CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 2.7.2008 
SEK(2008) 2164  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
připojený k návrhu sm ěrnice o uplat ňování práv pacient ů v přeshraniční zdravotní pé či 
 
Souhrn POSOUZENÍ DOPAD Ů 
{KOM(2008) 414 final} 
{SEK(2008) 2163} 
 
CS 2   CS 1. Ú VOD 
Cílem posouzení dopad ů je přezkoumat pot řebu různých variant akce Spole čenství 
v oblasti p řeshraniční zdravotní pé če a jejich možný dopad. Poté, co byly 
zdravotnické služby vy ňaty z působnosti sm ěrnice o službách, vychází Komise touto 
iniciativou vst říc přání Evropského parlamentu a Rady prozkoumat, zda je nutné 
předložit zvláštní návrh v oblasti p řeshraniční zdravotní pé če.  
Přeshraniční zdravotní pé če může mít různou podobu. Tato zpráva se soust ředí 
zejména na iniciativy týkající se p řeshraniční mobility pacient ů. Přestože pacienti 
dávají přednost tomu, mít zdravotní pé či k dispozici co ne jblíže svému domovu 
a pracovišti, js ou situace, kdy m ůže být vhodn ější využít p řeshraniční zdravotní pé če. 
V současné době cestuje p řes hranice za ú čelem využití zdravotní pé če jen omezený 
počet pacient ů. Objem p řeshraniční zdravotní pé če však nar ůstá a pravd ěpodobně 
bude dále nar ůstat i v budoucnosti. Mož nost využití zdravotní pé če v zahrani čí může 
mít mimo řádný význam pro pacienty, ale zásadní mohou být i d ůsledky přeshraniční 
zdravotní pé če pro zdravotnické systémy jako celek. Mohou tak být podporovány 
inovace, ú činnější plánování a využívání zdroj ů a lepší kvalita zdravotní pé če 
celkově. Nicmén ě byly ur čeny některé problematické oblasti. Panuje nejistota 
ohledně obecné použitelnosti práv na náhradu náklad ů na zdravotní pé či poskytnutou 
v jiném členském stát ě. Konzultace se všemi p říslušnými zú častněnými stranami 
ukázala, že panuje také nejistota ohledn ě způsobu, jak zajistit nutný rámec pro 
bezpečnou a účinnou zdravotní pé či v oblasti p řeshraniční zdravotní pé če.  
2. K ONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN  
Komise zve řejněním svého sd ělení1 vyzvala všechny p říslušné zú častněné strany, 
aby přispěly ke konzultaci týkající se akce Spole čenství v oblasti  zdravotnických 
služeb. Cílem konzultace bylo jasn ě určit problémy v oblasti p řeshraniční zdravotní 
péče a získat informace o cílech a možných variantách opat ření. Ve shrnující zpráv ě2 
bylo shromážd ěno 280 p říspěvků k této konzultaci. Jednotlivé p říspěvky byly 
zveřejněny na internetových stránkách Komise3. 
Přispěvatelé obecn ě iniciativu Komise týkající se akce Spole čenství v oblasti 
zdravotnických služeb p řivítali. Většina vlád a mnoho dalších zú častněných stran 
vyjádřilo přání, aby byl jakýkoli návrh Komise o zdravotnických službách založen na 
„Závěrech Rady o spole čných hodnotách a zásadách ve zd ravotních systémech EU“4. 
Mnoho příspěvků (především od vlád, odbor ů a odběratelů) se odvolávalo p ředevším 
na článek 152 Smlouvy o zalo žení Evropského spole čenství a zd ůrazňovalo, že by 
jakákoli činnost Spole čenství, která se týká zdravotnických systém ů, měla 
                                                 
1 Sd ělení Komise, Konzultace t ýkající se akce Spole čenství v oblasti zdravotních služeb, SEK(2006) 
1195/4, 26. zá ří 2006. 
2 Dokument Komise, Shrnující zpráva o odpov ědích na konzultaci týkající se „akce Spole čenství 
v oblasti zdravotnických služeb“ (2007). 
3 http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_oper ation/mobility/results_open_consultation_en.htm. 
4 2733. zasedání Rady ve složení pro zam ěstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spot řebitele 
v Lucemburku ve dnech 1.–2. června 2006. 
 
