Z hospodářského hlediska je zemědělství relativně malým odvětvím, které však pokrývá téměř polovinu pevninské plochy EU a dodává většinu jejích potravin, a zajišťuje jak bezpečnost potravin, tak i potravinové zabezpečení. Má významný dopad na změnu klimatu a životní prostředí a mnoho venkovských komunit na zemědělství závisí. EU potřebuje co nejpřesnější informace o zemědělství, které jí umožní koncipovat politiky tak, aby z nich měli prospěch všichni občané Evropské unie, a přidělovat významné rozpočtové prostředky na SZP a související opatření v mnoha rozměrech co nejúčinněji a nejefektivněji. Zemědělství je navíc ústředním prvkem Zelené dohody pro Evropu, zejména její strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“.

Zajišťování kvalitních statistik na podporu evropských politik je hlavní hnací silou evropského statistického programu na období let 2013 až 2017 (prodlouženého na období let 2018 až 2020). Environmentální a zemědělské statistiky jsou jedním ze tří pilířů tvorby statistiky v rámci tohoto programu. K příslušným cílům programu patří „přezkum a zjednodušení sběru zemědělských údajů v souladu s přezkumem SZP po roce 2013 a přepracování koncepce sběru zemědělských údajů, zejména s cílem zlepšit kvalitu a včasnost údajů“. Tato iniciativa provádí uvedený cíl.

V následné strategii pro zemědělskou statistiku se dospělo k závěru, že zemědělská statistika musí být koncipována jako systém a že tak musí i fungovat; jednotlivé části do sebe musí zapadat a výsledkem nesmí být jejich pouhý součet. Kromě toho musí zemědělská statistika bezvadně zapadat do EES jako celku. Zdroje údajů je třeba diverzifikovat. Je-li to možné, musí být použity i jiné zdroje údajů; musí být integrovány IKT a jiné nové technologie (např. data velkého objemu, inovace na bázi výzkumu); účelnost a efektivnost metod sběru údajů musí být posuzovány s ohledem na potřeby údajů a kritéria kvality a musí být odstraněna stávající fragmentace statistických procesů.

·Tvorba statistiky by mohla být účinnější, pokud by právní předpisy byly upraveny tak, aby umožňovaly použití různých zdrojů informací, a pokud by se členské státy přizpůsobily moderním technologiím.

V současné době je zemědělská statistika založena na několika různých právních předpisech a dohodách. Ty by měly být sloučeny, aby byl vytvořen systematický přístup. Tím se zjednoduší systémy používané pro sběr statistických údajů. Existují rovněž plány, jak umožnit využití různých zdrojů údajů, včetně dálkového průzkumu, čímž by se snížila zátěž respondentů.

Právní předpisy v oblasti statistiky jsou především správní předpisy, které mají dopad na uživatele údajů (zejména útvary Komise, které pracují na politických opatřeních), tvůrce údajů (NSÚ) a respondenty (zemědělce). Jejich přímé hospodářské, sociální a environmentální dopady jsou proto malé. Hlavní přímé náklady pro zúčastněné strany se týkají přizpůsobení se novým statistickým a technickým systémům. Ve střednědobém až dlouhodobém horizontu se očekávalo, že modernizační opatření povedou k mírnému snížení zátěže a k úsporám nákladů. Většina úspor by vyplývala ze zmírněných požadavků na pokrytí podle nařízení (EU) 2018/1091. Náklady na statistiku musí být zvažovány z hlediska její společenské prospěšnosti, ale rovněž z hlediska nákladů, které by vznikly, pokud by neexistovala žádná statistika nebo pokud by byla k dispozici pouze málo kvalitní statistika.

