ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o provádění části IV dohody o přidružení mezi EU a Střední Amerikou /* COM/2015/0131 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o provádění části IV dohody o přidružení mezi EU a Střední Amerikou 1. Úvod EU podepsala dne 29. června 2012 dohodu o přidružení (dále jen „dohoda“) se Střední Amerikou. Část IV této dohody, která se týká obchodu, je prozatímně prováděna od 1. srpna 2013 s Nikaraguou, Hondurasem a Panamou, od 1. října 2013 se Salvadorem a Kostarikou a od 1. prosince 2013 také s Guatemalou[1]. Komise o provádění dohody pravidelně a aktuálně informuje Parlament a Radu. Jako doplněk pak v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 20/2013 ze dne 15. ledna 2013, kterým se provádí dvoustranná ochranná doložka a mechanismus stabilizace pro banány Dohody[2] (dále jen „nařízení“), předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu. Tato zpráva je reakcí na tento požadavek. V souladu s článkem 13 uvedeného nařízení zpráva obsahuje tři části: souhrn statistických údajů a celkové hodnocení obchodních toků (část 2), informace o činnostech různých orgánů, které provádějí dohodu (část 3), včetně plnění povinností podle hlavy o obchodu a udržitelném rozvoji (část 4), informace o monitorovacích činnostech uvedených v nařízení (část 5). 2. CELKOVÉ HODNOCENÍ: VÝVOJ OBCHODU 2.1 Metodika Údaje, které by bylo možné použít pro tuto první výroční zprávu, nejsou k dispozici v dostatečné míře, což brání vyvozování konkrétních závěrů o dopadu dohody. Změny v obchodních tocích nelze přisuzovat pouze provádění dohody a tyto číselné údaje ovlivňuje i řada dalších faktorů, jako je fluktuace poptávky nebo světové ceny. Je také třeba připomenout, že vzhledem k tomu, že se asymetrie v úrovni rozvoje hospodářství jednotlivých zemí odráží v jejich příslušných celních sazebnících, trvá odstraňování celních sazeb ve Střední Americe déle než v EU. Snížení cla pro dovoz EU ze Střední Ameriky je v důsledku toho v prvním roce výraznější než v případě středoamerického dovozu z EU. Je třeba poznamenat, že středoamerické státy před prováděním dohody využívaly preferenčního přístupu na trh EU – všeobecného systému preferencí (dále jen „systém GSP“) –, jehož prostřednictvím se udělují celní koncese rozvojovým zemím. Na některé klíčové středoamerické produkty (jako je káva a ovoce) se bezcelní zacházení vztahovalo již v rámci tohoto systému. Celní koncese udělené v rámci této dohody se vztahují na širší škálu produktů než systém GSP a jsou trvalé. Očekává se, že dohoda napomůže diverzifikace středoamerického vývozu, ale její účinky budou vyžadovat čas. Následující analýza dvoustranných obchodních toků je založena na srovnání údajů za 12měsíční období (říjen 2013–září 2014), které se následně porovnají se stejným obdobím předcházejícího roku (říjen 2012–září 2013). Dále v textu se prvním rokem provádění rozumí 12měsíční období od 1. října 2013 do 30. září 2014. Není-li uvedeno jinak, je tato zpráva založena na údajích EUROSTATU. Je třeba poznamenat, že mezi statistickými údaji EUROSTATU a středoamerickými statistikami panují podstatné rozdíly, pokud jde o Panamu (+255 %) a Kostariku (+46 %). O těchto odlišnostech se jednalo v podvýboru pro přístup na trh a bylo dohodnuto, že bude provedena analýza, jež zjistí důvody tohoto jevu. 2.2 Vývoj celkových obchodních toků se Střední Amerikou (zboží) Z nových údajů Ekonomické komise OSN pro Latinskou Ameriku a karibskou