Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti /* KOM/2011/0841 v konečném znění - 2011/0414 (CNS) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Od počátku devadesátých let 20. století tvoří podpora jaderné bezpečnosti a dozoru nad jaderným materiálem ve třetích zemích podle programových složek na podporu jaderné bezpečnosti v rámci programů TACIS a PHARE nedílnou součást práce Společenství jak ve střední Evropě, tak v zemích bývalého Sovětského svazu. Od roku 2007 byla spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti rozšířena tak, aby zahrnovala „třetí země“ v rámci nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti, zatímco nástroj předvstupní pomoci umožnil spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti se zeměmi v procesu přistoupení k EU. Havárie v Černobylu v roce 1986 zdůraznila celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve Fukušimě Daiiči v roce 2011 jen potvrdila, že je nutné i nadále pokračovat v úsilí o zvýšení jaderné bezpečnosti tak, aby byly splněny nejpřísnější možné normy. Obě havárie jasně poukázaly na to, že zdravotní, sociální, ekologické a hospodářské následky jaderné havárie se mohou projevit daleko za hranicemi daného státu a teoreticky i na celém světě. Rada Evropské unie uznala význam jaderné bezpečnosti ve svém usnesení z 18. června 1992 o technologických problémech jaderné bezpečnosti, v němž bylo zdůrazněn „zvláštní význam, který přikládá jaderné bezpečnosti v Evropě, a proto žádá členské státy a Komisi, aby jako základní a prioritní cíl Společenství v souvislosti se spoluprací v jaderné oblasti, zejména s ostatními evropskými zeměmi … přijaly zvýšení bezpečnosti svých jaderných zařízení na úroveň Společenství...". Společenství se v roce 1999 rozhodlo přistoupit k Úmluvě o jaderné bezpečnosti a v roce 2005 ke Společné úmluvě o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady, přičemž obě úmluvy měly za cíl podpořit vnitrostátní opatření a mezinárodní spolupráci v této oblasti. Rada Evropské unie přijala dne 25. června 2009 směrnici 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení, jehož cílem je udržování a podpora trvalého zdokonalování jaderné bezpečnosti a dozoru nad ní. V roce 2011 Rada Evropské unie rovněž přijala směrnici, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem. Tyto směrnice a přísné normy v oblasti jaderné bezpečnosti a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem zavedené v Evropské unii představují názorné příklady, které mohou motivovat třetí země k tomu, aby přijaly podobně přísné normy. Společenství se dlouhodobě snaží o úzkou spolupráci s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE) v souladu s kapitolou 10 Smlouvy o Euratomu jak v souvislosti s dozorem nad jaderným materiálem (podpora cílů kapitoly 7 hlavy II Smlouvy o Euratomu), tak s ohledem na jadernou bezpečnost. Podpora spolupráce s rozvíjejícími se ekonomikami v oblasti regulačních a dalších opatření a podpora postojů, předpisů, norem a postupů Evropské unie představují cíle vnější politiky strategie Evropa 2020. Aby mohla Evropská unie plnit svou úlohu globálního hráče v oblasti podpory lidské a strategické bezpečnosti, je nezbytné, aby Společenství disponovalo schopnostmi a prostředky pro reakci na problémy v oblasti jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a dozoru v jaderné oblasti v kterékoli třetí zemi a těžilo přitom ze zkušeností Společenství a jeho členských států v této oblasti v rámci Evropské unie. S ohledem na výše uvedené bude navrhovaný nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (INSC) pokračovat v činnostech započatých v devadesátých letech ve střední Evropě a v zemích bývalého Sovětského svazu, které se od roku 2007 vztahují i na „třetí země“. Lze očekávat, že základní motivace, která vedla k zahájení spolupráce se třetími zeměmi, bude aktuální v celém období 2014–2020. Avšak vzhledem k tomu, že hlavní projekty prováděné v rámci nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (především projekty související s nápravou černobylské oblasti a projekty na vylepšení jaderných elektráren) budou z větší části dokončeny do roku 2014, uvolní se finanční zdroje pro další oblasti zájmu. Za priority programu se bude pokládat náprava těžebních oblastí (pozůstatky těžby uranu, která nerespektovala základní požadavky na ochranu životního prostředí), ukládání vyhořelého paliva, nakládání s jaderným odpadem a vyřazování jaderných zařízení z provozu. Rovněž probíhá posun v intervencích Evropské unie, z technické pomoci na spolupráci. Zaměřují se na klíčové činnosti, jejichž cílem je zlepšit kulturu jaderné bezpečnosti, radiační ochranu a dozor v oblasti jaderné bezpečnosti. V rámci rámcových programů Euratomu podporují akce v oblasti výzkumu a inovací prevenci závažných havárií a zmírňování jejich následků a pomáhají zlepšovat radiační ochranu s cílem zvýšit kulturu bezpečnosti. Bilaterální mezinárodní smlouvy o spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti v rámci Euratomu lze také považovat za další způsob, jak přispět ke zlepšení jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a bezpečnému nakládání s radioaktivním odpadem prostřednictvím zvýšeného úsilí v oblasti výzkumu a inovací s partnery ze třetích zemí. Poučení vyplývající z havárie ve Fukušimě Daiiči, bude hrát důležitou roli při zlepšování jaderné bezpečnosti v nadcházejících letech. Očekává se, že výsledky komplexních a transparentních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek“) jaderných elektráren v členských státech EU, které se nyní mají zavést i v sousedních zemích EU a pravděpodobně i v dalších třetích zemích, budou mít významný vliv na podobu, fungování, údržbu a regulaci jaderných elektráren. Zkušenosti získané v rámci Evropské unie budou velmi důležité pro třetí země. Spolupráce v rámci INSC musí doplňovat spolupráci, kterou Evropská unie provádí podle ostatních nástrojů rozvojové spolupráce, a přijatá opatření musí být v souladu s celkovým strategickým politickým rámcem Evropského společenství, který se týká dotčených partnerských zemí. Vzhledem k mezinárodním závazkům, jež se vztahují ke zlepšování jaderné bezpečnosti, by měla spolupráce v rámci INSC dále využívat synergií s rámcovými programy Euratomu, které se týkají činností v oblasti jaderného výzkumu a vzdělávání. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Veřejné konzultace V období od 26. listopadu 2010 do 31. ledna 2011 zorganizovala Komise veřejnou konzultaci o budoucím financování vnější činnosti EU. Základem tohoto procesu byl on-line dotazník doprovázený podkladovým dokumentem „Jak a kde získávat finanční prostředky pro vnější činnost EU po roce 2013?“ zpracovaný Komisí a zaměstnanci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ). V rámci této veřejné konzultace bylo zasláno 220 příspěvků, což svědčí o širokém a rozmanitém spektru struktur, názorů a tradic existujících v oblasti vnější činnosti. Obecně řečeno z reakcí nevyplynula nutnost jakkoli výrazně měnit současnou strukturu existujících nástrojů. Objevilo se však několik sporných otázek, které mají význam pro INSC, a tyto otázky budou řádně zohledněny při přípravě nového nařízení. Většina respondentů (přibližně 70 %) potvrdila, že finanční intervence EU představují výraznou přidanou hodnotu v hlavních politických oblastech podporovaných prostřednictvím finančních nástrojů pro vnější činnost. Mnoho respondentů uvedlo kritérium přidané hodnoty EU jako hlavní hnací sílu pro budoucnost: měli za to, že EU by měla využít této komparativní výhody spojené s její globální působností, rozsáhlými odbornými znalostmi, nadnárodní povahou nebo její úlohou zprostředkovatele koordinace, a taktéž využít úspor z rozsahu. Téměř všichni respondenti (92 %) podpořili diferencovanější přístup, přizpůsobený situaci přijímající země a založený na solidních kritériích a účinném shromažďování údajů, jako způsob, jak zvýšit působnost finančních nástrojů EU. Přes dvě třetiny respondentů věří, že zájmy EU jsou v této vnější činnosti dostatečně zohledněny a že by vnější činnost měla více vycházet z hodnot a zásad EU a z rozvojových cílů partnerských zemí. Naproti tomu menšina respondentů se domnívá, že vnější činnost EU by se měla více soustředit na vlastní zájmy Evropské unie v globální ekonomice, především pak ve vztahu k rozvíjejícím se ekonomikám. Převažující většina respondentů vyjádřila podporu tomu, aby se budoucích nástroje a provádění projektů/programů více zaměřily na monitorovací a hodnotící systémy. S ohledem na způsoby, jak zvýšit viditelnost vnějšího financování EU, podporuje většina zúčastněných stran více snahy v oblasti informačních a komunikačních činností, především v přijímacích zemích, avšak ukazuje se, že viditelnosti EU lze lépe docílit prostřednictvím účinných politik, strategií a přítomnosti ve třetích zemích než pomocí dalších výdajů v oblasti komunikace. Respondenti rovněž vyjádřili značnou podporu myšlence upevnění koordinační role EU mezi dalšími dárci a zajištění větší viditelnosti EU prostřednictvím zúčastněných partnerů. Posouzení dopadů Komise provedla posouzení dopadů, které prozkoumalo čtyři následující možnosti: (a) Žádná další akce EU (žádný nástroj na podporu spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti). Určité aktivity v rámci spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti by mohly být zahrnuty v nástrojích