4.Dokud tato dohoda nevstoupí v platnost, mohou partnerské státy EAC a EU prozatímně provádět ustanovení této dohody, která spadají do jejich příslušných pravomocí. To lze provést buď prozatímním uplatňováním tam, kde je to možné, nebo ratifikací dohody.

3.Nic v této dohodě neukládá straně povinnost poskytovat důvěrné informace, jejichž sdělení by bránilo v prosazování práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem anebo by ohrožovalo oprávněné obchodní zájmy určitých podniků, veřejných či soukromých, ledaže by jejich sdělení bylo nezbytné v souvislosti s postupy urovnávání sporů podle části VII této dohody. Pokud by takové sdělení považoval za nezbytné tribunál ustavený podle článku 113 části VII, zajistí tento tribunál, aby byla plně zachována důvěrnost těchto informací.

3.Omezující opatření přijatá nebo zachovaná podle tohoto článku musí být nediskriminující, mít omezenou dobu trvání a nesmí přesahovat to, co je nezbytné pro vyřešení situace v oblasti platební bilance a vnějšího financování. Musí být v souladu s použitelnými podmínkami stanovenými v dohodách WTO a se stanovami Mezinárodního měnového fondu (MMF).

2.Výbor vyšších úředníků musí být o opatřeních přijatých podle odst. 1 písm. b) a c) výše a o jejich ukončení informován v co největší míře.

S výhradou požadavku, aby tato opatření nebyla použita způsobem, který by představoval prostředek svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi stranami, pokud převládají podobné podmínky, případně skrytým omezením mezinárodního obchodu, nelze ustanovení této dohody vykládat tak, že by bránila EU nebo partnerským státům EAC přijímat nebo prosazovat opatření:

2.Pokud strany nedospějí k dohodě ohledně slučitelnosti oznámeného opatření s touto dohodou do třiceti (30) dnů ode dne podání tohoto oznámení, požádá žalující strana písemně rozhodčí tribunál o přijetí rozhodnutí v této věci. Tato žádost musí být oznámena druhé straně a Výboru vyšších úředníků. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí stranám a Výboru vyšších úředníků do čtyřiceti pěti (45) dnů ode dne podání žádosti.

2.Žalující strana se při přijímání těchto opatření snaží volit opatření, která co nejméně ovlivňují dosahování cílů této dohody, a zohlední jejich dopad na hospodářství strany, proti níž je podána stížnost. Pokud navíc právo přijmout tato opatření získala EU, zvolí opatření, která jsou konkrétně zaměřena na to, aby se počínání v partnerském státě EAC, jehož opatření byla shledána v rozporu s touto dohodu, uvedla do souladu.

5.V případě, že není možné, aby byl původní rozhodčí tribunál nebo někteří jeho členové znovu svoláni do patnácti (15) dnů, použijí se postupy uvedené v článku 113. V takových případech oznámí rozhodčí tribunál své rozhodnutí do osmdesáti (80) dnů od podání žádosti uvedené výše v odstavci 3.

4.Rozhodčí tribunál se snaží své rozhodnutí oznámit do čtyřiceti pěti (45) dnů ode dne podání žádosti. V naléhavých případech, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze a sezónního zboží, oznámí rozhodčí tribunál své rozhodnutí do třiceti (30) dnů ode dne podání žádosti.

b)může vydat předběžné rozhodnutí, jakmile je to možné, a v každém případě do sedmi (7) dnů ode dne svého ustavení rozhodne, zda jde o naléhavý případ.

2.V naléhavých případech, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo sezónního zboží, vynaloží rozhodčí tribunál veškeré úsilí, aby vydal svou průběžnou zprávu do třiceti (30) dnů, a v každém případě nejpozději do čtyřiceti pěti (45) dnů po svém ustavení. Kterákoli strana může předložit rozhodčímu tribunálu písemnou žádost, aby přezkoumal určité aspekty předběžné zprávy, do sedmi (7) dnů od jejího vydání.

1.Rozhodčí tribunál předloží stranám zpravidla do devadesáti (90) dnů od svého ustavení průběžnou zprávu obsahující popisnou část a jeho zjištění a závěry. Pokud usoudí, že tuto lhůtu nelze dodržet, musí o tom předseda rozhodčího tribunálu písemně uvědomit strany a Výbor vyšších úředníků s uvedením důvodů zpoždění a data předpokládaného vydání průběžné zprávy. Za žádných okolností nesmí být průběžná zpráva vydána později než sto dvacet (120) dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu. Kterákoli strana může do patnácti (15) dnů od předložení zprávy předložit rozhodčímu tribunálu písemné vyjádření ke konkrétním aspektům jeho průběžné zprávy.

4.Pokud strany nedosáhnou dohody ohledně předsedy rozhodčího tribunálu ve lhůtě stanovené v odstavci 2, pak tito dva rozhodci jmenují třetího rozhodce jako předsedu tribunálu ze seznamu sestaveného podle článku 125 do pěti (5) dnů od svého jmenování a toto jmenování oznámí Výboru vyšších úředníků. V případě nejmenování předsedy tribunálu může kterákoli ze stran požádat předsedu Výboru vyšších úředníků nebo jeho zástupce, aby předsedu rozhodčího tribunálu vybral losem z dílčího seznamu předsedů zahrnutého na seznamu sestaveném podle článku 125 do pěti (5) dnů.

3.Nedohodnou-li se strany na osobě prostředníka do patnácti (15) dnů ode dne, kdy se dohodly na žádosti o zprostředkování, vybere předseda Výboru vyšších úředníků nebo jeho zástupce prostředníka losem z osob, které jsou uvedeny na seznamu podle článku 125 a nejsou státními příslušníky ani jedné ze stran. Výběr se provede do dvaceti pěti (25) dnů od data podání žádosti o zprostředkování a za přítomnosti zástupců jednotlivých stran. Prostředník se nejpozději do třiceti (30) dnů od svého jmenování sejde s účastníky sporu. Strany předloží prostředníkovi nejpozději patnáct (15) dní před setkáním veškeré podklady a prostředník vydá své stanovisko do čtyřiceti pěti (45) dní od svého jmenování.

5.Pokud strana, jíž je žádost o konzultace směřována, neodpoví do deseti (10) pracovních dnů od data obdržení žádosti nebo pokud se konzultace neuskuteční ve lhůtách stanovených v odstavci 3 nebo případně odstavci 4 výše nebo pokud se konzultace uskutečnily, aniž by se dosáhlo vzájemně přijatelného řešení, může kterákoli strana požádat o urovnání sporu rozhodčím tribunálem podle článku 112.

4.V naléhavých záležitostech, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo sezónního zboží, se konzultace zahájí co nejdříve je to prakticky možné a v každém případě do patnácti (15) dnů od data obdržení žádosti a považují se za ukončené do třiceti (30) dnů od data obdržení žádosti, pokud se strany nedohodnou pokračovat v konzultacích.

3.Konzultace se provádějí, nedohodnou-li se strany jinak, na území strany, proti níž byla stížnost podána, a do dvaceti (20) dnů od data obdržení žádosti. Konzultace se považují za ukončené do šedesáti (60) dnů od data obdržení žádosti stranou, proti níž byla stížnost podána, pokud se obě strany nedohodnou pokračovat v konzultacích. Veškeré informace sdělené během konzultací zůstanou důvěrné.

5.Rada EPA se schází v pravidelných intervalech nepřesahujících dobu dvou (2) let a mimořádně, kdykoli to okolnosti vyžadují, dohodnou-li se tak strany.

ii) zapojování okrajových skupin do rybolovného odvětví, např. prostřednictvím prosazování rovnosti žen a mužů v oblasti rybolovu a zejména rozvojem kapacity obchodnic, které se podílejí na rybolovu, nebo se do něj hodlají zapojit. V zájmu udržitelného socioekonomického rozvoje budou do takového procesu zahrnuty i další znevýhodněné skupiny s potenciálem podílet se na rybolovu.

i)opatření, která zajistí, aby obchod s rybami podporoval ochranu životního prostředí, bezpečnostní opatření proti snižování populací ryb, zachování biologické rozmanitosti a opatrné zavádění exotických druhů do akvakultury, např. opatrným zaváděním exotických druhů pouze do spravovaných/uzavřených prostorů po konzultaci se všemi dotčenými sousedními zeměmi;

h)podpořit vytvoření nejvýhodnějšího prostředí, které by do tohoto odvětví přilákalo investice.

3.Strany vyvinou koordinované úsilí za účelem zlepšení prostředků pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a přijmou v tomto směru vhodná opatření. Rybářská plavidla zapojená do nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu by měla být konfiskována a majitelé by měli být stíháni příslušnými orgány. Nemělo by jim být dovoleno znovu lovit ve vodách partnerských států EAC, nezískají-li předchozí povolení od státu vlajky i dotčených partnerských států EAC a případně od dotčených regionálních organizací pro řízení rybolovu.

b)Partnerské státy EAC mohou přijmout ochranná opatření, v souladu s postupy stanovenými v odstavcích 6 až 9, dováží-li se v důsledku snížení cel na jejich území produkt pocházející z EU v takovém množství a za takových podmínek, že působí nebo hrozí způsobit narušení v teprve se rozvíjejícím průmyslovém odvětví vyrábějícím obdobné nebo přímo konkurující produkty. Takové ustanovení lze použít pouze po dobu deseti (10) let ode dne vstupu této dohody v platnost. Toto období může být prodlouženo Radou EPA na dobu maximálně pěti (5) let.

1.S ohledem na potřebu posílit kapacity partnerských států EAC v oblasti cel a usnadňování obchodu, a aniž by byly dotčeny jejich závazky v rámci WTO, se strany dohodly, že budou partnerské státy EAC využívat přechodného období pěti (5) let ode dne vstupu této dohody v platnost ke splnění povinností podle článků 23, 24 a 25.

a)zajistí, aby veškeré právní předpisy, postupy a poplatky byly veřejně přístupné, a to pokud možno elektronicky nebo jinými vhodnými prostředky, a pokud je to možné, poskytnou nezbytné vyjasnění;

3.Žádná strana nezavede ani nebude dále zachovávat v platnosti žádná vnitrostátní množstevní opatření vztahující se ke směsím, zpracování nebo použití výrobků v určeném množství nebo podílech, které by vyžadovalo, přímo či nepřímo, aby jakékoli takto stanovené množství nebo podíl výrobku bylo nutné dodat z domácích zdrojů. Žádná strana nezavede vnitrostátní množstevní opatření, která by chránila její příslušnou produkci.

1.Dovážené produkty pocházející z jedné strany nemohou podléhat přímo ani nepřímo vnitřním daním ani žádným jiným vnitřním poplatkům, které by převyšovaly daně nebo poplatky uložené přímo nebo nepřímo na obdobné domácí produkty druhé strany. Žádná strana ani jiným způsobem nezavede vnitřní daně či jiné vnitřní poplatky, které by chránily jejich příslušnou produkci.

6.Současně s oznámením Výboru vyšších úředníků podle odst. 5 písm. a) tohoto článku by dotčená strana měla ve svém úředním věstníku zveřejnit oznámení dovozcům. Toto oznámení by mělo ve vztahu k dotčenému produktu obsahovat sdělení, že na základě objektivních informací byly zjištěny nedostatky při poskytování správní spolupráce a/nebo nesrovnalosti či podvod.

2.Veškerá cla zaplacená při dovozu do partnerského státu EAC se plně vracejí při vývozu zboží z partnerského státu EAC prvotního dovozu do jiného partnerského státu EAC. Clo se zaplatí v partnerském státě EAC spotřeby zboží.

Strany se zavazují dokončit jednání v tematických oblastech uvedených níže, a to do pěti (5) let po vstupu této dohody v platnost:

4.Odstavec 1 se nevztahuje na produkty čísla 1701 a podpoložky 0803 0019 celního sazebníku pocházející z partnerských států EAC a propuštěné do volného oběhu ve francouzských zámořských departementech. Toto ustanovení se použije po dobu deseti (10) let ode dne vstupu této dohody v platnost. Nedohodnou-li se smluvní strany jinak, prodlouží se toto období o dalších deset (10) let.

- Fotosenzitivní polovodičová zařízení, včetně fotovoltaických článků, též sestavených do modulů nebo zabudovaných do panelů; diody vyzařující světlo (LED)

--- Inkoust do kuličkových per

- Slída surová nebo štípaná do lístků nebo do nepravidelných destiček

- Náhradní náplně do kuličkových per spojené se špičkou

Kůže a jiné části ptáků s péry nebo prachovým peřím, péra, části per, prachové peří a výrobky z nich (jiné než zboží čísla 0505 a opracovaná brka a stvoly per)

Technické středisko pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (Technical Centre for Agricultural and Rural Cooperation)

Středisko pro rozvoj podnikání (Centre for the Development of Enterprise)

New Partnership for Africa's Development – Infrastructure Project Preparation Facility

Americká agentura pro obchod a rozvoj (US Trade and Development Agency)

Vybudování přenosového vedení z Tanzanie do Keni za účelem zvýšení dodávek elektřiny do keňské národní sítě (100 km, 400 kV), s dvojitým vedením Isinya – Namanga

Vybudování přenosového vedení z Ugandy do Keni za účelem zvýšení dodávek elektřiny do keňské národní sítě (127 km, 220 kV), s propojovacím vedením Lessos – Tororo

Komplexní posouzení technické proveditelnosti všech částí projektu (přístav – elektrárna – přenosová soustava). Komplexní posouzení finanční proveditelnosti projektu na základě kapitálových nákladů a prognóz ohledně poptávky a cen LNG. Posouzení otázky, zda by měl být projekt financován z veřejných zdrojů (každá země by se zavázala k financování části projektu), či ze soukromých zdrojů (každá země by zajistila úhradu určité části plateb požadovaných soukromým subjektem).

Probíhají práce na vyasfaltování celkem 100 km silnic (50 km z Nyakanazi do Kasulu a 50 km z Kidahwe do Kasulu), financované vládou Tanzanie. Zbývá financovat stavební práce pro úsek v délce 250 km. Probíhá řízení pro nábor konzultantské společnosti, která by byla pověřena aktualizací studie proveditelnosti a podrobného projektu pro úsek Kasulu – Nyakanazi (210 km) a studií proveditelnosti pro úsek Kasulu – Mugina (45 km, hranice mezi Tanzanií a Burundi), které financuje NEPAD-IPPF.