oblast vyplývá, že zahraniční přímé investice ve Střední Americe zůstaly v prvním pololetí roku 2014 ve srovnání s rokem 2013 relativně stabilní. Obchod[3] mezi středoamerickými zeměmi, jakož i mezi tímto regionem a zbytkem světa se nicméně snížil o 1–2 %. Podobně oslabily světové obchodní toky EU o 3 %. Navzdory tomuto celkovému oslabení obchodních toků a přestože je předčasné činit konečné závěry, vykazovaly obchodní toky pro některé země a konkrétní zboží rostoucí trend. Obchodní toky EU s tímto regionem zůstaly stejné nebo dokonce zesílily, s výjimkou Panamy, v jejímž případě došlo ve srovnání s rokem 2012 ke značnému poklesu (–11,9 %). To však může souviset s celkovým snížením vývozu EU do Jižní Ameriky, kde panamská zóna volného obchodu plní úlohu regionálního centra. Kvůli nejistotám ohledně data prozatímního provádění v roce 2013 mohly mít hospodářské subjekty obtíže se zohledňováním výhod plynoucích z dohody při přijímání svých rozhodnutí. Navzdory tomu existují ukazatele, z nichž vyplývá, že v konkrétních sektorech podniky dohody stále využívají stále více. Hodnota dovozu EU ze Střední Ameriky se zvýšila o 3,4 % (6,629 milionu EUR), zatímco u vývozu EU do Střední Ameriky se snížila o 6,3 % (5,106 milionu EUR). V roce 2014 tedy vykazovala obchodní bilance EU schodek 1,528 milionu EUR (o rok dříve tento schodek činil 962 milionů EUR). Vývoz || Dovoz || Celkové obchodní toky Kostarika || 812 || 1,5 % || 4 096 || –0,7 % || 4 908 || –0,4 % Salvador || 574 || 13,9 % || 191 || –6,0 % || 766 || 8,1 % Guatemala || 829 || 7,7 % || 619 || 4,0 % || 1 448 || 6,1 % Honduras || 421 || 15,3 % || 791 || 3,1 % || 1 213 || 7,0 % Nikaragua || 165 || 0,0 % || 305 || 28,7 % || 470 || 16,9 % Panama || 2 305 || –19,0 % || 627 || 29,7 % || 2 932 || –11,9 % Celkem || 5 106 || –6,3 % || 6 629 || 3,4 % || 11 736 || –1,1 % Obchodní tok mezi EU a Střední Amerikou a jeho roční vývoj (v milionech EUR – období od 1. října 2013 do 30. září 2014) Hlavním místem určení vývozu EU do Střední Ameriky byla Panama (46 %), po níž následovala Guatemala a Kostarika (po 16 %). Hlavní vývoz podle kategorií CTCI byly stroje a dopravní zařízení (32,7 %), po nichž následovaly chemikálie (17,5 %). Vývoz EU je dosti rozmanitý a 15 nejčastěji vyvážených výrobků (podle hodnoty) odpovídá 28 % celkového vývozu. Celkem bylo v prvním roce provádění dohody do Střední Ameriky vyvezeno 5 817 různých výrobků (o 0,5 % více než v předcházejícím roce). Vývoz EU do Střední Ameriky se snížil o 6,3 %. Toto snížení, které se týkalo především Panamy (–19 %), lze uvést do souvislosti s celkovou zápornou tendencí v případě středoamerického regionu. Vývoz EU do Střední Ameriky vykazuje značnou proměnlivost (pozitivní i negativní) u výrobků, jako jsou těžké stroje, vybavení pro železnice, letadla a plavidla, které představují velký podíl celkového vývozu a pro něž jsou obchodní toky spojeny s průmyslovými nebo kapitálovými investicemi. Pronikání na nový trh může zabrat čas a nezávisí pouze na existenci zóny volného obchodu, ale je třeba poznamenat, že u vývozu EU do Střední Ameriky, který se v relativních hodnotách zvýšil nejvíce, se při provádění dohody využívá preferenčního sazebního zacházení u 9 z 15 výrobků, jako jsou: letadlové části: hodnota vývozu se v prvním roce provádění dohody zvýšila z 2,5 milionu EUR na 39,5 milionu EUR (+1431 %), obrazy a tištěné výrobky: hodnota vývozu se zvýšila z 0,4 milionu EUR na 3,4 milionu EUR (+644%), nápojové sklo: hodnota vývozu se zvýšila z EUR 0,3 miliony to 1,6 milionu (+432 %). Ze Střední Ameriky se do EU dovážely především stroje a zařízení (42 %), po nichž následovaly potraviny a živá zvířata (39,4 %). Hlavními zdrojovými zeměmi dovozu ze Střední Ameriky do EU byla Kostarika (62 %), po níž následovaly Honduras a Panama (po 11 %). Dovoz strojů a zařízení ze Střední Ameriky pochází především z Kostariky (86 % všech strojů a zařízení dovozených ze Střední Ameriky). V prvním roce provádění dohody bylo ze Střední Ameriky dovezeno celkem 2 281 různých výrobků (+3 % ve srovnání s předcházejícím rokem). I přes tento příznivý vývoj je diverzifikace výrobků dovážených ze Střední Ameriky omezená: 4 nejčastěji dovážené výrobky představují 60 % celkového dovozu EU ze Střední Ameriky (elektronické sestavy zařízení pro zpracování dat (základní desky zařízení IT) 32 %, káva 10 %, banány 10 % a ananas 7 %). Dovoz ze Střední Ameriky do EU se v prvním roce provádění dohody celkově zvýšil o 3,4 %, přestože se snížil dovoz dvou nejčastěji obchodovaných výrobků (dovoz sestav zařízení pro zpracování dat a kávy se snížil o 7,2 % respektive 17 %). Tato snížení zřejmě souvisí s vnějšími faktory: snížení dovozu zařízení pro zpracování dat může být raným projevem probíhající reorganizace tohoto odvětví v důsledku nedávného sdělení největšího výrobce v tomto odvětví ve Střední Americe, že své závody přemístí z Kostariky do jihovýchodní Asie. Snížení dovozu kávy souvisí s obdobím sucha a epidemií rzi kávovníku (ve španělštině tzv. „roy“). Příznivé změny v nově liberalizovaném středoamerickém vývozu byly zaznamenány u výrobků, jako jsou: třtinová melasa: vyvezlo se o 394 % více (zvýšení z 8 milionu na 41 milionů EUR) zmrazený humr: vyvezlo se o 63 % více (z 0,1 milionu na 0,16 milionu EUR), lahvový rum: vyvezlo se o 205 % více (zvýšení z 5,6 milionu na 17 milionů EUR), maniok: vyvezlo se o 39 % více (zvýšení z 10 milionů na 14 milionů EUR). 2.5 Využití celních kvót Dohoda stanoví několik celních kvót, které spočívají v udělení preferenčního sazebního zacházení druhé straně až do množstevního limitu dané kvóty. Pro množství přesahující tento limit se použije sazba DNV (doložky nejvyšších výhod). Celkově z předběžné analýzy využití kvót vyplývá, že hospodářské subjekty celních kvót využívaly hojně v případě výrobků, s nimiž se obchodovalo již před obdobím prozatímního provádění dohody, zatímco vytváření obchodu u výrobků, s nimiž se před prováděním dohody neobchodovalo, bylo nevýznamné. EU souhlasila, že ve prospěch Střední Ameriky poskytne osm celních kvót na výrobky, které před prováděním dohody neměly preferenční přístup na trh EU. Středoamerické hospodářské subjekty těchto celních kvót v roce 2013 vůbec nevyužily, s výjimkou celní kvóty pro cukr, jež byla využita na 95 %. V roce 2014 byly celní kvóty využívány jen pro dvě kategorie výrobků (cukrovou třtinu a rum). Z přidělených 166 860 tun pro cukrovou třtinu bylo využito 143 791 tun (86 %). Pokud jde o hodnotu, zvýšil se dovoz výrobků do EU, na něž se vztahuje celní kvóta pro cukr, ze 47,5 milionu EUR na 84,7 milionu EUR (+78 %). Původ || Výrobky || Jednotka || Objem celní kvóty || Dovoz do EU || Míra využití Střední Amerika || Česnek || tun || 550 || 0 || 0 % Rýže || 21 000 || 0 || 0 % Maniokové kořeny || 5 000 || 0 || 0 % Hovězí maso || 10 450 || 0 || 0 % Houby || 275 || 0 || 0 % Kukuřice cukrová || 1 560 || 0 || 0 % Střední Amerika s výjimkou Panamy || Cukr || 154 500 || 135 243 || 