Parlament projednává nový návrh zákona na reformu exekučního a insolvenčního řízení. Exekuční a insolvenční řízení jsou již mnoho let předmětem politických diskusí, neboť tzv. dluhová past postihuje vysoký počet lidí, a jak uvedl Ústavní soud, může mít negativní dopad na jejich základní práva, jako je právo na přiměřenou životní úroveň . V návaznosti na reformu insolvenčního řízení přijatou v roce 2019 bylo předloženo několik dalších legislativních návrhů s cílem upravit dopad exekučního a insolvenčního řízení, zejména chránit dlužníky, a to i dětské dlužníky.

Návrh změny kárného řízení pro soudce prošel prvním čtením v Poslanecké sněmovně. Cílem reformy je zavést soudní přezkum rozhodnutí přijatých kárným soudem týkajících se soudců, a to zřízením dvoustupňového systému kárného řízení, v němž by vrchní soudy působily jako soudy prvního stupně, a Nejvyšší soud a Nejvyšší správní soud jako soudy odvolací. V prosinci 2020 reforma prošla prvním čtením v Poslanecké sněmovně. Zavedením takového dvoustupňového soudního přezkumu by tato reforma mohla přispět k posílení nezávislosti soudnictví, což je v souladu s právem EU a evropskými normami .

Vnímání nezávislosti soudnictví širokou veřejností a společnostmi zůstává průměrné. Celkově má 51 % veřejnosti i společností za to, že nezávislost soudů a soudců v Česku v roce 2021 je „velmi dobrá“ nebo „poměrně dobrá“ . To představuje pokračující pozitivní trend postupného meziročního růstu pozitivního vnímání společnostmi, zatímco u široké veřejnosti se míra vnímané nezávislosti soudnictví ve srovnání s minulým rokem mírně zhoršila.

České soudnictví se skládá z 86 okresních soudů, osmi krajských soudů, dvou vrchních soudů, Nejvyššího soudu a Nejvyššího správního soudu . Ústavní soud stojí mimo strukturu obecných soudů, ale je součástí soudního systému a jeho úkolem je zaručit ústavnost právních předpisů a ochranu základních práv a svobod. Ústředním orgánem státu odpovědným za správu soudů je Ministerstvo spravedlnosti. Ministerstvo spravedlnosti vykonává státní správu vrchních, krajských a okresních soudů v rozsahu stanoveném zákonem , a to buď přímo, nebo prostřednictvím předsedů těchto soudů. Některé úkony ústřední státní správy vykonávají předsedové dvou nejvyšších soudů. Tyto různé orgány přihlížejí ke stanoviskům příslušných soudcovských rad, které jsou zřízeny při Nejvyšším soudu, Nejvyšším správním soudu, vrchních soudech, krajských soudech a větších okresních soudech. Soudce jmenuje prezident republiky z kandidátů, které vybírají předsedové krajských soudů a které předkládá ministr spravedlnosti. Státní zastupitelství je součástí výkonné moci. Státní zástupce jmenuje na návrh nejvyššího státního zástupce ministr spravedlnosti na dobu časově neomezenou. Nejvyššího státního zástupce jmenuje a odvolává vláda na návrh ministra spravedlnosti . Česko je zapojeno do Úřadu evropského veřejného žalobce. Advokátní komora je zřízena zákonem a je nezávislá. Vykonává veřejnou správu v oblasti právnického povolání a zajišťuje samosprávu v této oblasti. Samosprávná pravomoc advokátní komory je v oblastech stanovených zákonem omezena pravomocí ministra spravedlnosti.

Dosud nebyly provedeny změny ústavy za účelem posílení Nejvyššího kontrolního úřadu. Návrhem zákona, kterým se mění zákon o Nejvyšším kontrolním úřadu , by byla provedena novela ústavy. Rozšířil by se mandát Nejvyššího kontrolního úřadu, což by mu umožnilo provádět také audity veřejných výdajů místních samospráv, zdravotních pojišťoven a státních podniků (tj. většinově vlastněných nebo ovládaných státem či místní samosprávou). Přijetí zákona se zpozdilo , přestože se jednalo o vládní prioritu, jak je uvedeno v programovém prohlášení vlády.

