ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.6.

Ve stejné míře Výbor uznává důležitost, kterou Komise přikládá pravidelnému sledování provádění strategie a spolupráci s ostatními orgány EU s cílem zajistit potřebnou politickou podporu pro dosažení cílů. EHSV důrazně doporučuje, aby Komise našla způsoby, jak by mohly být organizace občanské společnosti a sociální partneři zapojeni do monitorování provádění strategie, a to jak na úrovni EU, tak na úrovni členských států.
4.7.

EHSV se domnívá, že tento systém musí být založen na těchto zásadách: a) smyslem zeleného certifikátu by mělo být snížení dopadu rizika na zbytkovou úroveň, kterou budou vnitrostátní orgány považovat za přijatelnou a která bude v souladu s WHO; b) omezení cestování do zahraničí by měla odpovídat epidemiologické situaci ve výchozí a cílové zemi; c) karanténa by mohla být i nadále nástrojem, který budou moci příslušné orgány případně použít; d) země zapojené do tohoto systému budou uznávat testy, které byly schváleny vnitrostátními orgány jiných zúčastněných zemí; e) je třeba co nejvíce omezit složitost procesů a množství informací shromažďovaných a předávaných přes hranice; f) systém by měl být interoperabilní a založený na společné nomenklatuře a formátu pro předávání informací; g) systém by se měl řídit zásadou „ochrana soukromí již od návrhu“, podle které jsou obsah, způsob sběru, účel sběru a doba uchovávání jakýchkoli nebo všech shromážděných údajů hned na začátku sděleny subjektu údajů.
1.3.

EHSV se domnívá, že by EU a členské státy měly být schopny předvídat činnost zločineckých organizací, aby byly stále o krok před nimi. Měly by se při tom zaměřit na monitorování, pronikání do ohroženého prostředí, sběr a analýzu dat a rovněž na preventivní opatření. V této souvislosti je třeba klást zvláštní důraz na rozvoj moderních forem mezinárodní spolupráce komplexní povahy, na rozšíření funkčních možností používaných systémů a databází, spolupráci s organizacemi občanské společnosti, jakož i na investice do nových technologických nástrojů.
3.4.8.

Při zavádění řešení využívajících umělou inteligenci by si zasloužily podporu organizace občanské společnosti, které by měly být možnými příjemci fondů a prostředků vyčleněných na umělou inteligenci. Platí to zejména pro sociální služby za současného důsledného dodržování práva na soukromí a pravidel pro zpracování a uchovávání údajů včetně biometrických.
3.9.3.

EHSV znovu upozorňuje na to, že převážná část regulační zátěže, jíž jsou vystavováni občané a podniky, i nadále vzniká na úrovni členských států a je zapříčiněna procesem a postupem provádění unijních právních předpisů ve vnitrostátním právu a jejich neodpovídajícím uplatňováním ze strany vnitrostátních orgánů. Jestliže se vnitrostátní zákonodárci rozhodnou využít svého prostoru pro uvážení a doplnit na vnitrostátní úrovni nějaké další požadavky, pak by tak – v souladu s povinnostmi vyplývajícími z interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů – měli učinit transparentním způsobem, měli by o tom informovat Komisi a ostatní vnitrostátní orgány a uvést důvody, které je k tomu vedly. Členské státy by měly mít rovněž na paměti, že jejich dodatečné požadavky mohou mít dopad na integritu a řádné fungování jednotného trhu, a měly by se pokud možno vyhnout opatřením, která by mohla vést k výraznému narušení a roztříštění.
Brožuru o směrnici o nekalých obchodních praktikách

Ačkoli se očekává, že dodavatelé z konkrétního členského státu budou moci snadno využít specifická ustanovení svých vnitrostátních prováděcích právních předpisů (včetně mechanismu pro podávání stížností a příslušného orgánu), nemuselo by to platit pro dodavatele vyvážející do ostatních členských států EU a pro dodavatele ze zemí mimo EU vyvážející do EU. EHSV vítá úsilí v oblasti šíření informací, které Komise vyvinula tím, že vydala ( 26 ) . Poukazuje však na to, že tento dokument obsahuje pouze informace týkající se minimálních harmonizovaných norem. Aby byly vývozcům poskytnuty správné nástroje, které jim umožní využívat výhody vyplývající z vnitrostátních prováděcích předpisů, vyzývá EHSV Komisi, aby zajistila, že vývozci budou mít snadný přístup ke všem nejdůležitějším informacím týkajícím se jednotlivých právních předpisů.
1.7.