88 % Rum v nádobách o objemu > 2 l || litr čistého alkoholu || 1 022 || 153 || 21 % Nikaragua || Rum v nádobách o objemu > 2 l || 105 || 0 || 0 % Cukr || tun || 12 360 || 8 548 || 69 % Nikaragua || Hovězí maso || 550 || 0 || 0 % Celní kvóty EU udělené Střední Americe – Využití do 26. listopadu 2014 Kromě celních kvót umožnila EU Střední Americe také odchylky od pravidel týkajících se původu v rámci konkrétních kvót pro 118 celních položek. Tyto odchylky spočívají v poskytnutí určité flexibility Střední Americe, pokud jde o původ jasně stanovených výrobků až do množstevního limitu dané kvóty. Nad rámec těchto limitů platí pro původ přísnější pravidla. Tato ujednání se týkají především textilních výrobků. Využití těchto odchylek je však téměř zanedbatelné; množství výrobků dovezených podle těchto kvót je i nadále velice omezené a týká se jen malého zlomku obchodního toku, který by mohl být způsobilý pro preferenční zacházení. Toto zjištění potvrzuje obecnou tendenci, která byla zaznamenána v případě dohod prováděných v nedávné době, že hospodářské subjekty potřebují na přizpůsobení svých obchodních kanálů novým podmínkám čas. Střední Amerika udělila celní kvóty EU v případě čtyř konkrétních výrobků. Veškerý vývoz EU, na nějž se vztahují tyto celní kvóty, se zvýšil následovně: konzervovaná šunka: vývoz EU se zvýšil z 1,2 milionu EUR na 1,5 milionu EUR (+22 %) mléko v prášku: vývoz EU se zvýšil z 2,9 milionu EUR na 5,7 milionu EUR (+96 %) sýr: vývoz EU se zvýšil z 7,1 milionu EUR na 9,3 milionu EUR (+32 %) syrovátka: vývoz EU se zvýšil z 0,5 milionu EUR na 0,6 milionu EUR (+17 %) upravené vepřové maso: vývoz EU se zvýšil z 9,1 milionu EUR na 10,6 milionu EUR (+16 %). Celní kvóty obecně posloužily k posílení vývozu výrobků, s nimiž se obchodovalo již před prováděním dohody, přestože stále existuje prostor pro jeho další zvýšení, jelikož zůstává pod limitem. 2.6 Služby Údaje o obchodu se službami jsou vypracovány se značnou časovou prodlevou a předkládají se v souhrnné podobě, takže v současné době není analýza, která by byla srovnatelná s analýzou týkající se obchodu se zbožím, reálná. Tímto aspektem se tedy bude zabývat výroční zpráva o provádění, jakmile bude k dispozici dostatek údajů. 3. ČINNOSTI PROVÁDĚCÍCH SUBJEKTŮ Mezi prováděcí subjekty vytvořené na základě dohody patří Rada přidružení, která se schází pravidelně na ministerské úrovni, Výbor pro přidružení a šest podvýborů, které se scházejí jednou ročně. První zasedání těchto subjektů se konala v květnu/červnu 2014 v Hondurasu, s výjimkou Rady pro obchod a udržitelný rozvoj, která se setkala ve dnech 17.–18. listopadu v Nikaragui. 3.1 Podvýbor pro technické překážky obchodu Během zasedání, které se konalo dne 13. května 2014, Střední Amerika a EU zkoumaly: provádění 4 technických předpisů Střední Amerikou (označování alkoholických nápojů, smetany (mléčných výrobků), označování obuvi), dva kostarické technické předpisy (pro pneumatiky a elektrické instalace), závazky přijaté středoamerickým regionem v zájmu jejich další hospodářské integrace pomocí přijímání regionálních technických předpisů. EU připomněla závazek Střední Ameriky poskytnout písemné odpovědi na písemné připomínky EU předložené v rámci postupu oznamování podle Dohody o technických překážkách obchodu (TBT) Světové obchodní organizace (WTO). Střední Amerika vzala tento požadavek na vědomí a zavázala se, že bude reagovat. Střední Amerika v rámci svých závazků souvisejících s prováděním technických předpisů s cílem podpořit regionální hospodářskou integraci souhlasila s tím, že zavede jednotnou regionální registraci pro výrobky. Tento předpis ještě proveden nebyl, ale Střední Amerika informovala, že zanedlouho vstoupí v platnost nový právní předpis. 