CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 13.7.2009 
SEK(2009) 975 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument  
 
k návrhu 
 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
 
kterou se m ění směrnice o kapitálových požadavcích,  pokud jde o obchodní portfolio, 
emise sekuritizací a politiky odm ěňování 
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
   
[COM(2009) 362 final] 
[SEC(2009) 974 final] 
 
CS 2   CS 1. S OUVISLOSTI  
Finanční krize vedla v Evropské unii i ve sv ětě (skupina G20, Fórum pro finan ční stabilitu, 
Basilejský výbor) k ro zsáhlému úsilí o ur čení příčin problém ů a o zformulování ú činných 
politik pro jejich řešení. V letech rozkv ětu, která ot řesům předcházela, úv ěrové instituce 
agresivně podstupovaly rizika, která, jak se ukázalo, nebyla dostate čně zachycena 
v kapitálových požadavcích, v četně rizik obsažených v obchodním portfoliu. Aby banky 
dosáhly vyšších hodnot kapitálových ukazatel ů, které účastníci trhu považují za p řiměřené, 
musely hledat nový kapitál ve složitém ekonomickém prost ředí, které následn ě vedlo 
ke zpřísňování jejich zásad úv ěrové politiky, což zhoršilo nega tivní cyklické trendy v reálném 
hospodářství. 
Při řešení jiného aspektu velkého sklonu k ag resivnímu riskování Komise již vydala 
doporučení o politice odm ěňování v odv ětví finančních služeb, v n ěmž objasnila úlohu, 
kterou tato opat ření hrála p ři uspíšení finan ční krize1. Sdělení Komise2, které ho dopl ňovalo, 
stanovilo další kroky nezbytné pro jejich ú činnější provád ění s tím, že je nutné pozm ěnit 
směrnici o kapitálových požadavcích3, aby politiky odm ěňování bank a investi čních podnik ů 
a jejich propojení s řízením rizik jasn ě podléhaly obez řetnostnímu dohledu stanovenému 
uvedenou sm ěrnicí. 
2. K ONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN  
– Komise prodiskutovala možnosti zlepšení sou časného zn ění právního p ředpisu třikrát na 
jaře roku 2009 v pracovní skupin ě pro směrnici o kapitálových  požadavcích, jejíž členové 
jsou nominováni Evropským bankovním výborem. 
V období od 25. b řezna do 29. dubna 2009 prob ěhla on-line ve řejná konzultace o 
předložených návrzích na revizi ustanovení  o obchodním portfoliu a sekuritizaci. P řipomínky 
obecně předložené návrhy Komise podpo řily. S ohledem na navrhované zacházení 
s činnostmi v oblasti obchodního portfolia a seku ritizací postupovala Komi se v rámci celého 
projektu v souladu s prací mezinárodních fór, zejména s prací Basilejs kého výboru, a na této 
práci se i podílela.  
V období od 29. dubna do 6. kv ětna 2009 prob ěhla samostatná on-line ve řejná konzultace o 
předloženém návrhu ustanovení politiky odm ěňování. Od široké škály zú častněných subjekt ů, 
mezi něž patří bankovnictví, pojiš ťovnictví a odv ětví správy aktiv, vnitrostátní orgány 
dohledu, regula ční orgány, jakož i odborové  svazy, bylo obdrženo dvacet t ři odpovědí. 
3. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
3.1. Kapitálové požadavky na obchodní portfolio 
Úvěrové instituce a investi ční podniky (dále jen „instituce“)  mohou své kapitálové požadavky 
pro tržní rizika po čítat pomocí svých interních model ů rizikového potenciálu podle p řílohy V 
směrnice 2006/49/ES. Tržním rizikem se rozumí riziko ztrát z d ůvodu cenových výkyv ů 
finančních nástroj ů v obchodním portfoliu, p řičemž se obchodní portfolio skládá z t ěchto 
                                                 
1 Doporu čení Komise o politice odm ěňování v odv ětví finančních služeb (K(2009) 3159/2). 
2 Sd ělení Komise k doporu čení Komise dopl ňující doporu čení 2004/913/ES a 2005/162/ES, pokud jde o 
systém odm ěňování členů správních orgán ů společností kótovaných na burze, a doporu čení Komise o 
politikách odm ěňování v odv ětví finančních služeb (KOM(2009) 211/2). 
3 Pat ří sem směrnice 2006/48/ES o p řístupu k činnosti úv ěrových institucí a o jejím výkonu a sm ěrnice 
2006/49/ES o kapitálové p řiměřenosti investi čních podnik ů a úvěrových institucí. 
 
