Návrh nařízení Rady kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie /* KOM/2006/0470 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 30.8.2006 KOM(2006) 470 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“), pro řízení týkající se dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR), Malajsie a Thajska. | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu V současnosti neexistují žádná platná opatření týkající se dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z ČLR, Malajsie a Thajska. | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | Shrnutí navrhovaných opatření Komise dne 30. června 2005 zahájila antidumpingové šetření týkající se dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z ČLR, Malajsie a Thajska. Šetření prokázalo, že se dovozy některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z ČLR a Thajska uskutečňovaly za dumpingové ceny způsobující újmu výrobnímu odvětví Společenství, zatímco u dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie dumping zjištěn nebyl. Řízení týkající se dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie by proto mělo být ukončeno. Šetření rovněž prokázalo, že uložení opatření není v rozporu s celkovým zájmem Společenství. Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dne 29. září 2006. | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. | Volba nástrojů | Navrhované nástroje: nařízení. | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | 1. Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: A. POSTUP 2. Zahájení řízení 3. Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie [2] dne 30. června 2005 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Malajsie a Thajska (dále jen „dotčené země“). 4. Řízení bylo zahájeno na podnět, který dne 17. května 2005 podalo 29 výrobců plastových pytlů a sáčků ve Společenství představujících významný podíl (v tomto případě více než 25 %) celkové výroby těchto plastových pytlů a sáčků ve Společenství. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení. 5. Strany dotčené řízením 6. Komise oficiálně oznámila žádajícím výrobcům ve Společenství, jejich sdružení, ostatním výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům, dovozcům, dodavatelům a uživatelům, jakož i sdružením uživatelů, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a zástupcům vyvážejících zemí zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. 7. Vzhledem k vysokému počtu známých vyvážejících výrobců v ČLR, Malajsii a Thajsku, jakož i vysokému počtu známých výrobců a dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu a újmy, a to podle článku 17 základního nařízení (další podrobné údaje o výběru vzorku viz níže). 8. Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství (dále jen „STH“ – status tržního hospodářství) nebo o individuální zacházení (dále jen „IZ“), zaslala Komise tiskopisy žádosti těm vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. O STH podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení požádalo 108 společností a skupin. Všechny společnosti a skupiny požádaly rovněž o IZ, pro případ, že by šetření prokázalo, že podmínky pro STH nesplňují. Tři společnosti požádaly pouze o IZ. 9. Komise rozeslala všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, dotazníky. Kromě odpovědí na dotazník od stran, které byly zařazeny do vzorku vývozců, dovozců a výrobního odvětví Společenství, obdržela Komise rovněž odpovědi na dotazník od dvou maloobchodníků ve Společenství. 10. Řada stran rovněž vyjádřila své stanovisko písemně. Všechny zúčastněné strany, které o to ve stanovené lhůtě požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny. 11. Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností: Výrobci ve Společenství - SP Metal, Paříž, Francie a společnosti, které jsou s touto společností ve spojení, SP Metal Biel, Zaragoza, Španělsko a Jet Sac SA, Auchel, Francie - Groupe Barbier SA, Ste Sigolene, Francie - Plasticos Romero SA, Murcia, Španělsko - Plasbel SA, Murcia, Španělsko - Alplast SA, Ste Marie aux Mines, Francie Dovozci ve Společenství, kteří nejsou ve spojení - FIPP GmbH & Co KG a společnost, která je s touto společností ve spojení, DEISS GmbH & Co KG, Hamburk, Německo Vyvážející výrobci a společnosti ve spojení ve vyvážejících zemích ČLR - Cedo Shanghai Ltd., Šanghaj - Chun Yip Plastics (Shenzhen) Ltd., Shenzhen - Huizhou Jun Yang Plastics Co., Ltd., Huizhou - Suzhou Guoxin Group Co., Ltd., Taicang - Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. a Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi - Zhongshan Qi Yu Plastic Products Co., Ltd., Zhongshan - Weifang Lefu Plastic Products Co., Ltd., Weifang - Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai - Sunway Kordis Shanghai Ltd. a Shanghai Sunway Polysell Ltd., Šanghaj - Nantong Huasheng Plastic Products Co., Ltd., Nantong Malajsie - Dragonpak Industries (M) S/B, Johor Bahru - Europlastics Malaysia S/B, Shah Alam - Hond Tat Industries S/B, Klang - Plastic V S/B, Klang - Poly Carrier Industries S/B, Klang - Sido Bangun S/B, Negri Sembilan Thajsko - King Pac Industrial Company Limited, Chonburi - Multibax Public Co., Ltd., Chonburi - Naraipak Co., Ltd., Bangkok - Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok - Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd., Nakornpathorn Dovozci ve spojení ve Společenství - Cedo Limited UK, Telford, Spojené království - Cedo GmbH, Mönchengladbach, Německo - Europackaging plc, Birmingham, Spojené království - 3S’s Limited, Upton-upon-Severn, Spojené království - Kordis Limited a Kordis BV, Stratford-upon-Avon, Spojené království - Období šetření - Šetření dumpingu se týkalo období ode dne 1. dubna 2004 do 31. března 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2002 do 31. března 2005 (dále jen „posuzované období“). B. VÝBĚR VZORKU 12. Výběr vzorku pro vyvážející výrobce v ČLR, Malajsii a Thajsku 13. Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, Malajsii a Thajsku byl v oznámení o zahájení řízení navržen výběr vzorku v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. 14. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se do 15 dnů po zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a aby poskytli názvy a popis činností všech společností, které jsou s nimi ve spojení a které se podílejí na výrobě dotčeného výrobku, případně na jeho prodeji. Kromě toho proběhly konzultace s orgány v ČLR, Malajsii a Thajsku. 15. Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo 108 společností a skupin z ČLR, 36 společností z Malajsie a 17 společností z Thajska. Ovšem vývozy do Společenství během období šetření ohlásily jen 104 společnosti a skupiny z ČLR, 31 společností z Malajsie a 14 společností z Thajska. 16. Tito vyvážející výrobci, kteří vyváželi dotčený výrobek do Společenství během období šetření a vyjádřili přání být součástí vzorku, byli považováni za spolupracující společnosti a bylo s nimi počítáno při výběru vzorků. 17. Spolupracující vyvážející výrobci představovali přibližně 95 % celkových vývozů dotčeného výrobku z ČLR do Společenství, 96 % celkových vývozů z Malajsie a 88 % celkových vývozů z Thajska. 18. Zbývající společnosti byli buď obchodníci nebo vyvážející výrobci bez vývozu do Společenství během období šetření. Proto se pro tyto společnosti nebude určovat dumpingové rozpětí. 19. Vyvážející výrobci, kteří se během výše uvedeného období nepřihlásili, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. 20. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byla při výběru vzorku použita tato kritéria: velikost vyvážejícího výrobce vzhledem k vývozu do Společenství a velikost vyvážejícího výrobce vzhledem k domácímu prodeji. Z níže uvedených důvodů se mělo za to, že do vzorku by měl být zařazen dostatečný počet společností realizujících prodej na domácím trhu. Proto byla do vzorku zařazena řada významných vyvážejících společností s reprezentativním prodejem na domácím trhu. 21. Komise na tomto základě původně vybrala vzorky deseti čínských vyvážejících výrobců, šesti malajských vyvážejících výrobců a šesti thajských vyvážejících výrobců. Vybrané společnosti představovaly přibližně 52 % vývozů zmíněného výrobku do Společenství z ČLR, 62 % z Malajsie a 71 % z Thajska. 22. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení mohli spolupracující vyvážející výrobci a orgány dotčených zemí uvést připomínky k výběru vzorku. 23. Řada čínských vývozců uvedla, že by měli být zařazeni do vzorku, a to kvůli zvláštním okolnostem souvisejícím s jejich společnostmi, např. typy výrobků, obchodní model, nákladová struktura nebo jejich přičlenění ke skupinám se sídlem v Hongkongu nebo v EU. Vzhledem k množství údajů a době, která byla k dispozici pro výběr vzorků, však nebylo možno usilovat o vzorek, který by zohledňoval všechny tyto činitele, a základní nařízení to ani nevyžaduje. Základní nařízení mimoto umožňuje omezit šetření na největší reprezentativní objem vývozu, který je možno prošetřit během doby, která byla k dispozici. 24. Jeden čínský vývozce uvedl, že podle antidumpingové dohody WTO by Komise měla jednoduše vybrat vývozce s největším objemem vývozu do Společenství, bez ohledu na objem domácího prodeje. Článek 6.10 antidumpingové dohody mimo jiné stanoví, že vzorek vývozců je možno vybrat na základě „největšího procenta objemu vývozů z dotčené země, které může být rozumně vyšetřeno“. Takovýto výklad článku 6.10 antidumpingové dohody je nutno odmítnout. Za prvé, znění článku 6.10 antidumpingové dohody nevylučuje, aby do vzorku byli zařazeni rovněž vývozci s reprezentativním prodejem na domácím trhu. Za druhé, účelem výběru vzorku vyvážejících výrobců je shromáždit co nejvíce možných reprezentativních údajů, podle nichž by bylo možno vypočítat dumpingové rozpětí. V tomto ohledu je zásadní, že do vzorku jsou zařazeny společnosti s domácím prodejem dotčeného výrobku, aby bylo možno stanovit běžnou hodnotu, prodejní, správní a režijní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení. U společností, u nichž se zjistilo, že splňují kritéria pro udělení STH, by bylo problematické stanovit běžnou hodnotu bez dostatečných údajů o těchto prodejních, správních a režijních nákladech a o zisku. Největší objem vývozů, který lze rozumně prošetřit, by měl tedy zahrnovat přinejmenším dostatečný počet společností s domácím prodejem v období šetření. Proto byly v souladu s článkem 6.10 antidumpingové dohody a článkem 17 základního nařízení vybrány pouze významné vyvážející společnosti, které představovaly rovněž důležitou část prodejů na domácím trhu. 25. Během šetření bylo zjištěno, že společnost Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. a Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd. nahlásila omylem velká množství vývozů zmíněného výrobku do ES, která však sama nevyrobila, ale ve skutečnosti pouze zpracovala pro jiné vyvážející výrobce. Vzhledem k malému objemu skutečného prodeje vlastního výrobku byla společnost z čínského vzorku vyňata. Poněvadž společnost již byla prověřena, bude posouzena individuálně. 26. Malajské sdružení výrobců plastů poukázalo na to, že jedna ze společností, které nebyly vybrány do vzorku, neuvedla své místní prodeje plastových sáčků uskutečněné společností ve spojení a měla by být do vzorku zařazena. Jelikož informace o této chybě v oznámených údajích byla obdržena včas, Komise souhlasila se zařazením této společnosti do vzorku a nahradila jednu z dříve vybraných společností, která měla menší objem vývozu. 27. Dotazníky byly zaslány k vyplnění 22 původně vybraným společnostem a všechny společnosti zaslaly ve stanovené lhůtě odpovědi, kromě jedné thajské společnosti, která byla vybrána do vzorku, poté však přestala spolupracovat. 