Stanovisko Evropského hospodá řského a sociálního výboru Za nové řízení mezinárodních 
organizací  
(2010/C 354/07)  
Zpravodajka:  paní  VAN WEZEL  
Spoluzpravodaj:  pan  CAPPELLINI  
Na plenárním zasedání dne 25. února 2009 se Evropský hospodá řský a sociální výbor v souladu s čl. 29 
odst. 2 Jednacího řádu rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy  
Za nové řízení mezinárodních organizací . 
Specializovaná sekce Vn ější vztahy, kterou Výbor pov ěřil p řípravou podklad ů na toto téma, p řijala stano ­
visko dne 4. b řezna 2010.  
Na 461. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 17. a 18. b řezna 2010 (jednání dne 17. b řezna 
2010), p řijal Evropský hospodá řský a sociální výbor následující stanovisko 132 hlasy pro, 4 členové se 
zdrželi hlasování.  
1. Záv ěry a doporu čení 
1.1 Sv ětové hospodá řství dosp ělo k doposud nevídané inte ­
graci. Vzhledem k velké celosv ětové krizi v multipolárním sv ětě 
pot řebují mezinárodní organizace nové řízení a v ětší legitimitu. 
Tato legitimita se musí opírat o spole čné hodnoty, normy a cíle, 
o provázanost a ú činnost a o zapojení všech zemí a jejich 
ob čan ů. EHSV podporuje EU v její aktivní ú časti na rozví ­
jení tohoto nového řízení mezinárodních organizací.  
1.2 Ješt ě p řed sou časnou krizí se uznávalo, že reforma mezi ­
národních organizací, organizací OSN a brettonwoodských 
institucí je nezbytná, avšak po vypuknutí finan ční 
a hospodá řské krize za čal reformní proces nabírat na rychlosti. 
Jakmile se ukázalo, že dopad finan ční krize je nezvratný a je 
nutné jednat, p řevzala iniciativu skupina  G20.  Navzdory tomu, 
že byly výsledky procesu skupiny G20 pozitivn ě p řijaty, 
vyvstává otázka legitimity jejích rozhodnutí.  EHSV žádá, aby 
EU rozvíjela efektivní vazby mezi procesem skupiny G20 
a reprezentativními organizacemi OSN a posílila ECOSOC.  
1.3 V řízení mezinárodních organizací musejí zastávat výra ­
zn ější úlohu nov ě vznikající a rozvojové zem ě. EHSV podpo ­
ruje další restrukturalizaci Sv ětové banky a MMF tak, aby 
se zvýšilo zastoupení t ěchto zemí.  
1.4 Řízení mezinárodních organizací by m ělo vycházet 
z Charty OSN a ze Všeobecné deklarace lidských práv OSN. 
EU d ůrazn ě podporuje multilaterální spolupráci a EHSV 
s touto politikou pln ě souhlasí.  EHSV však pozoruje, že kontext pro prosazování multilaterálních hodnot se 
zm ěnil, a je proto toho názoru, že je t řeba p řezkoumat 
sd ělení EK k politikám EU zam ěřeným na multilatera ­
lismus  ( 1 ). 
1.5 I v p řípad ě, že mají mezinárodní organizace jasné cíle, 
chybí jim efektivnost z d ůvodu nevhodného monitorování 
důsledk ů jejich rozhodnutí a posouzení jejich dopadu. EU vyvi ­
nula monitorovací systémy, což jsou osv ědčené postupy, které 
by mohly být p řijaty na mezinárodní úrovni s cílem monito ­
rovat složité zásahy na více úrovních.  EHSV vyzývá EU, aby 
tyto monitorovací systémy v mezinárodních organizacích 
zavedla.  
1.6 EHSV podporuje posílení autority mezinárodních 
organizací v oblasti regulace finan čních trh ů na mezi ­
národní úrovni za ú čelem zabrán ění nové finan ční krizi.  
EHSV doporu čuje vyšší míru regulace na evropské 
a mezinárodní úrovni v t ěchto oblastech: zvýšení rezerv, regu ­
lace hedgeových fond ů, otev ření da ňových ráj ů, odmítání 
nadm ěrných a nemorálních odm ěn, snížení pákového rizika 
a nadnárodní konsolidace orgán ů dohledu.  
1.7 EHSV podporuje veškeré iniciativy EU zam ěřené na 
povzbuzení spolupráce a soudržnosti mezi mezinárodními 
organizacemi.  EHSV naléhav ě vyzývá EU, aby zahájila monito ­
rování iniciativy kanclé řky MERKELOVÉ a usnadnila formální 
dialog mezi mezinárodními organizacemi, aby tak podpo řila 
spolupráci založenou na agend ě d ůstojné práce MOP.CS 28.12.2010 Ú řední v ěstník Evropské unie C 354/43  
( 1 ) KOM(2001) 231 v kone čném zn ění Budování ú činného partnerství 
s OSN v oblasti rozvoje a humanitárních záležitostí  a KOM(2003) 526 
v kone čném zn ění Evropská unie a Organizace spojených národ ů: volba 
multilateralismu .
