Pozměněný návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o dalším v provádění evropských družicových navigačních programů (EGNOS a Galileo) /* KOM/2007/0535 konečném znení - COD 2004/0156 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 19.9.2007 KOM(2007) 535 v konečném znění 2004/0156 (COD) Pozměněný návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o dalším v provádění evropských družicových navigačních programů (EGNOS a Galileo) (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1) Návrh nařízení přijatého Komisí v červenci 2004 Dne 14. července 2004 přijala Komise návrh nařízení Evropského a Rady o realizaci zaváděcí fáze a provozní fáze evropského programu družicové radionavigace[1]. Tento návrh měl dva hlavní cíle. Za prvé, vzhledem k tomu, že program Galileo dospěl do stádia pokročilé zralosti a výrazně překračoval rámec pouhého vědeckého projektu, bylo vhodné ho podpořit zvláštním právním nástrojem, který by byl v souladu s budoucím evropským vesmírným programem a lépe mohl uspokojit jeho potřeby a zároveň co nejlépe vyhovoval požadavku řádného finančního řízení. Za druhé se návrh týkal financování části programu Galileo, která přísluší rozpočtu Společenství během období finančního rámce 2007–2013. V návrhu byla uvedena finanční podpora Evropského společenství pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 ve výši jedné miliardy euro. Dne 21. dubna 2005 Rada dospěla (částečným obecným přístupem) k dohodě o návrhu nařízení Komise s výjimkou rozpočtové části, jejíž konečné schválení záviselo na výsledcích jednání o finančním rámci pro období 2007–2013. Hlavní změna, kterou Rada provedla, se týkala zařazení systému EGNOS do návrhu nařízení. Rovněž Parlament přezkoumal znění v prvním čtení a dne 5. září 2005 se k němu vyslovil všeobecně velmi příznivě. Podobně jako Rada si přál zařadit program EGNOS do návrhu nařízení. Je třeba zdůraznit, že když v červenci 2004 Komise návrh nařízení přijala, bylo plánováno, že zaváděcí a provozní fáze programu Galileo bude předmětem koncese postoupené soukromému sektoru. Finanční účast Evropského společenství měla být v tomto rámci omezena na jednu třetinu nákladů zavádění systému a na každoroční výplatu subvencí budoucímu držiteli koncese během prvních let jeho provozu. 2) Změny, ke kterým v průběhu provádění programu došlo Vzhledem k potížím, které při jednání o koncesní smlouvě nastaly, Rada ve složení pro dopravu ve svém zasedání ze dne 22. března 2007 zejména požádala Komisi, aby vyhodnotila celkový dosažený pokrok v realizaci programu Galileo, co nejdříve předložila možná řešení vztahující se ke způsobům dlouhodobého zajištění finančních závazků veřejného sektoru, naplánovala scénáře pro brzké poskytování služeb družicového navigačního systému EGNOS, vyhodnotila vývoj jednání o koncesních smlouvách a předložila podrobné alternativní scénáře. Evropský parlament ve svém usnesení přijatém dne 26. dubna 2007[2] předložil podobnou žádost, která se především vztahovala ke zlepšení veřejného řízení programu zaručením jasné politické odpovědností a řídící úlohy Komise. Komise odpověděla na žádosti Parlamentu a Rady ve sdělení přijatém dne 16. května 2007[3]. Úplně nejdříve jim navrhla, aby vzaly na vědomí neúspěch jednání o koncesní smlouvě, aby znovu potvrdily nezbytnost zavedení nezávislého družicového navigačního systému a aby uznaly, že vlastnosti systému Galileo v tomto směru plně odpovídají cílům Evropské unie. Aby bylo zajištěno uspokojivé pokračování programu, Komise představila poté tyto návrhy: - zajistit zavedení celé konstelace Galileo Evropským společenstvím samotným; systém může být následně provozován prostřednictvím partnerství veřejného sektoru se soukromým, - jmenovat Evropskou kosmickou agenturu dohlížejícím subjektem nad zaváděním systému; agentura by jednala na účet Evropské unie, pod její pravomocí a podle jejích pravidel, - posílit a restrukturovat veřejnou správu evropských programů GNSS tím, že Komisi jako zástupkyni Evropského společenství bude udělena politická odpovědnost a řídící úloha, - přijmout okamžitá opatření, aby EGNOS, který bude funkční začátkem roku 2009, mohl nabídnout své služby jako služby předcházející službám, které bude nabízet Galileo. Komise v květnu 2007 uvedla, že nový předložený scénář je jediný, který umožní úplné uvedení systému do provozu koncem roku 2012. Současný plán politických rozhodnutí vede k posunutí tohoto data do poloviny roku 2013. Vyžaduje rozpočtový závazek ve výši 3,4 miliard EUR pro období 2007–2013, tedy o 2,4 miliardy více než částka původně plánovaná v návrhu přijatém Komisí dne 14. července 2004. Toto podstatné zvýšení rozpočtového příspěvku Společenství vyplývá především z toho, že Evropské společenství převzalo odpovědnost za celé zavedení systému. Na základě sdělení Komise přijala v červnu 2007 Rada ve složení pro dopravu usnesení, ve kterém z velké části s návrhy Komise souhlasí. Rada zejména: - dospěla k názoru, že jednání o koncesní smlouvě byla neúspěšná a že je vhodné je ukončit, - vyzývá Komisi, aby pokračovala v provádění certifikovatelného systému EGNOS tak, aby mohl být počáteční provoz zahájen v roce 2008, - potvrzuje význam, který Galileo jako zásadní projekt Evropské unie představuje, a podporuje zavedení systému Galileo koncem roku 2012, - souhlasí s tím, že zavedení systémů Galileo a EGNOS veřejným sektorem by vyžadovala dodatečné financování z veřejných prostředků, - žádá, aby jí Komise do září 2007 předložila podrobné návrhy financování, vhodné strategie v oblasti dodávek, která musí zohledňovat jak acquis , tak nezbytnost výběrového řízení, dále návrhy na téma, jaké místo vyhradit soukromému sektoru během provozní fáze, jak zajistit řádné řízení programu veřejným sektorem, které by se opíralo o jasné rozdělení pravomocí mezi Komisi, Evropskou kosmickou agenturu, Evropský úřad pro dohled nad GNSS, členské státy a Radu. Parlament ve svém usnesení ze dne 20. června 2007[4] podpořil návrhy předložené Komisí v jejím sdělení ze dne 16. května 2007, zejména pokud se jedná o financování programu Společenstvím a nezbytnost zlepšit jejich veřejné řízení. 