Výstavba úseku Mombasa-Nairobi byla zahájena v listopadu 2013. Tento úsek financuje převážně Exim Bank of China a stavbu realizuje čínská společnost China Road and Bridge Corporation (CRBC). – Studii proveditelnosti pro úsek Nairobi-Malaba provádí společnost China Communications Construction Company (CCCC) a měla by být dokončena v září 2015. Předběžný inženýrský projekt pro úsek Malaba – Kampala byl dokončen v srpnu 2014. V březnu 2015 podepsala vláda Ugandy se společností China Harbour Engineering Company (CHEC) dohodu o výstavbě uvedeného úseku, včetně severní trasy do Gulu a Nimule. – Uganda a Jižní Súdán zahájily společné provádění předběžného inženýrského projektu pro úsek Tororo – Nimule – Juba. – Uganda a Rwanda zahájily společné provádění předběžného inženýrského projektu pro úsek Kampala – Kigali a vedlejší úseky, který má být dokončen v říjnu 2015. V uvedených třech zemích byla zahájena mobilizace finančních prostředků.

Byla dokončena studie proveditelnosti financovaná AfDB (2,8 milionů USD) týkající se vybudování železnice se standardním rozchodem na trase Isaka – Kigali /Keza – Gitega – Musongati. Společnost BNSF vypracovala studii proveditelnosti týkající se úpravy trati Dar es Salaam – Isaka na standardní rozchod, kterou společně financovaly agentura USTDA a BNSF (0,9 milionu USD). Podrobná inženýrská studie pro celou železniční trať (Dar es Salaam-Isaka- Kigali/Keza-Gitega-Musongati), financovaná AfDB (8,9 milionů USD), bude dokončena v únoru 2013. Koordinaci projektu zajišťuje sekretariát, jemuž přesedá Tanzanie a jenž sídlí ve Rwandě. Byly dokončeny studie proveditelnosti (DBI, Německo a BNSF, USA). V současnosti se provádí podrobná inženýrská studie financovaná AfDB (8,9 milionů USD) s cílem transformovat projekt do partnerství veřejného a soukromého sektoru a zahájit studii o předběžných investicích / studii proveditelnosti týkající se prioritních kroků. Návrh zprávy by měl být předložen v prosinci 2012 a konečná zpráva v únoru 2013.

Železniční projekt je součástí železničního a námořního projektu Tanga (Mwambani) – Arusha – Musoma – New Kampala, jehož námořní složka je zaměřena na vybudování nových vysokokapacitních přístavů Mwambani-Tanga, Musoma a Kampala. Tato trať umožní napojení rozvojového koridoru Tanga na mezinárodní síť a podpoří přeshraniční obchod se sousedními zeměmi. Železniční trať bude používána pro přepravu zemědělských a lesnických produktů, uhličitanu sodného, fosfátů a dalších nerostných produktů do obchodních středisek. Projekt rovněž podpoří vytěžení rozsáhlého ložiska niklu, jež bylo objeveno v Dutwě přibližně 100 km východně od Mwanzy, a rozsáhlého ložiska uhličitanu sodného v blízkosti jezera Natron.

EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 11.2.2016 COM(2016) 64 final PŘÍLOHA EMPTY návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o hospodářském partnerství (EPA) mezi partnerskými státy východoafrického společenství (EAC) na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé



PROTOKOL 1 A 2 PROTOKOL 1 O DEFINICI POJMU „PŮVODNÍ PRODUKTY“ A O METODÁCH SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE Index HLAVA I: Obecná ustanovení ČLÁNEK 1. Definice HLAVA II: Definice pojmu „původní produkty“ či „produkty pocházející z“ ČLÁNKY 2. Obecné požadavky 3. Opracování nebo zpracování materiálů, na jejichž dovoz do EU se vztahuje bezcelní zacházení podle nejvyšších výhod a bezkvótový přístup 4. Kumulace v partnerských státech EAC 5. Kumulace v EU 6. Kumulace s ostatními zeměmi, které mají bezcelní a bezkvótový přístup na trh EU 7. Zcela získané produkty 8. Dostatečně opracované nebo zpracované produkty 9. Nedostatečné opracování nebo zpracování 10. Určující jednotka 11. Příslušenství, náhradní díly a nástroje 12. Soupravy (sady) 13. Neutrální prvky HLAVA III: Požadavky týkající se území ČLÁNKY 14. Zásada teritoriality 15. Neměnnost 16. Výstavy HLAVA IV: Doklad o původu ČLÁNKY 17. Obecné požadavky 18. Postup pro vydání průvodního osvědčení EUR 1 19. Dodatečně vystavená průvodní osvědčení EUR 1 20. Vystavení duplikátu průvodního osvědčení EUR 1 21. Vydání průvodního osvědčení EUR 1 na základě dříve vydaného nebo vystaveného dokladu o původu 22. Podmínky pro vyhotovení prohlášení o původu 23. Schválený vývozce 24. Platnost dokladu o původu 25. Předkládání dokladu o původu 26. Dovoz po částech 27. Osvobození od povinnosti předložit doklad o původu 28. Informační postupy pro účely kumulace 29. Podpůrné doklady 30. Uchovávání dokladu o původu a podpůrných dokladů 31. Rozdíly a formální chyby 32. Částky vyjádřené v eurech HLAVA V: Metody správní spolupráce ČLÁNKY 33. Správní podmínky, které musí být splněny, aby se na produkty vztahovaly výhody vyplývající z této dohody 34. Oznámení informací týkajících se celních orgánů 35. Způsoby administrativní spolupráce 36. Kontrola dokladu o původu 37. Kontrola prohlášení dodavatelů 38. Řešení sporů 39. Sankce 40. Odchylky

HLAVA VI: Ceuta a Melilla ČLÁNEK 41. Zvláštní podmínky HLAVA VII: Závěrečná ustanovení ČLÁNKY 42. Přezkum a použití pravidel původu 43. Změna protokolu 44. Přílohy 45. Provádění protokolu PŘÍLOHY PŘÍLOHA I PROTOKOLU 1: ÚVODNÍ POZNÁMKY K SEZNAMU V PŘÍLOZE II PŘÍLOHA II PROTOKOLU 1: SEZNAM OPRACOVÁNÍ NEBO ZPRACOVÁNÍ, KTERÁ MUSÍ BÝT PROVEDENA NA NEPŮVODNÍCH MATERIÁLECH, ABY ZPRACOVANÝ PRODUKT MOHL ZÍSKAT STATUS PŮVODU PŘÍLOHA III PROTOKOLU 1: FORMULÁŘ PRŮVODNÍHO OSVĚDČENÍ PŘÍLOHA IV PROTOKOLU 1: PROHLÁŠENÍ O PŮVODU PŘÍLOHA V A PROTOKOLU 1: PROHLÁŠENÍ DODAVATELE PRO PRODUKTY SE STATUSEM PREFERENČNÍHO PŮVODU PŘÍLOHA V B PROTOKOLU 1: PROHLÁŠENÍ DODAVATELE PRO PRODUKTY BEZ STATUSU PREFERENČNÍHO PŮVODU PŘÍLOHA V C PROTOKOLU 1: DLOUHODOBÉ PROHLÁŠENÍ DODAVATELE PRO PRODUKTY SE STATUSEM PREFERENČNÍHO PŮVODU PRO POUŽITÍ VÝLUČNĚ PŘI KUMULACI STANOVENÉ V ČL. 28 ODST. 6 PŘÍLOHA V D PROTOKOLU 1: DLOUHODOBÉ PROHLÁŠENÍ DODAVATELE PRO PRODUKTY BEZ STATUSU PREFERENČNÍHO PŮVODU PRO POUŽITÍ VÝLUČNĚ PŘI KUMULACI STANOVENÉ V ČL. 28 ODST. 6 PŘÍLOHA VI PROTOKOLU 1: OSVĚDČENÍ ÚDAJŮ PŘÍLOHA VII PROTOKOLU 1: FORMULÁŘ ŽÁDOSTI O ODCHYLKU PŘÍLOHA VIII PROTOKOLU 1 ZÁMOŘSKÉ ZEMĚ A ÚZEMÍ, PŘÍLOHA IX PROTOKOLU 1: PRODUKTY, U NICHŽ OD 1. ŘÍJNA 2015 PLATÍ USTANOVENÍ O KUMULACI UVEDENÁ VE ČLÁNKU 4 PŘÍLOHA X PROTOKOLU 1: VZOR PRO SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCI SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O ANDORRSKÉM KNÍŽECTVÍ SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O REPUBLICE SAN MARINO HLAVA I OBECNÁ USTANOVENÍ ČLÁNEK 1 Definice Pro účely tohoto protokolu se rozumí: a)„státy AKT“ africké, karibské a tichomořské státy; b)„kapitolami“ a „čísly“ kapitoly a čísla (čtyřmístné kódy) používané v nomenklatuře, která tvoří harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží (v tomto protokolu dále jen „harmonizovaný systém“ nebo „HS“); c)„zařazením“ zařazení produktu nebo materiálu pod určité číslo; d)„EU“ Evropská unie; e)„zásilkou“ produkty, které buď zasílá současně jeden vývozce jednomu příjemci, nebo které jsou přepravovány na podkladě jediného přepravního dokladu od vývozce k příjemci, a pokud tento doklad neexistuje, na podkladě jediné faktury;

f)„celní hodnotou“ hodnota určená v souladu s Dohodou o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (dohoda Světové obchodní organizace o celní hodnotě); g)„cenou ze závodu“ cena zaplacená za produkt ze závodu výrobci v EU nebo v partnerském státu AKT, v jehož podniku došlo k poslednímu opracování nebo zpracování, pokud tato cena zahrnuje hodnotu veškerého použitého materiálu a veškeré další náklady související s jeho výrobou po odečtení případných vnitřních daní, které se vracejí nebo mohou být vráceny při vývozu získaného produktu; V případě, že skutečná zaplacená cena neodráží veškeré náklady související s výrobou produktu, které byly skutečně vynaloženy ve zvýhodněné zemi, rozumí se cenou ze závodu součet těchto nákladů po odečtení případných vnitřních daní, které se vracejí nebo mohou být vráceny při vývozu získaného produktu; Pro účely předchozích odstavců odkazuje pojem „výrobce“ v případě, kdy bylo poslední opracování nebo zpracování zadáno výrobci v rámci subdodávky, na podnik, který subdodavatele zaměstnal. h)„vývozcem“ každá fyzická či právnická osoba, která vyváží zboží na území partnerského státu AKT nebo Evropské unie, která je schopna doložit původ zboží, ať je či není výrobcem či ať sama provádí vývozní formality či nikoli; i)„zbožím“ jak materiál, tak produkty či výrobky; j)„výrobou“ každé opracování nebo zpracování, včetně sestavování nebo specifických procesů; k)„materiálem“ jakékoli příměsi, suroviny, komponenty, části apod., které jsou používány při výrobě produktu; l)„nepůvodními materiály“ materiály, které nelze kvalifikovat jako původní v rámci tohoto protokolu; m)„produktem“ vyráběný produkt, i když je zamýšleno jeho pozdější využití v jiné výrobní operaci; n)„výrobcem“ mimo jiné: těžební, výrobní či zemědělské podniky či jakýkoli individuální pěstitel či řemeslník; o)„hodnotou materiálů“ celní hodnota použitých nepůvodních materiálů v okamžiku dovozu, nebo není-li známa a nelze-li ji určit, první ověřitelná cena zaplacená za tyto materiály v Evropské unii nebo v partnerských státech EAC; p)„přidanou hodnotou“ cena hotového produktu ze závodu po odečtení celní hodnoty veškerých materiálů dovezených ze třetích zemí nebo, pokud celní hodnota dovezeného materiálu není známa nebo ji nelze zjistit, má přednost první zjistitelná cena zaplacená za materiály v Evropské unii či v jednom z partnerských států EAC; q)„územími“ území včetně teritoriálních vod; r)„ZZÚ“ zámořské země a území uvedené v příloze VIII; s)„smluvními cly“ doložky nejvyšších výhod použité na zboží dovážené ze třetích zemí; tato smluvní cla vylučují pozastavení všeobecných cel a celní kvóty WTO; t)„prohlášením o původu“ prohlášení uvedené vývozcem na faktuře, dodacím listu nebo jakémkoli jiném obchodním dokladu, který popisuje dotyčné produkty dostatečně podrobně, aby umožnil jejich identifikaci; znění prohlášení o původu je uvedeno v příloze IV; u)„ostatními státy AKT“ všechny státy AKT s výjimkou partnerských států EAC; v)„touto dohodou“ Dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a partnerskými státy EAC na straně druhé. HLAVA II

DEFINICE POJMU „PŮVODNÍ PRODUKTY“ ČLÁNEK 2 Obecné požadavky 1.Pro účely této dohody se za produkty pocházející z Evropské unie, považují: a)produkty, které byly zcela získány v EU ve smyslu článku 7 tohoto protokolu; b)produkty, které byly získány v EU s použitím materiálů, které zde nebyly zcela získané, jestliže byly tyto materiály v EU dostatečně opracovány nebo zpracovány ve smyslu článku 8. 2.Pro účely této dohody se za produkty pocházející z partnerských států EAC považují: a)produkty, které byly zcela získány v partnerských státech EAC ve smyslu článku 7 tohoto protokolu; b)produkty, které byly získány v partnerském státě EAC s použitím materiálů, které tam nebyly zcela získány, jestliže byly tyto materiály v daném partnerském státě EAC dostatečně opracovány nebo zpracovány ve smyslu článku 8. ČLÁNEK 3 Opracování nebo zpracování materiálů, na jejichž dovoz do Evropské unie se vztahuje bezcelní a bezkvótové zacházení podle nejvyšších výhod přístup 1.Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 2 odst. 2, nepůvodní materiály, na které se při dovozu do EU vztahuje bezcelní zaházení prostřednictvím použití smluvních cel doložky nejvyšších výhod v souladu s jejím společným celním sazebníkem, se považují za materiály s původem ve státě EAC, pokud jsou součástí produktu tam získaného. Není nutné, aby tyto materiály byly dostatečně opracovány nebo zpracovány, pokud byly opracovány nebo zpracovány nad rámec uvedený v čl. 9 odst. 1. 2.Průvodní osvědčení EUR 1 (v kolonce/políčku 7) či prohlášení o původu vydaná podle odstavce 1, obsahují následující poznámku: „Použití čl. 3 odst. 1 protokolu 1 dohody EU-EAC EPA“. 3.EU každoročně oznámí Zvláštnímu výboru pro celní otázky a usnadnění obchodu uvedenému v článku 29 této dohody a dále uváděnému jako „výbor“ seznam materiálů, na které se vztahují ustanovení tohoto článku. 4.Kumulace podle tohoto článku neplatí pro materiály: a)které při dovozu do EU podléhají antidumpingovým nebo vyrovnávacím clům, pokud pocházejí ze země, na niž se tato antidumpingová a vyrovnávací cla vztahují; b)zařazené do položek harmonizovaného systému, které zahrnují také další osmimístné položky s celními sazbami, na které se nevztahuje bezcelní zacházení na základě použití smluvních cel doložky nejvyšších výhod v souladu s jejím společným celním sazebníkem. ČLÁNEK 4 Kumulace v partnerských státech EAC 1.Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 2 odst. 2, považují se produkty za pocházející z partnerského státu EAC, jestliže jsou zde vyrobeny s použitím materiálů pocházejících z EU, materiálů pocházejících z jiného státu AKT, které mají nárok na bezcelní a bezkvótové zacházení při dovozu do EU, materiálů pocházejících z ZZÚ nebo z jiných partnerských států EAC, za předpokladu, že opracování nebo zpracování provedené v uvedeném partnerském státě EAC přesahuje rámec operací uvedených v čl. 9 odst. 1. Není nutné, aby tyto materiály prošly dostatečným opracováním či zpracováním.

