EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 31.7.2015 COM(2015) 386 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Ochrana finančních zájmů Evropské unie — Výroční zpráva za rok 2014 o boji proti podvodům {SWD(2015) 151 final}

{SWD(2015) 152 final}

{SWD(2015) 153 final}

{SWD(2015) 154 final}

{SWD(2015) 155 final}

{SWD(2015) 156 final}



OBSAH ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Ochrana finančních zájmů Evropské unie – Výroční zpráva za rok 2014 o boj proti podvodům SHRNUTÍ 1.ÚVOD7 2.STRATEGIE BOJE PROTI PODVODŮM NA ÚROVNI EU7 2.1.Iniciativy v oblasti boje proti podvodům přijaté Komisí v roce 20147 2.1.1.Návrh směrnice o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie7 2.1.2.Návrh nařízení Rady o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce8 2.1.3.Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU, EURATOM) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie8 2.1.4.Boj proti korupci v EU8 2.1.5.Hlášení nesrovnalostí – předpisy v oblasti výdajů víceletého finančního rámce (VFR) na období 2014–20208 2.1.6.Boj proti podvodům v celní oblasti9 2.1.7.Boj proti nedovolenému obchodu s tabákovými výrobky10 2.1.8.Boj proti podvodům v oblasti DPH11 2.1.9.Ustanovení o boji proti podvodům v mezinárodních dohodách11 2.1.10.Pravidla pro zadávání veřejných zakázek11 2.1.11.Návrh směrnice o trestněprávní ochraně eura a jiných měn proti padělání12 2.1.12.Strategie Komise proti podvodům (CAFS)12

2.1.13.Programy Hercule a Pericles12 2.2.Poradní výbor pro koordinaci boje proti podvodům (COCOLAF)13 2.3.Následná opatření k usnesení Evropského parlamentu o výroční zprávě za rok 2012 a 2013 o ochraně finančních zájmů EU – boji proti podvodům14 2.3.1.Usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. července 2014 o ochraně finančních zájmů Společenství a boji proti podvodům – výroční zpráva za rok 201214 2.3.2.Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2015 o ochraně finančních zájmů Společenství a boji proti podvodům – výroční zpráva za rok 201314 3.OPATŘENÍ, KTERÁ ČLENSKÉ STÁTY PŘIJALY PRO BOJ PROTI PODVODŮM A JINÝM NEZÁKONNÝM ČINNOSTEM POŠKOZUJÍCÍM FINANČNÍ ZÁJMY EU15 3.1.Opatření v boji proti podvodům a dalším nesrovnalostem poškozujícím finanční zájmy EU15 3.2.Uplatňování definic uvedených v předpisech týkajících se hlášení nesrovnalostí členskými státy16 3.3.Plnění doporučení z roku 201317 4.PODVODY A JINÉ NESROVNALOSTI18 4.1.Nahlášené nesrovnalosti a celkový trend, 2010–201418 4.2.Nahlášené nesrovnalosti podvodného charakteru19 4.2.1.Příjmy20 4.2.2.Výdaje21 4.2.3.Přírodní zdroje (zemědělství, rozvoj venkova a rybolov)22 4.2.4.Politika soudržnosti (programové období 2007–2013 a 2000–2006)23 4.2.5.Předvstupní politika (předvstupní pomoc a nástroj předvstupní pomoci (NPP))24 4.2.6.Výdaje přímo řízené Komisí24 4.3.Nahlášené nesrovnalosti nepodvodného charakteru24 4.3.1.Příjmy25

4.3.2.Výdaje25 4.4.Výsledky činností Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)26 5.ZPĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ A INKASO FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ A DALŠÍ PREVENTIVNÍ A NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ26 5.1.Výdaje: preventivní mechanismy27 5.1.1.Přerušení plateb v roce 201427 5.1.2.Pozastavení plateb27 5.2.Výdaje: Finanční opravy a zpětné získávání finančních prostředků v roce 201428 5.3.Inkaso příjmů z vlastních zdrojů28 6.ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ28 6.1.Lepší koordinace a spolupráce: nový impulz v boji proti podvodům29 6.1.1.Posílení právních a správních struktur pro posílenou spolupráci29 6.1.2.Opatření v boji proti podvodům a korupci při zadávání veřejných zakázek29 6.1.3.Odvětvová opatření: výdaje29 6.1.4.Odvětvová opatření: příjmy30 6.1.5.Co nás čeká30 6.2.Lepší odhalování podvodů: výsledky a otevřené otázky30 6.2.1.Výdaje30 6.2.2.Příjmy: aktualizace kontrolních strategií31 SHRNUTÍ Výroční zprávu o ochraně finančních zájmů Evropské unie předkládá Komise ve spolupráci s členskými státy na základě článku 325 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Jejím předmětem jsou opatření, jež Komise a členské státy přijaly v oblasti boje proti podvodům, a dosažené výsledky. Toto je první zpráva, kterou má předložit Komise v současném složení, jejíž funkční období bylo zahájeno dne 1. listopadu 2014. Nová Komise prosazuje v souladu s politickými prioritami stanovenými předsedou Junckerem cílenější program, který klade zvláštní důraz na zásady řádného finančního řízení. Závěry a doporučení, jež zpráva prezentuje, se opírají o analýzu dostupných informací za posledních pět let a rozbor problémů a rizik, jež byly za tuto dobu zjištěny.

Opatření na ochranu finančních zájmů EU v roce 2014 V roce 2014 Komise úspěšně dokončila prioritní opatření ze své víceleté strategie proti podvodům (CAFS), která byla přijata v červnu 2011. Díky tomu se strategie pro boj proti podvodům nyní uplatňuje ve všech útvarech a agenturách Komise, což je velký úspěch. V úsilí o předcházení podvodům Komise nadále podporuje členské státy. Vzhledem k tomu, že členské státy spravují přibližně 80 % rozpočtu EU, je nanejvýš důležité, aby jim Komise i dále pomáhala s vypracováním vlastních vnitrostátních strategií boje proti podvodům. V tomto ohledu by mohla v každém členském státě sehrávat významnou úlohu koordinační služba pro boj proti podvodům (AFCOS). V roce 2014 byly v Evropském parlamentu a Radě blíže projednávány dva návrhy, jejichž cílem je posílit a zvýšit účinnost trestního práva, pokud jde o ochranu finančních zájmů EU, konkrétně: předloha směrnice o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům, která by měla odstranit mezery v právní úpravě členských států v oblasti boje proti podvodům, jež brání účinnému stíhání osob dopustivších se podvodů, navržená v červenci 2012; předloha nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce navržená v červenci 2013. Zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce ve smyslu návrhu Komise by představovalo velice významný krok vpřed v úsilí na ochranu finančních zájmů EU. Kromě toho byly v roce 2014 přijaty revidované směrnice o zadávání veřejných zakázek a směrnice o veřejných službách, jakož i nová směrnice o udělování koncesí, které výrazně zvyšují transparentnost a posilují předpisy proti podvodům a proti korupci. V daných předpisech je definován „střet zájmů“, stanovena povinnost elektronického zadávání veřejných zakázek a zavedeny povinnosti monitorování a předkládání zpráv v zájmu boje proti podvodům a dalším závažným nesrovnalostem při zadávání veřejných zakázek. Dne 18. června 2014 Komise přijala návrh částečně revidovat finanční nařízení s cílem uvést jej do souladu s revidovanou směrnicí o zadávání veřejných zakázek. Součástí návrhu je posílení pravidel pro vyloučení hospodářských subjektů a zřízení nové databáze pro včasné odhalování rizik a vyloučení hospodářských subjektů. Na straně výdajů v rámci rozpočtu EU byly s členskými státy v roce 2014 projednány a dohodnuty postupy pro hlášení nesrovnalostí u prostředků v rámci sdíleného řízení na nové programové období 2014–2020. Jejich přijetí je plánováno na rok 2015. Na příjmové straně rozpočtu bylo v roce 2014 v souvislosti s další ochranou finančních zájmů EU dosaženo významného pokroku: Revidovaným nařízením č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány v celní oblasti (které by mělo vstoupit v platnost v roce 2015) se zřizuje databáze EU týkající se zboží, které vstupuje, prochází nebo opouští EU. V roce 2014 se krom toho ukázalo, že u operací zahrnujících určité druhy zboží jsou důležitým zdrojem informací pro odhalování nesrovnalostí sdělení v rámci vzájemné pomoci vydávaná na základě společných celních operací (JCO) prováděných úřadem OLAF. Boj proti pašování cigaret a jiným formám nedovoleného obchodu s tabákovými výrobky zůstává pro EU a členské státy vysokou prioritu. Komise v roce 2014 za úzké spolupráce s členskými státy aktivně pokračovala v provádění akčního plánu ze sdělení o zintenzivnění boje proti pašování cigaret a jiným formám nedovoleného obchodu s tabákovými výrobky. V roce 2014 byl přijat program Hercule III, který přispěje k posílení operací a správní kapacity celních a policejních sil v členských státech. Těmito opatřeními Komise pomáhá s tvorbou nových podmínek politiky boje proti podvodům na úrovni EU. Odhalování a hlášení nesrovnalostí podvodného i nepodvodného charakteru s dopadem na rozpočet EU V roce 2014 členské státy nahlásily jako podvod 1 649 nesrovnalostí (jednalo se o případy podezření na podvod i o potvrzené podvody), přičemž jejich dopad na finanční prostředky EU dosahoval 538 milionů EUR. Přibývá počet hlášených nesrovnalostí podvodného charakteru, které ovlivňují příjmovou stranu rozpočtu. Na straně výdajů v roce 2014 počet případů ve srovnání s rokem 2013 mírně poklesl, přičemž související částky se zvýšily. V odhalování a hlášení nesrovnalostí mezi členskými státy přetrvávají rozdíly, i když v menší míře než v předchozích letech. V posledních dvou letech zesílily určité tendence: do odhalování nesrovnalostí podvodného charakteru se nadále zapojují správní orgány, přičemž nejčastěji odhaleným způsobem činnosti je používání pozměněných dokladů. V hodnotovém i množstevním vyjádření přibývá hlášených nesrovnalostí, jež nemají podvodný charakter. Do značné míry to je odrazem postupného provádění různých výdajových programů a skutečnosti, že byly posíleny kontrolní systémy evropských orgánů a vnitrostátní kontrolní útvary. Preventivní a nápravná opatření