3) Návrh změn textu původně navrženého Komisí Návrhy Komise týkající se změny jejího původního návrhu nařízení zohledňují jak upuštění od plánu koncese v zaváděcí fázi, tak různé připomínky vyjádřené Evropským parlamentem a Radou. Za prvé, stávající text plně zahrnuje program EGNOS. Společně s programem Galileo ho označuje za jeden ze dvou pilířů evropské politiky v oblasti družicové navigace. Oba dva systémy a programy jsou jasně definovány. Za druhé, navrhovaný text zohledňuje upuštění od plánu koncese v zaváděcí fázi programu Galileo a úplné převzetí této fáze Evropským společenstvím. Výše rozpočtových zdrojů potřebných k financování obou programů v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 v současnosti tedy činí 3 405 milionů eur. Částka 1 005 milionu EUR je již naplánovaná v rámci stávajícího finančního plánu (2007–2013) na základě návrhu právního předpisu Komise o realizaci zaváděcí a provozní fáze programu Galileo[5]. Navrhuje se přidat k výše uvedené částce částku 2 100 milionů eur. Uvolnění této částky bude předmětem revize stávajícího finančního rámce (2007–2013). Peněžní prostředky pochází z nepoužitých rezerv z okruhů 2 a 5 za roky 2007 a 2008. V důsledku toho text pozměněného návrhu stanoví na 3 105 milionů EUR částku, kterou je vhodné naplánovat na období 2007–2013 pro evropské programy GNSS. K financování nákladů rovněž přispěje částka 300 milionů EUR, která je k dispozici na základě sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj pro evropské programy GNSS[6]. Částka rovněž zahrnuje náklady spojené se zpožděním, ke kterému došlo ve fázi vývoje programu Galileo, která bude dokončena až v roce 2010. Nedávné analýzy provedené Komisí[7] dospěly k závěru, že zavádění systému Galileo bude dokončeno v polovině roku 2013. Za třetí, text umožní provoz systému EGNOS od roku 2009 s jednoročním zpožděním z důvodu pokračujících prací na předběžné kvalifikaci. Za čtvrté, navržený text usiluje o zlepšení veřejného řízení programů. Vzhledem k tomu, že úkol svěřený Úřadu pro dohled podle nařízení (ES) č. 1321/2004[8] spočíval především ve výběru držitele koncese, zpochybnění jednání o koncesní smlouvě má za následek právní mezeru, pokud se jedná o jeho úlohu během zaváděcí a provozní fáze programu Galileo. Jakmile Evropská unie přijme nezbytná rozhodnutí politické povahy, aby byl zajištěn pevný a soudržný rámec veřejného řízení programů, Komise by tudíž měla předložit návrh změny nařízení (ES) č. 1321/2004. Několik opatření již může být nicméně přijato. Navržený text posiluje veřejné řízení dvěma způsoby: - na jedné straně tím, že stanoví jasné rozdělení pravomocí mezi Evropské společenství, zastupované Komisí, Evropský úřadem pro dohled nad GNSS a Evropskou kosmickou agenturu a svěří Komisi provádění programů, Evropský úřad pro dohled nad GNSS vedle své základní role, která spočívá v usnadňování zavádění služeb systémů na obchodní trhy, pomáhá Komisi ve všech oblastech spojených s prováděním programu. Technické stránky jsou svěřeny Evropské kosmické agentuře. Smlouvy, které uzavře, budou podléhat pravidlům Společenství v oblasti veřejných zakázek, - na druhé straně tím, že stanoví vytvoření Výboru pro evropské programy GNSS, který pomáhá Komisi v provádění tohoto nařízení a který zaručuje jednotnost řízení programů, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím. Provádění programů musí být doprovázeno zavedením odpovídajících prvků a zdrojů. Úkoly, které měl provést držitel koncese, musí být teď vykonány Komisí s pomocí nezávislých odborníků, odborníků z členských států a specializovaného týmu. 4) Závěry Vzhledem ke změnám, ke kterým v průběhu provádění programu Galileo od začátku roku 2007 došlo, zejména k přímému převzetí zavádění systému Evropským společenstvím, a dodatečné náklady 2 100 milionů eur, jež z toho v průběhu finančního rámce 2007–2013 pro rozpočet Společenství vyplývají, je nutné vnést změny do návrhu nařízení přijatého Komisí dne 14. července 2004[9]. 2004/0156 (COD) Pozměněný návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o dalším v provádění evropských družicových navigačních programů (EGNOS a Galileo) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 156 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[10], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[11], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[12], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[13],considérant ce qui suit: (1) Cílem evropské politiky družicové navigace je poskytnout Evropskému společenství dva systémy družicové navigace (GNSS). Tyto systémy jsou realizovány programy EGNOS a Galileo. Obě dvě infrastruktury sestávají ze satelitů a pozemních stanic. (2) Programy EGNOS a Galileo plně uspokojují požadavky principu subsidiarity. Zavedení infrastruktury družicové navigace přesahuje finanční a technické možnosti členského státu jednajícího osamoceně a evropské měřítko je nejvhodnějším měřítkem pro úspěšné provedení těchto programů, které představují dobrý příklad přidané hodnoty Evropského společenství, pokud jasně určí své cíle a zdroje. (3) Program Galileo je zaměřen na vytvoření první světové infrastruktury v oblasti družicové navigace a určování polohy, která je speciálně určena pro civilní účely. Systém vytvořený v rámci programu Galileo je plně nezávislý na ostatních stávajících systémech či systémech, které by mohly být ve světě vytvořeny. (4) Program EGNOS má zesílit signály amerického systému GPS a ruského systému Glonass, a zajistit tak jejich spolehlivost na rozsáhlém zeměpisném území. (5) Evropský parlament, Rada a Evropský hospodářský a sociální výbor evropské programy GNSS trvale podporovaly. (6) Družicová navigace je technologií, která umožní v mnoha oblastech zlepšit život evropských občanů. Její vývoj plně spadá do rámce lisabonské strategie a dalších politik Společenství jako dopravní politiky, jak je formulována v Bílé knize[14] Komise, zejména pokud se jedná o řízení přepravy nákladu, výběr poplatků za užívání komunikací a bezpečnost silničního provozu. (7) Evropské programy GNSS představují prioritní projekty zahrnuté do iniciativy na podporu růstu, kterou navrhla Komise a schválila Evropská rada. Jsou rovněž považovány za jeden z hlavních výsledků budoucího evropského vesmírného programu, jak je uveden ve sdělení Komise o evropské vesmírné politice[15]. (8) Program Galileo zahrnuje definiční fázi, fázi vývoje, zaváděcí fázi a provozní fázi. Zaváděcí fáze by měla začít v roce 2008 a skončit v roce 2013. Systém by měl být funkční v polovině roku 2013. (9) Definiční fáze a fáze vývoje programu Galileo, které tvoří část programu věnovanou výzkumu, byly významnou měrou financovány z rozpočtu Společenství na transevropské sítě. Zaváděcí fáze musí být vzhledem k neexistenci opravdového závazku privátního sektoru plně financována Evropským společenstvím. Provoz systému bude moci být předmětem koncesních smluv na služby se soukromým sektorem nebo veřejných zakázek na služby zadaných soukromému sektoru. (10) Je důležité, aby financování systému EGNOS, které zahrnuje všechny prvky umožňující zajistit jeho fungování, trvalost a uvedení na trh, bylo zajištěno Evropskou komisí. Provoz EGNOS může být až do začlenění do provozu systému Galileo předmětem veřejné zakázky na služby zadané soukromému sektoru. (11) Nařízení (ES) Rady č. 2236/95 ze dne 18. září 1995, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských sítí[16] stanoví pravidla, která se použijí pro poskytování finanční pomoci Společenství v případě projektů