3.2 Rada pro obchod a udržitelný rozvoj EU a Střední Amerika zahájily dialog o obchodu a udržitelném rozvoji a podělily se o své zkušenosti s vnitřními mechanismy na podporu účasti občanské společnosti a skupin zavázaných k provádění ustanovení dohody týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje (viz dále část 4). 3.3 Podvýbor pro duševní vlastnictví První zasedání Podvýboru pro duševní vlastnictví se konalo ve dnech 22.–23. května 2014 a zaměřilo se na: dohodu se Střední Amerikou ohledně obsahu rozhodnutí uvádějícího seznam chráněných zeměpisných označení, výměnu informací ohledně aktuálního stavu postupů na ochranu unijních a středoamerických zeměpisných označení, zejména s ohledem na probíhající námitková řízení týkající se některých důležitých zeměpisných označení EU, a zahájení dialogu o způsobech, jak zjednodušit postupy pro registraci zeměpisných označení ve Střední Americe. Výsledek jednání tohoto podvýboru byl pozitivní: strany se v zájmu podpory harmonizovaného přístupu na regionální úrovni dohodly na seznamu zeměpisných označení a na tom, že existuje prostor pro zjednodušení a usnadnění postupů registrace ve Střední Americe. 3.4 Podvýbor pro sanitární a fytosanitární opatření První zasedání tohoto podvýboru se konalo ve dnech 17.–18. června a mezi projednávanými tématy byly požadavky na dovoz, ověřování, opatření spojená se zdravým zvířat a rostlin, rovnocennost a technická pomoc. Hlavními cíli byly: zjistit případné problémy v provádění dohody a prozkoumat možnosti řešení, řešit překážky v přístupu na trh, nové žádosti o povolení dovozu a hledat cesty, jak usnadnit či otevřít obchod, získat potvrzení všech zemí Stření Ameriky ohledně výkladu a náležitého provádění ustanovení týkajících se schvalování a vytváření seznamů zařízení a ohledně ověření, že Střední Amerika bude hradit náklady na kontroly prováděné v Evropě příslušnými středoamerickými orgány, jednat o úrovni integrace Střední Ameriky a o probíhajících souvisejících rozhovorech v rámci tohoto regionu. Výsledek jednání tohoto výboru byl celkově příznivý, neboť Střední Amerika projevila odhodlání splnit cíle dohody. 3.5 Podvýbor pro postupy celní spolupráce, usnadnění obchodu a pravidla původu Strany při prvním zasedání tohoto podvýboru, které se konalo ve dnech 28.–29 dubna, jednaly o: splnění závazků k regionální hospodářské integraci ze strany Střední Ameriky, dvou vysvětlivkách v oblasti pravidel týkajících se původu a otázce, jak řešit méně významné problémy, s nimiž se setkají hospodářské subjekty v prvních měsících preferenčního obchodování podle dohody. EU vyjádřila také znepokojení, pokud jde o tendenci středoamerických zemí zavádět na svých hranicích skenovací zařízení a účtovat poplatky ad valorem, které by mohly být podle názoru EU v rozporu s dohodou. 