EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 20.12.2011 
SEK(2011) 1586 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 
o zadávání ve řejných zakázek 
a 
návrhu sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 
o zadávání zakázek subjekty p ůsobícími v odv ětví vodního hospodá řství, energetiky, 
dopravy a poštovních služeb 
{KOM(2011) 896 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1585 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. SOUVISLOSTI  
Zadávání ve řejných zakázek je postup, který použív ají vládní instituce a organizace 
veřejného sektoru k po řizování dodávek, služeb a stavebních prací. Tyto výdaje jsou 
významnou a vlivnou sou částí hospodá řství. V roce 2009 p ředstavovaly zakázky, jež 
se řídí pravidly EU pro zadávání ve řejných zakázek, 3,6 % HDP EU 
(420 miliard EUR). 
Řada nedávných zpráv a politických prohlášení zd ůrazňuje potřebu tyto sm ěrnice 
revidovat. Revize rámce pro zadávání ve řejných zakázek je prioritou Aktu 
o jednotném trhu. 
Toto posouzení dopad ů analyzuje stávající problémy, s nimiž se potýká politika EU 
v oblasti zadávání ve řejných zakázek, a zkoumá jednotlivé možnosti podpory 
a úpravy sm ěrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES. 
2. KONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN  
Tato zpráva vychází z rozs áhlých externích odborných zn alostí, konzultací a analýzy, 
která byla základem hodnocení zadávání ve řejných zakázek v roce 2011 a hodnocení 
akčního plánu pro elektronické zadávání ve řejných zakázek z roku 2004 
provedeného v roce 2010. Je založena na zjišt ěních z konzultací k dv ěma zeleným 
knihám týkajícím se: 
(a) modernizace politiky EU v oblasti zadávání ve řejných zakázek (více než 
620 odpov ědí) 
(b) rozšířeného využití elektronického zadávání ve řejných zakázek v EU 
(77 odpov ědí). 
Obě zelené knihy byly podpo řeny konferencemi s hojnou ú častí, jež se konaly 
v Bruselu a na nichž m ěly zúčastněné strany možnost vyjád řit své názory. 
Zástupci členských stát ů byli konzultováni prost řednictvím Poradního výboru pro 
veřejné zakázky. 
3. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Byly zjišt ěny 3 hlavní problémy: 
• Nedostate čná nákladová efektivnost – stávající pravidla EU p řinášejí 
odhadované úspory ve výši p řibližně 20 miliard EUR p ři částce ve výši 
420 miliard EUR ro čně, postupy však mohou být p říliš obtížné, jelikož 
související náklady činí přibližně 5,6 miliard EUR. 
• Zmeškané p říležitosti pro spole čnost – stávající pravidla nemusí zú častněným 
stranám vždy umožnit optimální využití jejich zdroj ů a/nebo nejlepší 
rozhodnutí p ři nákupu. 
 
CS 3   CS • Trh pro zadávání ve řejných zakázek je spíše vnitrostátním trhem než trhem EU 
– více než 98 % zakázek zadaných podl e pravidel EU získávají uchaze či 
z daného členského státu (p řibližně 96 % celkové hodnoty). 
Další analýza zjistila níže uvedené p říčiny zjištěných problém ů, jež jsou za řazeny do 
5 hlavních oblastí. 
3.1. Oblast působnosti 
Příčina: složitá pravidla 
Složitá a nejasná pravidla EU, která stanoví oblast p ůsobnosti a pokrytí, vytvá řejí 
nejistotu, vedou k obcházení kv ůli neochot ě riskovat a k „zaškrtávání kolonek“ ze 
strany ve řejných kupujících na úkor kvality výsledk ů veřejných zakázek. Na velké 
skupiny kupujících nebo transakcí se vztahuje nákladný regula ční nástroj bez 
dostatečných vyrovnávacích p řínosů. Existuje mnoho „šedých zón“, pokud jde 
o činnosti, na n ěž se směrnice vztahují (nap ř. forma spolupráce v rámci ve řejného 
sektoru), a pravidla, která platí pro r ůzné druhy zakázek. Tato složitost vytvá ří 
náklady na soudní spory, p ředevším u organizací ve řejného sektoru, které pot řebují 
poradit, jak dosáhnout souladu s p ředpisy. 