Společenství týkajících se systémů družicové lokalizace a navigace. (12) Nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy[17] zřizuje Evropský úřad pro dohled nad GNSS (dále zvaný jen úřad pro dohled). (13) Aby bylo zaručeno pokračování programů Galileo a EGNOS, je důležité zavést odpovídající právní a finanční rámec, aby Evropské společenství mohlo nadále tyto programy financovat. Rovněž by se měla pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 určit částka požadovaná na financování konce fáze vývoje, zaváděcí fáze a začátku provozu systémů Galileo a EGNOS. (14) Investiční náklady a náklady na provoz systémů Galileo a EGNOS pro období 2007–2013 jsou v současnosti odhadovány na 3,4 miliardy eur v běžných cenách. Částka 1 005 milionu eur je již naplánována v rámci stávajícího finančního plánu (2007–2013) na základě návrhu právního předpisu Komise o realizaci zaváděcí a provozní fáze programu Galileo[18]. Navrhuje se přidat k výše uvedené částce částku 2 100 milionů eur. Uvolnění této částky bude předmětem revize stávajícího finančního rámce (2007–2013). Peněžní prostředky pochází z nepoužitých rezerv z okruhů 2 a 5 za roky 2007 a 2008. V důsledku toho text pozměněného návrhu stanoví na 3 105 milionů eur částku, kterou je vhodné naplánovat na období 2007–2013 pro evropské programy GNSS. K financování nákladů rovněž přispěje částka 300 milionů eur, která je k dispozici na základě sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj pro evropské programy GNSS[19]. (15) Je třeba zdůraznit, že investiční náklady a náklady na provoz systémů Galileo a EGNOS odhadované v současnosti na období 2007–2013 nezohledňují nepředpokládané finanční závazky, které mohou Evropskému společenství vzniknout, zejména ve spojení s režimem mimosmluvní odpovědnosti vzhledem k veřejné povaze vlastnictví systémů. (16) Je tedy nutné, aby příjmy z provozu systémů Galileo a EGNOS byly vybírány Evropským společenstvím, aby bylo zajištěno vyrovnání předchozích investic. Ve smlouvách, které budou případně sjednány se soukromým sektorem na provoz systému, může být nicméně stanoven mechanismus rozdělení příjmů. (17) Řádné veřejné řízení programů Galileo a EGNOS předpokládá, že na jedné straně existuje přesné rozdělení pravomocí mezi Evropským společenstvím, Úřadem pro dohled a Evropskou kosmickou agenturou a na straně druhé, že Evropské společenství zastupované Komisí zajistí provádění programů. Komise musí zavést vhodné nástroje a vlastnit nezbytné zdroje, zejména v oblasti pomoci. (18) Hlavním úkolem Úřadu pro dohled je pomáhat Komisi ve všech oblastech spojených s prováděním programu. Musí také spravovat peněžní prostředky, které ji jsou speciálně na základě programů přiděleny nebo které jí jsou svěřeny Komisí v souladu s čl. 54 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euroatom ) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[20], ve znění nařízení Rady (CE, Euroatom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006[21]. (19) Evropská kosmická agentura, která má znalosti a zkušenosti v technické oblasti, uzavře s Evropským společenstvím víceletou úmluvu vztahující se na technické stránky spojené s prováděním programů. Aby bylo umožněno Komisi, zastupující Evropské společenství, plně uplatňovat svoji kontrolní pravomoc, musí úmluva především zahrnovat obecné podmínky řízení finančních prostředků svěřené Evropské kosmické agentuře a stanovit, že smlouvy uzavřené podle úmluvy musí být v souladu předpisy Společenství o veřejných zakázkách. Obdobně je vhodné řádně zohlednit acquis a již schválené investice, jakož i případné platné dohody. (20) Pro provádění tohoto nařízení je vhodné, aby Komisi pomáhal výbor nazvaný „Výbor pro evropské programy GNSS“. V zájmu řádného veřejného řízení, které vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programů, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, musí zástupci správní rady úřadu pro dohled spolupracovat s Výborem pro evropské programy GNSS. (21) Evropské družicové navigační programy dosáhly v současnosti stádia pokročilé zralosti a výrazně přesahují rámec pouhých výzkumných projektů, je nutné je tudíž podpořit zvláštním právním nástrojem, který by mohl lépe uspokojit jejich potřeby a zároveň co nejlépe vyhovoval požadavku řádného finančního řízení. (22) Toto nařízení stanoví pro pokračování programů finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. (23) Je důležité pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o provádění programů Galileo a EGNOS, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I PŘEDMĚT A OBECNÉ ZÁSADY Článek 1 Evropské systémy a programy GNSS Programy EGNOS a Galileo (dále jen „programy“) zahrnují všechny nezbytné činnosti k definování, vývoji, ověřování, výstavbě, provozu, obnově a zlepšování systémů dvou evropských systémů družicové navigace (GNSS), systému EGNOS a systému vytvořeného na základě programu Galileo (dále jen „systémy“). Systém EGNOS je infrastruktura, která využívá signály původně vysílané americkým systémem GPS a ruským systémem GLONASS. Zlepšuje jejich spolehlivost zejména na zeměpisném území Evropy. Systém sestává z několika radiolokačních opakovačů umístěných na družicích a pozemních stanicích. Systém vytvořený na základě programu Galileo je samostatná infrastruktura GNSS, která sestává ze satelitů a pozemních stanic. Článek 2 Předmět Toto nařízení stanoví podmínky dalšího provádění programů včetně finančního příspěvku Společenství. Článek 3 Fáze programu Galileo Program Galileo sestává z následujících fází: - definiční fáze, během které byla navržena architektura systému a určeny jeho součásti, a která byla plně financována prostředky Společenství pocházejícími z pátého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj, - fáze vývoje a ověřování, která zahrnuje výrobu a vypuštění prvních družic, zavedení prvních pozemních infrastruktur a všechny činnosti a kroky, které umožňují ověřování systému na oběžné dráze, financované prostředky Společenství a Evropské kosmické agentury, - zaváděcí fáze, která zahrnuje zavedení veškeré vesmírné a pozemní infrastruktury a činnosti s tím spojené, - provozní fáze, která zahrnuje řízení infrastruktury, údržbu, a neustále vylepšování a obnovu systému, osvědčování a normalizaci spojenou s programem, uvedení systému na trh a všechny další činnosti nezbytné pro vývoj systému a pro řádný průběh programu. Článek 4 Financování programu Galileo 1. Fáze vývoje a ověřování je financována Evropským společenstvím a Evropskou kosmickou agenturou. Měla by být dokončena během roku 2010. 2. Zaváděcí fáze je plně financována Evropským společenstvím. Měla by probíhat v letech 2008 až 2013. 