geografické spolupráce a jako takové realizovány. V tomto případě by však mohlo dojít ke komplikacím s právním základem a neuspokojivým prováděním kvůli vysoce technické povaze problému. (b) „Žádná změna“ (spolupráce se třetími zeměmi bude pokračovat podle stávajícího nařízení INSC). Tato možnost by neumožnila zapracovat do nařízení nové zkušenosti, revizi územního rozsahu a nastavit do nařízení kritéria spolupráce a priority. Příležitost zlepšit provádění a efektivnost nařízení by tak zůstala nevyužita. (c) Změna nařízení INSC. Pozměněné nařízení by mohlo umožnit revizi místní oblasti působnosti tak, aby byly do nařízení začleněny všechny třetí země (včetně těch, na které se v současnosti vztahuje nástroj předvstupní pomoci) a aby byly specifikovány priority a kritéria spolupráce. To by vedlo ke zjednodušení a účinnějšímu provádění, než je tomu u současného nařízení. (d) Nový nástroj, který by pokrýval současný rámec INSC a také část oblasti působnosti stávajícího nástroje stability. Tím by byl zajištěn jednotný přístup k jaderné bezpečnosti, zabezpečení a dozoru v této oblasti (tzv. „3S“: safety, security a safeguards); avšak tento přístup by vyžadoval dvojí právní základ (Smlouvu o Euratomu a Smlouvu o fungování Evropské unie). Dvojí právní základ by pravděpodobně vedl ke složitějšímu provádění a zachoval by nutnost úzké spolupráce s ostatními činnostmi v oblasti snižování rizik (chemických i biologických). Jako preferovaná se ukázala třetí možnost, změna nařízení. Ve srovnání s možnostmi „žádná změna“ a „nový nástroj“ totiž umožní kontinuitu a využít zkušeností ověřeného systému a zároveň vyřeší mnoho problémů, které se objevily, včetně lepšího vhledu do limitů intervencí. To spolu s využitím jediného právního základu (v porovnání s možností „nový nástroj“) zjednoduší provádění nařízení. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Právní základ současného nařízení INSC tvoří Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii („Smlouva o Euratomu“), především pak článek 203 této smlouvy. Vzhledem k legislativnímu rámci pro jadernou bezpečnost na úrovni EU a ke skutečnosti, že pozměněná oblast působnosti nevyžaduje změnu právního základu, by tomu tak mělo být i v případě budoucího nařízení. Subsidiarita a proporcionalita S 27 členskými státy, které konají v rámci společných politik a strategií, má pouze samotná EU dostatečnou váhu na to, aby mohla reagovat na celosvětové výzvy, zatímco akce členských států mohou být jen omezené a roztříštěné a jejich projekty často nemají dostatečně velký rozsah na to, aby mohly dosáhnout udržitelné změny v této oblasti. Tato velká váha také předurčuje EU k vedení politického dialogu s partnerskými vládami. EU je v jedinečně neutrálním a nestranném postavení, aby mohla jménem členských států a spolu s nimi podniknout vnější činnosti, které pozvednou její důvěryhodnost v zemích, kde působí. Má nejlepší předpoklady v celosvětovém měřítku převzít vedoucí úlohu jménem svých občanů v dané oblasti. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Komise navrhuje přidělit na období 2014–2020 70 miliard EUR na vnější nástroje[1]. Finanční příděly vyhrazené pro INSC na období od roku 2014 do roku 2020 tvoří celkem 631,1 milionu EUR (560 milionů EUR v cenách z roku 2011). Orientační rozpočtové závazky INSC pro jednotlivé roky jsou uvedeny v následující tabulce. Rok || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM Finanční příděly INSC (v milionech EUR) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1 Orientační rozdělení finančních přídělů pro konkrétní cíle je uvedeno v legislativním finančním výkazu. 5. NEPOVINNÉ PRVKY Zjednodušení Články horizontální povahy byly vypuštěny, jelikož se na ně vztahuje nařízení č. ... /…., /…., kterým se stanoví společná prováděcí pravidla pro nástroje na financování vnějších vztahů. Aby se zjednodušilo plánování a provádění INSC, obsahuje příloha nařízení definici kritérií pro spolupráci a tematické i územní priority pro výběr projektů spolupráce. Vysvětlení hlavních článků nařízení a změn oproti současné podobě INSC HLAVA I – Cíle Článek 1 – Předmět a oblast působnosti Článek 1 stanoví cíle a oblast působnosti nařízení. Nařízení se bude vztahovat na všechny třetí země (jak je podrobněji vysvětleno v příloze). Jsou stanoveny tři základní cíle: (a) podpora účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany; (b) zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení; (c) zavedení rámců a metod pro provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích. Oproti současnému nařízení INSC je prezentace zjednodušená. Články 1 a 2 současného INSC byly sloučeny. Článek definuje hlavní oblasti spolupráce, zatímco v příloze jsou uvedena konkrétní opatření. HLAVA II – Programování a orientační rozdělení finančních prostředků Článek 2 – Strategické dokumenty Tento článek stanoví, že víceleté strategické dokumenty představují hlavní základ pro spolupráci, který určuje strategii Unie pro spolupráci v rámci nařízení. Článek 3 – Víceleté orientační programy Tento článek ukládá, že víceleté orientační programy stanoví prioritní oblasti vybrané pro financování, konkrétní cíle, očekávané výsledky, ukazatele výkonnosti a orientační finanční příděly. HLAVA III – Provádění Tato hlava byla značně zjednodušena, jelikož článek 4 stanoví, že rozhodnutí jsou prováděna v souladu s nařízením č. ... /…., kterým se stanoví společná prováděcí pravidla pro nástroje na financování vnějších vztahů. HLAVA IV – Závěrečná ustanovení Tato hlava přináší definici finanční referenční částky (článek 7) a vstup v platnost (článek 8). PŘÍLOHA Příloha týkající se podporovaných specifických opatření a kritérií vztahujících se ke spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti byla zahrnuta proto, aby se ještě více zjednodušilo znění nařízení a jeho provádění tím, že se vymezí oblasti spolupráce, technická a místní oblast působnosti, kritéria pro spolupráci a priority. Podle tohoto návrhu může být příloha pozměněna jednodušším postupem, než by bylo zapotřebí pro změnu nařízení jako celku (článek 5 nařízení). Příloha vymezuje specifická opatření podporovaná nařízením (revidované znění současného INSC s novým vymezením oblastí spolupráce), kritéria pro spolupráci se třetími zeměmi v oblasti jaderné bezpečnosti, priority a koordinaci. Kritéria spolupráce zohledňují a v zásadě dodržují kritéria navrhovaná Radou v roce 2008. 2011/0414 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2], v souladu se zvláštním legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Toto nařízení představuje jeden z nástrojů poskytujících přímou podporu vnějším politikám Evropské unie a nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 300/2007 ze dne 19. února 2007, kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti[3], jehož platnost vyprší 31. prosince 2013. (2) Evropská unie je významným poskytovatelem hospodářské, finanční, technické, humanitární a makroekonomické pomoci třetím zemím. Stávající nařízení je součástí rámce navrženého pro plánování spolupráce a poskytování pomoci s cílem podpořit prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a uplatňování účinných a efektivních záruk v oblasti jaderného materiálu ve třetích zemích. (3) Havárie v Černobylu v roce 1986 zdůraznila celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve Fukušimě-Daiiči v roce 2011 jen potvrdila, že je nutné i nadále pokračovat v úsilí o zlepšení jaderné bezpečnosti tak, aby byly splněny přísnější možné normy. Aby bylo možné vytvořit bezpečnostní podmínky nezbytné k tomu, aby byla odstraněny rizika pro život a zdraví obyvatelstva, mělo by mít Evropské společenství pro atomovou energii (dále jen „Společenství“) možnost podporovat jadernou bezpečnost ve třetích zemích. (4) Sama Evropská unie jednáním se svými členskými státy v rámci společných politik, má nezbytnou kapacitu k tomu, aby reagovala na globální výzvy, a je rovněž v ideální pozici k tomu, aby koordinovala spolupráci se třetími zeměmi. (5) Rozhodnutím Komise 1999/819/Euratom[4] přistoupilo Společenství k Úmluvě o jaderné bezpečnosti z roku 1994. Rozhodnutím Komise 2005/510/Euratom[5] přistoupilo Společenství rovněž ke Společné úmluvě o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady. (6) Aby se zachovalo a podpořilo trvalé zdokonalování jaderné bezpečnosti a dozoru nad ní, přijala Rada Evropské unie dne 25. června 2009 směrnici 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství v oblasti jaderné bezpečnosti jaderných zařízení[6]. Rada rovněž přijala směrnici 2011/70/Euratom ze dne 19. července 2011, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem[7]. Tyto směrnice a přísné normy v oblasti jaderné bezpečnosti a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady zavedené v Unii představují názorné příklady, které mohou motivovat třetí země k tomu, aby přijaly podobně přísné normy. (7) Podpora spolupráce s rozvíjejícími se ekonomikami v oblasti regulačních opatření a dalších oblastech a podpora postojů, předpisů, norem a postupů uplatňovaných v Unii představují cíle vnější politiky ve strategii Evropa 2020. (8) Členské státy Unie jsou smluvními stranami Smlouvy o nešíření jaderných zbraní a dodatkového protokolu. (9) Společenství se rovněž dlouhodobě snaží o úzkou spolupráci s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE) v souladu s kapitolou 10 Smlouvy o Euratomu, jak