3.2. Postupy 
Příčiny: nepřiměřené a nepružné postupy 
Nepřiměřené postupy vytvá řejí nadm ěrné výdaje, zejména v p řípadě menších 
zakázek. Typický postup obvykle stojí p řibližně 28 000 EUR (pr ůměrné výdaje 
organizací ve řejného sektoru činí 5 500 EUR; 5,9 podniku podává nabídky s náklady 
na jeden podnik ve výši 3 800 EUR). P ři nejnižší prahové hodnot ě EU 
(125 000 EUR) p ředstavují tyto náklady 18–2 9 % hodnoty zakázky. Další d ůkazy 
poskytují významné rozdíly zjišt ěné ve výkonnosti členských stát ů (např. rozdíl 
v době, která uplyne od odeslání oznámení o zakázce po ud ělení zakázky, je 
v rozmezí 180 dn ů). 
Mnoho zú častněných stran si st ěžovalo, že stávající postupy jsou nepružné a omezují 
jejich vyjednávací schopnost. Organizace ve řejného sektoru nemohou zejména 
využívat co nejlépe nestandardní řešení v oblasti zadávání ve řejných zakázek (nap ř. 
inovativní nákupy). 
3.3. Strategické zadávání ve řejných zakázek 
Příčiny: nejistota a nedostate čná ustanovení o za členění strategických cíl ů 
Navzdory řadě sdělení k objasn ění způsobu začleňování ostatních politických cíl ů 
(např. ekologických, sociálních, inovativních) p ři uplatňování pravidel pro zadávání 
veřejných zakázek se mnoho zú častněných stran domnívá, že problémy p řetrvávají. 
Domnívají se rovn ěž, že by bylo možno u činit více, pokud jde o pomoc organizacím 
veřejného sektoru, jež cht ějí vynakládat ve řejné prost ředky způsobem, který je ze 
strategického hlediska odpov ědnější. Obava ze soudních spor ů (kvůli nedodržení 
předpisů) vede k nízkému využívání t ěchto možností a obecn ě nedostate čné 
monitorování zabra ňuje určení úspěšných příkladů a širší propagaci. Nedostate čné je 
rovněž sbližování zp ůsobu, jakým členské státy využívají dostupná opat ření, a z toho 
 
CS 4   CS plynoucí r ůzné normy/zna čky představují hrozbu dalšího rozt říštění trhu na 
vnitrostátní trhy. 
3.4. Přístup 
Příčiny: právní a „p řirozené“ p řekážky vstupu na trh 
Problémy ovliv ňující vstup na trh v rámci Evropy snižují zapojení malých 
a středních podnik ů a omezují p řeshraniční podávání nabídek. Mnoho uchaze čů se 
nikdy nepokusilo podat nabí dku v jiné zemi, a to kv ůli směsici přirozených (nap ř. 
jazykových, zem ěpisných) i právních a administrativních p řekážek. Malé a st řední 
podniky i zahrani ční uchaze či jsou omezeni správními požadavky (nap ř. předkládání 
dokladů) a problémy p ři získávání informací. Podíl malých a st ředních podnik ů, 
které získaly ve řejné zakázky, se od roku 2002 významn ě nezměnil, ani se nezlepšily 
míry přeshraniční účasti. Nejd ůležitějším faktorem, který nep říznivě ovlivňuje účast 
malých a st ředních podnik ů, je hodnota zakázky – malé a st řední podniky mají 
problémy p ři ucházení se o zakázky s hodnotou p řesahující 300 000 EUR nebo p ři 
plnění těchto zakázek. 
3.5. Veřejná správa  
Příčiny: různé modely a administrativ ní kapacity v jednotlivých členských státech  
Významné rozdíly v organizaci správy zavedené členskými státy vedou 
k nejednotnému uplat ňování, kontrole a monitorování v rámci EU. To má za 
následek chyby, vyšší riziko podvod ů a neoptimální hospoda ření se zdroji. Nedávné 
audity projekt ů financovaných EU zjisti ly významnou míru chyb kv ůli nesprávnému 
uplatňování pravidel pro zadávání ve řejných zakázek a v n ěkterých p řípadech kv ůli 
nesprávnému provedení sm ěrnic EU do vnitrostátního práva. Analýza řízení 
o neplnění povinností, jež Komise zahájila od roku 2005, zjistila podobný rozsah 
chyb a problém ů, což nazna čuje, že tyto chyby nejsou jednorázovou záležitostí, 
nýbrž k nim dochází opakovan ě. 
3.6. Důsledky 
Společně tyto 3 hlavní problémy vedly k záv ěru, že v oblasti zadávání ve řejných 
zakázek nedosáhl vnit řní trh pln ě svého potenciálu.  Bez opat ření by tato situace 
v nejlepším p řípadě pokračovala a mohla by se dokonce z horšit, pokud se rozdíly 
zvýší a zohlední se alternativ ní náklady neoptimálního rámce. 
