EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 18.6.2015 COM(2015) 294 final 2015/0133(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o vytvoření rámce Unie pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku

(přepracované znění) {SWD(2015) 118 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.Souvislosti návrhu 1.1.Důvody a cíle návrhu Shromažďování údajů má zásadní význam pro provádění společné rybářské politiky, neboť je základem k tomu, aby byla založena na co nejlepším vědeckém poradenství. Údaje jsou potřebné k vyhodnocování stavu rybích populací, ziskovosti různých segmentů odvětví a dopadů rybolovu a akvakultury na ekosystém. Údaje jsou rovněž nezbytné pro hodnocení politik EU: opatření pro řízení rybolovu, strukturálních finančních opatření na podporu oblastí závislých na rybolovu a akvakultuře nebo opatření ke zmírnění negativních dopadů rybolovu na ekosystém. Z tohoto důvodu byl v roce 2000 zřízen rámec EU pro shromažďování a správu údajů o rybolovu, který byl následně v roce 2008 reformován, čímž vznikl rámec pro shromažďování údajů. Rámec pro shromažďování údajů představuje významný pokrok při zavádění harmonizovaného souboru pravidel EU upravujících shromažďování biologických, environmentálních, technických, sociálních a hospodářských údajů o odvětvích rybolovu, akvakultury a zpracování. Reforma společné rybářské politiky z roku 2013 musí být doplněna odpovídajícím přizpůsobením podpůrného vědeckého poradenství, a tedy i údajů k tomu potřebných. To je obzvláště důležité pro dosažení maximálního udržitelného výnosu nejpozději do roku 2020, řízení rybolovu s ohledem na jeho dopady na ekosystém a postupné zavedení povinnosti vykládky úlovků. Reforma společné rybářské politiky vyžaduje také změny ve způsobu, jakým jsou údaje získávány, například regionalizaci a převedení úkolů z Evropské unie na členské státy v rámci regionální spolupráce. Komise v rámci svého pracovního programu na rok 2015 oznámila, že své úsilí zaměří na hladké uvedení nedávné reformy společné rybářské politiky do praxe a že hlavní prioritou pro rybolov je zaměřit se na využívání součinnosti mezi stávajícími právními předpisy. Tento návrh hodlá stavět na tom, co funguje (tedy zachovat vysoký stupeň kontinuity), a přitom reagovat na nové požadavky. Přiložen je pracovní dokument útvarů Komise. 1.2.Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky: soulad s reformou společné rybářské politiky Při přijetí nařízení o společné rybářské politice Rada a Evropský parlament požádaly Komisi o „urychlené přijetí návrhu změny nařízení (EU) č. 199/2008, aby zásady a cíle shromažďování údajů, které jsou nezbytné pro podporu reformované společné rybářské politiky a které jsou stanovené v novém nařízení o reformě SRP, mohly co nejdříve přinášet praktické účinky“. Přiložený návrh usiluje o dosažení tohoto cíle níže popsanými způsoby. Přizpůsobení novým potřebám týkajícím se údajů: oblast působnosti rámce pro shromažďování údajů by měla být sladěna s potřebami bezprostředně vyplývajícími z revize nařízení o společné rybářské politice, jak stanoví článek 25 uvedeného nařízení. K tomu jsou nutné úpravy týkající se: postupného přechodu na maximální udržitelný výnos, dopadů rybolovu na ekosystémy (např. chráněné druhy, stanoviště na mořském dně), environmentálních a jiných dopadů akvakultury (doložených informacemi o mortalitě/ztrátách, užívání léčivých přípravků) a účinků povinnosti vykládky úlovků. Konzultace ukázaly, že některé údaje byly shromažďovány, avšak nebyly využívány, a to i v případě některých populací řízených na úrovni maximálního udržitelného výnosu. Stávající rámec pro shromažďování údajů zahrnuje více než 400 populací, přičemž ne všechny vyžadují nejpodrobnější typ posuzování, a nebudou tedy vyžadovat nejrozsáhlejší a nejčastější shromažďování údajů. Revize rámce pro shromažďování údajů by tedy měla rovněž zajistit, že údaje budou shromažďovány v souladu s analýzou nákladů a přínosů nebo nákladů a využívání, pokud jde o přesnost získanou na základě vědeckých modelů a související úroveň rizika. Šetření by se například nepořádala jednou za rok, ale jednou za tři roky. Uvedená analýza by měla být založena na diskusi mezi subjekty odpovědnými za rybolov, osobami shromažďujícími údaje a poskytovateli vědeckého poradenství s cílem napravit situaci, kdy požadavky na údaje byly stanoveny převážně jako souhrn potřeb pro jednotlivé populace, což vyústilo v nesoulad mezi množstvím a rozsahem údajů shromažďovaných pro některé populace a potřebami konečných uživatelů, včetně subjektů odpovědných za rybolov. Toho se dosáhne tím, že budou vůbec poprvé zahrnuta kritéria pro stanovení priority populací, jako je hospodářský a sociální význam, míra využívání populace či existence plánů řízení nebo ochrany. Tato kritéria by se měla používat při tvorbě a následné revizi víceletého programu EU, kterým se nařízení o rámci pro shromažďování údajů provádí. Příkladem je platýs v Baltském moři, pro nějž se shromažďuje více údajů, než je zapotřebí ke sledování jeho populace. Posílení regionální spolupráce: v souladu s regionalizací společné rybářské politiky, kdy budou rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu, která budou více odpovídat konkrétním potřebám, přijímána prostřednictvím spolupráce členských států v téže mořské oblasti, by osoby shromažďující údaje měly plánovat svou činnost na základě diskuse s konečnými uživateli dat v oblasti a ve větší míře sdílet úkoly napříč členskými státy. 1.3.Soulad s ostatními politikami Unie Návrh rovněž zavádí soulad a koordinaci s podobnými politikami shromažďování údajů, pokud jde o právní rámce v oblasti životního prostředí a v oblasti statistiky (viz níže v části o zjednodušení). 2.Právní základ, subsidiarita a proporcionalita 2.1.Právní základ Smlouva o fungování Evropské unie, a zejména čl. 43 odst. 2 týkající se rybolovu, který je rovněž právním základem pro společnou rybářskou politiku.

2.2.Subsidiarita V případě tohoto návrhu se neuplatní, jelikož rybářská politika spadá do výlučné pravomoci EU. 2.3.Proporcionalita Tento legislativní návrh má za cíl vytvořit rámec pro shromažďování, správu a využívání údajů, a nepřesahuje tedy rámec toho, co je nezbytné a vhodné pro dosažení základního cíle, kterým je zlepšit kvalitu údajů v odvětví rybolovu, přístup k nim a jejich dostupnost. 2.4.Volba nástroje Tato právní forma je zvolena z důvodu pozitivní zkušenosti se stávajícím právním nástrojem (viz další kapitola o hodnoceních ex-post a konzultacích se zúčastněnými stranami). 3.Výsledky hodnocení ex-post, konzultací se zúčastněnými stranami a posouzení dopadů 3.1.Hodnocení ex-post, konzultace se zúčastněnými stranami a jiné studie Základem pro přípravu tohoto návrhu je několik studií, jedno zvláštní hodnocení ex-post a pracovní setkání zúčastněných stran. Souhrn provedených konzultací a studií je uveden v pracovním dokumentu útvarů Komise. Na tomto základě Komise dospěla k těmto závěrům: Množství údajů: rámec pro shromažďování údajů podstatně zvýšil objem údajů o rybolovu a obecně se považuje za vhodný pro daný účel. Konkrétně stanovil celounijní rámec harmonizovaných postupů a umožnil tvorbu časových řad údajů. Současný systém shromažďování údajů se nicméně zaměřoval na poskytování údajů především pro řízení rybolovu, přičemž podle reformované společné rybářské politiky budou údaje rovněž zapotřebí na podporu několika nových nebo posílených politických cílů: přechodu na ekosystémové řízení rybolovu, nového důrazu na rozvoj udržitelné akvakultury a lepšího posuzování dopadů rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu. Kvalita údajů se nyní považuje za relativně dobrou, ale stále existuje prostor pro zlepšení. Postupy zajištění a kontroly kvality se v jednotlivých členských státech značně liší a obecně by měly být dále posíleny, zejména v oblasti sociálních a hospodářských údajů. Dostupnost údajů je oblastí, kde je žádoucí dosáhnout největšího pokroku. Hlavní problémy jsou tyto: i) proces, kterým koneční uživatelé žádají o údaje od členských států („datová volání“), je příliš zatěžující a náročný z hlediska zdrojů, ii) dodržování pravidel a včasnost poskytování údajů konečným uživatelům ze strany členských států nebyly vždy uspokojivé, iii) přístupnost údajů o rybolovných činnostech se v jednotlivých členských státech liší kvůli rozdílným pravidlům pro přístup, která částečně vycházejí z omezení využívání těchto údajů pro více účelů, a iv) údaje z rámce pro shromažďování údajů jsou využívány nedostatečně kvůli obtížím při přístupu k nim, což vede k promarnění velkých příležitostí k potenciálnímu využití těchto údajů a ke zbytečným investicím při shromažďování týchž údajů pro jiné účely (např. v oblasti politik námořního prostoru). Dostupnost by proto měla být zlepšena a zjednodušena. Jelikož roste potřeba informací o mořském prostředí, vyvstává příležitost ke shromažďování údajů pro více účelů, jež by neměla zůstat nevyužita. Flexibilita: rámec pro shromažďování údajů představuje zlepšení, pokud jde o stanovení společných pravidel pro všechny členské státy, což tvůrcům politik (též na vnitrostátní úrovni) umožňuje při rozhodování vycházet z podobného a srovnatelného souboru informací. Nicméně právní uspořádání uvedeného rámce se obecně považuje za příliš preskriptivní a podrobné, což vede k těžkopádnému systému, který nereaguje dostatečně pružně na vyvíjející se potřeby. Je proto třeba do koncipování a provádění rámce pro shromažďování údajů lépe zapojit konečné uživatele, aby byl zajištěn lepší soulad mezi potřebnými údaji a shromážděnými údaji. Složitost: rámec pro shromažďování údajů se obecně považuje za příliš složitý – jak z hlediska právního rámce, tak z hlediska prováděcích mechanismů. Jednou z příčin složitosti a neefektivnosti je překrývání požadavků na údaje podle rámce pro shromažďování údajů a podle jiných právních předpisů EU, jako jsou nařízení o kontrole rybolovu a statistická nařízení EU. Jako další příčina složitosti a neefektivnosti je vnímána skutečnost, že tytéž nezpracované údaje je třeba zasílat různým konečným uživatelům v různě agregovaných formách. Další oblastí je potřeba zlepšit součinnost s cíli jiných právních předpisů EU. To je především případ rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, jejímž cílem je dosáhnout „dobrého stavu prostředí“ mořských vod EU do roku 2020, což se má posuzovat na základě jedenácti kvalitativních deskriptorů, z nichž některé přímo nebo nepřímo souvisí s rybolovem. Díky revizi by rámec pro shromažďování údajů měl zajistit, že údaje bude možné použít také pro účely provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí. Za jednu z hlavních silných stránek rámce pro shromažďování údajů se všeobecně považuje regionální spolupráce, jež by měla být dále posílena v souladu se směrem, kterým se ubírá reforma společné rybářské politiky. Pokud jde o podporu regionalizace opatření pro řízení rybolovu prostřednictvím odpovídajícího vědecké poradenství na úrovni oblastí, je důležité dále podporovat spolupráci mezi členskými státy rovněž v oblasti shromažďování údajů. Samostatné posouzení dopadů nebylo považováno za nutné vzhledem k tomu, že je k dispozici rozsáhlá databáze studií a rámec pro shromažďování údajů byl předmětem posouzení dopadů společné rybářské politiky (SRP), když bylo záměrem, aby rámec pro shromažďování údajů byl její součástí. 3.2.Účelnost právních předpisů a zjednodušení stávajícího systému Revize rámce pro shromažďování údajů je součástí programu Komise pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT), který se snaží omezovat byrokracii a odstraňovat regulační zátěž. To znamená zjednodušení rámce pro shromažďování údajů na různých úrovních. 3.2.1.Odstranění překrývání a vyhledávání součinností mezi právními předpisy EU