CS 3   CS nástrojů držených za ú čelem krátkodobého op ětovného prodeje nebo k zajišt ění jiných 
finančních nástroj ů, které jsou drženy pro krátkodobý op ětovný prodej. Podle sou časných 
ustanovení zajiš ťují modely rizikového potenciálu inst itucí posouzení ztrá ty, která by s 99% 
mírou spolehlivosti nebyla p řekročena, pokud by instituce své portfolio v desetidenním 
horizontu udržela. 
Modely rizikového potenciálu však vych ázejí z krátkých období historických údaj ů, které 
nemusí zachycovat stresové situace na p říslušném trhu. Krom ě toho předpoklad nezávislých 
výnosů u model ů rizikového potenciálu neplatil v dob ě stresových situací na trhu, kdy se 
zvýšily korelace mezi rizikovými faktory. Kapitálové požadavky ur čené pomocí model ů 
rizikového potenciálu nebyly tudíž dostate čně silné na to, aby absor bovaly potenciál ní ztráty 
obchodního portfolia, a p řispěly k tomu, že optimální úrove ň řízení rizik nebyla optimální. 
Výsledné výkyvy kapitálové pozice zhoršily procykli čnost úvěrové a investi ční činnosti bank, 
což mělo nepříznivé důsledky pro reálné hospodá řství. 
Další ztráty byly zp ůsobeny skute čností, že požadavek na obchodní portfolio ohledn ě rizika 
selhání v sou časnosti nezachycuje riziko p řechodu mezi úv ěrovými ratingy4, a tím, že chybí 
důkladná metodika institucí pro tvorbu vnit řních model ů pro riziko selhání a p řechodu pro 
sekuritiza ční pozice v obchodním portfoliu. 
3.2. Kapitálové požadavky na resekuritiza ční pozice 
V příloze IX části 4 sm ěrnice 2006/48/ES jsou stanoveny rizikové váhy ur čující kapitálové 
požadavky pro sekuritiza ční pozice v neobchodních portfoliích bank. Ve v ětšině případů 
banky ur čí kapitálové požadavky na sekuritiza ční pozice odkazem na externí rating 
sekuritiza čních pozic. Doposud se však ne činil rozdíl mezi b ěžnými sekuritiza čními pozicemi 
a resekuritiza čními pozicemi, které mají jako p odkladová aktiva další sekuritiza ční pozice. 
V důsledku toho kapitál vyžadovaný pro resekuritizace neodráží náležit ě jejich vyšší riziko 
v porovnání s „b ěžnými“ sekuritizacemi. 
V dubnu 2008 Mezinárodní m ěnový fond odhadoval, že ztráty ze zajišt ěných dluhových 
obligací cenných papír ů zajištěných americkými rizikovými hypotékami a hypotékami 
kategorie alt-A ocen ěné podle tržní hodnoty a vzniklé bankám eurozóny a Spojeného 
království činily celkem 32 miliard USD, p řičemž ztráty bank v celosv ětovém m ěřítku 
dosáhly 153 miliard USD5, za předpokladu pr ůměrné 60% ztráty u t ěchto nástroj ů od 
předcházejícího roku. Snížení kv ality bankovních kapitálových poz ic povzbuzované ztrátami 
z resekuritizací z horšilo procykli čnost úvěrové politiky s následnými negativními d ůsledky 
pro reálné hospodá řství. 
3.3. Zve řejňování sekuritiza čních rizik 
V příloze XII sm ěrnice 2006/48/ES jsou stanoveny požadavky na zve řejnění, k němuž jsou 
banky na základ ě hranice d ůležitosti povinny u svých rizikových pozic. Jeden oddíl je 
věnován sekuritiza čním rizik ům, ten však v sou časné dob ě vyžaduje pouze informace o 
sekuritiza čních rizicích v bankovním, a nikoli v obchodním portfoliu. 
S tím, jak rostl po čet bank, které evidovaly v ětší a větší ztráty v souvislosti se sekuritiza čními 
pozicemi, d ůvěra trhu ve stabilitu bank neustále klesala. 
                                                 