V posouzení dopadů bylo shledáno, že na systém EASS by se v rámci upřednostňované možnosti měla nakonec vztahovat tři nařízení. Dvě z těchto nařízení by byla nová a nahradila by několik starších nařízení EU o zemědělské statistice. První z nich, nařízení (EU) 2018/1091 o integrované statistice zemědělských podniků pokrývající údaje o struktuře zemědělských podniků, sadech a vinicích, bylo přijato v roce 2018. Druhým je tento návrh nařízení o statistice zemědělských vstupů a výstupů, které pokrývá vstupy a výstupy zemědělského odvětví: zemědělskou výrobu (živočišnou a rostlinnou) včetně ekologického zemědělství, ceny v zemědělství, živiny a přípravky na ochranu rostlin. Třetí nařízení uvedené v posouzení dopadů se bude týkat změny nařízení (ES) č. 138/2004 o souhrnném zemědělském účtu (SZÚ). Vzhledem k tomu, že SZÚ je satelitním účtem národních účtů a má makroekonomickou povahu, nebylo navrženo jeho začlenění do nových rámcových nařízení. Namísto toho bylo navrženo, aby se na něj i nadále vztahovaly samostatné právní předpisy, jak tomu je již od roku 2004, kdy nařízení o SZÚ vstoupilo poprvé v platnost, a aby byl modernizován současně s rozvojem statistiky zemědělských vstupů a výstupů.

(4)Dvoustupňová integrace zemědělské statistiky: tato možnost by zachovala výhody možnosti 3 a zároveň by se vytvořením dvou nových rámcových nařízení ve dvou rozdílných fázích zvýšila flexibilita a snížil časový tlak.

(3)Jednotný právní rámec pro všechna zjišťování zemědělské statistiky: tato možnost by integrovala sběr všech zemědělských statistických údajů do jediného nového rámcového nařízení.

(1)Základní scénář – žádná opatření ze strany EU ve věci strukturálních údajů týkajících se zemědělství: tato možnost by ponechala sběr údajů na členských státech, což by vedlo k mozaice různých přístupů a kvality.

Druhou tříletou kontrolní zprávu nahradí retrospektivní hodnocení obnoveného EASS prováděné podle pokynů Komise k hodnocení. Mohlo by se také stát východiskem pro další revize právních předpisů, bude-li to považováno za nezbytné.

Očekává se, že Evropský parlament a Rada přijmou navrhované nařízení v roce 2022 a Komise krátce na to přijme prováděcí opatření. Nařízení bude přímo použitelné ve všech členských státech EU, aniž by byl zapotřebí prováděcí plán.

(6)Strategie pro zemědělskou statistiku do roku 2020 a na další období(), kterou v listopadu 2015 schválil Výbor pro Evropský statistický systém (dále jen „Výbor pro ESS“), předpokládá přijetí dvou rámcových nařízení zahrnujících veškeré aspekty právních předpisů EU týkajících se zemědělské statistiky s výjimkou souhrnného zemědělského účtu. Jedním z nich je toto nařízení, které by mělo doplnit již přijaté rámcové nařízení (EU) 2018/1091().

(4)Mezinárodní hodnocení zemědělské statistiky vedlo Organizaci OSN pro výživu a zemědělství k vytvoření globální strategie pro zlepšení statistik v oblasti zemědělství a venkova, kterou v roce 2010 schválila Statistická komise OSN. Evropská zemědělská statistika by se měla tam, kde je to vhodné, řídit doporučeními uvedené globální strategie.

(7)Evropská statistika zemědělských vstupů a výstupů je v současné době sbírána, sestavována a šířena na základě vícera právních aktů. Tato struktura neposkytuje náležitou konzistentnost napříč jednotlivými statistickými oblastmi ani nepodporuje integrovaný přístup k vývoji, vypracovávání a šíření zemědělské statistiky. Toto nařízení by mělo uvedené právní akty v zájmu harmonizace a srovnatelnosti informací nahradit a mělo by zajistit konzistentnost a koordinaci v rámci evropské zemědělské statistiky, usnadnit integraci a zefektivnění odpovídajících statistických procesů a umožnit komplexnější přístup. Je proto nezbytné zrušit nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1165/2008 (), (ES) č. 543/2009() a (ES) č. 1185/2009() a směrnici Rady 96/16/ES (). Do tohoto nařízení by měly být začleněny četné související dohody o Evropském statistickém systému (ESS) a gentlemanské dohody o předávání údajů, pokud je prokázáno, že údaje splňují potřeby uživatelů, že dohodnutá metodika funguje a že údaje mají odpovídající kvalitu.

