Zvláštní zpráva Může iniciativa EU týkající 
se středisek excelence 
účinně přispět k omezení 
chemických, biologických, 
radiologických a jaderných 
rizik pocházejících ze zemí 
mimo EU?CS 2014  č. 17
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352  4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o  Evropské unii je k  dispozici na internetu.  
Můžete se s  nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-872-1698-4
doi: 10.2865/31161
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Může iniciativa EU týkající 
se středisek excelence 
účinně přispět k omezení 
chemických, biologických, 
radiologických a jaderných 
rizik pocházejících ze zemí 
mimo EU?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2014  č. 17
02
 Obsah
Body
 Zkratky
I–XI Shrnutí
1–12  Úvod
1–7 Reakce na výzvy z hlediska bezpečnosti EU
8–12  Iniciativa EU týkající se středisek excelence v oblasti CBRN
8–9 Cíle
10–12  Celková koordinace a struktura
13–15  Rozsah a koncepce auditu
16–49  Připomínky
16–21  Koncepce iniciativy je založena na důkladné analýze a podporuje spolupráci a vlastnickou 
odpovědnost v regionech
22–28  Organizační struktura iniciativy je složitá, ale obecně vhodná
29–49  Řídicí systémy byly sice zavedeny, ale stále existují jisté nedostatky
29–35  Zpoždění v prováděcím plánu
36–41  Systémy pro výběr a realizaci projektů jsou zavedeny, ale partnerské země se do nich musí více zapojit
42–45  Mezi rozhodovacími a prováděcími orgány probíhá dvoustranná spolupráce, ale pro širší strategickou 
spolupráci neexistuje žádné fórum
46–49  Byl zaveden systém monitorování
50–53  Závěry a doporučení
50–51  Závěry
52–53  Doporučení
03 Obsah
 Příloha I – Struktura iniciativy 
 Příloha II  – Seznam regionálních sekretariátů
 Příloha III – Jednotlivé složky iniciativy a zapojené orgány 
 Příloha IV – Prováděcí orgány iniciativy 
 Příloha V – Seznam projektů, které se v současnosti v rámci iniciativy realizují 
 Odpověď ESVČ a Komise
04
 Zkratky
CBRN : chemické, biologické, radiologické a jaderné ( chemical, biological, radiological, nuclear ) (riziko, zboží)
CoE : střediska excelence ( Centres of Excellence )
ESVČ : Evropská služba pro vnější činnost
EuropeAid : Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid 
JRC : Společné výzkumné středisko (generální ředitelství)
NKM : národní kontaktní místo 
NS: Nástroj stability
NT: národní tým
RS: regionální sekretariát 
TACIS : Technická pomoc pro Společenství nezávislých států ( Technical Assistance to the Commonwealth of 
Independent States ) 
UNICRI : Výzkumný institut OSN pro otázky meziregionálního zločinu a trestní spravedlnosti 
05
 Shrnutí
I
Od poloviny devadesátých let 20. století EU aktivně 
usiluje o snižování rizik pro bezpečnost EU především 
prostřednictvím opatření financovaných z programu 
jaderné bezpečnosti TACIS.
II
V roce 2003 přijala Evropská rada dvě strategie, které 
se staly východiskem pro budoucí opatření v oblasti 
bezpečnosti: „Evropskou bezpečnostní strategii“ 
a „Strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení“.
III
Jedním z nástrojů vytvořených po přijetí těchto 
strategií byl „nástroj stability“ s rozpočtem 1 820 mili ‑
onů EUR na období 2007–2013. Zaměřuje se na bez ‑
pečnostní problémy v zemích mimo EU a má krátkodo ‑
bou a dlouhodobou složku.
IV
Největším opatřením v rámci dlouhodobé složky je 
„Iniciativa EU týkající se středisek excelence (CoE) 
v oblasti chemických, biologických, radiologických 
a jaderných (CBRN) rizik“ s rozpočtem 100 milionů EUR 
na období 2010–2013. Zapojením všech hlavních zain ‑
teresovaných stran ve velmi rané fázi tato iniciativa 
poskytuje regionální platformy pro komplexní řešení 
problematiky chemických, biologických, radiologic ‑
kých a jaderných rizik spojených s přírodními katastro ‑
fami, náhodnými haváriemi a trestnou činností, což 
podporuje rozvoj odborných znalostí v příslušných 
zemích.
V
Tuto iniciativu koordinuje a řídí Evropská služba pro 
vnější činnost a EuropeAid.VI
Účetní dvůr při auditu posuzoval, zda střediska exce ‑
lence EU v oblasti CBRN mohou účinně přispět k ome ‑
zení tohoto druhu rizik existujících mimo EU.
VII
Účetní dvůr dospěl k závěru, že iniciativa týkající se 
středisek excelence EU v oblasti CBRN může účinně 
přispět ke zmírňování chemických, biologických, 
radiologických a jaderných rizik mimo EU, ale že je 
stále potřeba dokončit několik prvků.
VIII
Koncepce iniciativy vychází z důkladné analýzy 
a zaměřuje se nedostatky zjištěné v bývalém pro ‑
gramu TACIS. Komplexní koncepce založená na 
poptávce a jasné zaměření na regionální spolupráci 
poskytují dlouhodobou odpověď na priority defino ‑
vané v Evropské bezpečnostní strategii a ve strategii 
EU proti šíření zbraní hromadného ničení, které do té 
doby nebyly řešeny. Do iniciativy se všechny zaintere ‑
sované strany v členských zemích zapojují již ve velmi 
rané fázi, což přispívá k její udržitelnosti a k vlastnické 
odpovědnosti partnerských zemí v mnoha dotčených 
regionech.
IX
Organizační struktura iniciativy je i přes svou složitost 
v zásadě vhodná, ale potřebuje jisté úpravy. Výběr 
dvou prováděcích orgánů a regionů byl dobře zdů ‑
vodněn a každý ze zapojených orgánů sehrává určitou 
roli. V regionálních sekretariátech však chybí technické 
kapacity. Delegace EU dostatečně nevyužívají své 
pozice k posílení politické podpory v partnerských 
zemích a součinnosti s členskými státy EU.
Shrnutí 06
X
Byl zaveden náležitý systém řízení a začíná fungovat. 
Některé prvky iniciativy však měly zpoždění. V původ ‑
ním prováděcím plánu se dostatečně nezohlednila 
přirozená složitost iniciativy. To znamenalo, že pro ‑
váděcí plán nebylo možné plně uskutečnit, protože 
klíčové prvky, jako například posouzení potřeb, nebyly 
při započetí výběru projektů ještě k dispozici. V dřívěj ‑
ších fázích iniciativy nebyly partnerské země dosta ‑
tečně zapojeny do výběru projektů. Některé projekty 
už probíhají a byly nastaveny monitorovací systémy. 
Účetní dvůr zjistil, že spolupráce mezi rozhodovacími 
orgány (ESVČ a EuropeAid) na jedné straně a provádě ‑
cími orgány na straně druhé (JRC a UNICRI) probíhají 
jen dvoustranně.
XI
Účetní dvůr vydává několik doporučení, která by ESVČ 
a Komise měly vzít v potaz, aby mohly iniciativu dále 
rozvíjet a zajistit její udržitelnost.
07
 Úvod
Reakce na výzvy  
z hlediska bezpečnosti EU
01 
Evropská unie (EU) zahájila svou 
iniciativu týkající se středisek exce ‑
lence (CoE) v oblasti chemických, 
biologických, radiologických a jader ‑
ných (CBRN) rizik (dále jen „iniciativa“) 
v květnu 2010. Účelem této iniciativy 
je posílit institucionální kapacity zemí 
mimo EU s cílem snížit rizika CBRN, 
která mohou EU ohrozit, pokud se jim 
nebude čelit.
02 
S rozpočtem ve výši 100 milionů EUR 
na období 2010–2013 se jedná o nej ‑
větší opatření v rámci dlouhodobé 
složky nástroje stability (NS)1. Ná ‑
stroj stability byl vytvořen jako nový 
strategický nástroj Evropské unie pro 
řešení řady globálních problémů v ob ‑
lasti bezpečnosti a vývoje. Zahrnoval 
krátkodobá i dlouhodobá opatření2 
s rozpočtem 1 820 milionů EUR na 
období 2007–2013 (73 % na reakci na 
krize a 27 % na předcházení krizím). 
Z nástroje stability se poskytuje part ‑
nerským státům, které nejsou členy 
EU, technická a finanční pomoc na 
snižování rizik a na připravenost v sou ‑
vislosti s chemickými, biologickými, 
radiologickými a jadernými materiály 
nebo látkami. Podle Evropského par ‑
lamentu a Rady by se opatření přijatá 
prostřednictvím NS měla doplňovat 
a být v souladu s opatřeními přijatými 
za účelem společné zahraniční a bez ‑
pečnostní politiky EU.03 
Po černobylské havárii v roce 1986 
vzbudila rizika spojená s jadernými za ‑
řízeními budovanými podle sovětské ‑
ho vzoru ve střední a východní Evropě 
značné obavy mezinárodního spole ‑
čenství, které ještě stouply po rozpadu 
Sovětského svazu a vzniku jedenácti 
nových nezávislých států (Společenství 
nezávislých států, SNS).