4 Riziko ztrát z d ůvodu snížení úv ěrového ratingu. 
5 MMF, Containing Systemic Risks and Restoring Financial Soundness, Global Financial Stability 
Report (Omezení systémových rizik a obnova finan čního zdraví, zpráva o celosv ětové finan ční 
stabilitě), duben 2008. 
 
CS 4   CS 3.4. Systémy odm ěňování 
Posouzení dopad ů doplňující nedávné doporu čení Komise o politice odm ěňování v odv ětví 
finančních služeb zkoumalo podrobn ě nedostatky systém ů odměňování, které p řevládají 
v odvětví finančních služeb, a objasnilo úlohu, kterou tyto systémy hrály p ři uspíšení finan ční 
krize6. Ukázalo se, že se tyto nedos tatky týkají struktury politik odm ěňování a nevhodných 
systémů správy a řízení podnik ů. Kromě toho následná rizika pro samotné instituce a obecn ěji 
pro finanční stabilitu nebyla podrobena ná ležitému dohledu ze strany orgán ů dohledu. 
Jelikož však doporu čení není právn ě vynutitelným nástrojem,  existuje v kontextu 
obezřetnostního dohledu pot řeba právn ě závazného nástroje Evropské unie, který posílí úlohu 
orgánů dohledu a zmocní je k posuzování systém ů odměňování určitých regulovaných 
finančních institucí v širším kontextu řádného řízení rizik, aby bylo p říslušných cíl ů politik 
dosahováno efektivn ěji. Existuje také možnost, že v p řípadě absence závazného právního 
předpisu Evropské unie by mohl  vzniknout potenciál pro regula ční arbitráž, pokud by se 
společnosti rozhodly, že p řesídlí do oblasti p ůsobnosti právních řádů, kde se doporu čení 
neuplatňuje. 
4. C ÍLE 
Zastřešujícím cílem této iniciativy je zajistit, aby ú činnost regulace bankovního kapitálu 
v Evropské unii, zastoupená sm ěrnicí o kapitálových požadavcí ch, byla posílena a aby byly 
utlumeny její nadm ěrné procyklické vlivy na reálné hospodá řství při současném zachování 
konkurenceschopné pozice bankovního odv ětví Evropské unie. To se projevuje 
v následujících čtyřech obecných cílech politik, tj.: 
– posílení finan ční stability, 
– zvýšení ochrany zájm ů věřitelů, 
– zajištění mezinárodní konkur enceschopnosti bankovního odv ětví Evropské unie, 
– omezení procyklického chování finan čního systému. 
Na základ ě nastíněných problém ů bylo v zájmu řešení činitelů vedoucích k problém ům 
identifikováno deset provozních cíl ů. Účinná realizace takových provozních cíl ů by měla 
přispívat k dosahování dlouhodob ějších specifických cíl ů zaměřených na zlepšení 
přiměřenosti a minimalizaci cykli čnosti kapitálových požadavk ů, vyloučení příležitostí 
k regulační arbitráži, posílení řízení bankovních rizik, zlepšení  pochopení rizikového profilu 
bank ze strany investor ů a zvýšení právní jasnosti. To by pak m ělo usnadnit dosahování 
obecných cíl ů politik. 
5. M OŽNOSTI POLITIKY , POSOUZENÍ DOPAD Ů A POROVNÁNÍ  
Celkem bylo navrženo čtrnáct různých možností politik, u nich ž bylo provedeno posouzení 
dopadů a které byly porovnány s ohledem na řešení různých otázek zjišt ěných v posouzení. 
Tento oddíl popisuje o čekávané dopady opat ření politik v každé oblasti. 
5.1. Obchodní portfolio 
S ohledem na kapitálové požadavky na obchodní portfolia bank budou za ú čelem reakce na 
jednotlivé problémy zavedeny následující cílené zm ěny: 
                                                 