Cílem tohoto návrhu je zaprvé uvést do souladu rámec pro shromažďování údajů a další příslušné právní předpisy EU týkající se shromažďování údajů o rybolovu, aby se odstranilo překrývání, a snížily se tak náklady na celý systém údajů o mořích. Rámec pro shromažďování údajů vytvoří povinnosti v oblasti shromažďování údajů, jestliže nejsou dosud upraveny jinými právními předpisy EU, čímž se jasně stává hlavním nástrojem EU pro poskytování biologických, sociálních, hospodářských a environmentálních údajů o rybolovu, zatímco nařízení o kontrole bude nadále poskytovat základní údaje o rybolovných činnostech (vykládky, úlovky a intenzita rybolovu) a statistická nařízení budou poskytovat hlavní statistiky o produkci v sektorech akvakultury a zpracování. Po tomto sladění Komise též předloží nezbytné návrhy na změnu uvedených nařízení, pokud by to pro účely společné rybářské politiky bylo zapotřebí. Návrh má rovněž za cíl maximalizovat součinnosti s právními předpisy v oblasti životního prostředí. Stávající rámec pro shromažďování údajů neposkytuje dostatečné údaje o některých dopadech rybolovu na ekosystém, nicméně tyto údaje jsou nezbytné pro účinné provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí. Jde o náhodné úlovky chráněných druhů (ptáci, mořští savci, želvy atd.), účinky na potravní síť (vztahy predátor-kořist) a dopady rybolovu na přírodní stanoviště. Příslušné údaje o těchto třech druzích dopadů by mohly být shromažďovány prostřednictvím stávajících nebo upravených mechanismů rámce pro shromažďování údajů, a proto – s minimálními náklady – rovněž sloužit k prohloubení poznatků o mořském prostředí. Bude rovněž vyvinuto úsilí o součinnost s Infrastrukturou pro prostorové informace v Evropském společenství, která od členských států vyžaduje, aby zavedly kompatibilní systémy pro ukládání a výměnu údajů pro účely politik EU v oblasti životního prostředí a politik nebo činností, které mohou mít dopad na životní prostředí. 3.2.2.Snížení míry předepisování na úrovni EU, aniž by se snížila kvalita údajů Právní předpisy by měly být více zaměřené na výsledky a ponechat členským státům větší volnost, pokud jde o provádění. Pokud bude v kontextu regionální spolupráce zajištěna vyšší a časnější účast členských států na rozhodování o metodikách, které se mají použít, nebo o kvalitativních cílech, kterých má být dosaženo, může být rámec pro shromažďování údajů značně zjednodušen a systém pro shromažďování údajů může být pružnější. Toho lze dosáhnout také tak, že hlavním konečným uživatelům údajů v rámci oblasti (např. ICES, GFCM) bude umožněno podílet se na tvorbě požadavků na údaje, aby se zajistilo, že tyto požadavky budou lépe odpovídat jejich potřebám, například v souvislosti se zaváděním dlouhodobých plánů řízení. V budoucnu bude tato otázka primárně projednávána členskými státy a konečnými uživateli na úrovni oblastí, přičemž vědeckou solidnost bude i nadále zaručovat účast Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR). Současně je třeba dále zlepšovat kvalitu a spolehlivost, aby byla zajištěna vysoká kvalita údajů. Jedním ze způsobů bude použití Kodexu evropské statistiky a rámce pro zajištění kvality Evropského statistického systému. 3.2.3.Omezení podrobností, o kterých rozhoduje Komise nebo které se Komisi oznamují Národní programy v současné době velmi podrobně popisují, jaké kroky budou v každém členském státě podniknuty, jakým způsobem a kým. Cílem je toto významně omezit. S přechodem od tříletých k víceletým programům EU a národním programům budou členské státy moci plánovat svou práci na delší období. Tím se také sníží administrativní zátěž pro Komisi i členské státy, pokud jde o každoroční přijímání pracovních plánů a rozhodnutí o financování. Podobně se značně zjednoduší postup a forma podávání zpráv (viz níže). 3.2.4.Shromáždit jednou, použít vícekrát Počet žádostí o údaje se v průběhu času zvýšil a bude se zvyšovat i nadále spolu s potřebou stále lépe popisovat dopady rybolovu a akvakultury na mořské ekosystémy a sledovat účinky lidské činnosti na mořské prostředí. Revize rámce pro shromažďování údajů je příležitostí, jak na jedné straně zajistit lepší dostupnost údajů o rybolovu širšímu okruhu stran, které mají o údaje zájem, a na druhé straně s využitím nejnovějšího pokroku techniky snížit zátěž, kterou pro členské státy představují žádosti o údaje. Za účelem dosažení tohoto dvojího cíle se v první řadě navrhuje učinit z rámce pro shromažďování údajů hlavní právní nástroj, podle něhož mají členské státy poskytovat veškeré potřebné údaje uživatelům údajů (koneční uživatelé a další strany, které mají o údaje zájem) bez ohledu na zdroj zákonné povinnosti, podle níž jsou údaje shromažďovány (rámec pro shromažďování údajů nebo jakékoli jiné právní předpisy EU), ledaže dostupnost údajů už zajišťují jiné právní nástroje (např. většina statistických nařízení). Je důležité, aby nebyla přijímána žádná obecná opatření s cílem a priori omezit přístup k údajům, ať už pro vědecké uživatele nebo pro jiné strany, které mají o údaje zájem. Pokud je v sázce ochrana osobních údajů, musí být zajištěno uplatňování pravidel EU o ochraně údajů. V případě rozporu mezi zájmem na ochraně osobních údajů a veřejným zájmem na dostupnosti údajů by správci údajů namísto prostého zadržení nebo nadměrné agregace údajů měli vyvinout alternativy. Zadruhé se navrhuje na základě stávajících zkušeností se společným využíváním údajů na regionální úrovni značně zjednodušit poskytování údajů uživatelům údajů. Nový rámec by měl posílit spolupráci mezi členskými státy při vývoji kompatibilních systémů a formátů pro ukládání a výměnu údajů v souladu s tím, co bylo dohodnuto podle směrnice 2007/2/ES, a podporovat kompatibilitu formátů údajů používaných na základě jiných právních předpisů Unie (např. předpisů o kontrole rybolovu nebo rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí). Aniž by se předepisovaly prostředky či konečné výsledky, existuje zde příležitost značně snížit stávající zátěž v podobě žádostí o údaje. Tyto návrhy naplní mandát stanovený v novém nařízení o společné rybářské politice (článku 25) a naváží na sdělení Komise o inovacích v modré ekonomice: musí být zajištěna dostupnost údajů pro vědce a pro všechny strany, které mají o údaje zájem, s výjimkou okolností, kdy použitelné právní předpisy EU vyžadují ochranu a důvěrnost. Vzhledem k tomu, že tento vývoj vyžaduje čas, aby byl účinný, a stále probíhají konzultace o nejlepší koncepci, mělo by nařízení o rámci pro shromažďování údajů obsahovat jen obecná ustanovení odrážející tento vývoj. Podrobnější ustanovení budou vypracována později, až se členské státy shodnou na nejvhodnějších řešeních. 4.Rozpočtové důsledky Žádné, které by již nebyly zohledněny v ENRF. 5.Další prvky 5.1.Plány provádění, opatření týkající se monitorování, hodnocení a podávání zpráv a další doplňková opatření Kromě změn, které jsou nutné na úrovni nařízení o rámci pro shromažďování údajů, Komise určila soubor doplňkových akcí, které budou zahájeny, aby byly účinně naplněny cíle legislativy. Nejprve bude vypracována nová koncepce pro víceletý program EU, který má Komise přijmout po vstupu tohoto nařízení v platnost. Budoucí program bude členským státům méně předepisovat a bude pružnější, pokud jde o průběžné změny. Ve víceletém programu budou zahrnuty pouze základní proměnné faktory, které budou stabilní po celé období, přičemž další proměnné faktory, jakož i podrobné požadavky, jak shromažďovat údaje, budou projednávány a doporučovány regionálními skupinami členských států.

Zadruhé Komise při tvorbě nového víceletého programu EU posoudí náklady na shromažďování určitých údajů, jakož i jejich rozsah, podrobnost a úroveň agregace. S ohledem na potřeby konečných uživatelů bude systematicky posuzovat, zda lze údaje shromažďovat méně často nebo alternativními způsoby, které mohou být pro daný typ potřebných informací vhodnější (například jednorázovou studií). Zatřetí se zjednoduší každoroční předkládání zpráv. Bylo těžkopádné a nesloužilo k hledání řešení problémů, které se vyskytly. Zprávy budou méně popisné, budou vykazovat především fakta a čísla a budou se méně opakovat. Začtvrté, od roku 2014 jsou k dispozici značné finanční prostředky EU v rámci Evropského námořního a rybářského fondu (EMFF), které členským státům umožňují zlepšit shromažďování údajů. Při projednávání programů s členskými státy Komise tyto členské státy vyzývá, aby se zaměřily na zlepšování svých stávajících mechanismů pro shromažďování údajů (zejména na zjednodušení organizace a zlepšení systémů pro ukládání a předávání údajů), na investice do lepší kontroly kvality údajů a na přípravu na přizpůsobení se novým požadavkům na údaje. Kromě toho Komise již zahájila granty v rámci přímého řízení za účelem dalšího posilování regionální spolupráce. Finanční prostředky budou k dispozici skupinám členských států, které plánují provádět společné akce, čímž se vybudují kapacity k provádění nových ustanovení rámce pro shromažďování údajů týkajících se regionální spolupráce, jakmile vstoupí v platnost. V neposlední řadě se Komise aktivně připravuje na zlepšení, pokud jde o monitorování provádění členskými státy. Ačkoli členské státy obecně dodržují rámec pro shromažďování údajů dobře již od jeho začátku, vyskytly se problémy se stanovením a/nebo dodržováním jejich povinností. Důvodem jsou převážně problémy se správní kapacitou nebo organizací. O zlepšení výkonnosti se bude usilovat různými způsoby. V rámci ENRF budou členské státy muset prostřednictvím mechanismu podmíněnosti ex ante předem prokázat, že disponují správní kapacitou k provedení rámce pro shromažďování údajů. ENRF rovněž obsahuje ustanovení v opačném směru, která Komisi umožňují přerušit, pozastavit nebo získat zpět finanční prostředky EU v případě nedodržení pravidel společné rybářské politiky (jako je tomu v současnosti podle nařízení o rámci pro shromažďování údajů). Významnější však je, že Komise změní svůj přístup ke sledování provádění členskými státy, a to tak, že upřednostní prevenci případů nedodržení předpisů a hledání včasných prostředků pro nápravu nedostatků. Tohoto cíle bude dosaženo věnováním větší pozornosti systémovým problémům vedoucím k nepředložení údajů, jakož i posílením spolupráce s konečnými uživateli, pokud jde o jejich zpětnou vazbu k poskytování údajů členskými státy. V konečném důsledku se Komise nebude zdráhat zahájit řízení pro nesplnění povinnosti, bude-li to třeba. 5.2.Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Změny, které mají být provedeny v pravidlech stanovených v nařízení Rady (ES) č. 199/2008, vyžadují nahrazení, zrušení nebo změnu řady článků uvedeného aktu. Pokud by tyto změny byly provedeny prostřednictvím pozměňujícího aktu k uvedenému nařízení, použitelná pravidla by byla roztroušena v původním nástroji a v pozměňovacím aktu a bylo by možné je identifikovat pouze srovnáním obou aktů. Kromě toho by vkládání nových pravidel do původního nástroje v některých případech vedlo k příliš dlouhým článkům, a tím zhoršovalo srozumitelnost textu. Komise proto považuje za vhodné přepracovat nařízení (ES) č. 199/2008 tak, aby bylo zajištěno, že platná pravidla budou jasná a snadno srozumitelná. V případech, kdy bylo změněno číslování článků, je vztah mezi dřívějším a novým číslováním uveden ve srovnávací tabulce v příloze. Pokud jde o podstatu, mění tento návrh pouze ty články, v nichž jsou změny nezbytné v důsledku nových potřeb vzešlých z reformy společné rybářské politiky; zrušuje články, které jsou nadbytečné, a ponechává nedotčené články a prvky, které se na základě minulých zkušeností ukázaly být vhodné pro daný účel a nákladově efektivní. Zejména je třeba zachovat hlavní ustanovení stávajícího systému: zavedení víceletého programu EU, jenž má být prováděn národními plány na shromažďování údajů, hlavní povinnosti ve formě závazků členských států, pokud jde o shromažďování, ukládání, ochranu a poskytování údajů, ustanovení o právech a povinnostech konečných uživatelů údajů a ustanovení o spolupráci v rámci členských států a mezi nimi, jakož i s vědeckými a řídicími subjekty a mezi nimi. Navrhované změny oproti stávajícímu nařízení o rámci pro shromažďování údajů sestávají z těchto částí: Článek 1 Z důvodu jasnosti a srozumitelnosti a k zabránění překrývání se rozlišuje mezi údaji shromažďovanými podle tohoto nařízení, pro něž jsou definována pravidla pro shromažďování, správu a využívání, a údaji shromažďovanými podle jiných právních předpisů Unie, pro něž jsou v tomto nařízení definována pouze pravidla pro využívání. Tento přístup není nový, ale rozlišení je zpřesněno. Údaje shromažďované podle jiných právních rámců zahrnují zejména nařízení (EU) č.1224/2009 (údaje o rybolovných činnostech), nařízení (ES) č. 295/2008, nařízení (ES) č. 762/2008 (statistiky o akvakultuře), směrnici 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí), směrnici 2000/60/ES (rámcová směrnice o vodě), směrnici 2009/147/ES (směrnice o ochraně ptáků), směrnici 92/43/EHS (směrnice o ochraně přírodních stanovišť), nařízení (ES) č. 1921/2006 (statistiky o vykládkách a úlovcích), nařízení (ES) č. 216/2009, (ES) č. 217/2009, (ES) č. 218/2009 (statistiky o úlovcích), nařízení (ES) č. 26/2004 (rejstřík loďstva), nařízení (ES) č. 812/2004 (nařízení o kytovcích), nařízení (ES) č. 1100/2007 (nařízení o úhořích), nařízení (ES) č. 1967/2006 (nařízení o Středozemním moři), nařízení (EU) č. 1343/2011 (provedení dohody GFCM), nařízení (ES) č. 2347/2002 (režim přístupu k mořským hlubinám), nařízení (EU) č. 1236/2010, rozhodnutí Rady 717/2010/EU (provedení multilaterálních dohod o kontrole) a nařízení (ES) č. 1006/2008 (nařízení o udělování oprávnění k rybolovu). Uvedené předpisy nejsou obsaženy v článcích, ale jako příklady v bodě odůvodnění. Článek 2 Zachována jsou ustanovení stávajícího nařízení, jež mají zajistit dodržování pravidel ochrany osobních údajů. Článek 3 Přestože shromažďování údajů o rekreačním rybolovu tvoří omezenou část současných požadavků, stávající definice je příliš omezující a měla by zahrnovat všechny typy rekreačního rybolovu, nejen rybolov pro rekreační nebo sportovní účely. Definice použité v různých právních předpisech by měly být co nejvíce sladěny, například definice rybářského plavidla. Na druhé straně, přestože jsou mořské oblasti definovány v nařízení o společné rybářské politice, jejich definice neodpovídá zeměpisným oblastem uplatňovaným v rámci pro shromažďování údajů, neboť tato definice se může zakládat na jiných než vědeckých hlediscích. Proto je důležité, aby definování mořských oblastí pro účely spolupráce v oblasti shromažďování údajů mohlo probíhat na základě vědeckých hledisek týkajících se sdílených populací.