28. Vzhledem k vysokému počtu zemí a dotčených stran a časovému omezení dospěla Komise k závěru, že nelze povolit individuální zjišťování ohledně vyvážejících výrobců za účelem použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení, protože by to znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by to včasnému ukončení šetření. V souladu s tím Komise informovala všechny spolupracující vyvážející výrobce, že nezamýšlí povolit individuální zjišťování, pokud bylo požadováno. Ve 40denní lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení nebyly kromě toho žádné takovéto žádosti podány. 29. Je nutno poznamenat, že jedna společnost v Číně, která nebyla zařazena do vzorku, ale spolupracovala v rámci šetření, podala žádost o změnu názvu z Jiangmen Xiefeng Plastic Co., Ltd. na Jiangmen Toptype Plastic Products Co., Ltd. Byly předloženy důkazy, že se jednalo o změnu názvu stejné právnické osoby a že nedošlo k žádné jiné změně, pokud jde o postavení, strukturu nebo vlastnictví společnosti. V příloze nařízení byl název společnosti změněn na název nový. 30. Výběr vzorku výrobců ve Společenství 31. Vzhledem k vysokému počtu výrobců ve Společenství byl v oznámení o zahájení řízení navržen výběr vzorku v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Za tímto účelem Komise požádala výrobce ve Společenství, aby poskytli informace o výrobě a prodejích obdobného výrobku. 32. 34 výrobců ve Společenství se přihlásilo a poskytlo informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Do vzorku bylo zařazeno celkem pět společností (tři z Francie a dvě ze Španělska), jelikož představovaly největší reprezentativní objem výroby ve Společenství (přibližně 18 %), který bylo možno přiměřeně prošetřit během doby, která byla k dispozici. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení bylo jednáno se sdružením výrobců ve Společenství a to nevzneslo žádné námitky. Všichni výrobci ve Společenství zařazení do vzorku spolupracovali a ve stanovených lhůtách zaslali odpovědi na dotazník. Zbývající žádající výrobci a výrobci podporující šetření se sídlem v Belgii, Dánsku, Francii, Nizozemsku, Polsku, Portugalsku, Španělsku a Spojeném království poskytli některé všeobecné údaje pro analýzu újmy. 33. Výběr vzorku dovozců 34. Vzhledem k vysokému počtu dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Za tímto účelem Komise požádala dovozce, aby poskytli informace o dovozech a prodejích dotčeného výrobku. 35. Na základě obdržených údajů Komise vybrala pět dovozců ve třech členských státech, dva ve Francii, jednoho v Německu a dva ve Spojeném království. Jednala rovněž se dvěma známými sdruženími dovozců. Tito dovozci představovali největší reprezentativní objem prodejů známých dovozců ve Společenství (přibližně 9 %), který bylo možno přiměřeně prošetřit během doby, která byla k dispozici. Dva dovozci nakonec spolupracovali a zaslali odpovědi na dotazník. 36. Poskytování informací 37. Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a činitelích, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z ČLR a Thajska a ukončení řízení týkajícího se dovozů pocházejících z Malajsie. Kromě toho jim byla dána lhůta, v níž mohly po tomto poskytnutí základních skutečností a úvah, na jejichž základě byla uložena konečná opatření, předložit svá stanoviska. 38. Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a bylo-li to vhodné, byla zjištění patřičně pozměněna. C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 39. Obecné informace 40. Plastové pytle a sáčky vyrobené z polyethylenu obvykle distribuují maloobchodní prodejny spotřebitelům, kteří je používají zejména k přepravě nakoupeného zboží, balení potravin nebo k ukládání odpadu z domácností. 41. Dotčený výrobek 42. Dotčeným výrobkem jsou plastové pytle a sáčky obsahující nejméně 20 % hmotnostních polyethylenu a o tloušťce nejvýše 100 mikrometrů (dále jen „plastové sáčky“) pocházející z ČLR, Malajsie a Thajska. Dotčený výrobek spadá do kódů KN ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 a ex 3923 29 90. 43. Plastové sáčky se vyrábějí extruzí (protlačováním) z polymerů polyethylenu, ve spojitém trubkovém tvaru, a to vstřikováním vzduchu, po němž následuje stříhání a popřípadě svařování, potisk a připojení držadel a/nebo uzavíracích systémů. Sáčky se mohou vyrábět z polyethylenu různé měrné hmotnosti smíchaného s jinými pryskyřicemi nebo přísadami. Složení materiálu ovlivňuje vlastnosti sáčku (např. jeho pevnost, trvanlivost nebo odbouratelnost), jež mohou být požadovány pro různé použití. 44. V průběhu šetření čínské orgány a několik dovozců a vývozců uvedlo, že působnost šetření je příliš široká, jelikož zahrnuje položky jako nákupní tašky, pytle na odpadky, sáčky do mrazniček, sáčky na ovoce a zeleninu a jiné položky, které se údajně liší, pokud jde o fyzikální vlastnosti, ceny, prodejní kanály, konečné užití a vnímání spotřebitelů. Jeden vývozce a několik dovozců zejména požadovalo, aby byly z působnosti šetření vyloučeny sáčky se zipem (polyetylenové sáčky s uzavíráním pomocí zipu) kvůli údajným rozdílům s ohledem na surovinu, výrobní proces, vzhled, použití, distribuci, vnímání spotřebitelů a cenu. Jiný dovozce uvedl obdobné tvrzení ohledně sáčků na peníze, které údajně mají některé jedinečné technické a fyzikální vlastnosti a vyrábí je pouze omezený počet společností. 45. Jeden malajský vývozce dále uvedl, že patentovaný prvek dávkovacího mechanismu některých jeho sáčků znamená, že by měly být tyto sáčky z působnosti šetření vyloučeny, jelikož sáčky s těmito prvky údajně výrobní odvětví Společenství nemůže vyrábět. Tento patentovaný prvek, který má zajistit funkční výhodu oproti jiným sáčkům, však nepředstavuje dostatečný rozdíl ve fyzikálních vlastnostech dotčených sáčků, aby je bylo možno považovat za samostatný výrobek. Ve skutečnosti jsou tyto sáčky v zásadě zaměnitelné s jinými sáčky, s obdobnými patentovanými systémy či bez nich. 46. Ačkoli se uznává, že existují různé typy plastových sáčků, které se používají k různým účelům včetně těch, jež byly zmíněny výše, šetření prokázalo, že tyto různé typy plastových sáčků, včetně sáčků s patentovanými prvky, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti: v podstatě se jedná o pružné schránky vyrobené z polyethylenové fólie používané k balení a přepravě zboží. Použití plastových sáčků je vždy stejné, ačkoli „zboží“, které je v nich přepravováno či do nich zabaleno, se může lišit (např. maloobchodní zboží, potraviny, odpad). V této souvislosti je nutno uvést, že v základním nařízení se nevyžaduje, aby se šetření týkalo výrobků, které jsou ve všech hlediscích totožné, např. pokud jde o výrobní proces, ceny, prodejní kanály, použití nebo vnímání spotřebitelů. Stálou praxí Komise spíše je, že požaduje, aby jednotlivé druhy výrobků měly stejné základní fyzikální, technické a/nebo chemické vlastnosti, aby mohly být považovány za jediný výrobek. 47. Pro účely tohoto šetření jsou proto veškeré typy plastových sáčků patřící do kódů KN ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 a ex 3923 29 90 pocházející z ČLR, Malajsie a Thajska považovány za jeden výrobek. 48. Obdobný výrobek 49. Komise zjistila, že plastové sáčky vyráběné a prodávané na příslušných domácích trzích v ČLR, Malajsii (která byla rovněž srovnatelnou zemí) a Thajsku a plastové sáčky vyvážené z dotčených zemí do Společenství, jakož i plastové sáčky vyráběné a prodávané ve Společenství výrobním odvětvím Společenství mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se dospělo k závěru, že všechny tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. D. DUMPING 50. Obecná metodika 51. Níže uvedená obecná metodika byla použita u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Malajsii a Thajsku a rovněž u spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, jimž byl udělen STH. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze záležitosti specifické pro každou vyvážející zemi. 52. Běžná hodnota 53. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve u každého jednotlivého vyvážejícího výrobce zjišťovala, zda jeho prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byly reprezentativní, tj., zda celkový objem těchto prodejů dosáhl alespoň 5 % celkového objemu příslušných vývozů do Společenství. 54. Komise následně identifikovala typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkovým reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy určenými pro vývoz do Společenství. Použita byla tato kritéria: druh použitých surovin, rozměry, barva, potisk, uzávěr, držadla a způsob uvedení na trh. 55. Prodeje konkrétního typu výrobků na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodejů daného typu na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobků vyváženého do Společenství. 56. Komise poté zjišťovala, zda se mohou prodeje jednotlivých typů plastových sáčků prodávaných jednotlivými společnostmi v reprezentativních množstvích na domácím trhu v příslušné vyvážející zemi považovat za provedené v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, přičemž se stanovil podíl ziskových domácích prodejů jednotlivých vyvážených typů výrobků nezávislým odběratelům během období šetření. 57. Pokud objem prodejů určitého typu výrobků, prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobků a vážená průměrná cena tohoto typu výrobků odpovídala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážená průměrná cena všech domácích prodejů tohoto typu výrobků uskutečněných během období šetření, bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, nebo nikoli. 58. Pokud objem ziskových prodejů daného typu výrobků představoval 80 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobků nebo méně, nebo pokud vážená průměrná cena tohoto typu výrobků nedosahovala výrobních nákladů, určila se běžná hodnota na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto typu výrobků, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobků. 59. Pokud objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobků dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu, mělo se za to, že se tento konkrétní typ výrobků neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu. 60. Pokud u některého typu výrobků prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu. 61. Běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům jednotlivých výrobců na vyvážené typy přičetla přiměřená, v případě potřeby upravená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí. 62. Ve všech případech byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny podle metod uvedených v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise zjišťovala, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk dotčených vyvážejících výrobců na domácím trhu představovaly spolehlivé údaje. 63. Vývozní cena 64. Ve všech případech, kdy dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných. 65. Pokud se vývoz uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení se sídlem ve Společenství, vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené s ohledem na náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozců ve spojení. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů od spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. 66. Srovnání 67. Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnávány na úrovni ze závodu. 68. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. U všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, byly povoleny odpovídající úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, úvěry a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné. 69. Dumpingová rozpětí 70. V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobků stanovenou výše. 71. Dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili v souladu s článkem 17 základního nařízení, nebyli však do vzorku zařazeni, byla stanovena na základě váženého průměru dumpingového rozpětí společností ve vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. 72. Je stálou praxí Komise, že vyvážející výrobce ve spojení nebo vyvážející výrobce, kteří patří do stejné skupiny společností, považuje pro účely stanovení dumpingového rozpětí za jediný subjekt, a tedy pro ně stanoví jediné dumpingové rozpětí. Je tomu tak zvláště proto, že v případě stanovení individuálních dumpingových rozpětí by mohlo docházet k obcházení antidumpingových opatření, která by se tak stala neúčinnými, protože by pak vyvážející výrobci ve spojení mohli směrovat své vývozy do Společenství prostřednictvím společnosti, která má nejnižší individuální dumpingové rozpětí. 73. V souladu s touto praxí byli vyvážející výrobci ve spojení patřící do týchž skupin považováni za jediný subjekt a bylo pro ně stanoveno jedno dumpingové rozpětí, které bylo vypočteno na základě vážených průměrných dumpingových rozpětí spolupracujících výrobců v příslušných skupinách. 74. Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozů do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu. 75. Jelikož úroveň spolupráce v Malajsii a v Thajsku byla vysoká (více než 85 %), považovalo se za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce v každé z těchto zemí ve výši nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. 76. Pokud jde o Čínu, je nutno poznamenat, že ačkoli byla celková spolupráce vysoká, tři vyvážející výrobci poskytli nepravdivé a zavádějící informace, a byli proto prohlášeni za nespolupracující ve smyslu článku 18 základního nařízení, jak je popsáno níže. Vzhledem k tomu, že se tyto společnosti vědomě zdržely spolupráce, zakládalo se zbytkové dumpingové rozpětí pro jakéhokoli nespolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR na dostupných skutečnostech. Bylo proto považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni nejvyšších rozpětí stanovených pro reprezentativní typy pro spolupracujícího vývozce, jemuž nebylo uděleno STH ani IZ. Nic nenasvědčovalo tomu, že by nespolupracující vyvážející výrobci prodávali za dumpingové ceny na nižší úrovni. 77. Malajsie 78. Běžná hodnota 79. Tři společnosti měly celkově reprezentativní domácí prodeje. Avšak vzhledem k nedostatečnému souladu mezi typy prodávanými na domácím trhu a vyváženými typy musela být pro tyto společnosti běžná hodnota vypočtena v souladu s výše uvedenou metodikou. Pro tři společnosti, které neměly reprezentativní domácí prodej, musela být běžná hodnota rovněž vypočtena v souladu s výše uvedenou metodikou. 80. U tří společností s reprezentativním domácím prodejem byl k výpočtu jejich běžné hodnoty použit zisk dosažený v běžném obchodním styku a jejich domácí prodejní, správní a režijní náklady na základě jejich domácího prodeje. 81. U tří společností bez reprezentativního domácího prodeje byla částka prodejních, správních a režijních nákladů určena podle průměrných prodejních, správních a režijních nákladů tří společností s domácím prodejem. 82. Jelikož pouze jeden výrobce z Malajsie měl celkově ziskové domácí prodeje obdobného výrobku, bylo k výpočtu běžné hodnoty pro tři společnosti bez domácího prodeje v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení použito průměrné výše zisku dosažené u domácích prodejů stejné obecné kategorie výrobků, tj. 5,5 %. 83. Vývozní cena 84. Šest vyvážejících výrobců uskutečňovalo své vývozy do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem ve Společenství a v Indonésii. Pokud se vývozy uskutečnily prostřednictvím dovozců ve spojení se sídlem ve Společenství, vývozní cena byla vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno v 53. bodu odůvodnění. 85. Srovnání 86. Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na úrovni ze závodu, jak je popsáno výše v 54. a 55. bodu odůvodnění, s případnými úpravami v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. 87. Pokud se prodeje uskutečnily prostřednictvím Indonésie, použila se úprava provizí ve výši 3,3 % v souladu s čl. 2 odst. 10 bodem i) základního nařízení. Výše provizí byla založena na prodejních, všeobecných a správních nákladech indonéské společnosti spolu s rozpětím zisku ve výši 3 %. Vzhledem ke skutečnosti, že zisk indonéské společnosti byl ovlivněn prodeji mezi společnostmi ve spojení, ziskové rozpětí ve výši 3 % bylo stanoveno podle ziskového rozpětí, jehož dosáhl obchodník, který není ve spojení. 88. Jiný vývozce uvedl, že jeho prodejní ceny do Společenství by měly být upraveny, aby se zohlednila skutečnost, že jeho poslední smlouva (po období šetření) s konečným spotřebitelem stanoví zvýšení ceny, údajně ke kompenzaci ztrát vývozce, které vznikly v období šetření kvůli zvýšení cen surovin. Tuto úpravu nelze povolit, jelikož během období šetření se neuskutečnila žádná cenová úprava a neexistují žádné důkazy o vztahu mezi novou smlouvou a vývojem nákladů v minulosti. 89. Dumpingová rozpětí 90. Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla byla stanovena takto: Dragonpak Industries (M) S/B, Johor Bahru | 0 % | Europlastics Malaysia S/B, Shah Alam | 0 % | Hond Tat Industries S/B, Klang | 4,0 % | Plastic V S/B, Klang | 0 % | Poly Carrier Industries S/B, Klang | 0 % | Sido Bangun S/B, Negri Sembilan | 9,1 % | Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku | 7,3 % | Všechny ostatní společnosti | 9,1 % | 91. Komise zjišťovala, zda by v případě Malajsie mohlo být prokázáno, že celostátní úroveň dumpingu je nad minimální úrovní ve výši 2 % podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem se považovalo za vhodné extrapolovat výsledky vzorku, včetně společností, u nichž nebyl dumping zjištěn, k odhadu výše dumpingu pro společnosti nezařazené do vzorku. Výše dumpingu ve vzorku, vyjádřena jako procento hodnoty CIF dovozů ve vzorku, byla nižší než 2 %. Proto celkové dumpingové rozpětí zjištěné pro Malajsii bylo pod minimální úrovní. V tomto případě by řízení ve věci dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Malajsie mělo být ukončeno a neměla by být uložena žádná cla. 92. Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že čl. 9 odst. 3 základního nařízení nestanoví určení zanedbatelného dumpingového rozpětí platného pro celou zemi. 93. Tento výklad Komise odmítla. V čl. 9 odst. 3 základního nařízení se jednoznačně uvádí, že řízení se zastaví, pokud je dumpingové rozpětí nižší než 2 %. Jelikož řízení je zahájeno proti zemi, týká se to rozpětí platného pro celou zemi. 94. Výrobní odvětví Společenství rovněž uvedlo, že čl. 9 odst. 6 základního nařízení stanoví, že k nulovým nebo zanedbatelným rozpětím se nepřihlíží při výpočtu dumpingového cla použitelného na spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku. Tento článek však pouze stanoví nejvyšší možné clo použitelné na tyto vyvážející výrobce, pokud mají být cla uložena. Vzhledem k tomu, že malajští vyvážející výrobci, u nichž byl zjištěn dumping, představují pouze malý podíl na celkových vývozech z Malajsie, považovalo se za vhodné (jak je uvedeno výše v 72. bodu odůvodnění) založit výpočet platný pro celou zemi na extrapolaci výsledků celého vzorku. 95. Thajsko 96. Běžná hodnota 97. Tři společnosti měly celkově reprezentativní domácí prodeje. Avšak vzhledem k nedostatečnému souladu mezi typy prodávanými na domácím trhu a vyváženými typy musela být pro tyto společnosti běžná hodnota vypočtena v souladu s výše uvedenou metodikou. U společností, které neměly reprezentativní domácí prodej, musela být běžná hodnota rovněž vypočtena v souladu s výše uvedenou metodikou. 98. U těchto tří společností se použily domácí prodejní, správní a režijní náklady na základě jejich domácího prodeje. U dvou společností bez reprezentativního domácího prodeje byla částka prodejních, správních a režijních nákladů určena na základě průměrných prodejních, správních a režijních nákladů tří společností s domácím prodejem. 99. U dvou společností s reprezentativním domácím prodejem byl použit zisk dosažený v běžném obchodním styku. U třetí společnosti s reprezentativním domácím prodejem nebylo možno její vlastní zisk použít, jelikož v běžném obchodním styku se uskutečnilo méně než 10 % prodejů. 100. Jelikož žádný thajský vývozce neměl celkově ziskový domácí prodej, použilo se v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení pro výpočet běžné hodnoty u dvou společností bez domácího prodeje a u jedné společnosti, u níž se méně než 10 % domácího prodeje uskutečnilo v běžném obchodním styku, přiměřené ziskové rozpětí na základě zisku jedné thajské společnosti dosaženého z prodejů stejné obecné kategorie výrobků na domácím trhu. 101. Vývozní cena 102. Vývozy pěti spolupracujících vyvážejících výrobců se uskutečnily přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní ceny proto byly založeny na cenách dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. 103. Srovnání 104. Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na úrovni ze závodu, jak je popsáno výše, s případnými úpravami v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. 105. Dumpingová rozpětí 106. Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla byla stanovena takto: King Pac Industrial Co., Ltd., Chonburi a Dpac Industrial Co., Ltd., Bangkok | 14,3 % | Multibax Public Co., Ltd., Chonburi | 5,1 % | Naraipak Co., Ltd. a Narai Packaging (Thailand) Ltd., Bangkok | 10,4 % | Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok | 6,8 % | Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd., Nakornpathorn | 5,8 % | Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku | 7,9 % | Všechny ostatní společnosti | 14,3 % | 107. Čínská lidová republika 108. Status tržního hospodářství (STH) a individuální zacházení 109. Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 zmíněného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c). Tato kritéria jsou stručně a pouze pro usnadnění reference uvedena níže v souhrnné podobě: 110. obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; 111. účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely; 112. neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství; 113. právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a 114. převody směnného kurzu jsou prováděny podle tržních kurzů. 115. Ze spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR uvažovaných pro zařazení do vzorku požádalo o STH podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení 108 vyvážejících výrobců, kteří ve stanovených lhůtách vyplnili tiskopis žádosti o STH pro vyvážející výrobce. 3 společnosti požádaly pouze o IZ a v souladu s požadavky vyplnily tiskopis žádosti o STH částečně. U deseti prošetřovaných společností si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v žádostech o STH, které považovala za nezbytné. 116. Byl vyvozen závěr, že z deseti prošetřovaných čínských vyvážejících výrobců sedm prokázalo, že splňuje pět kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto by jim měl být přiznán STH, zatímco u jednoho vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že by mu STH udělen být neměl. 117. U zbývajících dvou prověřovaných čínských vyvážejících výrobců a jednoho vyvážejícího výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, bylo dále zjištěno, že poskytli nepravdivé a zavádějící informace ve smyslu článku 18 základního nařízení. 118. Dva vyvážející výrobci neuvedli v příslušných odpovědích ve formuláři žádosti o přiznání STH ani v odpovědích na antidumpingový dotazník svůj vzájemný vztah a jeden z nich předložil padělané důkazy, aby částečně skryl existující vztah. 