(8)Statistické údaje požadované v souladu s nařízením Komise (ES) č. 617/2008() se shromažďují v rámci ESS a splňují některé, nikoli však všechny jeho normy kvality. Uvedené statistické údaje dlouhodobě podpírají evropské a vnitrostátní politiky a měly by být začleněny do evropské statistiky, aby byla zaručena dostupnost a kvalita údajů. Statistické požadavky podle nařízení (ES) č. 617/2008 by měly být zrušeny, aby se zabránilo dvojímu podávání zpráv ze strany členských států.

(9)Velká část evropské zemědělské plochy je tvořena travními porosty. Produkce z těchto ploch nebyla v minulosti považována za důležitou, a údaje o této produkci proto nebyly součástí statistiky plodin. Vzhledem k tomu, že kvůli změně klimatu se dopad travních porostů a přežvýkavců na životní prostředí zvětšuje, jsou statistické údaje o produkci z travních porostů a o pastvě zvířat potřebné.

(10)Toto nařízení mělo doplnit nařízení (EU) 2018/1091 v zájmu harmonizace a srovnatelnosti informací o zemědělských vstupech a výstupech s informacemi o struktuře zemědělských podniků a s cílem dále provádět Strategii pro zemědělskou statistiku do roku 2020 a na další období.

(11)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004() sice statistiku cen v zemědělství nezahrnuje, její dostupnost a soudržnost se souhrnným zemědělským účtem (dále jen „SZÚ“) by však měla být zajištěna. Vzhledem k tomu, že SZÚ je satelitním účtem národních účtů, není vhodné, aby nařízení (ES) č. 138/2004 zahrnovalo statistiku cen v zemědělství. Statistiku cen zemědělských vstupů, soudržnou se SZÚ, by proto měla pokrývat statistika zemědělských vstupů a výstupů. V členských státech by měly být k dispozici absolutní údaje o cenách zemědělských výstupů, aby bylo možné provést výpočty SZÚ a sestavit srovnatelné cenové indexy.

(12)Údaje týkající se uvádění na trh a používání pesticidů, které se mají předložit podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES() a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009(), by měly být v souladu s příslušnými ustanoveními uvedené směrnice a uvedeného nařízení použity pro účely požadavků tohoto nařízení.

(13)Pro účely rozhodování o rozvoji SZP je důležité mít srovnatelné statistické údaje ze všech členských států o zemědělských vstupech a výstupech. Proto by se pro proměnné měly pokud možno používat standardní klasifikace a společné definice.

(14)Údaje potřebné k sestavení statistiky by měly být pokud možno sbírány za co nejnižší náklady a s co nejmenší administrativní zátěží. Je proto nezbytné určit možné vlastníky zdrojů požadovaných údajů a zajistit, aby se tyto zdroje mohly pro statistiky použít.

(15)Soubory údajů, které mají být předávány, pokrývají několik statistických oblastí. Aby byl zachován flexibilní přístup, který v případě změny požadavků na údaje umožní přizpůsobení statistiky, měly by být v základním nařízení stanoveny pouze oblasti, témata a dílčí témata a v prováděcích aktech by měly být upřesněny podrobné soubory údajů.

(16)Ekologická produkce je stále důležitějším ukazatelem udržitelných systémů zemědělské výroby. Je proto nezbytné zajistit soulad dostupných statistických údajů o ekologickém zemědělství s ostatními statistikami týkajícími se zemědělské výroby, a to jejich začleněním do souborů údajů. Tyto statistiky ekologické produkce by rovněž měly být soudržné s administrativními informacemi vypracovanými podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848() a měly by je využívat.