v souvislosti s dozorem nad jaderným materiálem (podpora cílů kapitoly 7 hlavy II Smlouvy o Euratomu), tak v souvislosti s jadernou bezpečností. (10) Je zvláště zapotřebí, aby Společenství i nadále usilovalo o uplatňování účinného dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích, a to na základě svých vlastních činností v oblasti dozoru v rámci Unie. (11) Odpovědnost za bezpečnost zařízení by pochopitelně měla zůstat na provozovateli a státu, do jehož působnosti zařízení spadá. (12) Přestože finanční potřeby související s vnější pomocí Unie rostou, ekonomická a rozpočtová situace Unie omezuje dostupné zdroje pro takovou pomoc. Komise by proto měla usilovat o co nejefektivnější využívání dostupných zdrojů, zejména prostřednictvím používání finančních nástrojů s pákovým efektem. Takovýto pákový efekt posílí možnost využívat (i opakovaně) finanční prostředky investované a vytvořené finančními nástroji. (13) Komisi by měly být uděleny prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění tohoto nařízení. (14) Prováděcí pravomoci, které se vztahují k plánování a financování činností podporovaných v rámci tohoto nařízení, by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[8]. Při zohlednění povahy těchto prováděcích aktů, zejména jejich politického zaměření nebo finančních dopadů, měl by se pro jejich přijímání v zásadě použít přezkumný postup, vyjma případů technických prováděcích opatření malého finančního rozsahu. Tam, kde je to nutné z mimořádně naléhavých důvodů v řádně odůvodněných případech vyplývajících z nezbytnosti rychlé reakce Unie, by Komise měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty. (15) Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro vnější činnost jsou stanoveny v nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady (ES) č. ……, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů pro vnější činnost Unie. (16) Organizace a fungování Evropské služby pro vnější činnost jsou popsány v rozhodnutí Rady 2010/427/EU, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I CÍLE Článek 1 Předmět a oblast působnosti Evropská unie financuje opatření podporující prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a provádění účinného a efektivního dozoru nad jaderným materiálem ve třetích zemích v souladu s ustanoveními tohoto nařízení. 1. Sledovány jsou následující specifické cíle: (a) podpora účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany; (b) zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení; (c) zavedení rámců a metodiky pro provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích. 2. Celkový postup plnění výše zmíněných cílů se hodnotí prostřednictvím těchto výkonnostních ukazatelů: (a) počet a závažnost otázek identifikovaných během příslušných hodnotících misí MAAE; (b) stav rozvoje strategií pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a vyřazování zařízení z provozu, příslušný právní a regulační rámec a provádění projektů; (c) počet a závažnost otázek identifikovaných v příslušných zprávách MAAE o jaderných zárukách. 3. Komise zajišťuje, aby přijatá opatření byla v souladu s celkovým strategickým politickým rámcem Unie pro partnerskou zemi a zejména s cíli jejího rozvoje a politikami a programy hospodářské spolupráce. 4. Specifická opatření podporovaná tímto nařízením a kritéria vztahující se k spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti jsou detailně popsána v příloze. 5. Finanční, hospodářská a technická spolupráce, poskytovaná podle tohoto nařízení, doplňuje spolupráci, kterou Unie poskytuje podle ostatních nástrojů rozvojové spolupráce. HLAVA II PROGRAMOVÁNÍ A ORIENTAČNÍ ROZDĚLENÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ Článek 2 Strategické dokumenty 1. Spolupráce Unie v rámci tohoto nařízení je prováděna na základě víceletých strategických dokumentů. 2. Víceletý strategický dokument představuje obecnou základnu pro spolupráci a vytváří se na období až sedmi let. Vymezuje strategii Unie pro spolupráci podle tohoto nařízení s ohledem na potřeby dotčených zemí, na priority Unie, mezinárodní situaci a činnosti hlavních partnerů. 3. Strategické dokumenty budou mít za cíl poskytnout soudržný rámec pro spolupráci mezi Unií a dotčenými partnerskými zeměmi či regiony, který bude v souladu s celkovým cílem a oblastí působnosti, s cíli, zásadami a politikou Unie. 4. Při přípravě strategických dokumentů se uplatní zásady účinnosti pomoci: odpovědnost členských států, partnerství, koordinace, harmonizace, přizpůsobování systémům přijímající země či regionálním systémům, vzájemná odpovědnost a orientace na výsledek. 5. Strategický dokument schvaluje Komise v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 15 odst. 3 společného prováděcího nařízení. Strategické dokumenty mohou být přezkoumány v polovině období nebo kdykoli to bude nezbytné, v souladu s týmž postupem. Tento postup však není vyžadován pro aktualizace strategie, které neovlivňují počáteční prioritní oblasti a cíle stanovené v tomto dokumentu. Článek 3 Víceleté orientační programy 1. Víceleté orientační programy se vypracovávají na základě strategických dokumentů zmíněných v článku 2. Víceleté orientační programy zpravidla pokrývají období od 2 do 4 let. 2. Víceleté orientační programy stanovují prioritní oblasti vybrané pro financování, specifické cíle, očekávané výsledky, výkonnostní ukazatele a orientační finanční příděly, a to jak celkové, tak i pro každou prioritní oblast a včetně přiměřené rezervy nepřidělených financí, přičemž tato částka může být případně vyjádřena v podobě rozpětí nebo minima. 3. Víceleté orientační programy se v zásadě zakládají na dialogu mezi partnerskými zeměmi či regiony, což přináší zapojení zúčastněných stran, aby bylo zajištěno, že dotčená země či region převezmou za proces dostatečnou vlastní odpovědnost, a také aby se podnítila podpora pro vnitrostátní rozvojové strategie. 4. Víceleté orientační programy se schvalují v souladu přezkumným postupem uvedeným v čl. 15 odst. 3 společného prováděcího nařízení. 5. Víceleté orientační programy se revidují podle potřeby, s ohledem na kterýkoli přezkum souvisejících strategických dokumentů, v souladu s týmž postupem. Přezkumný postup však není vyžadován pro změny víceletých orientačních programů, které přinášejí technické úpravy, převádějí finanční prostředky v rámci přídělů pro prioritní oblast nebo snižují či zvyšují velikost počátečního orientačního přídělů o méně než 20 %, za předpokladu, že tyto změny neovlivní počáteční prioritní oblasti ani cíle stanovené v dokumentu. Veškeré tyto technické úpravy se sdělují do jednoho měsíce Evropskému parlamentu a Radě. HLAVA III PROVÁDĚNÍ Článek 4 Provádění Toto nařízení se provádí v souladu s nařízením (EU) Evropského parlamentu a Rady (ES) č. ……, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů pro vnější činnost Unie, dále jen „společné prováděcí nařízení“. HLAVA IV ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 5 Změna přílohy Příloha tohoto nařízení může být změněna v souladu s přezkumným postupem stanoveným v čl. 15 odst. 3 společného prováděcího nařízení. Článek 6 Výbor Komisi je nápomocen Výbor pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 7 Evropská služba pro vnější činnost Toto nařízení se uplatňuje v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost. Článek 8 Finanční referenční částka 6. Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v období 2014–2020 činí 631 100 000 EUR. 7. Prostředky na každý rok schvaluje rozpočtový orgán v rámci limitů víceletého finančního rámce. Článek 9 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2014. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami. V[e] dne . Za Radu předseda / předsedkyně PŘÍLOHA Podporovaná specifická opatření a kritéria vztahující se k spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti Toto nařízení podporuje prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a provádění účinného a efektivního dozoru nad jaderným materiálem ve třetích zemích, které v těchto oblastech usilují o spolupráci. Tato příloha vymezuje podporovaná specifická opatření a kritéria pro spolupráci včetně priorit. Podporovaná specifická opatření Pro naplnění cílů stanovených v článku 1 tohoto nařízení lze podpořit následující opatření. (a) Prosazování účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany na všech úrovních zejména cestou: – trvalé podpory poskytované regulačním orgánům, organizacím pro technickou podporu a cestou upevňování regulačního rámce, zvláště co se týče udělování licencí, včetně přezkumu a následné kontroly účinných a komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek”), – prosazování účinných regulačních rámců, postupů a systémů s cílem zajistit odpovídající ochranu před ionizujícím zářením z radioaktivních materiálů, zvláště z vysoce aktivních radioaktivních zdrojů, a jejich bezpečnou likvidaci, – zavedení účinných mechanismů pro předcházení nehod s radiologickými následky, jakož i zmírnění následků takových případných nehod (např. monitorování životního prostředí v případě úniků radioaktivity, plánování a provádění zmírňovacích a sanačních činností) a pro přípravu nouzových plánů, připravenost a reakci na mimořádné události, opatření v oblasti civilní ochrany a obnovy, – podpory poskytované provozovatelům jaderných zařízení ve výjimečných případech, za zvláštních a řádně odůvodněných