119. V této souvislosti je nutno uvést, že je obvyklou praxí Komise zkoumat, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro přiznání STH. To je nezbytné, aby se zabránilo směrování prodeje skupiny společností prostřednictvím jedné ze společností ve skupině, která je ve spojení a pro níž byla stanovena individuální sazba a byl jí přiznán STH, budou-li opatření zavedena. Proto v případech, kdy je dceřiná společnost či jakákoli jiná společnost ve spojení výrobcem a / nebo prodejcem dotčeného výrobku, je nutno prohlásit všechny takovéto společnosti za společnosti ve spojení, aby bylo zajištěno, že pro společnosti ve spojení bude stanoveno jedno dumpingové rozpětí, budou-li opatření zavedena. Všechny společnosti ve spojení podílející se na výrobě nebo prodeji dotčeného výrobku musí poskytnout odpověď na formulář žádosti o STH, aby se mohlo prověřit, zda splňují rovněž kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Všichni výrobci ve spojení musí rovněž zaslat odpovědi na dotazník. 120. V tomto případě, ačkoli obě společnosti jednotlivě splnily svou povinnost podat formulář žádosti o STH, se společnosti ve spojení pokusily skrýt svůj vztah. Jelikož tento vztah nebyl zveřejněn, jedna ze dvou společnosti ve spojení nebyla prověřována spolu s druhou společností, která byla zařazena do vzorku, jak by tomu jinak bylo. Údaje poskytnuté Komisi proto neumožnily řádně prověřit všechny společnosti ve spojení v této skupině. To vedlo k tomu, že nebylo možno zjistit, zda skupina jako celek splnila podmínky pro přiznání STH. 121. Šetřený vyvážející výrobce a společnost, která s ním je ve spojení, výrobce podílející se na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, byli prohlášeni za nespolupracující vyvážející výrobce. 122. U zbývající společnosti bylo zjištěno, že v odpovědi na dotazník vědomě poskytla nesprávné údaje o vývozu a během inspekce na místě předložila padělané vývozní faktury, jak je popsáno v 112. bodu odůvodnění. Mělo se za to, že vzhledem k tomu, že byla prohlášena za nespolupracujícího vývozce, nebylo podstatné posouzení její žádosti o STH, jelikož za těchto okolností nemohlo být pro tuto společnost vypočteno individuální rozpětí. 123. Dotčení vyvážející výrobci a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním. 124. Čínský vyvážející výrobce uvedený v 85. bodu odůvodnění nemohl prokázat, že splnil první, druhé a třetí výše uvedené kritérium, a udělení STH bylo zamítnuto. Šetření této společnosti a společností, které jsou s ní ve spojení, prokázalo, že tato skupina zahrnuje dva výrobní subjekty, z toho jedním je čínská společnost a druhým je pobočka mateřské hongkongské společnosti v Číně. Společnost nemohla prokázat, že do řízení této pobočky nezasahuje čínský stát. V obchodním povolení čínské výrobní společnosti se dále uvádí, že určité minimální množství produkce by se mělo vyvážet. Společnost uvedla, že od místních orgánů mohla získat povolení prodávat na domácím trhu, tj. získat neomezené obchodní povolení. Toto tvrzení však nedoložila a nepožádala o zrušení zjevného omezení ve svém obchodním povolení, ani nezměnila své stanovy, v nichž je požadavek na vývoz rovněž obsažen. Proto se došlo k závěru, že společnost nepředložila dostatečné důkazy, že může svobodně a pružně prodávat podle tržních podmínek, což by znamenalo, že může prodávat na domácím trhu. Toto omezení vyplývá z významného státního zásahu, tj. obchodního povolení, které omezuje rozsah činnosti společnosti na vývozní trh. 125. Z výše uvedeného vyplývá, že žádost této společnosti o individuální zacházení (IZ) byla rovněž zamítnuta, jelikož společnost nesplnila kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 písm. b), tj. že vývozní ceny a množství jsou určována svobodně. 126. Pokud jde o druhé kritérium, vzhledem ke skutečnosti, že pobočka hongkongské mateřské společnosti funguje na základě hotovostních toků, mělo se za to, že její účetnictví není v souladu s akruální zásadou podle mezinárodních účetních standardů. Nedostatečné oddělení operací této pobočky od operací druhé výrobní společnosti vyvolává vážné pochybnosti o přesnosti účetnictví, zejména pokud jde o náklady, u obou subjektů. Proto lze usuzovat, že nebylo splněno druhé kritérium pro přiznání STH. 127. S ohledem na práva na užívání pozemků a tovární budovy této pobočky společnost nemohla jasně prokázat, jak je nabyla a zda se na ně vztahují odpisy. Proto nelze považovat za splněné třetí kritérium pro přiznání STH, jelikož společnost neprokázala, že neexistují žádná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství v souvislosti s právy na užívání pozemků a nabytím továrních budov. 128. Jiný čínský vyvážející výrobce měl ve svém obchodním povolení a stanovách ustanovení, v němž se uvádí, že vyvážet by se měla celá produkce společnosti. Společnost tedy během období šetření podléhala vývozní povinnosti a Komise nejdříve došla k závěru, že nemohla svobodně přijímat obchodní rozhodnutí podle tržních podmínek, a tedy že nebylo splněno první kritérium pro přiznání STH. Společnost však předložila důkazy, že tato omezení byla v březnu 2006 zrušena. Společnost rovněž odůvodnila své rozhodnutí neprodávat na domácím trhu až do období šetření včetně a poskytla důkazy, že toto rozhodnutí bylo přijato výhradně s ohledem na situaci společnosti a její vyhlídky na trhu a že navzdory požadavku na vývoz obsaženému v obchodním povolení toto rozhodnutí ve skutečnosti nepodléhalo státnímu zásahu. Vzhledem k tomu, že obchodní povolení společnosti již neobsahuje požadavek na vývoz a společnost doložila své tvrzení, že toto zjevné omezení nebylo používáno již před jeho zrušením, společnost splňuje první kritérium pro udělení STH. 129. Čínská vláda a několik vývozců tvrdilo, že Komise rozhodla pouze o žádostech o STH pro společnosti zařazené do vzorku, ale nezabývala se žádostmi o STH přibližně stovky společností, které do vzorku zařazeny nebyly. Podle jejich tvrzení je Komise povinna provést individuální posouzení podaných žádostí o STH bez ohledu na to, zda byl vývozce zařazen do vzorku či ne. 130. Za prvé je nutno poznamenat, že v tomto řízení Komise čelila nebývale vysokému počtu spolupracujících vývozců, tj. více než 100. V tomto kontextu musela Komise zajistit, aby šetření mohlo být provedeno s dostupnými zdroji, v právním rámci a aniž by slevila z norem pro posouzení žádostí o STH. 131. Komise se domnívá, že stávající ustanovení o výběru vzorku (článek 17 základního nařízení) zcela zahrnuje situaci společností žádajících o STH. Ve skutečnosti vývozci nemají na základě povahy výběru vzorku možnost individuálního zjišťování, a to jak v zemích s tržním hospodářstvím, tak i v hospodářstvích v procesu transformace, a závěry, k nimž se dospělo s ohledem na vzorek, se použijí i na ně. 132. Článek 17 základního nařízení stanoví obecnou metodu řešení situací, není-li vzhledem k vysokému počtu dotčených společností možné individuální zjišťování, tj. použití reprezentativního vzorku. Neexistuje důvod, proč by tato metoda nemohla být stejně tak použita v případě, kdy vysoký počet dotčených společností zahrnuje vysoký počet společností žádajících o STH. 133. Otázka, zda společnost zařazená do vzorku žádala o STH/IZ, je ve skutečnosti pouze technickou otázkou, která má význam pouze pro metodiku ke stanovení dumpingového rozpětí. Týká se pouze údajů použitých pro výpočet dumpingu, zda se použijí vlastní údaje společnosti nebo údaje ze srovnatelné země. Stejně jako v každém jiném případě výběru vzorku se určí vážený průměr pro všechny společnosti zařazené do vzorku, a to bez ohledu na metodiku použitou pro výpočet dumpingu pro každou společnost jako výsledek posouzení žádosti o STH/IZ. STH/IZ tedy nebrání použití běžného výběru vzorku. 134. Hlavním důvodem výběru vzorku je sladit administrativní požadavky, aby bylo možno případ posoudit včas v rámci závazných lhůt a v co možná největším rozsahu provést individualizovanou analýzu. Počet žádostí o STH byl v tomto případě tak velký, že individuální posouzení žádostí (jak se někdy provádí v jiných případech) nebylo z administrativního hlediska možné. Proto se považovalo za přiměřené použít pro všechny společnosti nezařazené do vzorku vážené průměrné rozpětí vyplývající ze všech společností vybraných do vzorku podle kritérií uvedených v bodu 17 odůvodnění, aniž se rozlišovalo mezi společnostmi, které získaly STH/IZ, a ostatními společnostmi. 135. Výrobní odvětví Společenství vzneslo námitky proti udělení STH pěti výše uvedeným společnostem. 136. Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že jedna ze společností, jíž byl přiznán STH, je obecně považována za společnost ve vlastnictví státu a že vzhledem k tomu, že byla až donedávna jednou z významných obchodních skupin, jejichž výhradním vlastníkem byl stát, je pravděpodobné, že dosud využívá svého výsadního postavení u čínského státu a je jím ovlivňována. Výrobní odvětví Společenství rovněž poukázalo na to, že převod majetku z bývalé společnosti ve vlastnictví státu na nynější společnost má možné následky. Komise ověřila vlastnictví a řídící struktury této společnosti a došla k závěru, že od roku 2002 společnost řídí soukromí investoři nezávisle na kontrole státu. Komise rovněž prověřila převod majetku ze společnosti vlastněné státem a ujistila se, že k němu došlo za podmínek tržního hospodářství. Nebyly předloženy žádné důkazy, které by tyto závěry zpochybnily. Výrobní odvětví Společenství rovněž tvrdilo, že společnosti by neměl být udělen STH, jelikož využívá vývozní subvence. Výše a povaha této subvence však neodůvodňuje neudělení STH. 137. Pokud jde o druhou společnost, jíž byl přiznán STH, výrobní odvětví Společenství uvedlo, že vzhledem k tomu, že její vývozy jsou velkou měrou vyrobeny prostřednictvím dohod o poplatcích se společností uvedenou výše, neměl by být STH udělen. Jelikož však bylo zjištěno, že prvně uvedená společnost splňuje kritéria pro udělení STH, nejsou důvody domnívat se, že společnost kritéria nesplňuje kvůli dohodě o poplatcích mezi oběma společnostmi. 138. S ohledem na třetí společnost, jíž byl přiznán STH, výrobní odvětví Společenství mělo za to, že skutečnost, že společnost dosud nedosáhla zisku, znamená, že nemůže fungovat za podmínek tržního hospodářství. Komise to však nepovažuje za neobvyklé během počáteční fáze podnikání a považuje to za slučitelné s podmínkami tržního hospodářství. Výrobní odvětví Společenství rovněž uvedlo, že skutečnost, že obchodní povolení společnosti obsahovalo během období šetření požadavek na minimální objem vývozu, není v souladu s prvním kritériem pro udělení STH. Komise se však domnívá, že to v období šetření nepředstavovalo skutečné omezení. Za prvé, omezení bylo v obchodním povolení z roku 2005 zrušeno, a za druhé, procento vývozu bylo vždy významně vyšší než práh stanovený ve starém obchodním povolení, což naznačuje, že omezení v obchodním povolení se již přežilo. Konečně, výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že poznámka auditora týkající se ocenění surovin touto třetí společností znamená, že její účetnictví není spolehlivé. Komise však má za to, že skutečnost, že auditor uvedl tuto poznámku a že společnost přijala opatření k nápravě situace, potvrzuje, že její účetnictví prochází nezávislým auditem a je spolehlivé. 139. S ohledem na čtvrtou společnost, jíž byl přiznán STH, výrobní odvětví Společenství uvedlo, že stát zasahoval do politiky zaměstnanosti společnosti, jelikož místní orgán schvaloval používané pracovní smlouvy. Toto schválení se však týkalo struktury vzorové smlouvy a ne jejích konkrétních podmínek, a nepovažovalo se tedy za státní zásah. 140. Výrobní odvětví Společenství dále také zpochybnilo udělení STH páté společnosti, jejíž stanovy během období šetření obsahovaly ustanovení, že veškerá produkce by měla být vyvezena. Tato společnost však prodávala dotčený výrobek na domácím trhu v Číně jak před obdobím šetření, tak i během něj. V roce 2005 společnost zrušila jakákoli omezení ve svých stanovách a za těchto okolností neexistuje důvod pro neudělení STH. 141. Dva čínští vyvážející výrobci uvedení v až bodech 87 až 90 odůvodnění, kteří byli prohlášeni za nespolupracující výrobce, nesouhlasili se závěry útvarů Komise, že by se měli považovat za nespolupracující společnosti a neměl by jím být přiznán STH. Společnosti však neposkytly přesvědčivé vysvětlení ani údaje, které by vyvrátily důkazy, jež má Komise k dispozici a které byly získány během inspekcí na místě v prostorách jedné ze společností. Proto bylo potvrzeno, že by se v tomto řízení měly považovat za nespolupracující společnosti a v souladu s tím by jim neměl být přiznán STH. 142. Byl konzultován poradní výbor a přímo dotčené strany byly náležitě informovány. Nejdůležitější námitky, jež vývozci a výrobní odvětví Společenství vznesli, již byly vysvětleny výše. 143. Společnosti nespolupracující při šetření 144. Komise obdržela různá tvrzení týkající se společnosti popsané v poslední části. bodu 86 odůvodnění, která zpochybnila platnost údajů, jež Komise získala v průběhu inspekce na místě, v žádosti o STH a v odpovědi na dotazník. Tato tvrzení byla ověřena a bylo zjištěno, že vývozní faktury předložené při inspekci na místě musely být skutečně upraveny tak, aby předstíraly značně vyšší vývozní cenu. 145. Důkazy byly předloženy společnosti, ta však zpochybnila názor, že toto postačovalo k tomu, aby byla považována za společnost nespolupracující při šetření podle článku 18 základního nařízení. Nemohla však vysvětlit rozdíly mezi těmito doklady, a proto bylo potvrzeno, že by se v tomto řízení měla považovat za nespolupracující společnost. Vzhledem k povaze nedostatečné spolupráce, tj. předložení nesprávných údajů a padělání dokladů, jakož i době, kdy toto bylo zjištěno, tj. na úplném konci šetření, musely být údaje poskytnuté touto společností zcela odmítnuty, jelikož nelze vyloučit, že stejným chováním byly dotčeny i ostatní poskytnuté údaje a doklady. 146. Běžná hodnota 147. Určení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž byl přiznán STH 148. Tři společnosti ze sedmi, jimž byl udělen STH, měly celkově reprezentativní domácí prodeje. Avšak vzhledem k nedostatečnému souladu mezi typy prodávanými na domácím trhu a vyváženými typy musela být pro tyto společnosti běžná hodnota vypočtena v souladu s výše uvedenou metodikou. U zbývajících čtyř společností, které neměly reprezentativní domácí prodej, musela být běžná hodnota rovněž vypočtena v souladu s výše uvedenou metodikou. 149. U tří společností s reprezentativním prodejem na domácím trhu se použil jejich zisk, jehož dosáhly v běžném obchodním styku, a rovněž domácí prodejní, správní a režijní náklady na základě jejich domácího prodeje. 150. Pro čtyři zbývající společnosti, jimž byl udělen STH a které neměly reprezentativní domácí prodej, byla částka prodejních, správních a režijních nákladů stanovena na základě průměrných prodejních, správních a režijních nákladů tří společností s reprezentativním domácím prodejem. 151. Jelikož pouze jeden čínský vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán STH, měl celkově ziskový domácí prodej obdobného výrobku, použil se při výpočtu běžné hodnoty pro čtyři společnosti, které neměly žádný prodej na domácím trhu, zisk této jediné společnosti z prodeje na domácím trhu stejné obecné kategorie výrobků v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. 152. Určení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH 153. Srovnatelná země 154. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v zemích, jejichž hospodářství prochází transformací, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. 155. V oznámení o zahájení řízení byly pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy jako vhodná srovnatelná země USA. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby uvedly své připomínky. 156. Různé zúčastněné strany podaly připomínky a navrhly za srovnatelnou zemi Malajsii, Thajsko, Indonésii nebo Indii. Vzhledem ke spolupráci výrobců v Malajsii a Thajsku v rámci šetření byly již k dispozici údaje týkající se těchto výrobců. Mimoto byly kontaktovány jiné známé společnosti v USA, Indonésii a Indii s cílem určit, zda by tyto státy mohly být použity jako srovnatelné země. Ochotny spolupracovat byly pouze jedna společnost v USA a dvě společnosti v Indii, žádný z těchto výrobců však neodpověděl na dotazník. 157. Jelikož společnosti z ostatních možných srovnatelných zemí nebyly ochotny spolupracovat, byla prověřována vhodnost Malajsie. Bylo zjištěno, že Malajsie má reprezentativní domácí trh, na němž se vyrábí a prodává široká škála typů dotčeného výrobku, a vysoký počet dodavatelů zajišťuje dostatečnou úroveň hospodářské soutěže. Šetřením se zjistilo, že významný domácí prodej v běžném obchodním styku uskutečnili tři spolupracující vyvážející výrobci v Malajsii, kteří byli zařazeni do vzorku. 158. Po zveřejnění informačního dokumentu Komise, v němž byla za srovnatelnou zemi navržena Malajsie, výrobní odvětví Společenství namítlo, že Komise by měla jako srovnatelnou zemi použít USA vzhledem k malému domácímu trhu v Malajsii a vysokým platným dovozním clům v porovnání se cly USA. 159. Tento argument byl vzhledem k významnému domácímu prodeji dotčeného výrobku v Malajsii odmítnut. Dále bylo zjištěno, že ačkoli dovozní cla v Malajsii byla vysoká (30 %), na významné dovozy ze zemí ASEAN se uplatňovala preferenční sazba (5 %), která odpovídala clům v USA. Je nutno rovněž uvést, že navzdory maximálnímu úsilí Komise se nepodařilo zajistit spolupráci žádného amerického výrobce dotčeného výrobku. 160. Vzhledem k nedostatečné spolupráci společností z USA, Indie a Indonésie a se zřetelem na skutečnost, že v případě Malajsie nebyl zjištěn žádný dumping, bylo rozhodnuto použít jako srovnatelnou zemi pro ČLR Malajsii. 161. Běžná hodnota 162. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, kterému nebyl přiznán STH, určena na základě ověřených údajů obdržených od výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen skutečně zaplacených či splatných, na domácím trhu v Malajsii u typů výrobků, u nichž bylo zjištěno, že se uskutečnily v běžném obchodním styku v souladu s výše uvedenou metodikou. V případě potřeby byly ceny upraveny, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s typy výrobků vyváženými do Společenství dotčeným čínským výrobcem. 163. Běžná hodnota byla tedy stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu v běžném obchodním styku účtovaná odběratelům, kteří nejsou ve spojení, spolupracujícími výrobci v Malajsii s reprezentativním domácím prodejem. 164. Vývozní cena 165. Čínští vyvážející výrobci uskutečňovali své vývozy do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům nebo prostřednictvím obchodních společností se sídlem v Hongkongu a ve Společenství. Vývozní ceny byly stanoveny s použitím obecné metodiky uvedené výše. Pokud se vývozy uskutečnily prostřednictvím prodejních společností v Hongkongu, které jsou ve spojení, provedla se úprava s ohledem na provize v souladu s čl. 2 odst. 10 bodem i) základního nařízení, bylo-li prokázáno, že tyto prodejní společnosti ve spojení plnily povinnosti jednatele za provizi. Výše provizí byla založena na prodejních, správních a režijních nákladech prodejní společnosti a použilo se rozpětí zisku ve výši 3 % podle informací získaných od obchodníků v Hongkongu, kteří nejsou ve spojení. 166. Srovnání 167. Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na úrovni ze závodu, jak je popsáno výše, s případnými úpravami v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. 168. Jeden čínský vyvážející výrobce požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení odpovídající tržní ceně rozdílu v úrovni obchodu mezi vývozy a některými prodeji na domácím trhu. Avšak úpravy, jež společnost požadovala, nebyly doloženy odpovídajícím rozdílem v cenových úrovních na domácím trhu, a úprava proto nebyla povolena. 169. Dumpingová rozpětí 170. Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla byla stanovena takto: Cedo (Shanghai) Limited a Cedo (Shanghai) Household Wrappings Co., Ltd., Šanghaj | 7,4 % | Chun Yip Plastics (Shenzhen) Ltd., Shenzhen | 14,8 % | Huizhou Jun Yang Plastics Co., Ltd., Huizhou | 4,8 % | Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai | 5,1 % | Sunway Kordis (Shanghai) Ltd. a Shanghai Sunway Polysell Ltd., Šanghaj | 4,8 % | Suzhou Guoxin Group Co. Ltd., Suzhou Guoxin Group Taicang Yihe Import & Export Co., Ltd., Taicang Dongyuan Plastic Co., Ltd. a Suzhou Guoxin Group Taicang Giant Packaging Co., Ltd., Taicang | 7,8 % | Zhong Shan Qi Yu Plastic Products Co., Ltd., Zhongshan | 5,7 % | Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo uděleno individuální zacházení, a spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku | 8,4 % | Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. a Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi (nezařazené do vzorku) | 12,8 % | Všechny ostatní společnosti | 28,8 % | 171. Pro spolupracující společnost ve vzorku, jíž nebyl udělen STH, ani přiznáno individuální zacházení, jak bylo uvedeno výše, bylo vypočteno dumpingové rozpětí za účelem výpočtu průměrného dumpingového rozpětí pro celý vzorek. Pro tuto společnost však nebude stanovena individuální celní sazba, jak je popsáno v 227 bodu odůvodnění, jelikož jí nebyl udělen STH, ani IZ. E. ÚJMA 172. Výroba ve Společenství 173. Dotčený výrobek vyrábějí ve Společenství stovky výrobců. Výrobní odvětví je velmi roztříštěné a tvoří jej především malé a střední podniky. 174. Při výpočtu výroby ve Společenství během období šetření byla jako výchozí bod použita odhadovaná spotřeba Společenství, jak je vysvětleno v (158). a (159). bodu odůvodnění. Od údaje o spotřebě byly odečteny dovozy do Společenství evidované Eurostatem. Výsledný údaj o výrobě byl popřípadě upraven podle informací poskytnutých sdruženími výrobců v příslušných zemích. Toto množství pak bylo sníženo o množství vyrobené společnostmi nezahrnutými do vymezení výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno níže ve 153. bodu odůvodnění. Na základě tohoto výpočtu byla celková výroba Společenství stanovena na 1 175 000 tun. 175. Někteří vyvážející výrobci, dovozci a maloobchodníci uvedli, že produkce výrobního odvětví Společenství je v poměru k celkové produkci Společenství nižší než 25 %, a proto by řízení mělo být ukončeno pro nedostatečnou podporu tohoto případu. Tento argument byl založen na tvrzení, že podle významného poskytovatele obchodních informací o trhu, společnosti AMI[3], by odhadované množství extrudované polyethylenové fólie používané k výrobě obdobného výrobku činilo více než údaj o výrobě Společenství použitý při posouzení podpory. 176. Společnost AMI uvádí některé informace týkající se odvětví polyethylenových fólií ve dvou zprávách, na něž některé strany poukázaly: 177. Polyethylene film extruders 6th edition (Výrobci extrudovaných polyethylenových fólií, 6. vydání), (ISBN 1 904188 12 5) a 178. Polyethylene film industry in Europe 7th edition (Odvětví polyethylenových fólií v Evropě, 7. vydání), (ISBN 1 904188 17 6) 179. Na žádost Komise společnost AMI souhlasila s reprodukcí výňatků z výše uvedených zpráv. Je nutno uvést, že v „poznámce vydavatele” v těchto zprávách společnost AMI uvádí, že „nepřebírá žádnou právní odpovědnost za chyby nebo vynechávky v těchto informacích, ať už způsobené nedbalostí, náhodou či z jiné příčiny, a nepřebírá žádnou odpovědnost s ohledem na pozici jakékoli uvedené firmy a společnosti“. Povolení reprodukovat informace obsažené ve výše uvedených zprávách bylo uděleno pouze s výhradou této zvláštní doložky o vyloučení odpovědnosti: „[AMI] neodpovídá za případný nesprávný výklad jejích informací zástupci výrobního odvětví, kteří spolupracovali s [Komisí], nebo výklad údajů [AMI] ze strany Evropské komise“. 