14.Opatření v oblasti účinnosti výrobků, které by přijímaly členské státy, by vytvářela překážky bránící volnému pohybu zboží v EU a zbytečnou zátěž pro průmyslové subjekty, které by v různých členských státech musely dodržovat různé soubory pravidel. Opatření na úrovni EU představuje jediný způsob, jak zajistit, aby požadavky a štítky vztahující se na výrobky uváděné na trh byly ve všech členských státech stejné.

11.Hodnocení provedené pro účely tohoto posouzení dopadů nicméně ukázalo, že zejména zavedení tříd A+ až A+++ efekt energetických štítků snížilo. Třídy A+++, A++, A+, které byly zavedeny v rámci přepracování směrnice v roce 2010, snížily účinnost štítku, pokud jde o motivování spotřebitelů k nákupu energeticky účinnějších výrobků. Nová stupnice na štítku je pro spotřebitele sice srozumitelná, snížila však jejich ochotu platit více peněz za účinnější výrobky. Rozdíl mezi A+ a A+++ je pro ně méně motivující než rozdíl mezi C a A. K zohlednění dalšího technického pokroku je třeba změnit stupnici tříd na štítku vždy, když velká část výrobků na trhu splní podmínky pro zařazení do třídy A+++. K této změně stupnice však dosud nedošlo, protože neexistuje žádná uznávaná metoda. Další problém s energetickými štítky spočívá v tom, že narůstá objem prodeje větších modelů, které díky své účinnosti splňují nároky vysokých energetických tříd, mají však oproti menším spotřebičům téhož typu mnohem vyšší absolutní spotřebu energie.

9.Z hlediska úspor energie se do roku 2020 díky stávajícím opatřením v oblasti ekodesignu a označování energetickými štítky ušetří odhadem 175 Mtoe primární energie ročně. Co se týče jiných environmentálních hledisek, než je spotřeba energie, jsou dopady těchto opatření zatím hůře měřitelné. Odhaduje se, že úspory energie v roce 2020 budou činit 100 miliard EUR ročně, což odpovídá částce 465 EUR na domácnost.

2.Směrnice o ekodesignu uložila Komisi, aby do roku 2012 přezkoumala účinnost uvedené směrnice a příslušných prováděcích opatření. Komise při tomto přezkumu dospěla k závěru, že žádná bezprostřední revize není zapotřebí, ale že by uvedená směrnice mohla být znovu přezkoumána při přezkumu směrnice o energetických štítcích, protože účinky prováděcích nařízení o ekodesignu a nařízení v přenesené pravomoci o energetických štítcích, která se vztahují na stejné výrobky spojené se spotřebou energie, spolu mnohdy souvisejí a navzájem se doplňují.

23.Problém týkající se dalších dopadů na životní prostředí je řešen rozšířením oblasti působnosti, do níž by pak patřily i výrobky, které nejsou spojené se spotřebou energie, avšak takové dopady u nich dominují nad využíváním energie (varianta 3), anebo alternativní cestou spočívající v přezkumu a aktualizaci metodiky analýzy ekodesignu (MEErP) s cílem řešit dopady výrobků spojených se spotřebou energie, které jsou dány účinností využívání materiálů (varianty 1, 1+ a 2).

20.Tři problémy společné pro oblast ekodesignu i označování energetickými štítky jsou řešeny povinnou databází pro registraci výrobků (v rámci varianty 1+ pouze pro účely označování energetickými štítky, v rámci variant 2 a 3 jak pro účely označování energetickými štítky, tak pro účely ekodesignu), která by sloužila jako zdroj informací potřebných ke zlepšení prosazování právních předpisů i normotvorného procesu a která by do určité míry umožňovala řešit také problém nízkých ambicí. Alternativní opatření spočívající v provedení studie, která by shromáždila údaje (varianta 1; v rámci varianty 1+ by se týkala výrobků, na něž se vztahují požadavky na ekodesign, ale nikoli požadavky na označování energetickými štítky), řeší tytéž problémy, ale v menší míře, a neřeší je v oblasti prosazování.

