Návrh nařízení Rady o provádění protokolu č. 9 připojeného k Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii, pokud jde o jadernou elektrárnu Bohunice V1 na Slovensku /* KOM/2004/0624 konecném znení - CNS 2004/0221 */





V Bruselu dne 29.9.2004 KOM(2004) 624 v konečném znění 2004/0221 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o provádění protokolu č. 4 připojeného k Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii, pokud jde o jadernou elektrárnu Ignalina v Litvě „Program Ignalina“ Návrh NAŘÍZENÍ RADY o provádění protokolu č. 9 připojeného k Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii, pokud jde o jadernou elektrárnu Bohunice V1 na Slovensku (předložené Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Úvod Výroba jaderné energie vyžaduje dlouhodobě značné finanční a materiální prostředky. Podléhá přísným právním předpisům a hospodářské subjekty v tomto odvětví, jakými jsou například státní orgány, se již od spuštění zařízení obávají, co s danými zařízeními bude po uplynutí jejich produkčního období. Definitivní ukončení činnosti jaderného zařízení je totiž začátkem nové fáze, jejímž cílem je zrušit v případě zařízení omezení zavedená v souvislosti s radiologickou ochranou vyplývající z jejich provozu. Tato omezení jsou zaváděna z důvodu přítomnosti radioaktivních materiálů ve formě strukturních materiálů, vybavení, provozního odpadu a vyhořelého paliva. Tyto materiály je při dodržení platných bezpečnostních norem třeba odstranit a odpovídajícím způsobem zpracovat v závislosti na jejich fyzikálních charakteristikách a na jejich radioaktivní úrovni. Všechny tyto činnosti jsou sdruženy v pojmu vyřazení z provozu. Operace v souvislosti s vyřazením z provozu trvají velmi dlouhou dobu. Z důvodů samozřejmé bezpečnosti je tedy nezbytné, aby se s ohledem na pokles radiační aktivity zpracovávaných materiálů vyčkalo. Proto je vhodné upřesnit, že operace vyřazení z provozu probíhají až do úplné obnovy místa. Definitivní uzavření jaderných výrobních kapacit rovněž vyžaduje, aby byly zahrnuty i nejaderné důsledky, jakými je například zachování výrobních kapacit, které mají zabezpečit dodávky. Situace v Litvě a na Slovensku Na vyřazení jaderného zařízení z provozu jsou třeba značné částky. Odhady pro jeden jaderný reaktor se pohybují kolem 15 % celkových investičních nákladů. Členské státy Evropské unie, které využívají jadernou energii při výrobě elektřiny, zavedly systémy, které se v jednotlivých členských státech liší a jejichž cílem je zajistit dostupnost prostředků nezbytných na operace ve spojitosti s vyřazením jaderných zařízení z provozu. Je však třeba poznamenat, že s ohledem na dědictví minulosti zavedly Litva a Slovensko takový systém až relativně nedávno. Částky, které již byly poskytnuty, tedy neumožňují náklady na vyřazení reaktorů z provozu pokrýt. Tato situace vyžadovala solidární odpověď ze strany Společenství, neboť tyto dvě země mají jaderné reaktory, pro které byly sjednány v rámci procesu přistoupení závazky k předčasnému uzavření, jež jsou začleněny do aktu o přistoupení, který vstoupil v platnost dnem 1. května 2004. Závazky k předčasnému uzavření a jejich finanční důsledky V rámci přístupových jednání se Litva zavázala uzavřít blok 1 jaderné elektrárny Ignalina před rokem 2005 a blok 2 této elektrárny nejpozději do 31. prosince 2009. Tyto závazky k uzavření byly zahrnuty do protokolu č. 4 k Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii. Je třeba připomenout, že tento protokol mimo jiné upravuje nepřetržité poskytování a prodloužení poskytování podpory Společenství v rámci „Programu Ignalina“, a to i na období dalšího finančního výhledu. Podpora se týká procesu vyřazování z provozu i jeho nejaderných důsledků. Studie, jež byla financována v rámci programu PHARE a kterou vypracovalo konsorcium NIS/SGN/SKB a kterou potvrdily jiné mezinárodní studie, odhadla náklady na vyřazení bloků 1 a 2 jaderné elektrárny Ignalina (typu RBMK 1500) z provozu zahrnující všechny operace včetně zpracování odpadu, s výjimkou definitivního uskladnění vyhořelého paliva, přibližně na 1 miliardu eur (hodnota z roku 2000). Nutno poznamenat, že litevské orgány vždy předkládaly vyšší odhady. K tomu je třeba přičíst ještě nejaderné náklady (například nahrazení výrobních kapacit; opatření spojená se zabezpečením dodávek) v důsledku vyřazení elektrárny z provozu. S ohledem na značný rozsah částek, které jsou pro vyřazení těchto zařízení z provozu nezbytné, souhlasila Evropská unie i s tím, že pro období, na které se vztahuje příští finanční výhled, by měly být prostředky odpovídající[1] a že plánování těchto prostředků by mělo být založeno na skutečných finančních potřebách a vstřebávací kapacitě. Slovensko se zavázalo, že uzavře blok 1 jaderné elektrárny Bohunice do 31. prosince 2006 a blok 2 do 31. prosince 2008. Náklady na vyřazení těchto dvou bloků (obvykle nazývaných Bohunice V1, reaktory typu VVER 440/230) včetně definitivního uskladnění vyhořelého paliva se odhadují na 750 milionů eur (hodnota z roku 2000). Je důležité zdůraznit, že se slovenské orgány zavázaly, že se budou podílet na finančních potřebách na vyřazení elektrárny z provozu. Evropská unie již programy zvláštní pomoci zřídila. V rámci programu PHARE byl stanoven příspěvek ve výši 210 milionů eur pro Litvu a 150 milionů pro Slovensko až do roku 2003. Pro období let 2004–2006 a na základě protokolů 4 a 9 aktu o přistoupení bylo počítáno s 285 miliony eur na vyřazení z provozu a jeho následky v případě Ignaliny a s 90 miliony pro Bohunice. Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 14. července 2004 nazvaném „Finanční výhled 2007–2013[2]“ se stanoví, že má být v rámci položky 1.A vytvořena zvláštní rozpočtová položka. Příslušné prostředky budou získány ze dvou zdrojů: - částky dostupné v rámci položky 1.A, jiné než určené na vzdělávání, výzkum, sociální politiku a transevropské sítě, až do výše 80 milionů eur ročně; - z fondu pro vyrovnání růstu pro zbývající část. Toto sdělení Komise odkazuje na závazky, jež přijala Evropská unie v rámci rozšíření, a stanoví, že zvláštní rozhodnutí týkající se příspěvku Unie na vyřazení jaderných elektráren z provozu Komise navrhne v září roku 2004. Je zde upřesněno, že toto rozhodnutí „bude založeno na objektivní analýze finančních potřeb a na plánovaném časovém rozpisu vydání jednotlivých jaderných elektráren, které mají být vyřazeny z provozu. Referenčním bodem budou úrovně výdajů vzniklých v období 2004–2006.“ S ohledem na odhady výše uvedených potřeb financování a na vstřebávací kapacitu, která byla stanovena na základě pomoci poskytnuté v současné době, se Komise domnívá, že příspěvek Společenství v celkové výši 1,052 miliardy eur umožní Evropské unii, aby dodržela své závazky pro období 2007–2013. Cílem těchto návrhů nařízení je zavést právní rámec, který by umožnil poskytování podpory Společenství od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013. Roční neindexované odhady vycházející z částek vyčleněných pro období 2004–2006 se stanovují řádově takto: - 103 miliony eur pro Ignalinu 1 a 2; - 30 milionů eur pro Bohunice 1 a 2. Finance bude možné poskytnout jako příspěvek Společenství do mezinárodních fondů na podporu vyřazování z provozu, které spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj. Činnosti financované v rámci této podpory se musí samozřejmě týkat technických operací v souvislosti s vyřazením jaderných zařízení z provozu. Počítá se však s tím, že se nebudou omezovat pouze na technické aspekty a že budou rovněž zohledňovat i nejaderné důsledky vyřazení zařízení z provozu. Uzavření jaderných reaktorů má zjevné následky pro bezpečnost dodávek energie do dotyčných zemí, ale může mít rovněž dopad i na dodávky do Evropské unie. Budou totiž odstraněny nikoliv zanedbatelné výrobní kapacity, pokud jde o elektrickou energii. Bude proto třeba zajistit náhradní kapacity. Kromě toho je z důvodů spojených s jadernou bezpečností důležité podporovat Litvu v úsilí zachovat, pokud to bude možné, na místě pro potřeby vyřazování z provozu vysoce kvalifikované týmy zabývající se údržbou jaderných elektráren. Právní základy Každá z těchto dvou zemí představuje zvláštní případ a odkazuje se na různé právní rámce. Případ Litvy je bez jakékoliv pochyby snáze pochopitelný, neboť protokol č. 4 k aktu o přistoupení je obzvláště jasný. V čl. 3 odst. 2 daného protokolu se totiž stanoví: „O prováděcích předpisech k prodlouženému programu Ignalina bude rozhodnuto postupem podle článku 56 aktu o přistoupení a vstoupí v platnost nejpozději dnem uplynutí stávajícího finančního výhledu…“ Daný článek uvádí, že pokud není stanoveno jinak, přijme Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou opatření nezbytná k provedení ustanovení, v daném případě tedy opatření týkající se finančního příspěvku na vyřazení Ignaliny z provozu. Protokol č. 4 tedy stanoví zvláštní právní základ. Pokud jde o Slovensko, odkazuje protokol č. 9 k aktu o přistoupení pouze na program Phare, který skončí a nemůže tedy zahrnovat období po roce 2006. V protokolu se stanoví, že je třeba poskytovat finance i po roce 2006, avšak protokol nestanoví zvláštní právní základ, jako je tomu v případě Litvy. Akt o přistoupení a protokol č. 9 nemohou tvořit odpovídající právní základ pro poskytnutí finančních prostředků v rámci příštího finančního výhledu. Za těchto podmínek se jako jediný vhodný právní základ jeví článek 203 Smlouvy o Euratomu. Tento článek uvádí: „Ukáže-li se, že k dosažení některého z cílů Společenství je nezbytná určitá činnost Společenství, a tato smlouva k tomu neposkytuje nezbytné pravomoci, přijme Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslně vhodná opatření.