3.6 Podvýbor pro otázky přístupu zboží na trh Program jednání prvního zasedání tohoto podvýboru, který se konal dne 19. června, se zaměřil na následující témata: · kostarické právní předpisy, které zavedly minimální vývozní cenu pro banány, · poplatek, který má účtovat Nikaragua za skenování zboží při hraničních kontrolách, · správní kontrolu zavedenou EU pro některé středoamerické výrobky, na něž se vztahují celní kvóty. Pokud jde o právní předpisy týkající se minimální vývozní ceny pro banány, Kostarika uznala, že v předmětné dohodě není žádné ustanovení, které by výslovně Kostarice umožňovalo tyto právní předpisy použít. Kostarika se však domnívá, že vzhledem k současné tržní ceně za banány minimální vývozní cena překážku obchodu nepředstavuje. EU poznamenala, že se touto otázkou bude dále zabývat. Pokud jde o poplatek za skenování zavedený Nikaraguou, připomněla EU, že podle dohody by neměly účtované poplatky převyšovat náklady na poskytnuté služby. Nikaragua EU ujistila, že tyto právní předpisy budou v souladu s jejími mezinárodními závazky. Strany si také vyměnily informace o dalších oblastech budoucí činnosti a dohodly se na spolupráci při sběru spolehlivých statistik. 3.7 Výbor pro přidružení Výbor pro přidružení, jehož zasedání se konalo dne 25. června, přezkoumal práci, již odvedly různé podvýbory, a také jednal o dalších otázkách souvisejících s obchodem. Zvláštní důraz byl kladen na problematiku regionální hospodářské integrace a na potřebu předejít tomu, aby středoamerická opatření působila proti volnému toku zboží uvnitř tohoto regionu, jelikož prospěch ze snazších obchodních toků bude mít ve skutečnosti především Střední Amerika. Strany jednaly o požadavku Střední Ameriky na kompenzaci za přistoupení Chorvatska do EU, uznaly rozdíly v přístupu panující v současné době a dohodly se, že budou pokračovat v dialogu o této otázce s cílem dospět co nejdříve k dohodě. EU vyzdvihla také své znepokojení týkající se panamského zákona o pomocných námořních službách, který diskriminuje zahraniční subjekty. EU a Panama jednaly o tom, zda tento zákon omezuje přístup na trh, a Panama uvedla, že EU v této věci odpoví nová vláda. 3.8 Rada přidružení Zasedání Rady přidružení se konalo dne 27. června, a zabývalo se prací, kterou vykonal Výbor pro přidružení, a podpořilo její výsledky. Rada přidružení přijala pět rozhodnutí, mimo jiné jednací řád Rady přidružení a jejích různých útvarů, seznam chráněných zeměpisných označení a jednací řád pro mechanismus řešení sporů. Zástupci Střední Ameriky také zopakovali význam dohody z hlediska obchodu, regionální integrace a posílení vztahů, které budou podle jejich očekávání mít příznivý dopad na hospodářský a sociální rozvoj Střední Ameriky. Zástupci Střední Ameriky dále vyjádřili přání, aby zbývajících 19 členských států EU dohodu urychleně ratifikovalo, což umožní, aby v platnost vstoupily také části věnované politické oblasti a spolupráci. EU popsala stav ratifikace dohody v Evropě. Dále poukázala na vstup v platnost Dohody o politickém dialogu a spolupráci v roce 2014. 4. SPLNĚNÍ POVINNOSTÍ V OBLASTI OBCHODU A UDRŽITELNÉHO ROZVOJE Činnosti v prvním roce provádění dohody se zaměřily na vytvoření institucionálních struktur stanovených v hlavě VIII o obchodu a udržitelném rozvoji. 4.1 Institucionální hlediska První zasedání vlád v Radě pro obchod a udržitelný rozvoj se konalo v Manague, Nikaragui, ve dnech 18.