6 D ůkladnější popis a analýza problém ů viz posouzení dopad ů doplňující doporu čení (SEK(2009) 580). 
 
CS 5   CS – doplnění další kapitálové  rezervy na základ ě rizikového potenciálu podle stresového 
scénáře k běžnému rizikovému potenciálu. Lze o čekávat, že vzhledem k sou časnému 
prostředí tato zm ěna zhruba zdvojnásobí kapitál ové požadavky na obchodní portfolio, 
– rozšíření stávajícího požadavku pro riziko selhán í v obchodním portfoliu s cílem zachytit 
ztráty bez selhání emitenta, nap ř. snížení ratingu, s cílem zam ěřit se zejména na skute čnost, 
že ztráty z obchodovaných dluhových nástroj ů většinou nezahrnovaly skute čná selhání 
emitentů. Celkový dopad této zm ěny na kapitálové požadavky bude  záviset na tom, jak se 
složení portfolií bank p řizpůsobí situaci po krizi, 
– založení požadavku pro sekuritiza ční pozice v obchodním portfoliu na (jednoduchých) 
rizikových vahách, které již existu jí pro bankovní portfolio, se zam ěřením na metodické 
potíže při tvorbě modelů. 
Takové zlepšení p řiměřenosti bankovních kapitálových požadavk ů má nesmírný význam pro 
posílení finan ční stability a minimalizaci jakéhokoli nadm ěrného procyklického chování 
finančního systému. 
5.2. Resekuritizace 
Budou zvýšeny kapitálové požadavky na resekuritiza ční pozice bank. V souladu s p řístupem 
Basilejského výboru by byla pro každý stupe ň ratingu úv ěru přidělena resekuritiza čním 
pozicím vyšší riziková váha než jiným sekuritiza čním pozicím, p řičemž takové vyšší rizikové 
váhy by byly stanoveny v soul adu s vyšším rizikem ne čekaných ztrát ze snížení hodnoty. 
U obzvlášt ě složitých resekuritiz ací by návrhy posílily jak požadavky ohledn ě náležité pé če, 
tak i požadavky ohledn ě postupu dohledu pro jejich pros azení. Orgány dohledu budou muset 
periodicky stanovovat, zda byly řádně splněny normy náležité pé če pro investice do ur čitých 
typů (stanovených p ředem Evropským výborem orgán ů bankovního dohledu (the Committee 
of European Banking Supervisors, CEBS – dále jen „výbor CEBS“)) vysoce složitých 
resekuritizací. U t ěchto nástroj ů by se uplat ňoval obecný odpo čet od kapitálového požadavku, 
pokud by banky nedoložily, že nezbytné normy náležité pé če byly dodrženy.  V případech, 
kdy by bylo shledáno, že požadovaná náležitá pé če nebyla provedena dostate čným způsobem, 
byly by institucím v budoucnosti zakázány investice do takových nástroj ů. 
5.3. Zve řejňování sekuritiza čních rizik 
Požadavky na zve řejnění by v n ěkterých oblastech, jako jsou sekuritiza ční expozice 
v obchodním portfoliu a sponzorování podrozvahových jednotek, byly rozší řeny. 
Tyto změny zlepší pochopení rizikové ho profilu bank ze strany investor ů a tím, že ú častníci 
trhu budou moci vyžadovat discipli nu, posílily by se i pobídky k řízení rizik v bankách. 
Zvýšení administrativní zát ěže pro bankovní odv ětví Evropské unie se odhaduje na 
1,3 mil. EUR ro čně a předpokládá se, že v ětšinou postihuje v ětší instituce s pokro čilejšími 
přístupy k řízení rizik. 
5.4. Dohled nad politikami odm ěňování 
Navržené zm ěny uloží úv ěrovým institucím a investi čním podnik ům závaznou povinnost mít 
politiku odm ěňování, která je v souladu s ú činným řízením rizik. P říslušné zásady budou 
stanoveny ve sm ěrnici o kapitálových požadavcích, ale budou pe člivě přizpůsobeny zásadám 
stanoveným v doporu čení Komise o politice odm ěňování v odv ětví finan čních služeb. 
V zájmu uplat ňování této závazné povinnosti v pr axi budou vysoce relevantní i pokyny 
k řádným politikám odm ěňování vypracované výborem CEBS . Všechny vnitrostátní orgány 
dohledu budou moci uplat ňovat finan ční i jiné než finan ční sankce v ůči podnikům, které 
 
