

Částky vykazované jako krátkodobé vklady se týkají především peněz, které spravují fiduciární správci jménem EU za účelem realizace určitých programů financovaných z rozpočtu EU. Ke konci roku bylo vázáno, avšak nečerpáno 131 milionů EUR.

2.11.2 Vázané peníze

Vázanými penězi se rozumí částky získané v souvislosti s pokutami, které Komise vyměřila v dosud neukončených řízeních. Jsou vedeny na zvláštních vkladových účtech, jež se nepoužívají pro žádné jiné účely.

DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY

2.12 ZAMĚSTNANECKÉ POŽITKY

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Důchody – zaměstnanci 32 801 33 316 Důchody – ostatní 840 663 Systém společného nemocenského pojištění orgánů Evropské unie 3 531 3 263 Celkem 37 172 37 242

2.12.1 Důchody – zaměstnanci

V souladu s článkem 83 služebního řádu se dávky důchodového systému (PSEO: důchodový systém evropských úředníků) vyplácejí z rozpočtu Společenství. Systém není finančně zajištěn, avšak za vyplácení těchto dávek společně ručí členské státy podle klíče pro financování těchto výdajů. K dlouhodobému financování systému dále jednou třetinou přispívají úředníci formou povinného příspěvku.

Závazky z důchodového systému byly oceněny na základě počtu zaměstnanců a zaměstnanců v důchodu k 31. prosinci 2010 a na základě ustanovení služebního řádu platných k uvedenému datu. Toto ocenění bylo provedeno v souladu s metodikou IPSAS 25 (a tudíž i podle účetního pravidla EU č. 12). Metoda použitá k výpočtu tohoto závazku se označuje jako přírůstková metoda (projected unit credit method). Při ocenění byly použity následující hlavní pojistněmatematické předpoklady, jež byly ke dni ocenění k dispozici:

Pojistně-matematické předpoklady 31.12.2010 31.12.2009 Nominální diskontní sazba 4,6 % 4,5 % Předpokládaná míra inflace 2,1 % 2,5 % Reálná diskontní sazba 2,4 % 2,0 % Pravděpodobnost manželství: muž/žena 84 %/38 % 84 %/38 % Celkový růst platů/přecenění důchodů 0 % 0 % Úmrtnostní tabulka státních úředníků (International Civil Servants Life Table) pro rok 2008 Ano Ano

Závazky se týkají předem vymezených práv těchto osob:

1. zaměstnanců, kteří byli v aktivní službě k 31. prosinci 2010 ve všech orgánech a agenturách zařazených do důchodového systému;

2. zaměstnanců v časově odložené pozici, tj. těch, kteří dočasně nebo definitivně odešli z orgánů a své důchodové nároky ponechali v důchodovém systému (a kteří ve službě odpracovali nejméně 10 let);

3. bývalých úředníků a jiných zaměstnanců pobírajících starobní důchod;

4. bývalých úředníků a jiných zaměstnanců pobírajících invalidní důchod;

5. bývalých úředníků a jiných zaměstnanců pobírajících příspěvek v případě invalidity;

6. příjemců důchodu pro pozůstalé (vdov či vdovců, sirotků, vyživovaných osob).

Nejdůležitější body (viz také hlavní změny v následující tabulce):

— Hrubý pojistněmatematický závazek byl k 31. prosinci 2010 oceněn na 36 639 milionů EUR (2009: 37 215 milionů EUR). K této částce byl připočten výsledek použití opravného koeficientu ve výši 1 063 milionů EUR (2009: 1 079 milionů EUR). Od celkového hrubého závazku se odečítají daně příjemců těchto dávek. Výsledkem je čistý závazek, který je zahrnut do rozvahy (neboť daň se odečítá v okamžiku výplaty důchodů a připisuje se na stranu příjmů EU v roce jejich vyplacení). K 31. prosinci 2010 byl tedy tento čistý závazek (hrubý závazek snížený o daně) odhadnut na 32 801 milionů EUR).

— Počet účastníků zaměstnaneckého důchodového systému se zvýšil o 1 578 osob.

2.12.2 Důchody – ostatní

Jedná se o závazek související s penzijními nároky členů a dřívějších členů Komise, Soudního dvora (a Tribunálu), Účetního dvora, generálních tajemníků Rady, Evropského veřejného ochránce práv, Evropského inspektora ochrany údajů a Soudu Evropské unie pro veřejnou službu. Dále tato položka obsahuje závazky plynoucí z důchodů poslanců Evropského parlamentu.