2.V případech, kdy opracování nebo zpracování provedené v partnerských státech EAC nepřesahuje rámec operací uvedených v čl. 9 odst.1, považuje se získaný produkt za produkt pocházející z uvedených partnerských států EAC pouze tehdy, přesahuje-li hodnota zde přidaná hodnotu použitých materiálů pocházejících z jedné z ostatních zemí nebo území. Pokud tomu tak není, považuje se získaný produkt za pocházející ze země nebo z území, ve kterém byla přidána nejvyšší hodnota původních materiálů použitých ve výrobě konečného produktu. Původ materiálů pocházejících z dalšího státu AKT nebo z ZZÚ se stanoví podle pravidel původu použitelných v rámci preferenčních režimů EU s těmito zeměmi a územími a v souladu s článkem 28. 3.U materiálů, jak jsou definovány v odstavci 1 a bez ohledu na ustanovení čl. 2 odst. 2 písm. b) se opracování nebo zpracování provedené v EU, v ostatních partnerských státech EAC, v jiných státech AKT nebo ZZÚ považuje za provedené v partnerském státě EAC, jsou-li vyrobené produkty podrobeny následnému opracování nebo zpracování v tomto partnerském státě EAC. V případech, kdy opracování nebo zpracování provedené ve státě EAC nepřesahuje rámec operací uvedených v čl. 9 idst. 1, považuje se získaný výrobek za výrobek pocházející z uvedeného státu EAC pouze tehdy, přesahuje-li hodnota zde přidaná hodnotu materiálů použitých v jedné z ostatních zemí nebo území. Pokud tomu tak není, považuje se získaný produkt za pocházející ze země nebo z území, ve kterém byla přidána nejvyšší hodnota materiálů použitých ve výrobě. Původ konečného produktu se stanoví podle pravidel původu tohoto protokolu a v souladu s článkem 28. 4.EU oznámí Zvláštnímu výboru pro celní otázky a usnadnění obchodu zřízenému podle článku 29 této dohody seznam materiálu, na které se nevztahuje kumulace stanovená v odstavcích 1 a 3. Po oznámení každá strana seznam zveřejní podle svých vnitřních postupů. 5.Pro účely provádění kumulace mezi partnerskými státy EAC, dalšími státy EPA a ZZÚ, jak je stanoveno v jiných EPA a v rozhodnutí o ZZÚ, EU a partnerské státy EAC dodávající materiály poskytnou správní spolupráci ostatním zemím či územím uvedeným v tomto článku podle podmínek stanovených v hlavě V tohoto protokolu. 6.Kumulaci stanovenou v tomto článku lze použít pouze za předpokladu, že všechny země a území, které se účastní procesu získávání statusu původu, vzájemně podepsaly závazek o správní spolupráci s použitím vzoru v příloze X, jímž se má zajistit správné provádění tohoto článku a který obsahuje odkaz na používání přiměřených dokladů o původu: i)dodržovat ustanovení tohoto článku nebo zajistit jejich dodržování; ii)poskytnout nezbytnou správní spolupráci, aby bylo zajištěno správné provádění tohoto článku a jeho ustanovení týkajících se kumulace s ohledem na EU a rovněž mezi těmito zeměmi navzájem; iii)závazky oznámil Komisi sekretariát států EAC EPA nebo jiný příslušný orgán zastupující státy nebo území, které podepsaly závazek. 7.Kumulace stanovená v tomto článku se nepoužije na produkty uvedené v příloze IX. Aniž je dotčen tento odstavec, lze kumulaci stanovenou v tomto článku uplatnit až po 1. říjnu 2015 na produkty uvedené v příloze IX, pocházejí-li materiály použité při výrobě takových produktů z jiného státu AKT nebo je v něm provedeno opracování nebo zpracování. 8.Kumulace podle tohoto článku neplatí pro materiály: a)položek 1604 a 1605 harmonizovaného systému s původem v tichomořských státech, které uzavřely EPA podle čl. 6 odst. 6 Protokolu II k Prozatímní dohodě o partnerství mezi Evropským společenstvím na jedné straně a tichomořskými státy na straně druhé; b)položek 1604 a 1605 harmonizovaného systému s původem v tichomořských státech, které uzavřely EPA na základě jakéhokoli jiného budoucího ustanovení komplexní dohody o hospodářském partnerství mezi EU a tichomořskými státy. ČLÁNEK 5 Kumulace v Evropské unii 1.Aniž je dotčen čl. 2 odst. 1, považují se produkty za pocházející z EU, jestliže jsou zde vyrobeny s použitím materiálů pocházejících z partnerského státu EAC, z ostatních států AKT, s nimiž EU používá dohodu o hospodářském partnerství, nebo ze ZZÚ, za předpokladu, že opracování nebo zpracování provedené v Evropské unii přesahuje rámec operací uvedených v čl. 9 odst. 1. Není nutné, aby tyto materiály prošly dostatečným opracováním či zpracováním. V případech, kdy opracování nebo zpracování provedené v Evropské unii nepřesahuje rámec operací uvedených v čl. 9 odst. 1, považuje se vyrobený výrobek za výrobek pocházející z EU pouze tehdy, přesahuje-li hodnota zde přidaná hodnotu použitých materiálů pocházejících z jedné z ostatních zemí nebo území uvedených v odstavci 1. Pokud tomu tak není, považuje se získaný produkt za pocházející ze země nebo z území, ve kterém byla přidána nejvyšší hodnota původních materiálů použitých ve výrobě v EU. Původ materiálů pocházejících z dalších států AKT, s nimiž EU používá dohodu o hospodářském partnerství, nebo z ZZÚ se stanoví podle pravidel původu použitelných v rámci preferenčních režimů EU s těmito zeměmi a územími a v souladu s článkem 28.

2.Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b), považuje se opracování nebo zpracování provedené v partnerském státě EAC, v ostatních státech AKT, s nimiž EU používá dohodu o hospodářském partnerství, nebo ZZÚ za provedené v EU, jsou-li zde získané produkty podrobeny následnému opracování nebo zpracování. 3.V případech, kdy opracování nebo zpracování provedené v EU nepřesahuje rámec operací uvedených v čl. 9 odst. 1, považuje se získaný výrobek za výrobek pocházející z EU pouze tehdy, přesahuje-li hodnota zde přidaná hodnotu materiálů použitých v jedné z ostatních zemí nebo území. Pokud tomu tak není, považuje se získaný produkt za pocházející ze země nebo z území, ve kterém byla přidána nejvyšší hodnota materiálů použitých ve výrobě. 4.Původ konečného produktu se stanoví podle pravidel původu tohoto protokolu a v souladu s článkem 28. Kumulaci stanovenou v tomto článku lze uplatnit pouze za předpokladu, že: a)všechny země a území, které se účastní procesu získávání statusu původu, a země určení uzavřely ujednání nebo dohodu o správní spolupráci, která zajišťuje náležité provádění tohoto článku a zahrnuje odkaz na používání přiměřených dokladů o původu; b)EU poskytne partnerským státům EAC prostřednictvím sekretariátu EAC podrobnosti o dohodách o správní spolupráci s jinými zeměmi nebo územími uvedenými v tomto článku. Evropská komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie (v řadě C) a partnerské státy EAC zveřejní podle svých postupů datum, kdy může být kumulace podle tohoto článku uplatňována u zemí nebo území uvedených v tomto článku, které vyhověly nezbytným požadavkům. 5.Kumulace podle tohoto článku neplatí pro materiály: a)položek 1604 a 1605 harmonizovaného systému s původem v tichomořských státech EPA podle čl. 6 odst. 6 Protokolu II k Prozatímní dohodě o partnerství mezi Evropským společenstvím na jedné straně a tichomořskými státy na straně druhé; b)položek 1604 a 1605 harmonizovaného systému s původem v tichomořských státech na základě jakéhokoli jiného budoucího ustanovení komplexní dohody o hospodářském partnerství mezi EU a tichomořskými státy AKT. ČLÁNEK 6 Kumulace s ostatními zeměmi, které mají bezcelní a bezkvótový přístup na trh EU 1.Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 2 odst. 2, materiály pocházející ze zemí a území: a)na které se vztahuje „zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země“ systému všeobecných celních preferencí; b)které mají podle systému všeobecných celních preferencí bezcelní a bezkvótový přístup na trh EU; jsou-li materiály zapracovány do produktu získaného v partnerském státě EAC, považují se za materiály pocházející z partnerského státu EAC. Není nutné, aby tyto materiály byly dostatečně opracovány nebo zpracovány, pokud byly opracovány nebo zpracovány nad rámec uvedený v čl. 9 odst. 1. Výrobek, v němž byly tyto materiály použity, v případě, že obsahuje i nepůvodní materiály, musí být dostatečně opracovaný nebo zpracovaný v souladu s ustanoveními článku 8, aby jej bylo možné považovat za výrobek s původem v partnerském státě EAC. 1.1.Původ materiálů z dotčených zemí a území se stanoví podle pravidel původu použitelných v rámci preferenčních režimů EU s těmito zeměmi a územími a v souladu s článkem 28. 1.2.Kumulace podle tohoto odstavce neplatí pro: a)materiály, které při dovozu do EU podléhají antidumpingovým nebo vyrovnávacím clům, pokud pocházejí ze země, na niž se tato antidumpingová nebo vyrovnávací cla vztahují; b)materiály zařazené do položek harmonizovaného systému, které zahrnují také další osmimístné položky s celními sazbami, na které se nevztahuje bezcelní zacházení na základě použití ujednání stanovených v odstavci 1; c)výrobky z tuňáka zařazené do kapitoly 3 harmonizovaného systému, pro které je clo pozastaveno v souladu se všeobecným systémem preferencí EU;

d)výrobky, pro které byly odstraněny celní preference v důsledku odstupňování, dočasného odnětí nebo ochranných doložek v souladu se všeobecným systémem preferencí EU. 2.Na základě žádosti partnerského státu EAC, aniž by byla dotčena ustanovení článku 2, a za předpokladu, že jsou splněny podmínky odstavců 2.1., 2.2. a 5, materiály s původem v zemích a územích, které využívají dohody nebo ujednání, které poskytují bezcelní a bezkvótový přístup na trh Evropské unie, se považují za materiály s původem s partnerském státě EAC. Partnerský stát EAC předloží žádost EU, která ji schválí v souladu s vlastními interními postupy. Kumulace platí nadále, jsou-li splněny uvedené podmínky. Není nutné, aby tyto materiály byly dostatečně opracovány nebo zpracovány, pokud byly opracovány nebo zpracovány nad rámec uvedený v čl. 9 odst. 1. 2.1.Původ materiálů z dotčených zemí a území se stanoví podle pravidel původu použitelných v rámci preferenčních dohod a režimů EU s těmito zeměmi a územími a v souladu s článkem 28. 2.2.Kumulace podle tohoto odstavce neplatí pro materiály: a)kapitol 1 až 24 harmonizovaného systému a na výrobky uvedené na seznamu výrobků v příloze 1 – odst. 1 bodě ii) Dohody o zemědělství, která tvoří součást dohody GATT z roku 1994; b)které při dovozu do EU podléhají antidumpingovým nebo vyrovnávacím clům, pokud pocházejí ze země, na niž se tato antidumpingová nebo vyrovnávací cla vztahují; c)zařazené do položek harmonizovaného systému, které zahrnují také další osmimístné položky s celními sazbami, na které se nevztahuje bezcelní zacházení na základě použití dohod a ujednání stanovených v odstavci 2; d)které jsou podle každé uzavřené dohody o volném obchodu mezi EU a třetí zemí předmětem nápravných a opravných opatření v oblasti obchodu či jakéhokoli jiného opatření, které takovým výrobkům odpírá bezcelní a bezkvótový přístup na trh EU. 3.EU každoročně oznámí výboru seznam materiálů a zemí, na které se vztahují odstavce 1 a 2. Partnerské státy EAC každý čtvrtrok oznámí Evropské komisi materiály, u nichž se použila kumulace podle odstavců 1 a 2. 4.Průvodní osvědčení EUR 1 či prohlášení o původu vydaná podle odstavce 1 a 2, obsahují následující poznámku (v kolonce/políčku 7): „Application of Article 6.1 or 6.2 of Protocol 1 to the EU-EAC EPA“ 5.Kumulace podle odstavce 1 a 2 tohoto článku se použije pouze za těchto podmínek: a)všechny země a území, které se účastní procesu získávání statusu původu, vzájemně uzavřely dohodu či ujednání o správní spolupráci s použitím vzoru v příloze X, jímž se má zajistit správné provádění tohoto článku a který obsahuje odkaz na používání přiměřených dokladů o původu: b)partnerský stát (nebo státy) EAC poskytne EU prostřednictvím Evropské komise podrobnosti o ujednáních či dohodách o správní spolupráci s jinými zeměmi nebo územími uvedenými v tomto článku. Evropská komise zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské uniedatum, ke kterému lze v případě zemí a území, které jsou uvedeny v tomto článku a které splnily nutné podmínky, použít kumulaci podle tohoto článku. ČLÁNEK 7 Zcela získané produkty 1.Produkty zcela získanými v partnerském státě EAC nebo v EU se rozumějí: a)nerostné produkty tam vytěžené z půdy nebo mořského dna; b)rostliny tam vypěstované nebo sklizené a produkty z nich; c)živá zvířata tam narozená či vylíhnutá a odchovaná;