okolností v rámci následných opatření komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek”); (b) Zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení, zejména cestou: – spolupráce s třetími zeměmi v oblasti nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem (tj. převoz, předzpracování, manipulace, zpracování, skladování a likvidace) včetně rozvoje zvláštních strategií a rámců pro zodpovědné nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem, – vypracovávání a provádění strategií a rámců pro vyřazování stávajících zařízení z provozu, pro sanaci bývalých jaderných areálů a oblastí s pozůstatky po těžbě uranu a nakládání s potopenými radioaktivními objekty a materiály v moři, – vytváření potřebného regulačního rámce a metodik (včetně metod jaderné forenzní vědy) pro provádění dozoru nad jadernou bezpečností, včetně řádné evidence a kontroly štěpných materiálů na úrovni státu a provozovatelů, – opatření na podporu mezinárodní spolupráce (včetně opatření v rámci příslušných mezinárodních organizací, zejména MAAE) ve výše uvedených oblastech, včetně provádění a monitorování, jak jsou dodržovány mezinárodní úmluvy a smlouvy, výměny informací, budování kapacit a odborného vzdělávání v oblasti jaderné bezpečnosti a výzkumu. Tato opatření zahrnují podstatnou složku, jíž je přenos know-how, s jehož pomocí bude posílena udržitelnost dosažených výsledků. Tato opatření musí být prováděna prostřednictvím spolupráce s orgány třetích zemí, orgány jaderného dozoru a jejich organizacemi pro technickou podporu a ve zvláštních případech i s provozovateli jaderných zařízení. Tato opatření by měla rovněž být podpořena využíváním dalších součinností s přímými i nepřímými akcemi rámcových programů Euratomu v jaderném výzkumu a odborném vzdělávání. Kritéria[9] Spolupráce by se měla zakládat na následujících kritériích a splnění podmínek třetími zeměmi. 1. Obecná kritéria – Spolupráce se může vztahovat na všechny „třetí země“ (státy, které nejsou členy EU) po celém světě. – Přednost dostanou přistupující země a země v regionu evropského sousedství. Upřednostněny budou regionální přístupy. – Země s vysokými příjmy by měly být zahrnuty pouze tehdy, umožní-li to přijmout výjimečná opatření, např. v návaznosti na velkou jadernou havárii, pokud to bude nezbytné a vhodné. – Obecná shoda a reciproční dohoda mezi třetí zemí a Evropskou unií by měla být potvrzena formální žádostí podanou Komisi, zavazující dotčenou vládu. – Třetí země, které chtějí s Evropskou unií spolupracovat, by se měly v plné míře hlásit k zásadám nešíření. Rovněž by měly být stranami souvisejících úmluv v rámci MAAE o jaderné bezpečnosti a zabezpečení nebo podniknout kroky, které prokážou jasné odhodlání k takovýmto úmluvám přistoupit. Spolupráce s Evropskou unií by mohla být podmíněna přistoupením nebo splněním kroků vedoucích k přistoupení k souvisejícím úmluvám. V případech krize by uplatňování této zásady mělo být výjimečně flexibilní. – Aby byl zajištěn a kontrolován soulad s cíli spolupráce, musí přijímající třetí země přijmout zásadu vyhodnocování podniknutých kroků. Vyhodnocování by mělo umožňovat monitorovat a ověřovat soulad s dohodnutými cíli a mohlo by být podmínkou pro pokračování s platbami příspěvku Společenství. – Spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti a dozoru nad jaderným materiálem v rámci tohoto nařízení nemá za cíl podporovat jadernou energii. 2. Země s instalovanou kapacitou na výrobu jaderné energie V případě zemí, které již finanční prostředky Společenství čerpají, by další spolupráce měla záviset na posouzení akcí financovaných z rozpočtu Společenství a řádném odůvodnění nových potřeb. Posouzení by mělo umožnit přesněji stanovit povahu spolupráce a výši částek, které by těmto zemím měly být v budoucnu vyplaceny. V případě zemí, které žádají rychlou spolupráci, by měly být zváženy následující faktory: (a) míra naléhavosti intervence v dotčené zemi s ohledem na situaci v oblasti jaderné bezpečnosti a zabezpečení a (b) důležitost včasné intervence v některých zemích, kde je plánován ambiciózní program pro rozvoj kapacity na výrobu jaderné energie, s jejíž pomocí bude zajištěno, aby byla podporována jaderná bezpečnost a kultura bezpečnosti, zejména co se týče nasazení a posílení orgánů dozoru a organizací technické podpory a rozvoje a provádění strategií a rámců zodpovědného a bezpečného nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem. Využití integrované služby pro přezkum regulačního rámce (IRRS) a mise týmu MAAE pro přezkum provozní bezpečnosti (OSART) by byly vnímány příznivě, třebaže by nepředstavovaly formální kritérium pro spolupráci s Evropskou unií. 3. Země bez instalované kapacity na výrobu jaderné energie V případě zemí, které disponují výzkumnými reaktory, ale nechtějí vyvíjet kapacitu na výrobu jaderné energie, bude spolupráce záležet na stupni naléhavosti v závislosti na situaci v oblasti jaderné bezpečnosti a zabezpečení. V případě zemí, které mají v plánu vyvíjet kapacitu na výrobu jaderné energie, ať už disponují výzkumnými reaktory či nikoli, a u nichž možnost intervence vyvstává v okamžiku, kdy je třeba se ujistit, že souběžně s vývojem programu na výrobu jaderné energie je podporována i jaderná bezpečnost a kultura bezpečnosti, především co se týká posílení orgánů dozoru a organizací pro technickou podporu, spolupráce zohlední důvěryhodnost programu na vývoj jaderné energie, existenci vládního rozhodnutí o využití jaderné energie a sestavení předběžného plánu[10]. Pro země spadající do této kategorie by spolupráce měla být zaměřena primárně na rozvoj požadované regulační infrastruktury, technickou způsobilost orgánů jaderného dozoru a příslušných organizací pro technickou podporu. Rovněž je třeba zvážit vývoj strategií a rámců pro zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a v případě potřeby jej podpořit, a to i v zemích, které nepředvídaly vývoj kapacity na výrobu jaderné energie nebo z vlastního rozhodnutí ji nechtějí vyvíjet. U zemí, které nespadají do výše uvedených kategorií, může být spolupráce navázána v případě naléhavých situacích týkajících se jaderné bezpečnosti a zabezpečení. Tyto země by měly mít možnost využít při uplatňování všeobecných kritérií jistého stupně flexibility. Priority Aby se vytvořily bezpečné podmínky nezbytné k odstranění rizik pro život a zdraví veřejnosti a aby se zajistilo, že jaderné materiály nebudou použity k jiným účelům, než ke kterým jsou určeny, zaměřuje se spolupráce přímo na orgány jaderného dozoru (a organizace pro jejich technickou podporu). Cílem je zajistit jejich technickou způsobilost a nezávislost a upevnit regulační rámec, zvláště co se týče udělování licencí, včetně přezkumu a následné kontroly účinných a komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek”). Mezi další priority programů spolupráce, které se stanoví v souvislosti s tímto nařízením, patří: – rozvoj a provádění zodpovědných strategií a rámců pro zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, – vyřazování existujících jaderných zařízení z provozu, sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení a oblastí s pozůstatky po těžbě uranu, nakládání s potopenými radioaktivními objekty a materiály v moři, představují-li nebezpečí pro veřejnost. Ve zvláštních situacích bude zvážena spolupráce s provozovateli jaderných zařízení ve třetích zemích v rámci následných opatření „zátěžových zkoušek“. Tato spolupráce s provozovateli jaderných zařízení se nebude vztahovat na dodávky vybavení. Koordinace Koordinace Komise by měla zkoordinovat spolupráci se třetími zeměmi s organizacemi, jež mají obdobné cíle, zejména pak s mezinárodními organizacemi, jako je Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE). Tato koordinace by měla zamezit tomu, aby se činnosti a financování Evropské unie a zúčastněných organizací v souvislosti s třetími zeměmi jakkoli zdvojovaly. Komise by do plnění tohoto úkolu měla rovněž zapojit příslušné orgány členských států a evropské provozovatele, aby byly plně využity evropské odborné znalosti v oblasti jaderné bezpečnosti a dozoru. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3. Povaha návrhu/podnětu 1.4. Cíl(e) 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad 1.7. Předpokládané metody řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2. Systém řízení a kontroly 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5. Podíl třetích stran na financování 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (INSC) 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[11] Vnější vztahy, spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti 1.3. Povaha návrhu/podnětu ¨ Návrh/podnět se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu/přípravné akci[12] x Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle Evropská unie má hluboce zakořeněnou kulturu jaderné bezpečnosti a know-how, které se vyvinuly v Evropě a jiných částech světa, kde je využívána jaderná energie. Bylo tomu tak již v roce 1992, kdy byl zahájen program Společenství na pomoc zemím SNS a zemím střední a východní Evropy. Podpora nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení byla znovu potvrzena jako jeden ze základních a prioritních cílů spolupráce Společenství v jaderné oblasti ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu (KOM (2008) 312) ze dne 22. května 2008 věnovaném řešení mezinárodního úkolu jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení. Každá země, která hodlá využívat jadernou energii pro civilní účely, musí dodržovat mezinárodně uznávané normy jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení. Stojí tak před úkolem rozvíjet kapacity (jak lidské zdroje, tak infrastrukturu) a zavést právní rámec a instituce, které jsou nezbytné pro splnění mezinárodních závazků. Díky svým rozsáhlým zkušenostem může EU významně přispět ke zlepšení jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a dozoru pomocí nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti, jehož místní oblast působnosti byla rozšířena na všechny „třetí země”. Intervence Komise se posouvá od technické pomoci ke spolupráci. Zaměřuje se na opatření ke zlepšení jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a dozoru včetně studií, vypracování právních předpisů, budování institucí, zdokonalování postupů a metod, a to i za účelem bezpečného nakládání s radioaktivním odpadem a vyhořelým jaderným palivem. Zvláštní pozornost je věnována vzdělávání v dotčených zemích. V této souvislosti je přidanou hodnotou akce EU to, že v úzké spolupráci s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE) zpřístupňuje třetím zemím výhodu spočívající ve zkušenostech EU založených na nejpřísnějších normách jaderné bezpečnosti. Černobylská havárie (1986) jasně ukázala význam jaderné bezpečnosti a jasně prokázala potřebu globálního přístupu k řešení celosvětových, přeshraničních následků jaderných havárií. Nutnost přijmout nejpřísnější normy jaderné bezpečnosti v celosvětovém měřítku je v poslední době ještě více zřejmá po havárii jaderné elektrárny Fukušima-Daiiči, která vyvolala vážné obavy ohledně schopnosti provozovat jaderná zařízení tak, aby odolala podmínkám, jaké mohou vyvolat velké přírodní pohromy, včetně zemětřesení a záplav. V reakci na havárii v elektrárně Fukušima-Daiiči si Evropská komise a vnitrostátní orgány vyžádaly provedení komplexních a transparentních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek”) jaderných elektráren v členských státech EU. Byly schváleny specifikace vypracované Skupinou evropských dozorných orgánů pro jadernou bezpečnost (ENSREG) a časový plán tohoto bezprecedentního hodnocení, přičemž EU usiluje o rozšíření této praxe i na třetí země (zejména v sousedství EU). Bylo potvrzeno, že zdravotní, environmentální, sociální a ekonomický dopad jaderných havárií ve třetích zemí na EU je potenciálně velmi vysoký. Opakovaně se potvrzuje, že je třeba zahájit účinnou spolupráci zaměřenou na prevenci havárií prostřednictvím zajištění vysoké úrovně jaderné bezpečnosti. Některé země přijaly politické rozhodnutí postupně ukončit využívání jaderné energie a jiné se rozhodly nezahajovat plánované programy, avšak značný počet zemí bude pokračovat v provozování jaderných elektráren a některé pravděpodobně vybudují nové. EU uznává, že využití jaderné energie je svrchovaným rozhodnutím každé země, avšak je v nejlepším zájmu EU, aby jaderná zařízení, a to zejména v sousedství EU, byla provozována bezpečně a aby jaderné materiály podléhaly řádné evidenci. V těchto směrech bude EU spolupracovat s třetími zeměmi a organizacemi. 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Evropská unie financuje opatření podporující zajištění vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a provádění účinného a efektivního dozoru nad jaderným materiálem ve třetích zemích. 1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl č. 1 Podpora účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany. Příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl č. 2 Zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení. Příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl č. 3 Zavedení rámců a metod pro provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích. Příslušné aktivity ABM/ABB 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady – vytvoření účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany pro jaderná zařízení a v radiologických činnostech ve třetích zemích, – zavedení účinných regulačních rámců týkajících se jaderné bezpečnosti včetně postupů a systémů k zajištění odpovídající ochrany před ionizujícím zářením z radioaktivních materiálů, – zavedení účinných opatření pro prevenci nehod s radiologickými následky a opatření pro zmírnění takových následků, jestliže nastanou, a pro nouzové plánování, připravenost a reakci, civilní ochranu a opatření na obnovu, – mezinárodní spolupráce a podpora v oblasti problematiky jaderné bezpečnosti s cílem zajistit, že budou zavedeny a prováděny nejpřísnější a nejspolehlivější úrovně jaderné bezpečnosti, – vypracování a provádění zodpovědných strategií pro ukládání vyhořelého paliva a nakládání s odpadem, vyřazování zařízení z provozu, sanace bývalých jaderných areálů a nakládání s potopenými nebo rozptýlenými radioaktivními objekty a materiály v moři i na zemi; – zavedení účinných rámců a metod pro zlepšování jaderné bezpečnosti v celosvětovém měřítku. 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů – Činnosti, které bude EU provádět, jsou podrobně rozvedeny v ročních akčních programech, včetně cílů, jež příslušné akce sledují, a očekávaných výsledků. Před prováděním projektů jsou definovány specifické ukazatele se zřetelem na zvláštní rysy každé akce. Po jednom ukazateli ke každému cíli je stanoveno v článku 1 tohoto nařízení pro hodnocení celkového pokroku. 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu Právní základ INSC tvoří Smlouva o Euratomu, zejména její článek 203. 1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Tento legislativní návrh řeší potřebu podpory a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a účinného a efektivního dozoru nad jaderným materiálem ve třetích zemích. 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU Vzhledem k velkému počtu komerčních jaderných elektráren (146 ze 436 jaderných elektráren na celém světě) a vzhledem k tomu, že jaderná energie se podílí na výrobě elektřiny v EU ze 30 %, získala EU dlouhodobé zkušenosti v oblasti jaderné bezpečnosti, a to včetně vyřazování jaderných zařízení z provozu a nakládání s radioaktivním odpadem. V důsledku toho členské státy EU disponují rozsáhlými odbornými poznatky ve všech oblastech jaderné bezpečnosti. Rozmanitost technologií, která vyžaduje různé přístupy, umožňuje potřebnou flexibilitu při řešení potřeb třetích zemí. EU přijala společné právní rámce týkající se jaderné bezpečnosti a nakládání s radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem. V tomto ohledu jde EU příkladem a očekává, že přesvědčí i ostatní partnery, aby přijali podobně přísné normy. Vzhledem ke stále složitějším problémům nebude žádné z interních priorit EU – bezpečnost, růst a vytváření pracovních míst, změna klimatu, přístup k energii, zdraví a boj s pandemiemi a migrace – dosaženo v izolaci od okolního světa. V období hospodářské krize přinese větší přidanou hodnotu, větší sílu a legitimitu a větší dopad a efektivitu koordinovanější a integrovanější společný přístup EU a jejích členských států opírající se o společné plánování. EU má vynikající předpoklady k realizaci vnější činnosti jménem členských států a ve spolupráci s nimi, přičemž se v zemích, kde působí, těší obecně vysoké důvěryhodnosti. Má nejlepší předpoklady v celosvětovém měřítku převzít jménem svých občanů vedoucí úlohu v dané oblasti. S 27 členskými státy, které jednají v rámci společných politik a strategií, má pouze EU kritickou váhu potřebnou k tomu, aby mohla reagovat na celosvětové výzvy, zatímco akce členských států mohou být jen omezené a roztříštěné do projektů, které jsou často příliš omezené, než aby mohly dosáhnout udržitelných změn v této oblasti. Tato zásadní váha také předurčuje EU k vedení politického dialogu s partnerskými vládami. Při plánování spolupráce věnuje EU zvláštní pozornost strukturální, ale i hospodářské kapacitě dotyčných zemí. Možnost reagovat na nepředvídané potřeby je zakotvena ve stávajícím nařízení o INSC a po havárii ve Fukušimě byla zpřístupněna Japonsku. EU disponuje sítí mezinárodních dohod po celém světě, se kterou jednotlivé členské státy nemohou soupeřit, což poskytuje vliv téměř ve všech oblastech mezinárodních vztahů včetně jaderné bezpečnosti. EU zastává v této oblasti důležité postavení, ale musí se i nadále stále více zviditelňovat. EU může udělat více než jiné mezinárodní organizace, protože má ucelený přístup k rozvoji a vnějším vztahům. Pro přidanou hodnotu EU má přitom zásadní význam dělba práce v rámci EU. Díky své síti mezinárodních dohod s partnery a organizacemi po celém světě je EU přirozeným koordinátorem a může ovlivňovat téměř všechny oblasti mezinárodních vztahů, což jednotlivé členské státy jednající v rámci společných politik a strategií samotné nedokážou. EU je navíc schopna pokračovat v aktivním působení i v době rozpočtových omezení, kdy některé členské státy jsou nuceny opouštět celá odvětví a celé země. 