1.8 EHSV vítá usnesení Evropského parlamentu, které vyzývá 
členské státy EU k ratifikaci aktualizovaných úmluv MOP, 
a podporuje výzvu Evropského parlamentu adresovanou Komisi, 
aby p řipravila doporu čení členským stát ům týkající se ratifikace 
aktualizovaných úmluv ILO a aktivn ě p řisp ěla k jejich prová ­
dění. EHSV si p řeje být aktivn ě zapojen do p řípravy tohoto 
doporu čení.  
1.9 EHSV uznává význam „m ěkké síly“ používané EU 
v řídících strukturách mezinárodních organizací, avšak je toho 
názoru, že EU by m ěla pro každou mezinárodní organizaci 
rozvinout strategii, která by zvýšila její moc a posílila její pozici.  
Při p říprav ě t ěchto strategií by m ěly být názory EHSV 
vyslyšeny na poradních sch ůzích.  
1.10 EHSV doufá, že nová Lisabonská smlouva, nový vysoký 
představitel pro zahrani ční v ěci a bezpe čnostní politiku 
a posílená diplomatická spolupráce umožní vyjad řovat jednot ­
nější názory a zlepší pozici EU v mezinárodních organizacích.  
EHSV vyzývá EU, aby ve svých vn ějších politikách vystu ­
povala jednotn ě a v souladu se svými cíli.  
1.11 Proces vytvá ření nové řídící struktury není p říliš trans ­
parentní. M ěli by být do n ěj zapojeni sociální partne ři 
a reprezentativní organizace ob čanské spole čnosti a  EHSV 
očekává, že EU u činí informace o tomto procesu snadno 
přístupné . 
1.12 Mezinárodní organizace získávají efektivitu, když jsou 
otev řené konzultacím s reprezentativními organizacemi 
ob čanské spole čnosti, odborovými organizacemi 
a organizacemi zam ěstnavatel ů. Musí být sou částí jejich trans ­
parentních poradních struktur a podílet se na jejich monitoro ­
vacím systému.  EHSV o čekává, že EU (EK a členské státy) 
budou podporovat a usnad ňovat konzultaci organizací 
ob čanské spole čnosti a sociálních partner ů v budoucích 
řídících strukturách mezinárodních organizací.  
2. Úvod  
2.1 Diskuse o systému řízení mezinárodních organizací není 
nová, ale rychlé ší ření a hluboké dopady celosv ětové finan ční 
krize ukázaly slabost globální správy v ěcí ve řejných 
v celosv ětovém hospodá řství a nar ůstající  vzájemnou závislost  
všech zemí. Krize nejen zasáhla všechny ekonomiky, ale vyvi ­
nula se také do vážné krize zam ěstnanosti, postihující miliony 
již tak ohrožených pracovník ů a firem. Chceme-li co nejvíce 
omezit negativní dopad krize a p ředejít budoucí krizi, bude 
nutné lépe regulovat odv ětví finan čnictví, v n ěmž tato krize 
za čala. Ale nejen to. Abychom vytvo řili udržitelné a na hodno ­
tách založené hospodá řství, nové a ú činn ější, musíme vytvo řit 
správu sv ětového hospodá řství, která bude zodpov ědn ější za své 
kroky a transparentn ější. 
2.2 Toto stanovisko se zam ěří na ty mezinárodní organizace, 
které řídí sociální, hospodá řské a finan ční politiky, se z řetelem 
na probíhající proces reforem t ěchto organizací a na kontext finan ční krize: OSN, WTO, MOP, Sv ětová banka, Mezinárodní 
m ěnový fond, OECD, skupina G20 a Rada pro finan ční stabi ­
litu.  
2.3 Sv ět čelí závažné globální krizi , kterou je možné 
účinn ě řešit jen na globální úrovni. To platí nejen pro p řekonání 
sou časné finan ční a hospodá řské krize, ale také pro řešení krize 
v oblasti potravin, energetiky a vody, prohlubování chudoby, 
environmentálních problém ů v četn ě ú čink ů zm ěn klimatu, 
bezpe čnosti a nár ůstu migrace.  
2.4 Globalizace zm ěnila hospodá řské vztahy, což musí brát 
v úvahu struktura globální hospodá řské správy. M ění se 
mocenské vztahy, zem ě BRIC se stávají významn ější hospo ­
dá řsky, politicky i strategicky. Posunuli jsme se od bipolárního 
sv ěta studené války p řes unipolární nad řazenost Spojených stát ů 
k multipolárnímu sv ětu. Nov ě vznikající ekonomiky 
a rozvíjející se zem ě musejí získat své postavení v institucích, 
ze kterých se skládá nový model globálního řízení.  
2.5 Tyto problémy mohou řešit pouze instituce, které jsou 
pro to  legitimní . Nové řídící struktury budou mít tuto legiti ­
mitu pouze tehdy, až budou  koherentní  ve svých politikách,  
účinné  v jejich provád ění a budou  zapojovat  všechny zem ě 
a jejich ob čany.  
2.6 V minulých letech bylo realizováno n ěkolik iniciativ 
týkajících se revize globálního řídícího systému mezinárodních 
organizací a reforem OSN. Bylo dosaženo pokroku ohledn ě 
přístupu OSN „Delivery as one“ na národní úrovni, který byl 
řízen místním koordinátorem OSN. V roce 2009 ohlásil Výbor 
vedoucích sekretariátu pro koordinaci OSN 9 iniciativ, které 
mají spole čně provést organizace OSN a brettonwoodské insti ­
tuce. P ři hledání nové struktury řízení sv ětového hospodá řství se 
navrhuje, aby byly prozatím posíleny úloha a pravomoc 
ECOSOC. Po vypuknutí finan ční a hospodá řské krize za čal 
reformní proces nabírat na rychlosti, p řičemž iniciativu p řevzala 
skupina G20.  