V roce 2014 podnikla Komise kroky, které měly zajistit, aby zdroje EU byly vynakládány v souladu se zásadou řádného finančního řízení a byly řádně chráněny finanční zájmy Unie. V oblastech politiky soudržnosti a rozvoje venkova vydala 193 rozhodnutí o přerušení plateb (v objemu přes 7,7 miliardy EUR), z nichž bylo koncem roku 2014 nadále v účinnosti 145 (přerušené platby dosahovaly zhruba 4,8 miliardy EUR). Komise rovněž vydala šestnáct nových rozhodnutí o pozastavení plateb. Komise provedla finanční opravy v objemu přes 2,2 miliardy EUR a na 736 milionů EUR byly vydány inkasní příkazy. Nápravná opatření z roku 2014 svědčí o tom, že finanční zájmy Unie jsou dobře chráněny. Nicméně vnitrostátní rozpočty mohou být vystaveny riziku, že nebudou vymoženy prostředky, jež byly vyplaceny příjemcům neoprávněně a nyní jsou předmětem finančních oprav. Opatření přijatá členskými státy Ke konci roku 2014 ustavily své koordinační služby pro boj proti podvodům (AFCOS) všechny členské státy. Osvědčila se strukturovaná koordinace mezi útvary pro boj proti podvodům a jinými vnitrostátními orgány. V průběhu roku 2014 přijaly členské státy též značné množství dalších opatření proti podvodům ve spojitosti se zadáváním veřejných zakázek, finanční trestnou činností, střetem zájmů, korupcí, definicí podvodu a oznamovateli. Uplatňování definic uvedených v předpisech týkajících se hlášení nesrovnalostí členskými státy Letošní zpráva se konkrétně zabývá tím, jak členské státy uplatňují definice týkající se hlášení nesrovnalostí (podvodného i nepodvodného charakteru) a jaký je časový plán těchto hlášení. Navzdory úsilí harmonizovat uplatňování pravidel pro hlášení nesrovnalostí mezi členskými státy byly zjištěny rozdíly. Na základě předpisů týkajících se hlášení nesrovnalostí na nové programové období, jež jsou v současné době přijímány, a na základě informací získaných a analyzovaných v rámci této zprávy Komise členské státy povede k harmonizovanému přístupu při výkladu takových definic, což by mělo zlepšit srovnatelnost údajů nahlášených členskými státy.

1.ÚVOD Na základě čl. 325 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) předkládá Komise ve spolupráci s členskými státy každým rokem Evropskému parlamentu a Radě zprávu o opatřeních přijatých k boji proti podvodům a dalšímu protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. Odpovědnost za ochranu finančních zájmů EU a boj proti podvodům nesou společně EU a členské státy. Vnitrostátní orgány spravují zhruba 80 % výdajů EU a vybírají tradiční vlastní zdroje (TVZ). Komise na obě oblasti dohlíží, stanoví standardy a ověřuje jejich dodržování. Mají-li být finanční zájmy EU chráněny účinně, je zcela nezbytné, aby Komise a členské státy úzce spolupracovaly. Jedním z hlavních cílů této zprávy je zhodnotit, jak účinná tato spolupráce byla v roce 2014 a jak by ji bylo možno zkvalitnit. Kromě popisu opatření přijatých na úrovni EU v roce 2014 podává zpráva přehled o krocích, jež v boji proti podvodům přijaly členské státy, a tyto kroky vyhodnocuje. Součástí zprávy je i analýza nejdůležitějších výsledků vnitrostátních a evropských orgánů při odhalování a hlášení podvodů a nesrovnalostí ve výdajích a příjmech EU. Zpráva zejména podrobně pojednává o tom, jak se v každém členském státě uplatňují předpisy týkající se hlášení nesrovnalostí, neboť analytická část této zprávy vychází z informací získaných z těchto hlášení. Spolu se zprávou je vydáváno šest pracovních dokumentů útvarů Komise. Součástí těchto dokumentů je mimo jiné: „Provádění článku 325 členskými státy v roce 2014“, „Doporučení navazující na zprávu Komise o ochraně finančních zájmů EU – boj proti podvodům za rok 2013“ a „Statistická analýza nesrovnalostí“, jež obsahují souhrnné tabulky s hlavními výsledky opatření boje proti podvodům, která jednotlivé členské státy přijaly. 2.STRATEGIE BOJE PROTI PODVODŮM NA ÚROVNI EU 2.1.Iniciativy v oblasti boje proti podvodům přijaté Komisí v roce 2014 2.1.1.Návrh směrnice o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie Komise předložila v červenci 2012 návrh směrnice o ochraně finančních zájmů Unie trestněprávní cestou. Cílem návrhu je posílit stávající právní rámec tím, že se vytvoří společná minimální pravidla pro definici trestných činů poškozujících finanční zájmy Unie, jakož i sankce a promlčecí doba u těchto případů. Jednání mezi Evropským parlamentem a Radou byla zahájena ve druhém pololetí roku 2014 v návaznosti na přijetí obecného přístupu Radou dne 6. června 2013 a první čtení v Evropském parlamentu dne 16. dubna 2014. 2.1.2.Návrh nařízení Rady o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce

Dne 17. července 2013 Komise přijala návrh nařízení Rady o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO) jako hlavní iniciativu v rámci celkové strategie Komise pro zlepšení ochrany finančních zájmů EU. Hlavním cílem návrhu je vytvořit soudržný a účinný evropský systém pro vyšetřování a stíhání trestných činů poškozujících finanční zájmy EU, jak je vymezen v navrhované směrnici o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům (bod 2.1.1). Jednání o návrhu v Radě koncem roku 2014 stále probíhala. Evropský parlament přijal první průběžnou zprávu v březnu 2014 a druhou zprávu v dubnu 2015 a vyslovoval v nich hlavním prvkům Úřadu evropského veřejného žalobce svou podporu. 2.1.3.Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU, EURATOM) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie Dne 18. června 2014 Komise přijala návrh částečně revidovat finanční nařízení s cílem uvést jej do souladu s revidovanou směrnicí o zadávání veřejných zakázek. Hlavním cílem návrhu je posílit ochranu finančních zájmů Unie zřízením systému, který má provozovat Komise a jenž má usnadňovat včasné odhalování rizik ohrožujících finanční zájmy Unie a vyloučení hospodářského subjektu tak, aby již nemohl získat finanční prostředky EU, a/nebo uložení finanční sankce takovému hospodářskému subjektu. Legislativní orgán tento návrh schválil v červnu 2015 a nová pravidla se začnou uplatňovat od ledna 2016. 2.1.4.Boj proti korupci v EU V roce 2014 Komise zveřejnila svou první zprávu o boji proti korupci v EU, která obsahuje kapitolu týkající se korupce při zadávání veřejných zakázek. Ve zprávě se hodnotí, jak jednotlivé členské státy řeší korupci, zkoumá se, jak v praxi fungují právní předpisy a politiky, a navrhuje se, jak může každá země zlepšit svoji činnost v oblasti boje proti korupci. Na základě této zprávy Komise vytvořila na úrovni členských států síť vnitrostátních kontaktních míst a protikorupční cíle začlenila do procesu evropského semestru správy ekonomických záležitostí. V roce 2014 obdrželo v rámci evropského semestru doporučení ve spojitosti s korupcí dvanáct členských států a tato doporučení byla projednávána během následných návštěv těchto zemí. Komise se rovněž připravila na zahájení programu pro sdílení zkušeností na jaře roku 2015. 2.1.5.Hlášení nesrovnalostí – předpisy v oblasti výdajů víceletého finančního rámce (VFR) na období 2014–2020 V rámci nového programového období 2014–2020 bylo třeba pro všechny oblasti v rámci sdíleného řízení definovat postupy pro oznamování nesrovnalostí v aktech v přenesené pravomoci a v prováděcích aktech. V roce 2014 jednala Komise o čtyřech nařízeních v přenesené pravomoci a o čtyřech prováděcích nařízeních, jež byly projednány a schváleny odborníky z členských států. Jejich přijetí je plánováno na rok 2015. V zájmu maximální jednoznačnosti a minimální administrativní zátěže vůči členským státům jsou dané předpisy co nejvíce harmonizovány ve všech oblastech výdajů EU. Informace oznámené členskými státy se předkládají v rámci výroční zprávy Komise podle článku 325 SFEU. 2.1.6.Boj proti podvodům v celní oblasti 2.1.6.1.Vzájemná správní pomoc (návrh na změnu nařízení č. 515/97) Komise přijala návrh na změnu nařízení č. 515/97 v roce 2013. V průběhu roku 2014 proběhla jednání s Evropským parlamentem a Radou EU. Vedla k politické dohodě, jíž bylo dosaženo dne 18. prosince 2014. Orgány uvítaly dohodu, jež vyplňuje určité mezery ve stávajících pravidlech o vzájemné pomoci mezi členskými státy a Komisí. Cílem návrhu je vytvořit na úrovni EU databázi týkající se zboží, které vstupuje, prochází nebo opouští EU. Návrh navíc počítá s vytvořením systému pro sledování kontejnerů, který Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) umožní provádět analýzu pohybu kontejnerů s cílem určit potenciálně podvodnou činnost. Nařízení má vstoupit v platnost v polovině roku 2015 a příslušné sekundární právní předpisy budou přijaty počátkem roku 2016. 2.1.6.2.Společné celní operace Společné celní operace jsou koordinovaná, cílená a časově omezená operativní opatření, jež celní orgány členských států a třetích zemí provádějí za účelem boje proti nedovolenému přeshraničnímu obchodu se zbožím. V roce 2014 úřad OLAF spolupracoval s členskými státy na sedmi společných celních operacích a poskytoval jim informace, technickou a /nebo finanční podporu, zajišťoval bezpečný přístup a výměnu informací prostřednictvím platformy AFIS a zpřístupnil jim svá stálá provozně-koordinační zařízení s cílem usnadnit činnost při společných celních operacích zahrnujících velký počet účastníků: Společná celní operace REPLICA: Tato operace se zaměřila na dovoz zboží porušujícího práva duševního vlastnictví, přičemž důraz se kladl na nebezpečné zboží, které představuje riziko pro životní prostředí nebo pro bezpečnost a zdraví občanů. Při této operaci bylo zabaveno 1,2 milionu kusů padělaného zboží, včetně parfémů, náhradních dílů pro automobily a jízdní kola, hraček, módních doplňků a elektronických zařízení, jakož i 130 milionů cigaret. Jenom zabavením cigaret se zamezilo ztrátě na clech a daních ve výši 25 milionů EUR. – Společná celní operace SNAKE: Tato společná celní operace se zaměřila na podhodnocování dovážených textilií a obuvi z Číny. Při této operaci bylo odhaleno více než 1 500 kontejnerů, jejichž celní hodnota byla výrazně podhodnocena, a zamezilo se tak odhadovaným ztrátám na cle ve výši přes 80 milionů EUR.