“ Rovněž je třeba zdůraznit, že i Bulharsko má čtyři reaktory, které jsou předmětem závazku k předběžnému uzavření. Bloky 1 a 2 elektrárny Kozloduj byly uzavřeny na konci roku 2003, bloky 3 a 4 mají být uzavřeny do roku 2006. Podobně jako bylo stanoveno pro Litvu a Slovensko, se v předloze protokolu k aktu o přistoupení Bulharska sjednaného v rámci procesu přistoupení stanoví, že finance na podporu vyřazení bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj z provozu budou poskytovány po dobu dvou let po přistoupení, tj. do roku 2009. Vzhledem k tomu, že se nepočítá s poskytováním těchto financí po roce 2009, nejeví se v tomto stadiu přijetí nařízení jako nezbytné. Částky stanovené pro roky 2007–2009 činí řádově 70 milionů eur ročně (celkem 210 milionů eur). Závěr Otázka poskytování financí na vyřazení jaderných zařízení, která jsou předmětem závazků k předběžnému uzavření, z provozu zabírala při diskusích o rozšíření Evropské unie velmi důležité místo. Dotyčné členské státy souhlasily s tím, že některé reaktory uzavřou. Pokud jde o Evropskou unii, ta prokázala svou solidaritu vůči těmto státům poskytnutím finanční pomoci na vyřazení elektráren z provozu. Svým závazkům již Unie dostála v období 2004-2006. Nyní je v souladu s tím, co stanoví akt o přistoupení, nezbytné zavést nutné nástroje, které by jí umožnily splnit závazky v rámci příštího finančního výhledu 2007–2013. S ohledem na výše uvedené se po Radě požaduje, aby přijala dva v příloze uvedené návrhy nařízení. Návrh NAŘÍZENÍ RADY o provádění protokolu č. 4 připojeného k Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii, pokud jde o jadernou elektrárnu Ignalina v Litvě „Program Ignalina“ RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii, a zejména na článek 56 a na protokol č. 4 k tomuto aktu, s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a zejména na článek 110 uvedeného nařízení [ ], s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[3], a zejména na článek 166 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise[4], vzhledem k těmto důvodům: Unie se zavázala, že bude dodatečnou pomoc Společenství odpovídající úsilí, které na vyřazení jaderné elektrárny Ignalina z provozu Litva vynaložila, poskytovat i po přistoupení Litvy k Evropské unii, a to do roku 2006 a poté. Tento závazek je formálně sjednán v protokolu č. 4 připojeném k aktu o přistoupení z roku 2003, který se týká jaderné elektrárny Ignalina v Litvě. Litva, vědoma si tohoto výrazu solidarity Unie, se zavázala, že uzavře blok 1 jaderné elektrárny Ignalina do roku 2005 a blok 2 této elektrárny do roku 2009 a následně je vyřadí z provozu. Pro období 2004–2006 byl zřízen program pomoci s rozpočtem 285 milionů eur. Vyřazení jaderné elektrárny Ignalina se dvěma reaktory typu RBMK o výkonu 1 500 MW, které jsou dědictvím po bývalém Sovětském svazu, z provozu nemá obdoby a představuje pro Litvu výjimečnou finanční zátěž, která je neúměrná velikosti a hospodářským možnostem země. Vyřazování z provozu bude pokračovat i po skončení stávajícího finančního výhledu Společenství. Článek 3 protokolu č. 4 stanoví, že program Ignalina 2004–2006 bude v souladu s postupem podle článku 56 aktu o přistoupení prováděn nepřetržitě a bude prodloužen na dobu po roce 2006. Tento prodloužený program bude založen na stejných prvcích a zásadách jako program pro období 2004–2006. Je tedy nezbytné přijmout ustanovení, která by provádění dodatečné pomoci Společenství v období 2007–2013 upravovala a která by řešila důsledky uzavření a vyřazení jaderné elektrárny Ignalina z provozu. V čl. 3 odst. 4 protokolu č. 4 se stanoví, že po dobu příštích finančních výhledů musí být celkové položky v rámci prodlouženého programu Ignalina v průměru odpovídající. Programování těchto zdrojů se bude zakládat na skutečné potřebě plateb a vstřebávací kapacitě. Již před několika lety byly zřízeny mezinárodní fondy na podporu vyřazování z provozu, které spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj. Společenství je jejich hlavním přispěvatelem, a to zejména prostřednictvím programu PHARE. Je tedy třeba stanovit, že se z rozpočtu Společenství vyhrazuje částka ve výši osmi set patnácti milionů eur na financování vyřazení jaderné elektrárny Ignalina z provozu v letech 2007 až 2013. Finanční pomoc lze i nadále poskytovat jako příspěvek Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení Ignaliny z provozu, který spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj. Program Ignalina rovněž zahrnuje opatření, která mají zaměstnancům elektrárny pomoci zachovat vysoký stupeň provozní bezpečnosti v jaderné elektrárně Ignalina v obdobích před uzavřením reaktorů a během jejich vyřazování z provozu. Mezi úkoly Evropské banky pro obnovu a rozvoj patří též správa veřejných prostředků přidělených na program vyřazování jaderných zařízení z provozu a dohled nad finanční správou těchto programů s cílem optimalizovat využití veřejných prostředků. Kromě toho Evropská banka pro obnovu a rozvoj plní úkoly týkající se rozpočtu, které