(17)V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003() by měly být územní jednotky vymezeny v souladu s klasifikací územních statistických jednotek (NUTS).

(18)Mělo by být možné sbírat údaje o tématech ad hoc týkajících se zemědělských vstupů a výstupů v konkrétní době, aby byly pravidelně sbírané údaje doplněny o doplňující údaje o tématech, která vyžadují více informací, o nově se objevujících jevech nebo inovacích.

(19)Aby se snížila administrativní zátěž členských států, měly by být povoleny výjimky z některých pravidelných předávání údajů, pokud se členské státy podílí na souhrnu EU v případě těchto údajů jen zanedbatelně.

(20)Aby se zlepšila efektivnost procesů tvorby statistiky v rámci ESS a aby se snížila administrativní zátěž respondentů, měly by mít národní statistické úřady (dále též „NSÚ“) a jiné vnitrostátní orgány právo na rychlý a bezplatný přístup k veškerým administrativním údajům sbíraným pro veřejné účely a na jejich využívání bez ohledu na to, zda jsou tyto údaje v držení veřejných či soukromých subjektů. NSÚ a jiné vnitrostátní orgány by rovněž měly mít možnost tyto administrativní údaje integrovat do statistik v souladu s článkem 17a nařízení (ES) č. 223/2009, a to v míře nezbytné pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské zemědělské statistiky.

(21)Členské státy nebo příslušné vnitrostátní orgány by měly usilovat o co možná největší modernizaci způsobů sběru údajů. Mělo by se podporovat využívání digitálních řešení.

(22)Pro účely zajištění flexibility a snížení administrativní zátěže respondentů, NSÚ a jiných vnitrostátních orgánů by mělo být členským státům umožněno využívat statistická zjišťování, administrativní záznamy a veškeré další zdroje, metody či inovativní přístupy, včetně vědecky podložených a řádně zdokumentovaných metod, jako je imputace, odhad a modelování. Vždy by měla být zajištěna kvalita, a zejména přesnost, včasnost a srovnatelnost statistiky založené na těchto zdrojích.

(23)Nařízení (ES) č. 223/2009 obsahuje ustanovení o předávání údajů z členských států Komisi (Eurostatu) a o využívání těchto údajů, včetně ustanovení o předávání a ochraně důvěrných údajů. Opatření přijatá v souladu s tímto nařízením zajišťují, aby důvěrné údaje byly předávány a využívány výlučně pro statistické účely v souladu s články 21 a 22 nařízení (ES) č. 223/2009.

(24)Nařízení (ES) č. 223/2009 stanoví referenční rámec pro evropskou statistiku a požaduje od členských států, aby dodržovaly statistické zásady a kritéria kvality stanovené v daném nařízení. Pro posuzování a zlepšování kvality evropské statistiky a pro související komunikaci mají zásadní význam zprávy o kvalitě. Výbor pro ESS schválil jednotnou strukturu integrovaných metadat jako standard ESS pro podávání zpráv o kvalitě, čímž prostřednictvím jednotných standardů a harmonizovaných metod pomáhá splnit požadavky na statistickou kvalitu stanovené v čl. 12 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009. Tento standard ESS by měl přispět k harmonizaci podávání zpráv o kvalitě podle tohoto nařízení.

(25)V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo provedeno posouzení dopadů s cílem zaměřit statistický program stanovený tímto nařízením na zajištění efektivnosti při dosahování cílů a zohlednit rozpočtová omezení.

(26)Jelikož cíle tohoto nařízení, jímž je systematická tvorba evropské statistiky zemědělských vstupů a výstupů v Unii, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, neboť se vyžaduje koordinovaný přístup, ale spíše jich, z důvodu konzistentnosti a srovnatelnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.