Duševní vlastnictví je pro EU mimořádně důležité. Evropa vyniká v oblasti know-how, kreativity a inovací. V roce 2016 průmyslová odvětví v EU, která intenzivně využívají práva duševního vlastnictví, stála za 82 % vývozu EU, což se promítlo do přebytku obchodu ve výši přibližně 182 miliard EUR. Patenty, ochranné známky, autorská práva, vzory a zeměpisná označení chrání průmysl EU před nekalým kopírováním ze strany konkurentů, kteří neinvestovali do kreativity, výzkumu a vývoje. Systém duševního vlastnictví také poskytuje ochranu před činností zločineckých organizací, které klamou spotřebitele, a společností, které nabízejí špatně vyrobené (a často nebezpečné) napodobeniny. Padělky mohou mít vážný dopad na zdraví a bezpečnost spotřebitelů, jakož i nepříznivé důsledky pro životní prostředí. Padělání a pirátství provozují zločinecké organizace s globálním dosahem a lze proti nim bojovat pouze společným úsilím veřejného sektoru, soukromého sektoru a sektoru občanské společnosti v rámci EU, ale také ve spolupráci se zeměmi mimo EU.

Hodnocení je kladné také u činností prováděných úřadem EUIPO. Přestože si úřad EUIPO vede kvalitní záznamy o svých činnostech, měl by zavést monitorovací mechanismy, které by mu umožnily odhadnout jejich dopad a poměr nákladů k přínosům, zlepšit stanovování priorit a plánování a také podpořit budoucí hodnocení.

Úřad EUIPO rozšířil síť střediska a zaplnil mezery v jeho dřívějším složení tím, že přibral organizace občanské společnosti a řadu organizací s příslušnými odbornými znalostmi. Do konce roku 2019 tvořilo síť 123 zástupců, z nichž osm zastupovalo spotřebitele a další organizace občanské společnosti. Úřad EUIPO zpravidla zajišťuje, aby byla síť zúčastněných subjektů řádně zapojena do plánování a provádění jeho pracovních programů. Některé zúčastněné subjekty nicméně zdůraznily, že v několika výjimečných případech je úřad EUIPO dostatečně nekonzultoval.

Ne všechny zúčastněné subjekty podporují stejnou měrou úkol úřadu EUIPO prosazovat systémy pro sledování a dohledávání, které pomáhají odlišit pravé výrobky od padělků. Někteří občané vyjádřili obavy týkající se ochrany soukromí, zatímco držitelé práv takové systémy obecně považují za nevhodné pro normalizaci, protože neexistuje jedno univerzální řešení. Zatímco řešení pro sledování a dohledávání by měla mít možnost spolu volně soutěžit, malé a střední podniky a spotřebitelé by měli mít snadný přístup k informacím o nejrůznějších technických řešeních, která se používají. Úřad EUIPO může zvýšit povědomí a zlepšit transparentnost, aniž by upřednostňoval konkrétní produkty. Polovina respondentů veřejné konzultace (54 %) a 82 % respondentů v kategorii odborníků a organizací považuje úkoly úřadu EUIPO v této oblasti za důležité.

Nezákonná nabídka a spotřeba obsahu na internetu chráněného autorskými právy, jako jsou filmy, hudba a živě vysílané přenosy sportovních akcí, jsou nadále velmi rozšířené. V letech 2012 až 2016 způsobilo pirátství v EU průmyslu hudebních nahrávek průměrnou roční ztrátu ve výši 200 milionů EUR a ztrátu 1 300 pracovních míst. Hodnota dovozu padělaného zboží do EU vzrostla z 85 miliard EUR v roce 2013 (což odpovídá 5 % celkového dovozu do EU) na 121 miliard EUR (6,8 % celkového dovozu do EU) v roce 2016 , což způsobilo ztrátu příjmů z podnikání, daňových příjmů a pracovních míst.

Nařízení vyžaduje, aby členské státy informovaly úřad EUIPO o svých politikách v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví a poskytovaly statistické údaje o porušování práv duševního vlastnictví a také informace o judikatuře. Úřad EUIPO se spolu se zástupci členských států dohodl na postupu, který situaci zlepšuje, ale sběr údajů z členských států obecně zůstává výzvou, zejména pokud jde o zabavování zboží porušujícího práva duševního vlastnictví na vnitřním trhu a o judikaturu.

Celkově byl úřad EUIPO schopen provádět své pracovní programy podle plánu. Menší část projektů však nabrala zpoždění kvůli změně priorit. Úřad EUIPO by proto měl zajistit, aby se v zájmu splnění jeho závazků všechny dohodnuté projekty opíraly o dostatečné zdroje.