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Hlavními příčinami závažných jaderných havárií byly především nedostatečná kultura jaderné bezpečnosti, nedostatečná bezpečnost projektu (bezpečnostní aspekty projektu elektrárny) a nedostatečná provozní bezpečnost. Proto bylo žádoucí, aby programy spolupráce Evropské unie v oblasti jaderné bezpečnosti řešily otázku provozovatelů jaderných zařízení, a zlepšily tak situaci v praxi, a otázku orgánů jaderného dozoru, a zajistily tak potřebnou technickou kapacitu a nezávislost, což umožní prosazovat dodržování odpovídajících norem jaderné bezpečnosti. V některých případech muselo být dodáno bezpečnostní vybavení, aby se zajistilo, že naléhavé případy budou urychleně vyřešeny. Protože však řešení těchto případů a řízení programů vycházelo ze zásady co nejúčinnějšího využití zdrojů a zamezení postupům, které by mohly mít dopady na obchod a konkurenceschopnost, byly dodávky vybavení z větší části přerušeny. V rámci INSC byla zahájena spolupráce s některými třetími zeměmi, které hodlají využívat jadernou energii jako součást své skladby energie (takzvané „rozvíjející se země”). Spolupráce se týkala hlavně budování kapacity orgánů dozoru, regulační infrastruktury a strategií nakládání s odpady s cílem zajistit, aby se kultura jaderné bezpečnosti a rámec jaderné bezpečnosti rozvinuly v dostatečně rané fázi. Výběr zemí se řídil kritérii, která navrhla Rada. Následky jaderných havárií může do určité míry zmírnit připravenost na mimořádné události. Připravenost na mimořádné události proto musí zůstat důležitou částí tohoto programu. Závažné havárie s radiologickými následky si vyžádaly pomoc mezinárodního společenství postiženému obyvatelstvu a asanaci areálů do té míry, aby nepředstavovaly nebezpečí z hlediska životního prostředí. To byl případ Černobylu, kde probíhá závěrečná fáze velkých stavebních projektů. V budoucích programech by měla být ponechána možnost spolupracovat v tomto ohledu se třetími zeměmi, bude-li to potřebné a vhodné. Dřívější činnosti související s cyklem jaderného paliva, využíváním plavidel a ponorek na jaderný pohon a radioizotopů vždy neodpovídaly normám požadovaným pro ochranu obyvatelstva a životního prostředí. Vládám a místním orgánům připadl obtížný úkol obnovy postižených areálů do stavu bezpečného z hlediska životního prostředí a ukládání vyhořelého jaderného paliva a jaderného odpadu, které mohou vyžadovat mezinárodní spolupráci. Tato část programu jaderné bezpečnosti by do budoucna měla patřit mezi priority tohoto nástroje. K tomu, aby se s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem zacházelo řádným a odpovědným způsobem, stanovují programy jaderné bezpečnosti spolupráci se třetími zeměmi s cílem zavést vnitrostátní strategie a rámce pro nakládání s vyhořelým palivem a jaderným odpadem. Nyní, kdy Evropská unie nedávno přijala směrnici o nakládání s radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem, by měly být třetí země i nadále povzbuzovány k přijetí podobně přísných norem a prioritně by se mělo pokračovat ve spolupráci také v této oblasti. Podpora mezinárodní spolupráce bude mít i nadále zásadní význam pro zajištění koordinace činností různých aktérů a nejlepšího využití zdrojů. Zásadní úloha v tomto ohledu bude i nadále patřit MAAE, zejména při posilování celosvětového režimu pro jadernou bezpečnost (rámce pro dosažení vysoké úrovně bezpečnosti jaderných zařízení v celosvětovém měřítku). I nadále by měla být plánována podpora činností MAAE, zejména těch, jež mají celosvětovou nebo regionální povahu, a to při odpovídajícím zviditelnění akcí/příspěvků EU. Po havárii v elektrárně Fukušima-Daiiči pravděpodobně vzroste význam problematiky související s komplexním posuzováním rizik a bezpečnosti při provozování jaderných elektráren („zátěžové zkoušky”), které budou pravděpodobně rozšířeny i na další jaderná zařízení včetně výzkumných reaktorů, zařízení pro dočasné skladování vyhořelého paliva a zařízení pro skladování a likvidaci radioaktivního odpadu. Středem zájmu spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti by měla zůstat spolupráce s orgány jaderného dozoru (včetně organizací jejich technické podpory), a je třeba znovu zvážit spolupráci s provozovateli jaderných elektráren s přihlédnutím k výkonnosti a výsledkům „zátěžových zkoušek” a konkrétním okolnostem. S postupem let nabývají na významu otázky ukládání vyhořelého paliva, nakládání s odpady, vyřazování zařízení z provozu a asanace areálů. Budoucí spolupráce v těchto oblastech by měla být považována za programovou prioritu. Při rozhodování o programech spolupráce v rámci tohoto budoucího nástroje by měla být i nadále prioritou – avšak nikoli jediným kritériem – geografická blízkost k EU (a to včetně zemí usilujících o přistoupení a v rámci politiky sousedství EU). Vývoj mezinárodní situace vyžaduje spíše změnu v akcentech a prioritách, než změnu v celkovém zaměření spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti. 1.5.4. Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními nástroji Musí být zajištěn soulad s opatřeními plánovanými v oblasti zmírňování chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik v rámci nástroje pro stabilitu, zejména těch opatření, která se týkají jaderné bezpečnosti (včetně boje proti nedovolenému obchodu s jadernými a radiologickými materiály a hraničních kontrol), jakož i připravenosti na mimořádné události. 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad x Časově omezený návrh/podnět – x Návrh/podnět s platností od 2014 až 2020 – ¨ Finanční dopad od RRRR do RRRR ¨ Časově neomezený návrh/podnět Provádění s obdobím rozběhu RRRR až RRRR, poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný způsob řízení[13] x Přímé centralizované řízení Komisí x Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny: ¨ výkonným agenturám ¨ subjektům zřízeným Společenstvími[14] x vnitrostátním veřejnoprávním subjektům/subjektům pověřených výkonem veřejné služby – ¨ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení x Sdílené řízení s členskými státy x Decentralizované řízení s třetími zeměmi x Společné řízení s mezinárodními organizacemi (MAAE) Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky”. Poznámky Většina projektů a programů tohoto nástroje bude řízena přímým centralizovaným řízením. Bude-li z logistických a politických důvodů nezbytné a vhodné zlepšit účinnost intervencí, může být zváženo nepřímé, sdílené nebo společné řízení; posledně jmenované může být uplatněno zejména v případě, že členské státy nebo jejich agentury nebo Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) již zahájily nebo připravují podobné akce. 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Systémy sledování a hodnocení Evropské komise se stále více zaměřují na výsledky. Zahrnují interní zaměstnance a rovněž externí odborníky. Úkoloví manažeři při delegacích a v ústředí neustále různými způsoby sledují provádění projektů a programů, pokud možno i prostřednictvím kontrol na místě. Sledování poskytuje cenné informace o pokroku, pomáhá manažerům určit skutečná a potenciální problematická místa a přijímat nápravná opatření. K posouzení výkonnosti vnější činnosti EU prostřednictvím tří různých systémů jsou najímáni nezávislí externí odborníci. Tato posouzení přispívají k odpovědnosti a ke zlepšování probíhajících intervencí; ponaučení z předchozích zkušeností se poté uplatňuje při tvorbě budoucích politik a činností. Všechny nástroje využívají mezinárodně uznávaná hodnotící kritéria stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc OECD včetně (potenciálního) dopadu. Zaprvé na projektové úrovni poskytuje systém sledování zaměřený na výsledky, řízený ústředím, stručný a cílený přehled kvality vzorku intervencí. Za pomoci vysoce strukturované, standardizované metodiky přidělují nezávislí odborníci na sledování zaměřené na výsledky klasifikaci, která upozorňuje na silné a slabé stránky projektu a poskytuje doporučení, jak zlepšit účinnost. Hodnocení na úrovni projektů, která jsou řízena delegací EU odpovědnou za projekt, poskytují podrobnější a důkladnější analýzu a pomáhají projektovým manažerům zlepšovat probíhající intervence a připravovat ty budoucí. K provedení analýzy a shromáždění zpětné vazby a důkazů od všech zúčastněných stran, a zejména od všech zúčastněných stran, a zejména od konečných příjemců, jsou najímáni nezávislí externí odborníci s tematickými a zeměpisnými odbornými znalostmi. Komise také provádí strategická hodnocení svých politik, od programování a strategie až po provádění intervencí v konkrétním odvětví (např. zdravotnictví, vzdělávání atd.), v zemi nebo regionu nebo pro konkrétní nástroj. Tato hodnocení jsou důležitým vstupem při tvorbě politik a koncipování nástrojů a projektů. Všechna se zveřejňují na internetových stránkách Komise a shrnutí zjištění je uvedeno ve výroční zprávě Radě a Evropskému parlamentu. 2.2. Systém řízení a kontroly Opatření financovaná na základě tohoto nařízení se provádějí v souladu s finančním nařízením. V řádně odůvodněných případech může Komise v souladu s článkem 54 finančního nařízení pověřit úkoly veřejné moci, a zejména úkoly plnění rozpočtu, subjekty uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení, pokud mají uznávané mezinárodní postavení, dodržují mezinárodně uznávané systémy řízení a kontroly a jsou pod dozorem orgánem veřejné moci. V souladu s finančním nařízením mohou být opatření financovaná na základě tohoto nařízení prováděna přímo Komisí ve sdíleném řízení s členskými státy nebo nepřímo, kdy je úkoly plnění rozpočtu pověřen některý ze subjektů nebo osob, jejichž výčet je uveden v čl. 55 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. Těmto subjektům nebo osobám může být za podmínek stanovených v článku 57 finančního nařízení povoleno používat jejich vlastní pravidla a postupy pro smlouvy a grantové řízení. 