CS Úřední věstník Evropské unie C 367/8

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2012/C 367/06

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„STROMBERGER PFLAUME“

č. ES: DE-PDO-0005-0841-03.01.2011

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Název:

„Stromberger Pflaume“

2. Členský stát nebo třetí země:

Německo

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1 Druh produktu:

Třída 1.6: Ovoce, zelenina, obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodu 1:

Za „Stromberger Pflaume“ lze označovat ovoce vypěstované výhradně ve vymezené zeměpisné oblasti, které roste na stromech švestky domácí pravé. Švestka domácí je velmi stará, středně pozdní odrůda švestky (Prunus domestica subsp. domestica), což je poddruh slívy. Slíva patří do čeledi růžovitých rostlin (Rosaceae), jedná se o peckovité ovoce. Na rozdíl od slívy není švestka tolik zakulacená, na koncích je výrazně zašpičatělá, je tmavomodřejší, vyznačuje se znatelným švem a pecku lze lehčeji vyloupnout.

Plody dozrávají v období od konce srpna do poloviny září, kdy jsou rovnoměrně zbarvené. „Stromberger Pflaume“ je ve srovnání s jinými švestkami středně velká a oválná. Velikost obnáší v průměru alespoň 24 mm. Pecka je plochá a oválná, středně hnědé barvy. Dužina má jemnou a plnou strukturu a je stejnoměrně zbarvena do žluta až oranžova. Ve stádiu zralosti se dá lehce oddělit od pecky. Jednotlivé švestky váží až 30 g. Poměr mezi dužinou a peckou je alespoň 3:1. Čerstvé, dozrálé švestky obsahují alespoň 6 % cukru.

„Stromberger Pflaume“ se vyznačuje mírně aromatickou chutí, vyváženým poměrem mezi sladkostí a kyselostí a nízkým podílem vody. Nemá tendenci vytvářet hořké látky.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

—

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti:

Veškeré výrobní postupy, od vysázení sazenic (dvou- až tříleté stromy), přes růst a tvarování stromů až po sklizeň ovoce, jeho třídění a plnění do přepravek určených k přepravě či prodeji ovoce, musí proběhnout ve vymezené zeměpisné oblasti. „Stromberger Pflaume“ roste převážně na vysokých stromech.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

—

3.7 Zvláštní pravidla pro označování:

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Obec Stromberg, která je součástí města Oelde, včetně 500 m široké zóny probíhající podél obecní hranice. Díky tomuto 500 m širokému pásmu zahrnuje oblast menší části obcí Wadersloh (okres Warendorf), Langenberg (okres Gütersloh) a Rheda-Wiedenbrück (okres Gütersloh).

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti:

Hlavními faktory, které mají vliv na kvalitu a aroma švestek, jsou místní klima ovlivněné vysokou polohou, srážkově bohaté vegetační období, reliéf krajiny, zejména její náchylnost k vytváření svahů a kvalita půdy, a vodní podmínky, obzvláště hladina spodních vod. Vedle toho má pěstování švestek v oblasti produkce velmi dlouhou tradici, díky níž získali producenti zvláštní dovednosti a znalosti.

a) Půdní vlastnosti

Oblast produkce je pro pěstování švestek obzvláště vhodná. Obecně vzato patří tato oblast do severoněmecké nížiny. Nachází se v Münsterlandské pánvi (Münsterländer Bucht, známá rovněž jako Westfälische Bucht), nížině s několika málo vyvýšeninami, která leží mezi Teutoburgským lesem (Teutoburger Wald) a severním okrajem pohoří Rheinisches Schiefergebirge. V této pánvi se nachází i pahorkatina Beckumer Berge. Na jedné z těchto vyvýšenin, a sice ve východní části, leží v nadmořské výšce 90 až 151 m oblast, v níž se pěstuje produkt „Stromberger Pflaume“.

