1.Úvod

Rychlá, koordinovaná a jednotná reakce hospodářské politiky na pandemii se vyplatila: oživení hospodářství EU po skončení pandemie COVID bylo nejrychlejší od poválečné konjunktury. Reálný HDP v roce 2021 vzrostl o 5,4 %. Navzdory hospodářskému otřesu způsobenému ruskou útočnou válkou proti Ukrajině byl růst HDP v EU v první polovině roku 2022 i nadále silný a zůstal kladný i ve třetím čtvrtletí, což překonalo veškerá očekávání. Trhy práce se ukázaly jako obzvláště odolné, neboť využívaly režimů zkrácené pracovní doby, podporovaných mimo jiné mechanismem EU SURE, a těžily i z reforem a politik posledního desetiletí. Nezaměstnanost dosáhla rekordně nízké úrovně, zatímco zaměstnanost úrovně rekordně vysoké.

Nyní se však ekonomika EU nachází v bodě zvratu. Vzhledem k tlaku vysokých cen energií, oslabení kupní síly domácností, slabšímu vnějšímu prostředí a přísnějším podmínkám financování se očekává, že EU v letošní zimě zaznamená pokles. Inflace, která předstihla růst mezd, rychle oslabuje kupní sílu domácností, což má negativní dopad na spotřebu. Zvyšování nákladů, narušení dodavatelských řetězců a přísnější podmínky financování brzdí investice. Vzhledem k tomu, že silné inflační tlaky i nadále narušují poptávku v mnoha rozvíjejících se i vyspělých ekonomikách, je nepravděpodobné, že by růst EU podpořilo vnější prostředí. Na meziročním základě by měl růst reálného HDP v EU zpomalit z 3,3 % v roce 2022 na pouhých 0,3 % v roce 2023 a v roce 2024 by se měl zvýšit na 1,6 %. Očekává se, že inflace zůstane i nadále velmi vysoká: ve čtvrtém čtvrtletí roku 2022 by měla dosáhnout maxima 10,7 %. Vzhledem k tomu, že se inflační tlaky rozšiřují i na základní zboží a služby, očekává se, že inflace bude zvolňovat jen postupně, a to na 7,0 % v roce 2023 a na 3 % v roce 2024. Trhy práce pravděpodobně zůstanou silné, neboť poptávka po pracovní síle je i nadále vysoká, i když se již začíná snižovat. Očekává se, že nezaměstnanost v horizontu prognózy vzroste jen mírně a zůstane na úrovni kolem 6 ½ %, což se blíží rekordnímu minimu. Poměr veřejného dluhu k HDP v rámci EU, který se během pandemie výrazně zvýšil, by měl v roce 2024 nepatrně klesnout na 84,1 % HDP. Hospodářský výhled stále doprovází mimořádná míra nejistoty s rizikem dalšího nepříznivého vývoje. Největší hrozbu představuje nepříznivý vývoj na trhu s plynem a riziko jeho ochromujícího nedostatku, zejména v zimě 2023–2024. Modelové simulace ukazují, že pokud by se tato rizika naplnila, vznikly by vysoké makroekonomické náklady. Vedle plynu je EU nadále přímo i nepřímo vystavena obnoveným otřesům na komoditních trzích v důsledku geopolitického napětí.

Vzhledem k této kombinaci výzev musí hospodářské a sociální politiky zůstat i nadále koordinované a dynamické a zároveň zůstat v souladu s našimi dlouhodobými cíli. V reakci na agresi Ruska vyjadřuje EU plnou solidaritu s Ukrajinou. Bezprostřední politické priority vyžadující koordinovaný postup na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni zahrnují zajištění přiměřených a cenově dostupných dodávek energie, zajištění hospodářské a finanční stability a ochranu zranitelných domácností a podniků při současném zachování udržitelnosti veřejných financí a integrity jednotného trhu, která je základem růstu a prosperity v EU. Zároveň je zapotřebí rychlejších opatření k posílení potenciálního růstu a vytváření kvalitních pracovních míst, uskutečnění zelené a digitální transformace, posílení odolnosti a zvýšení našich obranných schopností v měnících se globálních podmínkách. Zásadní význam pro splnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby do roku 2030 má rovněž pokračující provádění Evropského pilíře sociálních práv. Zásadní pro dosažení větší sociální a hospodářské odolnosti je také provádění strategií Unie rovnosti.