Vzhledem ke skute čnosti, že mnoho zjišt ěných problém ů je výsledkem opat ření 
a výkladů plynoucích ze 2 sm ěrnic EU, vyplývá z toho, že je od ůvodněné opatření na 
úrovni EU a že takovéto opat ření může být nezbytné k vy řešení těchto problém ů. 
4. CÍLE 
V hodnocení bylo uznáno, že obecné cíle stávající politiky v oblasti zadávání 
veřejných zakázek platí i nadále, zejména vzhledem k sou časnému finan čnímu nap ětí 
v mnoha členských státech. EU bude proto i nadále prosazovat spravedlivou 
a nediskrimina ční hospodá řskou sout ěž v celé EU s cílem zajistit co nejlepší pom ěr 
 
CS 5   CS kvality a ceny a sou časně dosáhnout co nejlepších možných výsledk ů veřejných 
zakázek pro spole čnost. I nadále bude rovn ěž aktivně bojovat proti korupci. 
Za účelem reakce na hlavní výše zjišt ěné problémy byly stanoveny specifické cíle. 
Tyto cíle mají: 
(1) zvýšit nákladovou efektivnost pravidel a postup ů EU v oblasti zadávání 
veřejných zakázek; 
(2) plně využít všechny p říležitosti k zajišt ění nejlepších možných výsledk ů pro 
společnost; 
(3) vytvořit trh EU pro ve řejné zakázky místo vnitrostátních trh ů. 
K odstran ění příčin problém ů bylo stanoveno rovn ěž 9 operativních cíl ů. Splnění 
těchto operativních cíl ů by pomohlo dosáhnout specifických cíl ů a vedlo by k lepším 
výsledkům s ohledem na celkové cíle. 
5. MOŽNOSTI  
Byla posouzena široká škála možností, a čkoliv radikální opat ření (úplné zrušení nebo 
úplná harmonizace právních p ředpisů EU) byla rychle odložena. P ři použití 
operativních cíl ů jako vodítka byla k vy řešení každé z 5 hlavních problematických 
oblastí na základ ě určitých kritických rozhodnutí rozpracována řada nelegislativních 
(SOFT) a legislativních (LEGI) možností. Byl p řijat přístup na vysoké úrovni, jelikož 
mikroskopické p řezkoumání všech možných legislativních zm ěn by mělo za 
následek dokument o n ěkolika stovkách stran. 
Po dalším ov ěření bylo pro bližší analýzu s ohledem na základní scéná ř (žádná 
změna) vybráno 12 možností. Pro každou pr oblémovou oblast byly ponechány dv ě 
možnosti LEGI s rozdílnou mírou ambicí a s ohledem na problémy související 
s přístupem a ve řejnou správou možnosti týkající se právn ě nevynutitelných 
předpisů. 
U dané problematické oblast i neexistuje vždy volba „bu ď/anebo“ ve prosp ěch jedné 
možnosti. U navrhovaných řešení týkajících se oblasti p ůsobnosti, postup ů a veřejné 
správy mohlo být nejlepším řešením spojení obou možností LEGI nebo možností 
LEGI a SOFT. 
6. DOPADY A SROVNÁNÍ JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
Níže jsou shrnuty hlavní dopady t ěchto možností. U v ětšiny bezprost ředních dopad ů 
se obvykle jedná o hospodá řské dopady s omezenými sociálními 
a environmentálními dopady s výjimkou mo žností týkajících se strategického 
využívání, jež mají ze své podstaty vytvo řit (kladné) sociální a environmentální 
dopady. 
6.1. Oblast působnosti 
Možnosti 
 
CS 6   CS SCO.LEGI.TARGET:  cílené úpravy oblasti p ůsobnosti právních p ředpisů v oblasti 
zadávání ve řejných zakázek. 
SCO.LEGI.REDUCE:  významné zm ěny k vylou čení určitých kupujících/nákup ů. 
Dopady 
Obě tyto možnosti by m ěly zlepšit jasnost, a tudíž zvýšit nákladovou efektivnost. 
Možnost SCO.LEGI.TARGET by m ěla odstranit stáv ající šedé zóny a zvýšit právní 
jistotu, aniž by vedla k o čekávaným mezinárodním d ůsledkům. Vytvo ření nového 
snazšího režimu pro zakázky v oblasti  sociálních služeb s hodnotou nad  
500 000 EUR a uplat ňování běžného režimu u všech ostatních služeb by m ělo zlepšit 
jasnost a používání pravidel EU. 