CS 6   CS nedodrží p říslušné zásady zp ůsobem, který odpovídá jejich vnit řní struktu ře a obchodnímu 
modelu, a neuspokojí tak požadavky t ěchto orgán ů. 
Tím, že budou p říslušné zásady doporu čení závazné, se zvýší je jich dodržování na úrovni 
podniků; z tohoto d ůvodu by zde mohlo dojít k dopadu na lákání nebo udržení nadaných 
pracovník ů na úrovni celého odv ětví, což by mohlo mít negativní krátkodobé d ůsledky pro 
mezinárodní konkurenceschopnost podnik ů v Evropské unii. Je však d ůležité zdůraznit, že 
účinnější provád ění příslušných zásad doporu čení znamená zcela jist ě kompromis, jehož 
součástí jsou dlouhodobé výhody pro odv ětví plynoucí z výsledk ů zlepšeného řízení rizik, a 
co je důležitější, i širší výhody z hlediska stabiln ějšího a mén ě procyklického finan čního 
systému. 
5.5. Kumulativní dopad navržených zm ěn 
V důsledku sou časné krize by evropské banky mohly p ři snižování hodnoty aktiv p řijít podle 
odhadů o 1,4 bilionu USD. Tyto ztráty spole čně s následnými negativními d ůsledky pro 
reálné hospodá řství převezmou – v prom ěnlivé míře – různé skupiny zú častněných subjekt ů, 
počínaje akcioná ři finančních institucí a kon če daňovými poplatníky. Vzhledem k nabytým 
zkušenostem je zásadní p řezkoumat ur čité aspekty regulace ba nk, aby bylo omezeno riziko 
vzniku ztrát tohoto rozsahu v budoucnosti. Takové omezení p ředstavuje zast řešující a 
nejzásadn ější očekávaný p řínos (nebo úsporu náklad ů) navržených zm ěn a zdaleka p řeváží 
náklady, které jsou s nimi spojeny.  
Cílem navrhovaných zlepšení je propracovat rámec sm ěrnice o kapitálových požadavcích, což 
povede k pobídkám k ú činnějšímu řízení rizik a postup ům takového řízení rizik, k vhodn ějším 
a méně kolísavým bankovním kapitálovým požadavk ům a k lepšímu informování ú častníků 
trhu o rizikových pozicích bank. Na úrovni jednotlivých skupin zú častněných subjekt ů a 
systémových problém ů jsou očekávané p řínosy návrh ů následující: 
– zlepšení regula čního kapitálového rámce (z hlediska vhodn ějších a mén ě cyklických 
kapitálových požadavk ů společně s posílenými požadavky na zve řejňování) by m ělo 
poskytovat bankovnímu odv ětví Evropské unie  vhodné pobídky ke zlepšování jeho řízení 
rizik, jakož i vnit řních systém ů a postup ů správy a kontroly. V d ůsledku toho by došlo 
ke zlepšení nejen dlouhodobé životaschopnosti  bank v Evropské unii, ale z dlouhodobého 
hlediska i ke zlepšení je jich konkurenceschopnosti tvá ří v tvář jejich mezinárodním 
protějškům, 
– navržené revize zvýší ú činnost sledování rizik, jimž jsou finan ční instituce vystaveny, ze 
strany orgán ů dohledu  tím, že budou z právního hlediska lépe objasn ěny povinnosti bank 
v souvislosti s řízením rizik plynoucíc h z nevhodných politik odm ěňování, že budou 
vyloučeny příležitosti k regula ční arbitráži umož ňující bankám uplat ňovat kapitálové 
požadavky na bankovní portfolio, nebo, pokud je zde hodnota nižší, na obchodní portfolio 
a že bude zvýšena efektivnost regula čního zacházení se sekuritiza čními pozicemi 
v obchodním portfoliu bank, 
– bude zvýšena ochrana v ěřitelů bank, včetně vkladatel ů, jelikož vylepšená ú činnost rámce a 
jeho dohledu povede ke sní žení rizika selhání bank, 
– dlužníci  včetně malých a st ředních podnik ů budou t ěžit z mén ě cyklické povahy 
bankovního financování, a budou se tak moci podíle t na projektech, které jsou ziskové a 
zásadní pro hospodá řský růst a prosperitu, 
– je důležité, že zlepšením vhodnosti a omezením cykli čnosti regula čních kapitálových 
požadavk ů, jakož i posílením pobídek k řízení rizik pro bankovní instituce v Evropské unii 
posílí navržené zm ěny finanční stabilitu  a zmírní jakékoli nadm ěrné procyklické ú činky 
 