04 
V roce 1991 Evropská komise spustila 
program TACIS3, jehož cílem bylo po ‑
moci zemím SNS v přechodu k demo ‑
kratické, tržně orientované ekonomice. 
Program skončil v roce 2006.
05 
V návaznosti na program TACIS se člen ‑
ské státy EU a Komise dohodly na spo ‑
lečném postoji k jaderné bezpečnosti. 
Zahájily program jaderné bezpečnosti 
TACIS4 s cílem poskytovat pomoc na 
místě, navrhovat bezpečnostní a regu ‑
lační postupy, zlepšovat nakládání s ja ‑
derným odpadem a nabízet bývalým 
vědcům z SSSR, kteří pracovali v oblasti 
vývoje jaderných zbraní, pracovní 
příležitosti v civilním využití jaderné 
energetiky.1 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1717/2006 ze dne 
15. listopadu 2006 o zřízení 
nástroje stability (Úř. věst. L 
327, 24.11.2006, s. 1).
2 Příklad krátkodobých opatření: 
podpora zřízení dočasných 
orgánů a demokratických 
a pluralistických státních 
orgánů, příklad dlouhodobých 
opatření: vytvoření právních 
rámců a institucionálních 
kapacit, například pokud jde 
o vývozní kontroly zboží, které 
lze využít pro civilní anebo 
vojenské účely nebo pro 
trestnou činnost („zboží 
dvojího užití“).
3 Technická pomoc pro 
Společenství nezávislých států 
(Technical Assistance to the 
Commonwealth of Independent 
States ).
4 Během období 1992–2006 
bylo na program jaderné 
bezpečnosti TACIS přiděleno 
1,3 miliardy EUR.
08 Úvod
06 
Na základě institucionálních a mezi ‑
vládních diskusí o teroristických úto ‑
cích v New Yorku a válce v Iráku přijala 
Evropská rada v roce 2003 dvě strate ‑
gie, které se staly východiskem pro bu ‑
doucí opatření v oblasti bezpečnosti:
a) „Evropská bezpečnostní strate ‑
gie“5, která vymezila bezpečnostní 
prostředí v EU a hlavní výzvy pro 
EU, a to:
 ο terorismus,
 ο šíření zbraní hromadného ničení,
 ο regionální konflikty,
 ο selhání státu,
 ο organizovaná trestná činnost.
Rada dospěla k závěru, že v zájmu 
zvládání krizí a předcházení jim 
musí být EU aktivnější, soudržnější 
a musí umět na tyto výzvy lépe 
reagovat.
b) „Strategie EU proti šíření zbraní 
hromadného ničení“6 stanovila 
plán opatření v této oblasti. Za 
priority bylo označeno zejména:
 ο podporovat mezinárodní systém 
pro monitorování nešíření zbraní,
 ο pomáhat zemím mimo EU s budo ‑
váním kapacit,
 ο vytváření legislativních rámců,
 ο vypracování plánů reakce, které 
jim umožní splnit povinnosti, které 
jsou v těchto rámcích stanoveny.07 
Stejné obavy, jaké vyjádřila EU, byly 
také předmětem usnesení Rady bez ‑
pečnosti OSN z roku 20047. Trvající 
platnost těchto obav potvrdily nedáv ‑
né události v Sýrii.
Iniciativa EU týkající se 
středisek excelence 
v oblasti CBRN
Cíle
08 
Hlavními cíli8 středisek excelence EU 
v oblasti CBRN je:
 ο posilovat dlouhodobou národní 
a regionální kapacitu odpověd ‑
ných orgánů a administrativní 
infrastrukturu,
 ο podporovat a posilovat krátkodo ‑
bou kapacitu reagovat na vzniklé 
situace.
09 
Aby bylo těchto cílů dosaženo, počítá 
iniciativa s:
a) poskytováním školení a pomoci 
zemím při plnění mezinárodních 
závazků ke snížení rizik šíření ma ‑
teriálů CBRN;
b) podporou schopnosti zemí vytvo ‑
řit a prosazovat právní, administra ‑
tivní a technická opatření s cílem 
snížit rizika šíření materiálů CBRN;5 Evropská bezpečnostní 
strategie, Evropská rada, 
Brusel, 12. a 13. prosince 2003; 
viz http://www.eeas.europa.
eu/csdp/about‑csdp/
european‑security‑strategy/
6 Strategie EU proti šíření zbraní 
hromadného ničení, Evropská 
rada, Brusel, 12. prosince 2003; 
viz http://eeas.europa.eu/
non‑proliferation‑and ‑
disarmament/wmd/
index_en.htm
7 Rezoluce Rady bezpečnosti 
OSN č. 1540 ze dne 
28. dubna 2004.
8 Nástroj stability – víceletý 
orientační program  
2009–2011, Evropská komise, 
8.4.2009.
09 Úvod
c) zajištěním vlastnické odpovědnosti 
a udržitelnosti činností v oblasti 
školení a pomoci prostřednic ‑
tvím integrovaného regionálního 
přístupu;
d) poskytováním kompletního balíč ‑
ku školení a pomoci, který je zamě ‑
řen na materiály CBRN (např. kon ‑
troly vývozu, nedovolený obchod, 
bezpečnost a ochrana, plánování 
v případě mimořádných situací, 
reakce na krizi, přesun vědců, skla ‑
dování a likvidace materiálů).
Celková koordinace 
a struktura
10 
Na plnění iniciativy se podílí řada orgá ‑
nů (viz také příloha I ).
a) Evropská služba pro vnější činnost 
(ESVČ), orgán odpovědný za za ‑
hraniční politiku EU, má na starosti 
strategické směřování iniciativy 
prostřednictvím víceletých orien ‑
tačních plánů nástroje stability, 
jehož je iniciativa součástí. ESVČ 
rovněž udržuje pravidelný kontakt 
s mezinárodními orgány v oblasti 
řízení rizik CBRN (například Mezi ‑
národní agenturou pro atomovou 
energii) a projednává s nimi obec ‑
nou strategii a priority.b) EuropeAid – útvar Komise pro 
rozvojovou spolupráci – je rozho ‑
dovacím orgánem odpovědným 
za plnění rozpočtu iniciativy. 
Připravuje roční akční programy 
nástroje stability a monitoruje 
práci řídicího týmu a prováděcích 
orgánů: Společného výzkumného 
střediska Komise (JRC) a Výzkum ‑
ného institutu OSN pro otázky 
meziregionálního zločinu a trestní 
spravedlnosti (UNICRI). Od roku 
2012 EuropeAid rovněž projekty 
v rámci iniciativy9 řídí, včetně vý ‑
běru projektů, najímání konsorcií 
odpovědných za provádění projek ‑
tu10 a monitorování.
c) „Řídicí tým“ odborníků z nevlád ‑
ních organizací EU podporuje 
iniciativu poskytováním poraden ‑
ství o otázkách řízení, předkládá 
iniciativu partnerským zemím 
a usiluje o jejich politickou podpo ‑
ru na vysoké úrovni.
d) Iniciativu provádějí JRC a UNICRI. 
JRC je specializovaný útvar v rámci 
Komise pro technickou a vědeckou 
podporu a pomáhá při vypracová ‑
ní návrhů projektů, výběru projek ‑
tů a posouzení potřeb. Je rovněž 
odpovědné za vytvoření a udržo ‑
vání monitorovacích mechanis ‑
mů pro projekty a iniciativu jako 
takovou. UNICRI zřizuje regionální 
sekretariáty a pomáhá při vytváře ‑
ní struktur v partnerských zemích, 
při sestavování národních akčních 
plánů a organizaci setkání u kula ‑
tého stolu.9 UNICRI řídí projekty sjednané 
před rokem 2012.
10 Pro UNICRI se jednalo 
o neziskové organizace po 
celém světě s odpovídajícími 
zkušenostmi; pro EuropeAid 
se jedná o vládní agentury 
členských států EU 
s odpovídajícími zkušenostmi.
10 Úvod
e) Každá z partnerských zemí, kterých 
je přes 40, jmenuje národní kon ‑
taktní místo (NKM), aby koordi ‑
novalo práci, kterou provádějí 
zainteresované strany v oblasti 
CBRN v dané zemi, s cílem po ‑
moci se zřízením národních týmů 
(NT)11, organizovat jednání a šířit 
relevantní informace. Partnerské 
země rovněž definují své potřeby 
pomocí sady nástrojů pro posou ‑
zení potřeb a vytvářejí národní 
akční plány, v nichž stanoví priority 
v oblasti svých potřeb. Násled ‑
ně vypracovávají přizpůsobené 
návrhy projektů s ohledem na 
tyto potřeby. V průběhu dalšího 
procesu se do návrhů projektů 
zařazuje regionální složka (pokud 
ji již neobsahují), JRC je dolaďuje 
a EuropeAid hodnotí, vytváří jejich 
pořadí a vybírá je pro financování. 
Poté jsou uzavřeny smlouvy s kon ‑
sorcii odpovědnými za provádění 
projektu a začíná realizace.
f) Partnerské země spolupracují pro ‑
střednictvím regionálních sekre ‑
tariátů (RS) (seznam viz příloha II ). 
Tyto sekretariáty mají dva stálé 
zaměstnance: vedoucího sekreta ‑
riátu (jmenovaného hostitelským 
státem) a regionálního koordináto ‑
ra (jenž je zaměstnancem UNICRI). 