Nařízení o rámci pro shromažďování údajů by již nemělo stanovovat metodiky, které se mají použít při shromažďování údajů. Definice konkrétní metody, jako je „odběr vzorků založený na přístupu zohledňujícím rybolov v rámci celého loďstva“, by proto měla být vypuštěna. Článek 4 Nařízení o rámci pro shromažďování údajů by mělo pouze stanovit základní pravidla a kritéria ohledně toho, co se má shromažďovat. Hlavním úkolem je najít nejvhodnější legislativní formát, který zajistí náležitou rovnováhu mezi flexibilitou (například hladkým přizpůsobením programů pro shromažďování údajů novým potřebám) a předvídatelností (například potřebou zajistit, že hlavní údaje budou shromažďovány po dostatečně dlouhou, aby mohly být vytvářeny robustní časové řady). Nařízení o rámci pro shromažďování údajů by na jedné straně mělo především zajistit, že obsah víceletého programu Unie a jeho případné změny budou založeny na určitých zásadách stanovených v článku 25 nařízení o společné rybářské politice. Není nutné uvedená ustanovení opakovat, je však učiněn odkaz prostřednictvím bodů odůvodnění. Na druhé straně by přesné proměnné faktory, druhy, segmenty, dimenze, včetně pokrytí a úrovně agregace (tj. co shromažďovat) a metodiky (tj. jak shromažďovat), měly být podrobněji rozpracovány v aktu Komise v přenesené pravomoci (co shromažďovat) nebo nejprve projednány členskými státy v rámci regionálních skupin (jak shromažďovat). Pokud jde o první aspekt, jde o základní funkci víceletého programu EU, zatímco pokud jde o druhý aspekt, měly by se závazky přijaté členskými státy promítnout v jejich pracovních plánech. V nařízení o rámci pro shromažďování údajů v současné době neexistují žádná kritéria, kterými by se řídilo zavádění víceletého programu EU. Cílem zavedení kritérií je zajistit větší transparentnost a racionální přístup k výběru potřeb týkajících se údajů. Než Komise přijme víceletý program EU prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, povede nejprve konzultace s regionálními koordinačními skupinami, odborníky z členských států EU a vědeckými pracovníky EU ve výboru VTHVR. Článek 5 Odstavce 1 a 3: údaje, které mají být zahrnuty do víceletého programu EU, jsou údaje, které se neshromažďují podle jiných právních předpisů EU. Odstavec 2: jsou specifikovány kategorie potřeb týkajících se údajů. Tyto kategorie mají být zahrnuty do víceletého programu EU. Pokud jde o údaje o rybolovu, přesné potřeby by se odvozovaly z těchto klíčových aspektů: –soulad s mezinárodními závazky EU a jejích členských států, –požadavky na údaje týkající se populací, které jsou řízeny podle právních předpisů EU. Přesné požadavky na údaje, včetně proměnných faktorů a periodicity, musí odpovídat tomu, co je nezbytné k dosažení cílů příslušných právních předpisů EU. Pro příklad lze uvést: cíle společné rybářské politiky týkající se maximálního udržitelného výnosu, příslušné dlouhodobé plány řízení nebo plány výmětů na unijní, regionální či vnitrostátní úrovni, nařízení o rybolovných právech, minimální referenční velikosti stanovené podle nařízení (ES) č. 1967/2006 (nařízení o Středozemním moři), nařízení (ES) č. 2347/2002 (režim přístupu k mořským hlubinám) a nařízení (ES) č. 1100/2007 (nařízení o úhořích). Požadavky na údaje týkající se populací, které v současnosti nejsou řízeny podle právních předpisů EU, ale mají značný společenský nebo ekonomický význam. V této souvislosti může být v případech, kdy je to vhodné, zahrnut rekreační rybolov – například pokud se očekává, že bude mít významný vliv na míru úmrtnosti, a není dosud upraven článkem 55 nařízení (EU) č. 1224/2009 (nařízení o kontrole), –sociální a hospodářské údaje o odvětví rybolovu se shromažďují především prostřednictvím rámce pro shromažďování údajů a mají zásadní význam pro posuzování a monitorování jeho výsledků, –údaje potřebné pro posouzení dopadů rybolovu na mořský ekosystém. Mezi ně patří: údaje týkající se vedlejších úlovků necílových druhů, zejména druhů chráněných mezinárodními právními předpisy nebo právními předpisy EU, údaje o dopadech rybolovu na mořská stanoviště a údaje o dopadech rybolovu na potravní síť. Údaje o rybolovných činnostech (úlovky, vykládky, intenzita a kapacita) jsou nutné pro biologickou a ekonomickou analýzu. Pokud jde o tyto údaje, vědci částečně čerpají z údajů ze sčítání zaznamenaných nebo shromážděných podle nařízení o kontrole. V současnosti však existují významné mezery, které je třeba zaplnit pomocí rámce pro shromažďování údajů, například segment menších plavidel a vykládky pod 50 kg, a tato situace zůstane, dokud nebude možné i tyto proměnné zahrnout do nařízení o kontrole. V oblasti akvakultury jsou vzhledem k cíli společné rybářské politiky týkajícímu se udržitelného rozvoje akvakultury zapotřebí proměnné o udržitelnosti, zejména pokud jde o dopady a účinnost akvakultury, pro něž lze použít parametry, jako jsou míra úmrtnosti/ztrát a vstupy farmaceutických výrobků. Překrývání, která v současnosti existují mezi rámcem pro shromažďování údajů a statistickými nařízeními ohledně základních údajů o produkci, budou odstraněna postupným zavedením systému, v němž budou požadavky na shromažďování základních údajů o produkci předmětem statistických nařízení a další socioekonomické a environmentální údaje a údaje o udržitelnosti budou předmětem rámce pro shromažďování údajů, pokud budou zapotřebí a nejsou-li již shromažďovány jinde. V odvětví zpracování se údaje o zpracování ryb v současnosti shromažďují jak podle rámce pro shromažďování údajů, tak podle nařízení o strukturální statistice podnikání, a to jako součást kategorie zemědělství / zpracování potravin. V budoucnosti rámec pro shromažďování údajů pouze stanoví další požadavky na shromažďování údajů, pokud již nejsou stanoveny v nařízeních o strukturální statistice podniků. Odstavce 4 a 5: pokud jde o výzkumná šetření, stejně jako v současnosti by jejich seznam měl být stanoven ve víceletém programu EU, neboť je zapotřebí stanovit rámec pro spolupráci mezi členskými státy a vědeckými ústavy, jelikož mnoho šetření se provádí na mezinárodní úrovni. Je stanoven rámec s kritérii, která určují, kdy se šetření mají provádět, přičemž ve víceletém plánu EU mohou být pro rybolovné činnosti stanoveny prahové hodnoty, pod jejichž hranicí se členské státy nemusejí účastnit. K vyvážení zátěže, kterou znamená zavedení programu odběru vzorků, a přínosů ze získání příslušných údajů by nařízení o rámci pro shromažďování údajů mělo obsahovat ustanovení o možnosti udělit členským státům výjimky z odebírání vzorků některých údajů. Víceletý program EU by upřesnil podmínky, za kterých mohou být výjimky z odběru vzorků členským státům povoleny. Článek 6

Odstavec 1: vzhledem k nedávnému přijetí nařízení (EU) č. 508/2014 o Evropském námořním a rybářském fondu (ENRF) je třeba aktualizovat ustanovení o způsobech provádění programu Unie. Od roku 2014 bude programování činností v oblasti shromažďování údajů probíhat na základě pravidel stanovených v rámci ENRF. Členské státy předloží operační program ENRF obsahující část týkající se shromažďování údajů (čl. 18 odst. 1 písm. p)). Ta by měla obsahovat popis činností v oblasti shromažďování údajů, postupů pro ukládání, správu a využívání údajů a popis způsobilosti k dosažení řádné finanční a administrativní správy shromážděných údajů. Část operačního programu týkající se shromažďování údajů bude obsahovat obecnější informace o výše uvedených aspektech a oproti stávajícím národním programům bude méně podrobná. Tento program bude přijat Komisí a bude tvořit základ pro povinnosti členských států EU, jakož i pro spolufinancování těchto činností ze strany EU. Jinými slovy, namísto dvou navazujících podrobných rozhodnutí o vnitrostátních programech, která se přijímají každé tři roky, a každoročních rozhodnutí o financování bude k programování činností v oblasti shromažďování údajů nutné pouze jediné strategické rozhodnutí Komise na dobu sedmi let. Operační program ENRF bude doplněn národním pracovním plánem, který bude podrobněji rozvádět prováděné činnosti a bude se překládat jednou ročně, pokud nebude stále platit národní pracovní plán z předchozího roku (článek 21). Tento pracovní plán bude Komise přijímat prostřednictvím zjednodušených postupů. Při tvorbě prováděcích pravidel pro předkládání národního pracovního plánu se Komise poučí z minulých zkušeností a zjednoduší proces, kterým se tyto pracovní plány předkládají, schvalují a podávají se o nich zprávy, aby maximalizovala výhody zjednodušení, jež tento nový mechanismus přinese. Odstavec 2: na základě výše uvedeného by měl být v tomto nařízení popsán obsah pracovního plánu. Postupy, forma a časové plány mohou být dále upřesněny v prováděcím aktu podle čl. 22 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 508/2014. Článek 21 nařízení (EU) č. 508/2014 odkazuje na čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 199/2008, zatímco po přijetí tohoto nařízení by bylo vhodnější odkazovat na celý článek 4. Odstavec 3: pokud jde o stanovení metodik pro shromažďování údajů, jsou zapotřebí nová ustanovení popisující, podle jakých kroků by členské státy měly postupovat a co by měly zohlednit. Patří sem i koordinace, aby se předešlo překrývání a využily se úspory z rozsahu. Účast Komise bude spočívat jen v ověření, zda jsou výsledné pracovní plány v souladu s povinnostmi členských států a zda je dostatečný rozsah. Před schválením pracovních plánů bude konzultován VTHVR. Článek 7 Jsou blíže upřesněny úloha a úkoly národního zpravodaje, které byly dříve stanoveny v nařízení (ES) č. 665/2008. Článek 8 Odstavec 1: proces, kterým se stanovují potřeby týkající se údajů, je pevně zasazen do regionální spolupráce. Na základě stávajících mechanismů regionálních koordinačních zasedání by v každé mořské oblasti měl probíhat nepřetržitý proces koordinovaný regionálními koordinačními skupinami. Tyto skupiny budou složeny z odborníků z členských států, Komise a příslušných konečných uživatelů údajů (odstavec 2) a rozhodnou o svém jednacím řádu (odstavec 3). V zájmu zachování určitého stupně jednotnosti a dodržování horizontálních zásad podle pravidel EU ve všech mořských oblastech bude shromažďování údajů významných pro všechny oblasti koordinováno Komisí (odstavec 4). Výsledkem koordinace v rámci regionálních koordinačních skupin mohou být společná doporučení ve formě návrhu regionálního pracovního plánu ohledně zajištění a kontroly kvality, postupů a metod pro shromažďování a zpracování údajů. Tato novinka by mohla znamenat významné přínosy, pokud jde o sladění a celkovou kvalitu procesu shromažďování údajů, jakož i lepší soulad mezi shromážděnými údaji a potřebami oblastí týkajícími se vědeckého poradenství. Pro účely zjednodušení by regionálními pracovními plány mohly být nahrazeny části národních pracovních plánů. Podobně jako u národních pracovních plánů bude třeba, aby regionální pracovní plány schválila Komise po konzultaci s výborem VTHVR (odstavce 5 a 6). Při zavádění víceletého plánu EU bude Komise konzultovat regionální koordinační skupiny (srov. článek 3); podobně by se členské státy při sestavování svých pracovních plánů nejprve měly navzájem konzultovat v rámci regionálních koordinačních skupin (článek 4) a rovněž by své pracovní plány měly pozměnit v souladu se společnými doporučeními regionálních koordinačních skupin nebo regionálními pracovními plány (odstavec 6). Podle potřeby mohou být ustanovení o regionální koordinaci dále upřesněna v prováděcích aktech (odstavec 7). Články 9 a 10 Odkazy na národní programy by měly být nahrazeny odkazy na pracovní plány a odkazy na finanční ustanovení by měly být zrušeny, protože se na ně vztahuje ENRF. Konzultace výboru VTHVR ohledně pracovních plánů členských států a každoročních zpráv Komise je srovnatelná s nynější konzultací týkající se národních programů, a měla by proto pokračovat za účelem ověřování, zda členské státy plní své povinnosti. Prováděcí akt Komise umožní dále zjednodušit formáty a nástroje pro podávání zpráv. Zrušení bývalých článků 8, 9, 10, 11, 12, 15, 18 a 19 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 o Evropském námořním a rybářském fondu změnilo strukturu finanční podpory pro činnosti členských států v oblasti shromažďování údajů a je pro tyto činnosti členských států jediným nástrojem financování z EU. Je proto nutné odpovídajícím způsobem upravit nařízení (ES) č. 199/2008 a odstranit z nařízení o rámci pro shromažďování údajů všechna ustanovení o finanční pomoci EU (v bývalém článku 8). Pravidla EU by již neměla stanovovat metodiky, které se mají použít při shromažďování údajů. Ustanovení o konkrétních metodách shromažďování údajů by proto měla být zrušena (bývalé články 9, 10, 11 a 12). Tyto metody budou rozpracovány v odborných skupinách EU, ve společných doporučeních regionálních koordinačních skupin nebo v regionálních pracovních plánech.