2.2.1. Zjištěná rizika Rizikové prostředí Operační prostředí pro poskytování pomoci podle tohoto nástroje se vyznačuje těmito riziky pro nedosažení cílů nástroje, neoptimálního finančního řízení a/nebo nedodržení platných pravidel (chyby z hlediska legality a správnosti): – hospodářská/politická nestabilita a/nebo přírodní pohroma mohou vést k potížím a odkladům v plánování a provádění intervencí, zejména v nestabilních státech, – nedostatečná institucionální a správní kapacita v partnerských zemích může vést k potížím a odkladům v plánování a provádění intervencí, – geografická roztříštěnost projektů a programů (zahrnujících mnoho států/území/regionů) může představovat problém z hlediska logistiky/zdrojů při sledování – zejména pokud jde o kontroly činností „na místě“, – rozmanitost možných partnerů/příjemců s jejich různými systémy a kapacitami vnitřní kontroly mohou roztříštit dostupné zdroje Komise na podporu a sledování provádění, a v důsledku snížit i jejich efektivitu a účinnost, – nízká kvalita a nedostatečné množství dostupných údajů o výsledcích provádění vnější pomoci / vnitrostátních plánů rozvoje v partnerských zemích a o jejich dopadu mohou nepříznivě ovlivnit schopnost Komise vykazovat výsledky a nést za ně odpovědnost. Očekávaná míra rizika nesouladu s platnými pravidly Cílem nástroje v oblasti souladu je udržet historickou míru rizika nesouladu (chybovosti) u portfolia DEVCO, tj. míru „netto“ zbytkových chyb (na víceletém základě, po dokončení všech plánovaných kontrol a oprav ukončených smluv) pod hranicí 2 %. To tradičně znamená odhadovanou chybovost v rozmezí 2–5 % při ročním randomizovaném hodnocení vzorku operací prováděném Evropským účetním dvorem za účelem vydání prohlášení o věrohodnosti. DEVCO to považuje za nejnižší možné riziko nesouladu, jakého lze dosáhnout v tomto vysoce rizikovém prostředí, s ohledem na správní zátěž a nezbytnou nákladovou efektivnost kontrol souladu. 2.2.2. Předpokládané metody kontroly Systém vnitřních kontrol DEVCO Proces vnitřní kontroly/řízení v DEVCO je nastaven tak, aby poskytoval rozumné ujištění, pokud jde o dosahování cílů účinnosti a efektivity operací, spolehlivost jejího finančního výkaznictví a dodržování příslušného legislativního a procesního rámce. Účinnost a efektivita Pro zajištění účinnosti a efektivity operací a pro zmírnění vysoké míry rizika v prostředí vnější spolupráce se kromě všech prvků širokého procesu strategické politiky a strategického plánování Komise, prostředí interního auditu a dalších požadavků standardů vnitřní kontroly Komise bude DEVCO i nadále mít zaveden rámec pro řízení pomoci upravený pro každou situaci podle všech svých nástrojů, který bude zahrnovat: – přenesené řízení většiny činností vnější pomoci delegacemi EU v místě, – jasné vymezení finanční odpovědnosti (od pověřené schvalující osoby (generální ředitel)) přes dále pověřenou schvalující osobou (ředitel) v ústředí pověřujícího vedoucího delegace, – pravidelné podávání zpráv delegacemi EU ústředí včetně každoročního prohlášení o věrohodnosti vedoucím delegace, – poskytnutí rozsáhlého programu školení jak pro zaměstnance ústředí, tak pro zaměstnance delegace, – významná podpora ústředí/delegace a metodické pokyny (i prostřednictvím internetu), – pravidelné „ověřovací“ inspekce u delegací s „přeneseným řízením“ každých 3 až 6 let. Metodika řízení projektového a programového cyklu, včetně: – podpůrné nástroje kvality pro plánování intervencí, způsobu jejich provádění, mechanismu financování, systému řízení, hodnocení a výběru provádějících partnerů atd., – nástroje pro řízení sledování a podávání zpráv o programech a projektech pro jejich účinné provádění včetně pravidelného externího sledování projektů na místě, – významné složky hodnocení a auditu. Finanční výkaznictví a účetnictví DEVCO bude i nadále uplatňovat nejpřísnější normy účetnictví a finančního výkaznictví s využitím účetního systému akruálního účetnictví Komise (ABAC) a také specifických nástrojů pro vnější pomoc, jako je společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS). Pokud jde o dodržování souladu s příslušnými právními předpisy a procesními rámci, jsou metody kontroly souladu stanoveny v oddíle 2.3 (opatření k zamezení podvodům a nesrovnalostem). 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Vzhledem k vysoce rizikovému prostředí, ve kterém EuropeAid působí, musí jeho systémy počítat se značným výskytem potenciálních chyb (nesrovnalostí) týkajících se dodržování předpisů při operacích a musí zahrnovat kontroly pro předcházení, zjišťování a opravu těchto chyb v co nejranější fázi procesu vyplácení. V praxi to znamená, že kontroly souladu s předpisy ze strany EuropeAid se budou nejvíce opírat o významné kontroly ex ante na víceleté bázi prováděné jak externími auditory, tak zaměstnanci Komise v terénu před konečnými platbami v rámci projektu (s tím, že budou prováděny určité audity a kontroly ex post), což značně překročí ochranné finanční záruky vyžadované finančním nařízením. Rámec EuropeAid pro zajištění dodržování souladu s předpisy tvoří mimo jiné tyto významné složky: Preventivní opatření – povinné základní školení týkající se problematiky podvodů pro zaměstnance zapojené do řízení spolupráce a pro auditory, – poskytování pokynů (i prostřednictvím internetu), včetně praktického průvodce k uzavíraní smluv, příručky „EuropeAid Companion“ a nástroje pro finanční řízení (pro provádějící partnery), – hodnocení ex ante týkající se dodržování souladu pro zajištění, že jsou u všech orgánů spravujících v rámci společného a decentralizovaného řízení příslušné finanční prostředky prováděcích zavedena odpovídající opatření proti podvodům s cílem předcházet jim a zabraňovat, – kontroly ex ante mechanismů boje proti podvodům dostupných v partnerské zemi jako součást kritéria způsobilosti, pokud jde o řízení veřejných financí a o pro správu veřejných financí za účelem získávání rozpočtové podpory (tj. aktivní závazek bojovat proti podvodům a korupci, odpovídající kontrolní orgány, dostatečná soudní kapacita a účinné mechanismy reakce a sankcí), – Komise v roce 2008 podepsala v Akkře Iniciativu na podporu transparentnosti rozvojové pomoci (IATI), která je dohodou o standardech pro transparentnost pomoci, jež zajišťuje včasnější, podrobnější a pravidelné údaje a doklady o tocích pomoci. – ještě předtím než se v Pusanu v listopadu 2011 konalo další fórum na vysoké úrovni o účinnosti pomoci, uplatňuje Komise od 14. října 2011 první fázi norem IATI pro transparentnost při zveřejňování informací o pomoci. Komise kromě toho bude spolu s členskými státy pracovat na vývoji společné internetové aplikaci s názvem „TR-AID“, která bude údaje o pomoci EU získané prostřednictvím IATI a dalších zdrojů přeměňovat ba uživatelsky přívětivé informace o pomoci. Opatření k odhalení chyb a nápravná opatření – externí audity a ověřování (povinné audity i audity vycházející z analýzy rizika) včetně auditů Účetního dvora, – zpětné kontroly (vycházející z analýzy rizika) a zpětné získávání plateb, – pozastavení financování ze strany EU, pokud se vyskytnou závažné případy podvodů včetně korupce ve velkém rozsahu, a to do doby než orgány přijmou vhodná opatření k nápravě a prevenci takových podvodů do budoucna. EuropeAid bude dále zdokonalovat svou strategii boje proti podvodům v souladu s novou strategií boje proti podvodům Komise (CAFS) přijatou dne 24. června 2011, s cílem mimo jiné zajistit, že: – vnitřní kontroly EuropeAid zaměřené na boj proti podvodům jsou plně sladěny s CAFS, – přístup k řízení rizika podvodu uplatňovaný úřadem EuropeAid je zaměřen na zjištění oblastí s rizikem podvodů a na odpovídající reakce na ně, – systémy používané při vynakládání finančních prostředků EU ve třetích zemích umožňují zpětné vyhledávání údajů za účelem využití těchto údajů při řízení rizika podvodů (např. dvojího financování), – V případě potřeby budou zřízeny skupiny k navazování a udržování kontaktů a budou vyvinuty vhodné nástroje IT, jež budou analyzovat případy podvodů v souvislosti s fondy. 2.4 Odhad nákladů a přínosů kontrol V případě portfolia EuropeAid jako celku se náklady na vnitřní kontrolu / řízení odhadují v průměru ročně na 658 milionů EUR v závazcích rozpočtového plánování na období 2014–2020. Tento údaj zahrnuje řízení Evropského rozvojového fondu, který působí integrovaně v rámci řídící struktury EuropeAid. Tyto „neoperační“ náklady představují přibližně 6,4 % z odhadované částky ročního průměru činící 10,2 miliard EUR, kterou plánoval EuropeAid na své výdajové portfolio financované ze souhrnného rozpočtu EU a Evropského rozvojového fondu v období 2014–2020. Tyto náklady na řízení zohledňují všechny zaměstnance EuropeAid v ústředí a při delegacích, infrastrukturu, cestovní výdaje, školení, sledování, hodnocení a smlouvy o provedení auditu (včetně těch iniciovaných příjemci). EuropeAid plánuje postupně snižovat poměr nákladů na řídící / operační aktivity v rámci zlepšené a zjednodušené úpravy v nových nástrojích při zohlednění změn, které pravděpodobně nastanou na základě revidovaného finančního nařízení. Hlavním přínosem těchto nákladů na řízení bude naplňování politických cílů, účinné a účelné využívání zdrojů a uplatňování rozsáhlých nákladově efektivních preventivních opatření a dalších kontrol k zajištění legálního a řádného využívání finančních prostředků. V souvislosti s portfoliem pokračuje úsilí o zlepšování podoby a zaměření řídících aktivit a kontrol souladu s předpisy, přičemž tyto náklady jsou obecně nezbytné k tomu, aby bylo účinně a účelně dosaženo cílů nástrojů s minimálním rizikem nesouladu (míra zbytkových chyb nižší než 2 %). Jsou podstatně nižší než rizika spojená s odstraněním nebo omezením vnitřních kontrol v této vysoce rizikové oblasti. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie · Stávající výdajové rozpočtové linie V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek Číslo 19 06 04 Pomoc v jaderném sektoru || RP/NRP[15] || zemí ESVO[16] || kandidátských zemí[17] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení || Číslo 19 06 04 01 || RP || NE || NE || NE || · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje NEPOUŽIJE SE V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek Číslo [Název……………………………………..] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení || [XX.YY.YY.YY] || || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce || || Pomoc v oblasti jaderné bezpečnosti GŘ: <…….> || || || Rok N[18] 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || CELKEM  Operační prostředky || || || || || || || || Nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (19.06.04) || Závazky || (1) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661 Platby || (2) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 411,232 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[19] || || || || || || || || Číslo rozpočtové linie 19.0104 06 || || (3) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 Prostředky pro GŘ <…….> CELKEM || Závazky || =1+1a +3 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100 Platby || =2+2a +3 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661 Platby || (5) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 621,661  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 Prostředky z OKRUHU <4> víceletého finančního rámce CELKEM || Závazky || =4+ 6 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100 Platby || =5+ 6 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů: nepoužije se  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || || || || || || Platby || (5) || || || || || || || ||  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || || Prostředky z OKRUHŮ 1 AŽ 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) CELKEM || Závazky || =4+ 6 || || || || || || || || Platby || =5+ 6 || || || || || || || || Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || CELKEM GŘ: <…….> ||  Lidské zdroje || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716  Jiné správní výdaje || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383 GŘ CELKEM <…….> || Prostředky || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 Prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce CELKEM || (Závazky celkem = Platby celkem) || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || CELKEM Prostředky z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce CELKEM || Závazky || 87,708 || 89,356 || 91,026 || 92,802 || 94,602 || 96,402 || 98,302 || 650,199 Platby || 4,705 || 42,671 || 63,658 || 73,663 || 80,672 || 88,690 || 85,710 || 439,770 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky. ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. x Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM VÝSTUPY Druh výstupu[20] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů celkem || Náklady celkem SPECIFICKÝ CÍL č. 1[21] Podpora účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || 25,08 || || 25,58 || || 26,09 || || 26,63 || || 27,14 || || 27,70 || || 28,27 || || 186,50 SPECIFICKÝ CÍL č. 2: Zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || 54,33 || || 55,43 || || 56,53 || || 57,70 || || 58,81 || || 60,03 || || 61,26 || || 404,08 SPECIFICKÝ CÍL č. 3: Zavedení rámců a metod pro provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet za specifický cíl č. 3 || || 4,18 || || 4,26 || || 4,35 || || 4,44 || || 4,52 || || 4,62 || || 4,71 || || 31,08 NÁKLADY CELKEM || || 83,58 || || 85,28 || || 86,97 || || 88,76 || || 90,48 || || 92,35 || || 94,24 || || 621,66 Poznámka: Je třeba zdůraznit, že rozpis podle specifických cílů a prostředků na ně přidělených v rámci jednotlivých výstupů mohou být v této fázi pouze orientační. Výstupy tak vycházejí z původních odhadů a jsou uváděny pro ilustraci. 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.1. Shrnutí ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků x Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || 2014[22] || 2015 || 2016 || 2107 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716 Jiné správní výdaje || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 Mimo OKRUH 5[23] víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 6,778 Jiné výdaje správní povahy || 0,348 || 0,355 || 0,362 || 0,369 || 0,453 || 0,384 || 0,391 || 2,661 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 CELKEM || 4,124 || 4,079 || 4,056 || 4,039 || 4,124 || 4,054 || 4,062 || 28,538 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů x Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) Pomoc v jaderném sektoru 01 01 01 (ústředí a zastoupení Komise) || 18,5 || 18,4 || 18,2 || 18,0 || 18,0 || 18,0 || 18,0 Pomoc v jaderném sektoru 01 01 02 (delegace) || || || || || || || Pomoc v jaderném sektoru 01 05 01 (nepřímý výzkum) || || || || || || || 10 01 05 01 (přímý výzkum) || || || || || || || Pomoc v jaderném sektoru 01 02 01 (CA, INT, SNE z „celkového rámce”) || 1,3 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 Pomoc v jaderném sektoru 01 02 02 (CA, INT, JED, LA a SNE při delegacích) || || || || || || || Pomoc v jaderném sektoru 01 04 yy[24] || - v ústředí[25] || 17,3 || 16,9 || 16,6 || 16,3 || 15,9 || 15,6 || 15,3 - při delegacích || || || || || || || Pomoc v jaderném sektoru 01 05 02 (CA, INT, SNE – nepřímý výzkum) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – přímý výzkum) || || || || || || || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || || CELKEM || 37,0 || 36,5 || 36,0 || 35,5 || 35,1 || 34,8 || 34,5 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Externí pracovníci || 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem x Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem. ¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové linie a odpovídající částky. ¨ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo změnu víceletého finančního rámce[26]. Upřesněte potřebu, příslušné okruhy, rozpočtové linie a odpovídající částky. 3.2.5. Příspěvky od třetích stran NEPOUŽIJE SE Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || || Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || || 3.3. Dohadovaný dopad na příjmy (NEPOUŽIJE SE) ¨ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. ¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad: ¨ dopad na vlastní zdroje ¨ dopad na různé příjmy v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[27] Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Položka …………. || || || || || || || || U různých účelově vázaných příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie. Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy. [1] Kromě toho jsou zde ještě ERF, Fond pro světové klima a biologickou rozmanitost a rezerva na pomoc při mimořádných událostech, které zůstávají mimo rozpočet EU. [2] Úř. věst. C , , s. . [3] Úř. věst. L 81, 22.3.2007, s. 1–10. [4] Úř. věst. L 318, 11.12.1999, s. 20. [5] Úř. věst. L 185, 16.7.2005, s. 33. [6] Úř. věst. L 172, 2.7.2009, s. 18. [7] Úř. věst. L 199, 2.8.2011, s. 48. [8] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [9] Kritéria zohledňují závěry Rady ohledně pomoci třetím zemím v oblasti jaderné bezpečnosti a zabezpečení (2913. zasedání Rady ve složení pro dopravu, telekomunikace a energetiku, Brusel, 9. prosince 2008). [10] Také by měl být zohledněn text Milníky ve vývoji vnitrostátní infrastruktury pro jadernou energii (Mezinárodní agentura pro atomovou energii, dokument ze série jaderná energie NG-G-3.1) [11] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting). [12] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení. [13] Vysvětlení způsobů řízení a spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na internetové stránkách BugdWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [14] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [15] RP = rozlišené prostředky, NRP = nerozlišené prostředky [16] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu [17] Kandidátské země, a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [18] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [19] Technická nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [20] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např.: počet financovaných výměn studentů, počet vybudovaných km silnic atd.). [21] Jak je popsáno v oddíle 1.4.2 „Specifické cíle..." [22] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [23] Technická nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [24] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“). [25] V podstatě pro strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond (ERF). [26] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [27] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.