Mají za úkol podporovat regionální 
spolupráci a dávat projektovým 
návrhům regionální rozměr:
 ο snazší výměnou informací a koor ‑
dinace v regionu,
 ο poskytováním pomoci zemím při 
rozvíjení jejich způsobilosti pro 
posouzení a řešení potřeb a identi ‑
fikaci jejich odborností,
 ο podporou realizace a monitorování 
projektů a poskytováním zpětné 
vazby prováděcím orgánům,
 ο podporou informovanosti o inicia ‑
tivě na regionální úrovni.11 
Delegace EU12 je v každé zemi podíle ‑
jící se na iniciativě pravidelně infor ‑
mována o jejím pokroku a o souvise ‑
jících opatřeních, která se v této zemi 
realizují.
12 
Příloha III  uvádí jednotlivé složky 
iniciativy a orgány zapojené do jejího 
provádění.11 Národní týmy ve svých zemích 
dále koordinují činnosti 
a sdílejí informace mezi 
institucemi, jako jsou 
ministerstva, agentury 
a výzkumná a vzdělávací 
zařízení.
12 EU je prostřednictvím 139 
delegací a úřadů EU 
zastoupena po celém světě. 
Více informací lze nalézt na 
http://eeas.europa.eu/
delegations/index_en.htm
11
 Rozsah a koncepce  
auditu
13 
Cílem auditu Účetního dvora bylo po ‑
soudit, zda iniciativa týkající se středi ‑
sek excelence EU v oblasti CBRN může 
účinně přispět k omezení chemických, 
biologických, radiologických a jader ‑
ných rizik pocházejících ze zemí mimo 
EU. Tato hlavní auditní otázka byla roz ‑
dělena na následující tři dílčí otázky:
 ο Je iniciativa založena na důkladné 
analýze situace před rokem 2010?
 ο Je organizační uspořádání inicia ‑
tivy vhodné pro řešení zjištěných 
výzev?
 ο Byl zaveden náležitý systém řízení 
a funguje?
14 
Jelikož je tato iniciativa relativně nová 
(byla zahájena v roce 2010 s prvními 
projekty v roce 2013), Účetní dvůr ne ‑
prováděl audit jejích výstupů, důsled ‑
ků a dopadu. Spíše zkoumal, zda by 
koncepce, strategie a řízení iniciativy 
umožnily snížit rizika CBRN v zemích 
mimo EU.
15 
Účetní dvůr provedl audit mezi říjnem 
2013 a lednem 2014. Auditní práce spo ‑
čívala v analytickém přezkoumání pří ‑
slušných dokumentů, pohovorech se 
zástupci Komise, ESVČ, UNICRI a členy 
řídicího týmu, návštěvách dvou regio ‑
nálních sekretariátů (Rabat a Ammán) 
a účasti na semináři uskutečněném 
v rámci jednoho projektu.
12
 Připomínky
Koncepce iniciativy je 
založena na důkladné 
analýze a podporuje spo -
lupráci a vlastnickou 
odpovědnost v regionech
16 
Iniciativa EU týkající se středisek 
excelence v oblasti CBRN je hlavní 
odpovědí na evropskou bezpečnost ‑
ní strategii a strategii EU proti šíření 
zbraní hromadného ničení. Koncepce 
iniciativy vychází z důkladné analýzy, 
která zohledňuje především následu ‑
jící nedostatky v bývalém programu 
TACIS:
 ο jednalo se převážně o nesystema ‑
tický přístup a ne všechna jeho 
opatření byla začleněna do dlou ‑
hodobé strategie,
 ο program TACIS byl realizován 
tzv. shora dolů, kdy hlavní rozho ‑
dovací pravomoc měla Komise, 
takže zbýval jen malý prostor pro 
vlastnickou odpovědnost ze strany 
nečlenských států EU. Existovalo 
proto vysoké riziko, že projekty 
a jejich výsledky nebudou po skon ‑
čení financování EU zachovány13.17 
Iniciativa týkající se středisek excelen ‑
ce má několik inovativních prvků. Jejím 
cílem je:
 ο být komplexní: řešit rizika a hrozby 
v oblasti CBRN, ať jsou zločinného, 
náhodného nebo přirozeného 
původu, a zahrnovat zmírňující 
opatření na prevenci, zjištění, 
reakci na rizika a řízení. Rámeček 1  
uvádí příklady těchto rizik,
 ο vycházet z přístupu jednoznačně 
založeného na poptávce („zdola 
nahoru“): odborníci v partnerských 
zemích systematicky určují kon ‑
krétní potřeby své země ve všech 
oblastech rizik CBRN s pomocí sady 
nástrojů na posuzování potřeb 
(tj. analýzy nedostatků); následně 
v národním akčním plánu stanoví 
opatření, která je potřeba před ‑
nostně přijmout k řešení těchto 
rizik a hrozeb; nakonec vypracují 
přizpůsobené návrhy projektů 
s ohledem na řešení zjištěných 
potřeb a odstranění mezer v systé ‑
mech zmírňování rizik,
 ο mít jasné zaměření na regionální 
spolupráci v partnerských zemích: 
odborné znalosti a způsobilost 
získané prostřednictvím iniciativy 
v partnerských zemích se sdílí na 
regionální úrovni.
Příklady rizik v oblasti CBRN, na něž je iniciativa zaměřena:
—  chemické : nedovolený obchod s chemickými materiály, které by mohly být využity pro průmyslovou anebo 
trestnou činnost („dvojí užití“),
—  biologické : epidemie, jako je ptačí chřipka, tedy vysoce infekční choroba, která se rychle šíří ve více zemích,
— radiologické : nemocniční odpad jako např. látky používané při radioterapii,
—  jaderné : havárie podobné případu ve Fukušimě, kdy dojde k náhodnému úniku radiologického materiálu 
do okolního prostředí.Rámeček 113 Jedná se o tzv. „udržitelnost“ 
opatření financovaných dárci.
13 Připomínky
18 
Všechny tyto nové prvky byly navrženy 
s cílem zvýšit vlastnickou odpověd ‑
nost v partnerských zemích, a zlepšit 
tím udržitelnost iniciativy, tzn. zvýšit 
pravděpodobnost, že výsledky opat ‑
ření budou zachovány i po skončení 
financování EU.
19 
Zásadním prvkem této iniciativy je 
regionální spolupráce v oblasti bez ‑
pečnosti. ESVČ a Komise měly dob ‑
ré důvody k tomu, aby tento prvek 
začlenily do iniciativy a zaměřily se na 
regionální spolupráci:
a) příslušná rizika jsou ze své pod ‑
staty přeshraničního charakteru; 
důsledky chemických havárií 
a epidemií, jako je ptačí chřipka, se 
nezastavují na hranicích;
b) mezi jednotlivými partnerskými 
zeměmi jsou rozdíly, pokud jde 
o pokrok při zmírňování rizik v ob ‑
lasti CBRN; regionální spolupráce 
podporuje osvědčené postupy 
a partnerské země si mohou vzá ‑
jemně vyměňovat své znalosti.
20 
Zamýšlené přínosy iniciativy proto 
nejsou omezeny na výstupy projektů. 
Skutečnost, že sousední země v citli ‑
vých zeměpisných oblastech, jako je 
severní Afrika a Blízký východ, pořádají 
setkání, aby projednaly a realizovaly 
projekty v oblasti bezpečnosti, je vý ‑
znamnou přidanou hodnotou a sama 
o sobě přispívá ke kultuře spolupráce 
a bezpečnosti.21 
Mezinárodní společenství tuto inicia ‑
tivu přivítalo. Schválila ji Rada bezpeč ‑
nosti OSN14, Globální partnerství zemí 
G8 (které založilo pracovní skupinu tý ‑
kající se středisek excelence15) a NATO 
(zde EU podporuje středisko excelence 
NATO v oblasti CBRN ve Vyškově v Čes ‑
ké republice16).
Organizační struktura 
iniciativy je složitá, ale 
obecně vhodná
22 
Struktura iniciativy je vzhledem k po ‑
čtu subjektů, které jsou do ní zapojeny, 
decentralizované organizaci, globál ‑
nímu měřítku, různorodosti regionů 
a partnerských zemí a společnému 
provádění ze strany orgánů EU a OSN 
(viz body 10–11) složitá. Pro koncepci, 
která byla pro iniciativu zvolena a kte ‑
rá je komplexní, zdola nahoru a regi ‑
onální, je však tato složitost přirozená 
(viz bod 17).
23 
Volba orgánů, které budou iniciati ‑
vu realizovat, tj. JRC a UNICRI, byla 
patřičně zdůvodněna. JRC jako inter ‑
ní vědecký orgán Komise poskytuje 
relevantní odborné znalosti, zatímco 
UNICRI má při navazování vztahů 
s potenciálními partnerskými země ‑
mi a snaze přesvědčit je, aby se do 
iniciativy zapojily, oporu v diplomatic ‑
ké síti OSN. Příloha IV  uvádí základní 
informace k volbě prováděcích orgánů, 
jejich odbornosti a hlavní úkoly, které 
jim byly přiděleny.14 Prohlášení Rady bezpečnosti 
OSN na podporu středisek 
excelence EU, 12. dubna 2012.