Konkrétně by měl být rovněž zrušen bývalý článek 9, neboť předepisuje způsoby odběru vzorků, pro které v současnosti existují lepší alternativy a o kterých může být rozhodnuto na regionální úrovni. Ustanovení bývalého článku 10 jsou nyní navrhována v článku 11. Bývalý článek 11 lze zrušit, protože ustanovení jeho odstavců 1 a 2 pokrývají navrhované články 3 a 4 a ustanovení jeho odstavců 3 a 4 pokrývá navrhovaný článek 6. Bývalý článek 12 by měl být zrušen, protože jeho ustanovení pokrývá navrhovaný článek 5. Bývalý článek 15 se zrušuje, protože je vzhledem k novým článkům 1 a 4 a k 5. bodu odůvodnění nadbytečný. Bývalé články 18 a 19 se zrušují, neboť jsou seskupeny s článkem 16. Článek 11 K zajištění účinného a jednotného provádění rámce pro shromažďování údajů členskými státy jsou zapotřebí hlavní požadavky, pokud jde o práva osob shromažďujících údaje a povinnosti velitelů rybářských plavidel. Tyto požadavky vycházejí ze stávajících ustanovení nařízení (ES) č. 199/2008 a mohou být dále upřesněny v prováděcích aktech. Články 16 a 17 Články 16 a 17 mají nahradit bývalé články 18 a 19 za účelem zajištění souladu s čl. 25 odst. 2 písm. e) nařízení o společné rybářské politice, a to v zájmu uplatnění tam uvedené zásady včasné dostupnosti a poskytování údajů všem stranám, které o ně mají zájem. V situaci, kdy použitelné právní předpisy Unie vyžadují ochranu a důvěrnost, by měly stanovit potřebná ochranná opatření, která ochranu a důvěrnost zajistí. „Základní údaje“ jsou definovány jako „údaje týkající se jednotlivých plavidel, fyzických nebo právnických osob nebo jednotlivých vzorků“ (čl. 2 písm. e)). Základní údaje mohou obsahovat osobní údaje týkající se identifikovaných nebo přímo či nepřímo identifikovatelných fyzických osob, např. majitelů plavidel. Členské státy jsou povinny zajistit, aby základní údaje „byly bezpečně uloženy v počítačových databázích“ a aby s nimi bylo „nakládáno jako s důvěrnými“ (čl. 12 písm. a)). Ustanovení týkající se uvedených základních údajů se tímto návrhem nemění. Pravidla na ochranu údajů se nicméně uplatní v případě, kdy by k výsledku, pomocí kterého by mohlo být možné identifikovat nějakou fyzickou osobu, vedly podrobné údaje, jež byly ze systému získány pro konkrétní analytické účely. Podrobnými údaji se rozumí údaje založené na základních údajích a existující ve formě, která neumožňuje přímou nebo nepřímou identifikaci fyzických nebo právnických osob. Agregované údaje jsou údaje, které jsou výsledkem shrnutí základních nebo podrobných údajů pro konkrétní analytické účely. Podle stávajícího nařízení jsou členské státy povinny poskytnout tyto údaje na požádání konečným uživatelům a jiným stranám, které o ně projeví zájem. V článku 16 tohoto návrhu je tato zásada potvrzena. Obecně je nepravděpodobné, že by pomocí těchto údajů mohla být identifikována fyzická osoba, ale u velmi malých souborů údajů může toto riziko existovat. Návrh proto obsahuje ustanovení, podle něhož musí být v případech, kdy u souborů údajů hrozí přímé nebo nepřímé vyzrazení osobních údajů, zavedena ochranná opatření. Konkrétněji: Odstavec 1 připomíná zásadu včasného poskytování údajů a potřebu vyhnout se zbytečným omezením. Odstavec 2 přidává požadavek, že by členské státy měly zavést vhodná ochranná opatření, jako jsou vyšší úroveň agregace nebo anonymizace údajů, pokud by údaje obsahovaly informace týkající se identifikovaných nebo identifikovatelných fyzických osob. Odstavec 2 rovněž stanoví, že druh potřebných ochranných opatření lze stanovit pomocí aktů v přenesené pravomoci. Odstavec 3 stanoví povinnost zajistit, aby konečným uživatelům zapojeným do vědeckého poradenství pro rybolov byly údaje poskytovány v poměrně krátkých lhůtách, neboť tito uživatelé musí poskytovat včasné poradenství subjektům odpovědným za rybolov a případně subjektům odpovědným za životní prostředí. Ostatním stranám, které se o údaje zajímají pro účely vědecké publikace, veřejné diskuse a účasti zainteresovaných stran na tvorbě politiky, například poradním sborům zřízeným podle článku 43 nařízení (EU) č. 1380/2013, členům vědecké obce nebo veřejnosti, by rovněž mělo být zaručeno, že údaje, které potřebují, obdrží v určité lhůtě. Odstavce 3 a 4 zachovávají stávající ustanovení čl. 20 odst. 3. Článek 17 stanoví požadavek na zlepšení slučitelnosti systémů pro ukládání a výměnu údajů za účelem usnadnění výměny údajů mezi členskými státy, konečnými uživateli a Komisí. Přitom je rovněž stanoven požadavek týkající se usnadňování šíření informací jiným stranám, které o ně mají zájem (odstavec 1). Nařízení neurčuje, v jaké podobě má tato výměna údajů probíhat, neboť je stále třeba podrobněji prověřit technické možnosti. V každém případě by strany, které se účastní těchto datových systémů, měly rovněž zajistit ochranu osobních údajů, a tedy zavést vhodná ochranná opatření, například vyšší úroveň agregace nebo anonymizace údajů, pokud by údaje zahrnovaly informace týkající se identifikovaných nebo identifikovatelných fyzických osob (odstavec 2). Článek 24

Článek 24 aktualizuje odkaz na název výboru s ohledem na přijetí nového nařízení o společné rybářské politice a vkládá ustanovení o podávání zpráv Evropskému parlamentu a Radě o provádění tohoto nařízení. Zrušení článku 25, vložení článku 23, změna bývalého článku 27, nyní článku 24 Nařízení o rámci pro shromažďování údajů bylo před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost, a je tedy třeba aktualizovat pravidla pro přenesení pravomocí a postupy projednávání ve výborech. 6.Harmonogram Nařízení (ES) č. 199/2008 není časově omezeno a zůstává v platnosti, dokud nebude změněno. Avšak současný víceletý program EU, stejně jako národní programy 23 členských států, skončí ke dni 31. prosince 2016. Je proto důležité, aby změna rámce pro shromažďování údajů byla přijata včas na to, aby do konce roku 2016 mohly být přijaty nový víceletý program EU a pracovní plány členských států, a to s ohledem na potřebnou přípravu a na potřebné konzultace mezi členskými státy na regionální úrovni a s vědeckými subjekty, jako je výbor VTHVR. ê 199/2008 (přizpůsobený) 2015/0133 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o vytvoření rámce Unie pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku

(přepracované znění) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství  o fungování Evropské unie Õ, a zejména na čl. 37  43 Õ odst. 2 uvedené smlouvy, s ohledem na návrh Komise  Evropské komise Õ, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,  po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, Õ s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, po konzultaci s Výborem regionů,  v souladu s řádným legislativním postupem, Õ vzhledem k těmto důvodům:

ò nový (1)V nařízení Rady (ES) č. 199/2008 má být provedena řada změn. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by uvedené nařízení mělo být přepracováno. (2)Společná rybářská politika byla reformována nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013. Cíle společné rybářské politiky a požadavky na shromažďování údajů v odvětví rybolovu jsou stanoveny v článcích 2 a 25 uvedeného nařízení. Kromě toho byla nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 reformována struktura finanční podpory činností členských států při shromažďování údajů. ê 199/2008 1. bod odůvodnění (přizpůsobený) Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky stanoví pravidelné hodnocení řízení živých vodních zdrojů, včetně biologických, hospodářských, environmentálních, sociálních a technických hledisek, Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (dále jen „VTHVR“). ê 199/2008 2. bod odůvodnění (přizpůsobený) Kodex chování pro odpovědný rybolov Organizace spojených národů pro zemědělství a výživu i dohoda o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací zdůrazňují nutnost rozvíjet výzkum a shromažďování údajů ke zlepšení vědeckých poznatků v daném odvětví. ê 199/2008 3. bod odůvodnění (přizpůsobený) (3)V souladu s cíli společné rybářské politiky v oblasti zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů v jiných vodách než vodách Společenství  Unie Õ se Společenství  Unie Õ musí podílet na úsilí vynakládaném na zachování rybolovných zdrojů, zejména v souladu s předpisy přijatými v rámci smluv o partnerství v rybolovu nebo regionálními organizacemi pro řízení rybolovu. ê 199/2008 4. bod odůvodnění (přizpůsobený) Dne 23. ledna 2003 přijala Rada závěry ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu, kterým se stanoví „Akční plán Společenství pro začlenění požadavků na ochranu životního prostředí do společné rybářské politiky“, obsahující základní zásady, opatření v oblasti řízení a pracovní program, které umožňují přechod na řízení rybolovu zohledňující ekosystém. ê 199/2008 5. bod odůvodnění (přizpůsobený) Dne 13. října 2003 přijala Rada závěry ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení vědeckého a technického poradenství pro řízení rybolovu Společenství, které popisuje potřeby vědeckého poradenství Společenství, stanoví mechanismy pro poskytování poradenství, vymezuje oblasti, kde musí být systém posílen, a navrhuje možná krátkodobá až střednědobá a dlouhodobá řešení.