–19. listopadu 2014. Paralelně proběhlo setkání Fóra pro dialog s občanskou společností, po němž následovalo společné zasedání s Radou pro obchod a udržitelný rozvoj. Zasedání Rady se na středoamerické straně zúčastnili zástupci ministerstev obchodu, práce a životního prostředí. Fórum pro dialog s občanskou společností uspořádala nikaragujská poradní skupina pro občanskou společnost a řada vystoupení v jeho rámci byla věnována pracovním právům, změně klimatu, spravedlivému obchodu a sociální odpovědnosti podniků. Zúčastnilo se jej více než 100 lidí. Poradní skupina EU sestává ze zástupců Evropského hospodářského a sociálního výboru a organizací občanské společnosti z EU, které vyjádřily zájem účastnit se této skupiny v návaznosti na výzvu k vyjádření zájmu, jež byla vydána prostřednictvím databáze občanské společnosti GŘ pro obchod. Sekretariát zajišťuje Evropský hospodářský a sociální výbor. 4.2 Provádění úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) Během zasedání Rady strany informovaly o svém provádění úmluv MOP, a to zejména těch základních. Pokud jde o základní úmluvy MOP, byl kladen důraz na řešení problematiky dětské práce a na posílení sociálního dialogu. Strany jednaly o významu sociálního dialogu a účinných a odrazujících sankcí uplatňovaných proti diskriminaci odborů a násilí, včetně násilí na vedoucích představitelích odborů, a o nutnosti tyto sankce účinně prosazovat. Pokud jde o dětskou práci, byl důraz kladen na zesílení snahy o potírání dětské práce, a to zejména v neformální ekonomice, o zintenzivnění inspekcí práce, úsilí o zvýšení účasti na školní docházce, jakož i o zlepšení sociální ochrany se zaměřením na ochranu dětí. EU upozornila na nedávno přijaté úmluvy a protokoly MOP a na stav jejich ratifikace členskými státy EU, zejména pak v případě úmluvy o námořních pracovních normách, úmluvy o osobách pracujících v domácnosti (C189) a nového protokolu doplňujícího úmluvu o nucené práci (C29). V souvislosti s budováním kapacit v těchto otázkách EU zdůraznila zejména program, který vzniká na podporu agendy důstojné práce v Hondurasu. 4.3 Provádění mnohostranných dohod v oblasti životního prostředí Strany v průběhu zasedání Rady informovaly o provádění mnohostranných dohod v oblasti životního prostředí, zejména se zaměřením na změnu klimatu, ohrožené druhy (CITES), nebezpečné chemické látky a přepravu odpadů. Středoamerické země uvedly, že všechny ratifikovaly Rotterdamskou úmluvu (o obchodu s nebezpečnými chemickými látkami), jakož i Gaboronský dodatek k úmluvě CITES. EU upozornila na nedávno uzavřené dohody v oblasti životního prostředí, konkrétně Minamatskou úmluvu o rtuti a Nagojský protokol k Úmluvě o biologické rozmanitosti a informovala o krocích za účelem provádění těchto dohod v rámci EU. Středoamerické země zdůraznily zranitelnost regionu vůči změně klimatu, která přímo postihuje vývozní plodiny, jako je káva, a potřebu práce na přizpůsobení se této změně. Řada z nich nastínila také ambiciózní plány zvýšit podíl obnovitelné energie v jejich dodávkách energie. 4.4 Rozvoj pozitivní agendy pro obchod a udržitelný rozvoj Jak během zasedání Rady, tak v rámci Fóra pro dialog s občanskou společností bylo představeno mnoho případů, kde měly výroba a obchod příznivý environmentální a sociální dopad. Byla popsána vládní opatření na podporu takových výsledků, jakož i partnerství mezi podniky, zástupci zaměstnanců, nevládními organizacemi působícími v oblasti životního prostředí a společenstvími. Mezi společnými tématy byla sociální odpovědnost podniků, obnovitelná energie, udržitelná zemědělská výroba, čistší výrobní procesy a udržitelný cestovní ruch. Rada souhlasila s tím, že další rozhovory se zaměří na určení střednědobých priorit. V tomto procesu bude důležité sladění s probíhající a plánovanou podporou rozvoje poskytované tomuto regionu, jakož i zapojení občanské společnosti na obou stranách Atlantiku. 