3. Provozní fáze by měla začít v roce 2013. Během této fáze bude provoz případně předmětem koncesních smluv na služby se soukromým sektorem nebo veřejné zakázky na služby zadané soukromému sektoru. Tyto smlouvy budou moci být uzavřeny před rokem 2013. Výše finanční účasti Společenství v provozní fázi bude záviset na míře účasti soukromého sektoru vyplývající z výše uvedených smluv a bude podléhat předběžnému schválení rozpočtovým orgánem. 4. Dohody a úmluvy uzavřené Evropským společenstvím obsahují podmínky a pravidla pro případnou účast třetích států na dodatečném financování programu. Článek 5 Provoz systému EGNOS Provoz systému EGNOS zahrnuje především řízení této infrastruktury, údržbu a neustálé zlepšování a obnovu systému, osvědčování a normalizaci spojenou s programem a uvedení na trh. Článek 6 Financování provozu systému EGNOS 1. Evropské společenství zajišťuje financování provozu EGNOS, aniž je dotčena případná účast soukromého sektoru. 2. Provoz systému EGNOS bude na začátku přednostně předmětem veřejné zakázky na služby zadané soukromému sektoru. Následně bude případně součástí provozní fáze programu Galileo. KAPITOLA II ROZPOČTOVÝ PŘÍSPĚVEK A MECHANISMUS Článek 7 Dotčené činnosti Příspěvek Společenství přidělený programům na základě stávajícího nařízení je přiznán za účelem financování: 1. činností spojených s dokončením fáze vývoje a ověřování programu Galileo, 2. činností spojených se zaváděcí fází programu Galileo včetně řízení a dohledu na touto fází a činností, které mají usnadnit zavedení systému na trhy, 3. činností spojených s provozem systému a předběžných a přípravných úkonů vztahujících se k provozu. Článek 8 Rozpočtové zdroje 1. Částky nezbytné k provádění činností podle článku 7 tohoto nařízení, s výjimkou činností spojených s provozem systému vytvořeného na základě programu Galileo, činí 3 105 milionů EUR v běžných cenách pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013. 2. Rozpočtové položky jsou každoročně schváleny rozpočtovým orgánem a nepřesahují maximální částky stanovené ve víceletém finančním rámci. Jsou poskytovány v souladu s finančním nařízením o souhrnném rozpočtu Evropských společenství 3. Rozpočtové závazky programů se vyčleňují každoročně. 4. Částka uvedená v prvním pododstavci tohoto článku nezohledňuje nepředpokládané finanční závazky, které mohou Evropskému společenství vzniknout, zejména závazky spojené s veřejnou povahou vlastnictví systémů. V případě, že taková situace nastane, předloží Komise vhodné návrhy Evropskému parlamentu a Radě. Článek 9 Příjmy z provozu Příjmy z provozu systému jsou vybírány Evropským společenstvím. Jsou placeny do rozpočtu Společenství, který je na programy GNSS vyhrazen. Pokud množství účelově vázaných příjmů bude výrazně vyšší než se předpokládalo, princip použití částek bude revidován. V případných smlouvách sjednaných se soukromým sektorem může být stanoven mechanismus rozdělení těchto příjmů. KAPITOLA III VEŘEJNÁ SPRÁVA PROGRAMŮ Článek 10 Všeobecný rámec veřejné správy programů Veřejná správa programů se zakládá na principu přesného rozdělení pravomocí mezi Evropské společenství, zastupované Komisí, Evropský úřad pro dohled nad GNSS (dále „úřad pro dohled“) a Evropskou kosmickou agenturu. Evropské společenství, zastupované Komisí, zajišťuje provádění programů, aniž jsou dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 1321/2004. Za tímto účelem Komise vytváří vhodné nástroje a vlastní zdroje nezbytné k plnění svého úkolu. Může vyzvat nezávislé odborníky, aby jí pomáhali s dohledem nad řízením programů. Mohou ji rovněž pomáhat odborníci z členských států a provádět finanční nebo technické audity. Článek 11 Plánování a přidělování peněžních prostředků 1. Komise řídí peněžní prostředky přidělené programům na základě tohoto nařízení. 2. Komise vypracuje víceletý pracovní plán, který odpovídá cílům uvedeným v příloze tohoto nařízení. 3. Komise přijme víceletý pracovní plán a jeho případné změny postupem uvedeným v čl. 14 odst. 2 tohoto nařízení. 4. Změny přílohy jsou přijímány Komisí. Opatření, která mají za cíl měnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jsou přijímána v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle čl. 14 odst. 3. 5. Opatření financovaná na základě tohoto nařízení jsou prováděna v souladu s nařízením (ES, Euroatom) č. 1605/2002. Článek 12 Úloha úřadu pro dohled Aniž jsou dotčeny úkoly, které jsou mu nařízením (ES) č. 1321/2004 svěřeny, Úřad pro dohled poskytuje pomoc Komisi ve všech oblastech programů, kde jí Komise o tuto pomoc požádá. Zajišťuje řízení a dohled nad využíváním peněžních prostředků, které jsou mu na základě programů Evropským společenstvím speciálně přiděleny. Tyto peněžní prostředky jsou úřadu pro dohled poskytnuty rozhodnutím o přenesení pravomoci v souladu s čl. 54 odst. 2 nařízení (ES, Euroatom) č. 1605/2002 a s ustanoveními nařízení (ES) č. 1321/2004. Na základě rozhodnutí o přenesení pravomoci podle předchozího pododstavce Komise uzavře s úřadem pro dohled úmluvu o přenesení pravomocí. Úmluva o přenesení pravomocí stanoví obecné podmínky pro správu peněžních prostředků svěřených úřadu pro dohled a zejména pro činnosti, které by měly být provedeny, s nimi spojené financování, správní postupy a opatření pro dohled a kontrolu. Článek 13 Úloha Evropské kosmické agentury Pokud se jedná o technické stránky spojené s průběhem programů, a to zejména s prováděním činností spojených se zaváděcí fázi programu Galileo, Evropské společenství zastupované Komisí uzavře víceletou úmluvu s Evropskou kosmickou agenturou na základě rozhodnutí o přenesení pravomocí přijatého Komisí v souladu s čl. 54 odst. 2 nařízení (ES, Euroatom) č. 1605/2002. Úmluva stanoví obecné podmínky pro správu peněžních prostředků, které jsou svěřeny Evropské kosmické agentuře, a zejména pro činnosti, které by měly být provedeny, s nimi spojené financování, správní postupy, pro opatření pro dohled a kontrolu, pro opatření, která se použijí v případě špatného provádění úmluvy, pro režim vlastnictví hmotného a nehmotného majetku. Smlouvy uzavřené na základě této úmluvy budou podléhat pravidlům Společenství v oblasti veřejných zakázek, aniž budou dotčena opatření, která je nezbytné přijmout, aby byly ochráněny základní zájmy v oblasti bezpečnosti Evropského společenství nebo veřejné bezpečnosti. Budou dodržovat strukturu a vlastnosti programů Společenství. Článek 14 Postup projednávání ve výborech 1. Komisi pomáhá výbor zvaný „Výbor pro evropské programy GNSS.“ 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se ustanovení článků 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí. 3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se ustanovení čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.“ 4. Zástupci správní rady úřadu pro dohled spolupracují s Výborem pro evropské programy GNSS. Zástupci Řídící rady pro programy navigace Evropské kosmické agentury mohou rovněž spolupracovat s Výborem pro evropské programy GNSS za podmínek stanovených vnitřním nařízením. 