Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský technologický institut {SEK(2006) 1313} {SEK(2006) 1314} /* KOM/2006/0604 konecném znení - COD 2006/0197 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 18.10.2006 KOM(2006) 604 v konečném znění 2006/0197 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje Evropský technologický institut (předložená Komisí) {SEK(2006) 1313}{SEK(2006) 1314} DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU 1.1. Obecné souvislosti Zlepšování vztahů a součinností mezi inovacemi, výzkumem a vzděláváním, které jsou hlavními hybnými silami globální znalostní ekonomiky, je rozhodující pro zvyšování konkurenceschopnosti průmyslu a služeb EU a pro vytváření pracovních míst a dosahování udržitelného růstu v Evropské unii. Evropa však zaostává při odstraňování nedostatků v oblasti inovací a při rozvíjení integrovaného trojúhelníku znalostí, který tvoří vzdělávání, výzkum a inovace. Existuje všeobecná shoda v tom, že hlavní nedostatky, kterým EU čelí v oblasti inovací, spočívají v její omezené schopnosti převádět znalosti do obchodních příležitostí. Mimoto většina členských států, třebaže s různou intenzitou, čelí potížím při prosazování inovací a podnikatelské kultury ve výzkumu a vzdělávání, při rozvíjení kritických množství lidských, finančních a materiálních zdrojů v oblasti znalostí a inovací a při odměňování výkonu a vynikajících výsledků tak, aby to přilákalo ty nejlepší akademické a výzkumné pracovníky. Globální konkurence ze strany tradičních konkurentů a nově vznikajících asijských ekonomik představuje velkou zkoušku přitažlivosti Evropy jako znalostního prostoru a vážně omezuje naši schopnost upevňovat vědeckou a technickou základnu průmyslu Společenství a mobilizovat jeho inovační potenciál. V Unii existuje všeobecná shoda ohledně potřeby naléhavě jednat, aby byly vytvořeny podmínky vedoucí k lepšímu využívání obchodních možností politik v oblasti inovací a znalostí, které je klíčem k dosažení silnějšího a trvalejšího růstu. V revidované lisabonské strategii jsou proto činnosti zaměřené na inovace, výzkum a vzdělávání, které jsou motorem konkurenceschopnosti, uvedeny na předním místě programu pro růst a zaměstnanost. V rámci revidované strategie pro růst a zaměstnanost byly zahájeny významné iniciativy pro posílení inovací a vazeb mezi vysokým školstvím, výzkumem a podniky, a to jak na úrovni EU, tak i na vnitrostátní úrovni. Stále však existují nevyužité možnosti. K odstranění rozdílu v oblasti inovací mezi EU a jejími hlavními konkurenty musíme ještě více podpořit začleňování tří stránek trojúhelníku znalostí, a to vzájemně se posilujícím způsobem. Členské státy jsou v prvé řadě odpovědné za udržování pevné evropské průmyslové a konkurenceschopné základny a zároveň za usnadňování inovací a vyšších a lepších investic do výzkumu, vzdělávání a odborné přípravy. S ohledem na povahu a rozsah problému v oblasti inovací je však pravděpodobné, že akce na evropské úrovni přinese dodatečné výhody, kterých nemohou dosáhnout členské státy samy. Existuje tudíž rozměr Společenství, který doplňuje, usnadňuje a koordinuje politiky a reakce členských států. Podpora inovací na úrovni Společenství jednoznačně přináší přidanou hodnotu tím, že v rozhodujících oblastech buduje mezi všemi aktéry zapojenými do trojúhelníku znalostí dlouhodobá strategická partnerství poháněná vynikajícími výsledky. Taková iniciativa by nabídla evropským společnostem nový přístup ke vzdělávání a výzkumu. Kromě toho by v klíčových oblastech na úrovni EU zajistila kritické množství špičkové úrovně zaměřené na inovace, které by bylo schopno budovat celosvětovou pověst a přitažlivost. 1.2. Odůvodnění návrhu Předseda Barroso předstoupil v únoru 2005 s myšlenkou vytvoření Evropského technologického institutu (ETI) coby součásti střednědobého přezkumu lisabonské strategie. Na ETI by se mělo pohlížet jako na jeden z prvků komplexní strategie pro mobilizaci znalostí a inovací, které jsou klíčem k růstu a zaměstnanosti. Byl by konkrétním vyjádřením závazku EU vytvářet prostředí, které prosazuje inovace a vysokou míru vynikajících výsledků v Unii. Komise zahájila proces zvažování a uskutečnila rozsáhlé konzultace, které vyústily v předložení prvního sdělení dne 22. února 2006[1]. Evropská rada v závěrech svého zasedání konaného ve dnech 23.–24. března 2006 uznává, že „Evropský technologický institut bude významným krokem k odstranění stávajících nedostatků v rámci vysokého školství, výzkumu a inovací“, a vyzvala Komisi, aby předložila návrh dalších kroků. Komise dne 8. června 2006[2] uveřejnila druhé sdělení, které do velké míry čerpalo z výsledků konzultačního procesu a osvětlilo několik konkrétních otázek souvisejících s navrhovanou strukturou a fungováním ETI. Hlavy států a předsedové vlád na zasedání Evropské rady ve dnech 15.–16. června 2006 znovu potvrdili, že „Evropský technologický institut (ETI) spolupracující se stávajícími vnitrostátními institucemi bude spolu s dalšími opatřeními, která posilují propojení a spolupráci předních výzkumných a inovačních komunit v Evropě, významným krokem směrem k odstranění nedostatků v rámci vysokého školství, výzkumu a inovací . “ Evropská rada vyzvala Komisi, aby připravila „oficiální návrh na jeho vytvoření, který má být předložen na podzim roku 2006 po konzultaci s Evropskou radou pro výzkum, členskými státy a zúčastněnými stranami.“ Na základě své analýzy a rozsáhlých konzultací s výzkumnými a akademickými komunitami a členskými státy Komise došla k závěru, že nejlepším odrazovým můstkem v evropském kontextu by byl přístup zaměřený na vybudování sítě, a to způsobem, kterým by se docílilo vytvoření ETI založeného za skutečně integrovaných partnerstvích. 