ê 199/2008 6. bod odůvodnění (přizpůsobený) Nařízení Rady (ES) č. 1543/2000 ze dne 29. června 2000, kterým se stanoví rámec Společenství pro shromažďování a správu údajů nezbytných k řízení společné rybářské politiky , musí být revidováno, aby se náležitě zohlednily přístup k řízení rybolovu založený na loďstvu, potřeba rozvíjet přístup zohledňující ekosystém, potřeba zlepšit kvalitu, úplnost a širší přístup k údajům o rybolovu, účinnější podpora pro poskytování vědeckého poradenství a rozvoj spolupráce mezi členskými státy. ê 199/2008 7. bod odůvodnění (přizpůsobený) Platná nařízení v oblasti shromažďování údajů a řízení rybolovu zahrnují ustanovení o shromažďování a správě údajů týkajících se rybářských plavidel, jejich činností a úlovků a o monitorování cen, jež by měla být vzata v úvahu v tomto nařízení za účelem zjednodušení shromažďování a používání těchto údajů ve společné rybářské politice a zabránění dvojímu shromažďování údajů. Jedná se o tato nařízení: nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku , nařízení Rady (ES) č. 788/96 ze dne 22. dubna 1996 o předkládání statistik produkce akvakultury členskými státy , nařízení Komise (ES) č. 2091/98 ze dne 30. září 1998 o rozčlenění rybářského loďstva Společenství a intenzitě rybolovu Společenství v rámci víceletých orientačních programů , nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury , nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky , nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství , nařízení Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel , nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství , nařízení Rady (ES) č. 812/2004 ze dne 26. dubna 2004, kterým se stanoví opatření týkající se náhodných úlovků kytovců při rybolovu , nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1921/2006 ze dne 18. prosince 2006 o předkládání statistických údajů o vykládkách produktů rybolovu v členských státech , nařízení Rady (ES) č. 1966/2006 ze dne 21. prosince 2006 o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení pro dálkové snímání a nařízení Rady (ES) č. 1100/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace úhoře říčního . ò nový (4)Z důvodu jasnosti a k zabránění překrývání je důležité rozlišovat mezi údaji shromažďovanými podle tohoto nařízení, pro něž jsou definována pravidla pro shromažďování, správu a využívání, a údaji shromažďovanými podle jiných právních předpisů Unie, pro něž jsou v tomto nařízení definována pouze pravidla pro využívání. (5)Mezi údaje shromažďované podle jiných právních rámců patří směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1921/2006, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 762/2008, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1236/2010, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1343/2011, směrnice Rady 92/43/EHS, nařízení Rady (ES) č. 2347/2002, nařízení Rady (ES) č. 812/2004, nařízení Rady (ES) č. 1967/2006, nařízení Rady (ES) č. 1100/2007, nařízení Rady (ES) č. 1006/2008, nařízení Rady (EU) č. 1224/2009, nařízení Komise (ES) č. 26/2004 a nařízení Komise (EU) č. 717/2010. ê 199/2008 15. bod odůvodnění (přizpůsobený) (6)Povinnosti týkající se přístupu k údajům, na které se vztahuje toto nařízení, se nedotýkají  by se neměly dotýkat Õ povinností členských států podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES a podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 . ê 199/2008 8. bod odůvodnění (přizpůsobený) Údaje shromažďované pro účely vědeckého hodnocení by měly zahrnovat informace o loďstvech a jejich činnostech, biologické údaje pokrývající úlovky včetně výmětů, informace z průzkumu rybích populací a informace o environmentálním dopadu, který může mít rybolov na mořský ekosystém. Měly by také zahrnovat údaje vysvětlující tvorbu cen a další údaje, které mohou usnadnit posouzení hospodářské situace rybářských podniků, akvakultury a zpracovatelského průmyslu a vývoje zaměstnanosti v těchto odvětvích. ê 199/2008 9. bod odůvodnění (přizpůsobený) Za účelem ochrany a zachování živých vodních zdrojů a jejich udržitelného využívání by v řízení rybolovu měl být postupně uplatňován přístup založený na ekosystému. Vzhledem k tomu je třeba shromažďovat údaje, aby bylo možné zhodnotit dopad rybolovu na mořský ekosystém. ê 199/2008 10. bod odůvodnění (přizpůsobený)

Programy Společenství pro shromažďování, správu a používání údajů z oblasti rybolovu by měly být prováděny na přímou odpovědnost členských států. Členské státy by proto měly vypracovat národní programy v souladu s programem Společenství. ò nový (7)Při ukládání, zpracování a výměně údajů by vždy a na všech úrovních mělo být zajištěno dodržování povinností o ochraně osobních údajů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001. (8)V zájmu právní jasnosti by toto nařízení mělo stanovit soubor definic. (9)Definice „rekreačního rybolovu“ by měla zahrnovat veškerý neobchodní rybolov bez ohledu na jeho konkrétní účel, aby byly podchyceny všechny formy rybolovu, které mohou mít vliv na rybí populace. (10)Definice „konečných uživatelů“ by měla být uvedena do souladu s definicí „konečných uživatelů vědeckých údajů“ uvedenou v nařízení (EU) č. 1380/2013 a zahrnovat též vědecké subjekty se zájmem o environmentální aspekty řízení rybolovu. (11)Definice „mořských oblastí“ by se měla zakládat na vědeckých hlediscích. (12)Toto nařízení by Unii a jejím členským státům mělo umožnit dosažení cílů a zásad stanovených v článku 25 nařízení (EU) č. 1380/2013. K tomu je zapotřebí víceletý program Unie na koordinaci úsilí všech členských států v oblasti shromažďování údajů. Je vhodné stanovit hlavní požadavky a kritéria pro zavedení uvedeného víceletého programu Unie, jakož i konzultace, které se mají uskutečnit před jeho přijetím. (13)Měly by být zjištěny potřeby konečných uživatelů týkající se údajů a mělo by být stanoveno, které údaje mají být podle tohoto nařízení shromažďovány. Tyto údaje by měly zahrnovat údaje o ekosystému týkající se dopadů rybolovu a údaje o udržitelnosti akvakultury. K minimalizaci administrativní zátěže je rovněž třeba zajistit, aby údaje shromažďované podle tohoto nařízení nebyly též shromažďovány podle jiných právních předpisů EU. (14)Do oblasti působnosti tohoto nařízení by rovněž měly spadat potřeby týkající se údajů, pokud jde o politiky rybolovu, které nejsou přímo upraveny nařízením (EU) č. 1380/2013, například potřeby související s nařízením (ES) č. 1100/2007 a nařízením (ES) č. 2347/2002. (15)Členské státy by měly provést víceletý program Unie na vnitrostátní úrovni tak, že své hlavní činnosti v oblasti shromažďování údajů stanoví ve formě části operačního programu podle čl. 18 odst. 1 písm. p) nařízení (EU) č. 508/2014 doplněné o pracovní plán podle článku 21 uvedeného nařízení. V tomto nařízení by měly být stanoveny požadavky na obsah těchto pracovních plánů. (16)Pokud jde o stanovení metodik shromažďování údajů v pracovních plánech členských států, je vhodné popsat kroky, podle nichž by členské státy měly postupovat, a hlediska, která by měly zohlednit. V zájmu zajištění účinného a jednotného provádění tohoto nařízení ze strany členských států je rovněž nezbytné stanovit hlavní požadavky, pokud jde o vnitrostátní koordinační mechanismy, práva osob shromažďujících údaje a povinnosti velitelů rybářských plavidel. (17)Podle čl. 19 odst. 1 a čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 508/2014 musí programy a pracovní plány členských států i jejich změny schválit Komise. Podle článku 22 uvedeného nařízení může Komise přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formu a časové plány pro jejich schvalování. (18)Je vhodné, aby pracovní plány byly posuzovány po konzultaci s Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství, aby bylo zajištěno, že uvedené plány splňují minimální požadavky stanovené tímto nařízením. (19)Pro účely ověřování provádění činností v oblasti shromažďování údajů ze strany členských států je třeba, aby členské státy podávaly Komisi zprávy ve stanovené formě. ê 199/2008 11. bod odůvodnění (přizpůsobený) (20)Je nezbytné, aby členské státy spolupracovaly mezi sebou i s třetími zeměmi a koordinovaly své národní programy  pracovní plány Õ s ohledem na shromažďování údajů za stejnou mořskou oblast a za oblasti zahrnující příslušné vnitrozemské vody.

ê 199/2008 12. bod odůvodnění (přizpůsobený) Na úrovni Společenství by měly být stanoveny priority a postupy při shromažďování a zpracování údajů ve Společenství, aby se vytvořením stabilního víceletého regionálního rámce zajistila soudržnost celého systému a optimalizovala efektivnost nákladů s ním spojených. ò nový (21)S ohledem na cíl společné rybářské politiky, pokud jde o poskytnutí větší odpovědnosti členským státům a lepší zapojení konečných uživatelů do shromažďování údajů, by regionální koordinace měla být rozšířena z jediného zasedání na trvalý proces koordinovaný regionálními koordinačními skupinami pro jednotlivé mořské oblasti. (22)Způsob shromažďování údajů by si měly určit členské státy, ale aby bylo možné kombinovat údaje na regionální úrovni, měly by si členské státy na regionální úrovni dohodnout minimální požadavky na kvalitu, rozsah a slučitelnost údajů. Pokud je na regionální úrovni dosažena všeobecná dohoda na metodách, regionální koordinační skupiny by měly předložit Komisi ke schválení regionální pracovní plán. (23)Podrobnosti metodik, které se mají použít při shromažďování údajů, by již neměly být stanoveny právními předpisy Unie. Ustanovení o konkrétních metodách shromažďování údajů by proto měla být nahrazena popisem procesu, kterým budou tyto metody stanoveny. Tento proces by měl v zásadě zahrnovat spolupráci mezi členskými státy a uživateli dat v rámci regionálních koordinačních skupin a schvalování ze strany Komise prostřednictvím pracovních plánů předkládaných členskými státy. ê 199/2008 13. bod odůvodnění (přizpůsobený) (24)Údaje uvedené v tomto nařízení by měly být vkládány do vnitrostátních počítačových databází, aby byly přístupné Komisi a mohly být předávány  zpřístupněny Õ konečným uživatelům  údajů Õ. Je v zájmu  všech uživatelů údajů Õ vědecké obce, aby údaje, které neumožňují osobní identifikaci, byly  bez omezení Õ dostupné kterékoli osobě, která má zájem o jejich analýzu. ê 199/2008 14. bod odůvodnění (přizpůsobený) (25)Řízení  Vědecké poradenství pro subjekty odpovědné za řízení Õ rybolovných zdrojů si vyžaduje zpracování podrobných údajů, aby tak bylo možné řešit  potřeby subjektů odpovědných za rybolov Õ konkrétní problémy. V této souvislosti by členské státy měly předávat  zpřístupnit Õ údaje nezbytné pro vědeckou analýzu a zajistit, aby měly pro tuto činnost nezbytnou technickou kapacitu. V případě potřeby bude třeba podrobné údaje před jejich předáním agregovat na úroveň agregace uvedenou v žádosti, jak ji určí koneční uživatelé. ò nový (26)Podle čl. 25 odst. 2 písm. e) nařízení (EU) č. 1380/2013 je nutné zajistit včasnou dostupnost příslušných údajů a metodik subjektům se zájmem o vědeckou analýzu údajů v odvětví rybolovu pro účely výzkumu nebo řízení, jakož i všem stranám, které o dané údaje projeví zájem, s výjimkou okolností, kdy je podle příslušných právních předpisů Unie požadována ochrana a důvěrnost. (27)Pro účely plného uplatňování čl. 25 odst. 2 písm. e) nařízení (EU) č. 1380/2013 by členské státy měly zavést příslušné procesy a elektronické technologie k zajištění dostupnosti údajů a spolupracovat s ostatními členskými státy, Komisí a konečnými uživateli na vývoji kompatibilních systémů pro ukládání a výměnu údajů, a to se zřetelem na požadavky ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES. Rovněž by mělo být zajištěno další šíření informací na vnitrostátní i evropské úrovni. V každém případě by měla být zavedena vhodná ochranná opatření, například vyšší úroveň agregace nebo anonymizace údajů, pokud údaje obsahují informace týkající se identifikovaných nebo identifikovatelných fyzických osob, a to s ohledem na účely zpracování, povahu údajů a možná rizika související se zpracováním osobních údajů. (28)Je třeba zajistit, že koneční uživatelé obdrží údaje v relativně krátkých lhůtách, neboť k zajištění udržitelného rybolovu potřebují poskytnout včasné poradenství. Rovněž jiným stranám, které o údaje projeví zájem, by mělo být zaručeno, že údaje obdrží v určité lhůtě. ê 199/2008 16. bod odůvodnění (přizpůsobený)

Na ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů pro účely tohoto nařízení by se měly vztahovat směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů . ê 199/2008 17. bod odůvodnění (přizpůsobený) Provádění národních programů pro shromažďování a správu údajů z odvětví rybolovu vyžaduje značné výdaje. Přínos těchto programů je možné plně využít jen na úrovni Společenství. V souladu s nařízením Rady (ES) č. 861/2006 ze dne 22. května 2006, kterým se stanoví finanční opatření Společenství pro provádění společné rybářské politiky a pro oblast mořského práva , by proto měl být stanoven finanční příspěvek Společenství na náklady členských států. ê 199/2008 18. bod odůvodnění (přizpůsobený) Dojde-li Komise k závěru, že dotčené výdaje jsou spojeny s nesrovnalostmi, měly by být provedeny finanční opravy v souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 861/2006. ê 199/2008 19. bod odůvodnění (přizpůsobený) Správné provádění národních programů, zejména dodržování lhůt, kontrola kvality, ověřování a předávání shromážděných údajů, má velký význam. Finanční příspěvek Společenství by proto měl být podmíněn dodržováním lhůt, kontrolou kvality, dodržováním dohodnutých norem kvality a poskytováním údajů. Měl by být zaveden systém finančních sankcí za nedodržování těchto podmínek. ê 199/2008 20. bod odůvodnění (29)Za účelem zlepšení spolehlivosti vědeckého poradenství potřebného k provádění společné rybářské politiky by měly členské státy a Komise koordinovat svou činnost a spolupracovat v příslušných mezinárodních vědeckých subjektech. ê 199/2008 21. bod odůvodnění (přizpůsobený) Přednostně by měla být zajištěna účast příslušných vědeckých odborníků v odborných skupinách provádějících vědecké vyhodnocování nezbytné k provádění společné rybářské politiky. ê 199/2008 22. bod odůvodnění (30)Měla by být konzultována vědecká obec a ti, kdo pracují v odvětví rybolovu, a další zájmové skupiny by měli být informováni o provádění předpisů o shromažďování údajů. Vhodnými subjekty, v nichž by měla být vyvozována požadovaná stanoviska, jsou Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství , Poradní výbor pro rybolov a akvakulturu a poradní sbory zřízené .