d)produkty získané z živých zvířat tam chovaných; e)produkty z poražených zvířat tam narozených či vylíhnutých a odchovaných; f)i)produkty tamního lovu a rybolovu; ii)produkty akvakultury, včetně mořské akvakultury, pokud jsou ryby tam narozené či vylíhnuté a odchované; g)produkty mořského rybolovu a jiné produkty vytěžené z moře mimo teritoriální vody partnerských států EAC nebo EU tamními plavidly; h)produkty vyrobené na palubě tamních výrobních plavidel výlučně z produktů uvedených v písmenu f); i)použité předměty tam sesbírané, za předpokladu, že takové zboží je vhodné jen k opětovnému získání surovin; j) odpad a zbytky pocházející z výrobních operací tam provedených; k)produkty získané z mořského dna nebo z mořského podzemí ležícího mimo jejich teritoriální vody, mají-li výhradní práva k využívání tohoto mořského dna nebo mořského podzemí; l)zboží tam vyrobené výhradně z produktů uvedených v písmenech a) až j). 2.Pojmy „tamní plavidla“ a „tamní výrobní plavidla“ v odst. 1 písm. g) a h) se vztahují pouze na plavidla a výrobní plavidla: a)která jsou registrována v členském státě EU nebo v partnerském státě EAC nebo v ZZÚ; b)která plují pod vlajkou členského státu EU nebo partnerského státu EAC nebo ZZÚ; c)která splňují jednu z těchto podmínek: i)alespoň z 50 % je vlastní státní příslušníci členského státu EU nebo partnerského státu EAC nebo ZZÚ; nebo ii)je vlastní společnosti, –které mají sídlo a hlavní provozovnu v některém členském státě EU nebo partnerském státě EAC nebo v ZZÚ, a –které vlastní alespoň z 50 % některý členský stát EU nebo partnerský stát EAC nebo ZZÚ, veřejné subjekty nebo státní příslušníci tohoto státu. 3.Aniž jsou dotčena ustanovení odstavce 2, EU po žádosti partnerského státu EAC uzná, že plavidla pronajatá partnerským státem EAC formou charteru nebo leasingu se považují za „tamní plavidla“ pro provádění rybolovu za těchto podmínek:

a)vykonávají svoji činnost pod vlajkou partnerského státu EAC; a b)partnerský stát EAC nabídl EU příležitost sjednat dohodu o rybolovu a EU tuto nabídku nepřijala; a c)posádku včetně velitele a důstojníků tvoří nejméně z 50 % státní příslušníci států, jež jsou stranami dohody, nebo ZZÚ; a d)ryby jsou vyložené a zpracované v partnerském státě EAC; a e)činnost vykonávaná podle tohoto odstavce se zaměřuje na přebytek stanovený pomocí vědeckých doporučení zpřístupněných v rámci Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) příslušnými mezinárodními, regionálními a vnitrostátními orgány; a f)výbor uznal, že smlouva o pronájmu poskytuje partnerskému státu EAC přiměřené možnosti rozvoje kapacity pro provádění rybolovu na vlastní účet, a zejména že partnerskému státu EAC uděluje odpovědnost za námořní a obchodní řízení plavidla, které má k dispozici na velmi dlouhou dobu. 4.Podmínky uvedené v odstavci 2 se mohou splnit v EU, v různých partnerských státech EAC, v ZZÚ nebo ve státech, s nimiž byly uzavřeny jiné EPA, pokud zúčastněné země využívají kumulaci v souladu s články 4 a 5. V takovém případě se podle odst. 2 písm. b) produkty považují za pocházející ze země, pod jejíž vlajkou pluje plavidlo nebo výrobní plavidlo. Tyto podmínky se vztahují pouze na ZZÚ a státy, s nimiž byly uzavřeny jiné EPA, za předpokladu, že jsou splněna ustanovení čl. 4 odst. 3. ČLÁNEK 8 Dostatečně opracované nebo zpracované produkty 1.Pro účely článku 2 se produkty, jež nejsou zcela získány, považují za dostatečně opracované nebo zpracované, jsou-li splněny podmínky uvedené v příloze II. 2.Podmínky uvedené výše v odstavci 1 stanoví pro všechny produkty, na něž se vztahuje tato dohoda, opracování nebo zpracování, které musí být provedeno na nepůvodních materiálech použitých k jejich výrobě, a vztahují se výhradně na tyto materiály. Z toho vyplývá, že pokud je produkt, který získal status původu na základě splnění podmínek stanovených pro něj v příloze II, použit k výrobě jiného produktu, nevztahují se na něj podmínky použitelné pro produkt, v němž je obsažen, a nepřihlíží se ani k nepůvodním materiálům, jež byly případně použity k jeho výrobě. 3.Odchylně od odstavců 1 a 2 však lze použít nepůvodní materiály, které by se podle podmínek uvedených v příloze II neměly k výrobě daného produktu použít, pokud jejich celková hodnota nebo stanovená čistá hmotnost výrobku nepřesahuje: a)15 % hmotnosti produktu v případě produktů kapitol 2 a 4 až 24 harmonizovaného systému, s výjimkou zpracovaných produktů rybolovu kapitoly 16; b)15 % ceny produktu ze závodu v případě ostatních produktů, s výjimkou produktů kapitol 50 až 63 harmonizovaného systému, u kterých se použijí přípustné odchylky uvedené v poznámkách 6 a 7 části I přílohy II. 4.Odstavec 3 nepovoluje překročení procentního podílu maximálního obsahu nepůvodních materiálů, jak je určeno v pravidlech, která jsou stanovena v seznamu v příloze II. 5.Odstavce 3 a 4 se nepoužijí na produkty zcela získané ve smyslu článku 7. Aniž je dotčen článek 9 a čl. 10 odst. 1, použije se však přípustná odchylka stanovená v těchto odstavcích na souhrn všech materiálů, které jsou použity při výrobě produktu a pro které pravidlo stanovené v seznamu v příloze II stanoví, že tyto materiály mají být zcela získány. ČLÁNEK 9 Nedostatečné opracování nebo zpracování 1.Aniž je dotčen odstavec 2, považují se následující úkony za opracování nebo zpracování nedostatečné pro to, aby produktu udělilo status původního produktu, bez ohledu na to, zda jsou splněny podmínky článku 8:

a)operace, jejichž účelem je uchování produktů v nezměněném stavu během přepravy a skladování; b)rozdělování nebo spojování nákladových kusů; c)praní a mytí, čištění; odstranění prachu, oxidů, oleje, nátěru nebo jiných nánosů; d)žehlení nebo mandlování textilií; e)prosté natírání, malování nebo leštění; f)loupání a částečné nebo úplné mletí rýže; leštění a hlazení obilovin a rýže; g)operace barvení a ochucování cukru nebo tvarování cukru; částečné nebo úplné mletí krystalového cukru; h)loupání, vypeckovávání nebo louskání ovoce, ořechů a zeleniny; i)ostření, prosté broušení nebo prosté řezání; j)prosévání, prohazování, třídění, zařazování, srovnávání nebo sdružování (včetně vytváření souprav předmětů); k)prosté plnění do lahví, konzerv, baněk, pytlů, beden, krabic, upevnění na podložky nebo desky a veškeré ostatní prosté balící operace; l)připevňování nebo tisk značek, štítků, log nebo obdobných rozlišovacích znaků na produkty nebo jejich obaly; m)prosté mísení produktů, též různých druhů; mísení cukru s jiným materiálem; n) prosté přidávání vody nebo ředění, dehydratace nebo denaturace produktů; o)prosté sestavování součástí produktu na úplný produkt nebo rozkládání produktů na části; p)kombinace dvou nebo více úkonů uvedených v písmenech a) až n); q)porážení zvířat. 2.Při určování, zda se opracování nebo zpracování provedené na produktu považuje za nedostatečné ve smyslu odstavce 1, se všechny úkony provedené na tomto produktu v Evropské unii nebo v partnerských státech EAC posuzují společně. ČLÁNEK 10 Určující jednotka

1.Určující jednotkou pro použití tohoto protokolu je produkt, který je považován za základní jednotku při jeho zařazení do nomenklatury založené na harmonizovaném systému. Z toho vyplývá, že a)je-li produkt sestávající ze sady nebo sestavy předmětů zařazen podle harmonizovaného systému do jednoho čísla, je určující jednotkou tento celek; b)sestává-li zásilka z více stejných produktů zařazených do stejného čísla harmonizovaného systému, posuzuje se pro účely použití tohoto protokolu každý produkt samostatně. 2.Je-li podle všeobecného pravidla 5 pro výklad harmonizovaného systému zařazován s produktem i obal, považuje se pro účely určení původu za tvořící jeden celek s produktem. ČLÁNEK 11 Příslušenství, náhradní díly a nástroje Příslušenství, náhradní díly a nástroje dodávané spolu se strojem, přístrojem, nástrojem, zařízením nebo vozidlem se považují za jeden celek s tímto strojem, přístrojem, nástrojem, zařízením nebo vozidlem, jestliže jsou součástí jejich běžného vybavení a jsou zahrnuty v ceně nebo nejsou fakturovány zvlášť. ČLÁNEK 12 Soupravy (sady) Soupravy zboží ve smyslu všeobecného pravidla 3 pro výklad harmonizovaného systému se považují za původní produkty, jestliže jsou původními produkty všechny součásti, z nichž se skládají. Soupravy produktů, které se skládají z původních i nepůvodních součástí, se považují za původní produkt jako celek, jestliže hodnota nepůvodních součástí netvoří více než 15 % ceny soupravy ze závodu. ČLÁNEK 13 Neutrální prvky Při určování, zda je produkt původní, není nutné zjišťovat původ těchto prvků, jež mohou být použity k jeho výrobě: a)energie a palivo; b)zařízení a vybavení; c)stroje a nástroje; d)zboží, které se nestává a nemá se stát součástí konečného složení produktu. HLAVA III POŽADAVKY TÝKAJÍCÍ SE ÚZEMÍ ČLÁNEK 14

Zásada teritoriality 1.S výjimkou článků 3, 4, 5 a 6 musí být podmínky pro získání statusu původu ve smyslu hlavy II v partnerských státech EAC nebo v EU plněny nepřetržitě. 2.S výjimkou článků 3, 4, 5 a 6, jsou-li původní produkty vyvezené z partnerského státu EAC nebo z EU do jiné země vráceny, je třeba je považovat za nepůvodní, nelze-li celním orgánům věrohodně prokázat, že: a)vrácené produkty jsou totožné s vyvezenými a b)během doby, kdy se nacházelo v dané zemi, nebo při vývozu bylo podrobeno pouze operacím nezbytným pro jeho uchování v nezměněném stavu. ČLÁNEK 15 Neměnnost 1.Produkty deklarované k domácímu použití ve smluvní straně musí být stejné jako produkty vyvezené z druhé smluvní strany, ze které pocházejí. Před jejich deklarováním k domácímu použití nesmí být pozměněny, jakýmkoli způsobem přetvořeny nebo podrobeny operacím kromě těch, které je mají uchovat v dobrém stavu, nebo jiných, než je přidání nebo připevnění značek, štítků, pečetí či jakékoli jiné dokumentace, aby byl zajištěn soulad se specifickými vnitrostátními požadavky dovážející strany. 2.Skladování produktů nebo zásilek lze provést, pokud zůstávají v zemi nebo zemích tranzitu pod dohledem celních orgánů. 3.Aniž jsou dotčena ustanovení hlavy IV, rozdělování zásilek lze provést, pokud je provede vývozce nebo jsou provedena na jeho odpovědnost a pokud zásilky zůstávají v zemi nebo zemích rozdělování pod dohledem celních orgánů. 4.Splnění odstavců 1 až 3 se považuje za uspokojivé, pokud celní orgány nemají důvod k pochybnostem; v takových případech mohou celní orgány požádat deklaranta, aby poskytl důkaz splnění, který je možné poskytnout jakýmkoli způsobem, včetně smluvních přepravních dokumentů, jako jsou nákladní listy, nebo faktických či konkrétních důkazů založených na značení nebo číslování balíků nebo jakýchkoli důkazů týkajících se vlastního zboží. ČLÁNEK 16 Výstavy 1.Jsou-li původní produkty zaslány na výstavu do jiné země nebo na jiné území, než jsou země a území uvedené v článcích 4, 5 a 6, se kterými je možná kumulace, a po ukončení výstavy prodány za účelem dovozu do EU nebo do partnerského státu EAC, uplatní se na ně při dovozu tato dohoda, je-li celním orgánům věrohodně prokázáno, že: a)vývozce zaslal tyto produkty z partnerského státu EAC nebo z EU do země konání výstavy a vystavil je tam; b)vývozce tyto produkty prodal nebo přenechal příjemci v partnerském státě EAC nebo v EU; c)produkty byly odeslány během výstavy nebo bezprostředně po ní ve stavu, v němž byly na tuto výstavu odeslány; a d)produkty nebyly od okamžiku, kdy byly odeslány na výstavu, použity k jinému účelu než k předvedení na této výstavě. 2.Doklad o původu musí být vydán nebo vystaven v souladu s hlavou IV a předložen obvyklým způsobem celním orgánům země dovozu. Musí v něm být uveden název výstavy a adresa místa jejího konání. V případě potřeby se může požadovat předložení dalších dokladů o podmínkách, za nichž byly tyto produkty vystaveny. 3.Odstavec 1 se vztahuje na všechny výstavy, veletrhy a obdobné veřejné akce obchodní, průmyslové, zemědělské nebo řemeslné, v jejichž průběhu produkty zůstávají pod celním dohledem, s výjimkou výstav pořádaných soukromě v prodejnách nebo obchodních prostorách s úmyslem prodat zahraniční produkty.