– Společná celní operace ERMIS: Cílem této operace bylo odhalovat padělané zboží v menších balících zasílaných do EU poštou ze třetích zemí. Zabaveno bylo přes 70 000 předmětů různého charakteru, např. mobilní telefony, sluneční brýle a náhradní díly pro malá vozidla, léky a farmaceutické výrobky. — Společná celní operace ATHENA IV: Tato společná celní operace se zaměřila na odhalování neohlášené peněžní hotovosti, jakož i na prevenci praní peněz na území Evropské unie. Výsledkem této operace bylo zadržení nebo zabavení hotovosti ve výši přes 1 200 000 EUR. – Společná celní operace WAREHOUSE II Tato společná operace se zaměřila u tabákových výrobků a alkoholu na boj proti pašování a podvodům v oblasti spotřební daně. Konečné výsledky této operace jsou stále předmětem vyhodnocování. – Regionální společná celní operace „ICARE“: Jednalo se operaci v oblasti námořního dohledu, již koordinovaly francouzské celní orgány a která se zaměřila na odhalování nedovoleného obchodování s citlivým zbožím v oblasti Atlantiku. – Regionální společná celní operace „ISIS 2014“: Tuto námořní operativní akci koordinovaly španělské celní orgány a jejím cílem byl boj proti nedovolenému obchodování s citlivým zbožím ve Středozemním moři. Výsledkem bylo zabavení 39,3 kg konopí. 2.1.6.3.Informační systém pro boj proti podvodům (AFIS) Informační systém pro boj proti podvodům (AFIS) je souborem aplikací zaměřených na boj proti podvodům provozovaných úřadem OLAF, jejichž cílem je zajistit včasnou a bezpečnou výměnu informací o podvodech mezi správními orgány členských států, jakož i ukládání a rozbor příslušných údajů. Zahrnuje dvě hlavní oblasti: vzájemnou pomoc v celních záležitostech a řízení nesrovnalostí. V roce 2014 bylo do databází a modulů AFIS pro vzájemnou pomoc zaregistrováno celkem 6 560 případů. Do databáze informací o tranzitu (ATIS) byly zaevidovány informace o sedmi milionech nových tranzitních zásilek, a v databázi je tak vedeno na 31,5 milionu pohybů zboží. Do systému pro řízení nesrovnalostí (IMS) bylo zaevidováno 23 735 sdělení. S využitím koordinační jednotky virtuálních operací (Virtual Operations Coordination Unit, VOCU) systému AFIS jakožto komunikačního prostředku bylo v roce 2014 provedeno sedm společných celních operací. Rozpočet programu na rok 2014 činil 6,4 milionu EUR. 2.1.7.Boj proti nedovolenému obchodu s tabákovými výrobky Sdělení o „zintenzivnění boje proti pašování cigaret a jiným formám nedovoleného obchodu s tabákovými výrobky“ z roku 2013 bylo provázeno uceleným akčním plánem. Od té doby Komise akční plán aktivně provádí a úzce přitom spolupracuje s členskými státy. Tomuto tématu se v roce 2014 věnovaly tři schůzky, jichž se zúčastnili odborníci z členských států. 2.1.8.Boj proti podvodům v oblasti DPH V prosinci 2014 svěřila Rada Komisi mandát k zahájení jednání s Norskem o dohodě s EU o správní spolupráci a vymáhání daní v oblasti DPH. Jednání mají být zahájena v červnu 2015. V červnu 2014 byl všem členským státům předložen pilotní projekt zemí Beneluxu na zavedení analýzy týkající se přeshraniční podvodné sítě v rámci sítě Eurofisc. Velká většina skupiny EUROFISC následně požádala, aby byl tento pilotní projekt rozšířen na všechny členské státy. Prostřednictvím sítě Eurofisc se nadále vyměňují operativní informace o přeshraničních podvodech a jsou využívány i nové zdroje informací, jako jsou údaje o registraci vozidel. Značného pokroku dosáhla navíc i projektová skupina sítě Fiscalis, jejímž cílem bylo zlepšit spolupráci mezi správci daně a celními orgány. V souvislosti s novými hrozbami ve spojitosti s elektronickým obchodem byla zřízena projektová skupina, jež má v dané oblasti shromažďovat osvědčené postupy vnitrostátních daňových správ. 2.1.9.Ustanovení o boji proti podvodům v mezinárodních dohodách Mnoho mezinárodních dohod EU obsahuje ustanovení o vzájemné správní pomoci v celních záležitostech a preferenční dohody rovněž obsahují opatření k prosazování preferenčního zacházení. V roce 2014 bylo v účinnosti 48 dohod, jež upravují vzájemnou správní pomoc s 71 třetími zeměmi a jednání probíhala s 49 zeměmi, včetně hlavních obchodních partnerů, jako jsou Spojené státy a Japonsko. Dokončena byla jednání s Kanadou a Vietnamem. Účinnosti nabyly dohody o volném obchodu s Gruzií a Moldavskem. Podle plánů by měla dne 1. ledna 2016 v platnost vstoupit prohloubená a komplexní zóna volného obchodu (DCFTA) s Ukrajinou. Všechny tyto dohody obsahují ustanovení o vzájemné správní pomoci a opatření k prosazování preferenčního zacházení. Ustanovení o boji proti podvodům hodlá Komise zahrnout i do jiných mezinárodních dohod EU, jako jsou dohody o přidružení a dohody o partnerství. V roce 2014 úřad OLAF úspěšně sjednal zařazení ustanovení o boji proti podvodům do dohody o partnerství a spolupráci s Kazachstánem. Pokračují jednání o podobných ustanoveních pro dohodu o partnerství a spolupráci s Malajsií. 2.1.10.Pravidla pro zadávání veřejných zakázek V dubnu 2014 vstoupily v platnost revidovaná směrnice o zadávání veřejných zakázek, revidovaná směrnice o veřejných službách a nová směrnice o udělování koncesí. Tyto nové směrnice výrazně zvyšují transparentnost a posilují předpisy proti podvodům a proti korupci, neboť definují „střet zájmů“, stanoví povinnost elektronického zadávání veřejných zakázek a zavádějí povinnosti monitorování a předkládání zpráv v zájmu boje proti podvodům a dalším závažným nesrovnalostem při zadávání veřejných zakázek. Provedení těchto nových směrnic představuje pro každý členský stát možnost, jak zvýšit efektivnost, vyplnit mezery, zvýšit účinnost a bezúhonnost postupů pro zadávání veřejných zakázek a posílit potřebné kontrolní a sankční mechanismy, aniž by byla oslabena účinnost daných postupů. S prováděním balíčku o zadávání veřejných zakázek Komise členským státům pomáhá a s některými členskými státy úzce spolupracuje v souvislosti s konkrétními přístupy pro danou zemi.

2.1.11.Návrh směrnice o trestněprávní ochraně eura a jiných měn proti padělání Směrnice 2014/62/EU o trestněprávní ochraně eura a jiných měn proti padělání byla přijata v květnu 2014. Tato směrnice vychází z rámcového rozhodnutí Rady 2000/383/SVV o zvýšené ochraně trestními a jinými sankcemi proti padělání, jež bylo přijato ve spojitosti se zaváděním eura, a toto rámcové rozhodnutí nahrazuje. Směrnice zavádí ustanovení k následující problematice: v případě padělání měny jsou k dispozici účinné vyšetřovací nástroje; za nejzávažnější trestné činy padělání jsou stanoveny společné nejvyšší tresty; v průběhu trestního řízení je nutno zabavené padělané eurobankovky a euromince předat národnímu analytickému středisku a národnímu mincovnímu analytickému středisku za účelem analýzy a identifikace, jež umožní rozpoznat padělky v oběhu; a každé dva roky je Komisi nutno předkládat údaje o počtu trestných činů padělání a o počtu odsouzených osob. 2.1.12.Strategie Komise proti podvodům (CAFS) Rok 2014 je druhým rokem, za nějž Komise překládá zprávu o provádění strategie CAFS. Ve zprávě za rok 2013 byl hlavní důraz kladen na tři prioritní akce zaměřené proti podvodům: 1. Zařazení doložek o boji proti podvodům do legislativních návrhů pro víceletý finanční rámec na období 2014–2020 2. Vypracování strategií proti podvodům na úrovni Komise 3. Revize směrnic o zadávání veřejných zakázek V roce 2014 byly strategie proti podvodům na úrovni Komise rozšířeny i na agentury EU. Skupina odborníků Poradního výboru pro koordinaci boje proti podvodům navíc vypracovala dvoje pokyny. První pokyny mají členským státům pomoci při tvorbě vnitrostátních strategií boje proti podvodům. Uvedené strategie dosud vypracovalo pět členských států. Druhé pokyny pojednávají o úloze auditorů v oblasti předcházení podvodům a jejich odhalování. Oba dokumenty byly vypracovány za úzké spolupráce s odborníky z členských států. V průběhu roku 2014 Komise uspořádala řadu konferencí a podílela se na seminářích organizovaných členskými státy či agenturami, aby zvýšila povědomí o podvodech v rámci odvětvových strategií boje proti podvodům. 2.1.13.Programy Hercule a Pericles 2.1.13.1. Provádění programu Hercule Program Hercule III (2014–2020) podporuje činnosti, jež mají za cíl boj proti podvodům, korupci a jakékoli jiné protiprávní činnosti poškozující finanční zájmy Evropské unie. V roce 2014 měl program k dispozici rozpočet ve výši 13,7 milionu EUR, jímž se měla financovat opatření k posílení operační a správní kapacity celních a policejních sil v jednotlivých členských státech, jakož i školení, konference a informačně-technologická podpora. Během prvního roku provádění bylo z programu Hercule III financováno 21 činností v oblasti technické pomoci uskutečněných donucovacími orgány v členských státech (8,7 milionu EUR). Opatření spočívala například v nákupu rentgenových skenerů umístěných na vnějších hranicích EU, jimiž se má prověřovat obsah kontejnerů, nákladních vozidel a dalších vozidel. Skenery pomohly odhalit značné množství pašovaných a padělaných cigaret a tabáku a též zjistily výskyt alkoholu, drog a zbraní. Z programu Hercule III bylo v roce 2014 též financováno 34 grantů a smluv pro uspořádání 55 konferencí a školicích seminářů, a pracovníci donucovacích orgánů z různých členských států a třetích zemí se tak mohli setkávat a sdílet informace o osvědčených postupech v boji proti nesrovnalostem, korupci a podvodům.