ò nový (31)Za účelem doplnění a změn některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přijetí víceletého programu Unie a ochranných opatření v souvislosti s ochranou osobních údajů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. (32)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o schválení či zamítnutí návrhu společného doporučení regionálních koordinačních skupin. (33)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o regionální koordinaci, hodnocení výsledku pracovních plánů, přístup k místům odběru a interoperabilitu datových systémů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (34)V souladu se zásadou proporcionality je k dosažení základního cíle, kterým je zlepšit kvalitu údajů v odvětví rybolovu, přístup k nim a jejich dostupnost, nezbytné a vhodné vytvořit rámec pro shromažďování, správu a využívání údajů. V souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaných cílů, ê 199/2008 23. bod odůvodnění (přizpůsobený) Řídící výbor by měl zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí, aby tak usnadnil správné provádění tohoto nařízení. Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi . ê 199/2008 24. bod odůvodnění (přizpůsobený) Na základě dřívějších zkušeností a nových potřeb je vhodné zrušit nařízení (ES) č. 1543/2000 a nahradit je tímto nařízením,  199/2008 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ ê 199/2008 (přizpůsobený) Článek 1 Předmět  a oblast působnosti Õ

 199/2008 1. Toto nařízení stanoví pravidla pro: a) shromažďování a správu, v rámci víceletých programů, biologických, technických, environmentálních, hospodářských a sociálních údajů týkajících se odvětví rybolovu; b) využívání údajů týkajících se odvětví rybolovu v rámci společné rybářské politiky pro účely vědecké analýzy. 2. Toto nařízení také obsahuje ustanovení ke zlepšení vědeckého poradenství nezbytného k provádění společné rybářské politiky. ò nový 1. Toto nařízení v rámci společné rybářské politiky stanoví pravidla pro shromažďování, správu a využívání biologických, technických, environmentálních, sociálních a hospodářských údajů týkajících se odvětví rybolovu. 2. Pokud jde o údaje, které mají být shromažďovány podle jiných právních aktů, toto nařízení pouze definuje pravidla pro využívání takových údajů. 3. Pokud jde o údaje shromažďované podle tohoto nařízení v rámci víceletých programů a o údaje potřebné k doplnění údajů uvedených v odstavci 2, toto nařízení stanoví pravidla pro shromažďování, správu a využívání takových údajů. ê 199/2008 (přizpůsobený) 4. Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti podle směrnice 95/46/ES, nařízení (ES) č. 45/2001, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES a nařízení (ES) č. 1367/2006 . ò nový Článek 2 Osobní údaje Zpracování, správa a využívání údajů shromážděných podle tohoto nařízení a obsahujících osobní údaje musí být v souladu se směrnicí 95/46/ES a nařízením (ES) č. 45/2001.

ê 199/2008 (přizpůsobený) Článek 3 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: a) „odvětvím rybolovu“ činnosti v oblasti obchodního rybolovu, rekreačního rybolovu, akvakultury a zpracovatelského průmyslu produktů rybolovu; b) „akvakulturou“ chov nebo kultivace vodních organismů s využitím technik určených pro zvýšení produkce těchto organismů nad rámec přirozené kapacity prostředí; tyto organismy zůstávají majetkem fyzické nebo právnické osoby po celou dobu chovu nebo kultivace až do výlovu a včetně doby výlovu; c) „rekreačním rybolovem“ neobchodní rybolovné činnosti  využívající Õ pro účely rekreačního nebo sportovního využívání živéých vodních zdrojeů; d) „mořskouými oblastími“ zeměpisnáé oblasti stanovenáé v příloze I rozhodnutí Rady 2004/585/ES a oblasti vyhlášené  čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, oblast vyhlášená Õ regionálními organizacemi pro řízení rybolovu  nebo oblast definovaná v prováděcím aktu uvedeném v čl. 5 odst. 6 Õ ; e) „základními údaji“ údaje týkající se jednotlivých plavidel, fyzických nebo právnických osob nebo jednotlivých vzorků; f) „metadaty“ údaje poskytující kvalitativní a kvantitativní informace o shromažďovaných základních údajích; g) „podrobnými údaji“ údaje založené na základních údajích a existující ve formě, která neumožňuje přímou nebo nepřímou identifikaci fyzických nebo právnických osob; h) „agregovanými údaji“ údaje, které jsou výsledkem shrnutí základních nebo podrobných údajů pro konkrétní analytické účely; i) „konečnými uživateli“ subjekty se zájmem o vědeckou analýzu údajů v odvětví rybolovu pro účely výzkumu nebo řízení; j) „odběrem vzorků založeným na přístupu zohledňujícím rybolov v rámci celého loďstva“ shromažďování biologických, technických, hospodářských a sociálních údajů šetřeními založenými na dohodnutých regionálních druzích rybolovu a skupinách loďstva; j) „rybářským plavidlem Společenství“ plavidlo definované v čl. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 2371/2002. „Rybářským plavidlem Společenství  Unie Õ “ se rozumí plavidlo definované v čl. 4 odst. 1 bodě 5 nařízení (EU) č. 1380/2013. KAPITOLA II SHROMAŽĎOVÁNÍ  A Õ SPRÁVA A POUŽÍVÁNÍ ÚDAJŮ V RÁMCI VÍCELETÝCH PROGRAMŮ Oddíl 1 Program Společenství a národní  Víceleté Õ programy  Unie Õ

ê 199/2008 Článek 3 Program Společenství 1. Postupem podle čl. 27 odst. 2 se definuje víceletý program Společenství pro shromažďování, správu a využívání biologických, technických, environmentálních, hospodářských a sociálních údajů týkajících se: a) obchodního rybolovu prováděného rybářskými plavidly Společenství i) ve vodách Společenství, včetně obchodního lovu úhoře a lososa ve vnitrozemských vodách, ii) mimo vody Společenství; b) rekreačního rybolovu prováděného ve vodách Společenství, včetně rekreačního lovu úhoře a lososa ve vnitrozemských vodách; c) činností v oblasti akvakultury souvisejících s mořskými druhy, včetně úhořů a lososů, prováděných ve vodách členských států a Společenství; d) odvětví zpracovávajících produkty rybolovu. 2. Programy Společenství se sestavují na tříletá období. První období však pokrývá roky 2009 a 2010. Článek 4 Národní programy 1. Aniž jsou dotčeny jejich současné povinnosti v oblasti shromažďování údajů podle práva Společenství, shromažďují členské státy základní biologické, technické, environmentální, hospodářské a sociální údaje v rámci víceletého národního programu (dále jen „národní program“) sestaveného v souladu s programem Společenství. 2. Národní program obsahuje zejména následující položky, jak je uvedeno v oddíle 2: a) víceleté programy odběru vzorků; b) program pro případné sledování na moři obchodního a rekreačního rybolovu; c) program pro výzkumná šetření na moři; d) program pro správu a využívání údajů pro účely vědeckých rozborů. 3. Do národních programů se zahrnou postupy a metody, které se použijí při shromažďování a analýze údajů a při hodnocení jejich správnosti a přesnosti.

4. Členské státy předkládají své národní programy Komisi ke schválení. Zasílají je elektronicky ve lhůtě, ve formě a na adresu, které stanoví Komise postupem podle čl. 27 odst. 2. 5. První národní programy zahrnují činnosti na období let 2009 a 2010. Článek 5 Koordinace a spolupráce 1. Členské státy koordinují své národní programy s jinými členskými státy ve stejné mořské oblasti a vyvinou maximální úsilí ke koordinaci svých činností s třetími zeměmi, které mají svrchovanost nebo jurisdikci nad vodami ve stejné mořské oblasti. Komise může pro tyto účely pořádat regionální koordinační zasedání s cílem pomáhat členským státům při koordinaci jejich národních programů a při shromažďování, správě a využívání údajů ve stejné oblasti. 2. Za účelem zohlednění případných doporučení učiněných na regionální úrovni při regionálních koordinačních zasedáních mohou členské státy v průběhu programového období případně předkládat změny svých národních programů. Tyto změny zašlou Komisi nejpozději dva měsíce před rokem provedení. 3. Prováděcí pravidla k tomuto článku se přijmou postupem podle čl. 27 odst. 2. ò nový Článek 4 Zavádění víceletých programů Unie 1. Komisi je v souladu s článkem 23 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými se zavádí víceleté programy Unie pro shromažďování a správu biologických, technických, environmentálních, sociálních a hospodářských údajů týkajících se odvětví rybolovu. 2. Víceleté programy Unie se zavádí po konzultaci s regionálními koordinačními skupinami uvedenými v článku 8, Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (dále jen „VTHVR“) a případně jinými příslušnými vědeckými poradními orgány. 3. Komise při zavádění víceletého programu Unie zohlední: a)informační potřeby pro řízení společné rybářské politiky; b)potřebu a význam údajů pro rozhodování v oblasti řízení rybolovu a ochrany ekosystému včetně zranitelných druhů a stanovišť; c)nutnost podporovat posuzování dopadů politických opatření; d)náklady a přínosy; e)stávající časové řady; f)nutnost zabránit dvojímu shromažďování údajů;

g)regionální zvláštnosti; h)mezinárodní závazky Unie a jejích členských států. Článek 5 Obsah víceletého programu Unie 1. Víceleté programy Unie stanoví: a)požadavky na údaje k dosažení cílů článku 25 nařízení (EU) č. 1380/2013; b)seznam povinných výzkumných šetření; c)prahové hodnoty, pod jejichž hranicí členské státy nemusejí shromažďovat údaje nebo provádět výzkumná šetření, a to na základě jejich rybolovných činností. 2. Údaje uvedené v odst. 1 písm. a) zahrnují: a)biologické údaje o veškerých populacích odlovených, též jako vedlejší úlovky, ve vodách Unie a ve vnějších vodách obchodním rybolovem a případně rekreačním rybolovem Unie, které umožní řízení založené na ekosystému a zachování zdrojů nezbytné pro fungování společné rybářské politiky; b)údaje o ekosystému pro posouzení dopadů rybolovu Unie na mořský ekosystém ve vodách Unie a ve vnějších vodách, včetně údajů o vedlejších úlovcích necílových druhů, zejména druhů chráněných mezinárodními právními předpisy nebo právními předpisy Unie, údajů o dopadech rybolovu na mořská stanoviště a údajů o dopadech rybolovu na potravní síť; c)údaje o činnosti plavidel Unie ve vodách Unie a ve vnějších vodách, včetně úrovní intenzity rybolovu a rybolovné kapacity loďstva Unie; d)sociální a hospodářské údaje o rybolovu, které umožní posoudit sociální a hospodářskou výkonnost odvětví rybolovu v Unii; e)sociální a hospodářské údaje o akvakultuře a údaje o její udržitelnosti, které umožní posoudit sociální a hospodářskou výkonnost a udržitelnost odvětví akvakultury v Unii, včetně jeho dopadů na životní prostředí; f)sociální a hospodářské údaje o odvětví zpracování ryb, které umožní posoudit sociální a hospodářskou výkonnost uvedeného odvětví. 3. Údaje uvedené v odst. 1 písm. a) se shromažďují podle tohoto nařízení pouze v případě, že se neshromažďují podle jiných právních rámců Unie. 4. Při tvorbě seznamu povinných výzkumných šetření podle odst. 1 písm. b) se zohlední tyto požadavky: a)informační potřeby pro řízení společné rybářské politiky; b)informační potřeby vyplývající z koordinace a harmonizace dohodnuté na mezinárodní úrovni; c)informační potřeby pro hodnocení plánů řízení, včetně sledování proměnných faktorů ekosystému;

d)informační potřeby pro dostatečné pokrytí oblastí populací; e)zabránění překrývání šetření a f)zabránění narušení historie údajů z šetření. 5.Pravidla účasti různých členských států na výzkumných šetřeních podle odst. 1 písm. b) vycházejí z poměrných podílů těchto členských států na využívání populací. Oddíl 2