180. Je nutno rovněž poznamenat, že ačkoli společnost AMI ve dvou výše zmíněných zprávách uvádí některé informace o odvětví polyethylenových fólií, neuvádí žádný odhad velikosti trhu výrobku, jehož se šetření týká, ve Společenství. Zprávy společnosti AMI uvádějí následující odhad konečných použití extrudovaných polyethylenových fólií[4]: Skupina výrobků | % konečných použití polyethylenové fólie | i) Coex/laminovací fólie | 8,2 % | ii) Jiné fólie | 6,8 % | iii) Smršťovací fólie | 13,8 % | iv) Průtažné fólie | 14,4 % | v) Zemědělství/stavebnictví | 8,0 % | vi) Fólie v rolích | 15,3 % | vii) Pytle pro těžká břemena | 7,5 % | ix) Pytle na odpadky | 5,8 % | x) Nákupní tašky | 8,3 % | xi) Jiné pytle/sáčky | 11,9 % | CELKEM | 100 % | 181. Zprávy AMI[5] nedefinují přesné metody pro výpočet údajů o výrobě nebo spotřebě surovin. Ve zprávách se odhaduje, že spotřeba polyethylenu pro extruzi fólií v Evropě, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění, v roce 2004 činila 7 699 000 tun. Pokud jde o výrobu, společnost AMI odkazuje na údaje o výrobní kapacitě, které (jak se při šetření ukázalo) obvykle představují množství polyethylenu zpracovaného jednotlivým výrobcem. Pokud jde o výrobu pytlů a sáčků, údaj o výrobní kapacitě obsahuje množství průmyslového odpadu (odpad ze stříhání, počáteční odpad a jiné extrudované fólie nižší jakosti), který se v procesu účinně recykluje. Proto by recyklace tohoto odpadu vedla k dvojímu započítání, jelikož určitá množství původně nové suroviny procházejí extruzí vícekrát. 182. Společnost AMI udává veškeré údaje o výrobě jako procenta představující konečné použití spotřeby polyethylenu pro extruzi fólie v Evropě. Pokud jde o zeměpisné pokrytí, zpráva zahrnuje Francii, Německo, Itálii, Spojené království, Benelux (Belgii a Nizozemsko), Skandinávii (Dánsko, Finsko, Norsko a Švédsko), Španělsko, ostatní západní Evropu (Rakousko, Irsko, Řecko, Portugalsko, Švýcarsko) a střední Evropu (Polsko, Maďarsko, Rumunsko, Českou republiku a Slovenskou republiku)[6]. Zpráva se netýká členských států Estonska, Lotyšska, Litvy, Malty a Kypru, ale zahrnuje Švýcarsko, Norsko a Rumunsko, na něž se působnost tohoto šetření nevztahuje. 183. Jelikož se údaje společnosti AMI vztahují na zeměpisnou oblast, která neodpovídá území Společenství, bylo nutno nejprve zjistit spotřebu polyethylenu pro extruzi ve Společenství. Dva dodavatelé polyethylenové pryskyřice ve Společenství v této souvislosti uvedli, že v roce 2004 činila spotřeba polyethylenové pryskyřice pro extruzi fólií ve Společenství 6 100 000 až 6 500 000 tun. Níže uvedená množství byla proto vypočtena pomocí tohoto rozmezí spotřeby. 184. Strany uvedené ve 134. bodu odůvodnění tvrdily, že do výrobku, jehož se šetření týká, by měly být částečně nebo zcela zařazeny kategorie vi), ix), x) a xi) uvedené ve 137. bodu odůvodnění. 185. Jako jednoznačné se jeví, že kategorie „nákupní tašky“ by na základě svých fyzikálních vlastností patřila do výrobku, jehož se šetření týká; tato kategorie představuje 8,3 % (tj. 506 300 až 539 500 tun) konečných použití. Je však rovněž pravděpodobné, že část pytlů na odpadky, které představují celkem 5,8 % (tj. 353 800 až 377 000 tun) konečných použití, do této definice nepatří, jelikož pytle na odpadky pravděpodobně zahrnují pytle o tloušťce větší než 100 mikronů, a část této kategorie by proto měla být z definice vyloučena. 186. Některé strany tvrdily, že do definice výrobku, jehož se šetření týká, by patřilo až 65 % kategorie nazvané „fólie v rolích“ (představující 15,3 %[7] celkových konečných použití). V této souvislosti se poukazuje na skutečnost, že sama společnost AMI u této kategorie uvádí, že obsahuje použití jako „fólie na prádlo, hygienické fólie, fóliové přebaly a univerzální fólie na ochranu povrchu“. Je nutno poznamenat, že uvedená konečná použití jsou uvedená jako „fólie“, a nepatří tedy do kategorie pytlů a sáčků. Ověřování na místě v průběhu vyšetřování v prostorách sedmi výrobních závodů pěti výrobců ve Společenství ve dvou zemích kromě toho ukázalo, že fólie v rolích, extrudovaná externě, se při výrobě obdobného výrobku nepoužívala. Inspekce na místě v prostorách 21 vyvážejících výrobců ve třech dotčených zemích rovněž nepodpořily tvrzení, že by se fólie v rolích, extrudovaná externě, používala při výrobě dotčeného výrobku. S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo nutno odmítnout tvrzení, že by se velká část kategorie „fólie v rolích“ měla zahrnout do výroby obdobného výrobku ve Společenství. 187. Některé strany rovněž uvedly, že do údajů o výrobě Společenství by mělo být zahrnuto konečné použití uvedené ve zprávě jako „jiné pytle/sáčky“, představující 11,9 %[8] veškerých konečných použití. Je třeba poznamenat, že strany u tohoto tvrzení nedoložily množství. Tato kategorie je v publikaci „AMI’s guide to the polyethylene industry in Europe“ (Průvodce AMI odvětvím polyetylenu v Evropě) uvedena jako „jiné fólie“ v údajích o výrobě v konkrétních zemích a není definována jako pytle nebo sáčky. Ačkoli není jasné, které výrobky společnost AMI zařadila do kategorie „jiné pytle a sáčky“, přinejmenším všechny ty výrobky, které nepatří do popisu výrobku, by měly být z odhadu vyloučeny. Podle jedné strany zahrnuje kategorie „jiné pytle a sáčky“ rovněž fólie používané pro „FFS balení“ u potravin (tj. „form, fill and seal“), což je druh balení, kdy se sáček vytvaruje, naplní a uzavře v integrovaném procesu. Zařízení FFS je obvykle plně automatizované. Tento výrobek se neprodává jako pytle nebo sáčky a dovozy tohoto výrobku nepatří do kódů KN 3923 21 00, 3923 29 10 a 3923 29 90. Vzhledem k tomu, že se odhady zúčastněných stran týkající se podílu výrobku, jehož se šetření týká, v této skupině pohybovaly v rozmezí od 15 % do 100 % a nebyly doloženy, nebylo možno provést přesný odhad, jaká část této skupiny by se měla zahrnout do výrobku, jehož se šetření týká. Proto se s ohledem na skutečnost, že neexistovaly žádné doložené údaje, považovalo za přiměřené pro účely výpočtu zahrnout 50 % této kategorie výrobku. Výsledná výroba v této skupině by tedy byla v rozmezí od 363 000 do 387 000 tun. 188. Některé strany uvedly, že na výrobu obdobného výrobku se použije až 1 milion tun recyklovaného materiálu. Podle společnosti AMI se při extruzi polyethylenu skutečně použije přibližně 1 milion tun[9] znovu zpracovávaného materiálu. AMI neupřesňuje, jakým konkrétním kategoriím výrobku lze toto užití přiřadit. Ověřování na místě kromě toho ukázalo, že na trhu existuje pouze velmi omezená dodávka recyklovaných materiálů od konečného spotřebitele, zatímco průmyslový odpad vzniklý ve výrobním procesu je recyklován účinně. V této souvislosti je nutno zmínit, že průmyslový odpad je již zahrnut v údajích o výrobě jako nový materiál, a zahrnutí tohoto množství do výroby by vedlo k dvojímu započítání. Šetření prokázalo, že recyklovaný odpad od konečného spotřebitele se používá zejména k výrobě pytlů na odpadky. Některé strany tvrdily, že až 25 % surovin této kategorie obdobného výrobku tvoří recyklovaný materiál od konečného spotřebitele. Podle informací poskytnutých zúčastněnými stranami to může činit až 20 % výroby těchto pytlů. Jelikož toto množství není zahrnuto v odhadu AMI pro konečné použití tohoto výrobku, mělo by se toto množství připočítat k odhadu výroby. Proto byla s ohledem na množství pytlů na odpadky provedena odpovídající úprava ve výši 20 %, což vedlo k dodatečné produkci dotčeného výrobku v rozmezí od 88 000 do 94 000 tun. 189. Výsledné celkové množství produkce na základě úvah uvedených ve 135. až 145. bodu odůvodnění leží v rozmezí 1 311 000 až 1 398 000 tun výrobku, jehož se šetření týká. Odhad však zahrnuje všechny pytle na odpadky a je nutno připomenout, že některé tyto pytle na odpadky mohou mít tloušťku větší než 100 mikronů, a tedy nepatří do definice výrobku. Toto rozmezí tedy představuje spíše nadhodnocený odhad výroby. 190. Abychom se dostali k výrobě Společenství, od výše uvedených údajů by měla být odečtena výroba společností vyloučených z výrobního odvětví Společenství představující 119 000 tun produkce. Výsledkem je výroba Společenství v rozsahu od 1 193 000 do 1 279 000 tun produkce výrobku, jehož se šetření týká. Odhad výroby Společenství při zahájení řízení ve výši 1 240 000 tun spadá do rozmezí tohoto výpočtu a práh podpory daného případu ve výši 25 % je splněn i v případě horní meze. 191. Z výše uvedené analýzy jednoznačně vyplývá, že údaje, na něž se některé strany uvedené ve 134. bodu odůvodnění odvolávají, nejsou takové, aby vyvrátily odhad výroby Společenství výrobku, jehož se šetření týká, stanovený Komisí, který je uveden níže ve 150. bodu odůvodnění. 192. S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo nutno tvrzení o nedostatečné podpoře případu uvedené těmito stranami odmítnout. 193. Vymezení výrobního odvětví Společenství 194. V počáteční fázi souhrnná výroba 29 žádajících výrobců ve Společenství představovala 331 500 tun, tj. 26,7 % v poměru k celkové výrobě Společenství ve výši 1 240 000 tun měřeno v době zahájení řízení. Souhrnná výroba výrobců ve Společenství, kteří řízení odmítli, činila méně než polovinu výše uvedené podpory. 195. Kromě toho se poznamenává, že v době zahájení řízení podpořilo podnět dalších 21 společností s celkovou výrobou 302 000 tun. Celkem tedy podnět podpořili výrobci ve Společenství, kteří zastupují více než 50 % celkové výroby Společenství ve výši 1 240 000 tun. 196. Během šetření pět žádajících výrobců ze Společenství nespolupracovalo. Zároveň v rámci šetření spolupracovalo sedm jiných výrobců, kteří řízení podpořili. 197. Další tři spolupracující společnosti byly z vymezení výrobního odvětví Společenství vyloučeny a jejich produkce tedy nebyla zahrnuta ve výrobě výrobního odvětví Společenství, jelikož jedna společnost dovážela významná množství od vývozce v Číně, s nímž je ve spojení, a další dvě společnosti dovážely z dotčených zemí do Společenství významná množství v poměru ke své produkci. Čtvrtá společnost, která řízení odporovala a nespolupracovala v rámci šetření jako výrobce Společenství, byla z vymezení výrobního odvětví Společenství rovněž vyloučena, jelikož byla ve spojení s vyvážejícím výrobcem v jedné z dotčených zemí a do Společenství dovážela významná množství dotčeného výrobku v poměru ke své výrobě ve Společenství. 198. Některé strany uvedly, že společnost, která namítá řízení, British Polyethylene Industries plc (dále jen „BPI“), byla vyloučena z vymezení výrobního odvětví Společenství, a tedy z celkové výroby Společenství, zatímco jiná společnost podporující řízení, Cedo Ltd., zde zahrnuta byla, ačkoli se obě společnosti nacházely ve stejné situaci a měly výrobu jak ve Společenství, tak i v dotčených zemích. V této souvislosti je nutno uvést, že oběma společnostem se dostalo stejného zacházení a obě byly vyloučeny z důvodů uvedených v (153). bodu odůvodnění. 