Program Hercule II, který skončil v roce 2013, byl v roce 2014 posouzen nezávislým hodnotitelem. Hodnocení potvrdilo, že při vynaložení přiměřených nákladů měl program zamýšlený dopad, byl dobře přijat všemi zúčastněnými stranami a byl úspěšný i z hlediska přidané hodnoty. Na základě tohoto hodnocení přijala Komise dne 27. května 2015 zprávu o dosažení cílů podle článku 7 programu Hercule II. 2.1.13.2. Provádění programu Pericles V březnu 2014 bylo přijato nařízení (EU) č. 331/2014, kterým se zřizuje program výměny, pomoci a odborného vzdělávání za účelem ochrany eura proti padělání – program Pericles 2020. Návrh nařízení Rady, kterým se použitelnost nařízení (EU) č. 331/2014 rozšiřuje i na nezúčastněné členské státy, by měl být přijat v roce 2015. Co se týče programu Pericles, jehož smyslem je chránit eurobankovky a euromince před podvody a paděláním, zapojila se Komise do desíti akcí, například konferencí, seminářů a výměny zaměstnanců, které organizovala sama Komise a/nebo členské státy. Tyto akce se zaměřovaly zejména na vytváření sítí v citlivých oblastech a posílení regionální spolupráce, jakož i na zintenzivnění spolupráce mezi odborníky z různých oblastí, kteří se podílejí na ochraně eura proti padělání. Do konce roku 2014 bylo z rozpočtu programu Pericles přiděleno na rozpočtové závazky 94,5 % prostředků ve výši 924 200 EUR. 2.2.Poradní výbor pro koordinaci boje proti podvodům (COCOLAF) Zasedání Poradního výboru pro koordinaci boje proti podvodům (COCOLAF) v roce 2014, jehož se zúčastnili odborníci z členských států, bylo příležitostí k projednání mimo jiné hlavního vývoje v oblasti boje proti nedovolenému obchodu s tabákovými výrobky, jakož i k hlášení nesrovnalostí v souvislosti s využíváním finančních prostředků EU v novém víceletém finančním rámci na období 2014–2020. V roce 2014 se uskutečnily schůze čtyř podskupin COCOLAF, při nichž se projednávala problematika hlášení nesrovnalostí, a následně byly vypracovány pokyny, jak je uvedeno v bodě 2.1.11. Mezi nově jmenovanými službami AFCOS rovněž proběhla výměna zkušeností a osvědčených postupů v oblasti boje proti podvodům. 2.3.Následná opatření k usnesení Evropského parlamentu o výroční zprávě za rok 2012 a 2013 o ochraně finančních zájmů EU – boji proti podvodům 2.3.1.Usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. července 2014 o ochraně finančních zájmů Společenství a boji proti podvodům – výroční zpráva za rok 2012 V reakci na žádost Parlamentu o rozlišování mezi podvody, pochybeními a nesrovnalostmi vyzdvihla Komise rozdíl mezi nahlášenými nesrovnalostmi podvodného charakteru (včetně podezření na podvod, jakož i potvrzeným podvodem) a nahlášenými nesrovnalostmi nepodvodného charakteru. V definici „nesrovnalosti“ jsou zahrnuta úmyslná (u případů podezření na podvod a potvrzeného podvodu) a neúmyslná porušení pravidel EU, která mají finanční dopad na rozpočet EU. Pojem „pochybení“ není vymezen v právních předpisech EU, ale vyplývá z auditorských postupů a není součástí povinností předkládat zprávu podle článku 325 SFEU. Od roku 2012 se poskytují údaje o podílu nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru, a to u případů, kdy členské státy uvedly, že podvody byly skutečně potvrzeny. Komise uznala, že ve způsobu, jakým členské státy přistupují k odhalování a stíhání podvodů, existují rozdíly. V posledních letech však investovala čas a zdroje, aby zvýšila povědomí všech zúčastněných stran o odhalování a prevenci podvodů s dopadem na rozpočet EU. Povinnost, aby řídící orgány zavedly účinná a přiměřená opatření proti podvodům na základě hodnocení rizika podvodů, byla zařazena do právního rámce EU týkajícího se uvolněných finančních prostředků v rámci sdíleného řízení na období 2014–2020. To, jak uvedené povinnosti řídící orgány dodržují, tj. jak zavádějí účinná a přiměřená opatření proti podvodům s přihlédnutím ke zjištěným rizikům, jsou též povinny ověřovat vnitrostátní kontrolní orgány. Pokud jde o korupci, Komise od roku 2012 začlenila do své zprávy o ochraně finančních zájmů odkaz na počet ohlášených případů korupce s dopadem na finanční zájmy EU. Kromě toho bude Komise každé dva roky zveřejňovat zprávu o boji proti korupci v EU a bude i nadále úzce spolupracovat s členskými státy v zájmu lepšího provádění protikorupčních politik. Dále bylo vysvětleno, že výroční zpráva OLAF bude obsahovat analýzu obdržených informací významných z hlediska vyšetřování, jež byly postoupeny úřadu OLAF, a to včetně rozlišení veřejných a soukromých zdrojů a jejich rozdělení podle členských států. Od roku 2012 Parlament dostává souhrnný výroční přehled o provádění programu Hercule II. Komise bude tento přehled Parlamentu poskytovat i nadále. Nařízení o programu Hercule III poskytuje pevný právní základ pro to, aby si Komise od členských států vyžádala informace o výsledcích provádění daného programu. 2.3.2.Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2015 o ochraně finančních zájmů Společenství a boji proti podvodům – výroční zpráva za rok 2013 Pokud jde o dobu řešení zjištěných nesrovnalostí, Komise uvedla, že bude zohledňovat návrhy Evropského parlamentu týkající se minimální, maximální a průměrné doby trvání pro každé odvětví politiky v rámci sdíleného řízení. Komise souhlasila s tím, že v roce 2018 provede posouzení v polovině období, jež se zaměří na to, zda nové regulační předpisy v rámci politiky soudržnosti dále předcházejí riziku nesrovnalostí a snižují jej. V reakci na žádost Parlamentu o finanční podporu pro přeshraniční investigativní žurnalistiku Komise připomněla, že poskytuje finanční prostředky pro práci nezávislých organizací zabývajících se bojem proti korupci, jako je „Evropské středisko pro sledování korupce“ („European Corruption Observatory“), jež se zabývá podporou celoevropského sledování zpravodajství týkajícího se korupce a zvyšováním povědomí o problematice korupce. Komise uznala, že je třeba posílit spolupráci s členskými státy. Připomněla však, že komplexní databáze nesrovnalostí již existuje, konkrétně systém pro řízení nesrovnalostí (IMS). Prostřednictvím systému IMS členské státy nahlašují zjištěné nesrovnalosti, včetně podezření na podvod. Systém IMS je od října 2014 podrobován zefektivnění a jeho nová verze bude vnitrostátním orgánům k dispozici ke konci roku 2015. Umožní se tím další racionalizace postupů pro hlášení a analytických postupů.