2.12.3 Systém společného nemocenského pojištění orgánů Evropské unie

Oceněn bylo rovněž odhadovaný závazek, který plyne EU z jejích příspěvků do systému společného nemocenského pojištění, jež souvisejí s jejími zaměstnanci v důchodu. Tento hrubý závazek byl oceněn na 3 791 milionů EUR. Od tohoto hrubého závazku byla odečtena aktiva plánu v celkové výši 260 milionů EUR a výsledkem je čistý závazek. Při výpočtu byla použita stejná diskontní sazba a obecný růst platů jako při ocenění důchodů zaměstnanců.

Změna závazků vůči hrubým zaměstnaneckým požitkům

v milionech EUR Závazek vůči důchodům zaměstnanců Zdravotní pojištění Hrubý závazek k 31. prosinci 2009 37 215 3 535 Náklady na obsluhu systému/běžné 1 331 188 Nákladový úrok 1 709 169 Vyplacené dávky (1 131) (95) Pojistněmatematické zisky (2 566) (6) Změna z důvodu příchodu nových zaměstnanců 81 — Hrubý závazek k 31. prosinci 2010 36 639 3 791

2.13 DLOUHODOBÉ REZERVY

v milionech EUR Částka k 31. prosinci 2009 Doplňující rezervy Nečerpané částky Použité částky Převod do krátkodobých Změna v odhadu Částka k 31. prosinci 2010 Soudní spory 413 30 (136) (1) 0 0 306 Demontáž jaderných zařízení 908 0 0 (3) (21) 21 905 Finanční účet 76 38 0 0 (30) 2 86 Ostatní 72 18 (9) (55) (6) 0 20 Celkem 1 469 86 (145) (59) (57) 23 1 317

Soudní spory

Jedná se o odhad částek, jejichž úhrada je pravděpodobná po roce 2011 v souvislosti s několika probíhajícími soudními spory. Největší část, 300 milionů EUR, připadá na neukončené soudní spory k 31. prosinci 2010, jež souvisejí s finančními opravami výdajů ze záruční sekce EZZF, a na další soudní spory týkající se zemědělských výdajů.

Demontáž jaderných zařízení

V roce 2008 konsorcium nezávislých odborníků aktualizovalo svou studii z roku 2003 o odhadovaných nákladech programu na uzavření jaderných zařízení Společného výzkumného střediska a na nakládání se vzniklými odpady. Jako základ pro vykázání rezerv v účetní závěrce posloužil revidovaný odhad rezerv ve výši 1 222 milionů EUR (předtím 1 145 milionů EUR). V souladu s účetními pravidly EU je odhad navyšován o míru inflace a poté diskontován na svou čistou současnou hodnotu (s použitím výnosové křivky swapu cenných papírů s nulovým kupónem v eurech). Výsledkem těchto operací byly celkové zásoby k 31. prosinci 2010 ve výši 926 milionů EUR rozdělené na částky, jež mají být vyplaceny v roce 2011 (21 milionů EUR) a v následujících letech (905 milionů EUR). S ohledem na očekávanou dobu trvání tohoto programu (kolem 20 let) je třeba poznamenat, že je tento odhad stižen určitou nejistotou a že se konečné náklady mohou lišit od částky, která je nyní zachycena v účetnictví.

Finanční rezervy

Jde o rezervy, které představují odhadované ztráty, jež vzniknou ve vztahu ze záruk poskytnutých ze záruční facility pro malé a střední podniky na roky 1998, 2001 a 2007 v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace, v jejímž rámci je Evropský investiční fond (EIF) oprávněn poskytovat záruky vlastním jménem, avšak v zastoupení Komise a na její riziko. Finanční riziko spojené s čerpanými a nečerpanými zárukami je však limitováno. Dlouhodobé finanční rezervy jsou diskontovány na jejich čistou současnou hodnotu (s použitím roční sazby swapových cenných papírů v eurech).

Ostatní rezervy

Největší část této položky (12 milionů EUR; rok 2009: 60 milionů EUR) připadá na odhadované příspěvky, jež EU hradí různým členským státům z fondu na mimořádné veterinární události v případě vypuknutí určitých chorob zvířat. Těch 12 milionů EUR je rozděleno na částky, jejichž úhrada se očekává v roce 2011 (10 milionů EUR), a v následujících letech (2 miliony EUR).

2.14 DLOUHODOBÉ FINANČNÍ ZÁVAZKY

v milionech EUR Makrofinanční pomoc Úvěry poskytované Euratomem BOP ESUO v likvidaci Celkem Celkem k 31.12.2009 587 484 9 303 225 10 599 Nové výpůjčky — — 2 850 — 2 850 Splacené částky (84) (17) — — (101) Kurzové rozdíly — 2 — 6 8 Změny účetní hodnoty — — 93 — 93 Celkem k 31.12.2010 503 469 12 246 231 13 449 Částka splatná do 1 roku — — 2 004 — 2 004 Částka se splatností nad 1 rok 503 469 10 242 231 11 445

Pod tuto položku patří výpůjčky, které dluží Evropská unie, a jejichž splatnost přesahuje jeden rok. Výpůjčky zahrnují upsané závazky ve výši 13 211 milionů EUR (2009: 10 324 milionů EUR). Změny účetní hodnoty odpovídají změně naběhlých úroků.