1.3. Cíle a hlavní obsah návrhu Evropský technologický institut přispěje ke zlepšení konkurenceschopné základny členských států tím, že zapojí partnerské organizace do integrovaných činností v oblasti inovací, výzkumu a vzdělávání na nejvyšší mezinárodní úrovni. Bude nedílnou součástí komplexní strategie Společenství zaměřené na podporu znalostí a inovací ke splnění lisabonských cílů. ETI povzbudí a podpoří inovace prostřednictvím transdisciplinárního a interdisciplinárního strategického výzkumu a vzdělávání v oblastech klíčového hospodářského a společenského zájmu a využití získaných znalostí ku prospěchu EU. V těchto oblastech znalostí vytvoří „kritické množství“ lidských a materiálních zdrojů, přičemž přiláká a udrží si investice soukromého sektoru do inovací, vzdělávání a výzkumu a vývoje, jakož i studenty magisterského / inženýrského studia, doktorandy a výzkumné pracovníky na všech stupních jejich profesního postupu, a to jak z vědeckého, tak i obchodního odvětví. ETI se stane symbolem integrovaného evropského prostoru inovací, výzkumu a vzdělávání, který bude shromažďovat inovace v oblastech klíčového hospodářského nebo společenského zájmu. Cílem je, aby se ETI stal referenčním bodem pro řízení inovací tak, že bude podporovat nové formy spolupráce mezi těmi partnerskými organizacemi, které jsou zapojeny do trojúhelníku znalostí, a také pro modernizaci vysokého školství a výzkumných institucí v EU, a to jak přímo prostřednictvím svých činností a výstupů, tak i nepřímo prostřednictvím svého vedení. ETI si klade za cíl vybudovat si celosvětovou pověst a zajistit přitažlivé prostředí pro nejlepší talenty po celém světě. Možnost účasti ve znalostních a inovačních komunitách bude otevřena partnerským organizacím, studentům a výzkumným pracovníkům ze zemí mimo Unii. Kromě toho by měly být třetí země oprávněny podporovat cíle ETI. Propagací přitažlivosti ETI na globální scéně by se ETI měl stát příkladem inovací poháněné vynikajícími výsledky. ETI se bude zakládat na novém, inovačním, dvouúrovňovém modelu řízení, který slučuje autonomii zdola nahoru a pružnost při plnění se strategickým vedením shora dolů, koordinačním nadšením, usnadňováním dialogu, šířením výsledků a správných postupů. Evropský technologický institut bude své činnosti provádět prostřednictvím znalostních a inovačních komunit. Založeny na síťovém přístupu, avšak přesahující jeho hranice, mají být tyto komunity integrovanými partnerstvími nebo společnými podniky (ať už je jejich přesná právní forma jakákoli) soukromého sektoru, výzkumné sféry a vynikajících týmů z výzkumné sféry a univerzit, jejichž lidské, finanční a materiální zdroje se spojí, aby podporovaly vytváření, šíření a využívání nových znalostních produktů. Aby znalostní a inovační komunity upevnily svou integrační povahu, budou využívat nejmodernější výzkumné sítě a počítačové infrastruktury. Správní orgán, složený z členů na vysoké úrovni s prokázanými zkušenostmi v oblasti obchodu, výzkumu a vzdělávání, bude odpovědný za strategická rozhodnutí ETI, včetně definice vymezení strategických oblastí, v nichž se budou znalostní a inovační komunity utvářet, jejich výběru a celkové koordinace a hodnocení jejich činností. Vztahy mezi orgány ETI a znalostními a inovačními komunitami se budou zakládat na smluvních dohodách, které stanoví práva a povinnosti znalostních a inovačních komunit, zajistí odpovídající úroveň koordinace a nastíní mechanismus pro sledování a hodnocení činností a výsledků znalostních a inovačních komunit. Dalším nezbytným požadavkem pro inovace je náležité řízení a vyvážené rozdělení práv duševního vlastnictví. Bez odpovídajícího využívání a řízení ve věcech vynálezů totiž nemůže existovat žádný skutečný podnět k investování do inovací. ETI vytvoří obecné pokyny pro řízení duševního vlastnictví, což zlepší inovační schopnost EU, umožní využívání duševního vlastnictví podle podmínek vhodných pro výzkumné a inovační účely a zajistí náležité stimuly pro ETI a partnery, včetně zúčastněných jednotlivců, znalostních a inovačních komunit a partnerských organizací, a přinese konkrétní podněty pro osamostatňování podniků a pro obchodní úspěch. Vzdělávání bude rozhodující součástí práce ETI, jelikož se často jedná o chybějící prvek v trojúhelníku znalostí. V souvislosti s globální a otevřenou znalostní ekonomikou bude ETI podporovat rozvíjení kurzů a doktorandských programů, které začleňují podnikatelský prvek. To také bude jedním z charakteristických znaků jeho titulů udělovaných prostřednictvím znalostních a inovačních komunit. Pro úspěch ETI je důležité, aby byla jeho značka na těchto titulech dostatečně viditelná. Ve velké většině případů se očekává, že partnery, jež budou tituly udělovat, budou univerzity, ačkoli některé členské státy mohou požadovat, aby byly pravomoci titul udělit svěřeny i jiným partnerům znalostní a inovační komunity nebo znalostní a inovační komunitě jako celku. Členské státy budou spolupracovat při uznávání titulů a diplomů ETI a ETI bude usilovat o podporu tohoto procesu. 