Pokud jde o DPH, Komise financuje studie, jež mají vyčíslit výpadky příjmů z DPH v členských státech. Mělo by to přispět k lepšímu pojetí politiky, aby se zlepšilo dodržování předpisů o DPH a jejich prosazování, přičemž dané údaje mohou sloužit jako měřítko pro stanovení pokroku v této oblasti. 3.OPATŘENÍ, KTERÁ ČLENSKÉ STÁTY PŘIJALY PRO BOJ PROTI PODVODŮM A JINÝM NEZÁKONNÝM ČINNOSTEM POŠKOZUJÍCÍM FINANČNÍ ZÁJMY EU 3.1.Opatření v boji proti podvodům a dalším nesrovnalostem poškozujícím finanční zájmy EU Členské státy uvedly, že v roce 2014 podnikly řadu opatření na ochranu finančních zájmů EU a pro boj proti podvodům, jež souvisejí s přijetím většiny právních předpisů Unie na nové programové období 2014–2020. Opatření členských států se vztahovala na celý cyklus boje proti podvodům, většinou v oblasti veřejných zakázek, dále se jednalo o opatření týkající se střetu zájmů, finanční trestné činnosti, korupce, koordinační služby pro boj proti podvodům (AFCOS) a o opatření týkající se definice podvodu a oznamovatelů. Ke konci roku 2014 ustavily svou službu AFCOS všechny členské státy. V roce 2014 přijala opatření pro předcházení podvodům nebo postupy týkající se hospodaření s finančními prostředky EU polovina členských států. Kromě toho sedm členských států přijalo opatření pro ohlašování nesrovnalostí a sedm členských států uskutečnilo školení ke zvyšování povědomí o riziku podvodů. Vnitrostátní strategii proti podvodům na programové období 2014–2020 přijalo pět členských států. Devět členských států ohlásilo vnitrostátní opatření týkající se fondů politiky soudržnosti, zatímco vnitrostátní opatření proti podvodům týkající se zemědělských fondů přijalo šest členských států. Vnitrostátní strategii pro prevenci podvodů v oblasti zadávání veřejných zakázek přijal jeden členský stát, zatímco dva další přijaly vnitrostátní protikorupční program. Odhalení podvodů ohlásilo třináct členských států a šest členských států ohlásilo vyšetřovací opatření. Trestní sankce a postihy vůči podvodům zavedlo devět členských států. 3.2.Uplatňování definic uvedených v předpisech týkajících se hlášení nesrovnalostí členskými státy Letos se kladl zvláštní důraz na přezkoumání toho, jak členské státy uplatňují definice týkající se hlášení nesrovnalostí (podvodného i nepodvodného charakteru), a na to, jaký byl časový plán těchto hlášení. Shromážděné informace jsou analyzovány úřadem OLAF, jenž má členským státům poskytnout vedení ohledně harmonizovaného přístupu při výkladu těchto definic a zlepšení srovnatelnosti údajů nahlášených členskými státy. Pokud jde o právní povinnosti úředních osob postoupit donucovacímu nebo justičnímu orgánu každý trestný čin, o němž se úředník dozví při plnění svých úkolů, se téměř všechny členské státy odvolaly na služební řád nebo trestní zákoník; nicméně čtyři členské státy žádné takové ustanovení ve svých vnitrostátních právních předpisech nemají. Všechny členské státy informovaly o tom, že mají a používají pokyny pro hlášení nesrovnalostí. Dvacet členských států uvedlo podrobnosti o tom, které definice jsou konkrétně součástí jejich vnitrostátních pokynů. Sedm členských států informovalo o uplatňování definice „hospodářský subjekt“ v souladu s příslušnými odvětvovými nařízeními a pokyny EU, což je rovněž v souladu s nařízením Rady o ochraně finančních zájmů EU, s výjimkou členského státu, který své pravomoci vykonává jako orgán veřejné moci. V analýze byla zdůrazněna skutečnost, že existují určité rozdíly v tom, jak členské státy uplatňují pojem „prvotní zjištění nesrovnalosti správním orgánem nebo soudem“ v závislosti na odvětví a nesrovnalosti. Pokud jde o hlášení „podezření na podvod“, všechny členské státy kromě dvou uvedly, že před ohlášením podezření na podvod nemusí požádat justiční orgán o vydání povolení. Definici „podezření na podvod“, jak je stanovena v právních předpisech EU, používá ve svých vnitrostátních pokynech osm členských států. Výslovný odkaz na podvody proti rozpočtu EU je uveden ve vnitrostátních právních předpisech šestnácti členských států, zatímco dvanáct členských států uvádí, že součástí jejich vnitrostátních právních předpisů je obecná definice takového jednání, aniž by byl učiněn jakýkoli konkrétní odkaz na „oběť“. Polovina členských států používá interní systém pro signalizaci podezření na nesrovnalost mimo systém pro řízení nesrovnalostí (IMS), jejž členské státy používají pro hlášení nesrovnalostí Komisi. Deset členských států spoléhá pouze na systém IMS a čtyři členské státy pro signalizaci podezření na nesrovnalost interní informační systém nepoužívají vůbec. V ohlašování případů, jež jsou předmětem trestního řízení, existují rozdíly: osm členských států ohlašuje Komisi následná opatření po obvinění, sedm členských států ohlašuje následná opatření po vynesení rozsudku soudem prvního stupně, patnáct členských států tak dle svého vyjádření činí po konečném rozsudku (konečném rozhodnutí soudu) a sedmnáct členských států v souvislosti s hlášením následných opatření uvádí „jiný“ postup. 3.3.Plnění doporučení z roku 2013 Ve zprávě o ochraně finančních zájmů Unie za rok 2013 vyslovila Komise na adresu členských států řadu doporučení k těmto záležitostem: určení koordinační služby pro boj proti podvodům (AFCOS), provedení směrnic o zadávání veřejných zakázek do vnitrostátních právních předpisů; provádění opatření zaměřených na boj proti podvodům, přijetí legislativních návrhů týkajících se směrnice o boji proti podvodům, zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce a změny nařízení (ES) č. 515/97, opatření k posílení celních kontrol, včasné hlášení a aktualizace případů podvodů a nesrovnalostí a zvýšení nízké míry hlášení. Plnění těchto doporučení, jež státy popsaly ve svých zprávách za rok 2014, bylo celkově adekvátní, i když na některé problémy členské státy nezareagovaly v dostatečné míře. Čtyři členské státy, jež byly ve zprávě za rok 2013 zvlášť požádány o ustavení služby AFCOS, tak učinily v roce 2014, přičemž všem službám AFCOS byly svěřeny koordinační pravomoci a jedné službě AFCOS se dostalo jak koordinační, tak vyšetřovací pravomoci. Ke konci roku 2014 byla služba AFCOS zavedena ve všech členských státech.

Přípravy na provedení balíčku směrnic o zadávání veřejných zakázek do vnitrostátního práva zahájila většina členských států. Přípravné práce zahrnují vypracování příslušných vnitrostátních právních předpisů, zahájení konzultací a vytvoření pracovních skupin. Některé členské státy však ještě v této souvislosti musí přijmout příslušná opatření. Většina členských států v roce 2014 sice provedla opatření proti podvodům, ovšem vnitrostátní strategii boje proti podvodům Komisi předložilo pouze pět členských států a tři členské státy svoji strategii boje proti podvodům začaly vyvíjet. Pokud jde o legislativní návrhy, stále probíhají jednání o dvou (o Úřadu evropského veřejného žalobce a směrnici o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům) ze tří návrhů (třetí návrh se týká vzájemné správní pomoci v celní oblasti). Některé členské státy poskytly podrobné informace o opatřeních, která přijaly v souvislosti s těmito návrhy v roce 2014. Aby bylo možné odhalovat podvodné dovozní operace s větším úspěchem, deset členských států zdokonalilo informační systémy v celní oblasti, či je dosud aktualizuje, a šest členských států se v dané oblasti zaměřilo na vypracování strategického kontrolního plánu. Některé členské státy nicméně neohlásily žádné změny. Šest členských států zavedlo nebo zavádí nové konkrétní pokyny, instrukce nebo školení týkající se hlášení v databázi OWNRES a osm členských států vyvinulo nebo vyvíjí lepší vnitřní pravidla a postupy, které zajistí, aby byly příslušné údaje přesné, spolehlivé a aktuální. Některé členské státy jsou navíc toho názoru, že z jejich strany je kvalita a včasnost hlášení v databázi OWNRES nyní dostačující a nová opatření nejsou zapotřebí. Některé členské státy popsaly interakce mezi příslušnými řídícími orgány, auditními orgány a útvary pro boj proti podvodům. Konkrétně osm členských států ohlásilo spolupráci, která probíhá mezi příslušnými řídícími orgány a službami AFCOS. Pokud jde o stávající používané nástroje informačních technologií, sedm členských států se odvolalo na nástroje, které jsou v procesu vývoje, a některé členské státy konkrétněji poznamenaly, že zkoumají možnosti zavedení nástroje pro řízení rizik ARACHNE. Ve vztahu k nízké míře hlášení nesrovnalostí konstatovaly některé členské státy uvedené v doporučení, že tato skutečnost svědčí o nízké míře podvodů v těchto zemích a promítají se do ní přijatá opatření pro předcházení podvodům. V oblasti politiky soudržnosti nastínila Francie a Maďarsko své kroky ke zlepšení nízké míry hlášení, zatímco Litva, Portugalsko a Finsko popsaly své úsilí v oblasti zemědělství. 4.PODVODY A JINÉ NESROVNALOSTI 4.1.Nahlášené nesrovnalosti a celkový trend, 2010–2014 V roce 2014 bylo Komisi nahlášeno 16 473 nesrovnalostí (podvodného i nepodvodného charakteru). Jejich celkový finanční dopad dosahoval zhruba 3,24 miliardy EUR, z nichž přibližně 2,27 miliardy EUR připadalo na výdaje z rozpočtu EU. Odhalené nesrovnalosti představují 1,8 % plateb na straně výdajů a 4,46 % vybraných celkových hrubých tradičních vlastních zdrojů (TVZ). Oproti roku 2013 vzrostl počet odhalených nesrovnalostí o 48 % a došlo k navýšení souvisejících finančních částek o 36 %. Za období 2010–2014 vzrostl počet ohlášených nesrovnalostí o 9 % a jejich hodnota o 80 %. Tento narůst je dán několika faktory: v první řadě souvisí s prostředky, jež jsou v rozpočtu EU k dispozici – v roce 2014 činil objem těchto prostředků o 10 % více než v roce 2010; za druhé svoji roli sehrávají i cyklické podmínky, jako je například blížící se ukončení programového období 2007–2013; za třetí se neustále zlepšuje kontrola správy prostředků EU příslušnými orgány (Evropskou komisí a Účetním dvorem) i vnitrostátní útvary, jak je patrné z údajů týkajících se nápravných a preventivních opatření. 4.2.Nahlášené nesrovnalosti podvodného charakteru Počet nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru (včetně případů podezření na podvod a potvrzeného podvodu) a související částky nezbytně nesouvisí s mírou podvodů s dopadem na rozpočet EU. Mají tendenci uvádět úroveň odhalování možných případů podvodu dosaženou členskými státy a orgány EU. Konečné rozhodnutí o tom, zda se v daném případě skutečně jedná o podvod, je věcí příslušných orgánů dotčeného členského státu. V roce 2014 bylo jako podvod nahlášeno 1 649 nesrovnalostí o objemu 538,2 milionu EUR zahrnujícím stránku výdajů i příjmů. V odvětvovém srovnání lze vypozorovat významné rozdíly, což dokládá tabulka č. 1. Počet nesrovnalostí podvodného charakteru nahlášených v roce 2014 oproti předchozímu roku vzrostl o 2 % a jejich finanční dopad se navýšil o 68 %. Graf č. 1 znázorňuje celkový trend za posledních pět let. Patrný je z něj pokles počtu nahlášených případů i souvisejících částek. Je však třeba poznamenat, že po značném poklesu mezi rokem 2010 a 2011 se v následujících letech ve vztahu k počtu odhalených a nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru projevuje rostoucí trend, přičemž související částky značně kolísaly. Je třeba uvést, že kolísání počtu případů má větší vypovídací hodnotu než kolísání souvisejících částek, protože ty se rok od roku značně liší, neboť mohou být ovlivněny individuálními případy, v nichž jde o vysoké částky. Graf č. 1: Nahlášené nesrovnalosti podvodného charakteru a související částky 2010–2014