Politická reakce na energetickou krizi vyžaduje kombinaci úsilí členských států a EU, které bude vycházet jak z nástroje NextGeneration EU, tak z víceletého finančního rámce. Účinnost reakce EU při obnově k lepšímu bude záviset na tom, zda bude kombinována s účinnými politikami na vnitrostátní a regionální úrovni. Nástroj pro oživení a odolnost, který je jádrem nástroje NextGeneration EU, zajistí nepřetržitý tok investic do evropských podniků, infrastruktury a dovedností až do roku 2026, přičemž bude zároveň podporovat ambiciózní program reforem. Dosud byly v rámci tohoto nástroje vyplaceny platby v hodnotě přesahující 137 miliard EUR. REPowerEU navíc poskytne dodatečné zdroje na zvýšení odolnosti energetických systémů EU a řešení energetické chudoby prostřednictvím cílených investic a reforem. To kráčí ruku v ruce s prováděním programů politiky soudržnosti, jejichž prostřednictvím bylo od vypuknutí pandemie vyplaceno více než 160 miliard EUR na zvýšení odolnosti a posílení sociální a regionální konvergence, a s vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu, které mají členské státy aktualizovat do června 2023.

Evropský semestr a Nástroj pro oživení a odolnost dál poskytují solidní rámec pro účinnou koordinaci politik a řešení současných výzev. Bezprostřední priority opatření hospodářské a sociální politiky EU jsou v souladu se stávajícími prioritami v rámci evropského semestru: podporovat environmentální udržitelnost, produktivitu, spravedlnost a makroekonomickou stabilitu. Nástroj pro oživení a odolnost, který je začleněn do evropského semestru pro koordinaci hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti, má i nadále klíčový význam pro podporu reformních a investičních programů v nadcházejících letech. Společně s politikou soudržnosti, programem InvestEU a dalšími programy financování, jako je Horizont Evropa nebo Digitální Evropa, urychluje souběžnou zelenou a digitální transformaci, čímž posiluje sociální a územní soudržnost a tím zvyšuje odolnost členských států. To zahrnuje nadcházející zavedení kapitol věnovaných plánu REPowerEU do plánů pro oživení a odolnost s cílem řešit bezprostřední priority související s energetikou, jakož i opatření podporovaná v rámci politiky soudržnosti a dalších vnitrostátních fondů nebo fondů EU.

Letošní roční analýza udržitelného růstu vymezuje agendu hospodářské politiky s cílem zmírnit negativní dopady energetických otřesů v krátkodobém horizontu a pokračovat v úsilí o podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění a zvýšení odolnosti ve střednědobém horizontu při současném zachování flexibility pro řešení nových výzev. Tento přístup je stejně jako v předchozích letech strukturován na základě čtyř rozměrů konkurenceschopné udržitelnosti a v souladu s cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje, které tvoří nedílnou součást evropského semestru. V případě členských států eurozóny se tyto politické priority promítají do podoby doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny. Sdělení rovněž nastiňuje hlavní charakteristiky cyklu evropského semestru 2023 a vysvětluje hlavní změny oproti předchozím cyklům, přičemž zohledňuje priority plánu REPowerEU a nutnost přizpůsobit se vyvíjejícím se okolnostem.

2.Čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti: stabilní kotvy pro zásadní změny v náročných geopolitických časech.

Čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti představují stabilní kotvy koordinačního rámce hospodářských politik a politik zaměstnanosti EU tváří v tvář strukturálním změnám a zároveň poskytují relevantní vodítko k řešení krátkodobých výzev v současné bouřlivé době. EU musí dál usilovat o konkurenceschopnou udržitelnost a současně i o sociální a hospodářskou odolnost. V bezprostřední budoucnosti budou nutná podpůrná opatření, která zmírní dopad ruské agrese proti Ukrajině na Evropany a firmy z EU, zejména na malé a střední podniky Tato opatření je třeba dobře zacílit na zranitelné domácnosti a zvláště ohrožené podniky. Veřejné a soukromé investice doplněné reformami mají navíc zásadní význam pro zajištění bezpečnějších a cenově dostupných dodávek energie, zvyšování odolnosti našich ekonomik a společností a využívání příležitostí vyplývajících z ekologické a digitální transformace. To zahrnuje i dosažení závazných cílů evropského právního rámce pro klima. Provedení této hluboké transformace hospodářství EU způsobem, který je účinný a účelný, jakož i spravedlivý, inkluzivní a demokratický, vyžaduje koordinovaná opatření ze strany členských států.