Půdní vrstvy v pahorkatině Beckumer Berge a v oblasti produkce sahají do hloubky 1,50 až 2 m a jejich podkladem jsou převážně jílovité a slínové horniny. Pod nimi se na některých místech nachází masivní jílové formace z období jury, protkané mohutnými zvodněmi, jejichž vodní hladina je částečně napjatá, a na místech výskytu určitých půdních formací vyvěrají jejich vody na povrch země. Nad tím se nachází 3 až 5 dm silná vrstva jílovité a slínovité hlíny, nad níž je uložena 2 až 5 dm silná vrstva surového, pevného až těžkého, částečně hlinitého a vápenatého jílu. Horní vrstva je 2 až 3 dm silná a tvoří ji mírně pískovitá až pevná hlína, která obsahuje humus. Díky této hluboké a těžké půdní struktuře si půda udržuje vlhkost velmi dlouho i v suchých letech.

b) Podnebí

Vestfálská pánev se nachází v oblasti ovlivněné mořským podnebím a vyznačuje se chladnými léty a mírnými zimami. Podnebí je značně ovlivněno Severním mořem a hraničícími středohorskými oblastmi (Teutoburger Wald, Eggegebirge, Sauerland). Větry vanoucí převážně ze západu či severozápadu přinášejí dostatečně vlhký a teplý vzduch. Průměrné srážky se pohybují okolo 767 mm (v roce 1976 to bylo 561 mm; v roce 1998 998 mm). Ve Vestfálské pánvi, která je otevřená směrem k Atlantiku, dosahuje průměrná měsíční teplota vzduchu v dlouhodobém průměru (1961–1990) v nejchladnějším měsíci, kterým je leden, ještě plusových hodnot (přibližně 1,5 °C). V nejteplejším měsíci (červenci) stoupají průměrné teploty až na 18 °C.

V obci Stromberg, kde se švestky pěstují, se průměrná roční teplota pohybuje okolo 10 °C. V důsledku nadmořské výšky pahorkatiny Beckumer Berge je tak zde roční průměr o půl stupně nižší, než je průměr Vestfálské pánve (10,5 °C).

c) Lidský faktor

Švestky se v obci Stromberg pěstují zhruba od roku 1790. Kopcovitá krajina v minulosti zemědělcům poskytla ideální plochu pro pastviny a pěstování švestek, jelikož orba na svazích byla značně obtížná. Dříve byly švestky vysazovány v lučních sadech a na mezích, dnes se pěstují spíše na plantážích.

5.2 Specifičnost produktu:

a) Určující vlastnosti

„Stromberger Pflaume“ má v průměru alespoň 24 mm, a je tak menší než ostatní švestky domácí.

Je šťavnatá, aniž by byla vodnatá, a má svěží sladkou chuť s jemnou nakyslou příchutí, a výborně se tak hodí ke konzumaci v čerstvém stavu. Díky vysokému obsahu cukru a skutečnosti, že dužina se lehce odděluje od pecky, je „Stromberger Pflaume“ vhodná pro další zpracování – vaření, pečení, sušení či pálení. Pevná konsistence produktu „Stromberger Pflaume“ zaručuje dobré vlastnosti na pečení: při pečení se švestky neroztékají, jejich slupka netuhne a při zahřívání se nevytváří ani žádné hořké látky. Ve srovnání s jinými švestkami mají švestky „Stromberger Pflaume“ nižší obsah vody, a doba jejich sušení je tak podstatně kratší. Za své aroma vděčí nejen vyššímu obsahu rozpustných pevných látek, ale i jejich vyššímu poměru ke kyselině. Švestky jsou stejnoměrně zbarvené.

b) Vynikající pověst produktu

„Stromberger Pflaume“ je díky své aromatické chuti a dobrým zpracovatelským vlastnostem známá daleko za hranicemi obce. Podle článku z časopisu „Die Glocke“ ze 4. října 1940 se v Porúří a regionu Münsterland po dobré sklizni prodalo až 2 500 t švestek. Přitom je třeba mít na paměti, že obec Stromberg má dnes sotva 4 600 obyvatel a plochu zhruba 23,75 km2. Ve velmi úrodném roce 2000 se sklidilo přibližně 1 500 tun ovoce.