1.4. Stávající iniciativy a evropská přidaná hodnota ETI Odpovědnost za politiky v oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací nesou v první řadě členské státy. Mezi zeměmi EU existují zřetelné rozdíly v přístupu k inovacím a v mnoha pozitivních vnitrostátních iniciativách a změnách, které je třeba zachovat a posilovat. Povaha a rozsah úkolů v oblasti inovací nicméně napovídá, že akce na evropské úrovni nejspíše přinesou další výhody, jichž nelze dosáhnout prostřednictvím samostatných akcí členských států. Společenství se v každém případě podílí na podpoře členských států v jejich úsilí o zlepšení inovací a trojúhelníku znalostí. V kontextu lisabonské strategie umožňuje Komise výměnu politik zaměřených na určení osvědčených postupů a na podporu lepšího vytváření politik k překlenutí rozdílů v oblasti inovací. Několik programů, které se týkají trojúhelníku znalostí, nabízí finanční pomoc univerzitám, výzkumným střediskům a podnikům EU, jakož i dalším aktérům v trojúhelníku znalostí s cílem umožnit jim maximalizovat jejich příspěvek ke strategii růstu a zaměstnanosti. EU řídí několik programů Společenství, které přímo či nepřímo podporují různé stránky trojúhelníku znalostí, například 7. rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, program pro konkurenceschopnost a inovace, integrovaný program celoživotního vzdělávání a strukturální fondy. Žádná iniciativa EU se nicméně dosud plně nezabývala všemi třemi složkami trojúhelníku znalostí plně integrovaným a vzájemně se posilujícím způsobem; stávající nástroje se zabývají buď jednou částí trojúhelníku znalostí samostatně nebo maximálně zahrnou části dvě a z velké části tak činí podporou vývoje na vnitrostátní úrovni. Žádná iniciativa EU dosud nepodpořila rozvoj evropského institutu světové úrovně s cílem dosáhnout nezbytných vynikajících výsledků v oblasti výzkumu, vzdělávání a inovací a kritického množství v konkrétních oblastech. Tento potenciál je stále nevyužitý. Například 7. rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj bude hlavním finančním nástrojem, jehož prostřednictvím bude Evropská unie podporovat výzkumné a rozvojové činnosti ve všech vědeckých disciplínách. Evropská rada pro výzkum je novým financujícím mechanismem rámcového programu, jež má zvýšit úroveň vynikajících výsledků v hraničním výzkumu EU tím, že poskytuje podporu nejlepšímu evropskému badatelskému výzkumu. Sítě excelence jsou mezinárodními projekty mnoha partnerů, které seskupují klíčové hráče v Evropě, přičemž se zaměřují na trvalé zapojení výzkumných kapacit do výzkumu na dané téma. Evropské technologické platformy jsou skupinami zúčastněných stran, do nichž jsou zapojeni především obchodní a výzkumní partneři, kteří společně neformálně vymezují program strategického výzkumu v několika strategicky důležitých otázkách, které mají velkým význam pro společnost. Navrhované společné technologické iniciativy budou specializovanými právními strukturami, zřízenými v omezeném počtu případů, aby koordinovaly mobilizaci rozsáhlých veřejných a soukromých investic a značných výzkumných zdrojů. Poslední dvě uvedené iniciativy se však zaměřují na zapojování obchodních a výzkumných partnerů do definování a provádění programů strategického výzkumu, aniž by vzdělávání bylo tou hlavní složkou. Program pro konkurenceschopnost a inovace svádí dohromady především opatření na podporu inovací a MSP. Mimo jiné přispívá k financování nově zahájených provozů a služeb na podporu inovací, včetně služeb pro mezinárodní přenos znalostí a technologií, a také široké škály iniciativ zaměřených na určité inovace, jako jsou například sítě seskupení, partnerství veřejného a soukromého sektoru pro určitá odvětví a činnosti související s koordinací politiky mezi vnitrostátními a regionálními programy. Nezahrnuje však výzkum stimulovaný vynikajícími výsledky ani vzdělávací kritéria a činnosti. Integrovaný program celoživotního vzdělávání se bude zabývat důležitými potřebami, které se týkají modernizace a přizpůsobení systémů vzdělávání a odborné přípravy členských států, zejména v souvislosti s lisabonskými cíli. Kromě toho přinese přidanou hodnotu přímo jednotlivým občanům, kteří se podílejí na jeho akcích zaměřených na mobilitu a další spolupráci. Program se nicméně zabývá pouze vzdělávací složkou trojúhelníku znalostí. Na závěr je třeba poznamenat, že nová generace programů hospodářské a sociální soudržnosti by měla usilovat o vyčlenění značných zdrojů na investice do hlavních stimulů růstu a zaměstnanosti. Tyto programy však nejsou v prvé řadě stimulovány excelencí, neboť každá země nebo region si přirozeně vymezí svou kombinaci politik s ohledem na povahu a rozsah svých konkrétních strukturálních deficitů a konkurenčních výhod. K překlenutí rozdílů v oblasti inovací mezi EU a jejími hlavními konkurenty bude třeba podporovat strategická partnerství poháněná vynikajícími výsledky na úrovni EU mezi aktéry zapojenými do všech tří stránek trojúhelníku znalostí, a to na interdisciplinárním a transdisciplinárním základě. Evropský technologický institut (ETI) bude usilovat o to, aby se stal subjektem světové úrovně ve svém oboru a sloužil jako příklad schopný inspirovat k lepšímu výkonu další evropské aktéry a sítě v trojúhelníku znalostí. Tímto způsobem může pomoci stávajícím politickým iniciativám a finančním nástrojům na úrovni EU i vnitrostátní úrovni překlenout rozdíly v oblasti inovací mezi EU a jejími hlavními konkurenty. 2. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ 2.1. Konzultace zúčastněných stran Komise provedla rozsáhlé konzultace, do kterých byli zapojeni odborníci, veřejnost, členské státy a evropské zúčastněné strany, včetně vědecké rady Evropské rady pro výzkum. V létě 2005 se uskutečnila tři setkání odborníků, při nichž se diskutovalo o možných cílech a struktuře ETI. Veřejné konzultace trvaly od 15. září do 15. listopadu 2005. Bylo obdrženo více než 740 příspěvků, včetně odborných stanovisek jednotlivců i organizací. Členské státy a zúčastněné strany byly konzultovány ve třech kolech setkání v dubnu, květnu a září 2006. Pokud jde o zúčastněné strany, konzultací se zúčastnilo v průměru 40 organizací na evropské úrovni zastupujících odvětví výzkumu, vzdělávání a obchodu. Během konzultací vznikla všeobecná shoda ohledně podkladové analýzy Komise, jakož i ohledně potřeby intenzivního úsilí o zlepšení konkurenceschopnosti Společenství a členských států. Konzultace osvětlily řadu otázek souvisejících s navrhovanou strukturou ETI, zejména s povahou a úlohou správní rady, fungováním znalostních a informačních komunit, postavením zaměstnanců ETI, podněcováním partnerů k zapojení do ETI a s otázkou titulů. Konkrétněji šlo o to, že hlasy odborníků byly pro intenzivní zapojení odvětví obchodu od samého počátku, a zejména pro postup vedený poptávkou k vymezení oblastí, ve kterých by měly být znalostní a inovační komunity podporovány. Podtrhly význam autonomie správní rady ETI a nutnost toho, aby byla s náležitou rovnováhou složena z členů z akademické / výzkumné oblasti a oblasti obchodu. 