2.7 Vedoucí p řestavitelé zemí G20 p řijali ve dnech 24. 
a 25. zá ří 2009 v Pittsburghu rozhodnutí, která podstatným 
zp ůsobem zm ění řízení mezinárodních organizací. Rozhodli, 
že G20 bude hlavním fórem jejich mezinárodní hospodá řské 
spolupráce. Dohodli se, že budou pokra čovat ve svém úsilí 
zam ěřeném na regulaci finan čních trh ů a na to, aby se kvalitní 
pracovní místa dostala do st ředu hospodá řské obnovy. Shodli se 
na z řízení rámce pro silný, udržitelný a vyvážený hospodá řský 
růst, pro n ějž se zavázaly stanovit spole čné st ředn ědobé cíle, 
aby jejich makroekonomické, da ňové a obchodní politiky odpo ­
vídaly udržitelnému a vyrovnanému r ůstu celosv ětové ekono ­
miky. Pov ěřili MMF, aby jim pomáhal p ři posuzování jejich 
politik, a tak usnadnil jejich dialog. Tímto zp ůsobem zna čně 
zvýšili úlohu MMF, kterou již posílilo dodate čné financování 
ve výši 500 miliard dolar ů. Byla znovu potvrzena pravomocCS C 354/44 Ú řední v ěstník Evropské unie 28.12.2010
Sv ětové banky v oblasti zmír ňování chudoby s dodate čnou 
půjčkou (ve výši 100 miliard dolar ů) a se zvláštním zam ěřením 
na zajiš ťování potravy a energie pro chudé osoby. Vedoucí 
představitelé G20 se znovu setkají v červnu 2010 v Kanad ě, 
v listopadu 2010 v Koreji a v roce 2011 ve Francii.  
2.8 Vedoucí p ředstavitelé G20 se dohodli na modernizaci 
struktury ekonomické spolupráce. Hlasovací práva v rámci 
MMF pro nov ě se rozvíjející zem ě vzrostou o 5 % na úkor 
nadm ěrn ě zastoupených a menších ekonomik. Také Sv ětová 
banka je žádána, aby posoudila zastoupení nov ě se rozvíjejících 
zemí ve své struktu ře p řijímání rozhodnutí.  
2.9 P řes pom ěrn ě dob ře p řijímané výsledky setkání G20 se 
zpochyb ňuje legitimita  její v ůdčí úlohy. Z diskuse jsou vylou ­ 
čeny nejchudší zem ě sv ěta. Agenda skupiny G20 nevychází 
z dohodnuté politiky a nepodílejí se na ní všechny významné 
mezinárodní organizace. V rámci OSN existují zna čné obavy, že 
úloha této organizace se oslabuje, zvlášt ě co se tý če sociáln ě 
hospodá řských problém ů. Je t řeba dosáhnout rovnováhy mezi 
novou úlohou G20, OSN a jejími agenturami 
a brettonwoodskými institucemi. Dá se o čekávat, že spolu se 
stálou a rychlou zm ěnou hospodá řských a politických vztah ů se 
budou objevovat i nové iniciativy a myšlenky.  
2.10 Zem ě G20 musí rozvíjet efektivní vazby 
s reprezentativními procesy OSN, aby byly v nové 
a inkluzivní struktu ře zohledn ěny zájmy zemí celého sv ěta 
spolu se z řízením „Hospodá řské a sociální rady bezpe čnosti 
OSN“, se zevrubn ě reformovanou radou ECOSOC 
s posílenými rozhodovacími pravomocemi nebo „Sv ětovou 
ekonomickou radou“ (  2 ). EU musí v rámci všech t ěchto zm ěn 
nalézt svou pozici a n ěkte ří pozorovatelé mají obavy, že m ěnící 
se rovnováha moci bude na úkor evropského vlivu na mezi ­
národní scén ě. 
2.11 Úloze ob čanské spole čnosti a sociálních partner ů 
v tomto procesu není v ěnována dostate čná pozornost. EHSV 
doporu čuje, aby G20 dala ob čanské spole čnosti a sociálním 
partner ům formální prostor, a vyzývá ministry práce G20, 
aby do své práce zapojili instituce, které reprezentují sociální 
partnery na mezinárodní úrovni. I když n ěkteré mezinárodní 
organizace poskytují sociálním partner ům a organizacím 
ob čanské spole čnosti poradní status, proces není celkov ě dosta ­
tečně transparentní a reprezentativní organizace jako EHSV 
a hospodá řské a sociální rady by m ěly být aktivn ěji zapojeny.  3. Zásady nového řízení  
3.1 A ť je podoba nového řízení mezinárodních organizací 
jakákoli, m ěla by vycházet ze  zásad a hodnot OSN . I když 
mezinárodní organizace mohou mít vlastní řídící strukturu, 
jejich celkové fungování by m ělo být založeno na Chart ě Orga ­
nizace spojených národ ů, na základních lidských právech, lidské 
důstojnosti a rovnoprávnosti žen a muž ů. M ělo by být spraved ­
livé a dodržovat mezinárodní smlouvy a normy. M ělo by 
podporovat sociální pokrok a lepší životní podmínky ve v ětší 
svobod ě. Nová struktura řízení mezinárodních organizací musí 
podporovat udržitelný rozvoj a sociální za čleňování a musí 
přinášet ú činná řešení nejv ětších celosv ětových problém ů. 