V důsledku velkého zájmu o ovoce „Stromberger Pflaume“ se v roce 2004 konal 1. trh zasvěcený tomuto produktu (Stromberger Pflaumenmarkt). Každoročně se těší velké oblibě – průměrný počet návštěvníků směřujících do obce Stromberg se pohybuje okolo 15 000. V roce 2004 byla u příležitosti prvního strombergského švestkového trhu poprvé korunována i německá švestková královna. Dobrou pověst i skutečnost, že se produkt vyznačuje zvláštními vlastnostmi, dokládají i historické prameny:

Tradici pěstování švestek v obci Stromberg zahájil Ludwig Niedieck okolo roku 1790 (článek v novinách Die Glocke ze dne 4. října 1940 v rubrice „Stalo se před 150 lety“ (150 Jahre vor 1940): Johan Koberg, „Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit“ (Historie strombergských švestek)). Na základě četných nepřímých důkazů se předpokládá, že jako obchodník dovezl několik ovocných stromů z jižní Francie. Elizabeth Reckmannová ve svém článku „Damals, als die Dörröfen rauchten“ (Za starých dnů, kdy se ze sušicích pecí ještě kouřilo) uveřejněném dne 17. října 1972 v místní příloze novin Die Glocke uvádí:

„Na svahu podél cesty vedoucí k Bettmannovu statku u pátého zastavení křížové cesty prý stálo několik stromů, jejichž věk se odhadoval na 200 let. Jejich vyklíčené výhonky se rychle rozšířily v zahradách a podél cest a stezek. Nově vysazené stromy pak vytvořily ucelený porost (…)“.

Článek „Stromberger gründen einen Pflaumenverein“ (Strombergští založili švestkový spolek) uveřejněný v novinách Westfälische Nachrichten dne 20. října 1949 uvádí příběh dvou strombergských rodáků, Franze Stanleina a Heinricha Hungerköttera, které osud zavál do 25 km vzdálené obce Warendorf. Přibližně od konce 19. století až do 30. let 20. století tito dva muži každoročně jezdili koňským povozem do své rodné vesnice, aby tam pro sebe a mnohé další obyvatele Warendorfu nakoupili strombergské švestky. V roce 1931 za tímto účelem dokonce založili spolek Verein der Pflaumenbrüder (Spolek bratří švestek).

Už v roce 1818 měla malá obec Stromberg, kdy v ní žilo 1 341 obyvatel, 30 000 švestkových stromů (článek „Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten“ (Stará tradice nese modré ovoce) uveřejněný v novinách Die Glocke dne 28. srpna 1992). V roce 1940 byl Stromberg obcí s relativně nejvyšším počtem ovocných stromů v Německu (článek „Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit“ (Historie strombergských švestek) uveřejněný v novinách Die Glocke dne 4. října 1940).

Pověst švestek dokládá i skutečnost, že ve vymezené oblasti se nachází lihovar, v němž se z produktu „Stromberger Pflaume“ vyrábí švestková pálenka „Stromberger Pflaumenbrand“ a švestkový likér, jak je uvedeno v propagačním materiálu lihovaru.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Produkt „Stromberger Pflaume“ vděčí za svou kvalitu a vlastnosti, a tudíž i za svou pověst, převážně zeměpisným poměrům a místním přírodním a lidským faktorům. Je „symbolem“ obce Stromberg, jak výstižně uvádí článek „Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten“ (Stará tradice nese modré ovoce) uveřejněný v novinách Die Glocke dne 28. srpna 1992. Zvláštní chuť a rovnoměrné zbarvení ovoce jsou důsledkem půdních vlastností a podnebí.

a) Vliv geologických podmínek

Kopcovitá krajina a hluboké jílové půdy obsahující humus jsou pro pěstování švestek velmi příznivé. Stromy jsou pevně a hluboko zakořeněny v těžké půdě, která se vyznačuje vysokým obsahem vápence a živin a neutrální hodnotou pH. Díky tomu jsou stromy pomalu, ale neustále zásobovány vlhkostí, které je v půdě dostatek, a rychle tak získávají rovněž vstřebatelné primární minerální látky. Tím se zvyšuje obsah aromatických látek a zlepšuje chuť produktu „Stromberger Pflaume“.