19.Problém větších modelů řeší alternativní opatření spočívající ve větším důrazu na to, aby se na štítku uváděla absolutní spotřeba energie (varianta 1), a aby zařazení větších spotřebičů do určité energetické třídy bylo podmíněno vyšší účinností (varianty 1+, 2 a 3). Další řešení tohoto problému u skupin výrobků s vysokou spotřebou energie představuje i opatření spočívající v tom, že by se kromě energetického štítku uváděly také informace o peněžních úsporách (varianty 1+, 2 a 3).

26.Co se týče srozumitelnosti štítků pro spotřebitele, abecední stupnice (tj. A+++ až D a A až G) jsou zjevně srozumitelnější než značení pomocí čísel. Co se týče vlivu na rozhodování spotřebitelů o koupi, značení pomocí stupnice A–G se při motivování spotřebitelů k nákupu energeticky účinnějších výrobků ukázalo jako nejpřesvědčivější, číselné značení v obráceném pořadí bylo druhé nejlepší, zatímco číselné značení mělo horší výsledek než stávající stupnice A+++ až D.

27.Všechny varianty omezují další dopady na životní prostředí, jako jsou emise skleníkových plynů, emise oxidů dusíku a spotřeba vody. Avšak kromě snížení emisí skleníkových plynů, které jsou s úsporami energie těsně spjaty, není omezení dalších dopadů na životní prostředí ve srovnání s úsporami energie příliš výrazné. Potenciál důslednějšího řešení problému těchto jiných dopadů na životní prostředí má z uvedených variant pouze ta, která rozšiřuje oblast působnosti směrnic, takže by do ní spadaly nejen výrobky spojené se spotřebou energie, ale i další výrobky. Mnohé dopady na životní prostředí u výrobků, které nejsou spojeny se spotřebou energie, však v současnosti již řeší jiné právní předpisy.

28.Hlavní hospodářský dopad se týká výdajů spotřebitelů (součet pořizovacích nákladů a nákladů na energii během používání výrobku) a je citlivý na ceny energií. Pokud by se do roku 2030 ceny energie zvyšovaly o 4 % za rok, byly by výdaje spotřebitelů při volbě kterékoli z uvedených variant nižší, než kdyby se žádná nová opatření nezaváděla, přičemž u ambicióznějších variant je tento přínos větší. Pokud by v období po roce 2020 poklesl nárůst cen energií na 0,5 % ročně, byly by výdaje spotřebitelů při volbě kterékoli z uvedených variant rovněž nižší, než kdyby se žádná nová opatření nezaváděla, ale v menší míře, a peněžní úspory by u všech variant byly podobné.

29.Křivka obchodních výnosů odpovídá u všech variant křivce energetických úspor: čím ambicióznější opatření, tím vyšší obchodní výnosy. Příčinou toho je skutečnost, že s výjimkou elektronických výrobků jsou energeticky účinnější výrobky z hlediska pořizovacích nákladů relativně dražší. Výnosy by stejným způsobem ovlivnily jak větší podniky, tak i malé a střední podniky. Přibližně 80–85 % těchto výnosů přispívá k HDP EU. V odvětví osvětlení se výnosy snižují, což je způsobeno pokračujícím přechodem k prodeji takových typů světelných zdrojů, které mají delší životnost, a vyžadují proto méně častou výměnu. Velkou měrou se na zvyšování výnosů podílí odvětví vytápění prostor, což souvisí se stále častějším využíváním geotermálních tepelných čerpadel. Pokud by ceny geotermálních tepelných čerpadel klesly více, než se předpokládá, dodatečné výnosy by v případě všech uvedených variant byly nižší.