3.2 Hodnoty Charty OSN a Všeobecné deklarace lidských 
práv OSN jsou rovn ěž hodnotami Evropské unie. EU je zalo ­ 
žena na zásad ě svobody a d ůstojnosti, dialogu, stability 
a dodržování mezinárodních dohod. EU je velkým propagá ­
torem multilateralismu a OSN a jeho úmluv. EHSV s tím 
souhlasí.  Zaznamenává však, že se prost ředí pro prosazo ­
vání multilaterálních hodnot zm ěnilo, a proto zvažuje 
nutnost revidovat sd ělení Evropské komise o politikách 
EU sm ěřujících k multilateralismu  (KOM(2001) 231 –  Budo ­
vání efektivního partnerství s OSN v oblasti rozvoje a humanitárních 
záležitostí – Building an effective partnership with the United Nations 
in the field of development and humanitarian affairs  a KOM(2003) 
526 –  Evropská unie a OSN: volba multilateralismu – The European 
Union and the United Nations: The choice for multilateralism ). 
3.3 Nová řídící struktura celosv ětového hospodá řství by m ěla 
být založena na mezinárodním paktu o hospodá řských, sociál ­
ních a kulturních právech a zam ěřit se na řešení naléhavých 
sociálních problém ů, jako je nezam ěstnanost, chudoba, zajiš ťo­
vání potravin a vzr ůstající nerovnost. M ěla by p řisp ět k sociální 
spravedlnosti a ke spravedliv ější spole čnosti. M ěla by hrát v ětší 
úlohu p ři prosazování hospodá řství šetrného k životnímu 
prost ředí a chránit ve řejné statky, jako je čistá voda a vzduch, 
biologická rozmanitost a snížení emisí CO  2 . 
4. Nové řízení – v ětší spolupráce, vyšší koherence 
a efektivnost  
4.1 EHSV vyzývá Evropskou komisi i další evropské insti ­
tuce, aby aktivn ě podporovaly nové řízení mezinárodních orga ­
nizací, zam ěřené na zvýšení jejich  koherence  a efektivnosti  p ři 
činnostech sm ěřujících k zajišt ění udržitelného rozvoje, d ůstojné 
práce a udržitelných podnik ů. 
4.2 Mezinárodní organizace, zvlášt ě OSN a její agentury, 
mají jasné cíle, avšak často nejsou dostate čně efektivní . 
I když byly cíle zakotveny v mezinárodních smlouvách 
a normách, provád ění je často nedostate čné a chybí ú činný 
systém hodnocení dopadu. Nové řízení mezinárodních organi ­
zací by m ělo klást v ětší d ůraz na posílení a monitorování jejich 
rozhodnutí.CS 28.12.2010 Ú řední v ěstník Evropské unie C 354/45  
( 2 ) Jak doporu čila komise expert ů s p ředsedou prof. Josephem 
STIGLITZEM, jenž m ěla poradní funkci na konferenci OSN 
o sv ětové finan ční a ekonomické krizi a jejím dopadu na rozvoj 
(červen 2009). Stiglitzova komise dále doporu čila z řízení panelu 
expert ů jako poradního orgánu Rady.
4.3 D ůležitým nástrojem se stává monitorování, které zaru ­ 
čuje jednotnost provád ění politik a manager ům a politickým 
činitel ům nazna čuje, jak se zam ěřit na oblasti, o n ěž mají 
nejv ětší zájem. Dále poskytuje „v časná varování“, která 
umož ňují v časnou a vhodnou intervenci. EHSV navrhuje, aby 
se tento postup využíval a rozvíjel spole čně s pot řebami mezi ­
národních organizací ve v ětším a koordinovan ějším mezi ­
národním m ěřítku, protože úsp ěšná evropská zkušenost 
s monitorováním komplexních víceúrov ňových intervencí 
stimuluje spole čnou kapacitu managementu ve řejných orgán ů, 
profesionálních pracovník ů i soukromého sektoru.  
4.4 Mezinárodní organizace mohou být efektivn ější, pokud 
vzájemn ě posilují své cíle. N ěkteré mezinárodní organizace mají 
mechanismus pro podávání stížnosti a závazný arbitrážní 
mechanismus (WTO), jiné mají velice rozvinuté dozor čí mecha ­
nismy, avšak bez donucovacích pravomocí (MOP). Politiky 
mezinárodních organizací by nem ěly být navzájem protich ůdné; 
cíle organizací OSN, mezinárodních finan čních institucí a EU 
mohou být dosaženy pouze tehdy, pokud tyto organizace 
budou spolupracovat na vzájemné propagaci svých norem, 
jako je rovné postavení muž ů a žen, udržitelnost, d ůstojná 
práce a volný obchod.  