2.2. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Byla značně využita interní analýza Komise týkající se otázek znalostí, inovací a vzdělávání, stejně jako zprávy připravené nezávislými odborníky, zejména skupinami odborníků pro výzkum, vývoj a inovace, a externími poradci. 2.3. Posouzení dopadů V posouzení dopadů bylo důkladně prozkoumáno pět možností týkajících se vytvoření a fungování ETI. Tři z těchto pěti možností posuzovaly ETI jako inovační a znalostní subjekt, který provádí činnosti v oblasti inovací, výzkumu a vzdělávání, lišily se však mírou centralizace a organizačním modelem shora dolů / zdola nahoru. Čtvrtá možnost posuzovala ETI jako financující subjekt, který uděluje značku, zatímco pátá možnost analyzovala řešení v podobě zachování současného stavu. Upřednostňovanou možností je možnost vytvoření autonomní organizace, která svádí dohromady nejlepší zdroje na úrovni Společenství a koordinuje je v pružném rámci transdisciplinárních a interdisciplinárních znalostních a inovačních komunitách, tedy takzvaném „integrovaném ETI“. Tato možnost usiluje o vyvážení řady potenciálně protichůdných potřeb: potřeby koordinace k zajištění součinnosti a strategické orientace spojené s autonomií, kterou znalostní a inovační komunity potřebují k tomu, aby byla přizpůsobivá a přinášela výsledky; potřeby být nezávislý na vnějších vlivech k provádění vlastní agendy ETI a zároveň být dostatečně přitažlivý pro partnerské organizace a konečně potřeby experimentovat s novými způsoby začleňování výzkumu, vzdělávání a inovací s potřebou spoléhat se na stávající osvědčené postupy a vycházení z nich. ETI bude jako nová organizace rovněž schopen experimentovat s novými modely organizace a řízení, které začleňují inovace, vzdělávání a výzkum, a tím také plně zapojovat podniky do strategických partnerství. Může zajistit dynamické pracovní prostředí, které odměňuje vynikající kvalitu, a tím také přitahuje nejlepší světové talenty. Jakožto otevřená struktura zaměřená spíše na jednotlivce a týmy než na celé instituce by ETI mohl využívat vynikající výsledky dosažené na jakémkoli stupni v kterékoli organizaci, a to s evropským rozměrem. Umožnil by vytvoření kritického množství zdrojů vynikajících výsledků, shromáždil by to nejlepší, co již existuje, a vypořádával by se se strategickými dlouhodobými úkoly, které vznikají v transdisciplinárních a interdisciplinárních oborech potenciálního hospodářského a společenského zájmu pro Evropu. Zároveň by maximalizoval dopad na úrovni EU, jelikož by byl založen na partnerských organizacích ve znalostních a inovačních komunitách. Nejenže tyto organizace budou mít možnost ovlivňovat a zapojovat se do činností v oblasti inovací, výzkumu a vzdělávání na nejvyšší úrovni s evropskou působností, ale také jednotlivci budou nositeli osvědčených postupů rozvíjených v ETI, čímž přispějí k uzpůsobení programů partnerských organizací. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1. Shrnutí navrhovaných opatření Návrh sestává z návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vytvoření Evropského technologického institutu. 3.2. Právní základ Právní základ tohoto nařízení je stanoven v čl. 157 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského společenství. Ustanovení čl. 157 odst. 3 umožňuje Radě postupem podle článku 251 a po konzultaci s Hospodářským a sociálním výborem rozhodnout o zvláštních opatřeních na podporu činností členských států, které se zaměřují na lepší využívání průmyslového potenciálu politiky inovací, výzkumu a technologického rozvoje. 3.3. Zásada subsidiarity a proporcionality Návrh se bude v souladu se svým právním základem vypořádávat s určenými úkoly přiměřeným způsobem a ve shodě se zásadou subsidiarity. Zatímco hlavní povinnosti týkající se podpory inovací spočívají na členských státech, návrh na vytvoření ETI doplní úsilí členských států o zlepšení konkurenceschopnosti tím, že a) rozvine nový model řízení spolupráce v oblasti inovačních, výzkumných a vzdělávacích činností na nejvyšší mezinárodní úrovni a b) zaměří se na činnosti, při kterých lze s obtížemi dosáhnout požadovaného rozsahu a kvality zdrojů na základě individuálního jednání členského státu, přičemž integrované činnosti tak budou moci těžit z nadnárodnímu přístupu ve všech členských státech. V souladu se zásadou proporcionality nepřesahují ustanovení tohoto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho cílů. Mimoto bylo administrativní zatížení kladené na ETI omezeno na úroveň, která je pro Komisi nezbytná k tomu, aby mohla být zodpovědná za provádění rozpočtu Společenství. 3.4. Volba nástrojů Návrh by měl mít podobu nařízení. Volba nařízení odráží skutečnost, že text vytváří práva a povinnosti pro ETI a pro znalostí a inovační komunity, jejichž partnery nelze v této fázi určit. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Činnosti ETI a znalostních a inovačních komunit budou financovány z různých zdrojů: 1. z externích zdrojů včetně: 1. členského státu a regionálních nebo místních orgánů; 2. soukromých zdrojů (společnosti, rizikový kapitál, banky včetně EIB); 3. zdrojů plynoucích z vlastní činnosti (např. z práv duševního vlastnictví); 4. zdrojů z možného objemu dotací získaných ETI; 2. ze zdrojů Společenství prostřednictvím rozpočtu určeného přímo ETI nebo znalostním a inovačním komunitám, z nepřidělených rezerv v rámci limitu podokruhu 1 A, a prostřednictvím strukturálních fondů a účasti na 7. rámcovém programu, programu celoživotního vzdělávání a programu pro konkurenceschopnost a inovace v souladu s běžnými postupy. Zdroje plynoucí přímo ETI by byly použity: i) na financování znalostních a inovačních komunit prostřednictvím soutěžního procesu založeného na vynikajících výsledcích v souladu s kritérii stanovenými správní radou ETI; ii) na financování provozních nákladů ETI; nebo iii) jako příspěvek k dotaci ETI. Zdroje plynoucí přímo znalostním a inovačním komunitám musejí být získány samotnými znalostními a inovačními komunitami a / nebo jejich partnerskými organizacemi, a to i prostřednictvím běžných postupů, které se používají u programů Společenství a strukturálních fondů. Jejich výše by byla aspektem nabídky znalostních a inovačních komunit v rámci soutěžního procesu pro získání zdrojů od ETI nebo by takové zdroje mohly být získány až poté, co byly znalostní a inovační komunitě uděleny zdroje z ETI. Pravidla pro financování ETI a znalostních a inovačních komunit však dostanou konkrétnější podobu až postupem času. Komise odhaduje, že ETI bude v počáteční fázi vyžadovat prostředky zejména z rozpočtu Společenství. Cílem však zůstává, aby příspěvky ve střednědobém výhledu přicházely v co nejvyšší míře z externích zdrojů. Existuje rovněž určitá rovnováha mezi zdroji plynoucími přímo znalostním a inovačním komunitám, a to včetně zdrojů z programů Společenství, a příspěvkem vypláceným přímo ETI z rozpočtu Společenství. S ohledem na úroveň cílů stanovených v návrhu by celkové výdaje ETI a znalostních a inovačních komunit během období 2007–2013 mohly být odhadnuty na 2 367,1 milionu EUR. Financování této částky může být zajištěno buď přímo z rozpočtu Společenství, přímo či nepřímo prostřednictvím programů Společenství, nebo z jiných externích zdrojů. Komise je v pravidelném kontaktu se soukromým sektorem a je přesvědčena, že tento sektor projevuje o ETI dostatečný zájem, který je možné využít, například formou jednorázových příspěvků k dotacím ETI. V praxi bude schopnost ETI a znalostních a inovačních komunit získat finanční prostředky z externích zdrojů (zejména z obchodní sféry) záviset na existenci důvěryhodného obchodního plánu. Klíčové jsou v dané souvislosti dva faktory: i) schopnost přilákat do znalostních a inovačních komunit nejvyspělejší společnosti, nejlepší univerzity a výzkumné týmy; a ii) signál, který vyšle samo Společenství veřejnosti o důvěryhodnosti akce přijetím závazku k poskytnutí značného finanční příspěvku na zahájení daného procesu, a ochota zvážit v pozdější fázi poskytnutí jiných forem příspěvků, buď přímo ETI nebo znalostním a inovačním komunitám. Na tomto základě je možné nastartovat pozitivní koloběh. Pokud jde o zdroje Společenství , Komise poznamenává, že nové legislativní návrhy zahrnuté do vyjednávání interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení neuvádějí pro ETI žádné konkrétní ustanovení. Komise proto navrhuje použít na přímé financování ETI část nepřidělených rezerv v rámci limitů podokruhu 1A, a to až do výše 308,7 milionu EUR. Souběžně bude Komise dále hledat možnosti doplňkových zdrojů, v případě potřeby včetně možnosti odvolání se na ustanovení interinstitucionální dohody. Příspěvky znalostním a inovačním komunitám nebo jejich partnerským organizacím mohou být poskytovány přímo ze 7. rámcového programu, programu celoživotního vzdělávání, programu pro konkurenceschopnost a inovace a strukturálních programů a očekává se, že budou představovat důležitou část financování těchto komunit a organizací. Na základě prvních zkušeností a podle toho, v jaké míře budou takové příspěvky považovány za nezbytné a nebudou moci být dosaženy v rámci stávajících právních základů, bude v náležitou dobu zvážena možnost nezbytného přizpůsobení. Strukturální fondy mohou hrát potenciálně důležitou roli pro partnerské organizace, které zahrnují způsobilé členské státy, regiony, města či jiné příjemce, neboť mnoho typů výdajů nebo investic je způsobilých z hlediska pravidel strukturálních fondů a připadají v úvahu pro přidělení prostředků vyhrazených na lisabonské priority. Pokud jde o externí zdroje, očekává se, že znalostní a inovační komunity budou spolufinancovány ze strany jejich partnerů nebo že pro sebe takové spolufinancování zajistí. Značná část investic na zlepšení vybavení užívaného znalostními a inovačními komunitami by navíc mohla plynout z přímých příspěvků od členských států, regionálních či místních orgánů nebo z půjček, mimo jiné od EIB. 5. DALŠÍ INFORMACE 5.1. Ustanovení o přezkumu Návrh obsahuje ustanovení o přezkumu, podle nějž Komise po pěti letech a poté každé čtyři roky bude podávat zprávu o provádění nařízení o ETI a předkládat vhodné návrhy na jeho pozměnění. 5.2. Pružnost Specifická povaha a cíle ETI vyžadují velkou míru pružnosti, pokud jde o jeho formu a fungování. Především by se mělo zamezit zbytečným složitostem, které by mohly podkopávat jeho inovační potenciál a vést k nadměrné a zatěžující administrativě v organizaci a při výběru a provádění jeho činností. 