DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Ekosystém Baltského moře se již po desetiletí nachází v křehkém stavu. Teprve v roce 2019 však vědci upozornili na to, že environmentální podmínky mají mnohem významnější dopad na populace tresky obecné ve východní části Baltského moře, než se původně odhadovalo. Tato skutečnost nyní vede k prudkému poklesu populace tresky obecné ve východní části Baltského moře. Jedná se o bezprecedentní situaci, neboť treska obecná ve východní části Baltského moře je jedinou rybí populací v evropských vodách, jejíž přirozená úmrtnost zapříčiněná tlaky na životní prostředí je podle odhadů Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) přibližně třikrát vyšší než míra úmrtnosti způsobená rybolovem. Žádné jiné rybí populace žijící v evropských vodách se nenachází v podobné situaci. Neočekává se, že by došlo k obnovení populace tresky obecné ve východní části Baltského moře před rokem 2024, a to ani v případě, že tato rybí populace nebude vůbec lovena.

S ohledem na výše uvedenou situaci přijala Komise na základě nejlepšího dostupného vědeckého poradenství a v souladu s pravidly společné rybářské politiky a víceletým plánem pro Baltské moře (Multiannual Plan for the Baltic Sea, „MAP“) v červenci 2019 první mimořádná opatření, která zakazují rybolov tresky obecné ve východní části Baltského moře do konce roku a Rada v říjnu 2019 rozhodla o nezbytném a bezprecedentním omezení rybolovu na rok 2020. Nelze však očekávat, že by v příštích několika letech došlo k obnovení této rybí populace. Tato výjimečná opatření tedy povedou k nadbytečným kapacitám loďstva a závažným nepříznivým socioekonomickým dopadům na příslušná pobřežní společenství a rybářské podniky. Odvětví rybolovu je klíčovou součástí hospodářského života mnoha pobřežních oblastí Baltského moře. Míra čerpání kvót pro tresku obecnou ve východní části Baltského moře je však po mnoho let relativně nízká (méně než 60 %); v roce 2018 činila pouze 40 % a do poloviny července 2019, kdy začala platit nouzová opatření Komise, dále klesla na 19 %. Relativně nízká míra čerpání kvót zaznamenaná již v roce 2018 mohla být prvním znakem špatné situace v oblasti životního prostředí a jejího významného dopadu na tresku obecnou ve východní části Baltského moře.

Z analýzy Komise vyplývá, že skupiny loďstva, které jsou nejvíce závislé na populaci tresky obecné ve východní části Baltského moře, čítají více než 300 plavidel v Litvě, Lotyšsku, Polsku a v menší míře také v Dánsku, přičemž se jedná převážně o plavidla používající vlečné a jiné rybářské sítě. Zdá se, že pouze malá část z nich je dostatečně odolná k tomu, aby mohla ustát krátkodobý zákaz rybolovu, nikoli však zákaz střednědobý nebo dlouhodobý. Ostatní skupiny loďstva buď již teď touto nepříznivou situací, která se v důsledku zákazu rybolovu ještě zhorší, trpí, nebo budou čelit úplné erozi ziskovosti. Tyto skupiny mají značný socioekonomický význam a v přepočtu na plné pracovní úvazky představují přibližně 20 % až 50 % příslušného vnitrostátního loďstva v Litvě, Lotyšsku a Polsku. Vzhledem k úplnému zákazu veškerého cíleného lovu tresky obecné ve východní části Baltského moře a výraznému snížení lovu dalších rybích populací v Baltském moři, které bylo dohodnuto na zasedání Rady ve dnech 14. a 15. října 2019, nebudou mít plavidla a skupiny loďstva, které jsou nejvíce zasaženy zákazem cíleného lovu tresky obecné ve východní části Baltského moře, možnost přesměrovat své rybolovné činnosti na jiné druhy. Tento zákaz bude mít významný dopad na rybářská loďstva zaměřená na lov tresky obecné ve východní části Baltského moře a rovněž negativně ovlivní některé regiony a pobřežní komunity. Na základě této skutečnosti a s přihlédnutím k probíhající komunikaci s členskými státy ohledně významného negativního dopadu této situace na odvětví rybolovu a skutečnosti, že zúčastněné strany nemohou samy tyto nepříznivé důsledky zmírnit, dospěla Komise k závěru, že je pro odvětví rybolovu nutné zavést nouzová opatření. Nouzová opatření spočívají v zavedení kapacitního stropu pro členské státy v oblasti Baltského moře, jejichž loďstva jsou nepříznivou situací týkající se tresky obecné ve východní části Baltského moře postižena, a režimu rušení kapacity pro loďstva, která dříve tresku obecnou ve východní části Baltského moře lovila.

