Systém zelených pruhů udržuje plynulou dopravu v EU a umožňuje pracovníkům v dopravě nediskriminační překračování hranic. Komise vyzvala členské státy, aby označily vnitřní hraniční přechody v rámci sítě TEN-T jako hraniční přechody se „zelenými pruhy“, na které se vztahují určitá pravidla. Průjezd těmito zelenými pruhy by měl na vnitřních pozemních hranicích trvat méně než 15 minut a tyto přechody by měly být přístupné všem nákladním vozidlům přepravujícím jakýkoli druh zboží.

Komise poskytla předběžné pokyny k uplatňování právních předpisů EU týkajících se práv cestujících v souvislosti s onemocněním COVID-19. Vydala doporučení ohledně poukazů nabízených cestujícím jako alternativa k vrácení peněz za zrušené cestovní a přepravní služby. Zdůraznila také, jak by členské státy mohly podpořit finanční likviditu dopravních společností. V prosinci 2020 Komise upozornila síť pro vymáhání práva a spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele na politiku několika leteckých společností, pokud jde o stornování a vracení peněz. To vedlo k jednáním mezi Komisí, vnitrostátními orgány v oblasti ochrany spotřebitele a 16 velkými leteckými společnostmi. Ve výsledku se tyto letecké společnosti zavázaly poskytovat cestujícím lepší informace a včasné náhrady za zrušené lety.

Během pandemie COVID-19 se díky společnému úsilí EU a členských států mohlo 650 000 občanů EU bezpečně vrátit domů. Prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie bylo repatriováno více než 100 000 osob, z nichž 90 060 byli občané EU. Pandemie COVID-19 se výrazně dotkla i pracovníků v dopravě. Tito pracovníci se v průběhu této krize nacházejí v přední linii a při pohybu po EU trpí omezeními, včetně prodloužení čekacích dob na hranicích a omezených možností ubytování a odpočinku. Postiženi byli zejména námořníci, kteří se kvůli omezením a omezenému dopravnímu spojení nemohli několik měsíců vrátit domů. Komise poskytla členským státům pokyny k cestování v rámci EU, přičemž zdůraznila potřebu zajistit bezpečný průjezd tranzitními koridory. Komise rovněž podpořila námořníky tím, že doporučila určitá opatření pro ochranu zdraví, repatriaci a cestování. Vyzvala členské státy, aby vytvořily síť bezpečných přístavů, kde by se posádky mohly bez omezení střídat. Komise rovněž zmírnila vízovou povinnost a zavedla výjimky z karantény, a to i pro námořníky ze zemí mimo EU.

Bezpečný a interoperabilní digitální certifikát EU COVID a další zdravotní protokoly, které vyvinula Komise a Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí společně s příslušnými dopravními agenturami, přispěly k obnovení – v rámci možností – bezpečného cestování po EU. Sdružení v oblasti cestování a cestovního ruchu obecně uvítala digitální certifikát EU COVID a úsilí o vytvoření koordinovaného přístupu k cestování na úrovni EU jako důležitý nástroj, který občanům umožňuje cestovat a podporuje je v tomto ohledu tím, že jim poskytuje nezbytnou předvídatelnost. Aby občané nebyli připraveni o tento účinný a soukromí chránící způsob prokázání statusu COVID-19 v případě, že by i po 30. červnu 2022 platila určitá omezení volného pohybu v zájmu veřejného zdraví, navrhla Komise prodloužit právní základ digitálního certifikátu EU COVID do 30. června 2023.

Dne 24. února 2022 zahájilo Rusko rozsáhlou vojenskou invazi na Ukrajinu. V prvních týdnech konfliktu uprchlo z Ukrajiny do EU více než 3,9 milionu lidí. EU poskytla Ukrajině makrofinanční pomoc ve výši 1,2 miliardy EUR, z níž bylo v březnu vyplaceno 600 milionů EUR ve formě zvýhodněných úvěrů a druhá splátka ve výši 600 milionů EUR ještě nebyla vyplacena. Kromě toho byla 7. dubna do ukrajinského rozpočtu převedena mimořádná podpora ve výši 120 milionů EUR ve formě grantů na podporu základních vládních výdajů. EU přesměrovává probíhající projekty (mezi 100 a 200 miliony EUR) na poskytování mimořádné pomoci a na uspokojení naléhavých potřeb obyvatelstva a orgánů. Komise rovněž přijala nový nouzový balíček ve výši 330 milionů EUR. EU přijala několik opatření, aby sankcionovala Rusko a pomohla Ukrajině. Dopravy se týkají mimo jiné tato opatření:

