Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2006–2009 /* SEK/2007/0068 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 23.1.2007 SEK(2007) 68 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2006–2009 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První program stability Nizozemska byl předložen v listopadu 1998. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 1. prosince 1998 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Nizozemska předloženou dne 22. listopadu 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový program stabiliziace vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) 3. vyhodnocení národního programu reforem ze září 2006 provedené Komisí. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období Během druhé poloviny 90. let Nizozemsko zažívalo prodloužený cyklický vzestup a pokud jde o hospodářský růst a nezaměstnanost, dosahovalo lepších výsledků, než byl průměr eurozóny. Počátkem tohoto desetiletí nastal pokles. Během tohoto celého cyklu byla hospodářská výkonnost Nizozemska lepší než průměr eurozóny. Pro hospodářství by však pravděpodobně byla přínosná stabilnější struktura růstu. Hrozí, že soukromý finanční dluh, jehož úroveň je v současnosti velmi vysoká, by v případě dalších zvýšení úrokových sazeb mohla utlumit soukromou spotřebu a tak způsobit další hospodářský pokles. Navíc prudký vývoj trhu s nemovitostmi i s akciemi, který hrál velmi významnou roli v období hospodářského rozmachu na konci 90. let, rovněž vyústil v přechodné zvýšení daňové elasticity. Ani zavedení daňových pravidel nemohlo plně zabránit tomu, aby se fiskální politika nestala procyklickou. Po značném přebytku v roce 2000 se saldo veřejných financí prudce zhoršilo a v letech 2001 a 2002 vykázalo schodek, který v roce 2003 překročil limit 3 % HDP. V letech 2004 a 2005 došlo k významné konsolidaci rozpočtu, což vedlo ke snížení schodku na 1,9 % v roce 2004 a 0,3 % v roce 2005. V červnu 2005 Rada zrušila postup při nadměrném schodku, který byl zahájen v červnu 2004. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci programu stability na období 2005 – 2008. Rada uvítala, že „po rychlém odstranění nadměrného schodku se nizozemská vláda snažila v roce 2005 o další stlačení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP, a stejně tak oceňuje, že nizozemské orgány hodlají dodržet střednědobý cíl po celé programové období“. Vyzvala Nizozemsko, aby „s ohledem mimo jiné na lepší než očekávané výsledky roku 2005 udrželo silný stav rozpočtu i v roce 2006 a v následujících letech“. Vyhodnocení národního programu reforem z roku 2006 provedené Komisí Zpráva o provádění národního programu reforem Nizozemska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 16. října 2006. Národní program reforem Nizozemska uvádí jako hlavní problémy/priority: zlepšit nabídku práce; urychlit růst produktivity práce, zejména posílením výzkumu a vývoje, inovace a vzdělávání; a posílit konkurenceschopnost cen, zejména pokud jde o pracovní náklady. Hodnocení provedené Komisí (přijato jako součást její výroční zprávy o dosaženém pokroku z prosince 2006 [2] ) ukázalo, že Nizozemsko v provádění svého národního programu reforem dosahuje uspokojivého pokroku. Ačkoli v makroekonomické oblasti hrozí určitá rizika, zejména s ohledem na zadluženost domácností a potenciální mzdovou inflaci v důsledku zpřísňování pracovního trhu, obecně je politický rámec přijatelný. Přestože v oblasti výzkumu a vývoje Nizozemsko dosáhlo jen omezeného pokroku, v mikroekonomické oblasti obecně postupuje rychle vpřed. Bez ohledu na vysokou míru nezaměstnanosti u většiny skupin je obraz v oblasti zaměstnanosti různorodější. S ohledem na zjištěné silné a slabé stránky bylo Nizozemsku doporučeno, aby přijalo opatření s cílem zlepšit nabídku práce, zejména u starších pracovníků, žen a znevýhodněných skupin. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu se stabilizačními a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o stabilizačních a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2006–2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 4. Dne [27. února 2007] posoudila Rada aktualizovaný program stability Nizozemska na období 2006 – 2009. 5. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP vzroste o 3,25 % v roce 2006, o 3 % v roce 2007 a v průběhu zbývající části programového období o 1,75 % ročně. Podle v současnosti dostupných informací se jeví, že tento scénář vychází z pozitivních předpokladů růstu pro roky 2006 a 2007 a z opatrných předpokladů v následujících letech. Předpovědi programu ohledně inflace se zdají až do roku 2007 reálné a poté se zdají být s ohledem na očekávané zpřísnění trhu práce podhodnoceny. 6. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 se veřejné finance v roce 2006 jeví jako vyrovnané, oproti cíli -1,5 % HDP stanovenému v předchozí aktualizaci programu stability. To je zejména odrazem podstatně zlepšené cyklické perspektivy, která se promítla ve zvýšení daňových příjmů, a zvýšených příjmů z prodeje zemního plynu. Informace z podzimní prognózy (měsíční údaje o saldu veřejných financí) poukazují dokonce na ještě lepší výsledek rozpočtu. Poslední oficiální odhad obsažený v memorandu z podzimu 2006 udává za rok 2006 přebytek ve výši 0,4 % HDP. 7. Cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je řešit problémy spojené s náklady na stárnutí obyvatelstva prostřednictvím další fiskální konsolidace. Za tímto účelem program předpovídá, že přebytek veřejných financí poroste z 0,1 % HDP v roce 2006 na 0,9 % HDP v roce 2009. Předpokládá se, že primární přebytek se zvýší z 2,4 % HDP v roce 2006 na 2,9 % v roce 2009, přičemž toto zvýšení bude soustředěno zejména do posledního roku programu, protože se v tomto roce očekává navrácení příspěvků vyplacených do vlastních zdrojů EU v období 2007 – 2009. Nominální úpravu lze plně vysvětlit poklesem míry výdajů k HDP, který více než vyrovnává pokles o 0,2 procentní bod míry příjmů k HDP. V porovnání s předchozí aktualizací programu stability je úroveň salda veřejných financí znatelně vyšší v průběhu celého programového období. To je zejména odrazem vyšších příjmů z prodeje zemního plynu, zlepšené makroekonomické situace v roce 2005 a perspektivy pro rok 2006. 8. Strukturální saldo (tj. saldo bez cyklických vlivů a jednorázových a jiných prozatímních opatření ) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky se má v roce 2007 zhoršit o asi půl procentního bodu HDP, v roce 2008 se má stabilizovat a v roce 2009 se o půl procentního bodu zlepšit. Stejně jako v předchozí aktualizaci programu stability je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v programu strukturální deficit v rozmezí od 0,5 % do 1 % HDP, jenž program plánuje v daném programovém období udržet. Jelikož se spodní hranice rozsahu střednědobého cíle rovná minimálnímu orientačnímu cíli (odhadovaný schodek přibližně 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl je stanoven v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování; a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního výstupu. 9. Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou od roku 2007 v zásadě vyrovnané. Na jedné straně, možnost převést do roku 2007 vyšší příjmy z daní z roku 2006 znamená pozitivní riziko pro výsledek rozpočtu v roce 2007. Pozitivní riziko pro stav rozpočtu v letech 2008 a 2009 pak pochází z opatrného makroekonomického scénáře. Na druhé straně příjmy z prodeje zemního plynu mohou být v daném období nižší, než je plánováno. 10. S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je dostatečná k udržení v programu stanoveného střednědobého cíle po celé programové období. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech v programovém období zajištěna bezpečná rezerva vůči překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP. Nicméně existuje riziko, že fiskální politika uvedená v programu se může v roce 2007 stát procyklickou, jelikož se očekává příznivé období. To by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. 11. V důsledku prudkého snížení schodku veřejných financí v letech 2004 a 2005 se očekává, že hrubý státní dluh klesne na 50,2 % HDP v roce 2006, daleko pod referenční hodnotu Smlouvy 60 % HDP. Program předpokládá další pokles míry zadlužení o 6 procentních bodů během programového období. 12. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet v Nizozemsku je nad průměrem EU; což je způsobeno především poměrně značným nárůstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Výchozí stav rozpočtu, ačkoli nebyl tak silný jako v roce 2005, přispívá ke zmírňování plánovaných dlouhodobých účinků stárnutí populace na rozpočet, ale není dostatečný k jejich plnému pokrytí. Plánované zvýšení příjmů v poměru k HDP spojené zejména s odloženým zdaněním důchodů by částečně vyrovnalo dlouhodobé zvýšení veřejných výdajů. Zajištění vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a/nebo provádění reformních opatření, jež omezí plánované zvýšené výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva, by přispělo k vyrovnání rizik udržitelnosti veřejných financí. Celkově se zdá, že pokud jde o udržitelnost veřejných financí, je Nizozemsko vystaveno jen nízkému riziku. 13. Program stability neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění z roku 2006 týkající se národního reformního programu v rámci střednědobé fiskální strategie. Navíc neposkytuje žádné systematické informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách hlavních reforem plánovaných v národním programu reforem, ačkoli se zdá, že jeho rozpočtové výhledy zohledňují důsledky opatření na veřejné finance navržené v národním programu reforem. Opatření v oblasti veřejných financí plánovaná v programu stability se zdají být v souladu s opatřeními plánovanými v národním programu reforem. Oba programy zejména popisují nedávnou reformu zdravotní péče, úpravy daně z příjmu právnických osob a další plánované výdaje, například na infrastrukturu. 14. Rozpočtová strategie obsažená v programu je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. 15. Pokud jde o požadavky na údaje upřesněné v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů[6]. Celkový závěr je, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý. Velké riziko představuje to, že současná vysoká úroveň příjmů z obchodování se zemním plynem nemusí přetrvávat, nicméně obecná rizika spojená s dosahováním rozpočtových cílů jsou v zásadě neutrální. S ohledem na výše uvedené posouzení a na příznivé výhledy růstu se Nizozemsko vyzývá, aby v roce 2007 a v dalších letech udrželo silnou strukturální pozici a vyhnulo se tak procyklické fiskální politice v hospodářsky příznivém období. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálný HDP (změna v %) | PS list. 2006 | 1,5 | 3¼ | 3 | 1¾ | 1¾ | KOM listopad 2006 | 1,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | neuvedeno | PS pros. 2005 | ¾ | 2½ | 2½ | 2¼ | neuvedeno | Inflace podle HISC (%) | PS list. 2006 | 1,5 | 1½ | 1¾ | 1¾ | 1¾ | KOM listopad 2006 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | 2,3 | neuvedeno | PS pros. 2005 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | neuvedeno | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | KOM list. 20061 | -1,9 | -0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | KOM listopad 20065 | -2,0 | -1,2 | -0,4 | 0,0 | neuvedeno | PS pros. 20051 | -2,3 | -1,5 | -0,9 | -0,6 | neuvedeno | Saldo veřejných financí (v % HDP) (% HDP) | KOM list. 2006 | -0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 | KOM listopad 2006 | -0,3 | 0,0 | 0,1 | 0,3 | neuvedeno | PS pros. 2005 | -1,2 | -1,5 | -1,2 | -1,1 | neuvedeno | Primární saldo (% HDP) | PS list. 2006 | 2,1 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 | KOM listopad 2006 | 2,1 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | neuvedeno | SP pros 2005 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | PS list. 20061 | 0,8 | 0,4 | -0,1 | 0,0 | 0,7 | KOM listopad 2006 | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | neuvedeno | PS pros. 20051 | 0,0 | -0,7 | -0,6 | -0,6 | neuvedeno | Strukturální saldo2 (% HDP) | PS list. 20063 | 0,8 | 0,4 | -0,1 | 0,0 | 0,4 | KOM listopad 20064 | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | neuvedeno | SP pros 2005 | 0,0 | -0,7 | -0,6 | -0,6 | neuvedeno | Hrubý státní dluh (% HDP) | PS list. 2006 | 52,7 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 | KOM listopad 2006 | 52,7 | 50,5 | 47,8 | 45,4 | neuvedeno | PS pros 2005 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 | neuvedeno | Pozn.: 1 Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 3Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,3 % HDP v roce 2009; snižující schodek). 4 V předpovědi útvarů Komise z podzimu 2006 nejsou žádná jednorázová ani dočasná opatření. 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005 – 2008 ve výši 1,9 %, 2,1 %, 2,2 % a 2,1 %. Zdroj: Program stability; hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Zejména chybí účelové funkční rozdělení veřejných výdajů pro rok 2009.