Celkový výsledek hodnocení je kladný. Studie zhotovitele i zpětná vazba získaná během veřejné konzultace ukazují, že úřad EUIPO přispěl ke zlepšení prosazování práv duševního vlastnictví a splnil cíle nařízení.

C. Efektivnost

Cílem nařízení je posílit a rozšířit činnosti střediska a zároveň zajistit jeho udržitelné financování bez nákladů pro rozpočet EU. Svěřením střediska úřadu EUIPO se dosáhlo obou těchto cílů. Všechny činnosti úřadu EUIPO jsou financovány z poplatků, které platí uživatelé systémů ochranných známek a vzorů EU. S cílem plnit úkoly, které mu byly svěřeny nařízením, vyčleňuje úřad EUIPO na své středisko přibližně 5 % ze svých ročních výdajů.

Průměrný rozpočet střediska v letech 2012 až 2019 činil 9,25 milionu EUR, včetně průměrných nákladů na zaměstnance ve výši 3,75 milionu EUR. Úroveň výdajů je srovnatelná s podobnými orgány EU, jako je Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost, které v roce 2019 získalo kladné hodnocení.

Mezi přínosy, kterých bylo dosaženo pomocí nařízení, patří dostupnost objektivních, spolehlivých a srovnatelných údajů o hodnotě duševního vlastnictví, o objemu a dopadu porušování práv duševního vlastnictví, nástroje zpřístupněné na portálu pro prosazování práv duševního vlastnictví, rozsáhlé vzdělávací programy pro úředníky působící v oblasti prosazování práva a stálý rámec pro informační akce zaměřené na veřejnost, které jsou koordinované na úrovni EU. Středisko navíc umožňuje sdílení informací, znalostí a osvědčených postupů a má cenný síťový účinek usnadňující přeshraniční a meziodvětvovou spolupráci, který vzniká díky pravidelnému spojení významného počtu orgánů a zúčastněných subjektů v rámci stabilního a trvalého rámce spolupráce.

Úřad EUIPO přináší za vynaložené prostředky dobrou protihodnotu. Navyšování rozpočtu a počtu zaměstnanců přineslo zvýšení výstupů a náklady na řízení činností podle nařízení odpovídají ostatním orgánům EU provádějícím podobné činnosti. Vnitrostátní subjekt by nemohl dosáhnout stejných přínosů na evropské úrovni a zástupci veřejného a soukromého sektoru shledávají, že účast na práci střediska je nákladově efektivní.

Hodnocení provedené zhotovitelem dospělo k závěru, že „hodnocené nařízení bylo provedeno efektivním způsobem. Jednotlivé zúčastněné subjekty mají různé názory na některá specifika práce úřadu EUIPO podle nařízení. Avšak činnosti a projekty, které provádí úřad EUIPO, jsou obecně vnímány tak, že mají pozitivní přínos k prosazování práv duševního vlastnictví, ke zvyšování povědomí, vytváření znalostí a odbornosti a k posílení spolupráce mezi všemi příslušnými zúčastněnými subjekty, a to při zachování minimálních nákladů všech, kteří jsou do práce střediska zapojeni (např. časové výdaje). Nic nenasvědčuje tomu, že by tým střediska měl při plnění úkolů, které mu byly přiděleny nařízením, nadměrné zdroje nebo nepřiměřené výdaje“.

Jak již bylo uvedeno výše, měl by úřad EUIPO zvýšit své úsilí při sledování dopadu svých různých iniciativ, včetně analýzy nákladů a přínosů.

D. Soudržnost

Úkoly přidělené úřadu EUIPO podle nařízení se vzájemně podporují a jsou v souladu s celkovým politickým cílem snížení úrovně porušování práv duševního vlastnictví. Větší množství věcně podložených poznatků je užitečné pro odbornou přípravu a zvyšování povědomí, lepší nástroje pro prosazování práv duševního vlastnictví posilují spolupráci a účinnost, větší úsilí v oblasti prosazování práva pomáhá bojovat proti dodávkám výrobků porušujících práva duševního vlastnictví a zvyšování povědomí se věnuje problému poptávky. Snižování počtu případů porušování práv duševního vlastnictví v rámci EU rovněž vyžaduje, aby byly osloveny země a regiony, z nichž většina padělků pochází. Názory shromážděné zhotovitelem a veřejná konzultace naznačují, že existuje široká shoda ohledně soudržnosti úkolů, které nařízení svěřuje úřadu EUIPO.