Existují rovněž rozdíly v trendu pro příjmy (vykazujícím v roce 2014 mírné zvýšení počtu, avšak výrazný nárůst částek) a trendu pro výdaje (kde jsou výkyvy podle všeho spjaty s vývojem víceletého programového cyklu a kde došlo k mírnému snížení počtu případů po dvouletém nárůstu). Tabulka č. 1: Nesrovnalosti podvodného charakteru nahlášené v roce 2014 * Výpočet zahrnuje odhadované nahlášené částky Přehled všech nesrovnalostí podvodného charakteru, jež byly v roce 2014 nahlášeny, je v členění podle členských států a rozpočtových oblastí uveden v příloze č. 1. 4.2.1.Příjmy Počet nesrovnalostí podvodného charakteru za rok 2014 (710) je o 2 % nižší, než kolik činí průměr za období 2010–2014 (726). Celkový objem vyměřených tradičních vlastních zdrojů, které byly v roce 2014 předmětem hlášení (157 milionů EUR), je o 54 % vyšší než průměr za období 2010–2014 (102 milionů EUR). V roce 2014 byla většina případů podvodů (40 %) odhalena při celních kontrolách, které jsou prováděny při celním odbavení zboží, zatímco 36 % bylo odhaleno při kontrolách, které provádějí útvary pro boj proti podvodům. Z hlediska souvisejících částek bylo 43 % veškerých tradičních vlastních zdrojů, jež byly předmětem podvodu, vyměřeno při kontrolách po propuštění zboží, 27 % při kontrolách, které provádějí útvary pro boj proti podvodům, a 15 % během daňových auditů. Grafy č. 2 a 3: Metoda odhalování – podle počtu případů a vyměřené částky Analýza ukazuje ve vztahu k počtu případů podvodů v období 2010–2013 na klesající trend, zatímco v roce 2014 došlo ve srovnání s předchozím rokem k nárůstu o 12 %. Zvýšení vyměřených částek je částečně dáno jedním konkrétním případem o částce 44 milionů EUR, který odhalila Itálie. 4.2.2.Výdaje Počet nahlášených nesrovnalostí u výdajů EU ve srovnání s rokem 2013 mírně klesl, a to o 4 %. Toto snížení je patrné napříč všemi odvětvími rozpočtu, s výjimkou přímých výdajů. Nicméně je nutno zmínit některé významné rozdíly mezi výdajovými oblastmi: oblasti přírodních zdrojů, podpory trhu, přímých plateb a rybolovu vykazují značné snížení, zatímco rozvoj venkova vykazuje zvýšení o 82 % (viz bod 2.2.2.1). Snížení však lze pozorovat i v oblasti politiky soudržnosti (–5 %) a předvstupní pomoci (–26 %). Jak již bylo dříve vysvětleno, má kolísání souvisejících částek menší vypovídací hodnotu. Související částky se nicméně oproti roku 2013, s výjimkou zemědělství (–10 %) a předvstupní pomoci (–7 %), zvýšily. Grafy č. 4 a 5 znázorňují nahlášené nesrovnalosti podvodného charakteru a související částky v členění podle výdajových oblastí. Již druhý rok v řadě byl nejvyšší podíl nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru (55 %) odhalen v odvětví zemědělství. Stejně jako v předchozích letech však převážná část peněz, které jsou předmětem nesrovnalostí (64 %), pochází z oblasti politiky soudržnosti. Grafy č. 4 a 5: Nahlášené nesrovnalosti podvodného charakteru v členění podle rozpočtových oblastí (výdaje) – počet a částky Nejběžnějším typem podvodů zůstává používání padělaných či pozměněných dokladů nebo prohlášení. Šest nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru se týkalo korupce v oblasti politiky soudržnosti. Zhruba 28 % nesrovnalostí podvodného charakteru, jež byly nahlášeny v roce 2014, bylo odhaleno útvary pro boj proti podvodům nebo v rámci trestního vyšetřování či jiných vnějších kontrol; tento procentní podíl se zvyšuje na 47 %, zohlední-li se odhalení na základě vyšetřování úřadu OLAF. 46 % pak odhalily správní kontrolní systémy, jejichž zřízení vyžadují odvětvové předpisy. Z těchto údajů je patrné, jak velký význam připadá v boji proti podvodům vnějším kontrolám a těsné koordinaci s řídícími a auditními orgány. Při vyšetřování vedeném v rámci boje proti podvodům a při trestním vyšetřování byly odhaleny možné podvody, v nichž šlo o vysoké finanční částky. Tato skutečnost dokládá efektivitu vyšetřování i silné vyšetřovací pravomoci dotyčných orgánů.

Při odhalování nesrovnalostí mezi jednotlivými členskými státy přetrvávají rozdíly, nicméně se zmenšují. V roce 2014 neposoudily žádnou z odhalených nesrovnalostí jako podvod pouze dva členské státy, Rakousko a Lucembursko. Jen velmi málo nesrovnalostí podvodného charakteru (méně než tři za všechny výdajové oblasti) nahlásily Chorvatsko, Malta a Finsko, zatímco v roce 2013 velmi málo případů podvodů nahlásilo devět členských států. Členskými státy, které odhalily a nahlásily nejvíce nesrovnalostí podvodného charakteru, bylo Maďarsko, Polsko, Rumunsko, Německo a Itálie (mezi 65 a 208). Nejvyšší související částky pak nahlásily Polsko, Česká republika, Rumunsko, Maďarsko a Řecko (mezi 8,5 milionu EUR a 210 miliony EUR). Tyto rozdíly jsou dány několika faktory a promítají se v nich odlišné přístupy jednotlivých členských států i různých správních orgánů v rámci téhož členského státu. V období 2010–2014 bylo jako podvod potvrzeno 8 % nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru. V této oblasti nahlásilo nejvyšší počet ukončených řízení Bulharsko a Německo. 4.2.3.Přírodní zdroje (zemědělství, rozvoj venkova a rybolov) Nejvyšší počet nahlášených nesrovnalostí připadl v roce 2014 oblasti rozvoje venkova, jež v porovnání s rokem 2013 vykazuje největší nárůst. Ostatní oblasti vykazují značné snížení. Obdobně jako v roce 2013 představují zhruba 71 % z celkového počtu nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru nesrovnalosti oznámené čtyřmi členskými státy (Maďarskem, Polskem, Rumunskem a Itálií). Případy nahlášené Maďarskem pocházejí z vyšetřování Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). Rostoucí počet případů podvodů nahlásily Polsko, Irsko, Lotyšsko, Litva, Portugalsko a Spojené království. Nárůst počtu nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru se týká Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, zatímco u Evropského zemědělského záručního fondu došlo ke značnému snížení nesrovnalostí. Za rok 2014 se obou fondů týká pouze 1 % hlášených případů. Odpovídající procentní podíl za posledních pět let nicméně činil 12 %. Nejvíce se opakovaly typy podvodů, jimiž je použití nesprávných dokladů, dále skutečnost, že hospodářské subjekty nemají požadovanou způsobilost, jakož i provádění zakázaných operací v průběhu daného opatření (téměř 28 % všech nesrovnalostí podvodného charakteru). V případě výše uvedeného vyšetřování v Maďarsku odhalil úřad OLAF, že daná porušení představují opakující se způsob činnosti. Druhým nejčastěji odhaleným způsobem činnosti bylo použití padělaných či pozměněných dokladů nebo prohlášení. V roce 2014 představovaly kontrolní činnosti prováděné orgány EU (zejména úřadem OLAF) druhý nejúspěšnější typ kontrol, a to po správních kontrolách, jimiž bylo odhaleno 39 % celkových nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru. Z nesrovnalostí, jež byly za posledních pět let nahlášeny jako nesrovnalost podvodného charakteru, bylo jako potvrzený podvod popsáno 8 %. Za stejné období bylo zamítnuto jen 4 % případů. Pokud jde o potvrzené podvody, nejvyšší počet uzavřených řízení nahlásily Bulharsko a Německo. 4.2.4.Politika soudržnosti (programové období 2007–2013 a 2000–2006) Již druhý rok v řadě nebyla politika soudržnosti oblastí rozpočtových výdajů s nejvyšším počtem nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru. Nicméně na související částky připadal z celku nejvyšší podíl. V souladu s trendy posledních let připadal v roce 2014 nejvyšší podíl nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR). Pokud však jde o související částky, nejvyšší podíl připadl Fondu soudržnosti (59 %). Odhalení většiny nesrovnalostí podvodného charakteru (64 %) lze připsat kontrolním systémům, jež vyžadují právní předpisy EU. Tento pokračující trend se objevil již v roce 2012, ale představuje nápadnou změnu oproti předchozímu programovému období (2000–2006), kdy byly nesrovnalosti podvodného charakteru odhalovány téměř výlučně při vyšetřování v rámci boje proti podvodům a při trestním vyšetřování. Z hlediska finančních částek bylo nicméně nejvýraznějších výsledků dosaženo při trestním vyšetřování a vyšetřování v rámci boje proti podvodům (66 %). Případy podvodů jsou v průměru nahlášeny do dvanácti měsíců po jejich odhalení. Odhalit nesrovnalost trvá v průměru šest a půl roku od jejího vzniku. V období 2010–2014 bylo jako podvod potvrzeno 10 % nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru (tento údaj v roce 2013 činil 11 %). Zamítnuto bylo 1 % případů. Pokud jde o potvrzené podvody, nejvyšší počet uzavřených řízení nahlásilo Německo, Polsko a Slovinsko. 4.2.5.Předvstupní politika (předvstupní pomoc a nástroj předvstupní pomoci (NPP)) Počet nesrovnalostí podvodného charakteru nahlášených v oblasti předvstupní pomoci a s nimi související částky v roce 2014 oproti předchozímu roku klesly. Tento druh nesrovnalostí nahlásily Rumunsko a Bulharsko, a to zejména v oblasti rozvoje venkova.