5. Dohody a úmluvy uzavřené Evropským společenstvím mohou obsahovat ustanovení o spolupráci třetích států nebo mezinárodních organizací s Výborem pro evropské programy GNSS na základě podmínek jeho vnitřního nařízení. KAPITOLA IV ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 15 Ochrana finančních zájmů Společenství Komise zajistí, aby při provádění činností financovaných na základě tohoto nařízení, byly finanční zájmy Společenství chráněny použitím preventivních opatření proti podvodu, korupci a jiným nezákonným činnostem, a to prostřednictvím účinných kontrol a zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek a v případě zjištění nesrovnalostí prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících pokut v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95[22] a (Euratom, ES) č. 2185/96[23] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999[24]. Pokud se jedná o činnosti Společenství financované na základě toho nařízení, „nesrovnalosti“ se ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení práva Společenství nebo jakékoli nesplnění smluvního závazku vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Společenství nebo rozpočty Společenstvím spravované, a to formou neoprávněného výdaje. Smlouvy, dohody a úmluvy vyplývající z tohoto nařízení, včetně dohod a úmluv uzavřených se zúčastněnými třetími zeměmi, obsahují především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo jakéhokoliv zástupce pověřeného Komisí a audity Účetního dvora, které budou v případě potřeby prováděny přímo na místě. Článek 16 Informace Evropskému parlamentu a Radě Komise zajistí provádění tohoto nařízení. Každý rok při předkládání předběžného návrhu rozpočtu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění programů. V roce 2010 bude proveden střednědobý přezkum, aby byly Evropskému parlamentu a Radě podány informace o pokroku dosaženém při provádění programů. Článek 17 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně Příloha Cíle evropských programů GNSS Evropské systémy a programy GNSS, jakož i obecné cíle a fáze programů jsou uvedeny v článku 1, 3 a 5 tohoto nařízení. Specifické cíle programu Galileo mají umožnit, aby signály vysílané systémem mohly být využívány k plnění těchto pěti funkcí: - Nabídnout „otevřenou službu“ (tzv. „Open Service“ nebo OS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci a která je určena k masovému používání družicové navigace; - nabízet „službu pro zajištění bezpečnosti života“ (tzv. „Safety of Life Service“ nebo SoL) pro uživatele, pro které je nejpodstatnější bezpečnost, zejména požadavky kladené leteckým , námořním a železničním odvětvím, tato služba rovněž splňuje požadavek nepřetržitosti a obsahuje funkci integrity, která v případě selhání systému umožňuje předem upozornit uživatele. - nabízet „obchodní službu“ (tzv. „Commercial Service“ nebo CS) umožňující vývoj aplikací pro profesionální či obchodní účely díky zvýšeným výkonům a údajům s vyšší přidanou hodnotou oproti aplikacím otevřené služby, - nabízet „veřejnou řízenou službu“ (tzv. „Public Regulated Service“ nebo PRS) určenou pouze uživatelům schválenými vládami pro citlivé aplikace, které vyžadují maximální nepřetržitost služby, „Veřejná řízená služba“ používá silné a šifrované signály. - Spolupracovat se službou pomoci a záchrany (tzv. „Search and Rescue Support Service nebo SAR) systému COSPAS-SARSAT odhalováním nouzových signálů vysílaných bójemi a zpětným posílání zpráv. Specifické cíle programu EGNOS mají umožnit, aby systém EGNOS splňoval tyto tři funkce: - nabídnout „otevřenou službu“, která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci a která je určena k masovému používání družicové navigace v pokrývané oblasti. - nabízet „obchodní službu“ (tzv. „Commercial Service“ nebo CS) umožňující vývoj aplikací pro profesionální či obchodní účely díky zvýšeným výkonům a údajům s vyšší přidanou hodnotou oproti aplikacím otevřené služby. - Nabízet „službu pro zajištění bezpečnosti života“ („Safety of Life Service“) pro uživatele, pro které je nejpodstatnější bezpečnost, zejména pokud se jedná o požadavky kladené leteckým, námořním a železničním odvětvím. Tato služba rovněž splňuje požadavek nepřetržitosti a obsahuje funkci integrity, která v případě selhání systému umožňuje předem upozornit uživatele. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: Pozměněný návrh nařízení Rady týkající se pokračování v provádění evropských družicových navigačních programů (Egnos a Galileo) 2. RÁMEC ABM / ABB (SPRÁVA/SESTAVOVÁNÍ ROZPOčTU PODLE čINNOSTÍ) Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: HLAVA 06 – ENERGIE A DOPRAVA Kapitola 06 02 – Vnitrozemská, letecká a námořní doprava Kapitola 06 06 – Výzkum spojený s energiemi a dopravou 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie Položka 06 01 04 11 – Program Galileo – administrativní výdaje (nová rozpočtová linie) Článek 06 02 10 – Program Galileo Článek 06 06 02 – Výzkum spojený s dopravou (včetně letecké) 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: 2008–2013 3.3. Rozpočtové charakteristiky Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 06 01 04 11 | Nepov. | Nerozl | ANO | NE | NE | Č. 1a konkurenceschopnost pro růst a soudržnost | 06 02 10 | Nepov. | Rozl. | NE | NE | NE | Č. 1a –konkurenceschopnost pro růst a soudržnost | 06 06 02 | Nepov. | Rozl. | NE | ANO | ANO | Č. 1a –konkurenceschopnost pro růst a soudržnost | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) Výkaz finančních zdrojů zohledňuje: 4. stávající finanční plán na období 2007–2013: 1 005 mil. EUR[25] 5. dodatečné prostředky na období 2008–2013: 2 100 mil. EUR 6. částku 300 mil. EUR v rámci sedmého RPVR 7. celkem 2007–2013: 3 405 mil. EUR v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Celkový objem lidských zdrojů[30] | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Rada již v červenci 1999 vyjádřila názor „že realizace systému družicové navigace pro civilní použití umožní dosáhnout větší nezávislosti v jedné z nejvýznamnějších klíčových technologií“ a že „realizace systému družicové navigace pro civilní účely nabízí evropskému průmyslu možnosti zvýšit jeho výkonnost a využít ve velkém měřítku možnosti, které tato technologie budoucnosti otevírá“. Od té doby Rada a Evropská rada mnohokrát kladla důraz na význam tohoto programu a požádala Komisi, aby přijala všechna nezbytná opatření k jeho provedení. Dne 14. července 2004 Komise přijala návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o realizaci zaváděcí fáze a provozní fáze evropského programu družicové navigace[31]. Tento návrh měl dva hlavní cíle. Za prvé dospěl program Galileo do stádia pokročilé zralosti a výrazně překračoval rámec pouhého vědeckého projektu, bylo tudíž vhodné ho podpořit zvláštním právním