5.3. Zaměstnanci Samotný ETI bude mít velmi omezený počet zaměstnanců, který se odhaduje maximálně na 60 stálých zaměstnanců při plném provozu. Mezi těmito zaměstnanci budou rovnoměrně zastoupeni vědečtí pracovníci v roli poradců a pomocní zaměstnanci. Tyto pracovníky bude zaměstnávat přímo ETI na základě smluv na dobu určitou, v souladu s pracovními podmínkami platnými pro ostatní pracovníky Evropského společenství. Kromě toho může ETI rovněž získávat dočasně vyslané pracovníky z členských států nebo ze soukromého sektoru. Správní rada přijme nezbytná ustanovení, aby dočasně vyslaným odborníkům umožnila práci v ETI. 2006/0197 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje Evropský technologický institut EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 157 odst. 3 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[3], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[4], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[6], vzhledem k těmto důvodům: (1) Lisabonská agenda pro růst a zaměstnanost zdůrazňuje potřebu vytvořit podmínky přitažlivé pro investice do znalostí a inovací v Evropě s cílem posílit konkurenceschopnost, růst a zaměstnanost v Evropské unii. (2) Udržení silné, konkurenceschopné a inovační evropské průmyslové základny je v prvé řadě úkolem členských států. Avšak povaha a rozsah problematiky inovací v Evropské unii vyžadují rovněž opatření na úrovni Společenství. (3) Společenství by mělo přispět k podpoře inovací zejména prostřednictvím 7. rámcového programu pro výzkum a technický rozvoj, programu pro konkurenceschopnost a inovace, integrovaného programu celoživotního vzdělávání a strukturálních fondů. (4) Nová iniciativa na úrovni Společenství (dále jen „Evropský technologický institut“, „ETI“) by měla doplnit stávající politiky a iniciativy Společenství a členských států tím, že podpoří integraci znalostního trojúhelníku (inovace, výzkum a vzdělávání) v celé EU. (5) Evropská rada na svém zasedání v červnu 2006 vyzvala Komisi, aby připravila formální návrh na zřízení ETI, který má být předložen na podzim 2006. (6) ETI by měl přispět k rozvoji inovační kapacity Společenství a členských států tím, že plně integruje vzdělávací, výzkumné a inovační činnosti na nejvyšší úrovni. (7) Prostřednictvím své správní rady by měl ETI identifikovat strategické dlouhodobé úkoly pro inovace v Evropě, zejména v transdisciplinárních a/nebo interdisciplinárních oblastech, včetně těch, které již byly na evropské úrovni identifikovány, a měl by v daných oblastech zajistit transparentní výběrové řízení pro výběr znalostních a inovačních komunit na základě jejich vynikajících výsledků. Členové ve správní radě ETI by měli mít ve vyváženém poměru zkušenosti z obchodního a výzkumného / akademického prostředí. (8) Aby mohl ETI přispívat ke konkurenceschopnosti a posilovat mezinárodní přitažlivost evropského hospodářství, měl by být schopen přilákat partnerské organizace, výzkumné pracovníky a studenty z celého světa a spolupracovat s organizacemi ze třetích zemí. (9) ETI by měl především působit prostřednictvím dlouhodobých strategických partnerství na základě vynikajících výsledků v interdisciplinárních a/nebo transdisciplinárních oblastech, jež mají pro Evropu potenciálně klíčový hospodářský a společenský význam. Tato partnerství vybere správní rada ETI a budou označována jako „znalostní a inovační komunity“. Vztahy mezi ETI a znalostními a inovačními komunitami budou upraveny smluvními dohodami, které stanoví práva a povinnosti znalostních a inovačních komunit, zajistí odpovídající koordinaci a určí mechanismus monitorování a hodnocení činností a výsledků znalostních a inovačních komunit. (10) Je potřeba podporovat vzdělávání jakožto nedílnou, avšak často chybějící součást komplexní inovační strategie. Dohoda mezi ETI a znalostními a inovačními komunitami by měla stanovit, aby byly tituly a diplomy udělované prostřednictvím znalostních a inovačních komunit považovány za tituly a diplomy ETI. ETI by měl podporovat uznávání titulů a diplomů ETI v členských státech. Těmito činnostmi by neměla být dotčena směrnice 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací[7]. (11) ETI by měl vypracovat pokyny pro správu duševního vlastnictví, které by měly podporovat využívání duševního vlastnictví za náležitých podmínek, mimo jiné prostřednictvím licencí, poskytovat vhodné pobídky pro ETI a partnery, včetně zúčastněných fyzických osob, znalostních a inovačních komunit a partnerských organizací, pro konkrétní výsledky a pro obchodní využití. Pokud byly činnosti financovány v rámci rámcových programů Společenství pro výzkum a technický rozvoj, použijí se pravidla těchto programů. (12) V zájmu zajištění spolehlivosti a transparentnosti ETI je třeba stanovit náležitá opatření. Náležitá pravidla pro fungování ETI jsou stanovena ve stanovách ETI. (13) Aby byla zaručena funkční autonomie a nezávislost ETI, měl by institut spravovat svůj vlastní rozpočet, jehož příjmy by měly zahrnovat příspěvek Společenství a příspěvky členských států, soukromých organizací, státních a mezinárodních subjektů nebo institucí a příjmy z vlastních činností ETI nebo dotace. ETI by se měl snažit zajistit stále vyšší finanční příspěvek od soukromých organizací. (14) Na dotace Společenství a všechny ostatní příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měl vztahovat rozpočtový proces Společenství. (15) Toto nařízení stanoví finanční rámec na období 2008–2013, který bude hlavním referenčním bodem pro rozpočtový orgán ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. (16) ETI je subjektem zřízeným Společenstvím ve smyslu čl. 185 odst. 1 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[8] a měl by příslušným způsobem přijmout své finanční předpisy. (17) Správní rada by měla přijmout klouzavý tříletý pracovní program, který by měla zkontrolovat Komise s ohledem na to, zda se doplňuje s politikami a nástroji Společenství, a výroční zprávu, včetně úplné účetní závěrky. Tyto dokumenty by měly být předloženy Komisi a měl by o nich být informován Evropský parlament, Rada a Účetní dvůr. (18) Je vhodné, aby Evropský parlament, Rada a Komise mohly podat stanovisko k pracovnímu programu ETI a jeho výroční zprávě, včetně účetní závěrky. (19) Je vhodné, aby byla činnost ETI pravidelně přezkoumávána. (20) Jelikož sledovaných cílů nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto, z důvodu jejich rozsahu a nadnárodní povahy, jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy přijmout opatření. V souladu se zásadou proporcionality ve smyslu výše uvedeného článku nepřekračuje nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět Zřizuje se Evropský technologický institut (dále jen „ETI“). Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: 1. „Inovací “ se rozumí proces a výsledky tohoto procesu, jejichž prostřednictvím reagují nové nápady na společenskou nebo hospodářskou poptávku a pomáhají vytvářet nové výrobky, služby nebo obchodní modely, které se úspěšně zavádějí na stávajícím trhu nebo které dokáží vytvářet trhy nové. 2. „ Znalostní a inovační komunitou “ se rozumí společný podnik partnerských organizací bez ohledu na jeho přesnou právní formu, vybraný a určený Evropským technologickým institutem, který má v určité oblasti na nejvyšší úrovni provádět integrované inovační, výzkumné a vzdělávací činnosti. 3. „ Univerzitou “ se rozumí jakýkoli druh vysokoškolské instituce, která nabízí uznávané tituly nebo jiné uznávané kvalifikace terciárního vzdělávání, bez ohledu na její označení na vnitrostátní úrovni. 4. „ Výzkumnou organizací “ se rozumí jakýkoli veřejný nebo soukromý právní subjekt, pro nějž je výzkum nebo technologický vývoj jedním z jeho hlavních cílů. 5. „ Partnerskou organizací “ se rozumí jakákoli organizace, která je členem znalostní a inovační komunity, a může zejména zahrnovat: univerzity, výzkumné organizace, veřejné nebo soukromé společnosti, finanční instituce, regionální a místní orgány a nadace. 6. „ Partnerstvím “ se rozumí skupina potenciálních partnerských organizací, které jsou společně kandidátem na znalostní a inovační komunitu. Článek 3 Cíl Cílem ETI je přispívat k průmyslové konkurenceschopnosti podporou inovační kapacity členských států a Společenství. K naplnění tohoto cíle ETI využívá a integruje inovace, výzkum a vzdělávání na nejvyšší úrovni. Článek 4 Úkoly 1. K dosažení tohoto cíle ETI: 5. identifikuje strategické dlouhodobé úkoly v oblastech, které mají pro Evropu potenciálně klíčový hospodářský a společenský význam a které pravděpodobně dlouhodobě zajistí nejlepší přidanou hodnotu z hlediska inovací; 6. definuje mezi těmito úkoly vlastní priority a vybírá ty, jimiž se bude dále zabývat a do nichž investuje zdroje; 7. zvyšuje povědomí mezi potenciálními partnerskými organizacemi; 8. vybírá a určuje znalostní a inovační komunity v prioritních oblastech a definuje jejich práva a povinnosti pomocí dohody; poskytuje jim náležitou podporu; zavádí vhodná opatření k zajištění kvality; průběžně monitoruje a pravidelně vyhodnocuje jejich činnosti; a zajišťuje mezi nimi náležitou koordinaci; 9. zajišťuje nezbytné finanční prostředky z veřejných a soukromých zdrojů a využívá své zdroje v souladu s tímto nařízením; zejména se snaží zajistit stále větší část svého rozpočtu ze soukromých zdrojů a z vlastních zdrojů; 10. podporuje uznávání titulů a diplomů ETI v členských státech. 2. Může být zřízena nadace (dále jen „nadace ETI“), zejména z podnětu ETI, s konkrétním cílem propagovat a podporovat činnosti ETI. ETI může takové nadaci poskytovat příspěvek až do výše 3 % svého ročního rozpočtu. Článek 5 Znalostní a inovační komunity 1. Znalostní a inovační komunity se zabývají zejména těmito činnostmi: 11. inovační činnosti a investice, které plně integrují výzkumný a vzdělávací rozměr a podporují šíření a využívání výsledků; 12. špičkový výzkum v oblastech, které mají klíčový hospodářský a společenský význam pro Evropské společenství, s významným inovačním potenciálem; 13. vzdělávací a školicí činnosti na magisterské / inženýrské a doktorandské úrovni, včetně rozvoje dovedností souvisejících s inovacemi a zlepšení řídicích a podnikatelských dovedností; 14. šíření osvědčených postupů, zejména v souvislosti se správou organizací orientovaných na inovace a rozvoj spolupráce nebo partnerství mezi vzděláváním/výzkumem a obchodem. 2. ETI vybere partnerství, které se stane znalostní a inovační komunitou, na základě soutěžního, otevřeného a transparentního řízení včetně zveřejnění podrobných specifikací a podmínek. Při výběru partnerství se zejména zohlední: 15. stávající a potenciální inovační kapacita v rámci partnerství a jeho vynikající výsledky v oblasti vzdělávání a výzkumu; 16. jeho kapacita k dosažení cílů, které stanovil ETI; 17. finanční nebo věcné příspěvky poskytované znalostní a inovační komunitě; 18. prokázání inovačního potenciálu včetně plánu správy duševního vlastnictví odpovídající danému odvětví a v souladu se zásadami ETI a pokyny pro správu duševního vlastnictví. Při výběru se rovněž zohlední: 19. operační struktura prokazující závazek k ETI a jeho cílům; 20. kapacita k zajištění dynamického, flexibilního a přitažlivého pracovního prostředí, které odměňuje individuální i týmové úspěchy v oblasti inovací, výzkumu a vzdělávání; 21. způsob, jakým budou udělovány tituly a diplomy včetně opatření, která mají zohlednit politiku Společenství týkající se Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání, zejména pokud jde o kompatibilitu, transparentnost, uznávání a kvalitu titulů a diplomů; 22. schopnost partnerství přizpůsobit se změnám v daném oboru nebo v oblasti inovací a tyto změny zohlednit. 