jí svěří Komise v souladu s ustanoveními čl. 53 odst. 7 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5]. Vyřazení jaderné elektrárny Ignaliny z provozu bude provedeno v souladu s právními předpisy v odvětví životního prostředí, zejména se směrnicí Rady 85/337/EHS o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí. Částka finanční reference ve smyslu bodu 34 Interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu se zahrne do tohoto nařízení pro celou dobu trvání programu, aniž by tím byly dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu definované ve Smlouvě, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k protokolu č. 4 o jaderné elektrárně Ignalina v Litvě, připojenému k Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii, pro období 2007–2013. Tato pravidla zajistí v souladu s článkem 3 protokolu č. 4 nepřetržité provádění a prodloužení „Programu Ignalina“. Článek 2 Program Ignalina zahrnuje zejména opatření na podporu vyřazení jaderné elektrárny Ignalina z provozu, opatření pro obnovu životního prostředí v souladu s acquis a modernizační opatření pro tradiční výrobní kapacitu, která má nahradit výrobní kapacitu dvou reaktorů jaderné elektrárny Ignalina, a ostatní opatření, která jsou důsledkem rozhodnutí o uzavření této elektrárny a o jejím vyřazení z provozu a která přispívají k nezbytné restrukturalizaci, obnově životního prostředí a modernizaci odvětví výroby, přenosu a distribuce energie v Litvě, jakož i ke zvyšování bezpečnosti dodávky energie a zlepšování energetické účinnosti v zemi. Program Ignalina rovněž zahrnuje opatření, která mají zaměstnancům elektrárny pomoci zachovat vysoký stupeň provozní bezpečnosti v elektrárně v obdobích před uzavřením reaktorů a během jejich vyřazování z provozu. Článek 3 Finanční částka nezbytná pro provádění činností uvedených v článku 2 v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 činí 815 milionů eur. Roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v rámci finančního výhledu. Výše prostředků přidělených programu Ignalina může být v době od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 upravena, aby program zohledňoval pokrok zaznamenaný při provádění programu a zajistil, že bude programování a přidělování zdrojů vycházet ze skutečných finančních potřeb a vstřebávací kapacity. Článek 4 Příspěvek v rámci programu Ignalina může pro určitá opatření dosahovat až 100 % celkových výdajů. Mělo by být vyvinuto veškeré úsilí k zajištění toho, aby se v praxi spolufinancování zavedené v rámci předvstupní pomoci a pomoci poskytnuté v období 2004–2006 na podporu úsilí Litvy při vyřazování jaderných zařízení z provozu pokračovalo a aby se případně zajistily jiné zdroje spolufinancování. Článek 5 Pomoc v rámci programu Ignalina uvedenou v čl. 2 prvním pododstavci lze poskytnout jako příspěvek Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení Ignaliny z provozu, který spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj. Pomoc v rámci programu Ignalina zahrnuje rovněž opatření, která mají zaměstnancům elektrárny pomoci zachovat vysoký stupeň provozní bezpečnosti v jaderné elektrárně Ignalina v obdobích před uzavřením reaktorů a během jejich vyřazování z provozu. Článek 6 Veřejné podpory z vnitrostátních a mezinárodních zdrojů a ze zdrojů Společenství: určené na obnovu životního prostředí v souladu s acquis a na modernizační opatření pro tepelnou elektrárnu Elektrenai v Litvě, která má být klíčovou náhradou za výrobní kapacitu dvou jaderných reaktorů v Ignalině; určené na vyřazení jaderné elektrárny Ignalina z provozu musejí být slučitelné s pravidly vnitřního trhu vymezenými ve Smlouvě o ES. Veřejné podpory z vnitrostátních a mezinárodních zdrojů a ze zdrojů Společenství na podporu úsilí Litvy při řešení důsledků uzavření a vyřazení z provozu jaderné elektrárny Ignalina lze jednotlivě na základě Smlouvy o ES považovat za slučitelné s pravidly vnitřního trhu, zejména pak veřejné podpory poskytované na zvyšování bezpečnosti dodávek energie. Článek 7 Aniž je dotčen článek 1 protokolu č. 4 k aktu o přistoupení, použije se v případě, že bude dodávka energie v Litvě přerušena, až do 31. prosince 2012 doložka o ochranných opatřeních uvedená v článku 37 aktu o přistoupení. Článek 8 Komise má právo provést buď přímo prostřednictvím svých zaměstnanců, nebo prostřednictvím jakéhokoli jiného externího subjektu, který si zvolí, audit využívání prostředků. Tyto audity lze provádět kdykoli během doby trvání smlouvy a pět let po vyplacení zbývajících prostředků. Výsledky těchto auditů mohou případně vést ze strany Komise k rozhodnutím o vrácení. Zaměstnanci Komise a externí pracovníci, které pověřila Komise, mají za účelem provádění těchto auditů právo na přístup, zejména do kanceláří příjemce podpory, jakož i ke všem nezbytným informacím, včetně informací v elektronické podobě. Účetní dvůr má stejná práva jako Komise, zejména