Úřad EUIPO připravuje a provádí své roční pracovní programy po konzultaci s útvary Komise. Výsledkem je, že činnosti úřadu EUIPO doplňují a podporují činnosti Komise v této oblasti, ať už jde o autorská práva, nebo práva průmyslového vlastnictví (jako jsou patenty, ochranné známky, vzory nebo zeměpisná označení), a ať už se zaměřují na vnitřní trh, hranice EU, nebo na země a regiony mimo EU. Úřad EUIPO poskytuje cennou podporu několika iniciativám Komise. Pořádá například vzdělávací programy pro odborníky zabývající se poradenstvím o potenciálu duševního vlastnictví pro společnosti, které Komise nabízí inovativním malým a středním podnikům. Úřad EUIPO rovněž podporuje útvary Komise při usnadňování spolupráce mezi držiteli práv a internetovými platformami v boji proti prodeji padělků na internetu. Úřad EUIPO pomáhá Komisi při organizaci akcí pro celní orgány, jejichž účelem je zabránit dovozu padělků. Úřad EUIPO rovněž doplňuje práci Komise v boji proti pirátství prostřednictvím různých databází a nástrojů (Agorateka, databáze osiřelých děl atd.). Kromě toho realizuje projekty týkající se duševního vlastnictví financované z EU v zemích mimo EU. Publikované studie úřadu EUIPO jsou často zmiňovány v úředních dokumentech EU, jako je strategie jednotného trhu z roku 2015, balíček zaměřený na autorská práva z roku 2016, iniciativa pro začínající podniky z roku 2016 nebo balíček zaměřený na oblast duševního vlastnictví z roku 2017. Úřad EUIPO rovněž zajistil spolupráci s příslušnými orgány EU, jako jsou agentury Europol, Cepol a Eurojust, zejména v oblasti odborné přípravy. Úzká spolupráce mezi útvary Komise a úřadem EUIPO umožnila sladění činností úřadu s prioritami Komise. Je však důležité, aby úřad EUIPO ve svých sděleních toto propojení objasnil zúčastněným subjektům.

E. Přidaná hodnota EU

Výsledky, kterých bylo dosaženo vytvořením střediska a přijetím nařízení, by nebyly možné bez zásahu EU. Úřad EUIPO disponuje značnými odbornými znalostmi a zdroji, ale také dostává pravidelné informace od zúčastněných subjektů a různých orgánů na vnitrostátní i unijní úrovni. Členské státy, které pracují samostatně, nemají takové množství zdrojů k dispozici. Nebyly by schopny využívat stejnou úroveň údajů, a zejména by nebyly schopny je shromažďovat a hodnotit podle jedné, společně dohodnuté metodiky. Roztříštěnost zdrojů a chybějící platforma pro spojení sil a sdílení osvědčených postupů by znamenaly, že vnitrostátní orgány a zúčastněné subjekty by neměly tolik informací, nástrojů, databází a takovou podporu, jakou mají nyní. Úspora z rozsahu vzniklá díky tomu, že se všechny příslušné strany soustředily okolo úřadu EUIPO, umožnila vznik řady iniciativ, které by se jinak neuskutečnily.

Studie i veřejná konzultace prokázaly velmi silné známky toho, že zúčastněné subjekty vnímají jasnou přidanou hodnotu nařízení a úřadu EUIPO.

Zrušením nařízení by se ukončil přístup úřadu EUIPO zahrnující řadu oborů a zúčastněných subjektů. Tím by skončila rozsáhlá vědomostní základna EU a vytváření sítí střediska a zvýšilo by se zatížení vnitrostátních orgánů.

III. ZÁVĚRY A ZÍSKANÉ POZNATKY

Hodnocení, které se opírá o studii a veřejnou konzultaci, dochází k závěru, že nařízení funguje dobře a že úřad EUIPO své úkoly plní uspokojivě. Hodnocení je kladné u všech pěti hodnotících kritérií, i když lze stále provést určitá zlepšení v oblastech, které jsou uvedeny níže a podrobněji popsány v průvodním pracovním dokumentu útvarů Komise.

Úřad EUIPO přijal své nové úkoly s odhodláním a poskytl středisku spolehlivou infrastrukturu, pokud jde o rozpočet, odbornost, prostory pro schůze, komunikační nástroje a další nezbytné zdroje. Úřad EUIPO rovněž rozšířil síť zúčastněných subjektů, jež se podílejí na činnostech střediska, přičemž zajistil zapojení vnitrostátních orgánů, kterých se porušování práv duševního vlastnictví nejvíce dotýká, a to jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni, a zapojení zúčastněných subjektů ze soukromého sektoru a organizací občanské společnosti.