Efektivní úrokové sazby (vyjádřené ve formě intervalu) měly tyto hodnoty:

Výpůjčky 31.12.2010 31.12.2009 Makrofinanční pomoc (MFA) 0,99 %-4,54 % 0,9625 %-4,54 % Euratom 0,987 %-5,6775 % 0,9031 %-5,6775 % BOP 2,375 %-3,625 % 3,125 %-3,625 % ESUO v likvidaci 0,556 %-9,2714 % 0,346 %-9,2714 %

2.15 OSTATNÍ DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Závazky z finančního leasingu 1 672 1 736 Splátky za budovy 382 395 Ostatní 50 47 Celkem 2 104 2 178

V této položce jsou vykázány závazky z leasingu se splatností nad jeden rok (viz vysvětlivka 2.2 výše). Dále jsou zde zahrnuty částky týkající se některých budov zakoupených Komisí, jejichž kupní cena bude hrazena ve splátkách; v tomto případě se nejedná o leasingové smlouvy, neboť právní titul přešel na Komisi okamžitě.

KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY

2.16 KRÁTKODOBÉ REZERVY

v milionech EUR Částka k 31. prosinci 2009 Doplňující rezervy Nečerpané částky Částky využité Převody z dlouhodobých Změna v odhadu Částka k 31. prosinci 2010 Soudní spory 30 7 (7) (1) 0 0 29 Demontáž jaderných zařízení 22 0 0 (22) 21 0 21 Finanční účet 128 21 (3) (38) 30 2 140 Ostatní 33 10 (5) (20) 6 0 24 Celkem 213 38 (15) (81) 57 2 214

Tato položka zahrnuje rezervy na část závazků, jejichž splatnost nastane do jednoho roku.

2.17 KRÁTKODOBÉ FINANČNÍ ZÁVAZKY

Tato položka zahrnuje výpůjčky na podporu platebních bilancí (BOP, viz vysvětlivka 2.14) ve výši 2 004 milionů EUR, jejichž splatnost nastane do 12 měsíců od rozvahového dne (2009: 40 milionů EUR na MFA).

2.18 ZÁVAZKY

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Krátkodobý podíl v rámci dlouhodobých závazků 78 71 Krátkodobé závazky 17 615 15 260 Ostatní závazky 97 133 Výdaje a výnosy příštích období 66 739 78 420 Celkem 84 529 93 884

2.18.1 Krátkodobý podíl v rámci dlouhodobých závazků

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Závazky z finančního leasingu 65 59 Ostatní 13 12 Celkem 78 71

2.18.2 Krátkodobé závazky

v milionech EUR Typ 31.12.2010 31.12.2009 Členské státy 17 035 14 903 Dodavatelé a další 1 292 944 Odhad nezpůsobilých částek (712) (587) Celkem 17 615 15 260

Mezi krátkodobé závazky jsou účtovány výkazy nákladů, které obdržela EU v rámci grantových operací. Nárokovaná částka se zaúčtuje jako závazek v okamžiku obdržení žádosti. Je-li protistranou členský stát, jsou klasifikovány jako takové v příslušné položce. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadaných zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po těchto uzávěrkových operacích byly proto odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období, zatímco nezpůsobilé částky zůstávají otevřeny na účtech „odhadované nezpůsobilé částky“. Aby nedošlo k nadhodnocení aktiv a závazků, bylo rozhodnuto vykazovat čistou částku pod krátkodobými závazky.

Členské státy

Nejvýznamnější částky v této položce se týkaly neproplacených žádostí o proplacení nákladů ve výši 16 924 milionů EUR (2009: 11 160 milionů EUR) vynaložených na činnosti financované ze strukturálních fondů.

Dodavatelé a další

V této položce jsou zahrnuty závazky z grantových operací a veřejných zakázek, jakož i splatné závazky vůči veřejnoprávním subjektům a nekonsolidovaným účetním jednotkám (např. ERF).

Odhad nezpůsobilých částek

Závazky jsou sníženy o 712 milionů EUR, což je část přijatých žádostí o proplacení nákladů, které zatím nebyly zkontrolovány a byly považovány za nezpůsobilé. Největší sumy se týkají strukturálních aktivit generálních ředitelství.

