Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky /* KOM/2005/0374 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 16.8.2005 KOM(2005) 374 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (předložená Komisí) ODŮVODNĔNĺ SOUVISLOSTI NÁVRHU | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004 (dále jen „základní nařízení“) v řízení týkajícím se dovozu některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky. | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, ketré musí být posouzeny. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | Shrnutí navrhovaných opatření Dne 17. června 2004 oznámila Komise zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozů některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství. Dne 17. března 2005 uložila Komise nařízením (ES) č. 426/2005 (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z dotčené země do Společenství. Komise přikládá návrh nařízení Rady, který obsahuje konečné závěry týkající se dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství. Navrhuje se, aby konečné antidumpingové clo bylo uloženo na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z ČLR. Navrhuje se, aby Komise přijala přiložený návrh nařízení Rady, aby Rada mohla přijmout konečné antidumpingové opatření a zveřejnit jej v Úředním věstníku nejpozději dne 16. září 2005. | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004. | 9 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů. | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. | Volba nástrojů | Navrhované nástroje: nařízení. | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu. Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. | ROZPOčTOVÝ DůSLEDKY | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | 1. Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: A. POSTUP 1. Prozatímní opatření 2. Dne 17. března 2005 uložila Komise nařízením (ES) č. 426/2005([2]) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). 3. Je třeba připomenout, že šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období šetření“). Posuzování trendů podstatných pro stanovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2000 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). 2. Následný postup 4. Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken z ČLR byly všem stranám poskytnuty skutečnosti a úvahy, na kterých bylo založeno prozatímní nařízení. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly k těmto poskytnutým informacím zaujmout stanovisko. 5. Některé zúčastněné strany podaly písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly také příležitost k ústnímu slyšení. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky předložené dotčenými stranami byly prozkoumány a na jejich základě byly podle potřeby upraveny prozatímní závěry. 6. Komise dále poskytla veškeré podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečné vybrání výše cla zajištěného prostřednictvím prozatímního cla. Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na toto poskytnutí informací podat námitku. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly uváženy a v příslušných případech byly závěry odpovídajícím způsobem upraveny. B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 7. Připomíná se, že v bodu odůvodnění 11 prozatímního nařízení byly za dotčený výrobek označeny hotové oděvní textilie z polyesterových nekonečných vláken, což jsou tkaniny z nití ze syntetických nekonečných vláken obsahující 85 % hmotnostních nebo více tvarovaných nebo netvarovaných polyesterových nekonečných vláken, která jsou barvená nebo potištěná. Tímto se také vysvětluje, že i pokud se dotčený produkt běžně používá při výrobě oděvních aplikací, mj. při výrobě podšívek oděvů a výrobě větrovek, sportovního oblečení, lyžařského oblečení, spodního prádla a módních výrobků, může se použít také při výrobě dalších aplikací, ačkoli v menší míře. Proto se i na všechny hotové oděvní textilie z polyesterových nekonečných vláken, které jsou uvedeny výše, bez ohledu na jejich konečné použití, vztahuje definice výrobku. I když se dotčený výrobek používá při výrobě jedné či druhé aplikace, jeho základní fyzikální a technické vlastnosti zůstávají stejné a rozdíl v použití proto neovlivňuje definici dotčeného výrobku. 8. Potvrzuje se, že definice výrobku se vztahuje také na bělené tkaniny. Takové tkaniny se však odlišují od nebělených tkanin z nití ze syntetických nekonečných vláken (také nazývané šedé tkaniny), které se získávají po tkaní, ale před barvením, a jsou surovinou pro výrobu dotčeného výrobku. Na tyto nebělené tkaniny se nevztahuje oblast působnosti definice výrobku. Jak se uvádí výše, bělené tkaniny spadají pod kódy KN ex 5407 51 00, ex 5407 61 10 a ex 5407 69 10, a proto tyto kódy KN musejí být přidány do operativní části tohoto nařízení. 9. Nakonec se také potvrzuje, že dotčený výrobek by se měl rozlišovat od tkaných textilií z polyesterových vláken z různobarevných nití, u nichž jsou předbarvené nitě setkány do látky a design je utvořen tkaním vzoru. Posledně zmíněný výrobek má jiné základní fyzikální a chemické charakteristiky, protože použitá surovina (předbarvené nitě) je odlišná a design se získává tkaním a nikoliv potiskem či barvením. Tento typ hotové textilie je navíc běžně používán jako dekorační látka, zatímco dotčený výrobek je používán téměř výhradně pro výrobu oděvů. 10. Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by hotové oděvní textilie z polyesterových nekonečných vláken (dále jen „HOTPNV“), které se používají pro nábytkovou nebo domácí dekoraci, neměly být zahrnuty do antidumpingových opatření. Jedna ze zúčastněných stran dovážející polyesterová vlákna určená pro deštníky také namítala, že používání textilií, které dovážejí, je díky rozdílu ve váze odlišné a nevyhovující pro textilní průmysl. 11. Šetření opravdu prokázalo, že některé části dotčeného výrobku se, ačkoli v menší míře, používají pro účely nábytkové a bytové dekorace. Tyto textilie však, navzdory rozdílům v řadě faktorů, jako např. barva, velikost nití a konečné zpracování, mají stejné fyzikální a chemické charakteristiky jako textilie pro oděvní použití. Dospělo se tedy k závěru, že by neměla být vyčleněna z definice výrobku. 12. Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že v závislosti na použití výrobku, např. jako podšívky málo kvalitních oděvů nebo jako textilní materiál pro vysoce kvalitní oděvy, jsou ceny a kvalita významně rozdílné a tyto výrobky by neměly být považovány za jeden z dotčených výrobků. 13. V tomto ohledu by se mělo poznamenat, že rozdíl v typu a v ceně byl vysvětlen kódy PCN stanovenými pro šetření, které zajišťují, že rozličné typy výrobků jsou srovnávány s obdobnými typy výrobků. 14. V bodu odůvodnění 15 prozatímního nařízení bylo stanoveno, že Komise shledala, že HOTPNV vyráběné výrobním odvětvím Společenství a prodávané na trhu Společenství, stejně jako HOTPNV vyráběné v dotyčných zemích a dovážené do Společenství, jsou obdobné výrobky, poněvadž neexistují žádné rozdíly v základních fyzikálních a chemických vlastnostech ani v použití existujících různých druhů. 