CS 3   CS respektovat zásadu subsidiarity, zatímco jiné p říspěvky tvrdily, že by zásada 
subsidiarity nem ěla bránit uplat ňování základních svobod EU.  
3. D ALŠÍ PR ŮZKUM  
Komise požádala Evropské st ředisko pro sledování zdravotnických systém ů a politik, 
aby vypracovalo hodnocení za ú čelem získání p řehledu o trendech a sou časné situaci 
v oblasti p řeshraniční zdravotní pé če5. Tato studie poskytuje více informací 
o přístupu ke zdravotní pé či, zkušenostech s p řeshraniční spoluprácí, kvalit ě 
a bezpečnosti zdravotní pé če v Evropské unii a o vývoji v oblasti práv pacient ů. Jsou 
v ní zahrnuty i rozdíly v koších dávek a sazbách mezi členskými státy. Studie podává 
informace o dopadu p řeshraniční zdravotní pé če na základní cíle a funkce 
zdravotnických systém ů a poskytuje p řehled stávajících údaj ů o přeshraniční 
zdravotní pé či. 
Komise provedla i pr ůzkum Eurobarometr o p řeshraniční zdravotní pé či v EU, aby 
poskytla další informace o aktuálním rozsahu p řeshraniční mobility pacient ů, ochotě 
pacientů odebrat se za ú čelem léčení do zahrani čí a o výhodách a problémech, se 
kterými pacienti v p řípadě odchodu do zahrani čí za účelem využití zdravotní pé če 
počítají6.  
4. S UBSIDIARITA  
Za organizaci svých zdravotnických systém ů tak, jak to nejlépe vyhovuje pom ěrům 
v jejich zemi a ob čanům, jsou v první řadě odpovědny jednotlivé členské státy. 
Někdy však m ůže být nejlepším řešením využít zdravotní pé če, kterou ob čané 
potřebují, v jiném členském stát ě, například z důvodu její lepší dostupnosti, její 
specializované povahy nebo nedostatku kapacity k poskytnutí uvedené zdravotní péče v jejich zemi. Podle zásady subsidiarity by m ělo Společenství jednat v této 
oblasti pouze tehdy a do té míry, pokud cíl ů navrhovaného opat ření nemůže být 
uspokojiv ě dosaženo na úrovni členských stát ů, a proto jich m ůže být z d ůvodu 
rozsahu nebo ú činků navrhovaného opat ření lépe dosaženo na úrovni Spole čenství.  
Právní předpisy Spole čenství již stanoví právo volného p řeshraničního pohybu zboží, 
služeb a osob obecn ě a zdravotnických výrobk ů, zdravotnických služeb a pacient ů 
konkrétně. Avšak panuje nejistota a otázky ohledn ě toho, co znamená toto právo pro 
obč
any a všechny ostatní p říslušné zú častněné strany v praxi. Evropský soudní dv ůr 
vykládá p ředpisy Spole čenství jinak než vlády jednotlivých stát ů. Avšak, jak 
v průběhu konzultace zd ůraznily některé členské státy, i poté, co Soudní dv ůr poskytl 
svůj výklad, členské státy stále pos trádají jistotu ohledn ě toho, jak by m ěly být tyto 
jednotlivé p řípady vykládány obecn ě. Kvůli takovým nejasnostem je pro členské 
státy obtížné náležit ě řídit své zdravotnické systémy. Spolupráce na úrovni 
                                                 
5 Wismar M, Palm W, Figueras J, Ernst K and Van Ginneken E, Cross-Border Healthcare: Mapping and 
Analysing Health Systems Diversity, European Observatory on Health Systems and Policies, 2007. 
6 Série Flash Eurobarometer #210, Cross- border health serv ices in the EU (P řeshraniční zdravotnické 
služby v EU), analytická zpráva provedená The Gallup Organization (Ma ďarsko) na žádost Generálního 
ředitelství pro zdraví a ochranu spot řebitele Evropské komise (G Ř SANCO), 2007. 
 