Graf 1: Čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti – řešení krátkodobých a střednědobých výzev

2.1 Environmentální udržitelnost

Současná energetická krize zdůraznila potřebu spolehlivých a čistých zdrojů energie a dobře fungujících energetických trhů EU, a klade také větší důraz na cíle EU v oblasti klimatu. Komise navrhla několik výjimečných politických iniciativ, jež mají řešit bezprostřední důsledky současné energetické krize pro domácnosti a podniky a zároveň zajistit dostatek čisté, bezpečné a cenově dostupné energie a přístup ke kritickým surovinám. Důležitou součástí této politické reakce je plán REPowerEU, jehož cílem je ukončit závislost EU na ruských fosilních palivech a urychlit přechod na čistou energii. Plán REPowerEU se zaměřuje na tři pilíře: diverzifikaci dodávek energie, úspory energie a energetickou účinnost a urychlené zavádění energie z obnovitelných zdrojů. Je plně v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu a navazuje na cíle programu „Fit for 55“ tím, že navrhuje zvýšit ambice v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie. V návaznosti na sdělení REPowerEU zřídila Komise a členské státy energetickou platformu EU s cílem posílit bezpečnost dodávek za dostupné ceny. Rada na základě návrhů Komise urychleně přijala nařízení o skladování plynu a o intervencích v mimořádné situaci včetně nového legislativního nástroje a Evropského plánu na snížení poptávky po plynu v EU do jara příštího roku o 15 %. Dne 6. října 2022 následovala dohoda Rady o mimořádných opatřeních za účelem snížení ceny energií (viz níže). Dne 18. října předložila Komise návrh mechanismu společného nákupu plynu, doplňkové referenční hodnoty pro dodávky zkapalněného zemního plynu (LNG), mechanismu korekce trhu s plynem a příslušných ujednání dohod o solidaritě.

EU musí v krátkodobém horizontu vyvážit nabídku energie a poptávku po ní, vypořádat se s rostoucími náklady na energii a zároveň zachovat pobídky pro zelenou transformaci. Na základě návrhů Komise přijala Rada dne 5. srpna 2022 nová pravidla pro koordinovaná opatření ke snížení poptávky po plynu a dne 6. října 2022 přijala intervenci v mimořádné situaci s cílem řešit vysoké ceny energie snížením poptávky po elektřině v době špičky i celkově. Tato opatření zahrnují také dočasné zastropování příjmů výrobců elektřiny z inframarginálních zdrojů, tj. elektřiny vyrobené technologiemi s nižšími náklady, a dočasný solidární příspěvek z nadměrných zisků generovaných z činností v odvětví ropy, zemního plynu, uhlí a rafinace, na něž se nevztahuje zastropování příjmů inframarginálních výrobců. Příjmy ze solidárního příspěvku by byly přesměrovány mimo jiné ve prospěch spotřebitelů energie, zejména zranitelných domácností, těžce zasažených společností a důležitých ekosystémů, jako jsou energeticky náročná průmyslová odvětví, a současně by byly zachovány investiční pobídky v zájmu ekologické transformace. Vzhledem k tomu, že politická opatření ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu vysokých cen energie v jednom členském státě ovlivňují i další členské státy, měla by být koordinována na úrovni EU, aby byla zajištěna jejich účinnost, a měla by zahrnovat investice do přeshraničních projektů. V zájmu ochrany jednotného trhu, využití možných synergií a zabránění roztříštěnosti je třeba usilovat o společná řešení na úrovni EU. Cílem této podpory je řešit současné krizové podmínky, a proto by měla zůstat dočasná, avšak měla by být v souladu se střednědobým cílem postupného rušení dotací na fosilní paliva a dalších dotací s nepříznivým vlivem na životní prostředí.