15. Protože nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se definice výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto obsah a prozatímní závěry bodů odůvodnění 11 až 16 prozatímního nařízení. C. STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM 16. Jedna ze zúčastněných stran požadovala, aby podrobnosti o spolupracujících výrobcích ve Společenství byly zveřejněny s cílem umožnit zúčastněným stranám posouzení, zda byly splněny stávající požadavky. Jak je stanoveno v bodě odůvodnění 8 písm. a) prozatímního nařízení požadovali vývozci ve Společenství ve smyslu článku 19 základního nařízení, aby jejich údaje nebyly zveřejněny, neboť jejich uveřejnění by je nepříznivě ovlivnilo. Jelikož někteří z nich kupují polyesterové nitě (jejich hlavní surovinu) od čínských dodavatelů, existuje zde riziko odvetných opatření. Bylo shledáno, že žádost je dostatečně odůvodněná, a proto jí bylo vyhověno. D. DUMPING 1. Status tržního hospodářství 17. Připomíná se, že v současném šetření se přihlásilo 49 vyvážejících výrobců v ČLR, kteří požádali o status tržního hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Každá jednotlivá žádost o status tržního hospodářství byla zkoumána, zda splňuje pět kritérií stanovených v uvedeném článku. 18. Na tomto základě, a podle bodu odůvodnění 23 prozatímního nařízení, mohlo 25 společností úspěšně prokázat, že splnily pět příslušných kritérií pro status tržního hospodářství. Zbývajícím společnostem nemohl být status tržního hospodářství přiznán: 10 z nich nedostatečně spolupracovalo při šetření tím, že neposkytlo nezbytné požadované informace, a u 14 dalších bylo shledáno, že nesplňují kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení z důvodů shrnutých v níže uvedené tabulce: Společnost | Kritéria | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 1 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 2 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 3 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 4 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 5 | 1 | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno | splněno | 2 | splněno | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno | 3 | splněno | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno | 4 | nesplněno | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno | 5 | nesplněno | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno | 6 | splněno | splněno | nesplněno | splněno | splněno | 7 | splněno | splněno | nesplněno | splněno | splněno | 8 | splněno | splněno | nesplněno | splněno | splněno | 9 | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno | splněno | 10 | nesplněno | splněno | splněno | splněno | splněno | 11 | splněno | nesplněno | splněno | splněno | splněno | 12 | splněno | splněno | nesplněno | splněno | splněno | 13 | splněno | splněno | nesplněno | splněno | splněno | 14 | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno | splněno | Zdroj : ověřené odpovědi v dotaznících spolupracujících čínských vývozců. 19. Dotčeným společnostem a žadatelům byla dána možnost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit. Výsledky analýzy připomínek obdržených od různých zúčastněných stran jsou uvedeny níže. 20. Obecně je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je důkazní břemeno na vyvážejících výrobcích, kteří žádají o status tržního hospodářství, jelikož tento článek stanoví, že je na společnostech, aby poskytly dostačující důkazy, že působí v souladu s podmínkami tržního hospodářství. Pokud přetrvávají pochybnosti, například z toho důvodu, že dotčená(é) společnost(i) neposkytla(y) nebo nebyla(y) schopna(y) poskytnout nezbytné informace, nebo tyto informace nebyly dostačující, status tržního hospodářství nemůže být přiznán. 21. Dále se poznamenává, že je třeba bez výhrady splnit všech pět kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), aby společnosti mohl být přiznán status tržního hospodářství. Jinými slovy, pokud je jen jediné z kritérií splněno pouze částečně, status tržního hospodářství nemůže být přiznán. Orgány EU také podle svého zavedeného postupu přezkoumají, zda podmínky pro status tržního hospodářství splňuje i uskupení společností ve spojení jako celek, což znamená, že každá ze společností ve spojení vyrábějící a/nebo prodávající dotčený výrobek musí prokázat, že splňuje kritéria pro status tržního hospodářství. 22. V tomto kontextu tvrdily společnosti 4, 5, 9 a 14, že posouzení, zda společnosti bude či nebude přiznán status tržního hospodářství, musí být učiněno na základě celkového přehledu, a jelikož Komise zjistila, že pouze některé aspekty pro příslušná kritéria nebyly splněny, měl by jim status tržního hospodářství být přiznán. Tato tvrzení byla zamítnuta na základě výše uvedeného bodu odůvodnění. 23. Společnosti 4 a 5 také tvrdily, že zjištění Komise byla nedostatečná k učinění závěrů, podle kterých nesplňují kritérium 1 . V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě dvou společností odhalila inspekce na místě skutečnost, že společnosti ve své žádosti o status tržního hospodářství poskytly buď zavádějící informace nebo důležité informace byly jednoduše opomenuty. V případě jedné společnosti byl významný dodavatel surovin označen za soukromou společnost, ale později se během šetření na místě zjistilo, že se jedná o státem vlastněnou společnost. Tvrzení společnosti, že se nedají očekávat podrobné znalosti o vlastnictví jejích dodavatelů, nemohlo být přijato, jelikož společnost v žádosti o status tržního hospodářství výslovně uvedla, že tento dodavatel je v soukromém vlastnictví, což bylo výslovně potvrzeno společností i během inspekce na místě. V případě druhé společnosti bylo během inspekce na místě zjištěno, že přestože byla v žádosti o status tržního hospodářství výslovně požadována tato informace, společnost opomenula nahlásit nákupy hlavní suroviny, a následně tedy neuvedla žádné údaje týkající se příslušného dodavatele. Za těchto podmínek byla inspekce silně narušena a nemohlo být ověřeno, zda příslušné náklady byly učiněny v reakci na tržní signály a bez zásahu ze strany státu. Tvrzení společností byla proto zamítnuta. 24. Společnosti 3, 9 a 14 tvrdily, že pouhá skutečnost, že auditoři vydali kvalifikované stanovisko k jejich roční účetní závěrce, není dostatečná, k tomu, aby se kritérium 2 čl. 2 odst. 7 písm. c) považovalo za nesplněné. Společnost 2 odmítla závěry Komise o tom, že tato společnost nemá jediné jasné účetní záznamy ověřené nezávislým auditem používané pro všechny účely. Závěrem společnosti 4 a 5 tvrdily, že vedou jasné účetní závěrky ověřené nezávislým auditem, a z tohoto důvodu by se kritérium 2 mělo považovat za splněné. 