Dopady (a tudíž p řínosy) možnosti SCO.LEGI.R EDUCE by byly omezeny na 
vyloučené veřejné zakázky a jsou založeny na p ředpokladu, že p řípadný náhradní 
vnitrostátní režim je snazší než režim EU . Zatímco vnitrostátní pravidla (pod 
prahovými hodnotami EU) pro zadávání ve řejných zakázek mohou být mén ě 
normativní, u vy ňatých nákup ů by přetrvávaly zna čné náklady regulace a související 
a nevyhnutelné náklady na řádné řízení veřejných zakázek. Vylou čení by snížilo 
transparentnost na úrovni EU, pravd ěpodobně však rovn ěž na vnitrostátní úrovni se 
souvisejícím negati vním dopadem na hospodá řskou sout ěž a zaplacenou cenu. 
V závislosti na p řesném vylou čení by mohly vzniknout dodate čné náklady, pokud by 
toto vylou čení bylo v rozporu s mezinárodními povinnostmi a vedlo by k omezení 
vstupu na trhy partnerských zemí s p řípadnými zna čnými negativními dopady pro 
podniky v EU, které s t ěmito zeměmi obchodují. 
Zlepšení právní jasnosti (SCO.LEGI.TARGET) by neodstr anilo problémy související 
se zahrnutím zú častněných stran a transakc í. Rozhodnutí ohledn ě toho, zda jsou 
zahrnuty správné zú častněné strany a správný p ředmět, je složit ější (a do jisté míry 
politické vzhledem k možným mezinárodním d ůsledkům). 
6.2. Postupy 
Možnosti 
PRO.LEGI.DESIGN:  náprava a zlepšení stávajících postup ů. 
PRO.LEGI.FLEXIB:  rozšíření nabídky dostupných možných postup ů na organizace 
veřejného sektoru a uleh čení postup ů, které vedou k nep řiměřeným náklad ům. 
Dopady  
Možnost PROC.LEGI.DESIGN by zlepšila podobu n ěkterých postup ů a zajistila 
větší právní jasnost ohledn ě toho, co se požaduje. To by m ělo zvýšit nákladovou 
efektivnost a celkovou p řiměřenost procesu zadávání ve řejných zakázek. Zatímco 
větší využívání opakujících se technik nákupu by m ělo pro organizace ve řejného 
sektoru celkové kladné p řínosy, existují ur čité obavy v souvislosti s omezením 
vstupu na trh a dlouhodob ějším přístupem podnik ů k těmto nástroj ům. Tyto obavy by 
bylo nutno odstranit, aby byla zajišt ěna transparentnost a dodržování zákazu 
diskriminace a aby se p ředešlo omezení hospodá řské soutěže. Prosazování nástroj ů 
a opatření, jež mohou usnadnit využív ání elektronického zadávání ve řejných 
 
CS 7   CS zakázek, by m ělo významn ě zvýšit nákladovou efektivnos t a posílit integraci trh ů EU 
pro veřejné zakázky, a čkoliv by existovaly ur čité zřizovací náklady a technické 
překážky, jež by bylo nutno odstr anit (aby se zamezilo rozt říštění trhu). 
Možnost PROC.LEGI.FLEX IB by zajistila v ětší výběr a pružnost, jež mají 
k dispozici organizace ve řejného sektoru, což by mohlo zlepšit rovn ěž výsledky 
veřejných zakázek, zejména využíváním rozsáhlejšího vyjednávání (a čkoliv s 
určitými výstrahami souvisejícími s náleži tým používáním a možnými náklady na 
rozvoj odborných znalostí v oblasti vyjednávání). Snazší režim u zakázek zadávaných orgány na nižší než úst řední úrovni by m ěl zvýšit nákladovou 
efektivnost a za p ředpokladu ur čitých minimálních požadavk ů na transparentnost 
(využívání p ředchozího informa čního oznámení) by nem ěl vést k výraznému 
omezení hospodá řské soutěže a mezinárodním d ůsledkům. 
6.3. Strategické zadávání ve řejných zakázek 
Možnosti 
STR.LEGI.FACILIT:  umožnění, aby organizace ve řejného sektoru stanovily své 
potřeby v oblasti ve řejných zakázek zp ůsobem, který za čleňuje ostatní politické cíle. 