Provádění víceletého programu Unie členskými státy Článek 6 Národní pracovní plány 1. Aniž jsou dotčeny jejich současné povinnosti v oblasti shromažďování údajů podle práva Unie, členské státy shromažďují údaje v rámci operačního programu, jak uvádí článek 18 nařízení (EU) č. 508/2014, a pracovního plánu sestaveného v souladu s víceletým programem Unie a článkem 21 nařízení (EU) č. 508/2014. 2. Pracovní plány členských států obsahují podrobný popis: a)četnosti shromažďování údajů; b)zdroje údajů, jakož i postupů a metod pro shromažďování údajů a pro jejich zpracování do souborů údajů, které budou poskytnuty konečným uživatelům; c)rámce pro zajištění a kontrolu kvality, který zaručí přiměřenou kvalitu údajů v souladu s článkem 13; d)toho, jak a kdy jsou údaje zapotřebí; e)mezinárodních a regionálních mechanismů spolupráce, včetně dvoustranných a mnohostranných dohod uzavřených za účelem dosažení cílů tohoto nařízení, a f)způsobu, jakým byly zohledněny mezinárodní závazky Unie a jejích členských států. 3. Každý členský stát při sestavování svého pracovního plánu koordinuje své úsilí s ostatními členskými státy, zejména v téže mořské oblasti, aby byl zajištěn dostatečný a účinný rozsah a předešlo se překrývání činností v oblasti shromažďování údajů. 4. Každý členský stát zajistí soulad svého pracovního plánu s použitelnými společnými doporučeními regionálních koordinačních skupin, pokud taková společná doporučení byla schválena Komisí ve formě regionálního pracovního plánu podle článku 8. Článek 7 Národní zpravodajové

1.Každý členský stát určí národního zpravodaje a uvědomí o něm Komisi. Národní zpravodaj slouží jako ústřední bod pro výměnu informací mezi Komisí a členským státem, pokud jde o přípravu a provádění pracovních plánů. 2.Národní zpravodaj dále vykonává tyto úkoly: a)koordinuje přípravu výroční zprávy podle článku 10; b)zajišťuje předávání informací v rámci dotčeného členského státu a c)zajišťuje účast příslušných odborníků na zasedáních organizovaných Komisí a účast v příslušných regionálních koordinačních skupinách uvedených v článku 8. 3.Pokud se na provádění pracovního plánu v daném členském státě podílí více orgánů, odpovídá národní zpravodaj za koordinaci této práce. Článek 8 Koordinace a spolupráce 1. V souladu s článkem 25 nařízení (EU) č. 1380/2013 členské státy koordinují své činnosti s ostatními členskými státy a vyvíjejí veškeré úsilí o koordinaci svých činností s třetími zeměmi se svrchovaností nebo jurisdikcí nad vodami ve stejné mořské oblasti. Za tímto účelem příslušné členské státy v každé mořské oblasti zřídí regionální koordinační skupinu. 2. Regionální koordinační skupiny jsou složeny z odborníků z členských států, Komise a příslušných konečných uživatelů údajů. 3. Regionální koordinační skupiny si vypracují a odsouhlasí jednací řád pro své činnosti. 4. V otázkách, které se týkají více oblastí, regionální koordinační skupiny koordinují svou činnost navzájem a s Komisí. 5. Regionální koordinační skupiny mohou vypracovat společná doporučení ve formě návrhu regionálního pracovního plánu, pokud jde o postupy, metody a zajištění a kontrolu kvality při shromažďování a zpracování údajů, jak stanoví čl. 5 odst. 2 písm. a) a b) a čl. 5 odst. 4, jakož i regionálně koordinované strategie odběru vzorků. Regionální koordinační skupiny přitom v příslušných případech zohlední stanovisko VTHVR. Uvedená doporučení se předkládají Komisi, která ověří, zda jsou návrhy společných doporučení slučitelné s tímto nařízením a s víceletým programem Unie, a pokud tomu tak je, schválí regionální pracovní plán prostřednictvím prováděcích aktů. 6. Regionální pracovní plány, jsou-li schváleny Komisí, nahrazují příslušné části pracovních programů vypracovaných jednotlivými členskými státy. Členské státy své pracovní plány patřičně aktualizují. 7. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout pravidla pro postupy, formu a časové plány pro podávání a schvalování regionálních pracovních plánů uvedených v odstavci 5. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2. ê 199/2008 (přizpůsobený) Článek 9 Hodnocení a schválení národních programů  pracovních plánů Õ

1.  VTHVR Õ Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství hodnotí: a) soulad národních programů  pracovních plánů Õ a všech jejich změn s články 6 a 8 a b) vědecký význam údajů obsažených v národních programech  pracovních plánech Õ pro účely uvedené v čl. 1 odst. 1 a kvalitu navržených metod a postupů. 2. Ukáže-li hodnocení provedené VTHVR podle odstavce 1, že národní program  pracovní plán Õ není v souladu s články 6 a 8 nebo že neposkytuje záruku vědeckého významu údajů nebo dostatečné kvality navrhovaných metod a postupů, vyrozumí o tom Komise ihned dotčený členský stát a navrhne změny tohoto programu  pracovního plánu Õ. Dotčený členský stát následně Komisi předloží revidovaný národní program  pracovní plán Õ. 3. Komise schválí národní programy  pracovní plány Õ a jejich změny provedené v souladu s čl. 8 odst. 2 na základě hodnocení provedeného VTHVR a hodnocení nákladů provedeného jejími útvary. Článek 10 Hodnocení a schvalování výsledků národních programů  pracovních plánů Õ 1. Členské státy předkládají Komisi každoročně zprávu o provádění svých národních programů  pracovních plánů Õ . Zasílají ji elektronicky ve lhůtě, ve formě a na adresu, které stanoví Komise  může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formu a časové plány pro předkládání a schvalování výročních zpráv. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným Õ postupem podle čl. 24 odst. 2. 2. VTHVR zhodnotí: a) provádění národních programů  pracovních plánů Õ schválených Komisí podle čl. 6 odst. 3 a b) kvalitu údajů shromážděných členskými státy. 3. Komise vyhodnotí provádění národních programů  pracovních plánů Õ na základě: a) hodnocení provedeného VTHVR; b) konzultace vhodných regionálních organizací pro řízení rybolovu, v nichž je Společenství smluvní stranou nebo pozorovatelem, a příslušných mezinárodních vědeckých subjektů. a c) hodnocení nákladů provedeného jejími útvary.  199/2008 Článek 8 Finanční pomoc Společenství 1. Finanční pomoc Společenství pro národní programy se provádí v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES) č. 861/2006.

2. Základními údaji uvedenými v článku 9 nařízení (ES) č. 861/2006 se rozumějí údaje jen v těch částech národních programů členských států, kterými se provádí program Společenství. 3. Finanční pomoc Společenství na národní programy se poskytne, jen pokud jsou plně dodržována pravidla stanovená v tomto nařízení. 4. Komise může poté, co dotyčnému členskému státu poskytne možnost se vyjádřit, pozastavit finanční pomoc Společenství nebo ji získat zpět v těchto případech: a) z hodnocení podle článku 7 vyplývá, že provádění národního programu není v souladu s tímto nařízením; ê Oprava, Úř. věst. L 96, 16.4.2010, s. 8 b) z konzultací podle čl. 7 odst. 3 písm. b) vyplývá, že členský stát neposkytl údaje podle čl. 16 odst. 4 a čl. 20 odst. 1;  199/2008 c) nebyla provedena kontrola kvality a zpracování údajů podle čl. 14 odst. 2 a článku 17. 5. Aniž je dotčen odstavec 3, může Komise poté, co dotyčnému členskému státu poskytne možnost se vyjádřit, rovněž snížit finanční pomoc Společenství v těchto případech: a) Komisi nebyl ve lhůtě stanovené v souladu s čl. 4 odst. 4 předložen národní program; b) Komisi nebyla ve lhůtě stanovené v souladu s čl. 7 odst. 1 předložena zpráva; c) konečný uživatel podal oficiální žádost o údaje a ty mu nebyly poskytnuty v souladu s čl. 20 odst. 2 a 3 nebo kontrola kvality a zpracování těchto údajů neproběhly v souladu s čl. 14 odst. 2 a článkem 17. 6. Snížení finanční pomoci Společenství podle odstavců 4 a 5 je úměrné stupni nedodržení požadavků. Snížení finanční pomoci Společenství podle odstavce 5 je časově odstupňované a nepřesahuje 25 % celkových ročních nákladů spojených s národním programem. 7. Prováděcí pravidla pro použití snížení uvedeného v odstavci 6 se přijmou postupem podle čl. 27 odst. 2. ODDÍL 3 Požadavky pro postup shromažďování údajů Článek 9 Programy odběru vzorků

1. Členské státy zavedou víceleté národní programy odběru vzorků. 2. Víceleté národní programy odběru vzorků obsahují zejména: a) plán odběru vzorků biologických údajů pro vzorkování, založeného na přístupu zohledňujícím rybolov v rámci celého loďstva, včetně případně rekreačního rybolovu; b) plán odběru vzorků údajů o ekosystému, který umožňuje odhad dopadu rybářského odvětví na mořský ekosystém a který přispívá k monitorování stavu mořského ekosystému; c) plán odběru vzorků hospodářských a sociálních údajů, který umožňuje posoudit hospodářskou situaci v odvětví rybolovu a analyzovat jeho výkonnost v průběhu času, jakož i posoudit dopady přijatých nebo navržených opatření, která by se měla provádět. 3. Protokoly a metody použité pro stanovení národních programů odběru vzorků by měly být stanoveny členskými státy a měly by být co nejvíce: a) stabilní v průběhu času; b) harmonizované uvnitř regionů; c) v souladu s normami kvality stanovenými příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, v nichž je Společenství smluvní stranou nebo pozorovatelem, a příslušnými mezinárodními vědeckými subjekty. 4. V případě potřeby se systematicky hodnotí správnost a přesnost shromažďovaných údajů. ê 199/2008 (přizpůsobený) Článek 11 Přístup k místům odběru 1. Členské státy zajistí, aby osoby provádějící odběr vzorků, které jsou určeny subjektem pověřeným prováděním národního programu,  shromažďující údaje Õ měly za účelem splnění svých povinností přístup  ke všem úlovkům, plavidlům a jiným místům odběru, registrům hospodářských subjektů a veškerým potřebným údajům Õ . a) ke všem vykládkám, včetně případně ke všem překládkám a přesunům do akvakultury; b) k plavidlu a registrům hospodářských subjektů spravovaných veřejnými subjekty příslušnými pro shromažďování hospodářských údajů; c) k hospodářským údajům podniků v odvětví rybolovu. Článek 11 Sledování obchodního a rekreačního rybolovu na moři

1. Pro účely shromažďování údajů podle národních programů členské státy v případě potřeby navrhnou a provádějí programy sledování na moři obchodního a rekreačního rybolovu. 2. Úkoly pro sledování na moři určí členské státy. 2. Velitelé rybářských plavidel Společenství  Unie Õ přijmou na palubu osoby provádějící odběr vzorků v rámci režimu sledování na moři, které byly určeny subjektem pověřeným prováděním národního programu,  vědecké pozorovatele Õ a spolupracují s nimi, aby jim umožnili splnit jejich povinnosti během pobytu na palubě rybářských plavidel Společenství  Unie; tím nejsou dotčeny mezinárodní závazky Õ . ò nový 3. Komise může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla, pokud jde o: a)místa odběru a údaje, u nichž musí členské státy zajistit, že k nim osoby shromažďující údaje mají přístup, jak stanoví odstavec 1; b)podmínky, za kterých jsou velitelé rybářských plavidel Unie povinni přijmout na palubu vědecké pozorovatele podle odstavce 2, a alternativní metody shromažďování údajů, jakož i pravidla pro členské státy týkající se sledování těchto podmínek a metod a podávání zpráv o těchto podmínkách a metodách. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2. ê 199/2008 (přizpůsobený) 4. Velitelé rybářských plavidel Společenství mohou odmítnout přijetí na palubu osob provádějících odběr vzorků v rámci režimu sledování na moři jen na základě zřejmého nedostatku místa na plavidle nebo z bezpečnostních důvodů podle vnitrostátních právních předpisů. V takových případech se údaje shromažďují prostřednictvím vlastního programu odběru vzorků, prováděného posádkou rybářského plavidla Společenství a navrženého a kontrolovaného subjektem pověřeným národním programem. Článek 12 Výzkumná šetření na moři 1. Členské státy provádějí výzkumná šetření na moři, aby odhadly hojnost a rozdělení populací nezávisle na údajích poskytnutých obchodním rybolovem a posoudily dopady rybolovné činnosti na životní prostředí. 2. Seznam výzkumných šetření, která jsou způsobilá pro finanční pomoc Společenství, se přijme postupem podle čl. 27 odst. 2. Oddíl 4