25. Z obecného hlediska, se připomíná, že kritérium 2 čl. 2 odst. 7 písm. c) vyžaduje, aby dotčené společnosti prokázaly, že vedou základní soubor účetních závěrek ověřený nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy, aby mohla být posouzena spolehlivost takového účetnictví s ohledem na zajištění patřičného posouzení dumpingu. Výpočet dumpingu je vskutku založen zejména na údajích obsažených v účetních záznamech společností, jakými jsou příjem, náklady, zisk a soupis majetku, které proto musejí být spolehlivé. Antidumpingová inspekce na místě sestává právě z ověřování takových údajů. Dále se také připomíná, že stanovisko vyjádřené auditorem (schválení bez výhrad nebo s výhradami nebo zamítnutí) závisí na významnosti zjištěných nesrovnalostí v účetnictví. Skutečnost, že auditor neodmítne schválit účetnictví, sama o sobě neznamená, že účetnictví je v pořádku, to by bylo zajištěno pouze schválením bez výhrad ze strany auditora. 26. Pokud jde konkrétně o společnosti 3, 9 a 14, je třeba poznamenat, že výhrady, které měli auditoři, byly dosti významné. V případě jedné společnosti nebyli auditoři schopni ověřit platnost roční uzávěrky zůstatku zásob a ročních prodejních nákladů. V případě jiné společnosti uvedli auditoři ve své zprávě, že nebyli schopni zjistit roční závěrečný soupis majetku z důvodu „ omezených podmínek“ . Je třeba poznamenat, že hodnota majetku činila více než 10 % celkového rozvahy uvedené společnosti. Navíc účetní závěrky poskytnuté společností neodpovídaly těm, které byly uvedeny v auditorské zprávě, což vzbudilo pochybnosti, zda byly předloženy správné ověřené účetní závěrky. Pokud jde o poslední společnost, významné výhrady byly k ročním účetním závěrkám z roku 2002. I přes žádné zřejmé změny v účetních postupech a žádné úpravy položek v předchozích letech, nebyly k účetním závěrkám z roku 2003 učiněny ty samé výhrady, což vzbudilo obavy, zda účetní závěrky byly ověřeny nezávislým auditem v souladu s mezinárodními standardy. Navíc uvedené účetní závěrky nebyly ani přijaty akcionáři. Tvrzení společností byla proto zamítnuta. 27. Pokud jde o tvrzení společnosti 2, je třeba zmínit, že významné úpravy požadované auditory, které by snížily zisk, byly zaznamenány pouze v ročních účetních závěrkách, ale ne v účetních závěrkách společnosti. Důvodem toho bylo, že společnost chtěla prokázat vyšší zisk ve svém účetnictví pro jiné účely. Účetní závěrky proto nemohly být uznány spolu s ročními účetními závěrkami, které byly ověřeny auditem, což by mělo přímý a významný dopad na jakýkoli výpočet dumpingu. To vedlo k závěru, že tato společnost nevedla jasné účetní závěrky užívané pro všechny účely. Protože společnost neposkytla žádné další informace, byly uvedené závěry potvrzeny a tvrzení zamítnuta. 28. V případě společností 4 a 5 byly během inspekce na místě shledány závažné nedostatky v závěrkách účetnictví. Společnosti tvrdily, že tyto nesrovnalosti byly způsobeny administrativními chybami a že Komise neprovedla důkladný rozbor a situaci si tak špatně vyložila. Za prvé je třeba připomenout, že je na společnostech, aby vyjasnily nebo odstranily pochybnosti, které během inspekce mohou vyvstanou. Navíc se uvádí, že počas inspekce ohledně žádosti o status tržního hospodářství společnosti neposkytly některé vyžadované dokumenty, které tak nemohly být ověřeny a vzány v potaz. Objevené nesrovnalosti vážně zpochybnily spolehlivost těchto účetních závěrek a potvrzuje se tak, že tyto účetní závěrky nemohly být uznány za ověřené v souladu s mezinárodními standardy. Protože společnostmi nebyly poskytnuty žádné další informace, tvrzení byly zamítnuta a uvedené závěry se tímto potvrzují. 29. Dvě poslední zmiňované společnosti a společnost 6 tvrdily, že závěry, podle kterých nesplňují kritérium 3 , byly neopodstatněné. 30. Společnost 4 tvrdila, že Komise nedisponovala žádnými hodnověrnými odůvodněními, které by vedly k závěru, že cena zaplacená akcionáři v rámci privatizačního procesu byla snížena. Šetření zaprvé odhalilo skutečnost, že společnost byla v době privatizace oceněna pouze na 25 % svojí čisté hodnoty, což způsobilo pochybnosti ohledně spolehlivosti hodnotící zprávy. Také se zjistila závažnější skutečnost, že noví akcionáři za vlastnictví společnosti zaplatili pouze část uvedené ceny. Bylo zjištěno, že zbývající část byla zaplacena třetí společností, o které společnost 4 odmítla zveřejnit podrobnější údaje. Proto obavy, že tato třetí společnost je vlastněná státem, nemohly být rozptýleny. Tvrzení, že uvedené údaje nemohly být zveřejněny kvůli obchodnímu tajemství, nemůže být přijato, jelikož se všemi důvěrnými údaji obdrženými během inspekce na místě v antidumpingovém šetření nakládají orgány jako s takovými v souladu s čl. 19 odst. 1 základního nařízení, a proto by v žádném případě nebyly dále zveřejněny. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. 31. Společnost 5 odmítla záporné stanovení Komise ohledně statusu tržního hospodářství týkající se kritéria 3 s odůvodněním, že údajně nakoupila své vlastní zařízení od soukromé společnosti ve spojení, a že aktiva byla tedy převedena za tržní ceny. Je třeba poznamenat, že v tomto určitém případě, byly závěry Komise založeny na skutečnosti, že společnost v žádosti o status tržního hospodářství původně uvedla, že veškeré její aktiva byla nakoupena na otevřeném trhu, což se při inspekci na místě ukázalo býti mylným tvrzením. Ve skutečnosti bylo zjištěno, že veškerá aktiva byla převedena od akcionáře společnosti. Společnost nemohla objasnit, jakým způsobem a za jakou cenu akcionáři dotčená aktiva původně zakoupili. Společnost tedy nebyla schopna prokázat, že aktiva byla převedena za tržní ceny, a nemohla tedy prokázat, že její výrobní náklady a finanční situace nebyly podrobeny významnému zkreslení přenesenému z předchozího netržního hospodářského systému. Poskytnutím zavádějící informace o původu jejích hmotných aktiv byla práce v rámci inspekce také silně narušena. Protože nebyly poskytnuty žádné další informace, tvrzení byla zamítnuta a uvedené závěry se tímto potvrzují. 32. Společnost 6 tvrdila, že skutečnost, že veškerá aktiva jsou snížena na stejnou paušální sazbu, by neměla vést k závěru, že finanční situace společnosti je narušena. Společnost také tvrdila, že nákupní cena za právo na užívání pozemku, která byla útvary Komise shledána mimořádně nízkou, je pouhou obchodní transakcí, bez státního zásahu. Tato tvrzení byla zamítnuta s odůvodněním, že použití stejné snížené sazby pro všechny akcie ze strany této původně kolektivně vlastněné společnosti, neodráží ekonomickou realitu a představuje významné narušení výrobních nákladů a finanční situace firmy. Pokud jde o pořízení práva na státem vlastněné pozemky, byl tímto přirozeně dotčen stát, a společnost nemohla prokázat, že nákupní cena, která se zdála být nepřiměřeně nízká v porovnání s běžným ročním nájmem placeným společností dříve, odrážela tržní hodnotu. 33. Je třeba poznamenat, že někteří vyvážející výrobci také tvrdili, že závěry Komise o tom, že jim nebude přiznán status tržního hospodářství, byly založeny na nesprávných zjištěních. Nepředložili však v tomto ohledu žádný doplňující materiál, proto byla jejich tvrzení zamítnuta. Pouze jedna společnost byla schopna poskytnout platná objasnění, zatímco tvrzení ostatních společností musela být zamítnuta. 34. Obecněji bylo společností 9 tvrzeno, že neprovedení inspekční návštěvy bylo v jejím případě nepříznivé a diskriminující v porovnání s těmi společnostmi, u kterých inspekce na místě provedena byla. Ostatní dvě společnosti tvrdily, že současné provádění inspekce na místě ohledně žádosti o status tržního hospodářství a odpovědi na dotazník o dumpingu bylo v jejich neprospěch, stejně jako porušení tříměsíční lhůty k rozhodnutí Komise o žádosti o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. 