15 Global Partnership: Against the 
Spread of Materials and 
Weapons of Mass Destruction: 
President’s Report for 2013  
(Globální partnerství: Proti 
šíření materiálů a zbraní 
hromadného ničení: zpráva 
předsedy za rok 2013), 
Ministerstvo zahraničních věcí 
a věcí Commonwealthu, 
Londýn, prosinec 2013.
16 Více informací viz http://www.
jcbrncoe.cz/
14 Připomínky
24 
I přes vysoký počet zapojených subjek ‑
tů jsou jejich role a odpovědnosti jasně 
definovány a každý orgán plní konkrét ‑
ní roli (viz body 10–11).
25 
Partnerské země vybírají své národní 
kontaktní místo a zřizují národní tým 
samy podle pokynů a doporučení 
vydaných JRC a UNICRI. Tato samo ‑
statnost je zcela zásadní pro to, aby 
země iniciativu přijaly, a je v souladu 
s celkovým přístupem založeným na 
poptávce.
26 
Pokud jde o určení regionů, v nichž se 
měla iniciativa realizovat, ESVČ a Komi ‑
se pochopitelně zvolily především re ‑
giony se zeměmi v sousedství EU ane ‑
bo přidruženými k EU (viz příloha II ). 
Jelikož je však do iniciativy zapojeno 
mnoho regionů a zemí, poptávka 
po financování užitečných projektů 
může značně přesahovat omezené 
disponibilní zdroje. V zájmu co nejlep ‑
šího využití dostupných financí bude 
možná potřeba upřednostnit projekty 
v oblastech, které jsou pro bezpečnost 
EU nejrelevantnější.
27 
Regionální sekretariáty (viz bod 10) 
mají v současné době omezené odbor ‑
né zkušenosti. Je pro ně proto obtížné 
plnit část jejich role, jako je například 
pomoc při vypracování a dolaďování 
návrhů projektů a pomoc při pozdější 
realizaci projektů.28 
Delegace EU v partnerských zemích 
jsou o iniciativě pravidelně informo ‑
vány, ale prozatím se na ní nepodílejí 
dostatečně aktivně. Mají odborné zna ‑
losti k tomu, aby podpořily regionální 
sekretariáty a národní kontaktní místa. 
Co je důležitější, mají diplomatické 
zázemí, které jim může pomoci získat 
a zachovat politickou podporu na 
vysoké úrovni v partnerských zemích 
a zvýšit povědomí o zapojení EU.
Řídicí systémy byly sice 
zavedeny, ale stále  
existují jisté nedostatky
Zpoždění v prováděcím 
plánu
29 
ESVČ a EuropeAid při sestavování 
plánu provádění iniciativy nezo ‑
hlednily její přirozenou složitost (viz 
příloha III ). Zřídit struktury v part ‑
nerských zemích trvalo déle, než se 
čekalo. Způsobeno to bylo jednak 
politickými okolnostmi a jednak růz ‑
ným rozsahem vnitrostátní podpory na 
vysoké úrovni, nesourodým charakte ‑
rem partnerských zemí, jejich různými 
předchozími zkušenostmi v oblasti 
snižování rizik CBRN a různou mírou, 
do jaké byly již vytvořeny relevantní 
struktury (například národní týmy).
30 
Tato složitost vedla ke zpoždění nejen 
při jmenování národních kontaktních 
míst, ale také při zřizování národních 
týmů.
15 Připomínky
31 
V prováděcím plánu se počítalo mimo 
jiné s tím, že bude přijata řada opatře ‑
ní, od posouzení potřeb pomocí zvlášť 
vytvořené sady nástrojů až po národní 
akční plány a následné návrhy projektů 
k řešení zjištěných potřeb.
32 
Účelem sady nástrojů na posouzení 
potřeb bylo systematicky určit kon ‑
krétní rizika týkající se jednotlivých 
zemí ve všech oblastech CBRN. Vytvo ‑
řit takovou sadu nástrojů se plánovalo 
již v rámci smlouvy mezi Generálním 
ředitelstvím pro rozvoj a spolupráci – 
EuropeAid a UNICRI v roce 2010. Kvůli 
zpožděním v provádění iniciativy (viz 
body 29–30) ji EuropeAid znovu zahr ‑
nul do svého ročního akčního progra ‑
mu na rok 2012.
33 
EuropeAid má za to, že UNICRI při 
vývoji sady nástrojů dostatečně nevzal 
v úvahu administrativní kapacity part ‑
nerských zemí, takže výsledek byl příliš 
složitý. Proto v březnu 2013 tento úkol 
převedl na JRC, které v prosinci 2013 
dodalo novou, jednodušší verzi. Tato 
verze se po testování ve třech partner ‑
ských zemích stala plně dostupnou na 
začátku roku 2014. Nyní jsou k dispo ‑
zici dvě sady nástrojů, které by měly 
partnerským zemím pomáhat s jejich 
národními akčními plány.34 
Po posouzení potřeb by měly být 
připraveny národní akční plány s cílem 
předložit opatření potřebná k vyřešení 
potřeb, které byly zjištěny v oblasti 
připravenosti na katastrofy, prevence, 
zjišťování a zmírňování. Do konce roku 
2013 připravilo návrhy akčních plánů 
pět partnerských zemí.
35 
Kvůli všem těmto zpožděním ESVČ 
a EuropeAid nemohly dodržet prová ‑
děcí plán v původně navržené podobě. 
Projekty byly zahájeny ještě před po ‑
souzením potřeb a vytvořením národ ‑
ních akčních plánů.
Systémy pro výběr a realizaci 
projektů jsou zavedeny, ale 
partnerské země se do nich 
musí více zapojit
36 
Pokud jde o výběr projektů, většina 
návrhů pochází z partnerských zemí 
nebo regionálních sekretariátů, ale 
některé předkládají i prováděcí orgány. 
Přestože předkládání návrhů provádě ‑
cími orgány může dát iniciativě jistý 
impuls, není to v souladu s přístupem 
zdola nahoru.
16 Připomínky
37 
JRC přezkoumává všechny návrhy 
a spolu s Generálním ředitelstvím pro 
rozvoj a spolupráci – EuropeAid dbá 
na to, aby zahrnovaly cíle a ukazatele 
SMART17. Během prvního výběru pro ‑
jektů EuropeAid, UNICRI a JRC návrhy 
měnily tak, že některé sloučily a jiné 
naopak vyloučily, aniž by vždy infor ‑
movaly původce návrhů. To ohrozilo 
vlastnickou odpovědnost a poškodilo 
vývoj iniciativy.
38 
Od května 2013 mohou účastnické 
partnerské země navrhovat projekty 
kdykoliv, tedy nejen jednou ročně, 
jako tomu bylo v minulosti. EuropeAid 
je jednotlivě schvaluje po projednání 
s partnerskými zeměmi, regionálními 
sekretariáty a příslušnými odborníky. 
Během diskusí účastníci zajišťují, aby 
návrhy projektů měly regionální roz ‑
měr. Partnerské země novou koncepci 
přivítaly, protože to znamená větší 
zapojení do postupů, které vedou 
k rozhodnutí o přidělení finančních 
prostředků na návrh projektu. Jsou 
však znepokojeny zpožděním mezi na ‑
vržením a realizací projektů a oceňují 
jakékoliv zlepšení v tomto směru.
39 
Do dubna 2014 bylo vybráno 40 
projektů (viz příloha V ). Provádění 
prvních z nich začalo 1. ledna 2013. 
Většina projektů se týká šíření infor ‑
movanosti, vytváření sítí, předávání 
poznatků, školení, budování kapacit 
a aktualizace legislativních rámců (viz 
příklad v  rámečku 2 ).40 
UNICRI odpovídal za řízení prvních 
19 projektů iniciativy, včetně výběru 
realizátorů projektů a uzavírání smluv 
s nimi v souladu s pravidly OSN. To 
znamenalo, že se mohla zapojit jakáko ‑
liv nezisková organizace na světě s re ‑
levantními zkušenostmi. V roce 2012 
převzal vedení následných projektů 
EuropeAid, aby tak reagoval na obavy 
některých členských států EU, které 
chtěly do činnosti iniciativy více zapo ‑
jit své vlastní odborníky a přály si, aby 
byla zdůrazněna role EU jako dárce.
41 
Jelikož provádění projektů organi ‑
zuje EuropeAid, prováděcí konsor ‑
cia vznikají kolem agentur, orgánů 
a odborníků z členských států EU. Do 
těchto konsorcií je zapojeno jen velmi 
málo agentur, subjektů a odborníků 
z partnerských zemí, přestože někdy 
mají s příslušnými tématy rozsáhlé 
zkušenosti. To by mohlo být překážkou 
ve vlastnické odpovědnosti za opatření 
v partnerských zemích a ovlivnit udrži ‑
telnost projektových výsledků. Kromě 
toho pro schopnosti partnerských 
zemí v oblasti CBRN by bylo prospěšné 
větší zapojení jejich vlastních odbor ‑
ných znalostí. To bylo jedním z hlav ‑
ních cílů iniciativy.17 SMART = konkrétní, měřitelné, 
dosažitelné, relevantní 
a časově vymezené.