4.5 Úst ředním tématem diskuse o mezinárodním řízení celo ­
sv ětového hospodá řství je řízení finan čních institucí, tedy  MMF, 
Sv ětové banky a Rady pro finan ční stabilitu . Nyní je více 
než kdy jindy naléhav ě pot řebná regulace finan čních trh ů 
a jejich zpr ůhledn ění, jelikož není nadále možné p řijímat odpo ­
vídající opat ření pouze na vnitrostátní úrovni. Aby mohly být 
mezinárodní organizace více efektivní p ři p ředvídání budoucích 
krizí, EHSV se zasazuje o vyvážené zvýšení jejich pravomocí 
týkajících se regulace finan čních trh ů na mezinárodní úrovni, 
aniž by se však staly p říliš restriktivními, omezujícími 
a byrokratickými. EHSV doporu čuje vyšší míru regulace na 
evropské a mezinárodní úrovni v t ěchto oblastech: zvýšení 
rezerv, regulace hedgeových fond ů, otev ření da ňových ráj ů, 
odmítání nadm ěrných a nemorálních odm ěn, snížení pákového 
rizika, nadnárodní konsolidace orgán ů dohledu aj.  
4.6 Má-li se snížit dopad finan ční krize na reálnou ekono ­
miku, je nutná vyšší míra mezinárodní spolupráce. Bezpe čné 
celosv ětové hospodá řství pot řebuje vyšší regulaci více založenou 
na hodnotách. N ěmecká kanclé řka MERKELOVÁ zahájila d ůle­ 
žitou iniciativu. Za čátkem roku 2009 na setkání WTO, Sv ětové 
banky, MMF, MOP a OECD navrhla Chartu udržitelné hospo ­
dá řské správy (  3 ), jež by se m ěla stát základem  provázaných 
politik pro dosažení spole čných cíl ů, p řičemž by každá orga ­
nizace vyvíjela činnost v souladu se svou funkcí. Na základ ě této 
charty vedoucí p ředstavitelé G20 v Pittsburghu formulovali 
„Základní hodnoty udržitelné hospodá řské činnosti“, v nichž vyjád řili svou zodpov ědnost v ůči r ůzných zainteresovaným 
subjekt ům – spot řebitel ům, pracovník ům, investor ům 
a podnikatel ům – s cílem zvýšit prosperitu ob čan ů pomocí 
provázaných hospodá řských, sociálních a environmentálních 
strategií. OECD p řipravila „Celosv ětový standard pro 21. století“, 
založený na stávajících standardech řízení spole čností, nadná ­
rodních podnik ů, boje proti korupci a da ňové spolupráce (  4 ). 
Stiglitzova komise doporu čuje d ůrazná opat ření k obran ě 
proti pádu poptávky, vytvá ření pracovních míst a dosahování 
rozvojových cíl ů tisíciletí.  EHSV doporu čuje, aby EU a její 
členské státy tyto iniciativy podpo řily. 
4.7 Zvláštní úlohu ve struktu ře nového řízení má sehrát  
MOP . Její základní pracovní normy a koncept d ůstojné práce 
a udržitelných podnik ů ur čují hlavní sm ěry řešení krize zam ěst­
nanosti. V červnu 2009 na 98. konferenci uzav řely t ři zú čast ­
něné strany MOP „Global Jobs Pact“ (Sv ětovou dohodu 
o pracovních místech), balí ček opat ření, která mají zvrátit klesa ­
jící trendy v oblasti zam ěstnanosti a hospodá řského r ůstu. EHSV 
naléhá na EU, aby usilovala o oficiální dialog mezi mezinárod ­
ními organizacemi, který by byl založen na agend ě d ůstojné 
práce MOP v oblasti zam ěstnanosti, rozvoje podnik ů, sociální 
ochrany, humánních pracovních podmínek, stabilních odboro ­
vých vztah ů a pracovních práv.  
4.8 Výbor doporu čuje v zájmu vyšší koherence, aby 
Evropská unie intern ě i extern ě podporovala ratifikaci dosavad ­
ních úmluv MOP a provád ění agendy d ůstojné práce. Výbor 
zejména vyzývá k ratifikaci a provád ění úmluv, jež nejt ěsn ěji 
souvisejí s agendou d ůstojné práce, v četn ě úmluv o zdraví 
a bezpe čnosti p ři práci, úmluv o sociálním zabezpe čení 
a úmluvy 94 o pracovních ustanoveních ve smlouvách 
o ve řejných zakázkách. Pravidla EU nezproš ťují členské státy 
jejich závazk ů plynoucích z ratifikovaných úmluv MOP. EHSV 
podporuje výzvu Evropského parlamentu adresovanou Komisi 
v jeho usnesení z 26. listopadu 2009, aby p řipravila doporu čení 
členským stát ům týkající se ratifikace aktualizovaných úmluv 
ILO a aktivn ě p řisp ěla k jejich provád ění. V návaznosti na 
stanoviska EHSV k tématu Sociální dimenze globalizace (  5 ) a k 
tématu Podpora slušné práce pro všechny (  6 ) si EHSV p řeje být 
aktivn ě zapojen do p řípravy tohoto doporu čení. 