CS 4   CS Společenství, nap říklad při tvorbě sekundárního práva, by p řispěla k požadovanému 
objasnění, kterého nelze dosáhnout pouze opat řením na vnitrostátní úrovni.  
Dále existuje ur čité znepokojení nad tím, jakým zp ůsobem zajistit, aby byla 
přeshraniční zdravotní pé če co nejbezpe čnější a nejú činnější. Přeshraniční zdravotní 
péče, jak již napovídá její název, za hrnuje mnoho mezinárodních aspekt ů týkajících 
se celého Spole čenství. Z hlediska pacient ů i zdravotnických pracovník ů je zásadní 
rozdíl v tom, zda mohou mít jen jistou d ůvěru v předpisy týkající se p řeshraniční 
zdravotní pé če, nebo zda mají v této v ěci jistotu. Jelikož by pr ávní nejistota ohledn ě 
odpovědnosti v oblasti p řeshraniční zdravotní pé če mohla mít velmi závažné 
důsledky, je zapot řebí akce v této oblasti. Když ob čané překračují hranice za ú čelem 
využití zdravotní pé če, musí být jasné, za co která zem ě odpovídá. To v sou časné 
době jasné není. Není možné, aby jednotlivé členské státy ur čily své vlastní oblasti 
odpovědnosti bez dohody s ostatními zapojenými zem ěmi. Proto je i za ú čelem 
vyřešení této otázky zapot řebí dohody na úrovni Spole čenství ohledn ě oblastí 
odpovědnosti. 
5. P OLITICKÉ VARIANTY  
Zpráva o posouzení dopad ů popisuje p ět variant akce Spole čenství pro zlepšení 
přeshraniční zdravotní pé če, od varianty neprovád ět žádnou další akci (základní 
scénář) až po podrobný právní rámec pro zl epšení právní jistoty, objasn ění 
a přeshraniční spolupráce. Tyto varianty byly posouzeny na základ ě současných 
údajů a s využitím základních modelovacích nástroj ů. Jako hodnotný zdroj informací 
byla využita práce Evropského st řediska pro sledování zdravotnických systém ů 
a politik a výsledky pr ůzkumu Eurobarometr.  
První variantou je neprovád ět žádnou akci na úrovni Spole čenství. Tento základní 
scénář by ponechal veškerou odpov ědnost za objasn ění těchto otázek jednotlivým 
členským stát ům. Druhou variantou je, že Ko mise poskytne základní pokyny pro 
otázky v oblasti p řeshraniční zdravotní pé če, ale nenavrhne žádná další závazná 
právní opat ření. Komise by vydala sd ělení, které by obsahovalo podrobný výklad 
důsledků rozhodnutí Soudního dvora. Zahrnovalo by doporu čení týkající se 
informací, které by umožnily info rmovanou volbu, a zásady nebo doporu čení 
ohledně zajištění kvality a bezpe čnosti přeshraniční zdravotní pé če. V rámci této 
varianty by Komise z řídila mechanismus propojení členských stát ů za účelem sdílení 
myšlenek a osv ědčených postup ů v oblasti p řeshraniční zdravotní pé če a podpo řila 
by práci na spole čných údajích a ukazatelích, které by sloužily jako v ědomostní 
základna pro tvorbu politiky v obla sti zdravotnických služeb.  
Třetí variantou by bylo, asi v kombinaci s právn ě nezávaznými činnostmi popsanými 
pod variantou číslo 2, stanovení obecného právního rámce pro zdravotnické služby 
prostřednictvím sm ěrnice o zdravotnických službách. Ta by objasnila otázky týkající 
se práv na náhradu náklad ů na zdravotní pé či poskytnutou v zahrani čí. Zavedla by 
obecný požadavek, že členské státy musí poskytnout svým ob čanům informace 
o jejich právech na využití zdravotní pé če v zahrani čí.  
V rámci t řetí varianty byly popsány dv ě podvarianty (3A a 3B) pro vy řešení otázky 
právní nejistoty ohledn ě finančních nárok ů a předchozího souhlasu v oblasti 
přeshraniční zdravotní pé če. Na základ ě podvarianty 3A by z ůstal stávající rámec pro 
 