17 Připomínky
Příklad projektu
Název  Projekt 5: Rozvoj znalostí a převod osvědčených postupů v oblasti monitorování dovozu/
vývozu CBRN
Cílová oblast  Atlantické pobřeží Afriky, střední Asie, Blízký východ a severní Afrika 
Realizátor  Spolkový úřad pro hospodářství a kontrolu vývozu (BAFA), Německo
Datum  1.1.2013–31.12.2014
Rozpočet (EUR)  1 440 000
Cíle   1.  Podpořit schopnosti zemí v oblasti kontroly dovozu/vývozu prostřednictvím rozvoje 
zvláštních postupů a pokynů s cílem odradit nelegální přeshraniční přepravu  
nebezpečných materiálů CBRN. 
 2.  Budovat důvěru mezi subjekty, agenturami atd. zapojenými do regulace dovozu/vývozu 
na národní a regionální úrovni.
 3.  Vytvořit udržitelný systém sdílení znalostí, který by uplatňovala široká škála zemí  
a vládních struktur na základě volně dostupných balíčků nástrojů pro dovoz/vývoz 
materiálů CBRN. 
 4.  Zlepšit regionální spolupráci mezi agenturami a standardizaci s mezinárodními  
kontrolními postupy a pokyny v oblasti dovozu/vývozu.Rámeček 2
18 Připomínky
Mezi rozhodovacími a prová -
děcími orgány probíhá dvou -
stranná spolupráce, ale pro 
širší strategickou spolupráci 
neexistuje žádné fórum
42 
Během počáteční fáze byl zřízen koor ‑
dinační výbor, sdružující zástupce roz ‑
hodovacích orgánů (ESVČ a EuropeAid) 
a prováděcích orgánů (JRC a UNICRI), 
aby projednali probíhající proces 
vzniku iniciativy, včetně regionálních 
priorit, výběru projektů, které by řídil 
UNICRI, a dalších otázek. Po dokončení 
výběru projektů UNICRI tento výbor 
zanikl. Od té doby příslušné subjekty 
spolupracují především dvoustranně.
43 
Několik účastnických subjektů vyjád ‑
řilo názor, že spolupráce, koordinace 
a komunikace mezi nimi by se měly 
zlepšit, například obnovením činnosti 
koordinačního výboru jako fóra pro 
širší strategickou spolupráci. Výbor 
by pomáhal při vyjasňování různých 
otázek a stanovování priorit časově 
efektivnějším způsobem, což by snížilo 
potřebu řady dvoustranných diskusí.
44 
Kromě iniciativy týkající se středisek 
excelence existují i jiné způsoby finan ‑
cování projektů souvisejících s CBRN, 
např. prostřednictvím Mezinárodní 
agentury pro atomovou energii nebo 
agentur z členských států EU.45 
Komise nemá celkový přehled o všech 
projektech financovaných ze všech 
nástrojů v oblasti politiky bezpečnosti, 
ani o zmírňování rizik CBRN financova ‑
ném jinými dárci.
Byl zaveden systém 
monitorování
46 
EuropeAid zavedl systém monitorová ‑
ní pro iniciativu na základě klíčových 
ukazatelů výkonnosti a dopadu. S mo ‑
nitorováním projektů pomáhá také 
GŘ JRC a UNICRI. Informace o provádě ‑
ní iniciativy uvádí také výroční zpráva 
o činnosti EuropeAid.
47 
GŘ JRC vytvořilo dobře koncipovanou 
a vyčerpávající internetovou stránku, 
která zainteresovaným stranám po ‑
skytuje aktuální informace o návrzích, 
výběru a provádění projektů.
48 
Ve své „Pololetní zprávě o pokroku 
v provádění strategie EU proti šíření 
zbraní hromadného ničení“18 Rada ho ‑
voří o zmírňování rizik v oblasti CBRN 
a mimo jiné i o iniciativě týkající se 
středisek excelence.
49 
Vzhledem k tomu, že projekty začaly 
až v roce 2013 (viz bod 39), na posou ‑
zení účinnosti zavedeného systému 
monitorování je zatím příliš brzy.18 Poslední taková zpráva byla 
zveřejněna v Úředním 
věstníku C 54 ze dne 25. února 
2014.
19
 Závěry  
a doporučení
Závěry
50 
Pokud jde o celkovou auditní otázku, 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že inicia ‑
tiva týkající se středisek excelence EU 
v oblasti CBRN může účinně přispět ke 
zmírňování chemických, biologických, 
radiologických a jaderných rizik po ‑
cházejících ze zemí mimo EU, ale že je 
stále potřeba dokončit několik prvků.
51 
Pokud jde o tři podotázky, Účetní dvůr 
dospěl k závěru, že:
a) Koncepce iniciativy vychází 
z důkladné analýzy a zaměřuje se 
nedostatky zjištěné v bývalém pro ‑
gramu TACIS. Komplexní koncep ‑
ce založená na poptávce a jasné 
zaměření na regionální spolupráci 
poskytují dlouhodobou odpověď 
na priority definované v Evropské 
bezpečnostní strategii a strategii 
EU proti šíření zbraní hromadného 
ničení, které do té doby nebyly 
řešeny. Do iniciativy se všechny 
zainteresované strany v členských 
zemích zapojují již ve velmi rané 
fázi, což přispívá k udržitelnosti 
iniciativy a vlastnické odpověd ‑
nosti partnerských zemí v mnoha 
dotčených regionech.b) Organizační struktura iniciativy 
je i přes svou složitost v zásadě 
vhodná, ale potřebuje jisté úpravy. 
Výběr dvou prováděcích orgánů 
a regionů byl dobře zdůvodněn 
a každý ze zapojených orgánů 
sehrává určitou roli. V regionálních 
sekretariátech však chybí technické 
kapacity. Delegace EU dostatečně 
nevyužívají své pozice k posílení 
politické podpory v partnerských 
zemích a součinnosti s členskými 
státy EU.
c) Byl zaveden náležitý systém řízení 
a začíná fungovat. Některé prvky 
iniciativy však měly zpoždění. 
V původním prováděcím plánu se 
dostatečně nezohlednila přirozená 
složitost iniciativy. To znamenalo, 
že prováděcí plán nebylo možné 
plně uskutečnit, protože klíčové 
prvky, jako například posouzení 
potřeb, nebyly při započetí výběru 
projektů ještě k dispozici. V dří ‑
vějších fázích iniciativy nebyly 
partnerské země dostatečně 
zapojeny do výběru projektů. Ně ‑
které projekty už probíhají a byly 
nastaveny monitorovací systémy. 
Účetní dvůr zjistil, že spolupráce 
mezi rozhodovacími orgány (ESVČ 
a EuropeAid) na jedné straně 
a prováděcími orgány na straně 
druhé (JRC a UNICRI) probíhají jen 
dvoustranně.
20 Závěry a doporučení 
Doporučení
52 
Pokud jde o strukturu iniciativy v sou ‑
časné podobě, ESVČ a Komise by měly:
 ο soustředit financování EU do 
oblastí, kde to je z hlediska bez ‑
pečnosti EU nejrelevantnější, aby 
se přínosů dosáhlo co nejpřímější 
cestou,
 ο zvýšit kapacity regionálních se ‑
kretariátů doplněním technických 
odborných znalostí,
 ο zvýšit roli delegací EU, zejména 
v zemích, kde byl zřízen regionální 
sekretariát.53 
Pokud jde o řízení projektů, Komise by 
měla:
 ο přijmout opatření, jejichž cílem je 
nejen zapojit partnerské země do 
zahájení projektů, ale také do je ‑
jich provádění. To by zvýšilo vlast ‑
nickou odpovědnost za opatření 
a zajistilo jejich udržitelnost,
 ο pokračovat v úsilí o zlepšování 
postupů s cílem snížit časovou 
prodlevu mezi navržením projektů 
a jejich realizací,
 ο zlepšit spolupráci mezi rozhodova ‑
cími a prováděcími orgány, napří ‑
klad obnovením činnosti koordi ‑
načního výboru.
Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 7. října 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  

21
 Přílohy
Struktura iniciativy
Regionální 
sekretariáty
Národní týmyKulaté
stoly 
RS
NT
NTNTNT
NT
NT NTNTNTNT
RSRada Parlament
Národní kontaktní
místa CBRN Řídicí týmESVČ
EuropeAid
GŘ Společné
výzkumné
středisko 
RS
NT NTNTNT
NT
RS
NT NTNTNT
NTStrategie
Řízení a koordinace
Prováděcí orgány
a smluvní stranyAgentury
členských státůUNICRIPříloha I
22 Přílohy
Seznam regionálních sekretariátů
Zkratka Region Zapojené země
SEA Jihovýchodní AsieBrunej Darussalam, Kambodža, Indonésie,
Laos, Malajsie, Myanmar/Barma,
Filipíny,
Singapur, Thajsko, Vietnam
AAF Atlantské pobřeží Afriky Pobřeží slonoviny, Gabon, Libérie, Mauritánie, Maroko, Senegal, Togo
NA Severní Afrika Alžírsko, Libye, Maroko, Tunisko
SEEJihovýchodní Evropa, jižní Kavkaz, Moldavsko 
a UkrajinaAlbánie, Arménie, Bosna a Hercegovina, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, 
Gruzie, Moldavsko, Černá hora, Srbsko, Ukrajina
CA Střední Asie Kyrgyzstán, Tádžikistán, Uzbekistán
ME Blízký východ Irák, Jordánsko, Libanon
ECA Východní a střední Afrika Burundi, Demokratická republika Kongo, Ghana, Keňa, Rwanda, Seychely, Uganda, 
Zambie
V jednání:
GCC Rada pro spolupráci v zálivu Bude stanoveno Příloha II
23 Přílohy
Jednotlivé složky iniciativy a zapojené orgányPříloha IIIVytvoření národních týmů (NT)
a regionálních sekretariátů (RS)
Určení nedostatků ve způsobilosti
s použitím nástrojů pro posuzování potřeb
Příprava národních akčních plánů
na odstranění nedostatků
Určení společných regionálních potřeb
a opatření na setkáních u kulatého stolu
Doladění a schválení návrhů projektů
Uzavření smluv s agenturami členských států
Realizace projektů
Monitorování a prověrka kvalityRSPartnerskázemě UNICRI
NTJRC
NTUNICRI
RS
NT JRC
EuropeAidNT JRC
EuropeAidJRCRS
NT Agentury
členských států 
EuropeAid JRCUNICRI
24 Přílohy Příloha IVProváděcí orgány iniciativy
GŘ JRC UNICRI
Celý název Generální ředitelství Společné výzkumné střediskoVýzkumný institut OSN pro otázky meziregionálního 
zločinu a trestní spravedlnosti 
Sídlo Brusel, Belgie; dále sedm výzkumných institucí  
v odlehlých oblastechTurín, Itálie 
Oblast působení Vědecký výzkum původně se zvláštním zaměřením na 
jadernou a  radiologickou problematikuPrevence trestné činnosti a trestní soudnictví 
Domovská stránka http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10 http://www.unicri.it/
Důvody výběru jako orgánu 
pro provádění iniciativy —  Příslušné technické know-how
—  Úspěšná spolupráce v rámci předcházejících 
programů
—  Mezinárodně uznávaný odborný orgán v dané oblasti
—  Zkušenosti s  řízením projektů—  Zkušenosti v trestní a justiční oblasti 
—  Know-how při budování kapacit v zemích mimo EU
—  Předchozí spolupráce s Evropskou komisí
—  Je potřeba, aby se jednalo o orgán OSN, protože 
iniciativa se týká otázek v oblasti bezpečnosti, které 
jsou pro partnerské země citlivé
Hlavní úkoly v rámci iniciativy —  Poskytování technické a vědecké podpory
—  Pomoc při vypracování návrhů projektů, včetně 
návrhu technických specifikací
—  Podpora GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid při 
výběru projektů
—  Zavedení a udržování mechanismů monitorování 
projektů a celé iniciativy
—  Provádění posouzení potřeb spolu s partnerskými 
zeměmi—  Metodická příprava 
—  Zřízení regionálních sekretariátů včetně zabezpečení 
stálých zaměstnanců
—  Pomoc během vytváření struktur v partnerských 
zemích (národní kontaktní místa, národní týmy)
—  Navrhování národních akčních plánů spolu s partner -
skými zeměmi
—  Organizace regionálních setkání „u kulatého stolu“ 
s cílem zajistit regionální spolupráci a pomoc při 
vypracování návrhů projektů
25 Přílohy Příloha VSeznam projektů, které se v současnosti v rámci iniciativy realizují1
Číslo projektu Název Prováděcí období Rozpočet 
v EURZemě / regiony 
(seznam zkratek viz 
příloha II)
Projekt 040Posílení zdravotnických laboratoří s cílem minimalizovat potenci -
ální biologická rizika 1.1.2014–31.12.2016 4 495 712 CA, ME, SEE
Projekt 039Posílení zdravotní bezpečnosti v přístavech, na letištích a pozem -
ních přechodech 2 3.7. 2013–2 2.7. 2015 1 500  000 CA, ME, NA, SEE
Projekt 038 Kontrola vývozu týkající se materiálů dvojího užití 1.1.2014–31.12.2015 2 500  000 CA, ME
Projekt 037MEDILABSECURE – Zřízení sítí laboratoří lidské a zvířecí virologie 
a zdravotní entomologie 6.1.2014–5.1.2018 3 626 410 ME, NA, SEE
Projekt 036Další rozvoj a upevňování Programu pro odbornou přípravu v ob -
lasti intervenční epidemiologie ve Středomoří ( Mediterranean 
Programme for Intervention Epidemiology Training  – MediPIET )1.1.2014–31.12.2017 6 400  000 ME, NA, SEE
Projekt 035 Nakládání s nebezpečným chemickým a biologickým odpadem 1.1.2014– 30.6.2017 3 871 800 A AF, NA
Projekt 034 Posílení způsobilosti reagovat na situace spojené s CBRN a v pří -
padech chemické a zdravotní výjimečné situace 1.1.2014–31.12.2016 3 914 034 ME
Projekt 033 Posílení vnitrostátního právního rámce pro oblast CBRN a poskyt -
nutí specializovaného odborného školení na posílení připrave -
nosti CBRN a způsobilosti reagovat na vzniklé situace 15.9.2013–14.9.2016 2 699  069 AAF, ECA
Projekt 032Zřízení Programu pro školení v  oblasti epidemiologické interven -
ce ve Středomoří (MediPIET)1.1.2013–31.12.2014 440  000 AAF, ME, NA, SEE 
Projekt 031 Síť univerzit a institutů za účelem zvyšování informovanosti 
o dvojím užití chemických materiálů 1.1.2013–31.12.2014 800  000 Mezinárodní 
Projekt 030 Síť excelence pro jadernou forenzní vědu v  regionu jihovýchodní 
Asie 1.1.2013–31.12.2014 600  000 SEA
Projekt 029 Regionální rozvoj lidských zdrojů pro jadernou bezpečnost, 
ochranu a řízení bezpečnostních záruk prostřednictvím univerzit -
ního magisterského programu v Thajsku1.1.2013–31.12.2014 340 000 SEA
Projekt 028 Podpora rozvoje integrovaného bezpečnostního systému státu 
v oblasti jaderných a radioaktivních materiálů1.1.2013–31.12.2014 1 000  000 SEA
Projekt 027 Řízení biologických rizik 1.1.2013–31.12.2014 480  000 Země SEA
Projekt 026 Předpoklad pro posílení vnitrostátních právních rámců v oblasti 
CBRN1.1.2013–31.12.2014 300 000 Libanon, Tunisko
Projekt 025 Rozvoj znalostí a přenos osvědčených postupů týkajících se řízení 
biologické bezpečnosti / biologické ochrany/ biologických rizik 1.1.2013–31.12.2014 480  000 ME
Projekt 024 Budování metodiky pro detekci radionuklidových materiálů, 
nakládání s nimi a ochranu veřejnosti 1.1.2013–31.12.2014 600  000Mauritánie, Maroko, 
Senegal
Projekt 023 Budování kapacit s cílem identifikovat a reagovat na hrozby vy -
plývající z  chemických, biologických, radiologických a  jaderných 
látek1.1.2013–31.12.2014 500 000Balkánské země, ME, NA 
a SEA
1 http://www.cbrn ‑coe.eu/Projects.aspx
26 Přílohy
Číslo projektu Název Prováděcí období Rozpočet 
v EURZemě / regiony 
(seznam zkratek viz 
příloha II)
Projekt 022 Poskytování specializovaného odborného školení zaměřeného na 
posílení způsobilosti záchranných jednotek reagovat na incidenty 
týkající se CBRN 1.1.2013–31.12.2014 700 000 AAF , SEA
Projekt 021 Budování kapacit v oblasti regionální hraniční kontroly s cílem 
identifikovat a odhalovat materiály CRN 1.1.2013–31.12.2014 700 000 AAF , SEA
Projekt 019 Rozvoj postupů a pokynů s cílem vytvořit a zlepšit bezpečné 
systémy řízení informací a mechanismy výměny údajů v případě 
materiálů CBRN, na které se vztahuje regulatorní kontrola 3.1.2013–2.1.2015 400  000 Mezinárodní
Projekt 018 Mezinárodní síť univerzit a institutů na zvyšování informovanosti 
o dvojím užití biotechnologií 1.1.2013–31.12.2014 399 719 Mezinárodní
Projekt 017 Vytvoření národního plánu reakce v Ghaně a Keni zaměřeného 
na reagování na nepovolené události související s chemickými, 
biologickými, radiologickými a jadernými materiály (CBRN) 15.5.2013–14.5.2015 240 000 Ghana a Keňa
Projekt 016 Podpora rozvoje integrovaného systému jaderné bezpečnosti 