V návaznosti na usnesení Ústavního soudu se vláda v roce 2020 rozhodla nezahrnout příjem manžela/manželky do oznamovací povinnosti v rámci majetkového přiznání. Poslanci musí ve svých majetkových přiznáních do určité míry informovat o majetku manželů/manželek , například o majetku, který vlastní společně s manželem/manželkou. Příjem manžela/manželky zůstává z oznamovací povinnosti vyňat, stejně jako jakýkoli majetek závislých rodinných příslušníků . V návaznosti na usnesení Ústavního soudu se vláda rozhodla v tomto ohledu dále pravidla týkající se majetkových přiznání nepozměňovat .

Bylo vynaloženo předběžné úsilí na posílení pravidel pro zajištění bezúhonnosti poslanců Poslanecké sněmovny. Pro poslance Poslanecké sněmovny dosud nebyl zaveden specifický etický kodex, jaký existuje pro úředníky ústřední veřejné správy. Navrhovaná změna zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, která by Poslanecké sněmovně umožnila přijmout kodex chování, nezískala dostatečnou politickou podporu . Některé politické strany stanovily etické kodexy pro své členy . Pokud jde konkrétně o dary poslancům, týkají se přetrvávající obavy chybějícího vhodného rámce, který by zahrnoval i jiné výhody, jako jsou věcné výhody a služby, a chybějících praktických pokynů pro poslance .

Od posledního vykazovaného období se čeká na přijetí zákona o lobbování v zájmu zvýšení transparentnosti českého legislativního procesu. Sporné oblasti, o nichž se stále jedná, se týkají výjimek z definice lobbistů . Zákon předpokládá vytvoření veřejně přístupného registru lobbistů a lobbovaných veřejných činitelů, zavedení povinnosti lobbistů a lobbovaných veřejných činitelů zveřejnit kontakty v rámci lobbování, jakož i zavedení „legislativní stopy“ informující o tom, kdo se snažil ovlivnit jaký legislativní návrh. Registr by měl být spravován Úřadem pro dohled nad hospodařením politických stran a politických hnutí. Nezveřejnění informací by mohlo vést k pokutám ve výši 100 000 Kč (přibližně 3 860 EUR). Zákon o lobbování by rovněž obsahoval přísnější pravidla týkající se prohlášení o darech. Limit stanovený pro dary, které mají být uvedeny v již existujícím Centrálním registru oznámení, by se snížil z 10 000 Kč (přibližně 400 EUR) na 5 000 Kč (přibližně 200 EUR).

V praxi spolupráce příslušných orgánů v boji proti korupci v Česku funguje dobře a plánuje se další specializace a vývoj IT v rámci policie. Spolupráce mezi státním zastupitelstvím, policií a finanční zpravodajskou jednotkou se při rozsáhlých operacích ukázala jako úzká a efektivní . Podle policie a státního zastupitelství jsou zdroje a úroveň specializace vyšetřovatelů a státních zástupců, jakož i jejich přístup k příslušným informacím dostatečné k plnění jejich úkolů při potlačování korupce. Policejní prezidium, které je hierarchicky nadřazeno Národní centrále proti organizovanému zločinu, provozuje centrální analytické pracoviště, které poskytuje celé policii pokyny a pomoc s analýzou případů. Aby bylo možné efektivně reagovat na potřeby policie a budovat strategičtější úroveň zpravodajských činností, bylo by stále zapotřebí vyšší specializace zaměstnanců v oblasti analýzy, jakož i dalších nástrojů a funkcí IT . Očekává se, že koncepční dokument pro vyšetřovací útvary z roku 2019 vyzývající k těmto zlepšením bude proveden a poté přezkoumán v roce 2022 .

Je vyvíjeno úsilí o potlačení korupce a počet vyšetřování, stíhání a odsouzení je stabilní. V roce 2020 zahájily české donucovací orgány 180 vyšetřování souvisejících s korupcí (v roce 2019 jich bylo 152) a 180 osob bylo za trestné činy korupce stíháno nebo bylo z jejich spáchání podezříváno (v roce 2019 jich bylo 190) . Celkem bylo před soud předvedeno 169 osob (v roce 2019 šlo o 125 osob) a 111 osob bylo v průběhu roku 2020 za korupci odsouzeno (v roce 2019 bylo odsouzeno 96 osob). V loňském roce došlo k 23 zproštěním obžaloby z korupce (oproti 30 zproštěním v předchozím roce). V posledních letech se Vrchní státní zastupitelství při stíhání významných případů zaměřuje především na trestné činy související se zadáváním veřejných zakázek a hospodářskou soutěží (včetně korupce a trestné činnosti veřejných činitelů) a na rozsáhlé daňové podvody . Česko nemá v trestním zákoníku stanoven samostatný trestný čin, který by zahraniční podplácení kriminalizoval, i když se na ně vztahuje pojem obecného trestného činu korupce . OECD zaznamenala obavy ohledně nízké úrovně vymáhání práva v boji proti zahraničnímu podplácení, která přetrvává navzdory vývozní povaze české ekonomiky a vývozu ve vysoce rizikových odvětvích náchylných k úplatkářství . Dosud provedená opatření, včetně navýšení počtu specializovaných pracovníků a zvýšení kapacit analýzy údajů, nijak k odhalování a vyšetřování zahraničního podplácení nepřispěla. V tomto ohledu je potřeba nalézt způsoby, jak z odhalování, vyšetřování a stíhání zahraničního podplácení učinit prioritu. Jednou z možností, jak pomoci posílit vymáhání práva, by bylo zavedení samostatného trestného činu zahraničního podplácení, případně vyhláška nebo interní směrnice, kde se úroveň priority zahraničního podplácení uvede.