4.9 EHSV navíc podporuje veškeré iniciativy EU na podporu 
spolupráce mezinárodních organizací v oblasti specifických 
témat. Dobrým p říkladem je spolupráce mezi WTO a MOP 
v oblasti zam ěstnanosti, spolupráce v oblasti problematiky so- 
ciálního zabezpe čení mezi Sv ětovou bankou a MOP 
a spolupráce v oblasti provád ění základních pracovních norem 
mezi Sv ětovou bankou a MMF. Nejv ětší význam má zam ěstna ­
nost mládeže, mikrofinancování a sociální zabezpe čení.CS C 354/46 Ú řední v ěstník Evropské unie 28.12.2010  
( 3 ) Spole čná tisková zpráva, kanclé řka MERKELOVÁ, 5. února 2009, 
Berlín.  ( 4 ) Angel GURRÍA, generální tajemník OECD, Řím, 12. kv ětna 2009.  
( 5 ) Ú ř. v ěst. C 234, 22.9.2005, s. 41.  
( 6 ) Ú ř. v ěst. C 93, 27.4.2007, s. 38.
5. Nové řízení – v ětší ohledy na zájmy rozvojových zemí  
5.1 Rozvojové a nov ě se rozvíjející zem ě musejí hrát 
podstatn ější roli v nových strukturách globálního řízení, které 
mají zavést mezinárodní organizace. Jejich integrace však musí 
být založena na pravidlech OSN a dodržování lidských práv. 
Politiky mezinárodních organizací by m ěly sm ěřovat k zajišt ění 
důstojné práce a uplat ňování zásadních pracovních norem MOP 
v nov ě se rozvíjejících a rozvojových zemích. Je t řeba dále 
restrukturovat Sv ětovou banku a MMF a zvýšit zastoupení 
a váhu chudších zemí v jejich orgánech a postupech.  
5.2 Je nezbytné pomáhat rozvojovým zemím s cílem 
usnadnit jejich efektivní ú čast v rozhodovacím procesu WTO. 
Musí být vybaveny tak, aby se mohly pohotov ěji podílet na 
obchodních jednáních a musí být podporovány v tom, aby 
prohlubovaly své znalosti v oblasti obchodních záležitostí, 
stejn ě jako své technické schopnosti a kompetence v oblasti 
integrace trh ů. Rozvojovým zemím musí být umožn ěn ur čitý 
legitimní prostor pro politiku v obchodních vztazích.  
5.3 MMF provedl v b řeznu 2009 analýzu citlivosti zemí 
s nízkým p říjmem v ůči nep říznivým ú čink ům celosv ětové 
finan ční krize a následující recese (  7 ). Podle odhad ů MOP by 
mohlo být více než 200 milion ů lidí, p řevážn ě z rozvojových 
a nov ě se rozvíjejících zemí, postiženo mimo řádnou chudobou. 
Po čet zam ěstnaných chudých, kte ří vyd ělávají mén ě než 2 
dolary denn ě, m ůže dosáhnout až 1,4 miliardy a eliminovat 
veškerý pokrok, kterého se poda řilo b ěhem posledního desetiletí 
dosáhnout v celosv ětovém odstra ňování chudoby. Prohloubení 
chudoby nejvíce postihne ženy, protože tvo ří 60 % sv ětové 
chudiny. Za t ěchto okolností je t řeba nasadit další síly 
k dosažení rozvojových cíl ů tisíciletí.  EHSV požaduje, aby 
EU vyvinula rozhodné úsilí k dosažení rozvojových cíl ů 
tisíciletí.  
6. Jakou úlohu m ůže EU sehrát p ři podpo ře nového řízení 
různých mezinárodních organizací?  
6.1 EU má na této mezinárodní scén ě zvláštní úlohu. 
Evropská unie je na za čátku 21. století nejv ětším vývozcem 
na sv ětě, zaujímá p řední místo v poskytování pomoci rozvíje ­
jícím se zemím a její trh má celosv ětový význam. Navzdory 
tomu n ěkteré výsledky výzkumu dokládají, že EU o své posta ­
vení v OSN p řichází (  8 ). Evropská unie získává pro své rezoluce 
o lidských právech ve valném shromážd ění slabší podporu než 
před desetiletím, protože roste vliv zemí odmítajících zasaho ­
vání do „vnit řních záležitostí“, jako je Čína a Rusko (  9 ). 6.2 Systém globálního řízení má pro EU zna čný význam. 
Sociáln ě tržní model Evropské unie je jedine čný a prokázal 
svou mimo řádnou schopnost řešení složitých problém ů 
sou časné hospodá řské krize. EU a její instituce musí p řijmout 
aktivní opat ření na obranu svých zájm ů a na prosazování svých 
hodnot.  
6.3 EU je zastoupena ve všech mezinárodních organizacích, 
které se zabývají řízením celosv ětového hospodá řství, a ť je to 
prost řednictvím ú časti členských zemí ve vedení t ěchto organi ­
zací, koordinováním politik člen ů v t ěchto organizacích, tím, že 
je zastupována členy, kte ří jim p ředsedají, či mají status p řed ­
stavitele Evropských spole čenství. Ve v ětšin ě mezinárodních 
organizací má Evropská unie pouze status pozorovatele (výjim ­
kami jsou WTO a FAO) a spoléhá p ři uplat ňování svého vlivu 
na „m ěkkou sílu“. A čkoli m ůže být tato „m ěkká síla“ a sí ť dobré 
vůle EU ú činná, EU by m ěla aktivn ě prosazovat oficiální pozice 
vždy, kdy je to možné.  Evropská unie by m ěla pro každou 
z mezinárodních organizací vyvinout strategii, jejíž pomocí 
by zvýšila svou váhu a posílila své postavení, a mohla tak 
v t ěchto organizacích podporovat efektivn ější 
a spravedlivé řízení.  
