Další postup

S ohledem na skutečnosti uvedené výše, se jeví, že podmínky, které měl plán návratu k Schengenu za cíl vytvořit, aby se mohly zrušit veškeré kontroly na vnitřních hranicích a obnovilo se běžné fungování schengenského prostoru, ještě nebyly plně dosaženy. Neustále se však daří dosahovat významných úspěchů na cestě zpět k plně funkčnímu schengenskému prostoru. V této fázi ale situace v Řecku a na západobalkánské trase nadále zůstává nejistá a v členských státech, které jsou nejvíce zasaženy druhotnými pohyby nelegálních migrantů přicházejících z Řecka, se projevuje významný tlak. K úplnému zprovoznění evropské pohraniční a pobřežní stráže, které by dále posílilo ochranu vnějších hranic EU, dojde do konce ledna 2017. Pokračující uplatňování prohlášení EU a Turecka přispěje k dalšímu snižování počtu příchozích do EU a poskytne vnitrostátním systémům prostor ke zpracování nevyřízených žádostí o azyl a konsolidování jejich přijímacích kapacit.

Za plné účasti Řecka se musí postupně obnovit používání stávajících dublinských pravidel podle doporučení Komise a zároveň je třeba tato pravidla do budoucna zlepšit se zřetelem na solidaritu a odpovědnost. Kromě toho by nouzové mechanismy pro relokaci, které fungují již od září 2015, měly i nadále vykazovat konkrétní výsledky v podobě počtu přemístěných osob. A konečně, navracení osob, které nemají právo na pobyt v Evropské unii, se musí zintenzivnit.

Povolení prodloužit současné kontroly na vnitřních hranicích dotčeným členským státům jako výjimečné opatření na další přiměřené období je tedy oprávněné. Na základě věcných ukazatelů, které jsou v této fázi k dispozici, by prodloužení nemělo přesáhnout tři měsíce.

Oblast působnosti návrhu

Státům schengenského prostoru, které v současnosti provádějí dočasné kontroly na vnitřních hranicích v souladu s doporučením Rady ze dne 12. května 2016, by mělo být dovoleno tak činit i nadále.

Nicméně vzhledem k postupné stabilizaci situace by se hraniční kontroly měly využívat pouze v krajním případě, když jiná opatření, která méně omezují přeshraniční dopravu, jako jsou například policejní kontroly v souladu s článkem 23 Schengenského hraničního kodexu, nemohou zjištěné hrozby účinně řešit. Proto by členské státy, které se na základě tohoto doporučení rozhodnou ochranu vnitřních hranic zachovat, měly před přistoupením k tomuto kroku prozkoumat všechny dostupné alternativní prostředky k hraničním kontrolám. Dotčené členské státy by měly o výsledku tohoto posouzení informovat ve svém oznámení o zachování kontrol na vnitřních hranicích ostatní členské státy, Evropský parlament a Komisi.

Jak je uvedeno v závěrech Evropské rady o migraci ze dne 20. října 2016, proces „návratu k Schengenu“ obnáší uzpůsobení dočasných kontrol na vnitřních hranicích s ohledem na stávající potřeby. Kontroly na vnitřních hranicích by měly být prováděny pouze na základě analýzy rizik a zpravodajské činnosti a jejich rozsah, četnost, místa a doba provádění by měly být omezeny na to, co je nezbytně nutné jako reakce na tuto závažnou hrozbu a v zájmu ochrany veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti. Členský stát, který provádí kontroly na vnitřních hranicích podle tohoto doporučení, by měl každý týden přezkoumat nutnost kontroly provádět, jejich četnost, místo a čas konání a dále je třeba, aby přizpůsobil intenzitu kontrol míře dané hrozby, a kdykoli to bude případné, jejich provádění ukončil. Členský stát, který provádí kontroly na vnitřních hranicích podle tohoto doporučení, by měl také pravidelně provádět konzultace s příslušným členským státem či státy s cílem zajistit, že kontroly na vnitřních hranicích budou prováděny pouze na těch úsecích vnitřních hranic, kde je to v souladu se Schengenským hraničním kodexem považováno za nezbytné a přiměřené.

Také by měla být zavedena povinnost podávat podrobnější zprávy. Po skončení každého měsíce provádění tohoto doporučení by dotčené členské státy měly Komisi v příslušných případech podat zprávu o výsledku provedených kontrol a o posouzení potřeby tyto kontroly zachovat. Tato zpráva by měla přinejmenším obsahovat celkový počet zkontrolovaných osob, celkový počet odepřených vstupů po provedených kontrolách, celkový počet rozhodnutí o navrácení vydaných po provedených kontrolách a celkový počet žádostí o azyl přijatých na vnitřních hranicích, kde se kontroly provádějí.

Komise bude uplatňování uvedeného doporučení a situaci v daných zemích pozorně sledovat.