(5)Obecná úniková doložka je aktivní od března 2020. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 vyjádřila Komise názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo být považováno za celkové posouzení stavu hospodářství, přičemž klíčovým kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo eurozóně ve srovnání s úrovněmi před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje hospodářského výhledu v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní nárůst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce vyžadují prodloužení platnosti obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost má zásadní význam pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru, neboť tyto plány řeší všechny nebo významnou část příslušných doporučení pro jednotlivé země vydaných v rámci cyklů evropského semestru 2019 a 2020. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(20)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a s přílohou V kritériem 2.2 nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny nebo významnou část hospodářských a sociálních výzev uvedených v doporučeních, která Estonsku adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu. Plán se zaměřuje zejména na zelenou a digitální transformaci s opatřeními k zvýšení energetické účinnosti a k rozvoji energie z obnovitelných zdrojů; k zvýšení udržitelnosti dopravy a mobility; na podporu společností při souběžné transformaci, zejména začínajících podniků a malých a středních podniků; k další digitalizaci veřejných služeb a k zvýšení relevance systému vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce, zejména co se týče zelených a digitálních dovedností. Plán obsahuje také opatření ke zlepšení přístupnosti a odolnosti systému zdravotní péče a předpokládá určité zlepšení systému sociálního zabezpečení a přístupu k sociálním službám.

(19)V programu stability z roku 2022 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 postupně klesne na 3,8 % HDP a do roku 2025 na 2,9 %. Proto se plánuje, že schodek veřejných financí do roku 2025 klesne pod 3 % HDP. Tyto projekce předpokládají některá další opatření fiskální konsolidace, která dosud nejsou upřesněna. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP poroste do roku 2025, konkrétně v roce 2024 vzroste na 27,7 % a v roce 2025 se zvýší na 29,2 %. Podle analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako nízká.

(18)V roce 2023 se v prognóze Komise z jara 2022 počítá s nastavením fiskální politiky ve výši 0,2 % HDP za předpokladu nezměněné politiky. Estonsko by mělo v roce 2023 nadále využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z jiných fondů EU k hospodářské činnosti by se měl ve srovnání s rokem 2022 zvýšit o 0,4 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k orientaci fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu a bude činit 0,3 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (po odečtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 0,4 procentního bodu. To zahrnuje dopad postupného ukončování opatření zabývajících se zvýšením cen energií (0,7 % HDP) a dodatečných nákladů na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP).

(15)V roce 2022 vláda postupně zrušila většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19, takže se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření klesnou z 2,7 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022. Schodek veřejných financí je ovlivněn dopadem opatření přijatých s cílem čelit hospodářskému a sociálnímu dopadu růstu cen energií, který se podle prognózy Komise z jara 2022 odhaduje na 0,7 % HDP v roce 2022, přičemž se očekává, že v roce 2023 budou tato opatření postupně zrušena. K těmto opatřením patří především sociální transfery chudším domácnostem, stropy pro ceny elektřiny a tepla a snížení síťových poplatků za elektřinu a plyn pro spotřebitele. Tato opatření byla oznámena jako dočasná. Pokud by však ceny energií zůstaly vysoké i v roce 2023, některá z těchto opatření by mohla být zachována. Některá z těchto opatření nejsou cílená, zejména obecný strop cen energie pro domácnosti, snížení síťových poplatků a plošné snížení spotřebních daní (účinné od roku 2020). Schodek veřejných financí je ovlivněn rovněž náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, které mají podle prognózy Komise z jara 2022 dosáhnout 0,4 % HDP v roce 2022 a 0,6 % HDP v roce 2023, jakož i zvýšenými náklady na výdaje na obranu o 0,6 % HDP v roce 2023.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny poskytnuté dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci ve srovnání se zimní prognózou. Vzhledem k těmto skutečnostem musí fiskální reakce rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti a udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby se prostřednictvím cílených a dočasných opatření zmírnil dopad růstu cen energie a pomohly omezit inflační tlaky plynoucí ze sekundárních účinků; fiskální politika musí zůstat aktivní, aby se přizpůsobila rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být diferencována podle jednotlivých zemí v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i pokud jde o vystavení krizi a příliv vysídlených osob z Ukrajiny.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení obsahující obecné pokyny k fiskální politice v roce 2023, jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise uvedla, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 se přechod od celkové podpůrné orientace fiskální politiky v období 2020–2022 k obecně neutrální souhrnné orientaci fiskální politiky v roce 2023 jeví jako přiměřený, přičemž je současně připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že by fiskální doporučení pro rok 2023 měla i nadále rozlišovat mezi členskými státy a zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise je odhodlána pečlivě sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upravit, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(25)Estonské obyvatelstvo stárne, poskytování dlouhodobé péče však není přiměřené, aby bylo možné uspokojit poptávku, a to kvůli nedostatkům v organizaci a financování dlouhodobé péče. Roztříštěnost organizace a financování péče mezi odvětví sociálních služeb a zdravotnictví a stát a místní samosprávy vede k nerovnoměrnému poskytování domácích a komunitních služeb. V roce 2019 byl rovněž podíl výdajů hrazených osobami, které potřebují péči („finanční spoluúčast“), druhý nejvyšší v EU. V roce 2019 činily veřejné výdaje na dlouhodobou péči pouze 0,4 % HDP (oproti průměru EU ve výši 1,7 %). Kvalitu poskytovaných služeb snižuje neexistence společných norem dlouhodobé péče a nedostatek pracovníků v oblasti péče. Reforma dlouhodobé péče se zaměřením se na efektivní a udržitelné financování, přístup k integrovaným zdravotním a sociálním službám, stanovení norem kvality a zajištění dostatečného počtu kvalifikovaných pracovních sil v oblasti péče by zvýšila kvalitu života osob, které potřebují péči, a snížila by vysokou zátěž rodinných příslušníků v souvislosti s péčí.

