EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 13.5.2015  
COM(2015) 276 final 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Švédska na rok 2015 
 
a stanovisko Rady ke konvergen čnímu programu Švédska z roku 2015 
 
 
  
 
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Švédska na rok 2015 
 
a stanovisko Rady ke konvergen čnímu programu Švédska z roku 2015 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 
odst. 4 této smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik1, a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného na řízení, 
s ohledem na na řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 
2011 o prevenci a náprav ě makroekonomické nerovnováhy2, a zejména na čl. 6 odst. 1 
uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise3, 
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu4, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
s ohledem na stanovisko Hospodá řského a finan čního výboru, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu, s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodá řskou politiku, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Dne 26. b řezna 2010 schválila Evropská rada ná vrh Komise zahájit novou strategii 
pro růst a zam ěstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci 
hospodářských politik. Tato strategie se zam ěřuje na klí čové oblasti, v nichž je t řeba 
přijmout opat ření, aby se posílil evropský  potenciál pro udržitelný r ůst a 
konkurenceschopnost. 
(2) Dne 13. července 2010 p řijala Rada na základ ě návrhů Komise doporu čení o 
hlavních sm ěrech hospodá řských politik členských stát ů a Unie (na období 2010–
2014) a dne 21. října 2010 p řijala rozhodnutí o hlavních sm ěrech politik 
zaměstnanosti členských stát ů. Tyto dokumenty spole čně tvoří tzv. integrované 
                                                
 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú ř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25. 
3 COM(2015) 276. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
 hlavní sm ěry a členské státy byly vyzvány, aby je zohled ňovaly v rámci svých 
vnitrostátních politik v oblasti hospodá řství a zam ěstnanosti. 
(3) Dne 8. července p řijala Rada doporu čení k národnímu programu reforem Švédska na 
rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergen čnímu programu Švédska 
z roku 2014. 
(4) Dne 28. listopadu 2014 p řijala Komise ro ční analýzu r ůstu5, jež zahájila evropský 
semestr koordinace hospodá řských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na 
základě nařízení (EU) č. 1176/2011 p řijala zprávu mechanismu varování6, ve které je 
Švédsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový p řezkum. 
(5) Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, 
urychlení strukturál ních reforem a odpov ědnou fiskální konsolidaci podporující r ůst.  
(6) Dne 26. února 2015 zve řejnila Komise svou zprá vu o Švédsku pro rok 20157. V této 
zprávě byl posouzen pokrok, který Švédsko u činilo v pln ění jemu ur čených 
doporučení přijatých dne 8. července 2014. Zpráva o Švédsku rovn ěž obsahuje 
výsledky hloubkového p řezkumu podle článku 5 na řízení (EU) č. 1176/2011. 
Komise ve své analýze dosp ěla k záv ěru, že se Švédsko potýká s 
makroekonomickými nerovnováhami, které vyžadují politická opat ření a 
monitorování. Zejména zadlužení domácností setrvává na velmi vysoké úrovni a stále roste v d ůsledku zvyšování cen nemovitostí, p řetrvávajících nízkých úrokových 
sazeb, silných da ňových pobídek a omezené nabídky bydlení. Makroekonomický 
vývoj související se soukromým zadlužením si i nadále zasluhuje pozornost. 
(7) Dne 23. dubna 2015 p ředložilo Švédsko sv ůj národní program reforem na rok 2015 a 
dne 24. dubna 2015 sv ůj konvergen ční program z roku 2015. Vzhledem k jejich 
provázanosti byly oba programy posuzovány sou časně. 
(8) Na Švédsko se v sou časnosti vztahuje preventivní  složka Paktu o stabilit ě a růstu. Ve 
svém konvergen čním programu z roku 2015 vláda plánuje, že se celkový schodek 
vládního sektoru postupn ě zlepší na 1,4 % HDP v ro ce 2015 a že v roce 2018 bude 
dosaženo vyrovnaného salda, p řičemž střednědobý cíl v podob ě strukturálního 
schodku ve výši 1 % HDP bude po cel é programové období nadále pln ěn. Očekává 
se, že pom ěr hrubého ve ř
ejného dluhu k HDP dosáhne v roce 2015 maximální 
hodnoty ve výši 44,2 % a že postupn ě klesne až na 40,0 % v roce 2018. 
Makroekonomický scéná ř, z něhož tyto rozpo čtové projekce vycházejí, je reálný. 
Opatření na podporu plánovaného cílového schodku po čínaje rokem 2016 bude však 
třeba upřesnit. Podle prognózy Komise z jara 2015 má strukturální saldo v roce 2015 
dosáhnout úrovn ě střednědobého cíle ve výši –1 % a v roce 2016 se má zlepšit na –
0,9 % HDP. Na základ ě posouzení konvergen čního programu a s ohledem na 
prognózu Komise z jara 2015 se Ra da domnívá, že Švédsko by m ělo ustanovení 
Paktu o stabilit ě a růstu dodržet. 
(9) Na rozdíl od mnoha jiných členských stát ů neutrpěly ceny nemovitostí ve Švédsku 
žádnou velkou korekci a od poloviny roku 2013 op ět silně rostou. Z hloubkového 
přezkumu provedeného Komisí vyplývá, že ceny švédských nemovitostí se z řejmě 
pohybují nad jejich základními hodnotami. To je částečně způsobeno pozitivními 
základními faktory, jako je  vyšší disponibilní p říjem, nízké úrokové sazby a p říznivá 
demografická situace. Zpráva o Šv édsku však identifikovala faktory zp ůsobující 
                                                 