právo na přístup. Za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem je kromě toho v rámci tohoto programu oprávněn provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (EURATOM, ES) č. 2185/96[6] také Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF). Pro účely činností Společenství financovaných na základě tohoto nařízení se výrazem nesrovnalost uvedeným v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Společenství nebo jakékoli nedodržení smluvního závazku vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropských společenství, rozpočty spravované Evropskými společenstvími, a to formou neoprávněného výdaje, nebo rozpočty spravované jinými mezinárodními organizacemi jménem Společenství. Dohody mezi Společenstvím a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj týkající se poskytování prostředků Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení Ignaliny z provozu obsahují příslušná ustanovení, která mají chránit finanční zájmy Společenství proti podvodům, korupci a jiným nesrovnalostem a která mají Komisi, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům a Účetnímu dvoru umožnit provádět kontroly na místě. Článek 9 Komise zajistí provádění tohoto nařízení a pravidelně podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě. V polovině provede hodnocení v souladu s článkem 3. Článek 10 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda […] FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire d’Ignalina/Lituanie. Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[7],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[8] . 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B ): 815 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: (2007 – 2013) 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) € million +++++ TABLE +++++ 4. BASE JURIDIQUE Le protocole n° 4 à l’Acte d’accession , en son article 3 alinéa 2, dispose que « Les modalités de mise en œuvre du programme Ignalina, une fois prorogé, sont arrêtées conformément à la procédure prévue à l’article 56 de l’Acte d’adhésion… ». Cet article dispose que sauf s’il en est disposé autrement, le Conseil, statuant à la majorité qualifiée sur proposition de la Commission, arrête les mesures nécessaires pour mettre en œuvre, en l’espèce, la contribution financière pour le démantèlement d’Ignalina. Le protocole n° 4 prévoit donc une base juridique spécifique. 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [9] 5.1.1 Objectifs poursuivis Dans le cadre des négociations d’adhésion, la Lituanie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale nucléaire d’Ignalina avant 2005 et l’unité 2 le 31 décembre 2009 au plus tard. Ces engagements de fermeture ont été repris dans le cadre du protocole n° 4 à l’Acte relatif aux conditions d’adhésion à l’Union européenne de la République tchèque, de l’Estonie, de Chypre, de la Lettonie, de la Lituanie, de la Hongrie, de Malte, de la Pologne, de la Slovénie et de la Slovaquie. Il convient de rappeler que ce protocole prévoit, entre autre, la poursuite sans interruption et la prorogation d’un soutien communautaire dans le cadre du « Programme Ignalina » la continuation d’un soutien communautaire au démantèlement y compris pour la période des prochaines perspectives financières. Le soutien couvre le processus de démantèlement ainsi que ses conséquences non nucléaires. L’étude qui a été financée dans le cadre de PHARE, réalisée par un consortium NIS/SGN/SKB et confirmée par d’autres études internationales, a estimé le coût du démantèlement des unités 1 et 2 de la centrale d’Ignalina, de type RBMK 1500, à environ 1 milliard d’euros (valeur 2000) pour l’ensemble des opérations, incluant le traitement des déchets, exemption faite du stockage définitif des combustibles usés. Il convient de noter que les autorités lituaniennes ont toujours présenté des évaluations plus élevées. Les coûts non nucléaires (par exemple le remplacement des capacités de production ; les mesures liées à la sécurité d’approvisionnement) découlant du démantèlement doivent être rajoutés. Compte tenu de l’importance des sommes nécessaires au démantèlement de ces installations, l’Union européenne a également accepté que pour la période couverte par les prochaines perspectives financières l’ensemble des crédits soit adéquat[10], la programmation des ressources devant être fondée sur les besoins de financement et les capacités d’absorption réelles. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse. 5.1.3 Valeur ajoutée communautaire Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire Les crédits affectés au programme Ignalina serviront à couvrir différentes mesures visées à l’article 2, paragraphes 3 et 4 du Protocole n° 4 du traité d’adhésion. La priorité sera donnée aux travaux de déclassement proprement dits, de manière à assurer un haut niveau de sûreté nucléaire, aux mesures de modernisation des capacités conventionnelles de production d’énergie, à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement énergétique par l’interconnexion avec les réseaux transeuropéens et aux mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale au cours de la période précédant la fermeture et pendant le déclassement des réacteurs. 