HLAVA IV DOKLAD O PŮVODU ČLÁNEK 17 Obecné požadavky 1.Na produkty pocházející z partnerského státu EAC při dovozu do EU a na produkty pocházející z EU se při dovozu do partnerského státu EAC vztahují ustanovení této dohody po předložení: a)průvodního osvědčení EUR 1, jehož vzor je obsažen v příloze III; nebo b)v případech uvedených v čl. 22 odst. 1 prohlášení uvedeného vývozcem na faktuře, dodacím listu nebo jakémkoli jiném obchodním dokladu, který popisuje dotyčné produkty dostatečně podrobně, aby umožnil jejich identifikaci (dále jen „prohlášení o původu“). Znění prohlášení o původu je uvedeno v příloze IV. 2.Poté, co je učiněno oznámení ve výboru ze strany EU partnerským státům EAC, produkty pocházející z EU využívají po dovozu do partnerského státu EAC preferenční zacházení podle této dohody, a to po předložení prohlášení o původu vyhotoveného tak, jak stanoví článek 22, vývozcem, který je zaregistrován v souladu s příslušnými právními předpisy EU. Takové oznámení může stanovit, že se ustanovení odst. 2 písm. a) a b) na EU nadále neuplatňují. 3.Odchylně od odstavce 1 se tato dohoda vztahuje na původní produkty ve smyslu tohoto protokolu v případech uvedených v článku 27, aniž by bylo nutné předložit kterýkoli z dokladů uvedených výše. 4.Při uplatňování ustanovení této hlavy se vývozci snaží používat jazyk společný partnerským státům EAC i EU. ČLÁNEK 18 Postup pro vydání průvodního osvědčení EUR 1 1.Průvodní osvědčení EUR 1 vydávají celní orgány země vývozu na základě písemné žádosti podané vývozcem nebo na odpovědnost vývozce jeho oprávněným zástupcem. 2.Za tímto účelem vyplní vývozce nebo jeho zmocněný zástupce průvodní osvědčení EUR 1 a formulář žádosti, jejichž vzory jsou obsaženy v příloze III. Tyto formuláře se vyplňují v souladu s tímto protokolem. Jsou-li vyplňovány rukou, musí být vyplněny inkoustem a hůlkovým písmem. Popis produktů se uvede v kolonkách vyhrazených pro tento účel a žádné řádky se nesmějí ponechat prázdné. Není-li vyplněna celá kolonka, podtrhne se poslední řádek popisu vodorovnou čarou a prázdný prostor se proškrtne. 3.Vývozce žádající o vystavení průvodního osvědčení EUR 1 musí být připraven kdykoli na žádost celních orgánů země vývozu, v níž se vydává průvodní osvědčení EUR 1, předložit všechny příslušné dokumenty dokládající status původu dotčených produktů, jakož i splnění ostatních podmínek tohoto protokolu. 4.Průvodní osvědčení EUR 1 vydávají celní orgány členského státu EU nebo partnerského státu EAC, pokud lze dotyčné produkty považovat za pocházející z EU nebo z partnerského státu EAC nebo z jedné z jiných zemí nebo území uvedených v článcích 4 a 5 a splňují-li ostatní podmínky stanovené v tomto protokolu. 5.Vydávající celní orgány přijmou všechna nezbytná opatření k ověření statusu původu produktů a splnění ostatních podmínek tohoto protokolu. Za tímto účelem mají právo požadovat jakékoli doklady a provádět jakoukoli kontrolu účetnictví vývozce nebo jakoukoliv jinou kontrolu, kterou považují za nezbytnou. Vydávající celní orgány také zajistí, aby byly řádně vyplněny formuláře uvedené v odstavci 2. Zkontrolují především, je-li prostor určený pro popis produktů vyplněn takovým způsobem, aby byla vyloučena možnost dodatečného podvodného doplnění. 6.Datum vydání průvodního osvědčení EUR 1 se uvádí v kolonce 11 osvědčení. 7.Celní orgány vydají průvodní osvědčení EUR 1 a poskytnou jej vývozci, jakmile je vlastní vývoz proveden nebo zajištěn. ČLÁNEK 19

Dodatečně vystavená průvodní osvědčení EUR 1 1.Odchylně od čl. 18 odst. 7 lze průvodní osvědčení EUR 1 výjimečně vydat po vývozu produktů, na něž se vztahuje, pokud: a)nebylo vydáno při vývozu kvůli chybám, neúmyslným opomenutím nebo mimořádným okolnostem; nebo b)se celním orgánům dostatečně prokáže, že průvodní osvědčení EUR 1 bylo vydáno, ale při dovozu nebylo z technických důvodů přijato. 2.Za účelem uplatnění odstavce 1 musí vývozce ve své žádosti uvést místo a datum vývozu produktů, na něž se průvodní osvědčení EUR 1 vztahuje, a důvody žádosti. 3.Celní orgány mohou vystavit průvodní osvědčení EUR 1 dodatečně pouze poté, co ověří, zda informace uvedené v žádosti vývozce souhlasí s informacemi v odpovídajících záznamech. 4.Průvodní osvědčení EUR 1 vydaná dodatečně musí obsahovat tuto poznámku v angličtině: „ISSUED RETROSPECTIVELY“ 5.Poznámka uvedená v odstavci 4 se zapíše do kolonky „Poznámky“ průvodního osvědčení EUR 1. ČLÁNEK 20 Vystavení duplikátu průvodního osvědčení EUR 1 1.V případě krádeže, ztráty nebo zničení průvodního osvědčení EUR 1 může vývozce požádat celní orgány, které jej vydaly, o vystavení duplikátu na základě dokladů o vývozu, které mají tyto orgány k dispozici. 2.Takto vydaný duplikát musí obsahovat tuto poznámku v angličtině: „DUPLICATE“ 3.Poznámka uvedená v odstavci 2 se zapíše do kolonky „Poznámky“ duplikátu průvodního osvědčení EUR 1. 4.Duplikát, na kterém musí být uvedeno datum vydání originálu průvodního osvědčení EUR 1, nabývá účinku uvedeným dnem. ČLÁNEK 21 Vydání průvodního osvědčení EUR 1 na základě dříve vydaného nebo vystaveného dokladu o původu Pokud jsou původní produkty pod celním dohledem v partnerském státě EAC nebo v EU, je možné nahradit původní doklad o původu jedním nebo více průvodními osvědčeními EUR 1 pro účely zaslání všech nebo některých produktů na jiná místa v partnerských státech EAC nebo v EU. Náhradní průvodní osvědčení EUR 1 vydá celní úřad, pod jehož dohledem se produkty nacházejí, a schválí celní orgán, pod jehož dohledem se produkty nacházejí. ČLÁNEK 22

Podmínky pro vyhotovení prohlášení o původu 1.Prohlášení o původu podle čl. 17 odst. 1 písm. b) může vyhotovit: a)schválený vývozce ve smyslu článku 23 nebo b)kterýkoli vývozce pro jakoukoli zásilku sestávající z jednoho nebo více nákladových kusů obsahujících původní produkty, jejichž celková hodnota nepřesahuje 6 000 EUR. 2.Prohlášení o původu může být vydáno, lze-li dotčené produkty považovat za produkty pocházející z partnerského státu EAC nebo z EU nebo z jedné z ostatních zemí nebo území uvedených v článcích 4 a 5, a splňují-li tyto produkty ostatní podmínky tohoto protokolu. 3.Vývozce činící prohlášení o původu musí být připraven kdykoli na žádost celních orgánů země vývozu předložit všechny příslušné dokumenty dokládající status původu dotčených produktů, jakož i splnění ostatních podmínek tohoto protokolu. 4.Prohlášení o původu, jehož znění je uvedeno v příloze IV tohoto protokolu, vyhotovuje vývozce v jedné z jazykových verzí stanovených v uvedené příloze a v souladu s domácími právními předpisy země vývozu, a to na psacím stroji, razítkem nebo tiskem na faktuře, dodacím listu nebo jakémkoli jiném obchodním dokladu. Je-li prohlášení psáno rukou, musí být psáno inkoustem a hůlkovým písmem. 5.Prohlášení o původu podepisuje vlastnoručně vývozce. Schválený vývozce ve smyslu článku 23 není povinen tato prohlášení podepisovat, pokud se celním orgánům země vývozu písemně zaváže, že přijímá plnou odpovědnost za každé prohlášení o původu, které jej identifikuje takovým způsobem, jako kdyby jej vlastnoručně podepsal. 6.Prohlášení o původu může vývozce vyhotovit při vývozu produktů, k nimž se vztahuje, nebo až po jejich vývozu pod podmínkou, že jej v zemi dovozu předloží nejpozději do dvou let od dovozu produktů, k nimž se vztahuje. ČLÁNEK 23 Schválený vývozce 1.Celní orgány země vývozu mohou povolit kterémukoli vývozci, který často odesílá produkty, na něž se vztahují ustanovení o obchodní spolupráci této dohody, vystavovat prohlášení o původu bez ohledu na hodnotu dotyčných produktů. Vývozce, který o takové povolení žádá, musí celním orgánům poskytnout uspokojivým způsobem veškeré záruky, které jsou nezbytné k ověření statusu původu produktů, jakož i splnění ostatních podmínek tohoto protokolu. 2.Celní orgány mohou udělení statusu schváleného vývozce podmínit splněním jakýchkoli podmínek, které považují za vhodné. 3.Celní orgány přidělí schválenému vývozci číslo celního povolení, které se uvádí v prohlášení o původu. 4.Celní orgány sledují, jakým způsobem schválený vývozce povolení využívá. 5.Celní orgány mohou povolení kdykoli odejmout. Jsou povinny tak učinit, jestliže schválený vývozce již neposkytuje záruky uvedené v odstavci 1, nesplňuje podmínky uvedené v odstavci 2 nebo udělené povolení jinak jakýmkoli způsobem zneužívá. ČLÁNEK 24 Platnost dokladu o původu 1.Doklad o původu platí deset (10) měsíců ode dne vydání v zemi vývozu a v této lhůtě musí být předložen celním orgánům země dovozu. 2.Doklady o původu, které jsou celním orgánům země dovozu předloženy po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 1, mohou být přijaty pro účely uplatnění preferenčního zacházení, pokud lhůta k předložení těchto dokladů nebyla dodržena v důsledku mimořádných okolností.

3.V ostatních případech opožděného předložení mohou celní orgány země dovozu přijmout doklady o původu, pokud jim byly příslušné produkty předloženy před uplynutím uvedené lhůty. ČLÁNEK 25 Předkládání dokladu o původu Doklady o původu se předkládají celním orgánům země dovozu v souladu s postupy platnými v dané zemi. Zmíněné orgány mohou požádat o překlad dokladu o původu a mohou rovněž požadovat, aby k dovoznímu prohlášení bylo připojeno prohlášení dovozce v tom smyslu, že produkty splňují podmínky požadované pro provádění této dohody. ČLÁNEK 26 Dovoz po částech V případech, kdy se na základě žádosti dovozce a za podmínek stanovených celními orgány země dovozu dovážejí po částech rozložené nebo nesložené produkty ve smyslu všeobecného pravidla 2 písm. a) pro výklad harmonizovaného systému, které spadají do tříd XVI a XVII nebo čísel 7308 a 9406 harmonizovaného systému, předkládá se celním orgánům jediný doklad o původu pro tyto produkty při dovozu první části. ČLÁNEK 27 Osvobození od povinnosti předložit doklad o původu 1.Produkty, které jsou posílány v drobných zásilkách soukromými osobami soukromým osobám nebo se nacházejí v osobním zavazadle cestujících, se považují za původní produkty, aniž by bylo třeba předložit doklad o původu, pokud tyto produkty nejsou dováženy obchodně, pokud dovozce prohlásí, že produkty splňují podmínky tohoto protokolu, a o pravdivosti takového prohlášení neexistují žádné pochybnosti. Pokud jsou produkty zasílány poštou, může být toto prohlášení uvedeno na celním prohlášení CN22/CN23 nebo na listu papíru přiloženém k uvedenému dokladu. 2.Příležitostné dovozy tvořené výhradně produkty pro osobní potřebu příjemců nebo cestujících či jejich rodin se nepovažují za obchodní dovozy, je-li z povahy a množství produktů zřejmé, že žádnému obchodnímu účelu neslouží. 3.Dále celková hodnota těchto produktů nesmí u drobných zásilek překročit 500 EUR a u produktů nacházejících se v osobních zavazadlech cestujících 1200 EUR. ČLÁNEK 28 Informační postupy pro účely kumulace 1.Použijí-li se čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 1, prokazuje se status původu ve smyslu tohoto protokolu u materiálů pocházejících z partnerského státu EAC, z EU, z jiného státu AKT nebo ze ZZÚ průvodním osvědčením EUR 1 nebo prohlášením dodavatele, jehož vzor je obsažen v příloze V A tohoto protokolu a které podává vývozce ve státě, ZZÚ nebo v EU, odkud materiály pocházejí. 2.Použijí-li se čl. 4 odst. 2 a čl. 5 odst. 2, prokazuje se opracování nebo zpracování provedené v partnerském státě EAC, v EU, v jiném státě AKT nebo v ZZÚ prohlášením dodavatele, jehož vzor je obsažen v příloze V B tohoto protokolu a které podává vývozce ve státě, ZZÚ nebo v EU, odkud materiály pocházejí. 3.Uplatňuje-li se čl. 6 odst. 1, doklady, které je třeba předložit za účelem prokázání původu, se stanoví v souladu s pravidly, která se uplatňují na země GSP a která jsou stanovena v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 z 2. června 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství. 4.Uplatňuje-li se čl. 6 odst. 2, doklady, které je třeba předložit za účelem prokázání původu, se stanoví v souladu s pravidly, která jsou stanovena v příslušných ujednáních či dohodách. 5.Dodavatel vyhotoví pro každou zásilku zboží zvláštní prohlášení dodavatele na obchodní faktuře týkající se této zásilky nebo na příloze k této faktuře nebo na dodacím listu či jiném obchodním dokladu týkajícím se dané zásilky, který popisuje dotyčné materiály dostatečně podrobně, aby umožnil jejich identifikaci. 6.Bez ohledu na ustanovení odstavce 5 a použije-li se článek 4, jestliže dodavatel z EAC pravidelně dodává určitému zákazníkovi z partnerského státu EAC zboží, jehož stav má vzhledem k pravidlům preferenčního původu zůstat nezměněn během delšího období, může předložit jedno prohlášení k pokrytí všech dalších dodávek tohoto zboží (dále jen „dlouhodobé prohlášení dodavatele“). Dlouhodobé prohlášení dodavatele může být vystaveno na dobu nejvýše jednoho roku ode dne, kdy bylo vystaveno. Přestane–li dlouhodobé prohlášení dodavatele týkající se dodávaného zboží platit, vyrozumí o tom dodavatel neprodleně odběratele.