STR.LEGI.ENFORC:  zrušení možnosti vlastního uvážení u organizací ve řejného 
sektoru. Tyto organizace musí zak ázky (veškeré zakázky nebo jejich 
část) zadávat na 
základě dopadů na ostatní politické cíle.  
Dopady  
V obecné rovin ě jsou opat ření v rámci obou t ěchto možností velmi podobná. Jejich 
dopad se bude lišit p ředevším podle toho, zda byl na úrovni EU p řijat tolerantní nebo 
donucovací p řístup. Obě možnosti usilují o zlepšení schopnosti organizací ve řejného 
sektoru dosáhnout obecn ějších strategických cíl ů. Strategické dopady možnosti 
FACILIT by byly obecn ě nižší než u možnosti ENFORC, a to kv ůli 
pravděpodobným rozdíl ům v provád ění mezi jednotlivými členskými státy 
v závislosti na p řijatých rozhodnutích. Vnitrostátn í orgány a organizace ve řejného 
sektoru by však m ěly i nadále možnost p řijímat rozhodnutí v závislosti na aktuální 
situaci a dostupných zdrojích, což je obzvlášt ě důležité v sou časné finan ční situaci. 
Možnost ENFORC by zajistila v ětší soudržnost a využití v celé EU. Ob ě možnosti 
by znamenaly náklady pro organizace ve řejného sektoru a podniky kv ůli vyšším 
požadavk ům na informace a pot řebě větších znalostí a kontrol v celé škále politik. 
Obě možnosti by mohly p řinejmenším z krátkodobého hlediska zvýšit složitost 
a administrativní zát ěž. 
6.4. Přístup 
Možnosti 
ACC.SOFT:  další pokyny a vzd ělávání ze strany EU s ohledem na p řístup, nap říklad 
k usnadnění přeshraničního nákupu a prodeje.  
ACC.LEGI.FACILIT:  odstran ění administrativních p řekážek ú časti malých 
a středních podnik ů a přeshraničního přístupu. 
 
CS 8   CS ACC.LEGI.ENFORC:  zavedení normativních opat ření k vyhrazení částí trhů pro 
veřejné zakázky malým a st ředním podnik ům nebo požadavek na strukturování 
nákupů tak, aby to podporovalo ú čast malých a st ředních podnik ů. 
Dopady  
Obě možnosti LEGI mají op ět podobný obsah a hlavní rozdíl v dopadech souvisí 
s tím, zda se zaujme tole rantní nebo donucující p řístup. Zatímco donucující opat ření 
by vedla k vyššímu po čtu malých a st ředních podnik ů a případně k lepšímu 
přeshraničnímu přístupu a obecn ě by zlepšila vnit řní trh pro ve řejné zakázky, není 
nutně jasné, zda by to zefekti vnilo a zjednodušilo prav idla. Vyšší požadavky na 
informace by u organizací ve řejného sektoru a podnik ů mohly zvýšit složitost 
a administrativní zát ěž. Některé tyto náklady by mohly být nižší v p řípadě 
tolerantního p řístupu, jenž by se mohl zam ěřovat více na místní pot řeby. 
Nástroje, které usilují o usnadn ění přístupu na trhy EU pro ve řejné zakázky, 
například snížením požadavk ů na doklady p ři podávání nabídek, by m ěly vést 
k jednodušším a mén ě zatěžujícím postup ům pro malé a st řední podniky a zahrani ční 
uchazeče. Přijetí přístupu, podle n ěhož by doklady musel p ředložit pouze vít ězný 
uchazeč, by snížilo správní  náklady o 80 %. Po čet zakázek, jež jsou dostupné pro 
malé a st řední podniky, by zvýšilo rovn ěž využívání rozd ělení na části u zakázek 
s celkovou hodnotou p řesahující ur čité prahy. 
Možnost ACC.SOFT by m ěla menší kladný dopad na míru p řístupu, náklady jsou 
však nízké. 
6.5. Veřejná správa 
Možnosti 
GOV.SOFT: určení oblastí s opakujícími se problémy nep říznivě ovlivňujícími 
veřejnou správu a vydání pokyn ů k těmto oblastem, nap říklad osvojení „osv ědčených 
postupů“ a srovnávání. 
GOV.LEGI.TARGET:  zvýšení úspor z rozsahu a optimální výsledky u organizací 
veřejného sektoru v d ůsledku využití specializovaných odborných subjekt ů, které 
případně seskupují nákupy. 