Dnešní energetická krize rovněž ukazuje, že je třeba dosáhnout rychlého pokroku v oblasti zelené transformace, mimo jiné urychlením a posílením zavádění obnovitelných zdrojů energie. To znamená změnu paradigmatu ve způsobu, jakým vyrábíme energii, obchodujeme s ní, zabezpečujeme ji a využíváme ji, v souladu se střednědobými a dlouhodobými cíli EU. Energetická unie se od roku 2015 řídí cíli energetické bezpečnosti, cenové dostupnosti energie a čisté energie, které rovněž představují cestu z dnešní krize. Cílem požadovaných systémových přechodů je splnit naše cíle v oblasti klimatu a životního prostředí a zároveň vytvářet příležitosti pro naše hospodářství a dlouhodobou konkurenceschopnost. Snížení závislosti na fosilních palivech z Ruska a urychlení transformace energetiky EU odklonem od fosilních paliv si do konce roku 2027 vyžádá další investice v odhadované výši 210 miliard EUR. K tomu je nutno přičíst roční investiční potřeby určené pro balíček „Fit for 55“. Tyto investice budou přínosem pro průmyslová odvětví EU, která vyvíjejí transformační technologie a inovace, a zvýší kapacitu pro dekarbonizovanou a cenově dostupnou energii z domácích zdrojů, zejména v kombinaci s opatřeními vedoucími ke zjednodušení a urychlení povolovacích postupů a k odstranění dalších administrativních překážek, které zavádění obnovitelných zdrojů energie zpomalují. Podpoří rovněž vytváření pracovních míst a příležitostí pro přechody z jednoho zaměstnání do druhého na základě zvyšování kvalifikace a rekvalifikace pracovních sil a zároveň posílí otevřenou strategickou autonomii EU. Plán REPowerEU kromě posílení opatření v oblasti energetické účinnosti a urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie zvyšuje ambice v oblasti obnovitelného vodíku jako klíčové součásti plánu, který má nahradit zemní plyn, uhlí a ropu v odvětvích, která lze obtížně dekarbonizovat, a v dopravě. Plán REPowerEU stanovuje jako cíl do roku 2030 domácí výrobu 10 milionů tun vodíku z obnovitelných zdrojů a dovoz 10 milionů tun vodíku z obnovitelných zdrojů. Aby Komise podpořila výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů, oznámila vytvoření Evropské vodíkové banky. Tyto investice by mohly podpořit i strukturální reformy, například sladěním daňových systémů s cíli v oblasti životního prostředí a uplatňováním zásady „znečišťovatel platí“ nebo zjednodušením postupů.

Vzhledem k tomu, že změna klimatu a zhoršování životního prostředí představují existenciální výzvu a závislost na fosilních palivech ohrožuje naše společnosti, zůstává naším kompasem i nadále Zelená dohoda pro Evropu. Letos se Evropa potýkala se silnými vlnami veder a extrémním suchem, které způsobilo více rozsáhlých lesních požárů. Z toho jasně vyplývá, jaký dopad má změna klimatu na naše životy a živobytí. Zelená dohoda pro Evropu podporuje od prosince 2019 dekarbonizaci, přechod k oběhovému hospodářství, ochranu biologické rozmanitosti a ekosystémů a spravedlivou transformaci. Balíček „Fit for 55“ uvede do pohybu zejména hlubokou transformaci hospodářství EU včetně energetiky, dopravy a průmyslu v souladu s cíli EU zakotvenými v evropském právním rámci pro klima, tj. snížit do roku 2030 emise alespoň o 55 % a do roku 2050 se stát prvním klimaticky neutrálním kontinentem. Členské státy by měly tyto vyšší ambice transformovat do zásadnějších opatření ve svých aktualizovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, jejichž návrh má být dokončen do června 2023 a konečná podoba do června 2024. Pokud jde o dekarbonizaci, členské státy se vyzývají, aby zvýšily svou odolnost vůči změně klimatu. Hlavními politikami Zelené dohody pro Evropu, která se nyní implementuje, jsou strategie týkající se biologické rozmanitosti, oběhového hospodářství, nulového znečištění, udržitelného zemědělství a potravin, udržitelné mobility a přizpůsobení se změně klimatu.

Nástroj pro oživení a odolnost bude doplňkově s dalšími fondy EU, jako je například politika soudržnosti a InvestEU, představovat základní prováděcí nástroj pro provádění plánu REPowerEU na vnitrostátní úrovni, přičemž bude zároveň podporovat cíle Zelené dohody pro Evropu. Členské státy přispějí ke společné reakci EU na současné výzvy posílením stávajících plánů pro oživení a odolnost v souladu s cíli plánu REPowerEU prostřednictvím specializovaných kapitol plánu REPowerEU. Tyto kapitoly by se měly zaměřit na příslušné reformy a investice do zavádění energie z obnovitelných zdrojů a dalších čistých technologií a nezbytné infrastruktury v odvětví energetiky, jakož zvýšení energetické účinnosti za účelem snížení spotřeby energie. Opatření plánu REPowerEU budou těžit ze synergií s opatřeními zelené transformace, která jsou již podporována v rámci Nástroje pro oživení a odolnost v jeho současné podobě, jakož i z fondů politiky soudržnosti a z programů InvestEU, například v oblasti snižování znečištění ovzduší, podpory oběhového hospodářství a účinného využívání zdrojů nebo při obnově a ochraně biologické rozmanitosti, a měla by být doprovázena dalším úsilím o posílení dovedností pro souběžnou transformaci.

2.2 Produktivita