7.Jestliže se uplatňuje článek 6, doklad o statusu původu ve smyslu tohoto protokolu je u materiálů pocházejících z partnerského státu EAC dlouhodobé prohlášení dodavatele, jehož vzor je uveden v příloze V(C). Doklad o opracování nebo zpracování provedeném v partnerském státě EAC je dlouhodobé prohlášení dodavatele, jehož vzor je uveden v příloze V(C). 8.Prohlášení dodavatele nebo dlouhodobé prohlášení dodavatele, jak je uvedeno v odstavci 6, může být vyhotoveno na předtištěném formuláři. 9.Prohlášení dodavatele nebo dlouhodobé prohlášení dodavatele, jak je uvedeno v odstavci 6, vlastnoručně podepíše dodavatel. Pokud jsou však prohlášení o původu a prohlášení dodavatele zhotoveny pomocí metod elektronického zpracování údajů, nemusí být prohlášení dodavatele podepsáno vlastnoručně za předpokladu, že je odpovědný pracovník dodavatelské společnosti identifikován ke spokojenosti celních orgánů ve státě, kde se prohlášení dodavatele vystavují. Zmíněné celní orgány mohou stanovit podmínky pro provádění tohoto odstavce. 10.Prohlášení dodavatele či dlouhodobé prohlášení dodavatele, jak je uvedeno v odstavci 6, se předkládají celním orgánům v zemi vývozu, které byly požádány o vydání průvodního osvědčení EUR 1. 11.Dodavatel nebo dlouhodobý dodavatel vystavující prohlášení musí být připraven kdykoli předložit na žádost celních orgánů země, ve které je prohlášení vystaveno, veškeré náležité doklady prokazující, že údaje uvedené v tomto prohlášení jsou správné. ČLÁNEK 29 Podpůrné doklady Za doklady uvedené v čl. 18 odst. 3 a v čl. 22 odst. 3, které prokazují to, že produkty zahrnuté do průvodního osvědčení EUR 1 nebo do prohlášení o původu lze považovat za produkty pocházející z partnerského státu EAC, z EU nebo jedné z ostatních zemí nebo území uvedených v článcích 4, 5 a čl. 6 odst. 2, a že tyto produkty splňující ostatní požadavky tohoto protokolu, mohou mimo jiné sloužit: a)přímý důkaz o postupech provedených vývozcem nebo dodavatelem za účelem získání dotčeného zboží, který se nachází například v jeho účtech nebo ve vnitropodnikovém účetnictví; b)doklady prokazující status původu použitých materiálů, vydané nebo vystavené v partnerském státě EAC, v EU nebo v jedné z ostatních zemí či území uvedených v článcích 4, 5 a čl. 6 odst. 2, jsou-li tyto doklady použity v souladu s vnitrostátním právem; c)doklady prokazující opracování nebo zpracování materiálů v partnerském státě EAC, v EU nebo v jedné z ostatních zemí či území uvedených v článcích 4 a 5, vydané nebo vystavené v partnerském státě EAC, v EU nebo v jedné z ostatních zemí či území uvedených v článcích 4 a 5, jsou-li tyto doklady použity v souladu s vnitrostátním právem; d)průvodní osvědčení EUR 1 nebo prohlášení o původu prokazující status původu použitých materiálů, vydané nebo vystavené v partnerském státě EAC, v EU nebo v jedné z ostatních zemi či území uvedených v článcích 4, 5 a čl. 6 odst. 2 v souladu s tímto protokolem. ČLÁNEK 30 Uchovávání dokladu o původu a podpůrných dokladů 1.Vývozce, který žádá o vydání průvodního osvědčení EUR 1, uchovává doklady uvedené v čl. 18 odst. 3 v partnerských státech EAC po dobu nejméně pěti (5) a v EU po dobu nejméně tří (3) let. 2.Vývozce vyhotovující prohlášení o původu uchovává kopii tohoto prohlášení o původu, jakož i dokumenty uvedené v čl. 22 odst. 3, po dobu nejméně tří (3) let. 3.Dodavatel vystavující prohlášení dodavatele uchovává kopie prohlášení a faktury, dodacího listu nebo jiného obchodního dokladu, ke kterému je prohlášení připojeno, a doklady uvedené v článku 29 v partnerských státech EAC po dobu nejméně pěti (5) let a v EU po dobu nejméně tří (3) let. 4.Celní orgány vyvážející země, které vydají průvodní osvědčení EUR 1, uchovají formulář žádosti uvedené v čl. 18 odst. 2 v partnerských státech EAC po dobu nejméně pěti (5) a v EU po dobu nejméně tří (3) let. 5.Celní orgány země dovozu uchovají průvodní osvědčení EUR 1 a prohlášení o původu, které jim byly předloženy, v partnerských státech EAC po dobu nejméně pěti (5) a v EU po dobu nejméně tří (3) let. ČLÁNEK 31

Rozdíly a formální chyby 1.Zjištění drobných rozdílů mezi tvrzeními v dokladu o původu a tvrzeními v dokladech předložených celnímu úřadu za účelem splnění formalit pro dovoz produktů, není samo o sobě důvodem neplatnosti dokladu o původu, je-li řádně prokázáno, že tento doklad odpovídá předloženým produktům. 2.Zjevné formální chyby jako například překlepy v dokladu o původu by neměly vést k odmítnutí daného dokladu, jestliže tyto chyby nejsou takové, aby vznikly pochybnosti o správnosti prohlášení v něm učiněných. ČLÁNEK 32 Částky vyjádřené v eurech pro zboží uvedené v čl. 22 odst. 1 písm. b) a čl. 27 odst. 3 1.Pro účely použití ustanovení čl. 22 odst. 1 písm. b) a čl. 27 odst. 3 v případech, kdy jsou produkty fakturovány v jiné měně než v eurech, jsou částky v národních měnách partnerského státu EAC, členských států Evropské unie a ostatních zemí nebo území uvedených ve článcích 3, 4, 5 a 6, které odpovídají částkám vyjádřeným v eurech, stanoveny každoročně podle odstavců 2 až 4. Pevný směnný kurz se neuplatňuje pro daňové účely. 2.Na zásilku se vztahuje čl. 22 odst. 1 písm. b) nebo čl. 27 odst. 3, je-li částka v měně, v níž je vystavena faktura, v souladu s částkou stanovenou dotčenou zemí. 3.Částky, které se mají použít v jakékoli dané národní měně, jsou přepočtem na tuto měnu částek vyjádřených v eurech podle kursu platného k prvnímu pracovnímu dni měsíce října. Tyto částky se sdělí Evropské komisi do 15. října a použijí se od 1. ledna následujícího roku. Evropská komise tyto částky oznámí všem dotčeným zemím. 4.Země může částku vyplývající z přepočtu částky vyjádřené v eurech na její národní měnu zaokrouhlit směrem nahoru nebo dolů. Zaokrouhlená částka se nesmí odlišovat od částky vyplývající z přepočtu o více než 5 %. Země může ponechat ekvivalent částky vyjádřené v eurech ve své národní měně nezměněn, jestliže v okamžiku každoroční úpravy stanovené v odstavci 3 přepočet této částky před zaokrouhlením převyšuje stávající ekvivalent v národní měně o méně než 15 %. Ekvivalent v národní měně může být ponechán beze změny, pokud by z přepočtu vyplýval pokles jeho hodnoty. 5.Částky vyjádřené v eurech přezkoumává výbor na žádost EU nebo partnerských států EAC. Při tomto přezkumu posuzuje výbor potřebnost zachování účinků příslušných limitů v reálných hodnotách. Za tímto účelem může rozhodnout o změně částek vyjádřených v eurech. HLAVA V SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE ČLÁNEK 33 Správní podmínky, které musí být splněny, aby se na produkty vztahovaly výhody vyplývající z této dohody 1.Na produkty pocházející ve smyslu tohoto protokolu z partnerských států EAC nebo z EU se při celním dovozním prohlášení vztahují preference vyplývající z této dohody pouze v případě, že byly vyvezeny nejdříve v den, kdy vyvážející země splnila ustanovení v odstavci 2. 2.Strany se zasadí o zavedení: a)potřebných vnitrostátních a regionálních opatření nezbytných pro provádění a prosazování pravidel a postupů stanovených v tomto protokolu, včetně případných opatření nezbytných pro uplatňování článků 4, 5 a 6; b)správních struktur a systémů nezbytných pro případné řízení a kontrolu původu produktů a dodržování dalších podmínek stanovených v tomto protokolu. 3.Strany provádějí oznámení podle článku 34. ČLÁNEK 34

Oznámení informací týkajících se celních orgánů 1.Partnerské státy EAC a členské státy Evropské unie si prostřednictvím sekretariátu EAC a Evropské komise navzájem předají adresy celních orgánů, které vydávají a kontrolují průvodní osvědčení EUR 1 a prohlášení o původu nebo prohlášení dodavatele, a vzory otisků razítek, která jejich celní orgány používají pro vydávání těchto osvědčení. Průvodní osvědčení EUR 1 a prohlášení o původu nebo prohlášení dodavatele se pro účely poskytnutí preferenčního zacházení přijímají od data, kdy sekretariát EAC a Evropská komise tyto informace obdrží. 2.Partnerské státy EAC a členské státy Evropské unie se navzájem okamžitě informují o případných změnách informací uvedených v odstavci 1. 3.Orgány uvedené v odstavci 1 jednají z pověření vlády dotčené země. Orgány odpovědné za kontrolu a ověřování náleží k vládním orgánům dotčené země. ČLÁNEK 35 Způsoby administrativní spolupráce 1.Za účelem zajištění řádného uplatňování tohoto protokolu si EU, partnerské státy EAC a ostatní země a území uvedené v článcích 4, 5 a 6 poskytují prostřednictvím příslušných celních správ vzájemnou pomoc při ověřování pravosti průvodních osvědčení EUR 1, prohlášení o původu nebo prohlášení dodavatele a při kontrole správnosti údajů uváděných v těchto dokladech. 2.Konzultované orgány poskytují příslušné informace o podmínkách, za kterých byl produkt vyroben, a zejména uvádějí podmínky, za kterých byla dodržena pravidla původu v dotyčných různých partnerských státech EAC, v EU a jiných zemích a územích uvedených v článcích 4, 5 a 6. ČLÁNEK 36 Ověření dokladů o původu 1.Následné ověření dokladů o původu se provádí namátkou nebo na základě analýzy rizik anebo vždy v případech, kdy mají celní orgány země dovozu důvodné pochybnosti o pravosti dokladů, o statusu původu dotyčných produktů nebo o splnění ostatních podmínek stanovených v tomto protokolu. 2.Pro účely provádění odstavce 1 vrátí celní orgány země dovozu průvodní osvědčení EUR 1 a fakturu, pokud byla předložena, prohlášení o původu nebo kopii těchto dokladů celním orgánům země vývozu a podle potřeby uvedou důvody žádosti o ověření. K žádosti o ověření se přiloží veškeré získané dokumenty a informace naznačující, že údaje uvedené v dokladu původu jsou nesprávné. 3.Ověření provádějí celní orgány země vývozu. Za tímto účelem mají právo požadovat jakékoli důkazy a provádět jakoukoli kontrolu účtů vývozce nebo výrobce nebo jakékoli další kontroly, které považují za vhodné. 4.Jestliže se celní orgány země dovozu rozhodnou během čekání na výsledky ověření pozastavit udělování preferenčního zacházení s dotyčnými produkty, nabídnou dovozci propuštění produktů, avšak mohou přijmout ochranná opatření, která považují za nezbytná. 5.Celní orgány žádající o ověření jsou informovány o výsledcích tohoto ověření co nejdříve. Z výsledků musí být zřejmé, zda jsou doklady pravé a zda lze dotyčné produkty považovat za produkty pocházející z partnerského státu EAC, z EU nebo z některé z jiných zemí a území uvedených v článcích 3, 4, 5 a 6 a a zda splňují ostatní podmínky stanovené v tomto protokolu. 6.Jestliže v případě odůvodněných pochybností neobdrží žádající celní orgány žádnou odpověď ve lhůtě deseti (10) měsíců ode dne podání žádosti o ověření nebo jestliže odpověď neobsahuje údaje k rozhodnutí o pravosti daného dokladu nebo o skutečném původu produktů, nepřiznají nárok na preference, s výjimkou mimořádných okolností. 7.V případech společných šetření týkajících se důkazů o původu odkazují strany na článek 7 protokolu II o vzájemné správní pomoci v celních záležitostech. ČLÁNEK 37 Ověření prohlášení dodavatelů