35. V tomto ohledu se připomíná, že podle článku 16 základního nařízení není inspekce na místě povinná a provádí se tam, kde se to považuje za vhodné. Ve stávajícím případě byla žádost o status tržního hospodářství společnosti 9 zamítnuta již ve fázi první analýzy, protože společnost, i přes zaslání písemného upozornění na nedostatky, nebyla schopna prokázat, že splnila všechna kritéria. Pokud jde o ostatní tvrzení, je třeba poznamenat, že současné provádění inspekce na místě a nerespektování tříměsíční lhůty je vysvětleno skutečností, že toto řízení zahrnovalo velký počet vyvážejících výrobců a že ustanovení o výběru vzorku mohla být použita pouze s ohledem na výpočet dumpingu. Šetření proto obnášelo významnou a časově náročnou analýzu každé žádosti o status tržního hospodářství. V každém případě se má za to, že současné provádění inspekcí na místě a nerespektování lhůt s sebou nenese žádné zjevné právní důsledky, ani nepříznivé účinky, a jak již bylo závěrem uvedeno v předešlém šetření, platné vyjádření ke statusu tržního hospodářství mohlo být za takových podmínek učiněno. Tyto požadavky byly proto zamítnuty. 36. Závěrem, tvrzení stěžovatele, že inspekce na místě ohledně žádosti o status tržního hospodářství mohla být provedena v prostorách všech dotčených společností bylo zamítnuto z důvodů uvedených v bodě odůvodnění 34 výše. 2. Individuální zacházení 37. Připomíná se, že individuální zacházení bylo přiznáno 18 společnostem, 13 z nich žádalo o status tržního hospodářství, ale nezískaly jej, protože bylo zjištěno, že splnily veškeré požadavky na individuální zacházení, stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. 38. Tři společnosti, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení, tvrdily, že jim buď nebyl poskytnut dostačující čas k předložení žádosti o status tržního hospodářství/individuální zacházení s ohledem na jejich pobočky, nebo že omezená činnost jejich poboček neopravňovala k potřebě požádat o platný status tržního hospodářství/platné individuální zacházení. 39. V případě těchto třech společností je třeba poznamenat, že původně nebyla ve lhůtě určené pro všechny společnosti předložena žádná žádost o status tržního hospodářství/individuální zacházení. Po první analýze byly tyto společnosti požádány, formou písemného upozornění na nedostatky, aby také předložily žádost v uvedené lhůtě s ohledem na jejich společnosti ve spojení, které jsou také činné v prodeji/výrobě dotčeného výrobku. Žádné takové žádosti však nebyly obdrženy, a žádná dodatečná lhůta nemohla být poskytnuta, aby nebyly diskriminovány ty společnosti, které předložily příslušné informace v poskytnutých lhůtách. V tomto ohledu se poznamenává, že vzhledem ke složitosti případu, který zahrnuje velký počet společností, pro které musela být žádost o status tržního hospodářství/individuální zacházení individuálně přezkoumána a ustanovení o výběru vzorku, která musela být použita pro stanovení dumpingu, by poskytnutí prodloužení také zabránilo ukončení šetření v rámci lhůty. Navíc skutečnost, že činnost společnosti je omezená nezbavuje tuto společnost z prokázání, že splňuje příslušná kritéria. Tyto požadavky byly proto zamítnuty. 3. Výběr vzorku 40. Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výběr vzorku nebyl spravedlivý, protože byl založen pouze na uvažovaných objemech vývozu a že měl být zahrnut do vzorku, vezme-li se v úvahu vysoká přidaná hodnota výrobků, které vyvezl do Společenství. 41. Toto tvrzení bylo však zamítnuto, jelikož výběr společností zahrnutých do vzorku byl učiněn v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení, tj. na základě největšího reprezentativního objemu vývozů, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. 42. Jiný vyvážející výrobce protestoval proti závěrům tím, že výslovně odmítl být zařazen do vzorku, takže nemohl být považován za spolupracující stranu. Společnost napřed tvrdila, že podle čl. 17 odst. 2 musí být výběr vzorku učiněn se souhlasem stran, ponechávajíce jim tak možnost nebýt částí vzorku. Za druhé tvrdila, že podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení není inspekce na místě nezbytnou podmínkou pro prokázání, že společnost splňuje pět příslušných kritérií, a může jí i tak být přiznán status tržního hospodářství. Tvrdila, že toto je dokázáno skutečností, že status tržního hospodářství byl přiznán 22 společnostem, ale pouze u 7 společností byla provedena inspekce na místě. Závěrem společnost tvrdila, že měla obdržet oznámení o důsledcích nedostatečné spolupráce, tak jak je uvedeno v čl. 18 odst. 1. 43. K prvnímu tvrzení se poznamenává, že podle čl. 17 odst. 2 není souhlas stran nezbytnou podmínkou, jelikož článek stanoví, že závěrečný výběr zůstává na Komisi a že přednost by měla být dána pouze výběru vzorku po konzultaci a po souhlasu dotčených stran. Navíc byl výběr vzorku v tomto případě učiněn za konzultace čínských orgánů a během tohoto procesu se dotčená společnost opětovně vyjádřila, že si nepřeje být zahrnuta do vzorku, zejména proto, že by jí přijetí inspekce na místě způsobilo problémy. Závěrem se poznamenává, že společnost nepožádala o individuální přezkoumání podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. 44. Druhé tvrzení bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení shledáno neopodstatněným, protože odmítnutí poskytnout nezbytné informace, které se také týkají vyjádření ke statusu tržního hospodářství, musí být považováno za nedostatečnou spolupráci. Společnosti bylo upřesněno, že zařazení do vzorku znamenalo vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě, což bylo touto společností odmítnuto. V každém případě se poznamenává, že i přes přiznání statusu tržního hospodářství společnosti, by odmítnutí zařazení do vzorku, nepředložení vyplněného dotazníku podle čl. 17 odst. 3 a odmítnutí inspekce na místě, znamenalo, že musí být použita ustanovení článku 18. Poslední tvrzení společnosti musí být také zamítnuto, protože důsledky nedostatečné spolupráce byly jasně vysvětleny v odstavci 8 oznámení o zahájení šetření. 4. Běžná hodnota 4.1 Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž je přiznán status tržního hospodářství 45. Protože nebyly předloženy žádné připomínky, obecná metodologie užívaná pro stanovení běžné hodnoty, jak je uvedena v bodech odůvodnění 31 až 40 prozatímního nařízení, se tímto potvrzuje. 46. Vyvážejí výrobci, kterým byl přiznán status tržního hospodářství tvrdili, že ve výpočtu běžné hodnoty se vyskytly určité administrativní chyby, nebo vznesli námitku proti metodologii používané pro hodnocení úprav, které se považovaly za nezbytné. Tyto záležitosti byly znovu přezkoumány a tam, kde to bylo nutné, byly učiněny nezbytné úpravy. 