30.Nová administrativní zátěž (o kterou by se zvýšila stávající zátěž spojená s dodržováním stávajícího právního rámce), která by tím podnikům vznikla, by v případě významné legislativní reformy (varianta 2) byla značná a v případě celkové reformy (varianta 3) vysoká. Kromě toho budou změny stupnice, s nimiž počítá dílčí varianta zavádějící stupnici A–G, znamenat další opakovanou administrativní zátěž ve výši 50 milionů EUR pro výrobce a 10 milionů EUR pro obchodníky každých 5 až 10 let. Administrativní náklady na registraci výrobků ve variantě 1+ se odhadují na 1,5 milionu EUR ročně za celé odvětví. Avšak vzhledem k tomu, že dodržování tohoto požadavku je povinné, mohou výrobci a obchodníci tyto náklady na změny stupnice a registraci (v součtu cca 2 až 5 eurocentů na výrobek opatřený energetickým štítkem) přenést na spotřebitele, pro něž nad těmito náklady výrazně převýší peněžní přínosy vyplývající z maximální efektivity štítku se stupnicí A–G jakožto vodítka, podle kterého mohou spotřebitelé identifikovat a nakupovat účinnější výrobky.

7.Závěry

31.Varianta předpokládající pouze nelegislativní opatření (varianta 1) může přinést další významné úspory energie i řešení některých problémů. Neumožňuje však řešit zásadní problém s podobou stupnice energetického štítku, kde se na základě analýzy ukázalo, že existují lepší řešení, než jaké představuje současný štítek se stupnicí A+++ až D.

32.Varianty počítající s významnou (varianta 2) a komplexní (varianta 3) legislativní reformou ekodesignu i označování energetickými štítky by vedly k nejvyšším úsporám energie. Tyto varianty by nicméně mohly vytvořit nepřiměřené překážky v oblasti mezinárodního obchodu, protože počítají s osvědčováním všech výrobků třetími stranami. V případě varianty 3 není navíc jasné, zda by rozšíření oblasti působnosti i na výrobky, které nejsou spojené se spotřebou energie, bylo v souladu se zásadou proporcionality: ekodesign a označování energetickými štítky nemusí být pro takové výrobky nejvhodnějším nástrojem a v případě mnohých skupin výrobků by se toto opatření překrývalo s jinými environmentálními politikami. Zdá se tedy, že tato varianta překračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaných cílů.

33.Jako nejvhodnější se při celkovém uvážení všech dopadů jeví varianta nelegislativních opatření plus zlepšení legislativy v oblasti označování energetickými štítky (varianta 1+). V plné nebo významné míře řeší všechny zjištěné problémy a představuje omezenou administrativní zátěž. Zahrnovala by dílčí variantu označování pomocí stupnice A–G, která je ze všech variant, pokud jde o podobu energetických štítků, nejúčinnější. Varianta 1+ zahrnující označování pomocí stupnice A–G by měla přinést v roce 2030 dodatečné úspory primární energie v odhadované výši 47 Mtoe ročně.

Přehledové tabulky s nejdůležitějšími výsledky modelování stavu k roku 2030

Výsledky nezahrnující dopady změny podoby štítku Varianta 1 Nová nelegislativní opatření Varianta 1+ Nová nelegislativní opatření + legislativa pro označování energetickými štítky Varianta 2 Významná legislativní reforma ekodesignu + označování energetickými štítky Varianta 3 Rozšíření oblasti působnosti a centralizace dozoru nad trhem Dopady na životní prostředí Využití energie (TWh primární energie / rok) (Mtoe primární energie / rok) –310 –27 –490 –42 –580 –50 lepší než varianta 2 Skleníkové plyny (Mt ekvivalentu CO2 / rok) –45 –75 –87 lepší než varianta 2 Hospodářské dopady Výdaje spotřebitelů při 4% růstu cen energií za rok (mld. EUR / rok) –20 –27 –32 přinejlepším podobné variantě 2 Výdaje spotřebitelů při 0,5% růstu cen energií za rok od roku 2020 (mld. EUR / rok) –8 –9 –10 přinejlepším podobné ostatním variantám Obchodní výnosy (mld. EUR / rok) +16 +30 +35 není k dispozici Administrativní zátěž Celková administrativní zátěž (mil. EUR / rok) +3 +6 +145 +500–1000