Zlepšila se účinnost řízení v občanskoprávních, obchodních a správních věcech. Soudnictví se nevyrovnává s žádnými zvláštními problémy v občanskoprávních a obchodních věcech a odhadovaná délka soudních řízení se dále postupně zkracovala. Doba potřebná k vyřešení správních věcí se ve srovnání s předchozími roky značně zkrátila, přičemž v roce 2019 byla odhadovaná doba pro vydání rozhodnutí v prvoinstančním řízení 356 dní . Zároveň se míra vyřešených správních věcí zvýšila na více než 107 % , což naznačuje, že soudy jsou schopny řešit i nahromaděné nevyřízené věci. Tento pozitivní vývoj může být výsledkem přesunu soudců z jiných složek do správních senátů. V roce 2020 bylo jmenováno devět nových soudců, kteří se zabývají správními věcmi , což může účinnost dále zvýšit. Zúčastněné strany však vyjadřují znepokojení nad celkovým nedostatkem soudců a poukazují na to, že Ministerstvo spravedlnosti neurčuje počet nově jmenovaných soudců podle skutečné pracovní zátěže soudů.

Reforma zaměřená na další posílení nezávislosti Rady pro rozhlasové a televizní vysílání dosud nebyla dokončena. Zákon o rozhlasovém a televizním vysílání zřizuje Radu jako „nezávislý správní orgán“ sestávající ze třinácti členů a stanoví povinnosti Rady, kritéria způsobilosti, kritéria vyloučení a postupy jmenování členů a předsedy Rady. Pokud Rada opakovaně a závažným způsobem poruší povinnosti stanovené zákonem nebo pokud její závazná výroční zpráva nebude z důvodu závažných nedostatků opětovně schválena, může Poslanecká sněmovna navrhnout předsedovi vlády, aby celou Radu odvolal. Reforma, která byla předložena v srpnu 2020, by odstranila úlohu předsedy vlády v procesu jmenování a zároveň by omezila pravomoci Poslanecké sněmovny v tom, že ve výše uvedených případech by mohla navrhnout pouze odvolání jednotlivých členů, čímž by se posílila nezávislost Rady jako orgánu. Tato novela by rovněž vyžadovala, aby Parlament taková odvolání zdůvodnil. Cílem této novely by bylo splnit cíle revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách, které se týkají nezávislosti.

Pravomoci Rady pro rozhlasové a televizní vysílání jsou z právního hlediska dobře vymezeny a jsou v praxi efektivně uplatňovány. Regulační orgán neočekává, že by navrhované změny zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (viz výše) měly významný dopad na práci Rady, a co se týče jejích zdrojů, očekává se pouze menší konsolidace zaměstnanců. Český zákon o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví fungování samoregulačních orgánů uznaných Radou. Tyto orgány mohou činit podání v právních krocích týkajících se oblastí, kterými se zabývají. Výše uvedený návrh zákona by poskytl další prostor pro samoregulaci. Byly vyjádřeny obavy ohledně procesu výběru členů samostatné dozorčí komise Rady České televize a jejich nezávislosti.