CS 7   CS bankovní regulace, a nep římo tak p řinesou podstatné výhody pro celou řadu sociálních 
zúčastněných subjekt ů, včetně zaměstnanců bank (prost řednictvím lepšího finan čního 
zdraví jejich zam ěstnavatelů), domácností (nap ř. prostřednictvím mén ě cyklické 
dostupnosti úv ěrů a obnovené d ůvěry v jejich banky) a da ňových poplatník ů 
(prostřednictvím mén ě pravděpodobné pomoci bankám v nouzi v budoucnosti). 
Celkový kumulativní dopad na ná klady na dodržování požadavk ů pro odvětví bude podle 
očekávání podporován náklady kapitál u, které by pro dodržení upravených p ředpisů musely 
být zvýšeny. Pokud budou banky v d ůsledku svého plánování vnit řně stanoveného kapitálu 
nebo požadavk ů ratingových agentur držet objem kap itálu na vyšší úrovni, než vyžadují 
regulační požadavky, mohl by být dopad částečně zmírněn výslednými kapitálovými 
rezervami. 
Zavedení návrh ů, které mají p římý vliv na výši kapitálu, kter ou banky musí držet, bude muset 
být pečlivě načasováno, aby se p ředešlo jakýmkoli necht ěným procyklickým dopad ům na 
poskytování úv ěrů, a tak i na reálné hospodá řství nebo aby byly takové dopady 
v krátkodobém horizontu zmírn ěny. 
6. S LEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Očekává se, že navržené zm ěny vstoupí v platnost v roce 2011. Zm ěny jsou úzce propojeny 
s dalšími ustanoveními sm ěrnice o kapitálových po žadavcích, která jsou ú činná již od období 
2007–2008 a která nabudou ú činnosti po revizích sm ěrnice o kapitálových požadavcích, jež 
Rada a Evropský parlament p řijaly již v roce 2009 nebo jejichž p řijetí Komisí se p ředpokládá 
později v roce 2009. 
Při měření pokroku p ři dosahování konkrétních cíl ů politik bude nápomocna Komise svou 
účastí v pracovní skupin ě Basilejského výboru a spole čné pracovní skupin ě o dopadu nového 
kapitálového rámce, z řízené Evropskou centrální bankou a výborem CEBS. Tyto pracovní 
skupiny sledují dynamiku bankovních kapitál ových pozic podle rámc e Basilej II na 
celosvětové úrovni i na úr ovni Evropské unie.