4.2 Stanovení běžné hodnoty pro všechny vyvážející výrobce, jimž není přiznán status tržního hospodářství a) Srovnatelná země 47. Některé zúčastněné strany tvrdily, že byl porušen čl. 2 odst. 7 základního nařízení, protože před zavedením prozatímních opatření nebyly informovány o výběru jiné srovnatelné země, než která byla uvedena v oznámení o zahájení šetření. Dále tvrdily, že nebyly uvědoměny o neexistenci spolupráce žádného výrobce v Mexiku (srovnatelné zemi navržené v zahajovací fázi), a proto nebyly schopny poskytnout Komisi pomoc při výběru alternativní země. 48. V tomto ohledu je třeba v prvním řadě poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. a) stanoví, že strany by měly být krátce po zahájení šetření informovány o třetí uvažované zemi s tržním hospodářstvím. V tomto případě bylo krátce po zahájení za srovnatelnou zemi stále považováno Mexiko a strany byly vyzvány k připomínkám ohledně tohoto výběru. V počáteční fázi šetření opravdu neexistoval žádný náznak toho, že by mohlo dojít k nespolupráci ze strany výrobce z Mexika. Pouze v pozdější fázi jasně vyplynulo, že z důvodu nespolupráce musí být vybrána jiná země. 49. Navíc čl. 2 odst. 7 písm. a) nestanoví, že strany by měly pomáhat Komisi s výběrem vhodné srovnatelné země. 50. A konečně, zúčastněné strany byly informovány o prozatímních závěrech včetně údajů o prozatímně vybrané srovnatelné zemi, tj. Turecka, a byla jim poskytnuta příležitost k podání připomínek. Nebyla obdržena žádná připomínka, že by Turecko v tomto případě nemohlo být považováno za vhodnou srovnatelnou zemi. Proto se má za to, že nedošlo k žádnému porušení čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení a závěry uvedené v bodech odůvodnění 44 až 48 prozatímního nařízení se tímto potvrzují. b) Stanovení běžné hodnoty 51. Protože nebyly předloženy žádné připomínky, obecná metodologie užívaná pro stanovení běžné hodnoty, jak je uvedena v bodech odůvodnění 49 až 50 prozatímního nařízení, se tímto potvrzuje. 5. Vývozní cena 52. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že požadavky pro stanovení vývozní ceny, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nebyly splněny a že jakékoli úpravy vývozní ceny, pokud byly prodeje do Společenství uskutečněny přes společnosti ve spojení se sídlem ve třetí zemi, by měly raději být provedeny za použití ustanovení čl. 2 odst. 10. 53. V tomto ohledu se potvrzuje, že ustanovení čl. 2 odst. 10 a konkrétněji písmena i) tohoto článku, byla opravdu použita, jak se uvádí v bodu odůvodnění 53 prozatímního nařízení. 54. Vyvážejí výrobci, kterým byl přiznán status tržního hospodářství tvrdili, že ve výpočtu vývozní ceny se vyskytly určité administrativní chyby, nebo vznesli námitku proti metodologii používané pro hodnocení některých úprav, které se považovaly za nezbytné. Tyto záležitosti byly znovu přezkoumány a tam, kde to bylo třeba, byly učiněny nezbytné úpravy. 6. Srovnání 55. Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému byl přiznán status tržního hospodářství tvrdil, že úpravy učiněné podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení s ohledem na prodeje do Společenství přes jeho pobočku se sídlem ve třetí zemi nebyly uznány, jelikož dotčená pobočka představovala pouze funkci vývozního oddělení. Dále se tvrdilo, že i přestože je učiněna úprava, neměla by v žádném případě být omezena na běžnou provizní sazbu placenou obchodním zástupcům, kteří nejsou ve spojení. Další dva vyvážející výrobci také tvrdili, že by úprava měla být omezena na přímé prodejní výdaje. 56. V tomto ohledu šetření objevilo, že činnosti vykonávané dotčenými obchodními pobočkami překračovaly činnosti běžně přikládané vývozci vývozním oddělením, a měly by být spíše srovnávány s těmi, které jsou ponechány obchodnímu zástupci pracujícímu na základě provize v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. 57. Má se tudíž za to, že si strana ve spojení způsobila náklady, které účinně snižují částky obdržené od vývozců, a které by tedy měly být odečteny od ceny zaplacené prvním nezávislým kupcem ve Společenství. 58. Uvádí se, že další dva vyvážející výrobci, kteří se nacházejí ve stejné situaci jako výše zmiňovaní vyvážející výrobci, sdílí názor Komise, že úprava by za účelem spravedlivého srovnání (viz bod odůvodnění 51) měla být učiněna podle čl. 2 odst. 10 písm. i). 59. Má se tedy za to, že částka úpravy byla vypočítána zcela v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 10 písm. i), tj. na základě obchodní přirážky společnosti ve spojení. Obchodní přirážka v tomto případě byla vypočítána jako by byla skutečnou SGA společností ve spojení a přiměřenou částkou zisku, a neměla by být omezena na pouhé prodejní výdaje. Tvrzení dotčených vyvážejících vývozců byla proto zamítnuta. 60. Několik zúčastněných stran tvrdilo, že úprava týkající se nesplaceného DPH byla neprávoplatná a založená na chybném pochopení systému. Někteří další vyvážející výrobci, včetně toho, který souhlasil se zásadou úpravy, vznesli námitku proti metodologii používané pro vypočítání úpravy a požadovali, aby úprava byla založena na skutečné částce nesplaceného DPH. 61. První tvrzení bylo zamítnuto, protože nebylo odůvodněné a nebyly poskytnuty žádné další materiály, které by potvrdily skutečnost, že úprava je založena na chybném pochopení. 62. Pokud jde o tvrzení, že by se měly používat skutečné částky, které byly v mnoha případech buď vyvážejícími výrobci nepředloženy nebo nebyly přiměřeně podpořeny údaji a nemohly tedy být zohledněny. Tyto požadavky byly proto zamítnuty. 63. Po připomínkách několika stran se tímto vysvětluje, že tam, kde je to nutné, byly ceny obdobných typů výrobků prodávaných na domácím trhu v Turecku, které byly použity pro stanovení běžné hodnoty, upraveny v zájmu zajištění spravedlivého srovnání s typy výrobků, které dotčení čínští výrobci vyváželi do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Tyto úpravy byly učiněny na základě přiměřeného odhadu tržní hodnoty těchto rozdílů. V případě obou společností musela být úprava učiněná v prozatímní fázi přezkoumána, aby lépe zobrazovala jejich individuální situaci a obdobně byla také přezkoumána příslušná rozpětí. 7. Dumpingové rozpětí 7.1. Pro spolupracující vyvážející výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství/individuální zacházení a) Status tržního hospodářství 64. Dvě ze tří společností, kterým byl přiznán status tržního hospodářství, tvrdily, že jejich vztah vybudovaný během individuálního zacházení již neodráží skutečnost, s odůvodněním, že krátce po individuálním zacházení bylo akcionářské spojení mezi všemi třemi společnostmi zrušeno, jelikož všechny dotčené podíly byly prodány nezávislým osobám. Společnosti proto tvrdily, že tato nová situace by měla být zohledněna, a protože již nadále nemohou být považovány za společnosti ve spojení, každé z nich by mělo být přiděleno individuální dumpingové rozpětí odrážející její vlastní situaci. 65. Šetření však odhalilo, že vztah mezi dotčenými společnostmi během individuálního zacházení ve skutečnosti sestávalo z více než pouhého akcionářského spojení. Bylo skutečně prokázáno, že kromě tohoto spojení měly tyto tři společnosti navíc stejné členy svých příslušných představenstev. Fakt, že společnosti sdílely stejné členy představenstva posílilo vztah, který existoval prostřednictvím akcionářského spojení. 