GOV.LEGI.ENHANC:  uložení povinnosti členským stát ům zřídit vnitrostátní orgán, 
který je odpov ědný za provád ění, kontrolu a monitorování zadávání ve řejných 
zakázek a který podává každoro ční zprávy o výsledcích.  
Dopady  
Zvýšení dostupnosti a úlohy speci alizovaných nákupních subjekt ů by mělo 
významně pomoci mnoha organizacím ve řejného sektoru, které jen ojedin ěle 
zadávají ve řejné zakázky vysoké hodnoty a nejsou si  jisté, jak dodržovat pravidla 
EU. Zatímco v ětší seskupování vyvolává obavy ohledn ě možného omezení vstupu na 
trh, jež by bylo nutno odstranit , možnost GOV.LEGI.TARGET by m ěla pro 
organizace ve řejného sektoru a podni ky zajistit celkové p řínosy. Možnost 
GOV.LEGI.ENHANC by m ěla vytvořit podobné podmínky a strukturu pro kontrolu, 
monitorování a používání pravidel pro zadávání ve řejných zakázek na vnitrostátní 
 
CS 9   CS úrovni a na úrovni EU, zlepšit soudržnos t a jistotu v celé  EU a posílit vnit řní trh. 
Ačkoliv by členským stát ům a organizacím ve řejného sektoru pravd ěpodobně 
vznikly ur čité dodate čné náklady, mnohé z nich již mají pot řebné struktury a dosáhly 
by úspor díky lepší koordinaci a monitorování. 
Podobné, avšak menší dopady lze o čekávat u možnosti GOV.SOFT, jež by vzhledem 
ke své dobrovolné povaze patrn ě nedosáhla stejné míry p řijetí a souladu. 
7. UPŘEDNOST ŇOVANÉ MOŽNOSTI  
Na základ ě této analýzy se navrhuje následující soubor řešení (šed ě vystínovaná 
políčka): 
Možnosti 
 
Skupiny problémů Možnosti 
znamenající 
žádnou 
změnu 
(NC) Možnosti 
týkající se 
právně 
nevynutitelných 
předpisů 
(SOFT) Legislativní možnosti – 
obecně ve stávajícím 
rámci 
(LEGI._) Legislativní možnosti – 
nové nebo významná 
změna 
(LEGI._) 
Oblast 
působnosti 
(SCO) SCO. NC  SCO. SOFT  SCO.LEGI.TARGET 
(objasnění mezí)  SCO.LEGI.REDUCE 
(významná zm ěna oblasti 
působnosti) 
Postupy (PRO) PRO. NC  PRO. SOFT  PRO.LEGI.DESIGN 
(zlepšení definic 
a návrhu)  PRO.LEGI.FLEXIB (v ětší 
výběr, zavedení 
elektronického zadávání) 
Strategické 
zadávání (STR) STR. NC  STR. SOFT  STR.LEGI.FACILIT 
(usnadnění strategického 
zadávání ve řejných 
zakázek)  STR.LEGI.ENFORC 
(prosazení strategického 
zadávání ve řejných 
zakázek)  
Přístup (ACC) ACC. NC  ACC. SOFT  ACC.LEGI.FACILIT 
(usnadnění přístupu)  ACC.LEGI.ENFORC 
(prosazení nástroj ů pro 
přístup)  
Veřejná správa 
(GOV) GOV. NC GOV. SOFT GOV.LEGI.TARGET 
(optimální využívání 
zdrojů) GOV.LEGI.ENHANC 
(zlepšení kontroly 
a zvýšení odpov ědnosti)  
8. BUDOUCÍ MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Neexistence konzistentní ch a srovnatelných údaj ů je na překážku stávajícím snahám 
o monitorování úsp ěchů v oblasti zadávání ve řejných zakázek a ur čení oblastí, 
v nichž je zapot řebí přijmout další opat ření. Určité zlepšení monitorování se 
předpokládá u řady zvažovaných opat ření, například zlepšení ve řejné správy 
a zavedení elektronického zadávání ve řejných zakázek. Je nutno uvážit lepší 
statistiky a metody monitorování za ú čelem sledování: 
• nákladů na plnění požadavk ů; 
• využívání p řechodu na elektronické zadávání ve řejných zakázek a zajiš ťování 
strategických cíl ů a příslušných úspor/náklad ů; 
• míry přístupu malých a st ředních podnik ů a přeshraničního přístupu; 
• opatření k odstran ění podvod ů, korupce a nesout ěžního chování. 
 
CS 10   CS Předloha zn ění bude obsahovat závazek týkající se posouzení p řípadných nových 
právních p ředpisů.