5.3 Modalités de mise en œuvre Les crédits correspondants aux actions envisagées sous le point 5.2, à l’exception des mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale, pourront être mis à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fonds international d’appui au démantèlement administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement (BERD). Les mesures destinées à aider le personnel de la centrale seront gérées par la Commission. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. ) 6.1.1 Intervention financière Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale) +++++ TABLE +++++ Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place. 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. +++++ TABLE +++++ (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.) Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle. 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier : - La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Ignalina 1 pour le 31/12/2004, Ignalina 2 pour le 31/12/2009 - Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement - Elaboration des accords de subvention avec la BERD - Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts - Reporting régulier 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013. 9. MESURES ANTIFRAUDE Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission. Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits. La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission. En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[12]. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés. Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place. 2004/0221 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o provádění protokolu č. 9 připojeného k Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii, pokud jde jadernou elektrárnu Bohunice V1 na Slovensku RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a zejména na článek 110 uvedeného nařízení [ ], s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[13], a zejména na článek 166 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise[14], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, vzhledem k těmto důvodům: Slovensko se zavázalo uzavřít blok 1 jaderné elektrárny Bohunice V1 do 31. prosince 2006 a blok 2 této elektrárny nejpozději do 31. prosince 2008. Unie projevila vůli poskytovat finanční podporu na podporu úsilí Slovenska při vyřazování těchto bloků z provozu až do roku 2006 jako pokračování předvstupní podpory plánované podle programu Phare. Protokol č. 9 k Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii se týká bloků 1 a 2 jaderné elektrárny Bohunice V1 na Slovensku. Tento protokol připomíná závazek Slovenska uzavřít jadernou elektrárnu Bohunice V1 a za tím účelem zřizuje program pomoci pro období 2004–2006 s rozpočtem 90 milionů eur. Evropská unie v protokolu rovněž uznala, že bude třeba, aby vyřazování jaderné elektrárny Bohunice V1 pokračovalo i po konci stávajícího finančního výhledu, a že toto úsilí představuje pro Slovensko značnou finanční zátěž. Rozhodnutí, která budou přijata v otázce dalšího poskytování pomoci Unie pro danou oblast po roce 2006 tuto situaci zohlední. Již před několika lety byly zřízeny mezinárodní fondy na podporu vyřazování z provozu, které spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj. Společenství je jejich hlavním přispěvatelem, a to zejména prostřednictvím programu PHARE. Je tedy třeba stanovit, že se z rozpočtu Společenství vyhrazuje částka ve výši dvou set třiceti sedmi milionů eur na financování vyřazení jaderné elektrárny Bohunice V1 z provozu v letech 2007 až 2013. Finanční pomoc lze i nadále poskytovat jako příspěvek Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení Bohunic z provozu, který spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj. Mezi úkoly Evropské banky pro obnovu a rozvoj patří též správa veřejných prostředků přidělených na programy vyřazování jaderných zařízení z provozu a dohled nad finanční správou těchto programů s cílem optimalizovat využití veřejných prostředků. Kromě toho Evropská banka pro obnovu a rozvoj plní úkoly týkající se rozpočtu, které jí svěří Komise v souladu s ustanoveními čl. 53 odst. 7 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [15]. Vyřazení jaderné elektrárny Bohunice V1 z provozu bude provedeno v souladu s právními předpisy v odvětví životního prostředí, zejména se směrnicí Rady 85/337/EHS o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí. Částka finanční reference ve