Česko přijalo právní předpisy upravující transparentnost skutečného vlastnictví, které se vztahují i na vlastnictví sdělovacích prostředků. Zákon č. 37/2021 Sb. ze dne 5. ledna 2021, kterým se provádí pátá směrnice EU o boji proti praní peněz, zavádí dvouúrovňový systém přístupu k takovým informacím. Zaručuje přístup veřejnosti k omezenému množství informací o vlastnictví prostřednictvím registru vedeného ministerstvem spravedlnosti a zavádí mechanismy, které některým orgánům umožňují sankcionovat absenci požadovaných údajů. Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2021 však hodnotí tuto oblast jako vysoce rizikovou vzhledem k tomu, že systém ve skutečnosti neukládá mediálním společnostem povinnost informovat veřejnost o své úplné vlastnické struktuře. V Česku je hlášena vysoká koncentrace vlastnictví zpravodajských médií, především z důvodu vysoké koncentrace v různých pododvětvích sdělovacích prostředků.

Česko nepřijalo žádné zákony, které by upravovaly přidělování státní reklamy. Kromě obecných požadavků na reklamu stanovených v zákoně o zadávání veřejných zakázek, tj. že ve veřejném registru musí být zveřejněna veřejná zakázka na reklamu v hodnotě vyšší než 50 000 Kč (2 000 EUR), nemá Česko zvláštní pravidla pro přidělování státní reklamy. Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2021 odkazuje na sledování výdajů českých ministerstev na reklamu v období 2010–2018 provedené Českým centrem pro investigativní žurnalistiku, které odhalilo značné rozdíly ve způsobu, jakým jednotlivá ministerstva distribuují výdaje na reklamu různým sdělovacím prostředkům. Nástroj pro rok 2021 upozorňuje, že to poukazuje na zvýhodňování a obecný nedostatek transparentnosti.

Přístup k informacím je zaručen zákonem, ale v praxi se objevují překážky. Zákon o svobodném přístupu k informacím zaručující přístup k informacím, které jsou v držení orgánů veřejné moci, nebyl novelizován. Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2021 poukazuje na několik pokusů některých veřejných orgánů zasahovat během pandemie COVID-19 do oběhu informací. Zpráva upozorňuje na to, že Ústav zdravotnických informací a statistiky odmítl zveřejnit podrobné údaje o šíření onemocnění COVID-19.

Ačkoliv fyzická újma novinářům nehrozí, slovní urážky, obtěžování a výhrůžky na internetu namířené proti nim nejsou neobvyklé. Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2021 i index svobody tisku organizace Reportéři bez hranic poukazují na skutečnost, že tato profese je vystavena neustálým slovním útokům některých politických stran a vysoce postavených veřejných činitelů. Platforma Rady Evropy pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů nezaznamenala v roce 2020 v Česku žádné varovné signály. V roce 2021 zaznamenala jeden varovný signál ohledně výše uvedené záležitosti týkající se Rady České televize. Nebyl přijat žádný program podpory médií, který by dopad pandemie COVID-19 zmírnil. Podle nástroje pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2021 bylo odvětví tištěných médií pandemií COVID-19 vážně zasaženo.

IV.Další institucionální otázky týkající se systému brzd a protivah

Česko má dvoukomorový parlamentní systém vládnutí s přímo voleným prezidentem. Návrh zákona může podat poslanec, skupina poslanců, Senát, vláda nebo zastupitelstvo vyššího územního samosprávného celku . Ústavní soud může provádět následný ústavní přezkum. Určitou roli v systému brzd a protivah hraje kromě soudnictví také úřad veřejného ochránce práv a občanská společnost.

Téměř polovina právních předpisů byla v roce 2020 a na začátku roku 2021 přijata v rámci zkráceného jednání ve stavu legislativní nouze. V období od ledna 2020 do poloviny února 2021 bylo šedesát z celkového počtu 128 aktů, které byly přijaty Parlamentem a vyhlášeny ve Sbírce zákonů, přijato ve stavu legislativní nouze v rámci zkráceného jednání a dalších dvanáct bylo přijato urychleným postupem schválení zákona v prvém čtení . Zúčastněné strany vyjádřily obavy, že tyto procedury byly použity rovněž pro akty, které nesouvisejí s řešením pandemie COVID-19, a kritizovaly vysokou míru výjimek z pravidel pro konzultace se zúčastněnými stranami . Kromě toho zaznívala kritika, že mimořádným opatřením přijatým vládou v reakci na pandemii COVID-19 chybějí konkrétní, srozumitelná a podložená odůvodnění . Obě komory Parlamentu přijaly opatření, která mají zabránit šíření viru v jejich prostorách, včetně možnosti úměrně omezit počet přítomných členů Parlamentu.