2.18.3 Výdaje a výnosy příštích období

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Výdaje příštích období 66 326 76 435 Výnosy příštích období 407 1 976 Ostatní 6 9 Celkem 66 739 78 420

Výdaje příštích období se dělí následovně:

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Výdaje příštích období z EZZF: Výdaje od 16.10.2010 do 31.12.2010 33 015 32 087 Přímá pomoc 10 703 12 195 Restrukturalizace odvětví cukru 400 735 Ostatní (303) (55) EZZF celkem: 43 815 44 962 Výdaje příštích období za strukturální opatření: EZFRV a & EZOZF-Z 10 792 9 076 ERF 116 347 EFRR a inovační akce 3 337 11 777 Fond soudržnosti 1 557 980 ISPA 74 3 EFS 2 182 5 411 Strukturální opatření celkem 18 058 27 594 Ostatní výdaje příštích období: Výzkum a vývoj 1 267 1 687 Ostatní 3 186 2 192 Ostatní celkem: 4 453 3 879 Výdaje příštích období celkem: 66 326 76 435

Strukturální opatření mají celkovou tendenci snižovat výdaje kvůli tomu, že programy z období 2000–2006 se nyní nachází v uzavírací fázi.

Velká část výnosů příštích období k 31. prosinci 2009 připadá na zálohovou platbou příspěvků dvou členských států do vlastních zdrojů v roce 2010.

ČISTÁ AKTIVA A REZERVNÍ FONDY

2.19 REZERVNÍ FONDY

v milionech EUR 31.12.2010 31.12.2009 Fond z přecenění na reálnou hodnotu (61) 69 Ostatní rezervní fondy: Záruční fond 1 746 1 472 Rezervní fond z přecenění 57 57 Výpůjční a úvěrové operace 1 525 1 511 Ostatní 217 214 Celkem 3 545 3 254 Celkem 3 484 3 323

2.19.1 Fond z přecenění na reálnou hodnotu

Podle účetních pravidel se přecenění realizovatelných aktiv na reálnou hodnotu zúčtovává prostřednictvím fondu z přecenění na reálnou hodnotu. V roce 2010 bylo z fondu přecenění na reálnou hodnotu vybráno 48 milionů EUR a zaúčtováno ve výsledovce do položky realizovatelná aktiva.

2.19.2 Ostatní rezervní fondy

Záruční fond

Fungování Záručního fondu viz také vysvětlivka 2.3.3. Výše tohoto rezervního fondu odpovídá 9 % z nesplacených částek, za něž tento fond ručí a které jsou vykazovány jako aktivum.

Rezervní fond z přecenění

V rezervním fondu z přecenění se zachycují výsledky přecenění nemovitostí, strojů a zařízení. Zůstatek ke konci roku ve výši 57 milionů EUR připadá na přecenění pozemků a budov Komise, k němuž došlo před přechodem na nová účetní pravidla.

Rezervní fond na výpůjční a úvěrové operace

Tato částka se vztahuje k rezervě ESUO v likvidaci na majetek Výzkumného fondu pro uhlí a ocel. Tato rezerva byla vytvořena v souvislosti s ukončením činnosti ESUO.

2.20 ČÁSTKY K VYŽÁDÁNÍ OD ČLENSKÝCH STÁTŮ

v milionech EUR Částka Částky k vyžádání od členských států k 31. prosinci 2009 (po úpravě) 45 601 Vrácení přebytku rozpočtu z roku 2009 členským státům 2 254 Změna rezervního fondu Záručního fondu 273 Změny v ostatních rezervních fondech 21 ESUO v likvidaci: Převod hospodářského výsledku za rok 2009 do rezerv 14 Hospodářský výsledek (přebytek) za účetní období (rok) (17 232) Částky k vyžádání od členských států v budoucnosti k 31. prosinci 2010 30 931 Rozdělené mezi: Zaměstnanecké požitky 37 172 Ostatní částky (6 241)

Tato částka, která není klasifikována jako pohledávka za členskými státy, se rovná součtu akumulovaného schodku z minulých let (48 163 milionů EUR) a přebytku hospodaření v roce 2010 (17 232 milionů EUR). Účelem položky „částky k vyžádání v budoucnosti od členských států“ je promítnout skutečný stav ročního rozpočtového procesu, z něhož se financují víceletá opatření. Pro tento účel se úmyslně neberou v úvahu rezervy (3 484 milionů EUR), které se budou muset použít v souladu s jejich vlastními zvláštními předpisy a pravidly.

Tato částka v podstatě představuje část výdajů, které vznikly EU do 31. prosince 2010 a které musí být hrazeny z budoucích rozpočtů. Podle pravidel akruálního účetnictví se řada nákladů zachycuje v roce n, přestože k jejich faktické úhradě může dojít v roce n + 1 a financovány mohou být rovněž až z rozpočtu na rok n + 1. Vykázání těchto závazků v účetní závěrce a skutečnost, že odpovídající částky jsou financovány z budoucích rozpočtů, vede k tomu, že ke konci roku pasiva vysoce převyšují aktiva. Nejvýznamnější částky, které je třeba vysvětlit, se týkají činnosti EZZ