EHSV se domnívá, že by měly být stanoveny konkrétní cíle a úkoly pro všech dvacet zásad pilíře. EHSV rovněž vyzývá členské státy, aby byly ambiciózní a dobrovolně si vytyčily své vlastní cíle tak, aby všechny členské státy společně se sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti přispěly k dosažení cílů evropských. Evropská komise by měla sledovat a podporovat kvalitu a výsledky dialogu souvisejícího s pilířem a plánem a informovat o nich. Cíle a úkoly by měly být zahrnuty do mechanismu podávání zpráv, který stanoví evropský semestr a národní plány reforem.
1.6.

EHSV navrhuje Evropské komisi a členským státům, aby si vytyčily dosažitelné dlouhodobé cíle a zavedly systém průběžného monitorování účasti na vzdělávání dospělých, přičemž cílem je kvalitní a přístupné celoživotní učení včetně odborné přípravy zaměstnanců, a to v jednotlivých členských státech a s přihlédnutím k regionálním rozdílům. Smyslem tohoto systému by mělo být, že každý bude mít znalosti, dovednosti, kvalifikaci a osobní přístup, díky nimž bude možno v Evropě dosáhnout spravedlivé, soudržné, udržitelné, digitální a majetné společnosti. Důležité je též zlepšit na odvětvové i státní úrovni poznatky v oblasti výzkumu a dovedností, pokud jde o aktuální i předpokládané potřeby v oblasti dovedností tak, aby bylo možno vzdělávání dospělých přizpůsobit dospělým nacházejícím se v procesu transformace a získat kvalitnější data o investicích členských států do vzdělávání dospělých. Cílem je též zajistit průběžné sledování a shromažďování dat o vzdělávacích kurzech a kurzech odborné přípravy absolvovaných zaměstnanci. Do sběru poznatků o dovednostech na úrovni států by měli být zapojeni také sociální partneři a občanská společnost, a to včetně fází analýzy, plánování a prognostiky potřeb v oblasti dovedností.
3.9.

Členské státy EU by například měly informovat orgány odpovědné za přezkum vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, že na strategie pro přizpůsobení a strategie pro zmírňování by měl být kladen stejný důraz, a to kvůli zvýšeným ambicím EU v oblasti klimatu a dopadu pandemie COVID-19. Zapojena a podporována by měla být také města a obce, a to případně prostřednictvím Paktu starostů a primátorů, s cílem začlenit přizpůsobování do jejich plánů na zmírňování a vytvářet součinnost.
3.5.

Technologické synergie jsou možné hlavně při nižších úrovních technologické připravenosti (TRL) a pro komponenty a subsystémy. V digitálních doménách, jako je umělá inteligence, vysoce výkonná výpočetní technika a blockchain, je pro různé sektory mnoho stejných základních modelů a teorií. Sdílení výzkumného úsilí na těchto úrovních by urychlilo vývoj konkrétních řešení pro jednotlivá odvětví a uvolnilo zdroje pro jejich nasazení. Nový přístup založený na partnerství pro správu uzavřeném mezi průmyslem, veřejnými orgány, sociálními partnery a dalšími zúčastněnými stranami by měl ekosystémům zajistit spravedlivou přeměnu v rámci jejich digitální a „zelené“ transformace. Prioritou bude hledání synergií mezi ekosystémy a odvětvími, která čelí nejdůležitějším výzvám, a to za účelem dosažení cílů odolnosti a udržitelnosti ve třech oblastech: v oblasti environmentální, sociální a v oblasti správy. Bude podporováno začleňování malých a středních podniků do transevropských klastrů, a to jak mezioborových, tak meziodvětvových, čímž se propojí kritické hodnotové řetězce leteckého a obranného odvětví s odvětvím mobility, automobilovým odvětvím, odvětvím dopravy a se zdravotnictvím. Malé a střední podniky bude třeba podporovat při vypořádávání se s otřesy a řešení slabých míst nebo se budou muset diverzifikovat díky propojení s novými místními a přeshraničními partnery v rámci realizovatelných plánů udržitelné konkurenceschopnosti.
5.3.

Zvláštní důraz je kladen na to, že je třeba poskytnout příležitosti mladým lidem prostřednictvím podpůrných programů v oblasti zaměstnanosti a vzdělávání a zaměřit se při tom na zlepšení přístupu k financování, zejména co se týče malých a středních podniků, které v tomto regionu jednoznačně zaměstnávají nejvíce lidí, a to využíváním nových finančních nástrojů, například rizikového kapitálu. Bylo by rovněž vhodné zavést mechanismy, které by umožňovaly přejít z neformální ekonomiky do ekonomiky formální, a to díky samostatné výdělečné činnosti a kvalitním pracovním místům.
2.13.