1.Ověření prohlášení dodavatele se provádí na základě analýzy rizik a náhodně nebo kdykoli mají celní orgány státu, kde bylo k těmto prohlášením při vydávání průvodního osvědčení EUR 1 nebo při vypracování prohlášení o původu přihlédnuto, důvodné pochybnosti o pravosti dokladu nebo o správnosti údajů uvedených v tomto dokladu. 2.Celní orgány, jimž se prohlášení dodavatele předkládá, mohou požádat celní orgány státu, kde bylo prohlášení vystaveno, aby vydaly osvědčení údajů, jehož vzor je obsažen v příloze VI tohoto protokolu. Případně mohou certifikační orgány, jimž se prohlášení dodavatele předkládá, požádat vývozce, aby předložil osvědčení údajů vydané celními orgány státu, kde bylo prohlášení vystaveno. Kopii informačního osvědčení uchovává úřad, který ho vydal, po dobu pěti (5) let v případě partnerských států EAC a nejméně tří (3) let v případě EU. 3.Celní orgány žádající o provedení ověření musí být informovány o jeho výsledcích nejpozději do deseti (10) měsíců. Výsledky musí jasně uvádět, zda údaje uvedené v prohlášení dodavatele jsou správné, a musí umožnit určení, zda a v jakém rozsahu může být prohlášení dodavatele vzato v úvahu při vystavení průvodního osvědčení EUR 1 nebo při vydání prohlášení o původu. 4.Ověření provádějí celní orgány země, kde bylo vyhotoveno prohlášení dodavatele. Za tímto účelem mají právo požádat o jakékoli důkazy nebo provést jakoukoli kontrolu účtů dodavatele nebo jakoukoli jinou kontrolu, kterou považují za vhodnou, s cílem zkontrolovat správnost kteréhokoli prohlášení dodavatele. 5.Každé průvodní osvědčení EUR 1 nebo prohlášení o původu vystavené nebo vyhotovené na základě nesprávného prohlášení dodavatele je od počátku neplatné. ČLÁNEK 38 Řešení sporů Pokud nastanou spory ohledně ověřovacích postupů uvedených v článcích 36 a 37, které nelze mezi celními orgány žádajícími o ověření a celními orgány odpovědnými za provedení tohoto ověření vyřešit, nebo pokud tyto orgány vznesou otázku týkající se výkladu tohoto protokolu, předloží se tyto spory nebo otázky výboru. Ve všech případech se řešení sporů mezi dovozcem a celními orgány země dovozu řídí právními předpisy této země. ČLÁNEK 39 Sankce Každé osobě, která vystaví nebo zapříčiní vystavení dokladu obsahujícího nesprávné údaje za účelem získání preferenčního zacházení pro produkty, se uloží sankce. ČLÁNEK 40 Odchylky 1.Výbor může přijmout odchylky od tohoto protokolu, pokud vývoj stávajících průmyslových odvětví nebo vytvoření nových průmyslových odvětví v partnerských státech EAC k přijetí takových odchylek opravňuje. Partnerský stát nebo státy EAC oznámí EU, buď při předložení věci výboru nebo předem, svou žádost o odchylku spolu s důvody v souladu s odstavcem 2. EU odpoví kladně na všechny žádosti partnerských států EAC, které jsou řádně odůvodněny v souladu s tímto článkem a které nemohou způsobit vážnou újmu stávajícímu odvětví EU. 2.S cílem usnadnit přezkoumání žádostí o odchylku výborem předloží partnerský stát nebo státy EAC, které žádost vznáší, prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze VII tohoto protokolu na podporu své žádosti co nejúplnější údaje, které zahrnou zejména tyto informace: a)popis dokončeného produktu;

b)povaha a množství materiálů pocházejících ze třetí země; c)povaha a množství materiálů pocházejících z partnerských států EAC nebo ze zemí či území uvedených v článcích 4 a 5 nebo materiálů, které zde byly zpracovány; d)výrobní postupy; e)přidaná hodnota; f)počet zaměstnanců v dotyčném podniku; g)předpokládaný objem vývozu do EU; h)ostatní možné zdroje dodávek surovin; i)důvody požadovaného trvání s ohledem na snahy nalézt nové zdroje dodávek; j)ostatní poznámky. Stejná pravidla platí pro veškeré žádosti o prodloužení. Výbor může formulář změnit. 3.Při posuzování žádostí se zohledňují zejména: a)úroveň rozvoje nebo zeměpisná situace dotyčného partnerského státu nebo států EAC; b)případy, kdy by používání stávajících pravidel původu značně postihlo schopnost stávajícího odvětví partnerského státu EAC pokračovat ve vývozu do EU, se zvláštním ohledem na případy, které by mohly vyústit v ukončení jeho činnosti; c)specifické případy, kdy lze jasně prokázat, že pravidla původu by mohla odrazovat od významných investic v některém z odvětví, a kde by odchylka ve prospěch uskutečnění investičního programu umožnila plnit tato pravidla po etapách. 4.V každém případě se ověří, zda řešením daného problému nejsou pravidla o kumulaci původu. 5.Při přezkoumání žádostí se v jednotlivých případech bere zvláštní ohled na možnost udělení statusu původu produktům, které obsahují materiály pocházející ze sousedních rozvojových zemí, nejméně rozvinutých zemí nebo rozvojových zemí, se kterými má jeden nebo více partnerských států EAC zvláštní vztahy, za předpokladu, že je možné zřídit uspokojivou správní spolupráci. 6.Aniž jsou dotčena ustanovení odstavců 1 až 5, odchylka se udělí za předpokladu, že není taková, že by způsobila závažnou újmu hospodářskému odvětví EU nebo jednomu či více členským státům. 7.Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 6 a kromě případů v nich uvedených, odchylky týkající se hřbetů z tuňáka čísla 1904 vyrobených z nepůvodního tuňáka čísel 0302 nebo 0303 se udílejí v rámci roční kvóty ve výši 5 000 tun. Žádosti o takové odchylky v souladu s výše uvedenou kvótou předkládají partnerské státy EAC výboru, který je poskytuje automaticky a uvádí je v platnost prostřednictvím rozhodnutí. 8.Výbor podnikne kroky nezbytné k tomu, aby bylo rozhodnutí přijato co nejrychleji, v žádném případě ne později než do sedmdesáti pěti (75) pracovních dnů poté, co žádost přijme spolupředseda výboru za EU. Pokud EU neinformuje partnerský stát EAC o svém postoji k žádosti během této lhůty, považuje se žádost za schválenou.

9.a)Odchylka platí po období, které určí výbor, obvykle pět (5) let. b)Rozhodnutí o odchylce může stanovit obnovování odchylky bez nutnosti nového rozhodnutí výboru za předpokladu, že dotyčný partnerský stát EAC tři (3) měsíce před koncem každého období předloží důkaz o tom, že stále není schopen plnit ty podmínky tohoto protokolu, na které se odchylka vztahuje. Pokud je proti prodloužení vznesena námitka, výbor ji co nejdříve přezkoumá a rozhodne, zda má být odchylka prodloužena. Výbor postupuje podle odstavce 8. Přijmou se veškerá nezbytná opatření, aby se zabránilo přerušení používání odchylky. c)V obdobích uvedených v písmenech a) a b) může výbor přezkoumat podmínky provádění odchylky, pokud zjistí podstatnou změnu v důvodech rozhodnutí poskytnout odchylku. Na základě přezkoumání se výbor může rozhodnout změnit podmínky svého rozhodnutí ohledně rozsahu odchylky nebo jakékoli jiné dříve stanovené podmínky. HLAVA VI CEUTA A MELILLA ČLÁNEK 41 Zvláštní podmínky 1.Pojem „EU“ použitý v tomto protokolu nezahrnuje Ceutu a Melillu. Pojem „produkty pocházející z EU“ nezahrnuje produkty pocházející z Ceuty a Melilly. 2.Ustanovení tohoto protokolu se použijí obdobně při určování, zda lze určité produkty při dovozu do Ceuty a Melilly považovat za produkty pocházející z partnerského státu EAC. 3.Pokud jsou produkty zcela získané v Ceutě, Melille nebo EU opracovány a zpracovány v partnerském státě EAC, považují se za produkty zcela získané v partnerském státě EAC. 4.Opracování nebo zpracování prováděné v Ceutě, Melille nebo EU se považuje za provedené v partnerském státě EAC v případě, že materiály byly v partnerském státě EAC dále opracovány nebo zpracovány. 5.Pro účely provádění odstavců 3 a 4 nejsou nedostatečné operace uvedené v článku 9 tohoto protokolu považovány za opracování nebo zpracování. 6.Ceuta a Melilla se považují za jednotné území. HLAVA VII ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ ČLÁNEK 42 Přezkum a použití pravidel původu 1.V souladu s články 9 a 142 této dohody se tento protokol včetně jeho příloh přezkoumá každých pět (5) let po vstupu této dohody v platnost, nebo kdykoli o to partnerské státy EAC či EU požádají, s cílem provést jakékoli nezbytné úpravy či změny, zejména pokud jde o zásadu, že kdykoli je to možné a po dohodě obou stran se u každého zvláštního pravidla týkajícího se produktů v příloze II stejné pravidlo původu uplatní na vývoz obou stran. V takovém přezkumu strany rovněž zohlední rozvojové potřeby partnerských států EAC, jako je rozvoj technologií, výrobních procesů a všech dalších faktorů. Přijatá rozhodnutí se provádějí co nejdříve.

2.V souladu s článkem 29 této dohody Komise mimo jiné: a)přijímá rozhodnutí o kumulaci podle podmínek uvedených v článku 6; b)přijímá rozhodnutí o odchylkách od tohoto protokolu podle podmínek uvedených v článku 40; c)doporučuje úpravy tohoto protokolu Radě EPA. ČLÁNEK 43 Změna protokolu O změně tohoto protokolu může rozhodnout Rada EPA. ČLÁNEK 44 Přílohy Přílohy tohoto protokolu tvoří jeho nedílnou součást. ČLÁNEK 45 Provádění protokolu EU i partnerské státy EAC přijmou kroky nezbytné k provedení tohoto protokolu. PŘÍLOHA I Protokol č. 1 Úvodní poznámky k seznamu v příloze II Poznámka 1: Seznam stanoví pro každý produkt podmínky, které musí být splněny, aby tento produkt mohl být považován za dostatečně opracovaný nebo zpracovaný ve smyslu článku 8 tohoto protokolu. Poznámka 2: 1.První dva sloupce seznamu popisují získaný produkt. První sloupec obsahuje číslo nebo kapitolu harmonizovaného systému, ve druhém sloupci je uveden popis zboží odpovídající v tomto systému danému číslu nebo kapitole. Ke každému údaji v prvních dvou sloupcích je ve sloupci 3 nebo 4 a 5 nebo 6 stanoveno pravidlo. Je-li v některých případech před údajem v prvním sloupci uvedeno „ex“, znamená to, že se pravidlo ve sloupci 3 nebo 4 a 5 nebo 6 týká pouze té části čísla, která je výslovně uvedena ve sloupci 2.

2.Pokud je ve sloupci 1 uvedena skupina čísel nebo číslo kapitoly, a popis produktů ve sloupci 2 je tudíž obecný, platí příslušná pravidla ve sloupci 3 nebo 4 a 5 nebo 6 pro všechny produkty, které jsou podle harmonizovaného systému zařazeny v kterémkoli čísle uvedené skupiny nebo kapitoly ve sloupci 1. 3.Jsou-li v seznamu stanovena rozdílná pravidla pro různé produkty patřící do téhož čísla, obsahuje každá odrážka popis té části čísla, které odpovídá příslušné pravidlo ve sloupci 3 nebo 4 a 5 nebo 6. 4.Je-li pro produkt popsaný v prvních dvou sloupcích stanoveno pravidlo ve sloupcích 3 nebo 4 a 5 nebo 6, může si vývozce zvolit, zda uplatní pravidlo uvedené ve sloupci 3, nebo ve sloupci 4 nebo pravidlo uvedené ve sloupci 5 nebo ve sloupci 6. Pokud ve sloupci 4 nebo 6 není uvedeno žádné pravidlo původu, musí být uplatněno pravidlo stanovené ve sloupci 3 nebo 5. Poznámka 3: 1.Ustanovení článku 8 tohoto protokolu, týkající se produktů, které získaly status původu a které se používají při výrobě jiných produktů, platí bez ohledu na to, zda tento status byl získán v závodě, kde se tyto produkty používají, nebo v jiném závodě v Evropské unii nebo v partnerských státech EAC. Například: Motor čísla 8407, pro nějž pravidlo stanoví, že hodnota použitých nepůvodních materiálů nesmí přesáhnout 40 % ceny produktu ze závodu, je vyroben z „ostatní legované oceli nahrubo tvarované kováním“ čísla ex 7224. Pokud byl tento výkovek vyroben v EU z nepůvodního ingotu, pak již získal status původu na základě pravidla pro číslo ex 7224 v seznamu. Výkovek může být při kalkulaci ceny motoru považován za původní bez ohledu na to, zda byl vyroben ve stejné továrně nebo v jiné továrně v Evropské unii. Hodnota nepůvodního ingotu se tedy při výpočtu hodnoty použitých nepůvodních materiálů nebere v úvahu. 2.Pravidlo v seznamu stanoví minimální opracování nebo zpracování, které je nezbytné, přičemž vyšším stupněm opracování nebo zpracování se rovněž získá status původu; naopak nižší stupeň opracování nebo zpracování nemůže dát produktu status původu. Jestliže tedy pravidlo stanoví, že v určitém stupni výroby lze použít nepůvodní materiál, může se tento materiál použít v nižším stupni výroby, ne však ve vyšším. 3.Aniž je dotčena poznámka 3.2, pokud pravidlo stanoví, že lze použít „materiály kteréhokoli čísla“, lze použít rovněž materiály stejného čísla jako produkt, avšak s výhradou všech zvláštních omezení, která mohou být v tomto pravidle též obsažena. Avšak výrazem „výroba z materiálů kteréhokoli čísla, včetně ostatních materiálů čísla …“ se rozumí, že je možné použít pouze materiály zařazené ve stejném čísle jako produkt, jehož popis se liší od popisu produktu uvedeného ve sloupci 2 seznamu. 4.Určuje-li pravidlo v seznamu, že produkt může být vyroben z více než jednoho materiálu, znamená to, že je možno libovolně použít jeden nebo více z uvedených materiálů. Pravidlo nevyžaduje, aby byly použity všechny. Například: Pravidlo pro tkaniny čísel 5208 až 5212 stanoví, že lze použít přírodní vlákna a mezi jinými i materiály chemické. To neznamená, že musí být použity oba druhy materiálu; lze použít jeden nebo druhý nebo oba. 5.Určuje-li pravidlo v seznamu, že produkt musí být vyroben z konkrétního materiálu, pak tato podmínka pochopitelně nebrání použití jiných materiálů, které v důsledku své přirozené povahy nemohou tomuto pravidlu odpovídat (viz také poznámka 6.3, která se vztahuje k textiliím). Například: Pravidlo pro připravené potraviny čísla 1904, které výslovně vylučuje použití obilovin nebo výrobků z nich, nevylučuje však možnost použití minerálních solí, chemických a jiných přísad, které nejsou vyrobeny z obilovin. To se však nevztahuje na výrobky, které ačkoliv nemohou být vyrobeny z konkrétních materiálů uvedených v seznamu, mohou být vyrobeny z materiálů stejné povahy na nižším stupni zpracování. Například: V případě oděvů ex kapitoly 62 zhotovených z netkaných materiálů, je-li pro tento typ zboží dovoleno použít pouze nepůvodní přízi, není možno použít jako výchozí materiál netkané textilie – a to i přesto, že netkané textilie nelze obvykle zhotovit z příze. V takových případech bude obvykle výchozí materiál ve stavu před přízí – tj. ve stavu vlákna. 6.Jestliže jsou v pravidle v seznamu uvedeny dvě procentní sazby, které stanoví maximální hodnotu nepůvodních materiálů, které mohou být použity, pak tyto procentní sazby nelze sčítat. Maximální hodnota všech použitých nepůvodních materiálů tedy nesmí nikdy přesáhnout nejvyšší z daných procentních podílů. Jednotlivé procentní podíly vztahující se na konkrétní materiály nesmějí být překročeny.

Poznámka 4: 1.Pojem „přírodní vlákna“ se v seznamu používá k označení jiných než umělých nebo syntetických vláken. Tento pojem je omezen na fáze zpracování před spřádáním, včetně odpadu, a není-li uvedeno jinak, zahrnuje vlákna mykaná, česaná nebo jinak zpracovaná, avšak nespředená. 2.Pojem „přírodní vlákna“ zahrnuje žíně čísla 0503, hedvábí čísel 5002 a 5003, vlnu a jemné nebo hrubé zvířecí chlupy čísel 5101 až 5105, bavlněná vlákna čísel 5201 až 5203 a jiná rostlinná vlákna čísel 5301 až 5305. 3.Pojmy „textilní vláknina“, „chemické materiály“ a „papírenské materiály“ se v seznamu používají k označení materiálů nezařazených v kapitolách 50 až 63, které lze použít k výrobě umělých, syntetických nebo papírových vláken nebo příze. 4.Pojem „chemická střižová vlákna“ se v seznamu používá k označení kabelu ze syntetických nebo umělých nekonečných vláken, syntetických nebo umělých střižových vláken nebo odpadu čísel 5501 až 5507. Poznámka 5: 1.Je-li pro určitý produkt v seznamu uveden odkaz na tuto poznámku, neplatí podmínky stanovené ve sloupci 3 pro žádné základní textilní materiály použité při jeho výrobě, jejichž souhrnná hmotnost nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti všech použitých základních textilních materiálů (viz také poznámky 5.3 a 5.4 níže). 2.Přípustnou odchylku uvedenou v poznámce 5.1 lze však uplatnit pouze pro směsové produkty, které byly vyrobeny ze dvou nebo více základních textilních materiálů. Základními textilními materiály se rozumějí: –hedvábí, –vlna, –hrubé zvířecí chlupy, –jemné zvířecí chlupy, –žíně, –bavlna, –papírenské materiály a papír, –len, –pravé konopí, –juta a jiná textilní lýková vlákna, –sisal a jiná textilní vlákna rodu Agave,

–kokosová, abaková, ramiová a jiná rostlinná textilní vlákna, –syntetická nekonečná vlákna, –umělá nekonečná vlákna, –elektricky vodivá nekonečná vlákna, –syntetická střižová vlákna z polypropylenu, –syntetická střižová vlákna z polyesteru, –syntetická střižová vlákna z polyamidu, –syntetická střižová vlákna z polyakrylonitrilu, –syntetická střižová vlákna z polyimidu, –syntetická střižová vlákna z polytetrafluoroethylenu, –syntetická střižová vlákna z polyfenylensulfidu, –syntetická střižová vlákna z polyvinylchloridu, –jiná syntetická střižová vlákna, –viskózová umělá střižová vlákna, –jiná umělá střižová vlákna, –polyurethanové nitě s pružnými polyetherovými segmenty, též opředené, –polyurethanové nitě s pružnými polyesterovými segmenty, též opředené, –produkty čísla 5605 (metalizované nitě) s páskem, jehož jádro je z hliníkové fólie nebo plastové fólie, též potažených hliníkovým práškem, o šířce nepřesahující 5 mm, upevněným průhledným nebo barevným lepidlem mezi dvě vrstvy plastové fólie, –ostatní produkty čísla 5605. Například:

Příze čísla 5205 vyrobená z bavlněných vláken čísla 5203 a syntetických střižových vláken čísla 5506 je směsová příze. Proto lze použít nepůvodní syntetická střižová vlákna, která nesplňují pravidla původu (vyžadující výrobu z chemických materiálů nebo textilní vlákniny), za předpokladu, že jejich celková hmotnost nepřesáhne 10 % hmotnosti příze. Například: Vlněná tkanina čísla 5112 vyrobená z vlněné příze čísla 5107 a syntetických nití ze střižových vláken čísla 5509 je směsová textilie. Syntetická příze, která nesplňuje pravidlo původu (vyžadující výrobu z chemických materiálů nebo textilní vlákniny), nebo vlněná příze, která nesplňuje pravidlo původu (vyžadující výrobu z přírodních vláken, nemykaných, nečesaných ani jinak neupravovaných pro spřádání), nebo jejich kombinace, může být proto použita, pouze pokud její celková hmotnost nepřesáhne 10 % hmotnosti tkaniny. Například: Všívaná textilie čísla 5802 vyrobená z bavlněných nití čísla 5205 a bavlněné tkaniny čísla 5210 je směsový výrobek pouze tehdy, je-li bavlněná tkanina směsovou tkaninou zhotovenou z nití zařazených ve dvou různých číslech nebo jsou-li použité bavlněné nitě směsové. Například: Jestliže je dotyčná všívaná textilie vyrobena z bavlněných nití čísla 5205 a syntetické tkaniny čísla 5407, pak jsou použité nitě dvěma různými základními textilními materiály, a všívaná textilie je proto směsový výrobek. 3.V případě produktů zahrnujících „polyurethanové nitě s pružnými polyetherovými segmenty, též opředené“ je uvedená přípustná odchylka pro tyto nitě 20 %. 4.V případě produktů zahrnujících „pásek, jehož jádro je z hliníkové fólie nebo plastové fólie, též potažené hliníkovým práškem, o šířce nepřesahující 5 mm, upevněné lepidlem mezi dvě vrstvy plastové fólie“ je uvedená přípustná odchylka pro tento pásek 30 %. Poznámka 6: 1.V případě textilních produktů, které jsou v seznamu označeny poznámkou odkazující na tuto úvodní poznámku, lze použít textilní ozdoby a doplňky, které nesplňují pravidlo stanovené v seznamu ve sloupci 3 pro dané zhotovené produkty, pokud jejich hmotnost nepřesáhne 10 % celkové hmotnosti všech obsažených textilních materiálů. Textilní ozdoby a doplňky jsou produkty, které jsou zařazeny v kapitolách 50 až 63. Podšívky a výplně se za ozdoby a doplňky nepovažují. 2.Jakékoliv použité netextilní ozdoby a doplňky nebo jiné použité materiály, které obsahují textilie, nemusí splňovat podmínky stanovené ve sloupci 3, i když spadají mimo působnost poznámky 3.5. 3.V souladu s poznámkou 3.5 se mohou jakékoliv nepůvodní netextilní ozdoby a doplňky nebo jiné produkty, které neobsahují žádné textilie, volně používat, pokud je nelze vyrobit z materiálů uvedených ve sloupci 3. Například jestliže pravidlo v seznamu říká, že pro určitý textilní produkt (např. pro halenku) se musí použít příze, pak toto nebrání použití kovových předmětů (např. knoflíků), protože je nelze zhotovit z textilních materiálů. 4.Při uplatnění pravidla procentního podílu se však musí při výpočtu hodnoty použitých nepůvodních materiálů hodnota ozdob a doplňků brát v úvahu. Poznámka 7: 1.Pro účely čísel ex 2707, 2713 až 2715, ex 2901, ex 2902 a ex 3403 se „specifickými procesy“ rozumí: a)vakuová destilace; b)redestilace při velmi pečlivém dělení do frakcí;

c)krakování (štěpení); d)reformování (úprava); e)extrakce pomocí selektivních rozpouštědel; f)procesy využívající všechny tyto operace: reakce s koncentrovanou kyselinou sírovou, oleem (dýmavou kyselinou sírovou) nebo oxidem sírovým (anhydridem kyseliny sírové); neutralizace pomocí alkalických činidel; odbarvování a čištění přírodní aktivní zeminou, aktivovanou zeminou, aktivovaným dřevěným uhlím nebo bauxitem; g)polymerace; h)alkylace; i)isomerace. 2.Pro účely čísel 2710, 2711 a 2712 se „specifickými procesy“ rozumí: a)vakuová destilace; b)redestilace při velmi pečlivém dělení do frakcí; c)krakování (štěpení); d)reformování (úprava); e)extrakce pomocí selektivních rozpouštědel; f)procesy využívající všechny tyto operace: reakce s koncentrovanou kyselinou sírovou, oleem (dýmavou kyselinou sírovou) nebo oxidem sírovým (anhydridem kyseliny sírové); neutralizace pomocí alkalických činidel; odbarvování a čištění přírodní aktivní zeminou, aktivovanou zeminou, aktivovaným dřevěným uhlím nebo bauxitem"; g)polymerace; h)alkylace; i)isomerace; j)pouze v případě těžkých olejů čísla ex 2710: odsiřování vodíkem vedoucí k redukci nejméně 85 % obsahu síry ze zpracovávaného produktu (podle metody ASTM D 1266-59 T); k)pouze v případě produktů čísla 2710: odstraňování parafinů jinou metodou než filtrováním; l)pouze pro těžké oleje čísla ex 2710, zpracování produktů pomocí vodíku při tlaku více než 20 bar a teplotě více než 250 °C s použitím katalyzátorů, ale jiného než používaného při odsiřování, kde vodík v chemické reakci představuje aktivní prvek. Další zpracování mazacích olejů čísla ex 2710 pomocí vodíku (např. hydrogenační dočišťování nebo odbarvování) pro zlepšení barvy nebo stálosti není považováno za specifický proces;

m)pouze v případě topných olejů čísla ex 2710: atmosférická destilace (podle metody ASTM D 86), při níž se při 300 °C předestiluje méně než 30 % objemu produktů včetně ztrát; n)pouze v případě těžkých olejů jiných než plynné oleje a topné oleje čísla ex 2710: zpracování pomocí elektrického vysokofrekvenčního koronového výboje. 3.Pro účely čísel ex 2707, 2713 až 2715, ex 2901, ex 2902 a ex 3403 nejsou pro získání statusu původu postačující jednoduché operace, jako jsou čištění, stáčení, odsolování, odvodňování, filtrování, barvení, značkování, zajišťování určitého obsahu síry mísením produktů s různým obsahem síry nebo jakákoli kombinace těchto nebo podobných operací. Poznámka 8 Obecná ustanovení týkající se některých zemědělských produktů 1.S veškerými zemědělskými produkty spadajícími do kapitol 6, 7, 8, 9, 10, 12 a čísla 2401, které jsou vypěstovány nebo sklizeny na území zvýhodněné země, se zachází jako s produkty pocházejícími z území této země, i když jsou vypěstovány ze semen, cibulí, podnoží, řízků, roubů, výhonů, pupenů nebo jiných živých částí rostlin dovezených z jiné země. 2.V případech, kdy obsah nepůvodního cukru v daném produktu podléhá omezením, vezme se pro výpočet těchto omezení v úvahu hmotnost cukru čísel 1701 (sacharóza) a 1702 (např. fruktóza, glukóza, laktóza, maltóza, isoglukóza nebo invertní cukr) použitých při výrobě konečného produktu a při výrobě nepůvodních produktů zapracovaných do konečného produktu. PŘÍLOHA II SEZNAM OPRACOVÁNÍ NEBO ZPRACOVÁNÍ, KTERÁ MUSÍ BÝT PROVEDENA NA NEPŮVODNÍCH MATERIÁLECH, ABY ZPRACOVANÝ PRODUKT MOHL ZÍSKAT STATUS PŮVODU Tato dohoda se nemusí vztahovat na všechny produkty uvedené v seznamu. Je tedy třeba nahlédnout do ostatních částí této dohody. Číslo HS Popis zboží Opracování nebo zpracování prováděné na nepůvodních materiálech, které uděluje status původu (1) (2) --------------(3)------------- nebo---------------(4) --------------(5)------------- nebo---------------(6) Pro vývoz EU do EAC Pro vývoz EU do EAC Pro vývoz EAC do EU Pro vývoz EAC do EU Kapitola 01 Živá zvířata Veškerá použitá zvířata kapitoly 1 musí být zcela získána Veškerá použitá zvířata kapitoly 1 musí být zcela získána Kapitola 02 Maso a jedlé droby Výroba, ve které veškeré maso a jedlé droby v produktech této kapitoly musí být zcela získány Výroba, ve které veškeré maso a jedlé droby v produktech této kapitoly musí být zcela získány ex kapitola 03 Ryby a korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí; mimo: Všechny ryby a korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí musí být zcela získáni Všechny ryby a korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí musí být zcela získáni 0304 Rybí filé a jiné rybí maso (též mleté), čerstvé, chlazené nebo zmrazené Výroba, ve které všechny použité materiály kapitoly 3 musí být zcela získány Výroba, ve které hodnota všech použitých materiálů kapitoly 3 nepřesáhne 15 % ceny produktu ze závodu 0305 Ryby sušené, solené nebo ve slaném nálevu; uzené ryby, též vařené před nebo během uzení; rybí moučky, prášky a pelety, způsobilé k lidskému požívání Výroba, ve které všechny použité materiály kapitoly 3 musí být zcela získány Výroba, ve které hodnota všech použitých materiálů kapitoly 3 nepřesáhne 15 % ceny produktu ze závodu ex 0306 Korýši, též bez krunýřů, sušení, solení nebo ve slaném nálevu; korýši v krunýřích, vaření ve vodě nebo v páře, též chlazení, zmrazení, sušení, solení nebo ve slaném nálevu; moučky, prášky a pelety z korýšů, způsobilé k lidskému požívání Výroba, ve které všechny použité materiály kapitoly 3 musí být zcela získány Výroba, ve které hodnota všech použitých materiálů kapitoly 3 nepřesáhne 15 % ceny produktu ze závodu uzení korýši, též bez krunýřů, též vaře