6.4 EU je v MMF zastoupena r ůznými mluv čími (p ředseda 
EURMMF, ECB, p ředseda Euroskupiny, ministr financí p ředsed ­
nictví EU) a rozpory mezi členskými státy ohledn ě finan čních 
a rozvojových otázek brání Evrop ě, aby se vyjad řovala jednotn ě. 
Co se tý če otázek obchodu, EK má pravomoc jednat jménem 
EU, v jiných finan čních či ekonomických otázkách však nemusí 
ani 16 členských stát ů EU, které mají spole čnou m ěnu a n ěkteré 
pravomoci p řenesly na ECB, nutn ě zaujmout sjednocenou 
pozici. Vzhledem k rostoucímu významu brettonwoodských 
institucí, zvlášt ě MMF, EHSV naléhav ě žádá, aby EU a její insti ­
tuce zlepšily koordinaci řízení t ěchto institucí. Zem ě EU mají 
dohromady 32 % hlasovacích práv v MMF; pro srovnání USA 
mají 17 %. Snížení vlivu menších členských stát ů EU proto, aby 
se vytvo řil prostor pro nov ě se rozvíjející ekonomiky, lze 
kompenzovat lepší koordinací politiky EU.  
6.5 EHSV vyzývá EU, aby motivovala MMF k podporování 
politik, které  umož ňují p řístup  k úv ěrům a financování, 
zvlášt ě pro malé a st řední podniky a pro zem ědělce, jelikož 
v ekonomikách všech stát ů tyto sektory tvo ří základ pro 
zam ěstnanost a poskytují nejvíce pracovních míst. EHSV také 
žádá, aby Evropská unie usilovala o to, aby mezinárodní 
finan ční instituce zp řístupnily rozvojovým zemím finan ční 
prost ředky k zavedení opat ření proti p ůsobení cykl ů 
a upustily  p řitom  od podmínek, které k cyklickému 
pr ůběhu p řispívají .CS 28.12.2010 Ú řední v ěstník Evropské unie C 354/47  
( 7 ) The Implications of the Global Financial Crisis for Low-Income 
Countries (Dopady celosv ětové finan ční krize na zem ě s nízkými 
příjmy), MMF, b řezen 2009.  
( 8 ) Richard GOWAN, Franziska BRANTNER: A global Force for Human 
Rights? An audit of European Power at the UN Evropská rada pro 
zahrani ční vztahy (European Council on Foreign Relations), zá ří 
2008. www.ecfr.eu  
( 9 ) Ú ř. v ěst. C 182, 4.8.2009, s. 13.
6.6 EU od roku 2000 zna čně navyšuje svoje finan ční 
přísp ěvky Sv ětové bance (241 milion ů euro v roce 2008). 
EHSV uznává význam Sv ětové banky pro vymýcení chudoby 
a doporu čuje, aby EU požádala Sv ětovou banku, aby p řijala 
takové politiky hospodá řského rozvoje, které budou zahrnovat 
důstojnou práci i p řístup ke zdravotní pé či, vzd ělání a dalším 
ve řejným statk ům. EHSV požaduje, aby EU podpo řila 
Sv ětovou banku ve financování plán ů obnovy v  zemích 
postižených sou časnou finan ční a hospodá řskou krizí, které se 
soust řeďují na podporu udržitelného rozvoje podnik ů, vytvá ření 
pracovních p říležitostí, ve řejné investice, aktivní politiky na trhu 
práce, rozší ření základního sociálního zabezpe čení na všechny, 
dopl ňkové sociální sít ě pro ty nejzraniteln ější a investování do 
zelené ekonomiky.  
6.7 Podle nové Lisabonské smlouvy má Evropský parlament 
spolurozhodovací pravomoci v oblastech obchodní politiky. To 
pro EHSV p ředstavuje nové p říležitosti, jak posílit spolupráci 
s Parlamentem a Komisí v otázkách obchodu. EHSV p řipravil 
několik d ůležitých stanovisek k témat ům obchodu a k nutnosti 
provázat obchodní politiky se sociálními a environmentálními 
politikami EU. (  10 ) . 
6.8 EU tráví mnoho času koordinací svých názor ů a pozic 
v mezinárodních organizacích, a proto je mén ě času a úsilí na 
získání podpory pro tyto pozice ze strany dalších člen ů mezi ­
národních organizací. Jednou nedávnou kladnou výjimkou je 
úmluva OSN o právech zdravotn ě postižených osob. Spole čnou 
pozici mohou podpo řit organizace ob čanské spole čnosti. EHSV 
poznamenává, že členské zem ě EU p ři hlasování dospívají ke 
shod ě, a vyzývá EU, aby byla p řipravena vyjad řovat se jednotn ě, 
aby nedošlo ke ztrát ě vlivu, když se členové na jistých tématech 
neshodnou. Ke zlepšení snad v tomto sm ěru p řisp ěje Lisabonská 
smlouva. P řijetí nové Smlouvy, nová funkce vysokého p ředsta ­
vitele pro zahrani ční v ěci a posílená diplomatická spolupráce 
jsou p říležitostí, jak zvýšit mezinárodní postavení EU.  