66. Z těchto důvodů se došlo k závěru, že tyto společnosti byly během individuálního zacházení považovány za společnosti ve spojení. I když se situace krátce po individuálním zacházení údajně změnila, bylo by to v každém případě příliš brzy, aby se dospělo k závěru, že jsou tyto změny trvalé povahy. S ohledem na povahu vybudovaného vztahu během individuálního zacházení, nemohlo být vyloučeno riziko obcházení prostřednictvím společnosti s nejnižším uloženým clem. Dále se uvádí, že z důvodu, že tento vztah mohl ovlivnit závěry pro individuální zacházení, jakékoli změny ve vztahu následující po individuálním zacházení nemohou být považovány za relevantní. 67. Proto se dospělo k závěru, že tvrzení těchto společností musí být zamítnuta. 68. Kromě toho několik zúčastněných stran vzneslo námitku ke správnému použití ustanovení o výběru vzorku. Jelikož tři společnosti, které byly zařazeny do vzorku a kterým byl přiznán status tržního hospodářství, byly shledány společnostmi ve spojení, tvrdí se, že tvoří jediný celek a proto jejich dumpingové rozpětí nemůže představovat platný průměr s ohledem na znění čl. 9 odst. 6 základního nařízení. To je založeno na skutečnosti, že tento článek odkazuje na vážené průměrné dumpingové rozpětí stanovené pro strany zařazené do vzorku, tudíž by dumpingové rozpětí mělo být nezbytně založeno na nálezech zjištěných pro více než jednu společnost. Byl učiněn odkaz na zprávu odvolacího orgánu WTO ve věci ES-Indie týkající se ložního prádla[3], kde se dospělo k závěru, že vážený průměr by měl nezbytně odkazovat na více než jednu společnost. 69. V tomto ohledu je třeba uvést, že závěry odvolacího orgánu, ke kterým se dospělo v odlišné souvislosti, zejména závěry týkající se čl. 2.2.2 bodu ii) antidumpingové dohody, a v odlišné věci, nejsou přímo použitelné v tomto určitém případě. Za druhé, tvrzení musí být zamítnuto, protože ve stávajícím případě, je vážený průměr vzorku založen na vlastní běžné hodnotě a vývozních cenách každé společnosti, a tyto společnosti netvoří jediný celek. Pouze po stanovení tří individuálních rozpětí se vážený průměr těchto rozpětí vypočítal pro společnosti ve spojení, aby se s ohledem na jejich vztah zabránilo tomu, že společnosti uskuteční všechny své vývozy prostřednictvím společnosti, pro kterou bylo stanoveno nejnižší dumpingové rozpětí. Dále se uvádí, že čl. 9 odst. 6 základního nařízení výslovně nevylučuje použití dumpingového rozpětí stanoveného pro strany ve spojení zařazené do vzorku. Tyto požadavky byly proto zamítnuty. b) Individuální zacházení 70. Protože nebyly předloženy žádné připomínky, metodologie použitá ke stanovení dumpingových rozpětí týkajících se společností, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, jak je stanoveno v bodě odůvodnění 57 prozatímního nařízení, se tímto potvrzuje. 71. Na základě výše uvedeného jsou konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl nezaplaceného cla ceny CIF na hranicích Společenství, následující: Společnost | Konečné dumpingové rozpětí | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd. | 14,1 % | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co., Ltd. | 14,1 % | Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % | Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd. | 37,1 % | Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % | Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % | Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % | Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % | Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % | Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile Imp. & Exp. Co., Ltd | 36,3 % | Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 36,3 % | Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % | Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % | Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % | Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | Wujiang Xiangshen Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % | Zheijang Golden time printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % | Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % | Zheijang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | Zhejiang Xiangsheng Group Co., Ltd | 14,1 % | Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % | Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % | 7.2. Pro všechny ostatní vyvážející výrobce 72. Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené v bodech odůvodnění 59 až 61 prozatímního nařízení. E. ÚJMA 1. Výroba ve Společenství 73. Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto prozatímní závěry týkající se výroby ve Společenství, jak jsou uvedeny v bodech odůvodnění 62 a 63 prozatímního nařízení. 2. Definice výrobního odvětví Společenství 74. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že neexistovala dostatečná podpora většinového podílu výroby ve Společenství. Tvrdila, že jedna společnost prodělala během šetření bankrot a proto by neměla být brána v úvahu při definici výrobního odvětví Společenství. Dále také tvrdila, že jeden výrobce dovážel dotčený výrobek během posuzovaného období a měl by proto být vyloučen z výrobního odvětví Společenství podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení. 75. Je nezbytné uvést, že jeden z výrobců ze Společenství, který podléhá soudnímu řízení, během období šetření nadále pokračoval ve výrobě a v současnosti nadále v této výrobě pokračuje. Proto byla tato společnost zahrnuta do definice výrobního odvětví Společenství. Šetření potvrdilo, že žádná společnost zahrnutá do výrobního odvětví Společenství nedovážela dotčený výrobek během období šetření. Dovážely však šedý výrobek, tj. surovinu pro HOTPNV. Proto by měla být tato tvrzení zamítnuta. 76. Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto definice výrobního odvětví Společenství, jak je uvedena v bodu odůvodnění 64 prozatímního nařízení. 3. Spotřeba ve Společenství 77. Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se tímto výpočet spotřeby Společenství, jak je uveden v bodech odůvodnění 65 a 66 prozatímního nařízení. 4. Dovozy do Společenství z dotyčné země 4.1. Objem a podíly dotčených dovozů na trhu 78. Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se tímto výpočet objemu a podílů uvedených dovozů, jak je uveden v bodech odůvodnění 67 a 68 prozatímního nařízení. 4.2. 4.2. Ceny dovozů a cenové podbízení 79. Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se tímto výpočet cen dovozů a cenových podbízení, jak je uveden v bodech odůvodnění 69 až 71 prozatímního nařízení. 5. Stav výrobního odvětví Společenství 80. Připomíná se, že v bodu odůvodnění 98 prozatímního nařízení dospěla Komise prozatímně k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. 81. Žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila čísla nebo jejich výklad týkající se situace ve výrobním odvětví Společenství uvedená v bodech odůvodnění 72 až 98 prozatímního nařízení. Proto se závěry uvedené v těchto bodech odůvodnění prozatímního nařízení tímto potvrzují a dochází se k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI 82. Kromě jiných faktorů zkoumaných v prozatímním nařízení byla zkoumána také vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu bylo zjištěno, že vývozní prodeje výrobního odvětví Společenství zústavají stabilní po celé období přibližně na 25 milionech běžných metrů. Je třeba poznamenat, že tyto vývozy se týkají výrobku užívaného pro podšívky, prodávaného za výrazně nižší cenu. Zároveň byl během období šetření prodáván sortiment vyvážený všemi výrobními odvětvími EU 25 za cenu o 270 % vyšší než dovozy z Číny. V každém případě byly pro stanovení údajů o zisku vzaty v úvahu pouze prodeje uskutečněné na trhu Společenství, proto tyto údaje nejsou vývozní výkonností ovlivněny. Z výše uvedených důvodů je možné dojít k závěru, že vývozy ze Společenství nezpůsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu. Kromě toho, pokud se vezmou v úvahu dovozy ze všech dalších třetích zemí, byly ceny v průměru stále vyšší než ceny z ČLR. Na základě výše uvedeného, a protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se příčinné souvislosti, se tímto potvrzují závěry uvedené v bodech odůvodnění 99 až 111 prozatímního nařízení. G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ 1. 1. Zájem výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství 83. Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se zájmu výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství, potvrzují se tímto závěry uvedené v bodech odůvodnění 112 až 118 prozatímního nařízení. 2. 2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení 84. Od dovozců/uživatelů, kteří nejsou ve spojení, bylo obdrženo několik stanovisek. Stranám, které o to požádaly, byla také zaručena slyšení. Tvrzení dovozců se shodovala s tvrzeními uživatelů a jsou projednávána v bodech odůvodnění 87 až 90 níže. Je třeba uvést, že celková množství dovezená z Číny dovozci, kteří se přihlásili, jsou zanedbatelná a představují pouze přibližně 2 % celkových dovozů z Číny uskutečněných během období šetření. Zbývajících 98 % na opatření nereagovala. 85. Protože nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se zájmu dovozců, kteří nejsou ve spojení, potvrzují se tímto závěry uvedené v bodech odůvodnění 119 až 121 prozatímního nařízení. 3. Zájmy dodavatelů 86. Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se zájmu dodavatelů ze Společenství, potvrzují se tímto závěry uvedené v bodech odůvodnění 122 až 125 prozatímního nařízení. 4. Zájmy uživatelů 87. Připomíná se, že devět uživatelů předložilo zodpovězený dotazník, přičemž pouze jeden z těchto uživatelů dovážel dotčený výrobek (bod odůvodnění 127 prozatímního nařízení). Po uložení prozatímních opatření však podali připomínky čtyři uživatelé, kteří dosud v šetření nevystupovali. Dva z nich vyrábějí vlákna pro bytovou dekoraci. Všichni dovážejí dotčený výrobek z ČLR. Vezmeme-li v úvahu, že toto odvětví je velmi roztříštěné, jejich reprezentativnost se odhaduje na méně než 2 %. 88. Uživatelé, kteří vyrábějí oděvy tvrdili, že jejich činnost je nyní ve vážném ohrožení, protože dovozy již hotových oděvů z ČLR se objevují na trhu Společenství za velmi nízké ceny, zatímco oni musí vyrábět za daleko vyšších nákladů. Navíc by museli platit vysoké antidumpingové clo za dovozy dotčeného výrobku, který je surovinou pro jejich výrobu. Tvrdí, že mohou prodávat zákazníkům hotové výrobky za nepatrně vyšší ceny, jelikož jsou mnohem pružnější a mohou v krátké době doručit menší množství. Tvrdí však, že s přihlédnutím ke stávajícím tržním podmínkám, kdy na trh vstupují levné oděvy a k antidumpingovým clům na surovinu, by nebyli schopni udržet výrobu ve Společenství a museli by tedy zastavit provoz svých výrobních míst. 89. Je třeba uvést, že tito oděvní výrobci patří mezi malé a střední podniky. Nacházejí se pod obrovským tlakem z důvodu silně rostoucích dovozů hotových výrobků, které jsou mimo jiné výsledkem zrušení textilní kvóty ze dne 1. ledna 2005. Navíc díky clům vzrostly surovinové náklady. Ačkoli je pravda, že již tak tísnivá situace v oděvním odvětví by mohla navíc být zhoršena antidumpingovým clem na HOTPNV, je zřejmé, že hlavní tlak na tyto společnosti je vytvářen dovozy oděvů z ČLR. 90. Někteří uživatelé tvrdili, že také odvětví, která vyvíjejí činnost v oblasti barvení a potisků, by mohla být postižena, pokud by díky clu již nemělo být do Společenství dováženo textilní zboží. Také tvrdili, že by mohlo být postiženo vysoce moderní textilní zařízení dodávené do Společenství, protože by díky clu poklesla textilní výroba v ČLR. 91. Nicméně jak je uvedeno v bodu odůvodnění 128 prozatímního nařízení, je pravděpodobné, že dovozy z ČLR budou i nadále vstupovat na trh za spravedlivé ceny bez dumpingu a že k dispozici zůstanou jiné nedumpingové zdroje, s přihlédnutím ke skutečnosti, že více než 30 % spotřeby Společenství představují dovozy ze třetích zemí (vyjma ČLR). Navíc, když pomyslíme na skutečnost, že mnoha vyvážejícím výrobcům byla přiznána antidumpingová celní sazba ve výši 14,1 % a že HOTPNV je pouze částí výrobních nákladů uživatelů, nárůst nákladů by jen stěží byl podstatný. Je třeba také poznamenat, že údajně tísnivá situace, ve které se zdají být některé společnosti, vypadá, že je způsobena zejména dovozy hotových oděvů z ČLR, a neuložení antidumpingových opatření by se nezaměřovalo na tuto specifickou otázku. V tomto ohledu je třeba také připomenout, že se přihlásili uživatelé, kteří představují malé množství dovozů, zatímco ze strany velké většiny nebyly během šetření obdrženy žádné připomínky. 92. Protože nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se zájmu uživatelů, potvrzují se tímto závěry uvedené v bodech odůvodnění 126 až 128 prozatímního nařízení. 5. Závěr ohledně zájmů Společenství 93. Vzhledem k závěrům uvedeným v prozatímním nařízení, jak stanoví body odůvodnění 129 až 131 prozatímního nařízení a s přihlédnutím ke stanoviskům předloženým různými stranami, se dospělo k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč nezavést konečné antidumpingové clo vůči dumpingovým dovozům HOTPNV pocházejících z ČLR. H. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ 94. Na základě metodologie objasněné v bodech odůvodnění 132 až 135 prozatímního nařízení byla pro účely stanovení úrovně opatření vypočtena úroveň pro odstranění újmy. 95. Při výpočtu rozpětí újmy v prozatímním nařízení, byl cílový zisk pro výrobní odvětví Společenství stanoven na 8 %, což je úroveň, které mohlo být snadno dosaženo výrobním odvětvím tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při absenci dumpingových dovozů, a které bylo dosaženo v letech 1998 a 1999 před tím, než čínské vývozy začaly způsobovat potíže (bod odůvodnění 134 prozatímního nařízení). 96. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že stanovení cílového zisku 8 % na základě let 1998 a 1999 by nebylo vhodné. Tato strana tvrdila, že vzhledem k tomu, že zisková rozpětí byla mnohem nižší již v roce 2000, který byl prvním rokem posuzovaného období, kdy se účinky dumpingových dovozů nedaly ještě zcela jasně pociťovat, měla by se tato zisková rozpětí považovat za cílový zisk. Je třeba však připomenout, že podíl dovozů z ČLR na trhu byl vysoký již v roce 2000 - dosahoval 18,2 % - (bod odůvodnění 67 prozatímního nařízení) a výrobní odvětví Společenství již začala pociťovat tísnivou situaci. Z tohoto důvodu se ke stanovení cílového zisku považuje za vhodné odkazovat na stabilnější období v minulosti, kterého by výrobní odvětví Společenství mohlo dosáhnout v případě absence dumpingových dovozů. 