K dosažení těchto cílů bude muset být do roku 2030 v příslušných oblastech činnosti zaměstnáno 20 milionů odborníků na technologie, oproti současným 7,8 milionu. V roce 2019 tvořily ženy pouze 18 % ze 7,8 milionu pracovníků v oblasti IKT. Rozmanitost v digitálních odvětvích má zásadní význam a pomůže utvářet vizi světa a jeho výzvy, konkrétně snížit riziko předpojatosti. Je třeba pečlivě sledovat cíl dosažení vyváženějšího zastoupení žen a mužů a podporovat vstup žen do oborů STEM. Sociální dialog by měl být podporován na všech úrovních (podnikové, odvětvové i vnitrostátní), neboť může přispět k dosažení tohoto cíle. V členských státech by měly být podporovány silné kampaně, počínaje základními školami, zaměřené na povzbuzení mladých dívek k volbě vědeckých a technických oborů. Velkou výzvou je digitální propast. V řadě venkovských oblastí nejsou ještě k dispozici ani sítě 3G. Evropa a členské státy by měly poskytovat pobídky na podporu investic ve venkovských oblastech, aby žádný občan nezůstal opomenut.
Navrhovaný balíček týkající se zlepšování výsledků v oblasti zaměstnanosti i závazek Komise zlepšit přijímání a začlenění osob se zdravotním postižením do orgánů EU jsou jasnou reakcí na výzvy občanské společnosti. Je třeba rozhodně zdůraznit, jak zásadní je zaměřit se na podporu kvalitního zaměstnání pro osoby se zdravotním postižením s ohledem na pandemii COVID-19 ( 2 ) , a v tomto smyslu mohla být strategie odvážnější. EHSV důrazně doporučuje, aby se začalo pracovat na stanovení ukazatelů potřebných ke sledování provádění těchto opatření a aby bylo vyvinuto úsilí o sladění těchto opatření s opatřeními v oblasti civilní ochrany a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Pokud jde o zaměstnanost v členských státech, mohl by ji částečně řešit návrh Komise zahrnout ukazatele týkající se rozdílů v zaměstnanosti zdravotně postižených do nového srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů pilíře sociálních práv a do některých dalších ukazatelů zahrnout členění podle zdravotního postižení. EHSV zdůrazňuje, že cílem není jen vyšší míra zaměstnanosti, nýbrž také její kvalita, která osobám se zdravotním postižením umožní dosáhnout díky práci lepšího sociálního postavení. Navrhuje proto, aby srovnávací přehled obsahoval ukazatele kvality zaměstnávání osob se zdravotním postižením, například to, zda mají dlouhodobé pracovní smlouvy na plný úvazek a zda jsou zaměstnány na otevřeném trhu práce. Komise bude muset tvrdě prosazovat cíle stanovené pro členské státy, které určují, do jaké míry by měly do roku 2030 snížit rozdíly v zaměstnávání osob se zdravotním postižením. Přejeme si, aby byly přijaty ambiciózní cíle zaměřené na co největší odstranění jakýchkoli rozdílů v zaměstnanosti, a to se zaměřením na zaměstnanost na otevřeném trhu práce.
3.14.

Uznáváme, že tohoto cíle nebude snadné dosáhnout, právě to je však zároveň důvodem, proč by plány digitalizace a související ekologizace ekonomik EU měly zahrnovat konzultační proces a analýzu za účasti širokého spektra zúčastněných stran na pozadí sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání, to vše se zaměřením na střednědobé a dlouhodobé cíle, které do života Evropanů přinesou skutečná zlepšení.
1.13.