5. PROVÁDĚNÍ NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) Č. 20/2013, KTERÝM SE PROVÁDÍ DVOUSTRANNÁ OCHRANNÁ DOLOŽKA A MECHANISMUS STABILIZACE PRO BANÁNY Nařízení stanoví vhodné postupy s cílem zabránit závažným nepříznivým dopadům na pěstování banánů v Unii, pokud by v důsledku snížení cel byly banány dováženy v takovém zvýšeném množství, že působí nebo hrozí způsobit vážnou újmu výrobcům v Unii. V souladu s články 3 a 13 uvedeného nařízení Komise monitoruje vývoz banánů ze středoamerických zemí s cílem vyhodnotit, zda jsou splněny podmínky stanovené v nařízení k zahájení šetření ohledně ochranných opatření nebo k zavedení opatření předchozí kontroly. 5.1 Vývoj dovozu banánů ze Střední Ameriky Během prvního roku provádění dohody Komise šetření ohledně ochranných opatření nezahájila a ani neobdržela žádost zahájit toto šetření nebo zavést opatření předchozí kontroly, jelikož nikdy nebyly dosaženy podmínky stanovené v nařízení k zahájení šetření ohledně ochranných opatření nebo k zavedení opatření předchozí kontroly. 2013 || 2014* Dovoz || Podnět || Míra využití || Dovoz || Podnět || Míra využití Kostarika || 131 519 || 1 178 750 || 11 % || 856 007 || 1 230 000 || 70 % Panama || 58 935 || 431 250 || 14 % || 203 737 || 450 000 || 45 % Honduras || 1 749 || 57 500 || 3 % || 3 622 || 60 000 || 6 % Guatemala || 21 || 57 500 || 0 % || 22 861 || 60 000 || 38 % Nikaragua || 0 || 11 500 || 0 % || 0 || 12 000 || 0 % Salvador || 0 || 2 300 || 0 % || 0 || 2 400 || 0 % (*) do 10. prosince 2014 Dovoz banánů v rámci mechanismu stabilizace 6. ZÁVĚR Na závěrečné hodnocení dopadu části dohody věnované obchodu je příliš brzy. I přes nepříznivou celosvětovou situaci, včetně celkového snížení světové poptávky v roce 2014, zůstaly obchodní toky EU se Střední Amerikou v podstatě stabilní a určitá odvětví dokonce zaznamenala růst. Obchodní toky EU s většinou středoamerických zemí, s výjimkou Panamy, se zvýšily. Relativně nízká míra využití dostupných celních kvót navíc ukazuje možnost dvojstranné obchodní toky mezi těmito dvěma regiony dále zvýšit. Co se týče banánů, dovoz ze středoamerických zemí zůstal stabilní a nižší než stanovený spouštěcí objem dovozu, takže o pozastavení preferenčních celních sazeb nebylo nutné uvažovat. Se Střední Amerikou byl dohodnut technický přezkum statistických metod a údajů o obchodních tocích, což by v budoucnosti mělo umožnit podrobnější analýzu. Celkově Komise dospěla k závěru, že v prvním roce provádění rychle vznikl a začal fungovat institucionální rámec dohody a že proces provádění dohody je obecně příznivý. Formální proces mezi stranami pro účely provádění dohody bude pokračovat v podmínkách zasedání různých prováděcích subjektů, která by se měla proběhnout do poloviny roku 2015. Druhý rok uplatňování dohody bude zaměřen na její náležité provádění, aby mohly hospodářské subjekty z obou regionů plně využít příležitostí, které přináší. Komise se účasní akcí, jejichž cílem je zlepšit informovanost hospodářských subjektů o možnostech, které dohoda přináší. Tyto akce se konají jak v EU, tak ve Střední Americe, mimo jiné prostřednictvím projektů spolupráce ve Střední Americe. [1] Tato dohoda je v EU prováděna prozatímně, dokud ji neratifikují všechny členské státy. Stav ratifikace je uváděn na internetových stránkách Rady: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&lang=en&aid=2012001&doclang=EN [2] Viz: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32013R0020 [3] Údaje MMF.