CS 5   CS koordinaci systém ů sociálního zabezpe čení ve své sou časné podob ě. Jako dopln ěk 
k této stávající struktu ře by nová sm ěrnice zavedla mechanismus založený na 
zásadách volného pohybu a na výkladu Smlouvy, který poskytl Soudní dv ůr. Tím by 
bylo pacient ům umožn ěno vyhledávat v zahrani čí jakoukoli zdravotní pé či 
(nemocni ční i mimonemocni ční), která by jim byla pos kytnuta a uhrazena i doma, 
a získat náhradu náklad ů až do výše částky, která by byla zaplacena v p řípadě, že by 
uvedenou lé čbu podstoupili doma. Pacient by nesl finan ční riziko jakýchkoli 
nákladů, které by vyvstaly dodate čně. Možnost požadavku p ředchozího souhlasu pro 
nemocniční péči by zůstala zachována. Podle mechanismu 3A by členský stát musel 
poskytnout d ůkazy o tom, že bez systému p ředchozího souhlasu by odliv pacient ů 
narušil finan ční rovnováhu jeho sy stému sociálního zabezpe čení, zajišt ění kapacity 
pro léčbu nebo zp ůsobilost léka řských odborník ů na jeho území. 
Podvarianta 3B p ředpokládá stejný p řístup jako podvarianta 3A  ve všech oblastech 
kromě finančních nárok ů a předchozího souhlasu pro p řeshraniční nemocni ční péči. 
Stejně jako v případě podvarianty 3A by nová sm ěrnice o zdravotnických službách 
zavedla alternativní mechanismus zal ožený na zásadách volného pohybu a na 
zásadách, z nichž vycházejí roz hodnutí Soudního dvora, ale v p řípadě podvarianty 
3A by se tato sm ěrnice vztahovala na finan ční aspekty v oblasti veškeré p řeshraniční 
zdravotní pé če a v případě podvarianty 3B by se tato sm ěrnice vztahovala na finan ční 
aspekty pouze v oblasti mimonemocni ční přeshraniční péče. 
Varianta 4 p ředpokládá stanovení podrobných právních p ředpisů na evropské úrovni. 
Komise by navrhla podrobný rámec pro harmonizaci právních opat ření v oblastech, 
jako je sb ěr údajů, poskytování informací pacient ům, kritéria pro ud ělování souhlasu 
a příslušný postup, normy kvality a bezpe čnosti, práva pacient ů a náhrada za újmu. 
Vzhledem k zásad ě subsidiarity by mohlo být obtížné tuto variantu od ůvodnit. 
6. D OPAD AKCE SPOLEČENSTVÍ  
V posouzení dopad ů bylo analyzováno p ět různých možností dopadu. Nejprve byl 
prozkoumán dopad na náklady na lé čbu a prosp ěch plynoucí z lé čby, který by nastal 
v důsledku mobility pacient ů. Z tabulky 1 jasn ě vyplývá, že další možnosti využívání 
zdravotní pé če v zahrani čí způsobí nárůst náklad ů na léčbu. Tyto náklady však 
zůstanou zanedbatelné ve srovnání s prosp ěchem plynoucím z lé čby, který se díky 
dalším možnostem využívání zdravotní pé če v zahrani čí rovněž zvýší. Byly 
analyzovány i náklady spojené s dodržováním p ředpisů. Z posouzení dopad ů jasně 
vyplývá, že v d ůsledku posílení právní jistoty  se tyto náklady sníží.  
Vytvoření podrobného právního rámce (varianta 4) však nejprve zp ůsobí výrazný 
nárůst náklad ů, protože bude nutné p řizpůsobit všechny zdra votnické systémy 
novým podrobným p ředpisům. Zpráva o posouzení dopad ů popisuje také zm ěny 
správních náklad ů u každé analyzované varianty. Čím víc bude posílena právní 
jistota, tím spíš lze uvedené správní  náklady snížit. Když budou možnosti 
přeshraniční zdravotní pé če lépe objasn ěny, více lidí bude moci získat pot řebnou 
léčbu rychleji. S v ětším množstvím rychleji vylé čených pacient ů se proto zvýší 
sociální prosp ěšnost. 
 