smyslu bodu 34 Interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu se zahrne do tohoto nařízení pro celou dobu trvání programu, aniž by tím byly dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu definované ve Smlouvě, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Tímto nařízením se zřizuje program stanovující prováděcí pravidla pro finanční pomoc Společenství uvedenou v protokolu č. 9 k Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii. Článek 2 Příspěvek Společenství přidělený na program na základě tohoto nařízení je poskytován s cílem finančně podpořit opatření spojená s vyřazením jaderné elektrárny Bohunice V1 z provozu, opatření pro obnovu životního prostředí v souladu s acquis a modernizační opatření pro tradiční výrobní kapacitu, která má nahradit výrobní kapacitu dvou reaktorů jaderné elektrárny Bohunice V1, a ostatní opatření, která jsou důsledkem rozhodnutí o uzavření této elektrárny a jejího vyřazení z provozu a která přispívají k nezbytné restrukturalizaci, obnově životního prostředí a modernizaci odvětví výroby, přenosu a distribuce energie na Slovensku, jakož i ke zvyšování bezpečnosti dodávky energie a zlepšování energetické účinnosti v zemi. Článek 3 Finanční částka nebytná pro provádění činností uvedených v článku 2 v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 činí 237 milionů eur. Roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v rámci finančního výhledu. Výše přidělených prostředků může být v době od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 upravena, aby program zohledňoval pokrok zaznamenaný při provádění programu a zajistil, že bude programování a přidělování zdrojů vycházet ze skutečných finančních potřeb a vstřebávací kapacity. Článek 4 Stanovený příspěvek může pro určitá opatření dosahovat až 100 % celkových výdajů. Mělo by být vyvinuto veškeré úsilí k zajištění toho, aby se v praxi spolufinancování zavedené v rámci předvstupní pomoci a pomoci poskytnuté v období 2004–2006 na podporu úsilí Slovenska při vyřazování jaderných zařízení z provozu pokračovalo a aby se případně zajistily jiné zdroje spolufinancování. Článek 5 Finanční pomoc v rámci programu Bohunice lze poskytnout jako příspěvek Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení Bohunic z provozu, který spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj. Článek 6 Komise má právo provést buď přímo prostřednictvím svých zaměstnanců, nebo prostřednictvím jakéhokoli jiného externího subjektu, který si zvolí, audit využívání prostředků. Tyto audity lze provádět kdykoli během doby trvání smlouvy a pět let po vyplacení zbývajících prostředků. Výsledky těchto auditů mohou případně vést ze strany Komise k rozhodnutím o vrácení. Zaměstnanci Komise a externí pracovníci, které pověřila Komise, mají za účelem provádění těchto auditů právo na přístup, zejména do kanceláří příjemce podpory, jakož i ke všem nezbytným informacím, včetně informací v elektronické podobě. Účetní dvůr má stejná práva jako Komise, zejména právo na přístup. Za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem je kromě toho v rámci tohoto programu oprávněn provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (EURATOM, ES) č. 2185/96[16] také Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF). Pro účely činností Společenství financovaných na základě tohoto nařízení se výrazem nesrovnalost uvedeným v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Společenství nebo jakékoli nedodržení smluvního závazku vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropských společenství, rozpočty spravované Evropskými společenstvími, a to formou neoprávněného výdaje, nebo rozpočty spravované jinými mezinárodními organizacemi jménem Společenství. Dohody mezi Společenstvím a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj týkající poskytování prostředků Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení Bohunic z provozu obsahují příslušná ustanovení, která mají chránit finanční zájmy Společenství proti podvodům, korupci a jiným nesrovnalostem a která mají Komisi, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům a Účetnímu dvoru umožnit provádět kontroly na místě. Článek 7 Komise zajistí provádění tohoto nařízení a pravidelně podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě. V polovině provede hodnocení v souladu s článkem 3. Článek 8 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda […] FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice/Slovaquie. Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[17],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[18] . 