EHSV doporučuje evropské nařízení provést s tím, že konečným cílem by mělo být to, aby se celá Evropská unie stala jedním tarifním pásmem, na jednotném trhu, což by umožnilo volání a spotřebu dat za „místní“ ceny při volání všech mobilních a pevných zařízení spotřebitelů se smlouvou na telekomunikační služby uzavřenou v Evropě, a to s garancí stejné rychlosti a přístupu k infrastruktuře bez ohledu na zemi, z níž či do níž se volá.
Oddíl 2.2: i) vyzývá Komisi, aby rakovinu jako nemoc z povolání zahrnula do budoucího evropského plánu boje proti rakovině a aby rozšířila oblast působnosti směrnice o karcinogenech a mutagenech o reprotoxické látky a nebezpečné léčivé přípravky a zajistila dlouhodobé sledování zdravotního stavu pracovníků vystavených působení karcinogenů, a to i těch, kteří již práci v těchto podmínkách nevykonávají ; ii) doporučuje, aby záměr Komise posoudit „jak posílit účinnost směrnice o sankcích pro zaměstnavatele (2009/52/ES)“ vedl k přezkumu, který stanoví přísnější sankce pro zaměstnavatele porušující příslušná ustanovení ; iii) domnívá se, že – jak ukázaly nedávné zkušenosti získané z pandemie COVID-19 –, je naléhavě nutné vypracovat legislativní iniciativu týkající se prevence psychosociálních rizik ; iv) domnívá se, že získané zkušenosti a výzkum v oblasti muskuloskeletálních poruch odůvodňují potřebu legislativní iniciativy v této oblasti .

Oddíl 2.2: i) podporuje návrh uvedený ve strategickém rámci pro BOZP týkající se sestavení prioritního seznamu reprotoxických látek, které mají být řešeny, a to na základě stanoviska, jež přijal Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci ohledně stanovení seznamu prioritních látek, pro něž by měla být určena limitní hodnota expozice na pracovišti, a vyzývá Komisi, aby rakovinu jako nemoc z povolání zahrnula do budoucího evropského plánu boje proti rakovině; ii) doporučuje, aby záměr Komise posoudit „jak posílit účinnost směrnice o sankcích pro zaměstnavatele (2009/52/ES)“ vedl k účinnému provádění a prosazování ; iii) souhlasí s přístupem Komise, která chce ve spolupráci s členskými státy a sociálními partnery připravit nelegislativní iniciativu na úrovni EU týkající se duševního zdraví při práci, která posoudí nová rizika související s duševním zdravím pracovníků ; iv) podporuje cíl Komise zahrnout psychosociální a ergonomická rizika do kampaně za zdravé pracoviště .
EHSV varuje před předčasnou deaktivací obecné únikové doložky ( 3 ) , avšak jakmile pandemie jednoznačně skončí a bude probíhat oživení, bude zapotřebí se zaměřit na fiskální udržitelnost. Fiskální politiky a nástroje by se pak měly nově zaměřit na přijetí vhodných strategií v dlouhodobém a střednědobém měřítku. EHSV vítá rozhodnutí Komise znovu zahájit přezkum rámce EU pro správu ekonomických záležitostí na podzim 2021. Fiskální pravidla by měla být plně uplatňována až poté, co budou zrevidována. EHSV proto namísto „návratu“ doporučuje „obrat“ směrem k revidovanému rámci pro správu ekonomických záležitostí ( 4 ) . EHSV se domnívá, že jakýkoli budoucí fiskální rámec musí být příznivý pro investice, a to díky uplatňování zlatého pravidla pro veřejné investice, aniž by byla ohrožena střednědobá fiskální a finanční stabilita, musí podporovat růst a umožňovat členským státům provádět v době hospodářského útlumu proticyklickou politiku.
1.3.

EHSV konstatuje, že data týkající se příčin předlužení ukazují, že stanovení horní hranice nákladů úvěrů, které by zabránilo extrémnímu navýšení sazeb, umožňuje konkrétní přínosy pro zranitelné spotřebitele, pokud jsou tyto horní hranice nastaveny po pečlivé analýze trhu a potenciálního dalšího dopadu. EHSV proto konstatuje, že směrnice o spotřebitelských úvěrech by měla poskytnout jasnou a harmonizovanou metodiku, jejíž uplatnění by členské státy měly uvážit s tím, že tyto horní hranice pomohou předcházet extrémním praktikám, jež by mohly vést k předlužení, a odrazovat od nich. To by rovněž zajistilo rovné podmínky pro věřitele z různých zemí.
Je důležité harmonizovat nakládání s odpady, neboť třídění a zpracování není na úrovni jednotlivých regionů EU a na místní úrovni v rámci jednotlivých zemí prováděno rovnoměrně, čímž se snižuje účinnost řízení a prevence znečištění. Vývoz jakéhokoli odpadu, který nesplňuje normy EU, by měl být zakázán, a to bez ohledu na regulační opatření země, do níž má být vyvezen. Kromě toho by měl být odpad EU zpracováván a znovu využíván tam, kde je vyprodukován nebo kde existují vhodná recyklační zařízení, aby se zabránilo tomu, že důsledky ponesou třetí země, ledaže by byl tento odpad využíván jako surovina v rámci udržitelné výroby šetrné k životnímu prostředí.
4.9.