Evropský námořní a rybářský fond (dále jen „ENRF“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014, je fond pro námořní a rybářskou politiku EU na období 2014–2020. Je jedním z pěti evropských strukturálních a investičních (ESI) fondů, které se vzájemně doplňují a usilují o podporu oživení růstu a zaměstnanosti v Evropě. ENRF pomáhá rybářům v přechodu na udržitelný rybolov, podporuje pobřežní komunity v diverzifikaci jejich hospodářství a financuje projekty zaměřené na vytváření pracovních míst a zvyšování kvality života v pobřežních oblastech Evropy.

Tento fond by proto měl členským státům zasaženým výjimečnou situací týkající se populace tresky obecné ve východní části Baltského moře poskytnout možnost finanční podpory na dosažení rovnováhy mezi kapacitou loďstva a rybolovnými právy a udržení této rovnováhy, a to tak, že učiní finanční podporu na trvalé ukončení rybolovných činností prostřednictvím vrakování rybářských plavidel způsobilou v rámci ENRF na období 2014–2020. Tato podpora byla poskytována do roku 2017 (a byla nedávno zavedena do víceletého plánu v západním Středozemním moři). Opětovné zastavení rybolovných činností prostřednictvím vrakování plavidel je nepředvídaným opatřením v reakci na výjimečnou situaci týkající se tresky obecné ve východní části Baltského moře. Fond by proto měl v této výjimečné situaci poskytnout dodatečnou flexibilitu a umožnit dotčeným členským státům využít dostupné prostředky na podporu skladování a integrované námořní politiky v rámci finančního krytí každého členského státu k trvalému ukončení rybolovných činností s cílem posílit potřebu vrakování plavidel a zabránit negativním dopadům na plnění cílů společné rybářské politiky a provádění ENRF. Cílem tohoto návrhu je proto zajistit udržitelné řízení rybích populací v Baltském moři snížením nadbytečných kapacit loďstev zaměřených na lov tresky obecné ve východní části Baltského moře.

Členské státy a Komise mají navíc za to, že je třeba urychleně přijmout opatření k řešení základních příčin této kritické environmentální a sociální situace. To znamená, že se budou se zvýšeným odhodláním zabývat environmentálními tlaky v Baltském moři, které brání obnově tresky obecné ve východní části Baltského moře, a snížením strukturální nerovnováhy v kapacitě loďstva, jež se dříve zaměřovalo na lov tresky obecné ve východní části Baltského moře. Tento návrh proto zavádí možnost poskytnout veřejnou podporu na trvalé ukončení rybolovných činností prostřednictvím vrakování plavidel určenou rybářům a subjektům, kteří na lovu tresky obecné ve východní části Baltského moře značně závisí a jsou zákazem lovu této rybí populace zasaženi.

Aby byla zajištěna soudržnost strukturálního přizpůsobení loďstva v Baltském moři s cíli v oblasti zachování zdrojů stanovenými ve víceletém plánu řízení, měla by být podpora trvalého ukončení rybolovných činností prostřednictvím vrakování rybářských plavidel, která jsou značně závislá na lovu tresky obecné ve východní části Baltského moře, přísně podmíněna a měla by souviset s dosažením cílů a nástrojů úpravy stanovených v akčních plánech pro nevyvážené segmenty.

V neposlední řadě je třeba zavést další kontrolní opatření a zlepšit sběr příslušných dat.