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 237 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: (2007 – 2013) 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) € million +++++ TABLE +++++ 4. BASE JURIDIQUE Le protocole n° 9 à l’Acte d’adhésion ne fait référence qu’au Programme Phare qui expirera et ne peut donc pas couvrir la période au-delà de 2006. Ce protocole prévoit la nécessité de continuer le financement au-delà de 2006 sans pour autant à l’instar de la Lituanie prévoir une base juridique spécifique. L’Acte d’adhésion et le protocole n°9 ne peuvent pas constituer une base juridique appropriée pour mettre en place un financement dans le cadre des prochaines perspectives financières. Dans ces conditions, il apparaît que seul l’article 203 du traité Euratom puisse constituer une base juridique appropriée. Cet article dispose que « Si une action de la Communauté apparaît nécessaire pour réaliser l’un des objets de la Communauté, sans que le présent traité ait prévu les pouvoirs d’action requis à cet effet, le Conseil, statuant à l’unanimité sur proposition de la Commission et après consultation du Parlement européen, prend les dispositions appropriées.» 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [19] 5.1.1 Objectifs poursuivis La Slovaquie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale de Bohunice le 31 décembre 2006 au plus tard et l’unité 2 le 31 décembre 2008 au plus tard. Le coût du démantèlement de ces deux unités (communément appelées Bohunice V1, réacteurs de type VVER 440/230) est évalué à 750 millions d’euros (valeur 2000) y compris le stockage définitif des combustibles usés. Il est important de souligner que les autorités slovaques se sont engagées à compléter les besoins financiers du démantèlement. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse. 5.1.3 Valeur ajoutée communautaire Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire La contribution communautaire allouée par le présent règlement est octroyée dans le but de co-financer des mesures de soutien au démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice V1, des mesures en faveur de la réhabilitation de l’environnement dans le respect de l’acquis et de la modernisation des capacités conventionnelles de production destinées à remplacer les capacités de production des deux réacteurs de la centrale de Bohunice V1, et d’autres mesures qui découlent de la décision de fermer et de déclasser cette centrale et qui contribuent à l’indispensable restructuration, réhabilitation de l’environnement et modernisation des secteurs de la production, de la transmission et de la distribution d’énergie en Slovaquie, ainsi qu’à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement et de l’efficacité énergétique dans le pays. 5.3 Modalités de mise en œuvre L’assistance financière pourra être mise à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fond international d’appui au démantèlement de Bohunice, administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. ) 6.1.1 Intervention financière Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale) +++++ TABLE +++++ Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place. 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. +++++ TABLE +++++ (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.) Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle. 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier : - La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Bohunice 1 pour le 31/12/2006, Bohunice 2 pour le 31/12/2008 - Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement - Elaboration des accords de subvention avec la BERD - Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts - Reporting régulier 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013. 9. MESURES ANTIFRAUDE Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission. Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits. La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission. En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[21]. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés. Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place. [1] Viz čl. 3 odst. 4 protokolu č. 4. [2] KOM(2004) 487. [3] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. [4] Úř. věst. C […], […], s. […]. [5] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [6] Úř. věst. 292, 15.11.1996, s. 2. [7] COM(2004) 487. [8] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique. [9] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [10] voir article 3 alinéa 4 du protocole n° 4. [11] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [12] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2. [13] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. [14] Úř. věst. C […], […], s. […]. [15] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [16] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [17] COM(2004) 487. [18] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique. [19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [20] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [21] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2.