5 COM(2014) 902. 
6 COM(2014) 904. 
7 SWD(2015) 46 final. 
 
 zvyšování cen nemovitostí jak na stran ě poptávky, tak i nabídky. Na stran ě poptávky 
jsou obzvlášt ě výhodné úv ěrové pobídky. Krom ě toho švédský da ňový systém, který 
obsahuje da ňové pobídky k vlastnictví nemovitostí, jež pat ří k nejvýrazn ějším v Unii, 
má tendenci tla čit ceny nemovitostí nahoru. Tento aspekt také podnítil nár ůst 
zadlužení domácností ve Švédsku, které je vysoké a roste rychleji než ve zbytku EU. I když mají celková aktiva domácností  vysokou hodnotu a disponibilní p říjmy 
v posledních letech rostly, je  sektor domácností zraniteln ější než dříve a vysoká míra 
zadluženosti domácností p ředstavuje riziko pro makr oekonomickou stabilitu. M ěly 
by být řešeny účinky zvýhodn ění dluhů ve vztahu k daním z p říjmů fyzických osob, 
a to postupným omezováním da ňové odpo čitatelnosti úrok ů z hypote čních úvěrů 
nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí. Dále je t řeba vyvinout úsilí 
o zrychlení pomalého tempa umo řování hypoték za ú čelem omezení r ůstu zadlužení 
domácností. 
(10) Na straně nabídky je strukturální neefektivita p říčinou nedostate čné nabídky bydlení 
a přispívá k r ůstu cen reziden čních nemovitostí. Tyto omezující faktory brzdí 
mobilitu pracovních sil a p ů
sobí sociální problémy zr anitelným skupinám. Nabídku 
omezuje neefektivní využívání stávajícího bytového fondu, stejn ě jako strukturáln ě 
nedostate čné investice do nové výstavby. Zejména by m ěly být posíleny pobídky pro 
obce, aby aktivn ě podporovaly investice do výstavby a řešily pot řeby bydlení 
zranitelných skupin. Je t řeba podpo řit hospodá řskou sout ěž v odvětví stavebnictví a 
za tímto ú čelem by m ěly být zajišt ěny plně transparentní postupy zadávání ve řejných 
zakázek. Plánovací a odvolací proces y jsou dlouhé a složité a m ěly by být 
racionalizovány. Za p říčinu nepružnosti trhu s ná jemním bydlením, který z řejmě 
neplní svou úlohu p ři snižování tlaku na ceny nemovitostí nebo p ři podpoře potřeb 
mobility, je ozna čována především vysoká míra regulace nájm ů. Tato nepružnost by 
měla být řešena postupnou reformou sy stému stanovování nájm ů. To by m ělo 
umožnit v ětší diferenciaci úrovní nájemné ho, což by mohlo vést k efektivn ějšímu 
využívání stávajícího bytového fondu, a v ětší svobodu v uzavírání smluv mezi 
nájemníky a pronajímateli. 
(11) Poté, co v posledním desetiletí došlo k výraznému zhoršení, které p řispívá k pom ěrně 
vysoké nezam ěstnanosti mladých lidí, podniká vláda kroky ke zlepšení výsledk ů 
škol. Vláda rovn ěž realizuje opat ření usnad ňující přechod ze vzd ělávacího systému 
na trh práce a lepší pracovní zapojení mladých lidí s nízkou kvalifikací a osob 
z přistěhovaleckého prost ředí. Pokrok v této oblasti bude t řeba sledovat. 
(12) V kontextu evropského semestru provedl a Komise komplexní analýzu hospodá řské 
politiky Švédska, kterou zve řejnila ve své zpráv ě o Švédsku pro rok 2015. Posoudila 
také konvergen ční program a národní program reforem, jakož i opat ření přijatá v 
návaznosti na doporu čení, která byla Švédsku adresována v p ředchozích letech. V 
úvahu brala nejen jejich význam pr o udržitelnou fiskální a sociáln ě-ekonomickou 
politiku ve Švédsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož 
celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je t řeba posílit tím, že pro budoucí 
rozhodování členských stát ů budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporu čení v 
rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedeného doporu čení č. 1. 
(13) Na základ ě tohoto posouzení p řezkoumala Rada konvergen ční program Švédska, 
přičemž její stanovisko8 je, že Švédsko ustanovení Paktu o stabilit ě a růstu dodržuje. 
                                                 
8 Podle čl. 5 odst. 2 na řízení (ES) č. 1466/97. 
 
 (14) Na základ ě hloubkového p řezkumu Komise a tohoto posouzení Rada p řezkoumala 
národní program reforem a konvergen ční program. Její doporu čení podle článku 6 
nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporu čení č. 1, 
DOPORU ČUJE Švédsku v období 2015–2016: 
1. Řešit nárůst zadlužení domácností úpravou da ňových pobídek, zejména postupným 
omezováním da ňové odpo čitatelnosti úrok ů z hypote čních úvěrů nebo zvýšením 
periodických daní z nemovitostí, jakož i zvýšením tempa umo řování hypoték. 
Zmírnit strukturáln ě nedostate čnou nabídku bydlení, podpo řit hospodá řskou sout ěž 
v odvětví stavebnictví, racionalizovat plánovací  a odvolací procesy ve stavebnictví a 
revidovat systém stanovování nájm ů, aby se výše nájemného více řídila trhem. 
V Bruselu dne 
 Za Radu 
 p ředseda