státu 1.1.2013–31.12.2014 400  000 NA
Projekt 015 Posílení biologické bezpečnosti a biologické ochrany v laborato -
řích prostřednictvím laboratorního databázového systému ISONyní ve fázi 
předkládání nabídek 480  000 Země SEA
Projekt 014 Poskytování specializovaných a odborných školení pro posílení 
způsobilosti pro první reakci 4.1.2013–3.1.2015 400  000 SEE
Projekt 013 Budování kapacit a zvyšování informovanosti s cílem identifiko -
vat a reagovat na hrozby plynoucí z chemického, radiologického, 
biologického a jaderného materiálu v zemích subsaharské Afriky1.1.2013–31.12.2014 319 924 ECA
Projekt 012 Výměna zkušeností mezi EU a zeměmi jihovýchodní Asie v oblasti 
posílení právních předpisů a regulace týkajících se biologické 
bezpečnosti a biologické ochrany a také příslušných systémů 
řízení laboratoří prostřednictvím regionálního střediska excelen -
ce – fáze 24.1.2013–3.1.2015 320 000 Země SEA
Projekt 011 Podpora osvědčených postupů a meziagenturních postupů na 
posuzování rizik zneužití chemických, biologických, radiologic -
kých a jaderných látek1.1.2013–31.12.2014 1 915 452Země NA, balkánské země, 
ME, SEA
Projekt 010 Vývoj kurzů elektronického vzdělávání v oblasti zmírňování rizik 
CBRN 1.1.2013–31.12.2014 388 451 Mezinárodní 
Projekt 009 Národní plán reakce pro oblast CBRN v Libanonu 1.1.2013–31.12.2014 159 900 Libanon 
Projekt 008 Předpoklady pro posílení vnitrostátních právních rámců pro 
oblast materiálů CBRN 1.1.2013–31.12.2014 800  000 Země SEA
Projekt 007 Pokyny, procedury a standardizace v oblasti biologické bezpeč -
nosti a biologické ochrany1.1.2013–31.12.2014 1 199 576Země SEA, na Balkáně, 
Moldavsko
Projekt 006 Rozvoj poznatků a přenos osvědčených postupů v oblasti naklá -
dání s chemickým a biologickým odpadem 1.1.2013–31.12.2014 480  000 SEA
Projekt 005 Rozvoj poznatků a převod osvědčených postupů v oblasti monito -
rování dovozu/vývozu CBRN1.1.2013–31.12.2014 1 440 000 AAF, CA, ME, NAPříloha V
27 Přílohy
Číslo projektu Název Prováděcí období Rozpočet 
v EURZemě / regiony 
(seznam zkratek viz 
příloha II)
Projekt 004 Rozvoj poznatků a přenos osvědčených postupů v oblasti mezia -
genturní reakce v oblasti CBRN 1.1.2013–31.12.2014 959 675 SEA, SEE
Projekt 003 Rozvoj poznatků a přenos osvědčených postupů v oblasti řízení 
biologické bezpečnosti / biologické ochrany / biologických rizik 1.1.2013–31.12.2014 1 920 000 AAF, NA, SEA, SEE
Projekt 002 Budování kapacit s cílem identifikovat a reagovat na hrozby 
spojené s chemickými, radiologickými, biologickými a jadernými 
látkami 1.1.2013–31.12.2014 160 000 Balkánské země 
Projekt 001 Identifikace a posilování forenzních kapacit v oblasti předchá -
zení organizované trestné činnosti a nelegálního obchodování 
s chemickými látkami včetně školení a vybavení pro celníky 
v první linii 1.1.2013–31.12.2014 640  000 Balkánské země
Pilotní 
Projekt 2 Pilotní projekt 2 – Posílení právních předpisů a nařízení v oblasti 
biologické bezpečnosti, biologické ochrany a systémů řízení 
laboratoří 1.1.2011–30.11.2012 375 000 Země SEA
Pilotní 
Projekt 1 Pilotní projekt 1 – Budování kapacit pro boj proti nelegálnímu 
obchodu s jaderným materiálem 1.1.2011–30.6.2012 375 000 Země SEAPříloha V
28
IX
Komise a Výzkumný institut OSN pro otázky mezire ‑
gionálního zločinu a trestní spravedlnosti (UNICRI) 
realizují různé, avšak vzájemně se doplňující 
programy na podporu této iniciativy. Řídící tým 
poskytuje v případě potřeby poradenství o otáz ‑
kách řízení. Pomoc na místě bude poskytována řadě 
regionálních sekretariátů, zejména těm, které jsou 
činné v přistupujících, kandidátských a sousedních 
zemích.
Nyní, když jsou již vytvořeny sítě kontaktů, má 
Komise v úmyslu zlepšit technickou kapacitu tam, 
kde může být nejlépe využita. V podpoře této 
iniciativy sehrávají stále důležitější úlohu delegace 
EU. Po zavedení přístupu zdola nahoru založeného 
na dobrovolné účasti mohou delegace nyní začít 
vynakládat svou podporu, aniž by byla považována 
za hlavní hnací prvek regionální spolupráce.
X
Rozdíly ve schopnostech partnerských zemí inici ‑
ativu dále rozvíjet vedly k poněkud nerovnoměr ‑
nému vývoji.
XI
Komise a ESVČ chtějí poděkovat Účetnímu dvoru za 
jeho doporučení, která zvýší interní úsilí o zlepšení 
této iniciativy.Shrnutí
VII
Komise a ESVČ uvítaly závěry Účetního dvora 
a souhlasí s tím, že je stále potřeba dokončit několik 
prvků. Při provádění iniciativy založené na dob ‑
rovolném přístupu zdola nahoru, která si vyžádá 
určitý čas, než dosáhne úrovně zralosti, a která by 
se měla neustále vyvíjet, bylo dosaženo uspokoji ‑
vého pokroku. Jsou k dispozici všechny potřebné 
nástroje, jako je vytváření nezbytných struktur 
ve většině regionů, zasedání u kulatého stolu, 
dotazník sloužící k posouzení potřeb, financování 
projektů v různých regionech, opatření pro sledo ‑
vání provádění a hodnocení projektů, jakož i různé 
nástroje pro jejich zviditelňování. Kromě toho jsou 
organizována pravidelná setkání s partnerskými 
zeměmi, prováděcími agenturami a mezinárodními 
organizacemi, jakož i kontaktními místy v člen ‑
ských státech EU. V pěti pilotních státech probíhá 
vypracování prvních národních akčních plánů. Dále 
se vyvíjí úsilí o přizvání dalších partnerských zemí 
k účasti v programu. Zájem o účast v programu již 
vyjádřilo více než 20 nových partnerských zemí. 
Díky těmto prvkům a sítím, které byly vytvořeny, 
může iniciativa dosáhnout vyšší úrovně projevující 
se v lepším zabezpečení a řízení rizik v EU a zúčast ‑
něných zemích.
VIII
Kromě splnění cílů evropské bezpečnostní strategie 
a strategie EU v boji proti trestné činnosti souvise ‑
jící s nešířením zbraní hromadného ničení (ZHN) 
iniciativa snižuje rizika plynoucí z přírodních a lidmi 
způsobených rizik CBRN. Tam, kde existují rizika 
související s ZHN, posiluje tato iniciativa opatření 
k boji proti šíření těchto zbraní, přihlédne‑li se však 
k zeměpisnému záběru iniciativy, je podpora rovněž 
poskytována i při vzniku rozsáhlejších rizik CBRN.Odpověď  
ESVČ a Komise
Odpověď ESVČ a Komise 29
34
Všechny činnosti v rámci iniciativy jsou prováděny 
na dobrovolném základě. Rozhodnutí, zda vytvořit 
národní akční plán v oblasti CBRN, či nikoli, je na 
partnerských zemích.
35
Financování projektů samo o sobě není závislé na 
vyplnění dotazníku sloužícího k posouzení potřeb 
nebo na vypracování národního akčního plánu. 
V některých případech Komise podniká kroky 
na základě konkrétních žádostí partnerských zemí, 
když je nutné vyřešit naléhavý prioritní problém 
týkající se snižování rizik CBRN.
36
K navrhování projektů ze strany prováděcích agen ‑
tur docházelo jen v počátečních fázích iniciativy. 
Stávalo se to u naléhavých a zjevných potřeb, které 
bylo možné předjímat, když byly aspekty iniciativy 
související s přístupem zdola nahoru v počáteční 
fázi vývoje.
37
Po první zkušenosti byla přijata řada opatření 
s cílem zlepšit komunikaci s partnerskými zeměmi 
na téma požadavků na kvalitu projektů v oblasti 
CBRN, které byly způsobilé pro financování ze 
strany EU. Cíle a kritéria financování jsou nyní 
předmětem pravidelných diskusí u kulatého stolu 
v regionech, na poradách s vedoucími regionálních 
sekretariátů, jakož i na poradách s národními kon ‑
taktními místy CBRN. Dříve přijaté návrhy projektů 
měly často příliš omezený rozsah a také měly běžně 
jen vnitrostátní, a nikoli regionální charakter. Spo ‑
lečné výzkumné středisko podrobně sledovalo veš ‑
keré změny v návrzích projektů. Všechny původní 
návrhy projektů jsou archivovány a je možné do 
nich kdykoli nahlédnout.Připomínky
21
Přístup zdola nahoru založený na dobrovolnosti, 
který se v rámci iniciativy uplatňuje, je vnímán jako 
model pro budování spolupráce v oblasti složitých 
bezpečnostních otázek.
26
Regiony byly vybrány na základě komplexního pří ‑
stupu, kdy ESVČ, Komisi a státům z těchto regionů 
vyjádřily podporu členské státy EU, které se na 
výběru účastnily tím, že vyslaly odborníky placené 
Komisí.