6.9 S lepším řízením mezinárodních organizací, s v ětší kohe ­
rencí a tedy i v ětší efektivností se musí za čít u nás. Politiky EU 
v OSN a jejích agenturách, v G20 a v brettonwoodských insti ­
tucích by m ěly podléhat týmž zásadám a podporovat tytéž cíle, 
samoz řejm ě v mezích mandátu a struktury jednotlivých organi ­
zací. Je t řeba vyvinout daleko v ětší úsilí na rozvíjení prováza ­
ných politik v mezinárodních organizacích. Pozitivním 
příkladem je soudržnost politik EU ve prosp ěch rozvoje. 
EHSV rovn ěž odkazuje na soudržnost vnit řních a vn ějších 
politik v Lisabonské strategii. (  11 ). 7. Vyšší úrove ň konzultace a zapojení sociálních partner ů 
a organizací ob čanské spole čnosti  
7.1 Ú čast sociálních partner ů a organizací ob čanské spole č­
nosti je p ředb ěžnou podmínkou ochrany a prosazování hodnot, 
které jsou pro mezinárodní organizace zásadní. Pro ob čanskou 
spole čnost je řízení mezinárodních organizací velice d ůležité. 
Nedávná krize prokázala, že ob čanská spole čnost, tedy da ňoví 
poplatníci, pracovníci, spot řebitelé, st řadatelé, vlastníci dom ů 
a podnikatelé, draze platí za nedostate čné a neefektivní globální 
řízení.  
7.2 Nová řídící struktura se formuje na sch ůzích v rámci 
summit ů na vysoké diplomatické úrovni. Tento proces není 
dosti transparentní. Organizace ob čanské spole čnosti a sociální 
partne ři mají velmi malý p řístup k informacím o tomto 
procesu, natož k p řijímání rozhodnutí. Organizace ob čanské 
spole čnosti a odborové organizace se snaží mobilizovat ve řejné 
mín ění a p ůsobit na své vlády, aby informovaly o svých 
úvahách o budoucí řídící struktu ře celosv ětového hospodá řství. 
Některé podnikatelské kruhy jsou konzultovány, jiné jsou vylou ­ 
čeny. Názory organizací ob čanské spole čnosti a sociálních part ­
ner ů by m ěly být více prosazovány v politickém procesu EU 
vůči mezinárodním organizacím.  
7.3 Na národní, regionální i mezinárodní úrovni existují 
různé p říklady osv ědčených postup ů zapojování ob čanské 
spole čnosti do řízení mezinárodních organizací. Na mezi ­
národní úrovni vyniká p říklad MOP. P ředstavitelé zam ěstnava ­
tel ů a pracovník ů spolupracují rovnoprávn ě s vládami ve všech 
institucích MOP, a ť je to v oblasti řízení, rozhodování, ur čování 
norem nebo monitorování. Dobrými p říklady institucionalizo ­
vané konzultace se sociálními partnery je také Poradní výbor 
pro pr ůmysl a obchod (BIAC) a Odborový poradní výbor 
(TUAC) p ři OECD. Všechny další mezinárodní organizace p ři 
konzultacích p řistupují k sociálním partner ům a dalším organi ­
zacím ob čanské spole čnosti odtažit ěji, jak je tomu v p řípad ě 
poradního statusu nevládních organizací v OSN, či jeho absence 
ve skupin ě G20. Řízení mezinárodní organizace získá na efek ­
tivit ě, když se transparentním zp ůsobem institucionalizuje zapo ­
jení reprezentativních organizací ob čanské spole čnosti 
a sociálních partner ů. Mezinárodní organizace mohou být efek ­
tivn ější také tehdy, když organizace ob čanské spole čnosti 
a sociální partne ři budou zapojeni do jejich systém ů monitoro ­
vání a v časného varování.  
7.4 EHSV o čekává, že EU zapojí organizace ob čanské spole č­
nosti a sociální partnery do rozvíjení svých politik a postoj ů 
k novému řízení mezinárodních organizací. Výbor rovn ěž 
očekává, že EU bude v mezinárodních organizacích propagovat 
otev řený postoj ke konzultování ob čanské spole čnostiCS C 354/48 Ú řední v ěstník Evropské unie 28.12.2010  
( 10 ) Ú ř. v ěst. C 211, 19.8.2008, s. 82.  
( 11 ) Ú ř. v ěst. C 128, 18.5.2010, s. 41.
a sociálních partner ů p ři diskusích o jejich řídících strukturách.  
Účelné konzultace p ředpokládají transparentnost a snadný 
přístup k dokument ům v časovém rámci, který umožní 
vyhodnotit a zapracovat názory zú častn ěných stran.  7.5 EHSV o čekává, že EU (EK a členské státy) budou 
podporovat a usnad ňovat konzultaci organizací ob čanské 
spole čnosti a sociálních partner ů v budoucím řízení mezi ­
národních organizací.  
V Bruselu dne 17. b řezna 2010  
předseda 
Evropského hospodá řského a sociálního výboru  
Mario SEPICS 28.12.2010 Ú řední v ěstník Evropské unie C 354/49