Válka Ruska proti Ukrajině ukázala, jak je důležité být připraven. Díky stávajícím kapacitám byla EU schopna rychle zavést účinnou pomoc Ukrajině a uprchlíkům opouštějícím tuto zemi. Zatím neznáme plný dopad této války či další krize, která by mohla ovlivnit dopravu. Účinný mechanismus pro reakci by se neměl zaměřovat pouze na jeden druh dopravy, protože systémové narušení jednoho druhu dopravy může ovlivnit celou síť.

(−) V rámci podpory EU Ukrajině čelící vojenské agresi Ruska vytvořila Komise dne 12. května „trasy solidarity“sestávající ze souboru opatření, která mají Ukrajině pomoci vyvážet její zemědělskou produkci. V návaznosti na ruskou invazi na Ukrajinu a jeho blokádu ukrajinských přístavů musí ukrajinské obilí a další zemědělské zboží nalézt alternativní logistické trasy, aby se dostaly do místa určení. Sdělením Komise vytyčuje akční plán na vytvoření „tras solidarity“, který má zajistit, aby Ukrajina mohla vyvážet obilí, ale také dovážet zboží, které potřebuje, a to od humanitární pomoci až po krmiva a hnojiva. To přispěje k podpoře ukrajinského hospodářství i globálního zajišťování potravin. Komise spolu s členskými státy a zúčastněnými stranami určila některá prioritní opatření:

II.Zákaz diskriminace: opatření by neměla nepřiměřeně diskriminovat na základě státní příslušnosti, původu zboží nebo rozlišovat mezi různými druhy dopravy nebo přepravovaného zboží. Měla by zajistit nediskriminační zacházení s pracovníky v dopravě (včetně osob s bydlištěm mimo EU) a vzhledem k jejich klíčové úloze v dodavatelských řetězcích zajišťovaných nákladní dopravou by pokud možno měla upustit od cestovních nebo dopravních omezení či jiné administrativní zátěže, kterým jsou tito pracovníci vystaveni. Totéž platí i pro zamezení diskriminace cestujících.

III.Koordinace: veškerá opatření by měla být koordinována s dopravními orgány prostřednictvím sítě vnitrostátních kontaktních míst pro dopravu. Měly by být vytvořeny komunikační kanály mezi touto sítí, EU a mezinárodními fóry pro horizontální krizové řízení. Od samého počátku musí být zahájena koordinace mezi příslušnými orgány, zejména pokud to ovlivňuje síť TEN-T a více než jeden členský stát.

IV.Transparentnost, komunikace a dialog: dříve, než vstoupí v platnost, by se měla všechna opatření jasně sdělovat dotčeným zúčastněným stranám, měla by se s nimi projednat a v případě potřeby upravit. Je třeba zajistit trvalý dialog se zúčastněnými stranami, včetně mezinárodních partnerů.

V.Soulad s politikou EU: je nutné vyhnout se vnitrostátním a místním opatřením, která poškozují fungování jednotného evropského dopravního prostoru. Jakmile jsou v oblasti dopravy přijata opatření pro mimořádné situace na úrovni EU, měly by příslušné orgány okamžitě zrušit vnitrostátní opatření.

VI.Integrita dopravního systému: opatření reagující na problémy v jednom druhu dopravy by měla zohledňovat a plně využívat všechny druhy dopravy.

VII.Péče o cestující se specifickými potřebami: zvláštní pozornost by měla být věnována potřebám cestujících a skupin cestujících ve zranitelných situacích (např. osob se sníženou pohyblivostí a/nebo osob se zdravotním postižením), cestujících, kteří uvízli na cestě, cestujících s důležitým povoláním a přeshraničních pracovníků.

VIII.Péče o pracovníky v dopravě: pracovníci v dopravě by měli mít bezpečné a vhodné pracovní podmínky.