Počet nesrovnalostí podvodného charakteru týkajících se NPP zůstal stabilní, zatímco příslušné částky se ve srovnání s rokem 2013 snížily. Většinu nesrovnalostí podvodného charakteru nahlásilo Turecko. Nejvyšší částky, jež byly předmětem podvodu, pak byly zaznamenány v oblasti přeshraniční spolupráce a rozvoje venkova. 4.2.6.Výdaje přímo řízené Komisí Výdaje přímo řízené Komisí jsou analyzovány na základě údajů o inkasních příkazech, které vydaly útvary Komise. Podle údajů v systému ABAC, v němž je vedeno akruální účetnictví, bylo v roce 2014 jako nesrovnalosti podvodného charakteru (tj. případy oznámené úřadu OLAF) vyhodnoceno 83 případů, v nichž byly zpět vymáhány vyplacené prostředky. Objem těchto prostředků dosahoval 4,67 milionu EUR, tedy takřka čtyřikrát více než v předchozím roce. Je to kvůli vysokému počtu vyšetřování uzavřených úřadem OLAF. 4.3.Nahlášené nesrovnalosti nepodvodného charakteru V roce 2014 bylo Komisi oznámeno 14 824 nesrovnalostí, které neměly podvodný charakter (tedy zhruba o 5 % více než v roce 2013). Tyto údaje vzrostly ve všech nejdůležitějších oblastech a zároveň se snížily v případě předvstupní pomoci a přímých výdajů. Rovněž související finanční dopad vzrostl na přibližně 2,71 miliardy EUR (o 47 % více než v roce 2013 – viz bod 2.3.2), jak je uvedeno v tabulce č. 2. Tabulka č. 2: Nesrovnalosti nepodvodného charakteru nahlášené v roce 2014 * Výpočet zahrnuje odhadované nahlášené částky. Nesrovnalosti nepodvodného charakteru nahlášené v roce 2014 jsou v členění podle členských států a rozpočtových oblastí rozepsány v příloze č. 2. 4.3.1.Příjmy Počet nesrovnalosti nepodvodného charakteru nahlášených za rok 2014 (4 475) je v současnosti o 10 % vyšší, než kolik činí průměr za období 2010–2014 (4 073). Celkový objem souvisejících vyměřených tradičních vlastních zdrojů (802 milionů EUR) je o 101 % vyšší než průměr za období 2010–2014 (398 milionů EUR). Spojené království konkrétně odhalilo porušení založená na určitém modelu, která měla značný finanční dopad. Mělo to vliv na celkovou částku vyměřenou pro všechny členské státy a lze to považovat za výsledek práce Komise v oblasti určení celní hodnoty. V roce 2014 představovaly nejvýznamnější metodu pro odhalování nahlášených nesrovnalostí nepodvodného charakteru jak z hlediska počtu (54 %), tak vyměřených tradičních vlastních zdrojů (81 %), kontroly po propuštění zboží. 4.3.2.Výdaje Nárůst počtu nahlášených nesrovnalostí nepodvodného charakteru se týká hlavních výdajových oblastí rozpočtu EU (zemědělství a politika soudržnosti). Snížil se počet nesrovnalostí týkajících se předvstupní pomoci a přímých výdajů. Tento nárůst se odráží ve značném navýšení souvisejících finančních částek. Významnou úlohu sehrávají kontrolní činnosti prováděné evropskými orgány (Účetním dvorem a Komisí), jak ukazují výsledky preventivních a nápravných opatření popsaných v odstavci 5. Na všechny odhalené nesrovnalosti navazují nápravná opatření ze strany vnitrostátních orgánů, jež mají chránit finanční zájmy EU. 4.4.Výsledky činností Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) V roce 2014 zahájil úřad OLAF 234 vyšetřování a 54 případů koordinovaného šetření. Ve stejném období bylo uzavřeno 307 vyšetřování a případů koordinovaného šetření a bylo vydáno 397 doporučení. Vnitrostátním orgánům zaslal úřad OLAF 101 doporučení, aby zahájily soudní řízení. Doporučil dále, aby bylo inkasováno, resp. zpětně získáno zhruba 901,0 milionu EUR. Z této částky připadalo 133,7 milionu EUR na příjmy a 767,3 milionu EUR na výdaje (viz tabulka č. 3).

Tabulka č. 3: Částky, jejichž zpětné získání či inkaso doporučil OLAF na základě svého vyšetřování v roce 2014 5.ZPĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ A INKASO FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ A DALŠÍ PREVENTIVNÍ A NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ Mezi důležité aspekty ochrany finančních zájmů EU patří využívání mechanismů k prevenci a nápravě podvodů a dalších nesrovnalostí s cílem zajistit, aby byl rozpočet plněn v souladu se zásadami řádného finančního řízení. V rámci sdíleného řízení je Komise oprávněna přijmout následující opatření: preventivní opatření: přerušení plateb (posunutí platební lhůty až o šest měsíců), úplné či částečné pozastavení průběžných plateb příslušnému členskému státu; nápravná opatření: pokud členský stát nepodnikne požadovaná opatření, může Komise rozhodnutím uložit finanční opravu. Na výdaje, jež nejsou v souladu s platnými pravidly, je buď vydán inkasní příkaz, nebo jsou tyto výdaje započteny s částkou v následující žádosti o platbu, nebo v případě politiky soudržnosti lze neoprávněné výdaje nahradit novými výdaji. Údaje o případech, kdy členské státy získaly přímo od příjemců neoprávněně vynaložené prostředky zpět, jsou k dispozici pouze částečně a jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Statistická analýza nesrovnalostí“. Údaje o režimech řízení s výjimkou řízení sdíleného (zejména údaje o přímých výdajích) se týkají především inkasních příkazů, jež vydaly útvary Komise, nebo zápočtů s částkami uvedenými v žádostech o úhradu nákladů. 5.1.Výdaje: preventivní mechanismy 5.1.1.Přerušení plateb v roce 2014 V roce 2014 přijala Komise 193 rozhodnutí o přerušení plateb v oblasti politiky soudržnosti (v částce přesahující 7,7 miliardy EUR) a uzavřela 181 případů o celkové částce téměř 4,9 miliardy EUR. Koncem roku 2014 bylo stále otevřeno 145 případů (předmětné platby dosahovaly téměř 4,8 miliardy EUR). Tabulka č. 4 podává přehled o případech přerušení plateb, jež se řešily v roce 2014. Je z ní patrná významná aktivita na poli prevence, zejména pokud jde o EFRR / Fond soudržnosti, na něž připadá přes 68 % otevřených případů a zhruba 80 % z celkového objemu souvisejících částek. Tabulka č. 4: Případy přerušení plateb, jimiž se zabývaly útvary Komise v roce 2014 5.1.2.Pozastavení plateb Koncem roku 2013 bylo účinných pět rozhodnutí o pozastavení plateb z EFRR. V průběhu roku 2014 byla zrušena dvě rozhodnutí, zatímco tři zbývající jsou stále účinná. V roce 2014 byla přijata čtyři nová rozhodnutí o pozastavení plateb a koncem roku byla dvě rozhodnutí stále účinná. Pokud jde o Evropský sociální fond (ESF), bylo koncem roku 2014 nadále účinné jedno rozhodnutí o pozastavení plateb přijaté v roce 2011. Z 11 rozhodnutí o pozastavení plateb přijatých v roce 2013 jich bylo koncem roku 2014 stále účinných sedm. V průběhu roku 2014 bylo přijato 11 nových rozhodnutí o pozastavení plateb, jež byla koncem roku stále účinná. Jedno rozhodnutí o pozastavení plateb bylo v roce 2014 přijato vůči ERF, a to na základě nedostatku zjištěného v řídicím a kontrolním systému jednoho členského státu, který se týkal opatření EU ke snížení nadměrné rybolovné kapacity. Ve vztahu k EZFRV nebyla v roce 2014 přijata žádná rozhodnutí o pozastavení plateb.