(26)Plán REPowerEU, který reaguje na mandát hlav států a předsedů vlád EU ve Versailleském prohlášení, má v co nejkratší době postupně odstranit závislost Evropské unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. Za tímto účelem jsou ve spolupráci s členskými státy určovány nejvhodnější projekty, investice a reformy na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. Cílem těchto opatření je snížit celkovou závislost na fosilních palivech a při dovozu fosilních paliv se odklonit od Ruska.

(27)Estonsko v současné době dováží omezený podíl svých dodávek energie na výrobu elektřiny a tepla, ale zůstává do značné míry závislé na dovozu z Ruska, pokud jde o malý podíl plynu (8 %) a produkty z rafinované ropy ve skladbě zdrojů energie. Kromě pokračujícího postupného ukončování využívání ropné břidlice jako zdroje energie by Estonsko mělo prospěch ze zvýšení energetické účinnosti, modernizace své energetické infrastruktury (včetně elektrické sítě) a zajištění propojení energetických sítí s dostatečnou kapacitou, včetně přeshraničních propojení se sousedními členskými státy. Doporučuje se, aby nové investice do infrastruktury a sítí související s plynem obstály pokud možno i v budoucnu, a usnadnily tak jejich dlouhodobou udržitelnost, a to prostřednictvím budoucího nového využití udržitelných paliv. Politickou prioritou by mělo být i nadále dokončení probíhající synchronizace s kontinentální elektrizační soustavou EU, zajištění dostatečné kapacity propojovacích vedení se sousedními členskými státy a společné projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Další diverzifikace zdrojů energie – a to i v dopravě – a urychlení výroby energie z obnovitelných zdrojů by mohlo být dosaženo odstraněním nefinančních překážek pro plánování a povolování zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů, zvýšením kapacity udržitelné výroby biometanu a urychlením zavádění řešení založených na vodíku z obnovitelných zdrojů při současném zajištění udržitelného zhodnocení biomasy. S podporou z fondů EU již probíhá nebo se plánuje elektrifikace hlavních železničních tratí, elektrifikace celé sítě by však přispěla k rychlejší dekarbonizaci dopravy. V posledních letech se již tak vysoké emise skleníkových plynů ze silniční dopravy dále zvyšovaly kvůli intenzivnímu využívání většinou palivově neefektivních vozidel. Estonsko je jedním z mála členských států, které nevybírají roční daně ze silničních vozidel, jako jsou osobní automobily a lehká nákladní vozidla. Přechodu na ekologičtější druhy dopravy by napomohly větší pobídky na podporu nahrazování vozového parku vozidly méně znečišťujícími životní prostředí. V případě potřeby by vhodné záruky mohly zmírnit dopad na vlastníky automobilů s nízkými příjmy. Spotřebu energie by bylo možné snížit prostřednictvím účinných renovací budov s integrovaným přístupem, včetně zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů a systémů pro kombinovanou výrobu elektřiny a tepla. K dosažení cílů „Fit for 55“ bude zapotřebí dalšího zvýšení ambicí v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti.

(28)Vzhledem k tomu, že urychlený přechod na klimatickou neutralitu a odklon od fosilních paliv vytvoří v řadě odvětví značné náklady na restrukturalizaci, může Estonsko v rámci politiky soudržnosti využívat mechanismus pro spravedlivou transformaci, aby zmírnilo socioekonomický dopad přechodu v nejpostiženějších regionech. Estonsko může mimoto využít Evropský sociální fond plus ke zlepšení pracovních příležitostí a posílení sociální soudržnosti.

(29)Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2022 a její stanovisko je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 1.

(30)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny přijaly opatření k provedení doporučení týkajícího se hospodářské politiky eurozóny, a to i prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost. V případě Estonska se to odráží zejména v níže uvedených doporučeních č. 1, č. 2 a č. 3,

DOPORUČUJE Estonsku v letech 2022 a 2023:

1.V roce 2023 zajistit, aby růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrální orientací politiky, a to s přihlédnutím k pokračující dočasné a cílené podpoře domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy zvýšením cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, mimo jiné využitím Nástroje pro oživení a odolnost, plánu REPowerEU a dalších fondů EU. V období po roce 2023 provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic.

2.Pokračovat v provádění jeho plánu pro oživení a odolnost v souladu s milníky a cíli uvedenými v prováděcím rozhodnutí Rady ze dne 29. října 2021. Předložit programové dokumenty v rámci politiky soudržnosti na období 2021–2027, aby mohlo být dokončeno jejich projednání s Komisí a následně mohlo započít jejich provádění.

3.Posílit sociální ochranu, včetně rozšíření rozsahu pokrytí dávkami v nezaměstnanosti, zejména pro osoby s krátkými pracovními obdobími a s nestandardními formami práce. Zlepšit cenovou dostupnost a kvalitu dlouhodobé péče, především zajištěním jejího udržitelného financování a integrací zdravotních a sociálních služeb.

4.Snížit celkovou závislost na fosilních palivech a diverzifikovat dovoz fosilních paliv urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, mimo jiné dalším zefektivněním povolovacích postupů, zajištěním dostatečné kapacity propojení a posílením domácí elektrické sítě. Zvýšit energetickou účinnost, včetně u budov, aby se snížila spotřeba energie. Zintenzivnit úsilí o zlepšení udržitelnosti dopravního systému, mimo jiné elektrifikací železniční sítě a zvýšením pobídek na podporu udržitelné a méně znečišťující dopravy, včetně obnovy silničního vozového parku.

V Bruselu dne