3.2 Soubor nástrojů pro mimořádné situace v dopravě

Komise navrhuje soubor nástrojů, který obsahuje 10 opatření ke zvýšení připravenosti odvětví dopravy na krize a jeho schopnosti reagovat. Soubor nástrojů by se měl používat v souladu s výše uvedenými zásadami. Opatření sahají od dlouhodobějších přípravných opatření až po nástroje, které lze použít pro okamžitá opatření. Společným cílem je lepší připravenost na rychlou reakci na jakoukoli nehodu nebo událost, která by mohla způsobit vážné narušení dopravního systému EU. Toto narušení může být způsobeno přírodními katastrofami, pandemiemi, teroristickými útoky, kybernetickými útoky, ransomwarem, vojenskými konflikty, selháním infrastruktury (např. zřícením mostu nebo tunelu) nebo výpadky proudu.

1)Přizpůsobení právních předpisů EU v oblasti dopravy krizovým situacím

Některé právní předpisy v oblasti dopravy již obsahují ustanovení o mimořádných situacích. Příkladem je článek 21 nařízení o leteckých službách, čl. 5 odst. 5 nařízení o uzavírání smluv o veřejných službách v pozemní dopravě, čl. 7 odst. 4 nařízení o přístavních službách a článek 10 nařízení o přístupu na trh mezinárodní silniční nákladní dopravy. Některé stávající právní předpisy již zmiňují povinnost zajistit plány pro mimořádné situace. Podle čtvrtého balíčku pro železniční dopravu musí železniční podniky vypracovat plány pro mimořádné situace na ochranu cestujících a pomoc cestujícím v případech, kdy dojde k závažnému narušení dopravy.

V případě potřeby je nutno změnit právní předpisy EU v oblasti dopravy a zavést do nich ustanovení, která by umožnila lépe se vypořádat se závažnou krizí. Tato ustanovení by však neměla vést k nepřiměřeným výjimkám z uplatňování práva EU. Při změnách nebo přijímání konkrétního nařízení nebo směrnice by se proto zavedení takových ustanovení mělo pečlivě zvážit. Posouzení dopadů by mělo zhodnotit, zda jsou ustanovení pro mimořádné situace nezbytná a jak by měla být koncipována.

V souladu s tímto přístupem Komise navrhla určitá ustanovení v nedávných revizích právních předpisů o síti TEN-T a inteligentním dopravním systému. Posílení přeshraničních úseků sítě TEN-T, zvýšení multimodality prostřednictvím terminálů a přechod na udržitelné druhy dopravy jsou příklady dlouhodobých opatření, která jsou potřebná pro lepší připravenost. Komise má v úmyslu analyzovat, zda je vhodné nabídnout další dočasnou flexibilitu při uplatňování pravidel silniční dopravy týkajících se omezení řízení a doby řízení a zároveň zajistit bezpečnost dopravních operací za všech okolností.

Tato trvalá ustanovení by mohla obsahovat dočasná opatření zavedená v reakci na krizi COVID-19, jako jsou například opatření zavedená v rámci nařízení Omnibusu I a II nebo v rámci změn nařízení o leteckých službách a nařízení o letištních časech (viz oddíl 2.4). Podobně by zkušenosti z pandemie COVID-19 měly nastartovat dlouho odkládané diskuse o revizi nařízení č. 261/2004 o právech cestujících v letecké dopravě, aby bylo toto nařízení připravené na budoucí krize. Součástí probíhajícího posouzení právních předpisů EU o právech cestujících bude rovněž zavedení plánů pro mimořádné situace.