EHSV konstatuje, že navrhované řešení může významně přispět k zachování hospodářské stability této části Evropské unie a že jeho zrušení by na trhu vyvolalo inflační účinek, což by v dlouhodobém horizontu ohrozilo již tak slabou průmyslovou základnu na ostrovech a prohloubilo by to rozdíly v porovnání s ostatními regiony EU.
3.17

Návrh stanoví, že strojní výrobky mohou být dodávány na trh nebo uváděny do provozu pouze tehdy, jsou-li řádně instalovány, udržovány a používány k určenému účelu. Kromě toho musí být splněny základní požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví, které jsou uvedeny v příloze III (článek 7). Neúplná strojní zařízení však nemusejí být uvedena do provozu, a z ustanovení týkajících se uvádění do provozu by proto měla být vyňata. Mohlo by být například přijato zvláštní ustanovení, že neúplné strojní zařízení může být na trh dodáváno pouze tehdy, když splňuje základní požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví stanovené v příloze III a když výrobce ve svém prohlášení o zabudování uvede, že strojní zařízení je s těmito požadavky ve shodě.
4.2.1.

EHSV vítá přístup navrhované směrnice, který spočívá v zahrnutí požadavků na podávání zpráv týkajících se hodnotového řetězce subjektů spadajících do oblasti působnosti směrnice. Vzhledem ke složitosti moderních hodnotových řetězců by EHSV doporučoval jasnější a podrobnější kritéria pro stanovení toho, kdy by se měl uplatňovat přístup spočívající v podávání zpráv o celém hodnotovém řetězci, v souladu s ustanovením navrhované směrnice, podle něhož by zveřejňované informace měly „případně“ obsahovat údaje o dodavatelském řetězci, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že významná rizika a dopady v environmentální a sociální oblasti a v oblasti správy a řízení (ESG) vyplývají z činností v hodnotových řetězcích, EHSV by rád zdůraznil, že tyto dodatečné specifikace by neměly odvést pozornost od požadavku na podávání zpráv způsobem, který podporuje plnou transparentnost dopadů činností prováděných v hodnotových řetězcích.
3.13.

Na základě výše uvedených klíčových prvků se řada ustanovení nařízení v přenesené pravomoci jeví jako sporná. Obecně se vysoká úroveň ambicí ohledně opatření v oblasti zmírňování změny klimatu nebo rozsáhlých požadavků na informace s dlouhodobými projekcemi do budoucna týkajícími se přizpůsobování se změně klimatu může v tržním hospodářství jevit jako příliš obtížně dosažitelná, příliš složitá, nákladná nebo nedostatečně zisková, což neplatí u několika málo velmi velkých subjektů, přičemž praktickým dopadům je věnována malá pozornost, zejména pokud jde o malé a střední podniky. To by znamenalo, že nedojde k širokému využití, které je zjevně cílem, a zároveň by to způsobilo obtíže s financováním společnostem, které dodržují příslušné právní předpisy EU v oblasti životního prostředí, nikoli však nařízení v přenesené pravomoci. EHSV proto zdůrazňuje, že je zapotřebí vytvořit zelené pojištění pro malé a střední podniky, aby se toto riziko související s náklady omezilo. Několik příkladů tohoto jevu bude uvedeno níže v kapitole „Konkrétní připomínky“.
4.5.

EHSV vítá zákaz „přidělování sociálního kreditu“ v čl. 5 odst. 1 písm. c). EHSV doporučuje, aby se zákaz přidělování sociálního kreditu vztahoval nejen na veřejné orgány, ale také na soukromé organizace a poloveřejné orgány. V EU není možné klasifikovat důvěryhodnost občanů EU na základě jejich sociálního chování nebo osobnostních charakteristik, a to bez ohledu na to, kdo tuto klasifikaci provádí. Pokud by to možné bylo, EU by otevřela dveře do řady oblastí, kde by bylo povoleno přidělování sociálního kreditu, například na pracovišti. Je třeba upřesnit podmínky uvedené v bodech i) a ii), aby bylo jasně určeno, co se považuje za „přidělování sociálního kreditu“ a co lze považovat za přijatelnou formu hodnocení za určitým účelem, tedy stanovit bod, kde by informace použité pro hodnocení již neměly být považovány za relevantní nebo opodstatněně související s cílem hodnocení.
4.4.