Proces správy údajů Článek 12 Ukládání údajů

Členské státy: a) zajistí, aby základní údaje shromážděné prostřednictvím národních programů  pracovních plánů Õ byly bezpečně uloženy v počítačových databázích, a přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zaručily, že s nimi bude nakládáno jako s důvěrnými; b) zajistí, aby metadata související se základními socioekonomickými údaji shromážděnými v rámci národních programů  pracovních plánů Õ byla bezpečně uložena v počítačových databázích;  199/2008 c) přijmou veškerá nezbytná technická opatření k ochraně těchto údajů před náhodným nebo nedovoleným zničením, náhodnou ztrátou, znehodnocením, distribucí nebo neoprávněným prohlížením. ê 199/2008 (přizpůsobený) Článek 13 Kontrola kvality a ověřování údajů 1. Členské státy odpovídají za kvalitu a úplnost základních údajů shromážděných prostřednictvím národních programů  pracovních plánů Õ a z nich odvozených podrobných a agregovaných údajů, které se předávají konečným uživatelům. 2. Členské státy zajistí, aby: a) byla vhodnými postupy kontroly kvality prováděna řádná kontrola chyb základních údajů shromážděných prostřednictvím národních programů  pracovních plánů Õ ; b) podrobné a agregované údaje odvozené ze základních údajů shromážděných prostřednictvím národních programů  pracovních plánů Õ byly před svým předáním konečným uživatelům ověřeny; c) postupy pro zajištění kvality uplatňované na základní, podrobné a agregované údaje uvedené v písmenech a) a b) byly vypracovány v souladu s postupy přijatými mezinárodními vědeckými subjekty, regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, a VTHVR  a regionálními koordinačními skupinami uvedenými v článku 8 Õ . KAPITOLA III VYUŽITÍ ÚDAJŮ SHROMÁŽDĚNÝCH V RÁMCI SPOLEČNÉ RYBÁŘSKÉ POLITIKY  199/2008 Článek 15

Zahrnuté údaje 1. Tato kapitola se vztahuje na všechny údaje shromážděné: a) podle nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 788/96, (ES) č. 2091/98, (ES) č. 104/2000, (ES) č. 2347/2002, (ES) č. 1954/2003, (ES) č. 2244/2003, (ES) č. 26/2004, (ES) č. 812/2004, (ES) č. 1921/2006, (ES) č. 1966/2006 a (ES) č. 1100/2007; b) v rámci tohoto nařízení: i) na údaje o činnosti plavidel na základě informací ze satelitního sledování a jiných systémů sledování v požadovaném formátu; ii) na údaje umožňující spolehlivý odhad celkového objemu úlovků za jednotlivé populace podle stanovených regionálních druhů rybolovu a skupin loďstva, zeměpisné oblasti a období, včetně výmětu, a případně na údaje o úlovcích rekreačního rybolovu; iii) na veškeré biologické údaje požadované pro sledování stavu využívaných populací; iv) na údaje o ekosystému potřebné pro posouzení dopadů rybolovných činností na mořský ekosystém; v) na socioekonomické údaje z odvětví rybolovu. 2. Členské státy se vyhnou dvojímu shromažďování údajů uvedených v odstavci 1. Článek 14 Přístup k základním údajům a jejich předávání 1. Pro účely ověřování existence základních údajů shromážděných podle čl. 6 odst. 1 jiných než socioekonomických údajů členské státy zajistí, aby měla Komise přístup do vnitrostátních počítačových databází uvedených v čl. 12 písm. a). 2. Pro účely ověření socioekonomických údajů shromážděných podle čl. 6 odst. 1 členské státy zajistí, aby měla Komise přístup do vnitrostátních počítačových databází uvedených v čl. 12 písm. b). ê 199/2008 (přizpůsobený) 3. Členské státy uzavřou s Komisí dohody s cílem zajistit účinný a neomezený přístup Komise do svých vnitrostátních počítačových databází uvedených v odstavcích 1 a 2, aniž jsou tím dotčeny povinnosti stanovené podle jiných právních předpisů Společenství  Unie Õ . 4. Členské státy zajistí, aby základní údaje shromážděné prostřednictvím výzkumných sledování na moři byly předány mezinárodním vědeckým organizacím a příslušným vědeckým subjektům v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu v souladu s mezinárodními závazky Společenství  Unie Õ a členských států.  199/2008

Článek 15 Zpracování základních údajů 1. Členské státy zpracovávají základní údaje do formy souborů podrobných nebo agregovaných údajů v souladu: a) s příslušnými mezinárodními normami, pokud existují; b) s protokoly dohodnutými na mezinárodní nebo regionální úrovni, pokud existují. 2. Členský stát poskytuje konečným uživatelům a Komisi, kdykoli to je nezbytné, popis metod použitých ke zpracování požadovaných údajů a jejich statistické vlastnosti.  199/2008 Článek 18 Předložení podrobných a agregovaných údajů 1. Členské státy zpřístupňují konečným uživatelům podrobné a agregované údaje na podporu vědecké analýzy: a) jako základ pro poradenství k řízení rybolovu, včetně regionálních poradních sborů; b) v zájmu veřejné diskuse a zapojení zúčastněných subjektů do vývoje politiky; c) pro vědeckou publikaci. 2. V případě nutnosti mohou členské státy v zájmu zajištění anonymity odmítnout poskytnout konečným uživatelům údaje o činnosti plavidel na základě informací ze satelitního sledování plavidel pro účely uvedené v odst. 1 písm. b). Článek 19 Předávání podrobných a agregovaných údajů Členské státy předávají podrobné a agregované údaje v bezpečném elektronickém formátu. Článek 20 Postup pro předávání podrobných a agregovaných údajů

1. Členské státy zajistí, aby příslušné podrobné a agregované údaje byly pravidelně a včas zasílány příslušným regionálním organizacím na řízení rybolovu, v nichž je Společenství smluvní stranou nebo pozorovatelem, a příslušným mezinárodním vědeckým subjektům v souladu s mezinárodními závazky Společenství a členských států. 2. Jsou-li podrobné a agregované údaje požadovány pro účely zvláštní vědecké analýzy, zajistí členské státy, že se údaje poskytnou konečným uživatelům: a) do jednoho měsíce po obdržení žádosti o tyto údaje pro účely uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. a); b) do dvou měsíců po obdržení žádosti o tyto údaje pro účely uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. b). 3. Jsou-li podrobné a agregované údaje požadovány pro vědeckou publikaci podle čl. 18 odst. 1 písm. c), členské státy: a) mohou, s ohledem na ochranu profesních zájmů osob shromažďujících údaje, zadržet předání údajů konečným uživatelům na dobu až tří let ode dne shromáždění údajů. O každém takovém rozhodnutí informují členské státy konečné uživatele a Komisi. V řádně odůvodněných případech může Komise povolit prodloužení této lhůty; b) po uplynutí tříletého období zajistí poskytnutí údajů konečným uživatelům do dvou měsíců po obdržení žádosti o tyto údaje. 4. Členské státy mohou odmítnout předání příslušných podrobných a agregovaných údajů pouze: a) v případě, že existuje riziko, že budou identifikovány fyzické nebo právnické osoby; členský stát může navrhnout alternativní způsob, jak vyhovět potřebám konečného uživatele při zachování anonymity; b) v případech uvedených v čl. 22 odst. 3; c) v případě, že tytéž údaje již jsou zpřístupněny v jiné formě nebo formátu, které jsou konečným uživatelům snadno dostupné. 5. V případech, kdy se údaje vyžádané jinými konečnými uživateli než příslušnými regionálními organizacemi na řízení rybolovu, v nichž je Společenství smluvní stranou nebo pozorovatelem, a příslušnými mezinárodními vědeckými subjekty liší od údajů, které již byly poskytnuty příslušným regionálním organizacím na řízení rybolovu, jichž je Společenství smluvní stranou nebo pozorovatelem, a příslušným mezinárodním vědeckým subjektům, mohou členské státy účtovat těmto konečným uživatelům skutečné náklady na vyjmutí a v případě potřeby na agregování údajů před jejich předáním. ò nový Článek 16 Postup pro zajištění dostupnosti podrobných a agregovaných údajů 1. Členské státy zavedou příslušné procesy a elektronické technologie, aby zajistily účinné uplatňování článku 25 nařízení (EU) č. 1380/2013, a zbytečně neomezují co možná nejrozsáhlejší šíření podrobných a agregovaných údajů. 2. Členské státy zavedou vhodná ochranná opatření pro případ, kdy údaje zahrnují informace týkající se identifikovaných nebo identifikovatelných fyzických osob. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o definování vhodných ochranných opatření, která se mají použít při nakládání s takovými informacemi. 3. Členské státy zajistí, že příslušné podrobné a agregované údaje jsou aktualizovány a zpřístupněny konečným uživatelům do jednoho měsíce od obdržení žádosti o tyto údaje. V případě žádostí jiných stran, které mají o údaje zájem, členské státy zajistí, že údaje jsou aktualizovány a zpřístupněny do dvou měsíců od obdržení žádosti o tyto údaje. 4. Pokud se žádost týká podrobných údajů pro účely vědecké publikace, členské státy mohou s ohledem na ochranu profesních zájmů osob shromažďujících údaje požadovat, aby údaje byly zveřejněny až po uplynutí 3 let od data, kterého se týkají. O každém takovém rozhodnutí a o jeho důvodech členské státy informují konečné uživatele a Komisi.

Článek 17 Kompatibilní systémy pro ukládání a výměnu údajů 1. V zájmu snížení nákladů a usnadnění přístupu k údajům pro konečné uživatele a ostatní strany, které mají o údaje zájem, členské státy, Komise, vědecké poradní orgány a případní příslušní koneční uživatelé spolupracují na vývoji kompatibilních systémů pro ukládání a výměnu údajů, přičemž berou v potaz ustanovení směrnice 2007/2/ES. Uvedené systémy rovněž usnadňují poskytování informací jiným stranám, které o ně mají zájem. Jako základ pro dohodu na takových systémech mohou sloužit regionální pracovní plány podle čl. 8 odst. 6. 2. V příslušných případech se zavedou ochranná opatření, pokud systémy pro ukládání a výměnu údajů podle odstavce 1 zahrnují informace, které se týkají identifikovaných nebo identifikovatelných fyzických osob. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o definování vhodných ochranných opatření, která se mají použít při nakládání s takovými informacemi. 3. Komisi je svěřena pravomoc přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formáty, kódy a časové plány, které se mají použít k zajištění kompatibility systémů pro ukládání a výměnu údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2. ê 199/2008 (přizpůsobený) Článek 18 Přezkum odmítnutí poskytnout údaje Jestliže členský stát odmítne poskytnout údaje podle čl. 20 odst. 3 písm. a)  16 odst. 4 Õ , může konečný uživatel požádat Komisi o přezkum tohoto odmítnutí. Pokud Komise shledá, že odmítnutí není řádně odůvodněné, může členský stát požádat, aby údaje poskytl konečnému uživateli do jednoho měsíce. 2. Neposkytne-li členský stát tyto údaje ve lhůtě stanovené v odstavci 1, použije se čl. 8 odst. 5 a 6. Článek 19 Povinnosti konečných uživatelů  údajů Õ 1. Koneční Uživatelé údajů: a) využívají údaje jen k účelu uvedenému v jejich žádosti  o informace Õ v souladu s článkem 18  16 Õ ;  199/2008 b) uvádějí řádně zdroje údajů; c) odpovídají za správné a vhodné využití údajů s ohledem na vědeckou etiku; d) informují Komisi a dotyčné členské státy o všech problémech, které by se mohly v případě údajů vyskytnout;

e) poskytují dotčeným členským státům a Komisi informace o výsledcích využití údajů; f) nepředávají vyžádané údaje třetím osobám bez svolení dotčeného členského státu; g) neprodávají údaje žádné třetí osobě. ê 199/2008 (přizpůsobený) 2. Členské státy informují Komisi o jakémkoli neplnění povinností konečnými uživateli  údajů Õ . 3. Nesplní-li konečný uživatel  údajů Õ některou z povinností stanovených v odstavci 1, může Komise dotčen