CS 6   CS 7. S ROVNÁNÍ VARIANT  
Tabulka 1 : Dopady jednotlivých variant z finan čního hlediska 
V případě varianty 1 budou p řetrvávat nyn ější problémy. Teoretic ky vyplývají práva 
na náhradu náklad ů na přeshraniční zdravotní pé či z přímého použití zásad volného 
pohybu. Bez akce Spole čenství však bude obtížné využít t ěchto práv v praxi. Bez 
jasného rámce pro zajišt ění minimálních požadavk ů na bezpe čnou a účinnou 
přeshraniční zdravotní pé či přetrvává i v této ob lasti nejistota. Na víc i když nebude 
podniknuta žádná další akce, nezn amená to, že se zamezí náklad ům na přeshraniční 
zdravotní pé či. Znamená to, že z ůstanou zachovány sou časné trendy, avšak spolu 
s náklady spojenými s řešením t ěchto nejasností. Bude p řetrvávat sociální 
nespravedlnost. Mén ě majetní lidé nebudou ochotni uhradit p ředem náklady na 
zdravotní pé či bez spolehlivých právních záruk toho, že obdrží náhradu t ěchto 
nákladů. 
Varianta 2 p ředstavuje jisté zlepšení. Klí čovou otázkou je zde jistota; vzhledem 
k možným katastrofálním d ůsledkům problém ů s přeshraniční zdravotní pé čí pro 
pacienty nejsou v otázkách p řeshraniční zdravotní pé če pouhé pokyny dostate čné, 
a sice ani pro pacienty ani pro zdravotnické pracovníky. Pot řebují právní jistotu. 
Varianta 3 p ředstavuje rovnováhu mezi akcí na úrovni Spole čenství a na vnitrostátní 
úrovni. Spl ňuje základní cíl, tj.  poskytnout dostate čnou jistotu ohledn ě klíčových 
otázek v oblasti p řeshraniční zdravotní pé če. Maximalizuje prosp ěch vyplývající 
z přeshraniční zdravotní pé če obecně a nejvíce p řispívá k zajišt ění sociální 
spravedlnosti. Tato varianta nabí zí jistotu v otázkách náhrady náklad ů. Naopak 
varianta 4, p řestože nabízí ješt ě vyšší stupe ň jistoty, zahrnuje zcela nep řiměřené 
náklady a p ředpokládá takovou míru zm ěn a harmonizace, která není vhodná a není 
v souladu se zásadou subsidiarity. 
V rámci varianty 3 se klí čové rozhodnutí týká otázky p řeshraniční nemocni ční péče. 
Jelikož varianta 3A zajiš ťuje potenciální p řístup k přeshraniční zdravotní pé či pro co 
největší množství pacient ů, představuje jedinou variantu, jejíž pravd ěpodobný 
prospěch pro pacienty by vyvážil celkové  náklady pro systém. Z dlouhodobého  Varianta 1  Varianta 2  Varianta 3A  Varianta 3B  Varianta 4  
Náklady na lé čbu 1,6 milion ů 
EUR 2,2 milion ů EUR 30,4 milion ů 
EUR 3,1 milion ů EUR 30,4 milion ů 
EUR 
Prospěch plynoucí z lé čby 98 milion ů EUR 135 milion ů 
EUR 585 milion ů 
EUR 195 milion ů 
EUR 585 milion ů 
EUR 
Náklady spojené 
s dodržováním p ředpisů 500 milion ů 
EUR 400 milion ů 
EUR 315 milion ů 
EUR 300 milion ů 
EUR 20 miliard EUR  
Správní náklady  100 milion ů 
EUR 80 milion ů EUR 60 milion ů EUR 60 milion ů EUR 60 milion ů EUR 
Sociální prosp ěch Bude léčeno 
o 195 000 
pacientů více  Bude léčeno 
o 270 000 
pacientů více Bude léčeno 
o 780 000 
pacientů více Bude léčeno 
o 390 000 
pacientů více Bude léčeno 
o 780 000 
pacientů více 
 
CS 7   CS hlediska není žádný d ůvod domnívat se, že by provedení varianty 3A narušilo 
plánování a celkovou udržitelnost. Naopak, vysílající i p řijímající zem ě budou mít 
prospěch z lepší ú činnosti a kvality jak v oblasti p řeshraniční zdravotní pé če, tak 
v oblasti domácí zdravotní pé če. Podvarianta 3B p ředpokládá nižší náklady na lé čbu, 
ale nabízí také menší prosp ěch, a proto nep ředstavuje vzhledem ke svým náklad ům 
žádnou čistou výhodu. Proto se up řednostňuje varianta 3, podvarianta 3A. 
Varianta 4 by potenciáln ě vedla k pozitivním výsledk ům. Avšak dodate čná 
administrativní zát ěž během provád ěcí fáze v d ůsledku harmonizace je zna čná. Tato 
varianta by narušila zásadu subsidiarity. Členské státy mají r ůzné zdravotnické 
systémy a r ůzné podmínky. Tato r ůznorodost činí detailní p řístup k akci Spole čenství 
„shora dol ů“, což by byl p řípad této varianty, neprove ditelným a v mnoha ohledech 
neúčinným.