2)Zajištění odpovídající podpory pro odvětví dopravy

Posilování odolnosti odvětví dopravy jde ruku v ruce se zlepšováním propojení a udržitelnosti dopravního systému EU. Komise bude i nadále pozorně sledovat a podporovat uplatňování Nástroje pro oživení a odolnost, který pomůže zvýšit odolnost odvětví dopravy ve všech jejích druzích. Členské státy plánují, že významnou část prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost vyčlení na dopravu, čímž ji řadí mezi hlavní odvětví hospodářství, která těží z investic v rámci programu NextGenerationEU. V rámci 24 plánů pro oživení a odolnost schválených Radou budou národní plány pro oživení a odolnost věnovat značnou částku na zlepšení udržitelnosti evropského systému mobility. Celkově členské státy vynaloží na investice a reformy související s přechodem na ekologickou dopravu 70,7 miliardy EUR, což představuje přibližně 15,7 % přidělovaných prostředků. Další investice a reformy v odvětví dopravy se týkají ostatních priorit, jako je digitální transformace a sociální a územní soudržnost dopravy. Každý národní plán věnuje část svých přidělených prostředků na tuto oblast. V současné geopolitické situaci, která je výrazně ovlivněna ruskou vojenskou agresí na Ukrajině, je ještě naléhavější usilovat o snížení závislosti EU na fosilních palivech. Za účelem řešení těchto problémů zveřejnila Komise dne 18. května 2022 plán REPowerEU, který stanoví společná evropská opatření v této oblasti. Nástroj pro oživení a odolnost bude hrát ústřední úlohu při mobilizaci a využívání dostupných zdrojů na evropské a vnitrostátní úrovni za účelem dosažení cílů plánu REPowerEU. Finanční nástroje, jako je Nástroj pro propojení Evropy, včetně jeho digitální části, Nástroje pro propojení Evropy – Digitální technologie, Fond soudržnosti, Evropský fond pro regionální rozvoj a program InvestEU, mají navíc zásadní význam pro zvýšení odolnosti jednotného trhu prostřednictvím investic do propojení, infrastruktur pro digitalizaci a digitální konektivitu a do multimodality dopravního systému EU, jakož i pro snížení jeho závislosti na fosilních palivech.

V zájmu rychlé reakce na budoucí krizi by Komise a členské státy měly podle potřeby mobilizovat další finanční prostředky, a to v závislosti na povaze krize. Reakce by mohla mít také podobu finanční úlevy spočívající v dočasném osvobození od platebních povinností. Komise by rovněž mohla zvážit legislativní opatření, kterými by odvětví dopravy poskytla finanční úlevy. Na základě těchto opatření by řídící orgán přístavu nebo příslušný odpovědný orgán mohl prominout, snížit nebo odložit úhradu poplatků za přístavní infrastrukturu a provozovatelé železniční infrastruktury by mohli stanovit poplatky za přístup k infrastruktuře pod úrovní provozních nákladů (viz oddíl 2.4). Vzhledem k tomu, že každá krize je jiná a může vyžadovat odlišná opatření, bude se potřeba dočasné státní podpory analyzovat případ od případu namísto toho, aby byl do budoucna stanoven trvalý a nepružný rámec.

3)Zajištění volného pohybu zboží, služeb a osob

Systém zelených pruhů, který byl úspěšně zaveden během pandemie COVID-19, lze v případě potřeby znovu aktivovat, aby bylo možné čelit jakékoli nové krizi ovlivňující dopravu v EU. Aby se zajistilo, že kontroly na vnitřních hranicích zůstanou krajním opatřením, návrh Komise týkající se Schengenského hraničního kodexu vyjasnil a rozšířil seznam, který musí členský stát posoudit, když rozhoduje o dočasném znovuzavedení hraničních kontrol. Nová pravidla rovněž zavádějí společné nástroje pro účinnější správu vnějších hranic v případě zdravotní krize, které vycházejí ze zkušeností získaných při pandemii COVID-19. V roce 2022 Komise plánuje navrhnout nástroj pro mimořádné situace na jednotném trhu. Ten poskytne rámec pro zavádění krizových opatření, která jsou důležitá pro odvětví dopravy, zejména volný pohyb zboží, služeb a osob, dostupnost výrobků a služeb a transparentnost a koordinaci.

Komise vyzvala členské státy, aby zajistily uplatňování zásad pro mimořádné situace a minimalizovaly kontroly, prohlídky a další formality, aby se tak omezilo zdržení na hraničních přechodech se zelenými pruhy a dodržoval časový limit 15 minut. Členské státy mohou rovněž zvážit pozastavení všech silničních omezení na svém území (zákazy provozu o víkendech, zákazy nočního provozu, zákazy určitých částí dopravy za účelem snížení hluku atd.), aby usnadnily nákladní silniční přepravu a nezbytný volný pohyb pracovníků v dopravě. Měly by rovněž zajistit, aby bylo elektronické předkládání/ukazování dokumentů považováno za dostatečné a bylo podporováno. Členské státy by také měly pokračovat v uznávání osvědčení pro pracovníky v mezinárodní dopravě vykonávající přeshraniční služby, jak je navrženo v příloze 3 sdělení o zavádění zelených pruhů. Toto osvědčení již bylo přidáno do Praktické příručky EU pro příslušníky pohraniční stráže.