5.2.Výdaje: Finanční opravy a zpětné získávání finančních prostředků v roce 2014 Oproti předchozímu roku přibylo o 38 % nápravných opatření, o nichž Komise v roce 2014 rozhodla vůči členským státům a příjemcům. Naopak o 11 % ubylo provedených opatření, zejména v oblasti politiky soudržnosti (o 25 %), a zvláště pak ve spojitosti s ESF (kde došlo k jejich poklesu o 67 %, viz tabulka č. 5). Tabulka č. 5: Finanční opravy a zpětné získání finančních prostředků v členění podle rozpočtových oblastí, 2014–2013 5.3.Inkaso příjmů z vlastních zdrojů Převážná část celkové částky tradičních vlastních zdrojů vyměřených v roce 2014 byla vybrána bez zvláštních problémů. Členské státy jsou povinny neuhrazené částky tradičních vlastních zdrojů inkasovat a zaevidovat je v databázi OWNRES. Částka, kterou je nutno inkasovat za rok 2014 ve vztahu ke všem nesrovnalostem, tj. nahlášeným jako nesrovnalosti podvodného a nepodvodného charakteru, jejichž předmětem jsou tradiční vlastní zdroje přesahující 10 000 EUR, činila 958 milionů EUR. Členské státy v souvislosti s případy odhalenými v roce 2014 již vybraly 229 milionů EUR, míra zpětného získávání za rok 2014 je tedy 24 %. Jedná se o výchozí bod celého inkasního procesu. Analýza ukazuje, že ve složitých případech, případech podvodů nebo v případech, které mají obrovský finanční dopad, se často vyžadují zdlouhavé inkasní postupy, zejména z důvodů probíhajících správních a soudních řízení. Členské státy též pokračovaly s inkasem u případů, jež byly odhaleny a nahlášeny v předchozích létech. V roce 2014 tak členské státy vybraly celkem zhruba 204 milionů EUR souvisejících s případy nesrovnalostí odhalených v letech 1989 až 2013. Celková výtěžnost pohledávek za celé sledované období (1989–2011) činí 80 % za předpokladu, že výpočet bere v úvahu pouze uzavřené případy inkasa v členských státech. Činnost členských států v souvislosti s inkasem tradičních vlastních zdrojů je sledována prostřednictvím příslušných kontrol. 6.ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ V roce 2014 byl zaveden nový regulační rámec pro výdaje na období 2014–2020 se zvláštním důrazem na opatření proti podvodům. Časově se shodoval s vytvořením nové Komise, čímž vznikl nový impulz v boji proti podvodům. 6.1.Lepší koordinace a spolupráce: nový impulz v boji proti podvodům 6.1.1.Posílení právních a správních struktur pro posílenou spolupráci V roce 2014 byly učiněny významné kroky ke zvýšení povědomí Komise a členských států o ochraně finančních zájmů EU. V roce 2014 Komise úspěšně dokončila prioritní opatření ze své víceleté strategie proti podvodům (CAFS). Přestože se strategie Komise proti podvodům zaměřuje především na vypracování strategií pro boj proti podvodům na úrovni útvarů Komise a agentur, Komise se nyní rostoucí měrou zabývá tím, jak podpořit členské státy při vytváření jejich vlastních strategií boje proti podvodům. V nařízení (EU) č. 883/2013 je mimo jiné stanovena posílená spolupráce s členskými státy zřízením koordinační služby pro boj proti podvodům (AFCOS). Ke konci roku 2014 ustavily své služby AFCOS všechny členské státy. Povinnosti těchto vnitrostátních služeb se v jednotlivých členských státech liší. Všechny členské státy svěřily službě koordinační funkci, byť různého rozsahu, avšak jen několik službu zmocňuje i vedením vyšetřování. Strukturovaná koordinace mezi útvary pro boj proti podvodům a ostatními vnitrostátními orgány se osvědčila a měly by ji uplatňovat všechny členské státy. Doporučení č. 1: Členské státy se vybízejí k využití plného potenciálu koordinační služby pro boj proti podvodům.

Komise navrhuje, aby se spolupráce mezi příslušnými vnitrostátními stranami rozvíjela v rámci vnitrostátních strategií boje proti podvodům. 6.1.2.Opatření v boji proti podvodům a korupci při zadávání veřejných zakázek V únoru 2014 byla přijata první zpráva o boji proti korupci v EU a vstoupil v platnost revidovaný balíček směrnic o zadávání veřejných zakázek a nová směrnice o koncesích. Provedení těchto směrnic dává členským státům příležitost zvyšovat transparentnost a posilovat úsilí v boji proti podvodům a proti korupci, neboť je tím definován „střet zájmů“, stanovena povinnost elektronického zadávání veřejných zakázek a zavedena povinnost monitorování a předkládání zpráv v zájmu boje proti podvodům a dalším závažným nesrovnalostem při zadávání veřejných zakázek. Členské státy dále uskutečnily značné množství legislativních a správních opatření, jež mají posílit činnost v boji proti podvodům v oblasti zadávání veřejných zakázek. Doporučení č. 2: V procesu zadávání veřejných zakázek může střet zájmů vážně škodit veřejnému rozpočtu a způsobovat újmu pověsti EU a dotčených členských států. Členské státy se vyzývají, aby nejen do vnitrostátních právních předpisů provedly definici „střetu zájmů“ obsaženou ve směrnici o zadávání veřejných zakázek, ale též zavedly účinná opatření k řešení střetu zájmů. 6.1.3.Odvětvová opatření: výdaje V roce 2014 byla dokončena hlavní regulatorní úprava, jíž se mají řídit výdajové programy na období 2014–2020. Vůbec poprvé tato úprava obsahuje specifický požadavek, aby vnitrostátní orgány s ohledem na zjištěná rizika zavedly účinná a přiměřená opatření proti podvodům. Tato opatření proti podvodům by měla být v ideálním případě začleněna do vnitrostátních strategií boje proti podvodům. Komise v roce 2014 ve spolupráci s vnitrostátními orgány vyhotovila pokyny k hodnocení rizika podvodů a účinným a přiměřeným opatřením proti podvodům. Cílem jednoho dokumentu z těchto pokynů je pomáhat členským státům při vypracování vnitrostátních strategií boje proti podvodům. 6.1.4.Odvětvová opatření: příjmy Revidovaným nařízením č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány v celní oblasti se otevírá cesta ke zřízení databáze EU týkající se zboží, které vstupuje, prochází nebo opouští EU. Navíc se zavádí systém pro sledování kontejnerů, jenž umožní provádět analýzu pohybu kontejnerů s cílem určit potenciálně podvodnou činnost. 6.1.5.Co nás čeká V uplynulých letech byly spoluzákonodárcům předloženy dva významné legislativní návrhy, jež stále čekají na schválení: 1)směrnice o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům; 2)nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce. Přijetím těchto návrhů by byl doplněn a posílen právní rámec a výrazně by to podpořilo boj proti podvodům, neboť by byl zejména zřízen evropský orgán s vyšetřovacími pravomocemi v plném rozsahu. 6.2.Lepší odhalování podvodů: výsledky a otevřené otázky 6.2.1.Výdaje

Na výdajové straně se složitě vysvětluje kolísání počtu nesrovnalostí podvodného charakteru, jež byly nahlášeny v uplynulých pěti letech. S výjimkou let 2011 a 2012 nicméně zůstaly dotyčné částky relativně stabilní. Může to odrážet skutečnost, že většina výdajových programů je víceletého rázu a úroveň odhalování se odvíjí od jejich cyklické povahy. Úloha řídících a platebních orgánů při odhalování podvodů od roku 2012 vzrostla a v nadcházejících letech by měla být podle nového regulačního rámce pro období 2014–2020 dále posílena. V roce 2014 prokázaly největší efektivitu při odhalování potenciálních podvodů v odvětví zemědělství Itálie a Rumunsko. V oblasti politiky soudržnosti byly nejefektivnějšími Německo, Polsko a Česká republika. Celkově bylo při odhalování podvodů nejefektivnějším členským státem Německo. Doporučení č. 3 Vzhledem k tomu, že některé členské státy i nadále nahlašují jen velmi málo nesrovnalostí podvodného charakteru, Komise jim doporučuje, aby posílily svoji činnost v oblasti odhalování a/nebo hlášení podvodů. Zejména jde o tyto členské státy, jež v uplynulých letech nenahlásily žádný podvod: – v oblasti zemědělství: Slovensko a Finsko, – v oblasti politiky soudržnosti: Dánsko a Lucembursko. Komise bere na vědomí, že některé státy v hlášení podvodů zaznamenaly pokrok – například Francie a Španělsko v oblasti politiky soudržnosti, ale domnívá se, že stále existuje značný prostor pro zlepšení. Kvalita nahlášených nesrovnalostí, jakkoliv je uspokojivá, by se mohla dále zlepšovat, zejména pokud jde o klasifikaci podvodných nesrovnalostí, a časový rozvrh hlášení, což je vyzdviženo v analýze odpovědí členských států na příslušný dotazník. Vzhledem ke stávajícímu procesu přijímání nových pravidel pro hlášení nesrovnalostí i ke zbývajícím oblastem pro zlepšování, jež Komise určila v návaznosti na rozbor údajů poskytovaných členskými státy, vypracuje Komise v úzké spolupráci s nimi pracovní dokument o praktických aspektech hlášení nesrovnalostí. 6.2.2.Příjmy: aktualizace kontrolních strategií V roce 2014 vzrostl na příjmové straně počet zjištěných nesrovnalostí, přičemž se zejména oproti předchozím letům významně zvýšila úroveň vyměřených částek. Vzhledem k rizikům přeshraničních podvodů se Komise domnívá, že je žádoucí úzká spolupráce mezi členskými státy a přeshraniční výměna informací pro účely celních kontrol. Výměna informací o celních operacích, hospodářských subjektech nebo dluzích by měla zajistit, aby do souboru pro kontroly po propuštění zboží byly zahrnuty všechny celní operace a hospodářské subjekty, a to bez ohledu na místo fyzického dovozu zboží, nebo místo, kde je hospodářský subjekt usazen. Informace obdržená od ostatních členských států by měla být nedílnou součástí řízení rizika a doplňovat vnitrostátní soubory používané pro účely řízení rizik. Bez této spolupráce by mohly vzniknout závazky v oblasti tradičních vlastních zdrojů. Na základě číselných údajů za rok 2014 lze dojít k závěru, že případy podvodů i nesrovnalostí jsou odhalovány mnohem častěji po propuštění zboží. Je třeba mít na paměti, že je zapotřebí kombinovat různé kontrolní strategie. Kontroly po propuštění zboží jsou nicméně nejefektivnější metodou odhalování podvodů, a to jak z hlediska počtu zjištěných případů, tak i z hlediska vyměřených částek. Pro odhalování některých typů stávajících podvodů či nových typů podvodů mají zásadní význam kontroly v okamžiku propuštění zboží a kontroly prováděné útvary pro boj proti podvodům. U operací zahrnujících určité druhy zboží jsou důležitým zdrojem informací pro odhalování nesrovnalostí sdělení v rámci vzájemné pomoci vydávaná na základě společných celních operací (JCO) prováděných úřadem OLAF. Doporučení č. 4 V zájmu boje proti celním podvodům se členské státy vyzývají k tomu, aby informovaly Komisi o opatřeních přijatých k posílení spolupráce, jež mají zajistit, aby do souboru pro kontroly po propuštění zboží byly zahrnuty všechny celní operace a hospodářské subjekty, a to bez ohledu na to, zda je hospodářský subjekt usazen v členském státě fyzického dovozu, či nikoli. Vzhledem ke klesajícímu počtu celních kontrol při propuštění zboží se členské státy vyzývají k tomu, aby si vyměňovaly zkušenosti v případech, kdy byly celní orgány obzvláště úspěšné při odhalování podvodů nebo nesrovnalostí v době propuštění zboží. PŘÍLOHA č. 1 – Nahlášené nesrovnalosti podvodného charakteru