Je nesmírně důležité zajistit odpovídající financování iniciativ v oblasti udržitelné akvakultury, a to jak ze soukromých, tak z veřejných zdrojů. EHSV má za to, že by Komise měla prostřednictvím sítí sociálních partnerů a organizací občanské společnosti propagovat veškeré příslušné dostupné fondy EU s konečným cílem oslovit všechny producenty, zejména malé a střední podniky. Začínající podniky by měly být plně podporovány, aby mohly růst a poskytovat vysoce kvalitní pracovní místa, a nová partnerství veřejného a soukromého sektoru by měla být podporována finančními nástroji, které kryjí dlouhodobé závazky. EHSV má rovněž za to, že vztah mezi producenty, maloobchodníky a dalšími zúčastněnými subjekty musí být ve všech fázích zpracování, manipulace a distribuce etický, aby byl zajištěn přístup na trh pro malé producenty a byly vymýceny nekalé praktiky.
4.6.

Spotřebitelé věnují regionálním potravinám stále větší pozornost. Vlivem koronavirové pandemie vnímají lidé kvalitu potravin ještě citlivěji než dřív. Kratší a lokální řetězce ekologické produkce a uvádění jejích produktů na trh mohou představovat slibný způsob, jak dosáhnout větší přidané hodnoty. Také s ohledem na udržitelnost by měly být ekologická produkce, regionalita a sezónnost posuzovány pokud možno společně. Mělo by být možné, aby logo EU pro ekologickou produkci dále posilovalo společně s posilováním zavedených vnitrostátních či regionálních označení ekologických produktů. Informace o původu potravin (surovin) by měly být co nejkonkrétnější, měly by jít nad rámec označení „zemědělská produkce EU/mimo EU“ a měly by pokud možno uvádět buď zemi, nebo region.
4.1.

EHSV znovu připomíná, co je uvedeno ve stanovisku SOC/646, a rád by zdůraznil některé aspekty s ohledem na dopad pandemie, který ukázal nedostatky, ale také priority činnosti a zásahů. Vzhledem ke skutečnosti, že již více než deset let dochází k nárůstu nerovnováhy, který se ještě prohloubil v důsledku krize způsobené pandemií COVID-19, považuje EHSV za zásadní zasáhnout účinnými politikami, které by dokázaly sladit hospodářský růst se sociálním rozvojem, a to prostřednictvím opatření na podporu konkurenceschopnosti, a klást důraz na kvalitu systémů práce a politik zaměstnanosti. V tomto smyslu by v členských státech měly být prováděny investice spojené s národními plány pro oživení a odolnost, přičemž tyto plány by měly být ověřeny s ohledem na cíle hlavních směrů stanovených pro rok 2021, se zvláštním důrazem na zvýšení poptávky a nabídky práce a na podporu rovných příležitostí, fungování trhu a začleňování. Je třeba jednat v zájmu úzké a jednotné koordinace mezi politikami definovanými s cílem řešit mimořádnou situaci, formami podpory zahájenými prostřednictvím programu SURE, zásahy a investicemi podporovanými v rámci plánu na podporu oživení a tím, co bylo definováno a financováno v rámci programování strukturálních fondů na období 2021–2027.
2.7.

EHSV rovněž poukazuje na to, že koncepce modré ekonomiky by neměla být omezena pouze na oceány a moře, neboť stejně tak existují odpovídající hospodářské činnosti založené na sladkovodních zdrojích a vnitrozemské vodní toky se nakonec vlévají do moří a oceánů. Z toho vyplývá, jak je při kontrole znečištění vody důležitá regionální spolupráce.
Pod rouškou několika ideologů, sekt nebo fanatiků se skrývá skutečný a mimořádně výnosný byznys s dezinformacemi. Aniž by si to evropské podniky uvědomovaly, utratí na dezinformačních internetových stránkách ročně více než 400 milionů EUR. ( 10 ) Vzhledem k tomu, že je známo, že hlavní zdroje dezinformací sledují finanční cíle – a to mimo jiné pomocí systému odkazování, z něhož jim plynou značné částky peněz za online reklamu, ale také pomocí svého zvláštního postavení, díky němuž se mohou ucházet o veřejné dotace –, by Komise měla podporovat celou řadu hospodářských a finančních nástrojů, které by umožnily bojovat proti dezinformacím hned u zrodu.