199. Některé strany uvedly, že dva výrobci Společenství zařazení do vzorku by měli být z vymezení výrobního odvětví Společenství vyloučeni, jelikož dováželi významná množství dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska. V tomto ohledu je třeba nejdříve poznamenat, že ačkoli je opravdu dlouhodobým zvykem vyřazovat z výrobního odvětví Společenství dovážející výrobce ve Společenství, pokud jsou před dumpingem chráněni nebo z něj mají prospěch, od jejich vyřazení se upouští, pokud se zjistí, že výrobci ve Společenství byli v důsledku stlačování cen na trhu Společenství k dovozům donuceni na dočasnou dobu a v omezeném rozsahu. V daném případě představovaly v období šetření celkové dovozy obou uvedených společností 1 %, resp. 0,1 % jejich celkové výroby. Jelikož se jedná o malá množství, mohou být oba výrobci ve Společenství zahrnuti do vymezení výrobního odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Z toho důvodu byl uvedený argument zamítnut. 200. 24 žádajících výrobců ve Společenství a sedm dalších výrobců spolupracujících v rámci šetření bylo tedy považováno za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Celkem tyto společnosti představují přibližně 358 000 tun, tj. 31 % výroby Společenství, měřeno v průběhu šetření. 201. Poznamenává se, že podporu šetření vyjádřilo dalších devět společností představujících 57 000 tun výroby. Tyto společnosti však při šetření plně nespolupracovaly, a nebyly tedy zahrnuty do vymezení výrobního odvětví Společenství. 202. Spotřeba Společenství 203. Zjevná spotřeba Společenství byla stanovena na základě údajů oznámených v podnětu podaném žadateli. Jako základ byly použity informace žadatelů o různých trzích a údaje odvozené z údajů o trhu poskytnutých dvěma obchodními agenturami. Shromážděné informace o trhu v Belgii, Francii, Itálii, Lucembursku, Nizozemsku a Španělsku pak byly použity k extrapolaci spotřeby Společenství ve zbývajících členských státech. 204. Podle výše uvedené analýzy se spotřeba Společenství během posuzovaného období zvýšila o 6 %, tj. z 1 582 000 tun v roce 2001 na 1 674 000 tun v období šetření. Podrobné údaje vyjádřené v tunách: Spotřeba | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | V tisících tun | 1 582 | 1 618 | 1 653 | 1 670 | 1 674 | Index | 100 | 102 | 104 | 105 | 106 | Zdroj: Podnět | 205. Dovozy z dotčených zemí 206. Souhrnné hodnocení účinků dotčených dovozů 207. Komise zjišťovala, zda lze dovozy některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se má vliv dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, hodnotit souhrnně jen v tom případě, kdy je zjištěno, že a) dumpingové rozpětí stanovené v poměru k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný; a b) souhrnné posouzení je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství. 208. Jelikož v případě Malajsie bylo zjištěno, že celkové dumpingové rozpětí je nižší než 2 %, tj. nižší než nepatrné , byly dovozy z Malajsie ze souhrnného hodnocení vyloučeny. Dumpingová rozpětí stanovená v poměru k dovozům pocházejícím z ČLR a Thajska byla nad minimální úrovní ve výši 2 % stanovenou v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Jelikož během období šetření představovaly dovozy z ČLR podíl na trhu ve výši 14,4 % a dovozy z Thajska podíl na trhu ve výši 4 %, objemy dovozů z ČLR a Thajska nebyly zanedbatelné. 209. Pokud jde o soutěžní podmínky, šetření prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly obdobné s ohledem na všechny jejich základní fyzikální vlastnosti. Plastové pytle a sáčky dovážené z ČLR a Thajska byly tedy zaměnitelné a během posuzovaného období byly uváděny na trh ve Společenství prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek. Dovozy z obou zemí vykazovaly obdobné trendy u cen a objemů a významnou úroveň cenového podbízení. Kromě toho se poukazuje na skutečnost, že bylo zjištěno, že dovážený výrobek je obdobný jako plastové pytle a sáčky vyráběné ve Společenství a jako takový s nimi soutěží za stejných soutěžních podmínek. 210. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se usuzuje, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení a že dovozy z ČLR a Thajska by tedy měly být posuzovány souhrnně. 211. Objem dotčených dovozů a podíl na trhu 212. Objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska se podle údajů Eurostatu zvýšil z přibližně 219 000 tun v roce 2001 na 307 000 tun v období šetření, což představuje nárůst ve výši 40 %. Prudký nárůst dovozů v posuzovaném období absorboval 96 % nárůstu spotřeby, k němuž na trhu Společenství ve stejném období došlo. 213. Všechny dovozy dotčeného výrobku byly deklarovány pod kódem KN ex 3923 21 00 (pytle a sáčky z polymerů ethylenu). Dovozy s kódem KN ex 3923 29 10 (pytle a sáčky z polyvinylchloridu) a ex 3923 29 90 (pytle a sáčky z ostatních plastů) nebyly do výpočtu zahrnuty, jelikož podle dostupných informací neexistovala žádná výroba pytlů a sáčků, v níž by hmotností nepřevládal polyethylen, a proto v současnosti neexistují žádné dovozy dotčeného výrobků s těmito kódy KN. Souhrnné dovozy | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | v tisících tun | 219 | 239 | 288 | 299 | 307 | Index | 100 | 109 | 132 | 137 | 140 | 214. Během posuzovaného období dumpingové dovozy pocházející z ČLR a Thajska zvýšily svůj podíl na trhu Společenství o 33 % z 13,8 % v roce 2001 na 18,3 % v období šetření. Podíl na trhu | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Souhrnně | 13,8 % | 14,8 % | 17,4 % | 18,0 % | 18,3 % | Index | 100 | 107 | 126 | 130 | 133 | 215. Dotčené dovozní ceny a cenové podbízení 216. Níže uvedené informace o cenách dotčených dovozů vycházejí z údajů Eurostatu založených na objemu dovozů zjištěného pomocí metodiky popsané výše. Podle těchto informací poklesly průměrné ceny CIF dovozů pocházejících z ČLR a Thajska mezi rokem 2001 a obdobím šetření o 14 %. V roce 2003 ceny dosáhly dna a až do období šetření mírně rostly. Nedosáhly však cenové úrovně z roku 2001 a 2002 a zůstaly nízké. Dovozní ceny v EUR/kg | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Souhrnně | 1,42 | 1,25 | 1,09 | 1,16 | 1,22 | Index | 100 | 88 | 77 | 82 | 86 | 217. K určení cenového podbízení u dotčených dovozů Komise založila svou analýzu na údajích poskytnutých v průběhu šetření vyvážejícími výrobci a výrobci ve Společenství zařazenými do vzorku. Při této analýze se pro jednotlivé typy výrobků porovnávaly skutečné ceny CIF na hranice Společenství vyvážejících výrobců upravené o náklady po dovozu s příslušnými váženými průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Společenství pro nezávislé odběratele upravené na úroveň ze závodu. 218. Srovnání ukázalo, že během období šetření byly dotčené výrobky pocházející z dotčených zemí podle typů výrobků definovaných v dotazníku na základě váženého průměru prodávány ve Společenství za ceny, které byly oproti cenám výrobního odvětví Společenství v případě ČLR a Thajska o 4,1 % až 37,9 % nižší, vyjádřeno jako procento z ceny výrobního odvětví Společenství. 219. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství 220. Úvodní poznámky 221. V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství posouzení všech relevantních hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav daného výrobního odvětví během posuzovaného období. Tato analýza byla provedena pro společnosti zařazené do vzorku. Takto byla stanovena výkonnost výrobního odvětví Společenství měřeno činiteli jako ceny, mzdy, investice, zisky, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získávat kapitál, a to na základě údajů od společností zařazených do vzorku. Nicméně v zájmu úplného popisu stavu výrobního odvětví Společenství jsou v případě ukazatelů, u nichž jsou k dispozici spolehlivé informace pro výrobní odvětví Společenství jako celek, tyto informace také uvedeny níže. Činitele újmy, jako je podíl na trhu, objem prodeje, zaměstnanost, výrobní kapacita, zásoby a výroba pak byly stanoveny pro celé výrobní odvětví Společenství. 222. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity 223. Během posuzovaného období se výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství zvýšila o 66 000 tun, tj. o 17 %. Ve stejném období se však výroba zvýšila pouze o 9 %. Míra využití kapacity výrobního odvětví Společenství se proto snížila o 6 %. Výroba (v tisících tun) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Výroba | 328 | 346 | 353 | 359 | 358 | Index | 100 | 105 | 107 | 109 | 109 | Výrobní kapacita | 399 | 423 | 444 | 463 | 465 | Index | 100 | 106 | 111 | 116 | 117 | Využití kapacity (v %) | 82 | 82 | 80 | 78 | 77 | Index | 100 | 99 | 97 | 94 | 94 | Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. | 224. Zásoby 225. Šest výrobců nezařazených do vzorku nemohlo poskytnout odpovídající údaje o svých zásobách kvůli nedostatečným údajům o obdobném výrobku ze svých systémů řízení zásob. Údaje těchto společností proto musely být při provádění analýzy zásob za posuzované období vyloučeny. Tato analýza se zakládala na údajích poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku a 20 výrobci, kteří do vzorku zařazeni nebyli. Zásoby | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Tuny | 24 110 | 26 446 | 26 757 | 25 016 | 28 994 | Index | 100 | 110 | 111 | 104 | 120 | Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. | 226. Během období šetření zásoby hotových výrobků představovaly kolem 8 % celkového objemu výroby výrobního odvětví Společenství. Konečné stavy zásob výrobního odvětví Společenství se v roce 2003 nejprve zvýšily o 11 %, poté v roce 2004 zaznamenaly pokles o 7 % a v období šetření pak v porovnání s rokem 2001 vzrostly o 20 %. 227. Objem prodeje, podíl na trhu a růst 228. Objem prodeje výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období zvýšil o 10 %. V roce 2004 dosáhl svého vrcholu, poté však v období šetření mírně poklesl. Celkový poměrný nárůst byl vyšší než zvýšení celkové spotřeby, které činilo 6 %. Objem prodeje | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Tuny | 308 068 | 330 103 | 334 818 | 341 701 | 338 940 | Index | 100 | 107 | 109 | 111 | 110 | Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. | 229. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 4 %. Po prvotním nárůstu ve výši 5 % v období od roku 2001 do roku 2002 se až do roku 2004 neměnil a v období šetření vykázal mírný pokles. Spotřeba Společenství se v posuzovaném období současně zvýšila o 6 %. Od roku 2001 do období šetření tedy výrobní odvětví Společenství bylo s to využít růstu trhu. Podíl na trhu | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | % | 19,5 % | 20,4 % | 20,3 % | 20,5 % | 20,2 % | Index | 100 | 105 | 104 | 105 | 104 | Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. | 230. Zaměstnanost, produktivita a mzdy 231. V posuzovaném období se míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství snížila o 1 %. Ve stejném období se jeho produktivita, měřeno jako výroba na zaměstnance a rok, zvýšila o 10 %. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Počet zaměstnanců | 3 325 | 3 353 | 3 381 | 3 338 | 3 302 | Index | 100 | 101 | 102 | 100 | 99 | Produktivita: výroba na zaměstnance | 99 | 103 | 104 | 108 | 108 | Index | 100 | 104 | 105 | 109 | 109 | Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. | 232. Během posuzovaného období se celkové roční náklady práce na zaměstnance zvýšily o 7 %. Po nárůstu ve výši 8 % v období mezi roky 2001 a 2004 poklesla průměrná mzda mezi rokem 2004 a obdobím šetření o 1 %. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Celkové náklady práce na zaměstnance v EUR | 32 801 | 34 507 | 34 794 | 35 533 | 35 217 | Index | 100 | 105 | 106 | 108 | 107 | Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. | 233. Prodejní ceny 234. Průměrné čisté prodejní ceny výrobců ve výrobním odvětví Společenství, kteří byli zařazení do vzorku, se snížily z 1,50 EUR za kg v roce 2001 na 1,47 EUR za kg v období šetření. Ceny se v roce 2002 nejprve snížily o 4 % a v roce 2003 o další 2 %. V období od roku 2003 do roku 2004 zaznamenaly mírný nárůst ve výši 0,7 % a v období šetření se dále zvýšily o 3,5 %. Tento poměrně stabilní vývoj cen je nutno posuzovat ve světle vývoje cen surovin, které se značně zvýšily, tj. o 23 %. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Prodejní ceny pro odběratele ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, v EUR/kg | 1,50 | 1,44 | 1,41 | 1,42 | 1,47 | Index | 100 | 96 | 94 | 95 | 98 | Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. | 235. Ziskovost 236. Během posuzovaného období se ziskovost prodejů výrobců výrobního odvětví Společenství, kteří byli zařazení do vzorku, pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, snížila o 82 %. V letech 2001 až 2002 dosahovali výrobci výrobního odvětví Společenství, kteří byli zařazení do vzorku, ještě udržitelné úrovně ziskovosti. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření však ziskovost vykazovala průběžný prudký pokles a v období šetření dosáhla pouze 1,1 %, přičemž několik společností zařazených ve vzorku zaznamenalo ztrátu. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Ziskovost | 6,3 % | 6,9 % | 4,0 % | 2,5 % | 1,1 % | Index | 100 | 110 | 63 | 40 | 17 | Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. | 237. Investice a návratnost investic 238. Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby obdobného výrobku se v průběhu posuzovaného období snížily o 30 % z přibližně 16 milionů EUR na méně než 12 milionů EUR. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Investice (v tis. EUR) | 16 474 | 20 956 | 11 363 | 16 830 | 11 507 | Index | 100 | 127 | 69 | 102 | 70 | Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. | 239. Návratnost investic u výrobců ve výrobním odvětví Společenství zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procentní podíl průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty aktiv potřebných k výrobě obdobného výrobku, se v důsledku klesající ziskovosti výrazně snížila. Zatímco v období 2001 až 2002 byla návratnost investic poměrně stálá, v období šetření prudce poklesla na 6 %, což znamená celkový pokles mezi rokem 2001 a obdobím šetření ve výši 84 %. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Návratnost investic % | 37 % | 37 % | 20 % | 12 % | 6 % | Index | 100 | 100 | 54 | 32 | 16 | Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. | 240. Peněžní tok 241. Výrobci ve výrobním odvětví Společenství, kteří byli zařazení do vzorku, zaznamenali během posuzovaného období čistý kladný peněžní tok z provozních činností. Pokud se však peněžní tok vyjádří jako procentní podíl obratu, čistý kladný peněžní tok zaznamenal v procentním vyjádření výrazný pokles, zejména během období šetření, a to spolu se snížením ziskovosti. 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | OŠ | Peněžní tok (v tisících EUR) | 14 965 | 23 307 | 17 652 | 17 598 | 4 706 | Index | 100 | 156 | 118 | 118 | 31 | Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. | 242. Schopnost získávat kapitál 243. Velká část výrobního odvětví Společenství se skládá z malých nebo středních podniků. Schopnost výrobního odvětví Společenství získávat kapitál byla proto v posuzovaném období poněkud snížena, a to zejména v jeho pozdější fázi, kdy ziskovost byla mimořádně nízká. 244. Překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencování 245. Výrobní odvětví Společenství se nemuselo zotavovat z předchozích účinků dumpingu působícího újmu nebo subvencování. 246. Velikost dumpingového rozpětí 247. Pokud jde o dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, je vzhledem k objemu a cenám dovozů z ČLR a Thajska významný. 248. Závěr o újmě 249. Z šetření výše uvedených činitelů vyplývá, že od roku 2001 do období šetření se výrazně zvýšil objem dumpingových dovozů i jejich podíl na trhu. Ve skutečnosti se jejich objem za posuzované období zvýšil o 40 % a jejich podíl na trhu dosáhl v období šetření výše 18,3 %. Je třeba si povšimnout, že v období šetření činily dumpingové dovozy přibližně 57 % celkových dovozů dotčeného výrobku do Společenství. Mimo to byly v období šetření prodejní ceny výrobního odvětví Společenství v důsledku dovozů dotčeného výrobku předmětem významného cenového podbízení (od 4,1 % do 37,9 %). V důsledku toho byly ceny výrobního odvětví Společenství tlačeny dolů a téměř dosáhly bodu rovnováhy mezi náklady a prodejní cenou. 250. Bylo zjištěno, že se situace výrobního odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období zhoršovala. Výrobní odvětví Společenství zaznamenalo výrazné snížení ziskovosti ve výši 5,2 % a v období šetření dosáhlo téměř bodu rovnováhy mezi náklady a prodejní cenou. Ve stejném období se jeho návratnost investic snížila o 31 % a došlo k významnému poklesu v jeho peněžním toku, a to ve výši 69 %. Využití jeho výrobní kapacity se snížilo o 5 %, prodejní ceny klesly o 2 %, zaměstnanost se snížila o 1 %, konečné stavy zásob vzrostly o 20 %, investice se snížily o 30 % a jeho schopnost získávat kapitál se postupně zhoršovala. 251. V průběhu posuzovaného období se výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství poněkud zvýšila. To je však nutno posuzovat v kontextu celkové výroby Společenství, která byla postižena uzavřením řady společností s výrobní kapacitou více než 140 000 tun. Výrobní odvětví Společenství zvýšilo svou kapacitu nabytím výrobních prostředků od společností, které výrobu zastavily. 252. Na základě výše uvedeného se dochází k závěru, že se výrobní odvětví Společenství nachází v obtížné hospodářské a finanční situaci a utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI 253. Úvod 254. V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingové dovozy pocházející z Thajska a ČLR způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingových dovozů současně způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovým dovozům. 255. Účinek dumpingových dovozů 256. Od roku 2001 do období šetření se objem dumpingových dovozů pocházejících z ČLR a Thajska zvýšil o 40 %. Podíl těchto dovozů na trhu se současně zvýšil z 13,8 % v roce 2001 na 18,3 % v období šetření. Ceny dovozů z těchto zemí se během posuzovaného období významně snížily a byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v období šetření, a to od 4,1 % do 37,9 %. 257. Toto cenové podbízení je obecně důsledkem cenotvorby, která nezahrnuje všechny náklady v komerčním řetězci. 258. K podstatnému zvýšení objemu dovozů za velmi nízké a dumpingové ceny a zvýšení jejich podílu na trhu v průběhu posuzovaného období došlo současně se zhoršením situace výrobního odvětví Společenství v témže období, a to zejména s ohledem na ziskovost, prodejní ceny, konečné stavy zásob, investice, využití kapacity, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a návratnost investic. 259. Proto byl přijat závěr v tom smyslu, že tlak vyvinutý dotčenými dovozy hrál rozhodující úlohu v újmě výrobního odvětví Společenství. 260. Účinek ostatních činitelů 261. Výkonnost ostatních výrobců ve Společenství 262. Pokud jde o objemy prodeje ostatních výrobců ve Společenství, jejich objem mezi rokem 2001 a obdobím šetření poklesl o 7,1 % a jejich podíl na trhu se ve stejném období snížil o 7,8 %. Nebylo zjištěno, že by ceny ostatních výrobců Společenství byly nižší než ceny spolupracujícího výrobního odvětví Společenství nebo že by jejich celková situace byla jiná. Proto se vyvozuje závěr, že výrobky vyráběné a prodávané ostatními výrobci ve Společenství nepřispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. 263. Dovozy z jiných třetích zemí 264. Podle údajů Eurostatu se objem dovozů pocházejících z jiných třetích zemí (např. Malajsie, Turecka, Indie a Indonésie) v posuzovaném období zvýšil o 22 % a v období šetření dosáhl výše přibližně 231 000 tun. To odpovídá podílu na trhu ve výši 13,8 %. Ve stejném období se ceny těchto dovozů snížily o 11 % (z 1,66 EUR/kg v roce 2001 na 1,48 EUR/kg v období šetření). Je však nutno poznamenat, že průměrná cena těchto dovozů byla vyšší než cena dovozů pocházejících z ČLR a Thajska v období šetření a dokonce mírně vyšší než cena výrobního odvětví Společenství. Proto se dospělo k závěru, že dovozy z jiných třetích zemí nepřispěly významně k újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. 265. Ceny surovin 266. Některé strany tvrdily, že cena polyethylenu je v Asii historicky nižší než jeho cena v EU. Vývoj cen polyethylenu však ukazuje, že v posuzovaném období se ceny surovin v Asii pohybovaly nad i pod příslušnými evropskými cenami. Podle údajů předložených těmito stranami o situaci v ČLR se v období mezi rokem 2001 a 2004 průměrný rozdíl mezi cenami surovin v ČLR v porovnání s EU snížil z 20,3 % na 12,3 %, zatímco se současně průměrný rozdíl mezi cenami hotového výrobku zvýšil z 0,7 % na 14,8 %. Jelikož vývoj cen surovin měl vést spíše ke snížení rozdílu mezi cenami hotového výrobku než k jeho zvýšení, šetření prokázalo, že neexistuje logická spojitost mezi vývojem ceny suroviny a ceny hotového výrobku vyváženého do Společenství. Naopak, výrobní odvětví Společenství bylo v roce 2001 v poměrně dobrém stavu, ačkoli rozdíl mezi cenami byl nejvyšší, a v roce 2004 a v období šetření (kdy rozdíl mezi cenami byl mnohem menší) zaznamenalo újmu. Je proto nutno vyvodit závěr, že rozdíl mezi cenami surovin nemohl významně přispět k podstatné újmě výrobního odvětví Společenství. 267. Některé strany dále tvrdily, že újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, nebyla způsobena dumpingovými dovozy, ale zvýšením cen polyethylenu ve Společenství v posuzovaném období. V této souvislosti je nutno zmínit, že ceny polyethylenu se během posuzovaného období v průměru skutečně zvýšily. Výrobní odvětví Společenství však nemohlo v souladu s tím zvýšit příslušné prodejní ceny. Tato nepružnost cen byla zapříčiněna souběžným nárůstem dumpingových dovozů pocházejících z ČLR a Thajska za ceny, které jsou významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a které v průměru nepokrývají ani výrobní náklady v ČLR a Thajsku. Za těchto okolností je nutno učinit závěr, že výrobní odvětví Společenství bylo vystaveno silnému cenovému tlaku způsobenému těmito dumpingovými dovozy, a proto nemělo možnost kompenzovat růst cen surovin odpovídajícím zvýšením svých prodejních cen. 268. Na závěr se připomíná, že v rámci šetření příčinné souvislosti je nutno prověřit, zda dumpingové dovozy (z hlediska ceny a objemu) způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství nebo zda tato podstatná újma byla zapříčiněna jinými činiteli. V tomto ohledu odkazuje v souvislosti s cenami čl. 3 odst. 6 základního nařízení na nutnost dokázat, že cenová úroveň dumpingových dovozů působí újmu. Odkazuje tedy pouze na rozdíl mezi cenami dumpingových dovozů a cenami výrobního odvětví Společenství. Neexistuje tedy požadavek na analýzu činitelů ovlivňujících výši dovozních cen, např. výše nákladů práce, ceny surovin nebo výše prodejních, správních a režijních nákladů. 269. Výše uvedenou skutečnost potvrzuje rovněž znění čl. 3 odst. 7 základního nařízení, které odkazuje na jiné známé činitele než dumpingové dovozy. Ve skutečnosti se mezi jinými známými činiteli uvedenými v tomto článku nezmiňují činitele, které ovlivňují výši ceny dumpingových dovozů. V souhrnu je v případě dumpingových dovozů, i když využívají příznivý vývoj cen surovin, obtížné zjistit, jak by příznivý vývoj cen vstupů mohl být dalším činitelem působícím újmu. 270. Analýza činitelů ovlivňujících výši cen dumpingových dovozů, ať jde o kolísání cen surovin či cokoli jiného, nemůže být proto rozhodující,