Dalším příznivým faktorem je rovněž půdní teplota, schopnost půdy vést teplo a její tepelná kapacita. Půdy v dané oblasti se zahřívají a ochlazují pomaleji než jinde, a lépe tedy vyrovnávají teplotní výkyvy. Tato skutečnost má kladný vliv na mikroklima.

I přes poměrně vysoký úhrn srážek nedochází k přemokření půdy, a to díky sklonu svahů, kterými se oblast produkce odlišuje od přímo sousedících, převážně rovinatých oblastí Vestfálska, a rovněž díky hydrologickým podmínkám. Tím pádem nedochází k odumírání stromů. Poměrně nízká propustnost půdy a převážně svahovitý terén zabezpečují rychlý odtok vody, takže nedochází k přemokření půdy, a to příznivě ovlivňuje obsah vody v ovoci, jakož i koncentraci specifických aromatických látek.

Hluboké a těžké půdy se vyznačují schopností udržovat vláhu, a to nejen ve srážkově bohatých letech, takže i v suchých obdobích jsou kořeny stromů neustále zásobovány vodou, což vede k tomu, že plody na jedné straně neobsahují příliš vody, a mají tudíž pevnou konsistenci, a na druhé straně jsou i v suchém období šťavnaté.

b) Vliv klimatických podmínek

Díky relativně vysokému ročnímu úhrnu srážek se z půdy uvolňují důležité minerály, které jsou pak dostupné pro ovocné stromy. Ovoce je tedy obzvláště šťavnaté.

Mírné podnebí, převážně v chladnější polovině roku, je zárukou dobrého růstu stromů a toho, že stromy na jaře včas rozkvetou. Jelikož jsou léta v důsledku vyšší zeměpisné polohy chladnější, je období dozrávání v porovnání s jinými oblastmi pěstování ovoce ve Vestfálsku či jižním Německu nebo v jižní Evropě spíše delší. V průběhu tohoto dlouhého období zrání se střídání slunečního svitu a silnějšího nočního ochlazení způsobeného vyšší nadmořskou polohou příznivě odráží na tvorbě ovocného cukru a jemných ovocných vůní, které produktu „Stromberger Pflaume“ dávají její typickou, jedinečnou a obzvlášť aromatickou chuť. V důsledku kolísání denní a noční teploty, které je způsobené vyšší nadmořskou polohou a je ve srovnání s jinými oblastmi pěstování švestek i s bezprostředním okolím výraznější, je produkt „Stromberger Pflaume“ lépe zbarven než švestky z jiných pěstitelských oblastí.

c) Souvislost mezi lidským faktorem a vlastnostmi a pověstí produktu „Stromberger Pflaume“

Již několik let se v obci Stromberg úspěšně pořádá švestkový trh, jehož cílem je představit veřejnosti dlouhou tradici pěstování švestek a který je důkazem dobré kvality produktu.

Při pěstování produktu „Stromberger Pflaume“ se mimořádný význam připisuje zemědělcům, kterým se prostřednictvím jednoduchých, avšak účinných inovací metod pěstování a sklizně podařilo přizpůsobit pěstování charakteru oblasti. Tyto inovace jsou nejen zdařilou střední cestou mezi moderními požadavky na pěstování na jedné straně a tradicí a místní kulturou na straně druhé, nýbrž se díky nim rovněž podařilo snížit provozní náklady, například pěstováním ovoce na plantážích, používáním technických pomůcek při prostříhávání stromů nebo používáním moderní techniky při sklizni. Obzvláště obtížné je obdělávání těžko přístupných svahů pomocí moderní techniky, což vedlo k tomu, že na svazích byly vytvořeny terasy a stroje musely být přizpůsobeny terénu.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

Markenblatt Heft č. 11 ze dne 19. března 2010, díl 7a-aa, str. 4243

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13350

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.