97. Protože nebyly předloženy žádné nové připomínky k této otázce, potvrzuje se tímto metodologie uvedená v bodech odůvodnění 132 až 135 prozatímního nařízení. 1. Konečná opatření 98. S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni dumpingových rozpětí a úrovni rozpětí újmy vypočítané ve všech případech, kde jsou tyto úrovně nižší než zjištěná dumpingová rozpětí. 99. Na základě výše uvedených skutečností jsou konečná cla stanovena takto: Společnost | Konečné antidumpingové clo | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % | Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd. | 14,1 % | Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % | Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % | Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % | Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % | Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % | Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % | Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % | Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % | Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % | Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % | Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % | Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % | Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % | Zheijang Golden time printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % | Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % | Zheijang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | Zhejiang Xiangsheng Group Co., Ltd | 14,1 % | Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % | Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % | 100. Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě nálezů tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných konkrétně uvedenými společnostmi. Dovezené výrobky vyráběné libovolnou jinou společností, která není výslovně uvedena ve výkonné části tohoto nařízení s udáním názvu a adresy, včetně právnických osob spřízněných s osobami výslovně uvedenými, nemohou využívat uvedené sazby a podléhají celním sazbám platným pro „všechny ostatní společnosti“. 101. Jakýkoliv požadavek na použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu hospodářského subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba adresovat Komisi[4] spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména o všech změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, v souvislosti například se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně pozměněno formou aktualizace seznamu společností, které využívají individuální celní sazby. 2. Vybírání prozatímních cel 102. Vzhledem k velikosti zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství je považováno za nezbytné, aby částky zajištěné v rámci prozatímního antidumpingového cla, které ukládá nařízení (ES) č. 426/2005, byly vybrány podle sazby konečného cla. V případech, kdy jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze částky zajištěné ve výši prozatímních cel, zatímco částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 1. Konečné antidumpingové clo se tímto ukládá na dovozy tkanin z nití ze syntetických nekonečných vláken obsahující 85 % hmotnostních nebo více tvarovaných a/nebo netvarovaných polyesterových nekonečných vláken, barvených (včetně bělených) nebo potištěných, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 5407 51 00 (kód TARIC 5407 51 00 10), 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10 (kód TARIC 5407 61 10 10), 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 (kód TARIC 5407 69 10 10) a ex 5407 69 90 (kód TARIC 5407 69 90 10). 2. 2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi se stanoví takto: Společnost | Konečné antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % | A617 | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % | A619 | Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % | A621 | Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % | A620 | Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % | A622 | Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % | A618 | Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Zheijang Golden time printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Zheijang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 | Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Zhejiang Xiangsheng Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % | A617 | Všechny ostatní společnosti | 56,2 % | A999 | 3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy. Článek 2 V případě, že jakýkoli nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice předloží Komisi dostačující důkazy, že: - během období šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004) nevyvážel do Společenství výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1, - není ve spojení s žádnými vývozci nebo výrobci v Čínské lidové republice, na které se vztahují antidumpingová opatření uložená tímto nařízením, - ve skutečnosti vyvážel dotčený výrobek do Společenství po období šetření, na kterém jsou opatření založena, nebo vstoupil do neodvolatelné smluvní podmínky vyvážet významné množství do Společenství, může Rada prostou většinou na návrh předložený Komisí a po konzultaci s poradním výborem změnit čl. 1 odst. 2, a to přidáním nového vyvážejícího výrobce i) ke společnostem podléhajícím celní sazbě váženého průměru v hodnotě 37,1 % použitelné na společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96 nebo ii) ke společnostem podléhajícím celní sazbě váženého průměru v hodnotě 14,1 % použitelné pro společnosti, kterým byl přiznán status tržního hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) nařízení (ES) č. 384/96. Článek 3 Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (ES) č. 426/2005 o dovozech tkanin z nití ze syntetických nekonečných vláken obsahujících 85 % hmotnostních nebo více tvarovaných a/nebo netvarovaných polyesterových nekonečných vláken, barvených nebo potištěných, kódů 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 a ex 5407 69 90 (kód TARIC 5407 69 90 10) a pocházejících z Čínské lidové republiky by měly být s konečnou platností vybrány za konečnou sazbu uloženou tímto nařízením v souladu s pravidly uvedenými níže. Zajištěné částky, které převyšují konečnou sazbu antidumpingového cla, se uvolňují. V případech, kdy je sazba uloženého konečného cla vyšší než sazba prozatímního cla, vyberou se s konečnou platností pouze částky zajištěné ve výši prozatímního cla. Článek 4 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda […] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12). [2] Úř. věst. L 69, 16.3.2005, s. 6. [3] WT/DS141/AB/R [4] European CommissionDirectorate-General for TradeDirection BOffice J-79 5/16B-1049 Brussels