nástrojem, který by byl v souladu s budoucím evropským vesmírným programem a lépe mohl uspokojit jeho potřeby a zároveň co nejlépe odpovídal požadavku řádného finančního řízení. Za druhé se návrh týkalo financování části programu Galileo, která přísluší do rozpočtu Společenství během období finančního rámce 2007–2013. Návrh uváděl finanční příspěvek Společenství pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 ve výši jedné miliardy EUR. Dne 21.dubna 2005 Rada dospěla (částečným obecným přístupem) k dohodě o návrhu nařízení Komise s výjimkou rozpočtové části, jejíž konečné schválení záviselo na výsledcích jednání o finančním rámci pro období 2007–2013. Hlavní změna, kterou Rada provedla, se týkala zařazení systému EGNOS do návrhu nařízení. Rovněž Parlament přezkoumal znění v prvním čtení a dne 5. září 2005 se k němu vyslovil všeobecné velmi příznivě. Podobně jako Rada si přál zařadit program EGNOS do návrhu nařízení. Je třeba zdůraznit, že když v červenci 2004 Komise návrh nařízení přijala, bylo plánováno, že zaváděcí a provozní fáze evropského družicového navigačního programu Galileo bude předmětem koncese postoupené soukromému sektoru. Finanční účast Evropského společenství měla být v tomto rámci omezena na jednu třetinu nákladů zavádění systému a na každoroční výplatu subvencí budoucímu držiteli koncese během prvních let provozu. Vzhledem k potížím, které při jednání o koncesní smlouvě nastaly, Rada ve složení pro dopravu na svém zasedání dne 22. března 2007 a Evropský parlament zejména požádaly Komisi, aby co nejdříve předložila možná řešení vztahující se ke způsobům dlouhodobého zajištění finanční závazků veřejného sektoru. Komise odpověděla na žádosti Parlamentu a Rady ve sdělení přijatém dne 16. května 2007. Úplně nejdříve jim navrhla, aby vzaly na vědomí neúspěch jednání o koncesní smlouvě. Aby bylo zajištěno uspokojivé pokračování programu, představila poté Komise několik hlavních návrhů, zejména aby zavedení celé konstelace Galileo bylo zajištěno Evropským společenstvím samotným s tím, že systém může být následně provozován prostřednictvím partnerství veřejného sektoru se soukromým. Komise v květnu 2007 uvedla, že nový předložený scénář je jediný, který může umožnit plně zprovoznit systém vytvořený na základě programu Galileo koncem roku 2012. Vyžaduje rozpočtový závazek ve výši 3,4 miliard EUR pro období 2007–2013, tedy o 2,4 miliardy více než původně plánovaná částka v návrhu přijatém Komisí dne 14. července 2004. Toto podstatné zvýšení rozpočtového příspěvku Společenství vyplývá především z úplného převzetí zavedení systému Evropským společenstvím. Rada ve složení pro dopravu přijala v červnu 2007 na základě sdělení Komise usnesení, ve kterém: - Rada dospěla k názoru, že jednání o koncesní smlouvě byla neúspěšná a že je vhodné je ukončit; - vyzývá Komisi, pokračovala v provádění certifikovatelného systému EGNOS tak, aby počáteční provoz mohl být zahájen v roce 2008; - potvrzuje význam, který Galileo jako zásadní projekt Evropské unie představuje, a podporuje zavedení systému Galileo koncem roku 2012; - souhlasí s tím, že zavedení systémů Galileo a EGNOS veřejným sektorem by vyžadovalo dodatečné financování z veřejných prostředků; - žádá, aby jí Komise do září 2007 předložila podrobné návrhy financování, vhodné strategie v oblasti dodávek, která musí zohledňovat jak acquis , tak nezbytnost výběrového řízení, dále návrhy na téma, jaké místo vyhradit soukromému sektoru během provozní fáze, jak zajistit řádné řízení programu veřejným sektorem, které by se opíralo o jasného rozdělení pravomocí mezi Komisi, Evropskou kosmickou agenturu, Evropský úřad pro dohled nad GNSS, členské státy a Radu. Parlament ve svém usnesení ze dne 20. června 2007 podpořil návrhy předložené Komisí v jejím sdělení ze dne 16. května 2007, zejména pokud se jedná o financování programu Společenstvím. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Programy EGNOS a Galileo plně uspokojují požadavky principu subsidiarity. Zavedení infrastruktury družicové navigace přesahuje finanční a technické možnosti členského státu jednajícího osamoceně a evropské měřítko je nejvhodnějším měřítkem pro úspěšné provedení těchto programů, které představují dobrý příklad přidané hodnoty Evropského společenství, pokud jasně určí své cíle a zdroje. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Cílem evropské politiky družicové navigace je poskytnout Evropskému společenství dva systémy družicové navigace (GNSS) zvané EGNOS a GALILEO. Obě dvě infrastruktury sestávají ze satelitů a pozemních stanic. Návrhy Komise týkající se změny jejího původního návrhu nařízení zohledňují jak upuštění od plánu koncese v zaváděcí fázi, tak různé připomínky vyjádřené Evropským parlamentem a Radou. Za prvé, stávající text plně zahrnuje program EGNOS. Společně s programem Galileo ho označuje za jeden ze dvou pilířů evropské politiky v oblasti družicové navigace. Oba dva systémy a programy jsou jasně definovány. Za druhé návrh umožňuje plný provoz systému EGNOS od roku 2009. Je důležité, aby financování provozu systému EGNOS zahrnující všechny prvky, které mu umožňují zajistit jeho fungování, trvalost a uvedení na trh, bylo od roku 2009 zajištěno Evropským společenstvím. Provoz systému EGNOS může být až do roku 2013 předmětem veřejné zakázky na služby zadané soukromému sektoru, a po roce 2013 být začleněn do provozu systému Galileo. Za třetí navrhovaný text zohledňuje upuštění od plánu koncese v zaváděcí fázi programu Galileo a při neexistenci opravdového závazku privátního sektoru plné převzetí této fáze Evropským společenstvím. Provoz systému bude moci být předmětem koncesních smluv na služby se soukromým sektorem nebo veřejné zakázky zadané soukromému sektoru. Za čtvrté navržený text usiluje o zlepšení veřejné správy programů dvěma způsoby: - na jedné straně stanoví přesné rozdělení pravomocí mezi Evropské společenství zastupované Komisí, Evropským úřadem pro dohled nad GNSS a Evropskou kosmickou agenturu a svěří Komisi vedoucí úlohu a odpovědnost za provádění programů; - na druhé straně zřídí Výbor pro evropské programy GNSS. Operativní cíle a plánované akce jsou tyto: Operativní cíl č. 1: Další provádění programu Galileo. Akce 1: Položky s dlouhou dodací lhůtou Tato akce spočívá ve včasném pořízení položek s dlouhou dodací lhůtou (družicové součásti, které se musí pořídit s dostatečným předstihem před výrobou družic, vzhledem k jejich omezené dostupnosti na trhu), které jsou kompatibilní s družicovou výrobní linkou, v souladu s jednáními o smlouvě o plném zavedení. Tato akce je kritickým časovým prvkem pro celkové plánování programu Galileo Akce 2: Kompletní družíce Cílem je zajistit, aby výsledky jednání o smlouvě o plném zavedení a provádění smlouvy byly v souladu s cíli Komise pro program Galileo Je vhodné důkladně přezkoumat, zda jsou rozhodnutí Rady týkající se politiky zadávání veřejných zakázek plně dodržována a zda existuje soulad s mezinárodními závazky. Akce 3: Nosné rakety Cílem je zajistit, aby byl plán zahájení navrhovaný ESA v souladu s celkovou politikou Komise a politikou řízení rizik a s plány k jejich zmírnění Ve spojitosti s tímto plánem zahájení je možné začít uvažovat o případné mezinárodní spolupráci. Akce 4: Rezervní nosné rakety a dvě rezervní družice na zemi Viz. výše uvedené se zvláštním zřetelem na opatření ke zmírnění rizika v případě mimořádných událostí. Akce 5: Pozemní část Cílem je zajistit, aby výsledky jednání o smlouvě o plném zavedení a provádění smlouvy byly v souladu s cíli Komise pro program Galileo. Je vhodné důkladně přezkoumat, zda jsou rozhodnutí Rady týkající se politiky zadávání veřejných zakázek plně dodržována a zda existuje soulad s mezinárodními závazky Akce 6: Provoz Cílem je zajistit, aby výsledky jednání o smlouvě o plném zavedení a provádění smlouvy byly v souladu s cíli a činnostmi Komise v oblasti budoucí provozní fáze programu Galileo. Je vhodné důkladně přezkoumat, zda jsou rozhodnutí Rady týkající se politiky zadávání veřejných zakázek plně dodržována a zda existuje soulad s mezinárodními závazky. Akce 7: Systémové inženýrství Cílem je zajistit, aby výsledky jednání o smlouvě o plném zavedení a provádění smlouvy byly v souladu s cíli Komise pro program Galileo. Je vhodné důkladně přezkoumat, zda jsou rozhodnutí Rady plně dodržována a zda existuje soulad s mezinárodními závazky. Operativní cíl č. 2: EGNOS (jedna akce) Cílem je zajistit, aby akce ESA a GSA týkající se modernizace systému EGNOS, začátku jeho provozu a výběru provozovatele systému EGNOS byly v souladu s cíli Komise. Je vhodné důkladně přezkoumat, zda jsou rozhodnutí Rady plně dodržována a zda existuje soulad s mezinárodními závazky. 5.4. Způsob provádění - Komise stanoví víceletý pracovní program. Víceletý pracovní program a jeho revize jsou schvalovány Komisí postupem podle článku 14 tohoto nařízení. - Evropskému úřadu pro dohled nad GNSS je přiznána úloha všeobecné pomoci Komisi. Zajišťuje rovněž správu a dohled nad využíváním peněžních prostředků, které jsou mu na základě programů Evropským společenstvím speciálně přiděleny. Tyto peněžní prostředky jsou úřadu pro dohled poskytnuty úmluvou o přenesení pravomoci v souladu s čl. 54 odst. 2 nařízení (ES, Euroatom) č. 1605/2002 a s ustanoveními nařízení (ES) č. 1321/2004. - Evropská kosmická agentura, která vlastní znalosti a zkušenosti v technické oblasti, uzavře s Evropským společenstvím víceletou úmluvu zahrnující technické stránky spojené s prováděním programů a zejména činnosti spojené se zaváděcí fází programu GALILEO. Aby bylo umožněno Komisi, zastupující Evropské společenství, plně uplatňovat svoji kontrolní pravomoc, musí úmluva především zahrnovat obecné podmínky řízení finančních prostředků svěřené Evropské kosmické agentuře a stanovit, že smlouvy uzavřené podle úmluvy musí být v souladu předpisy Společenství o veřejných zakázkách. - Komise ve jménu EU jako vlastníka systému má zejména odpovědnost za to, že jsou uskutečňovány politické a mezinárodní závazky a vize EU, dále určuje a schvaluje specifikace a požadavky systému, sleduje a kontroluje přísné dodržování těchto požadavků během fáze výstavby a během zaváděcí a provozní fáze. V tomto kontextu 1. Komisi budou radit zkušení odborníci z oborů řízení projektů, vesmírného inženýrství, financí a uvádění technologií na trh, kteří jednají jako nezávislí kontroloři programu. 2. Komise má v úmyslu vytvořit pracovní skupinu Galileo s odpovídající strukturou a pracovníky, která zajistí celkové řízení, sledování a řízení rizika, podávání zpráv a arbitráž všech součástí programu. 5. GSA a konzultanti v oblasti řízení projektu, kteří byli zaměstnáni na základě smluv, podpoří toto úsilí, zejména v oblasti sledování a řízení rizika, kontrol dokumentace, účastí na schůzích o pokroku programu, sledováním a podáváním zpráv o pokroku, účastí při arbitráži v technických otázkách, otázkách nákladů a časového plánu. 3. Komisi mohou pomáhat další znalci a odborníci. Tito znalci mají za úkol radit vedoucímu programu, ale nemají mít výkonnou pravomoc. Takto bude umožněno plné využití kompetencí, které existují na národní úrovni. ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise (viz 5.3) ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury, ( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení (GSA), ( mezinárodní organizace (Evropská kosmická agentura) 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Komise stanoví víceletý pracovní program, který upřesní financované akce, příspěvek Společenství, očekávané výsledky a ukazatele výkonnosti. Víceletý pracovní program a jeho revize jsou schvalovány Komisí postupem podle článku 14 tohoto nařízení. 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante) Od roku 1999 vypracovala Komise řadu studií a sdělení týkajících se různých stránek programu EGNOS a Galileo (definice, náklady/zisky, řízení, veřejno-soukromá partnerství atd. Všechny tyto dokumenty jsou dostupné. 6.2.2. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Komise zajišťuje provádění programů. Každoročně při předkládání předběžného návrhu rozpočtu předloží Komise k tomuto účelu Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění programů. Vedle toho bude v roce 2010 v polovině období proveden přezkum, aby byly Evropskému parlamentu a Radě podány informace o vývoji programů EGNOS a Galileo. 7. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮM Podle článku 15 tohoto nařízení dohody, úmluvy o financování a jakékoli smlouvy nebo nástroje provádění vyplývající z tohoto nařízení výslovně stanoví, že Účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti: Částky musí být vyjádřeny v běžných cenách, mimo výdaje technické a administrativní pomoci, a vztahovat se na období od roku 2007 do roku 2013, celková částka činí 3 378 mil. EUR, z nichž 300 mil. EUR jsou financovány sedmým RPVR (Článek 06 06 02 – Výzkum spojený s dopravou (včetně letecké) Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) (Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy) | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | CELKEM | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci [33](XX 01 01) | A*/AD | 15 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | B*, C*/AST | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | Zaměstnanci financovaní[34] podle čl. XX 01 02 | 9[35] | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | CELKEM | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce: Rozsah programu vyžaduje okolo 10 miliard EUR na veřejné zakázky a na smlouvy o provozování a na výzkum a vývoj. Navržená „pracovní skupina Galileo“, jejíž vedoucí bude mít hodnost ředitele, zajistí