Je zjevné, proč byly upřednostněny přistupující 
a kandidátské země, stejně jako země spadající 
do politiky sousedství EU. Katastrofa ve Fukušimě 
nebo nedávné propuknutí nákazy virem Ebola 
a výskyt pandemií pocházejících z jihovýchodní 
Asie prokázaly, že by neměla být podceňována 
závažnost rizik a hrozeb v jiných regionech. Inici ‑
ativa disponuje vlastní, vnitřně danou flexibilitou, 
která umožňuje účinně reagovat na vznikající 
hrozby globálního významu.
27
Pomoc na místě bude poskytována řadě regionál ‑
ních sekretariátů, zejména těm, které jsou činné 
v přistupujících, kandidátských a sousedních 
zemích. Jsou přijímána opatření, která by tento 
proces usnadnila.
28
V rámci následných opatření se pro ESVČ  
a EuropeAid jedná o prioritu, přičemž se vypraco ‑
vávají nástroje, díky nimž by delegace a velvysla ‑
nectví členských států mohly tuto iniciativu lépe 
podporovat.
29
Rozdíly ve schopnostech partnerských zemí inici ‑
ativu dále rozvíjet vedly k poněkud nerovnoměr ‑
nému vývoji. Upřednostňování některých regionů 
na základě priorit EU v oblasti bezpečnosti a schop ‑
nosti partnerů bylo přístupem, který reagoval na 
tento specifický rámec provádění.
Odpověď ESVČ a Komise 30
Závěry a doporučení
50
Komise a ESVČ uvítaly zprávu Účetního dvora 
týkající se středisek excelence EU v oblasti CBRN. Je 
zapotřebí uplatňovat regionálně orientovaný pří ‑
stup založený na poptávce, který je pro naše orgány 
mimořádně užitečný.
51 a)
Vítáme závěry Účetního dvora. Stále je potřeba 
dokončit několik prvků iniciativy. Při provádění 
iniciativy založené na dobrovolném přístupu zdola 
nahoru, která si vyžádá určitý čas, než dosáhne 
úrovně zralosti, a která by se měla neustále vyví ‑
jet, bylo dosaženo uspokojivého pokroku. Jsou 
k dispozici všechny potřebné nástroje, jako je 
vytváření nezbytných struktur ve většině regi ‑
onů, zasedání u kulatého stolu, dotazník sloužící 
k posouzení potřeb, financování projektů v růz ‑
ných regionech, opatření pro sledování provádění 
a hodnocení projektů, jakož i různé nástroje pro 
jejich zviditelňování. Kromě toho jsou organizo ‑
vána pravidelná setkání s partnerskými zeměmi, 
prováděcími agenturami a mezinárodními organiza ‑
cemi, jakož i kontaktními místy v členských státech 
EU. V pěti pilotních státech probíhá vypracování 
prvních národních akčních plánů. Dále se vyvíjí 
úsilí o přizvání dalších partnerských zemí k účasti 
v programu. Zájem o účast v programu již vyjádřilo 
více než 20 nových partnerských zemí. Díky těmto 
prvkům a sítím, které byly vytvořeny, může inicia ‑
tiva dosáhnout vyšší úrovně projevující se v lepším 
zabezpečení a řízení rizik v EU a zúčastněných 
zemích.38
Ve srovnání s ostatními programy se tato iniciativa 
vyznačuje poměrně krátkými časovými lhůtami, a to 
v důsledku tzv. pravidla N+1, které se na ni vztahuje. 
V průměru projekt začíná 15 měsíců po rozhodnutí 
Komise o ročním akčním programu.
40
Významnou prioritou Komise a ESVČ zůstává 
i nadále lepší evropské zviditelnění iniciativy.
41
Byla přijata řada opatření, jejichž cílem je podpo ‑
rovat větší zapojení partnerských zemí, například 
tím, že bylo prováděcím konsorciím navrhnuto, aby 
využívala místních odborných znalostí.
Souhrnná odpověď k bodům 42 a 43
Opětovné ustavení koordinačního výboru by mělo 
usnadnit širší spolupráci a zaměřit se na strategické 
směry a prováděcí problematiku. Jeho formát se 
může měnit, jelikož jednání s prováděcími orgány, 
například UNICRI, musí dodržovat finanční nařízení 
Komise.
Dvoustranná spolupráce je však i nadále potřebná, 
protože je nutné důkladně prodiskutovat některé 
otázky, např. smluvní a finanční aspekty.
45
Komise vyvinula veškeré potřebné úsilí, aby koordi ‑
novala činnost EU v oblasti CBRN v rámci Evropské 
unie i mimo ni.
Ke koordinaci dochází v rámci různých fór, například 
akčního plánu EU v oblasti CBRN, různých pracov ‑
ních výborů na úrovni Rady, globálního partnerství 
G8/G7 (zahrnujícího hlavní subjekty a partnery, 
včetně mezinárodních organizací: MAAE, WHO, 
Výbor 1540, OPCW, ISTC a STCU) nebo Globální inici ‑
ativy pro boj proti jadernému terorismu (iniciativa 
vytvořená Ruskou federací a USA). Díky těmto koor ‑
dinačním činnostem má Komise celkový přehled 
v maximálně možném rozsahu.
Odpověď ESVČ a Komise 31
53 první odrážka
Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. Pro ‑
váděcí konsorcia jsou podporována v tom, aby při 
provádění projektů využívala místních odborných 
znalostí.
53 druhá odrážka
Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. 
Ve srovnání s ostatními programy se tato iniciativa 
vyznačuje poměrně krátkými časovými lhůtami, a to 
v důsledku tzv. pravidla N+1, které se na ni vztahuje. 
V průměru projekt začíná 15 měsíců po rozhodnutí 
Komise o ročním akčním programu. Komise se bude 
snažit časovou prodlevu dále snižovat.
53 třetí odrážka
Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. 
Činnost koordinačního výboru, který se soustředí 
na strategické a prováděcí otázky, bude obnovena. 
Jeho formát se může měnit, jelikož jednání s pro ‑
váděcími orgány, například UNICRI, musí dodržovat 
finanční nařízení Komise.51 b)
Komise a UNICRI realizují různé, avšak vzájemně 
se doplňující programy na podporu této iniciativy. 
Řídící tým poskytuje v případě potřeby poradenství 
o otázkách řízení. Pomoc na místě bude poskyto ‑
vána řadě regionálních sekretariátů, zejména těm, 
které jsou činné v přistupujících, kandidátských 
a sousedních zemích.
Nyní, když jsou již vytvořeny sítě kontaktů, má 
Komise v úmyslu zlepšit technickou kapacitu tam, 
kde může být nejlépe využita. V podpoře této 
iniciativy sehrávají stále důležitější úlohu delegace 
EU. Po zavedení přístupu zdola nahoru založeného 
na dobrovolné účasti mohou delegace nyní začít 
vynakládat svou podporu.
51 c)
V určitém ohledu k nestejnoměrnému pokroku dojít 
muselo, ale nyní, po zavedení příslušných nástrojů, 
je provádění programu rovnoměrnější, i když stále 
existují rozdíly v pokroku mezi jednotlivými regi ‑
ony. V současnosti se zkoumají způsoby, jak zajistit, 
aby dobrá dvoustranná spolupráce, která panuje 
mezi rozhodovacími orgány, a dobrá dvoustranná 
spolupráce, která panuje mezi prováděcími orgány, 
fungovala mezi všemi čtyřmi orgány.
52 první odrážka
Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. 
Iniciativa disponuje vlastní, vnitřně danou flexibili ‑
tou, která umožňuje účinně reagovat na vznikající 
hrozby globálního významu.
52 druhá odrážka
Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. 
Pomoc na místě bude poskytována řadě regionál ‑
ních sekretariátů, zejména těm, které jsou činné 
v přistupujících, kandidátských a sousedních 
zemích. Jsou přijímána opatření, která by tento 
proces usnadnila.
52 třetí odrážka
Komise a ESVČ s tímto doporučením souhlasí. Pro 
ESVČ a Komisi se v rámci následných opatření jedná 
o prioritu, přičemž se vypracovávají nástroje, díky 
nimž by delegace a velvyslanectví členských států 
mohly tuto iniciativu lépe podporovat.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ‑AB‑14‑017‑CS‑N ISSN 1831 ‑5628
Evropská unie zahájila svou iniciativu týkající se 
středisek excelence v  oblasti chemických, 
biologických, radiologických a  jaderných (CBRN) 
rizik v  květnu 2010. Účelem iniciativy je posílit 
institucionální kapacity zemí mimo EU s  cílem 
snížit rizika CBRN, která mohou EU ohrozit, 
pokud se jim nebude čelit.
Účetní dvůr při auditu posuzoval, zda iniciativa 
týkající se středisek excelence EU v  oblasti CBRN 
může účinně přispět k  omezení tohoto druhu 
rizik existujících mimo EU. Účetní dvůr dospěl 
k závěru, že iniciativa týkající se středisek 
excelence EU v  oblasti CBRN je s  to účinně 
přispět ke zmírňování chemických, biologických, 
radiologických a  jaderných rizik mimo EU, ale že 
je stále potřeba dokončit několik prvků. Účetní 
dvůr vydává několik doporučení, která by ESVČ 
a Komise měly vzít v  potaz, aby mohly iniciativu 
dále rozvíjet a  zajistit její udržitelnost.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR