Druhá výroční zpráva o prověřování přímých zahraničních investic do Unie

V roce 2021 vedly silné akciové trhy a oživení podnikatelské důvěry k nárůstu fúzí a akvizic a transakcí na zelené louce v celosvětovém měřítku, ale zatím nikoli v EU-27 (obrázek 1), a to navzdory poklesu agregovaného přílivu PZI. Ve srovnání s rokem 2020 se v EU počet akvizic zvýšil o 32 % a investic na zelené louce o 12 %.

EU přispěla k celosvětovému oživení v roce 2021 přílivem PZI ve výši 117 miliard EUR, tedy 8 % světové úrovně (v roce 2019 to bylo 27 %), což představuje pokles o 31 % ve srovnání s rokem 2020 a pokles o 68 % ve srovnání s rokem 2019. Výsledek EU je zapříčiněn poklesem přílivu PZI v Irsku, Německu a Lucembursku a snížením investic v Nizozemsku.

KAPITOLA 1 – PŘÍMÉ ZAHRANIČNÍ INVESTICE DO EVROPSKÉ UNIE – VÝVOJ A ČÍSELNÉ ÚDAJE

·kapitola 1 o vývoji a číselných údajích týkajících se PZI do EU,

Navzdory pozitivnímu výhledu analytiků na rok 2022, který plyne z očekávání, že to nejhorší z pandemie máme za sebou, se naděje rychle rozplývají s ohledem na nejisté podnikatelské prostředí v důsledku nevyprovokované a neodůvodněné invaze Ruska na Ukrajinu. Hospodářské dopady prudkého nárůstu nákladů na energie (jenž se projevoval již před invazí) a na suroviny, rozsah hospodářských důsledků narušování dodavatelských řetězců, zejména u kritických surovin a kritických technologií, a slabší celosvětová aktivita a obchod, které dosud nejsou plně posouzeny, ovlivní dynamiku uzavírání obchodů v EU, což může vést k revizi původního pozitivního výhledu na rok 2022 směrem dolů.

Meziroční údaje podle zahraničních jurisdikcí ukazují nárůst počtu obchodů a projektů u většiny zemí původu v roce 2021 (obrázek 3). V roce 2021 byly největším zahraničním investorem Spojené státy, na něž připadalo 32,3 % všech akvizic a 39,4 % investic na zelené louce, za nimi následovalo Spojené království s 25,6 % všech akvizic a 20,9 % investic na zelené louce. Významnými výjimkami jsou Čína a Japonsko, které zůstávají pod úrovní roku 2020. Zejména Číně s 2,3 % všech zahraničních akvizic v roce 2021 (pokles z 3,4 % v roce 2020) a 6 % investic na zelené louce (pokles ze 7,1 % v roce 2020) se nepodařilo rozběhnout uzavírání obchodů, a to i přesto, že některé velké oznámené fúze a akvizice a investice na zelené louce zvýšily hodnotu čínských investic na 9 miliard EUR v roce 2021 (z 6,5 miliardy EUR v roce 2020).

Obrázek 2: Roční kumulativní počet transakcí směřujících do EU-27 v období 2015–2021

Celosvětová pandemie a nedávná narušení globálních dodavatelských řetězců upozornily na kritický význam některých klíčových odvětví, jako je zdravotnictví a energetika. V důsledku toho mnoho členských států EU buď přijalo nové vnitrostátní prověřovací mechanismy nebo aktualizovalo a rozšířilo mechanismy stávající. V roce 2021 přijaly nový prověřovací mechanismus tři členské státy a svůj stávající mechanismus změnilo šest členských států. Do konce roku 2021 sedm členských států již zahájilo konzultační nebo legislativní procesy s cílem zavést vnitrostátní prověřovací mechanismus. Celkem měly v roce 2021 dvě třetiny všech členských států EU právní předpisy týkající se prověřování PZI. Prověřování PZI v EU získává stále větší dynamiku.

Vnitrostátní prověřovací mechanismus ve všech 27 členských státech je nezbytný k ochraně Unie před potenciálně rizikovými zahraničními investicemi ze třetích zemí. Zajistil by, aby všech 27 členských států a Evropská komise příslušné PZI prověřovaly, a tím chránily kolektivní bezpečnost členských států a Unie, jakož i bezpečnost jednotného trhu a velmi vysokou úroveň hospodářské integrace, kterou umožňuje.

Avšak navzdory této pravidelné spolupráci a řadě významných podobností mezi vnitrostátními prověřovacími mechanismy vykazují členské státy nadále značné rozdíly, pokud jde o to, co představuje formální prověření PZI, použitelné lhůty, odvětvové pokrytí, požadavky na oznamování a další prvky. Evropská komise je proto i nadále odhodlána slaďování vnitrostátních prověřovacích mechanismů podporovat a očekává, že vnitrostátní mechanismus prověřování PZI brzy zavede všech 27 členských států EU.

·pozměnilo stávající mechanismus nebo

·zahájilo konzultační nebo legislativní postup, který by měl vyústit v přijetí nového mechanismu nebo změn stávajícího mechanismu.

Následující tabulka podává přehled legislativní situace a vývoje v roce 2021 ve všech 27 členských státech.

Státy, které měly zaveden vnitrostátní mechanismus prověřování PZI Finsko, Malta, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Slovinsko, Španělsko Státy, které pozměnily stávající mechanismus Francie, Itálie, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Německo Státy, které zahájily konzultační nebo legislativní postup, který by měl vyústit v aktualizaci stávajícího mechanismu Nizozemsko, Rumunsko Státy, které přijaly nový vnitrostátní mechanismus prověřování PZI Česko, Dánsko, Slovensko Státy, které zahájily konzultační nebo legislativní postup, který by měl vyústit v přijetí nového mechanismu Belgie, Estonsko, Chorvatsko, Irsko, Lucembursko, Řecko, Švédsko Státy, které dosud nemají žádnou veřejně oznámenou iniciativu Bulharsko, Kypr

Většina změn vnitrostátních právních předpisů se týkala tří témat: zdokonalení prověřovacích postupů, rozšíření zahrnutých odvětví a prodloužení platnosti vnitrostátních mechanismů. Například Francie snížila prahovou hodnotu, při níž se prověřují investice investorů ze zemí mimo EU, a nyní rovněž požaduje, aby investoři předkládali spolu s dalšími dokumenty i unijní oznamovací formulář B. Německo zavedlo řadu procesních změn (např. doplnění 16 nových skupin případů týkajících se vznikajících/citlivých technologií), uplatnilo nové prahové hodnoty pro nabývání kapitálu a hlasovacích práv, které vyžadují oznámení, a zavedlo nové požadavky pro investory. Itálie prodloužila použitelnost svého stávajícího prověřovacího mechanismu. Lotyšsko mimo jiné rozšířilo pravomoc vnitrostátních orgánů požadovat od investorů další informace. Litva mimo jiné upravila svůj seznam podniků a strategické infrastruktury, které považuje za důležité. Maďarsko doplnilo do své legislativy další činnosti cílových společností, jež vyžadují oznámení plánovaných transakcí. V neposlední řadě několik dalších členských států uvedlo, že v současné době plánují změny svých stávajících mechanismů.

Podrobnější informace o legislativním vývoji vnitrostátních právních předpisů členských států v oblasti prověřování investic jsou uvedeny v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise. Evropská komise rovněž vede seznam aktualizací vnitrostátních právních předpisů.





KAPITOLA 3 – ČINNOSTI ČLENSKÝCH STÁTŮ V OBLASTI PROVĚŘOVÁNÍ PZI

Nařízení o prověřování PZI zavádí mechanismus spolupráce mezi Evropskou komisí a členskými státy EU pro prověřování PZI. Rozhodnutí o tom, jaké investice mají být prověřeny, schváleny, podmíněny nebo zablokovány, však přijímají členské státy, v nichž se investice uskutečňuje. Tato kapitola vychází z údajů poskytnutých členskými státy, jež se týkají případů prověřovaných podle jejich právních předpisů a prověřovacích mechanismů během roku 2021, a tyto údaje podává v souhrnné podobě.

Celkově byl v roce 2021 na vnitrostátní úrovni obdržen značný počet žádostí o povolení. Podle článku 5 nařízení, který upravuje povinnost členských států podávat zprávy, členské státy v roce 2021 oznámily 1 563 žádostí o povolení a případů z moci úřední.

Obrázek 6 – Činnosti členských států v oblasti prověřování PZI

Zdroj: zprávy členských států.

Existuje zjevný trend k prověřování většího počtu případů formálně. Z 1 563 žádostí o povolení a případů z moci úřední bylo formálně prověřeno zhruba 29 % případů. To poukazuje na zvýšení podílu formálně prověřovaných případů od roku 2020. Lze to vysvětlit tím, že vnitrostátní orgány věnují větší pozornost tomu, co považují za potenciálně „kritické“, jakož i změnou celkových investičních trendů. Přibližně 71 % všech žádostí bylo považováno za nezpůsobilé nebo nevyžadovalo formální prověření z důvodu zjevného nedostatečného dopadu na bezpečnost a veřejný pořádek.

Počet žádostí o povolení je mezi členskými státy EU rovněž velmi nerovnoměrný. V roce 2021 připadalo zhruba 70 % všech žádostí o povolení a případů z moci úřední na čtyři členské státy.

Z případů, které byly formálně prověřovány v roce 2021 a u nichž členské státy oznámily rozhodnutí, byla většina (73 %) povolena bez podmínek, což znamená, že transakce byla schválena, aniž by se od investora vyžadovala další opatření.

Avšak 23 % rozhodnutí zahrnovalo schválení s podmínkami nebo zmírňujícími opatřeními. V těchto případech si vnitrostátní prověřovací orgány před schválením plánované přímé zahraniční investice od investorů vyžádaly určitá opatření, záruky a závazky.

Vnitrostátní orgány nakonec zablokovaly transakce pouze v 1 % všech rozhodnutých případů, zatímco v dalších 3 % strany transakci stáhly.