Nouzový stav platil po většinu roku 2020 a počátkem roku 2021 byly vyjádřeny obavy ohledně jeho ústavnosti. Podle ústavního zákona o bezpečnosti může vláda vyhlásit nouzový stav nejvýše na 30 dní a dále je možné jej prodloužit pouze s předchozím souhlasem Poslanecké sněmovny . V návaznosti na nouzový stav, který trval od 12. března 2020 do 17. května 2020 , vyhlásila vláda další nouzový stav s účinkem ode dne 5. října 2020 a pravidelně jej prodlužovala se souhlasem Poslanecké sněmovny do 14. února 2021. Dne 11. února 2021 Poslanecká sněmovna odmítla udělit souhlas s dalším prodloužením nouzového stavu. Vláda poté vyhlásila na 14 dnů nový nouzový stav na základě žádosti hejtmanů krajů, což se stalo terčem kritiky, a to i jako obcházení ústavních pravidel. Poslanecká sněmovna poté rozhodla, že tento nouzový stav skončí poté, co vstoupí v platnost nový pandemický zákon, avšak nejpozději 27. února 2021. Skupina senátorů rovněž podala stížnost k Ústavnímu soudu, který sice shledal stížnost nepřípustnou, avšak poznamenal, že nouzový stav lze prodloužit pouze se souhlasem Poslanecké sněmovny a že ústavně stanovený způsob prodloužení nelze nahradit vyhlášením nového nouzového stavu. Kvůli zhoršení situace vláda vyhlásila od 27. února 2021 na 30 dnů nový nouzový stav, který byl poté se souhlasem Poslanecké sněmovny prodloužen až do 11. dubna 2021.

Použití mimořádných opatření bylo i nadále předmětem soudního přezkumu. Mimořádná opatření přijatá v reakci na pandemii COVID-19 byla často přezkoumávána soudy, a to i Ústavním soudem. Zúčastněné strany však poukazují na to, že platná opatření byla měněna příliš rychle na to, aby soudy mohly včas reagovat.

Projekty zaměřené na další zvýšení transparentnosti legislativního procesu jsou kvůli pandemii opožděny. Projekt vytvoření portálů „eSbírka“ a „eLegislativa“ , které by umožnily snazší kontrolu legislativního procesu a účast na něm, se zpozdil kvůli nouzovému stavu a dopadu omezení souvisejících s pandemií COVID-19. Nyní je plánováno, že pilotní testování systému a školení uživatelů začne v listopadu 2021 a systém bude spuštěn dne 1. ledna 2023.

V Parlamentu se projednává návrh zákona o ochránci práv dětí. Návrh zákona, který v červnu 2020 předložila skupina poslanců, navrhuje zřídit samostatný orgán oddělený od úřadu veřejného ochránce práv, který v současné době působí rovněž jako orgán dohledu Úmluvy o právech dítěte. Dosud nebyl předložen legislativní návrh na zřízení vnitrostátní instituce pro lidská práva. Během prvního roku v úřadu byl nový veřejný ochránce práv předmětem kritiky zúčastněných stran, zejména pro svévolnost a prohlášení, která údajně zpochybnila uplatňování zásady proporcionality při omezování individuálních práv . Kritizována byla rovněž jeho prohlášení zpochybňující existenci diskriminace určitých menšinových skupin . Během pandemie COVID-19 prošetřoval veřejný ochránce práv řadu témat, která s pandemií souvisí. Některá z předmětných opatření orgány později změnily.

Omezení uplatňovaná během pandemie COVID-19 měla značný dopad na organizace občanské společnosti. Možnosti působení občanské společnosti jsou považovány za otevřené a občanská společnost se i nadále aktivně podílí na veřejných záležitostech. Podle zúčastněných stran měla pandemie COVID-19 na organizace občanské společnosti významný dopad, přičemž většina z nich byla kvůli omezením souvisejícím s pandemií nucena omezit svou činnost. Byl však zaznamenán i pozitivní vývoj, kdy některé organizace občanské společnosti zaznamenaly zvýšenou veřejnou podporu, rozšířily své činnosti a zvýšily efektivitu.

Příloha I: Seznam zdrojů v abecedním pořadí*

* Seznam příspěvků dodaných v rámci konzultací ke zprávě o stavu právního státu 2021 je k dispozici na adrese https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků (Media pluralism monitor) 2021.

České noviny (2021), Podle většiny právníků je nový stav nouze protiústavní ( https://www.ceskenoviny.cz/zpravy/podle-vetsiny-pravniku-je-novy-stav-nouze-protiustavni/1996439 ).

CIVICUS, Monitor sledování občanského prostoru (Monitor tracking civic space) – Česko ( https://monitor.civicus.org/country/czech-republic/ ).