celkové řízení, sledování rizika, podávání zpráv a arbitráž programů. Bude zejména vykonávat tyto úkoly: 1. Institucionální úkoly 1.1 Podávání zpráv Radě a Evropskému parlamentu 1.2. Kontakt s Účetním dvorem 2. Operativní úkoly 2.1. Podávání zpráv o řízení programu novému Evropskému výboru pro GNSS 2.2. Úloha dozoru ve správní radě úřadu pro dohled 2.3. Celkové řízení programu a řízení rizika s pomocí externího poradního výboru 2.4. Dohlížet na veřejné zakázky Evropské kosmické agentury, řízení technické stránky a bezpečnostní požadavky 2.5. Dohlížet na smlouvy o provozování systému EGNOS/Galileo (buď přímo nebo prostřednictvím úřadu pro dohled) 2.6. Mezinárodní jednání (dohody a záležitosti v oblasti frekvencí a bezpečnosti) 3. Mezinárodní jednání (dohody a záležitosti v oblasti frekvencí a bezpečnosti) 4. Právní a finanční otázky 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) Potřeby lidských zdrojů mají být financovány rozpočtem přiděleným řídícímu GŘ v rámci každoročního přidělování rozpočtových prostředků. ( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen. Statutární zaměstnanci / úředníci 8 AD + 3 AST a Smluvní zaměstnanec 1 Národní expert 2 ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok 2008 2 plné pracovní úvazky – provoz 14 plných pracovních úvazků – výzkum ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR 2009 5 plných pracovních úvazků Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro období 2008 – 2013, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | CELKEM | 1. Technická a administrativní pomoc (včetně souvisejících personálních nákladů) | Výkonné agentury | Další technická a administrativní pomoc | interní (intra muros)[36] | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 21,000 | externí (extra muros)[37] | 1,500 | 1,500 | 1,500 | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 6,000 | Technická a administrativní pomoc celkem | 5,000 | 5,000 | 5,000 | 4,000 | 4,000 | 4,000 | 27,000 | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 2,457 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 2,874 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci / Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 a) Úředníci a dočasní zaměstnanci Průměrné roční náklady na zaměstnance Komise jak úředníky tak dočasné zaměstnance činí 117 000 EUR/rok (v roce 2008) včetně nepřímých nákladů. (21 statutárních zaměstnanců x 117 000 EUR = 2 457 000 EUR pro rok 2008 a 26 statutárních zaměstnanců x 117 000 EUR = 3 042 000 EUR pro následující roky). b) Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 Průměrné roční náklady národního experta činí 48 000 EUR/rok (8 NE x 48 000 = 384 000 EUR) Průměrné roční náklady smluvního zaměstnance platové třídy II činí 33 000 EUR/rok. Celkové náklady na zaměstnance financované podle článku XX 01 02 činí 417 000 EUR . 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 2,400 | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,300 | XX 01 02 11 03 – Výbory[38] | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,500 | XX 01 02 11 05 - Informační systémy | - | - | - | - | - | - | - | 2. Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | - | - | - | - | - | - | - | 3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | - | - | - | - | - | - | - | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 4,200 | [1] KOM(2004) 477. [2] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. dubna 2007 o jednání o koncesní smlouvě Galileo. [3] KOM(2007) 261. [4] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. června 2007 o financování evropského družicového navigačního programu (Galileo) na základě interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o víceletém finančním rámci 2007-2013. [5] KOM(2004) 477 v konečném znění/2. [6] Rozpočet – Hlava 6. [7] KOM(2007) 534 ze dne 19.9.2007. [8] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1. [9] KOM(2004) 477 ze dne 14.7.2004 ve znění KOM(2004) 477 v konečném znění/2 ze dne 24.5.2006. [10] Úř. věst. C […], ze dne […], s. […]. [11] Úř. věst. C […], ze dne […], s. […]. [12] Úř. věst. C […], ze dne […], s. […]. [13] …. [14] KOM(2001) 370 ze dne 12.9.2001. [15] KOM(2007) 212 ze dne 26.4.2007. [16] Úř. věst. L 228, 23.9.1995, s. 1, naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 807/2004 (Úř.věst. L 143, 30.4.2004, s. 46). [17] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1, ve znění nařízení Rady (ES) č. 1942/2006 ze dne 12. prosince 2006 (Úř. věst. L 367, 22.12.2006, s. 18). [18] KOM(2004) 477 v konečném znění/2. [19] Rozpočet – Hlava 6. [20] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [21] Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1. [22] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. [23] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2. [24] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1. [25] KOM(2004) 477; KOM(2004) 477 v konečném znění/2. [26] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [27] Částka 100 mil. EUR je napsaná v rozpočtu 2007 na rozpočtové linii 060210. Nicméně tato částka nebude moci být Komisí použita vzhledem k tomu, že příslušný právní předpis nebude během roku 2007 přijat. Komise tudíž uvažuje na jedné straně o převodu této částky jako položky závazků na TEN-T. (plánuje její návrat na rozpočtovou linii 060210 v roce 2009) a na druhé straně o poskytnutí položek plateb prostřednictvím celkového převodu. [28] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 a xx 01 05. [29] Úř. věst C 139, 14.6.2006, s. 1. [30] Z celkově 35 pracovních míst je 21 pracovních míst nových, zatímco 14 pracovních míst již existuje. [31] KOM(2004) 477. [32] V částce 895 mil. EUR uvedené v této tabulce je zahrnuta částka 100 mil. EUR jako položky závazků, o které se uvažuje, že bude v roce 2009 převedena z rozpočtové linie 06 03 03 – „Finanční podpora projektů společného zájmu v oblasti transevropské dopravní sítě“ do rozpočtové linie 06 02 10 – „Program Galileo”, a to v důsledku žádosti o převod, která bude navržena Komisí v roce 2007 (viz. rovněž poznámka pod čarou k šedé kolonce v tabulce pod bodem „ 4.1.1 Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)“). [33] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [34] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [35] 8 národních expertů a 1 smluvní zaměstnanec. [36] Smluvní konzultanti na základě výběrového řízení (10 osob po 1 450 EUR/den/osoba 20 pracovních dní v měsíci po dobu 12 měsíců + 20 000 EUR na výdaje na služební cesty ročně).Dodatečné kvalifikované lidské zdroje jsou nutné pro řízení programu Galileo / finanční řízení a řízení rizika / GNSS strategie/mezinárodní oblast/podávání zpráv / EKA dohled nad veřejnými zakázkami/ dohled nad smlouvami o provozování. [37] Viz. bod 5.4a [38] „Výbor pro Evropské programy GNSS“.