3. Prostředky znalostních a inovačních komunit pocházejí z veřejných a soukromých zdrojů. Mohou zejména zahrnovat příspěvky od ETI, popřípadě poskytnuté prostřednictvím ETI, a příspěvky od partnerských organizací. 4. Partnerství mohou zahrnovat partnerské organizace ze třetích zemí, které mohou pozitivně přispět k cílům znalostních a inovačních komunit. Článek 6 Tituly a diplomy 1. Dohoda mezi ETI a znalostními a inovačními komunitami stanoví, že v oborech a oblastech, v nichž jsou prostřednictvím znalostních a inovačních komunit prováděny vzdělávací, výzkumné a inovační činnosti, jsou tituly a diplomy udělované prostřednictvím znalostních a inovačních komunit považovány za tituly a diplomy ETI. 2. ETI podporuje partnerské organizace v udělování společných titulů a diplomů, které odrážejí integrovaný charakter znalostních a inovačních komunit. Může se však rovněž jednat o tituly udělené jedinou institucí nebo o dvojí či několikanásobné tituly a diplomy. 3. Členské státy při uznávání titulů a diplomů ETI spolupracují. Článek 7 Nezávislost ETI a soulad s činnostmi na úrovni Společenství, členských států nebo na mezivládní úrovni 1. ETI provádí své činnosti nezávisle na vnitrostátních orgánech a vnějších tlacích. Pokud jde o orgány Společenství, je ETI ve své každodenní činnosti autonomní. Členové orgánů ETI přijímají nezbytná opatření k zamezení střetu zájmů, k němuž by mohlo dojít při jejich práci vykonávané jménem ETI s ohledem na jejich předchozí nebo souběžné činnosti. 2. Činnost ETI je v souladu s dalšími činnostmi na úrovni Společenství, zejména v oblasti inovací, výzkumu a vzdělávání. 3. ETI rovněž náležitě přihlíží k politikám a iniciativám na vnitrostátní a mezivládní úrovni. Článek 8 Orgány ETI 1. Orgány ETI jsou tyto: 23. Správní rada složená z členů na vysoké úrovni se zkušenostmi z obchodu, výzkumu a vzdělávání, kteří odpovídají za řízení a hodnocení činností ETI a znalostních a inovačních komunit a za všechna ostatní strategická rozhodnutí. 24. Výkonný výbor, který dohlíží na fungování ETI a přijímá nezbytná rozhodnutí mezi zasedáními správní rady. 25. Ředitel, který je odpovědný správní radě za správní a finanční řízení ETI a který ETI právně zastupuje. 26. Kontrolní výbor, který poskytuje správní radě a řediteli poradenství ohledně finančního a správního řízení a kontrolních struktur v rámci ETI, ohledně uspořádání finančních vztahů se znalostními a inovačními komunitami a ohledně kterékoli jiné záležitosti na žádost správní rady. 2. Komise může jmenovat pozorovatele, kteří se budou účastnit zasedání správní rady a výkonného a kontrolního výboru. Článek 9 Správa duševního vlastnictví 1. ETI definuje a zveřejní své zásady a pokyny pro správu duševního vlastnictví. Tyto zásady a pokyny: 27. přispívají k inovační kapacitě EU; 28. zohledňují specifické rysy daného odvětví; 29. podporují využívání duševního vlastnictví za náležitých podmínek k výzkumným a inovačním účelům, zejména definicí toho, jakým způsobem budou ETI a jeho partneři duševní vlastnictví sdílet; 30. poskytují vhodné pobídky pro ETI a partnery, včetně zúčastněných fyzických osob, znalostních a inovačních komunit a partnerských organizací; 31. poskytují specifické pobídky pro konkrétní výsledky a pro obchodní úspěchy. 2. Partnerské organizace prokáží ve své žádosti o status znalostní a inovační komunity, že se mezi sebou dohodly v souladu se zásadami a pokyny uvedenými v odstavci 1 na následujících záležitostech: 32. vlastnictví, správa a ochrana výsledků výzkumu a vývoje a dalších výsledků; 33. práva na přístup k takovým výsledkům a stávajícímu know-how; 34. sdílení nákladů a zisku s náležitým přihlédnutím k příspěvkům různých partnerských organizací; 35. specifická opatření, odměny nebo pobídky na podporu rozvoje a využívání výsledků výzkumu a vývoje a dalších výsledků, včetně konkrétních výsledků z nich odvozených. Článek 10 Právní postavení 1. ETI má právní subjektivitu. V jednotlivých členských státech mu přísluší co nejširší právní způsobilost přiznávaná právnickým osobám podle vnitrostátního práva. Může zejména nabývat nebo zcizovat hmotný nebo nehmotný majetek a má procesní způsobilost. 2. Na ETI se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství. Článek 11 Odpovědnost 1. Za plnění povinností ETI odpovídá výhradně ETI. 2. Smluvní odpovědnost ETI se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou smlouvu. Smlouvy uzavřené ETI stanoví, že příslušným soudem je Soudní dvůr Evropských společenství. 3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí ETI v souladu s obecnými zásadami společnými zákonům členských států jakékoli škody, které ETI nebo jeho zaměstnanci způsobí při výkonu svých funkcí. Pro rozhodování sporů o náhradě této škody je příslušný Soudní dvůr Evropských společenství. 4. Všechny platby ze strany ETI k pokrytí odpovědnosti uvedené v odstavcích 2 a 3 a náklady a výdaje vzniklé v této souvislosti se považují za výdaje ETI a jsou hrazeny ze zdrojů ETI. Článek 12 Transparentnost a přístup k dokumentům 1. ETI zajistí při provádění svých činností vysokou úroveň transparentnosti. 2. ETI neprodleně zveřejní: 36. its rules of proceduresvůj jednací řád; 37. svůj klouzavý tříletý pracovní program a svou výroční zprávu o činnosti. 3. Aniž je dotčen odstavec 4 a 5, nesděluje ETI třetím stranám důvěrné informace, které obdrží a u nichž je požadováno a oprávněno důvěrné zacházení. 4. Na členy orgánů ETI se vztahuje povinnost nevyzrazovat informace podle článku 287 Smlouvy. Na informace, které ETI shromažďuje v souladu s tímto nařízením, se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001[9]. 5. Na dokumenty v držení ETI se použije nařízení (ES) č. 1049/2001[10]. Správní rada přijme praktická opatření pro použití uvedeného nařízení nejpozději do šesti měsíců od zřízení ETI . Článek 13 Zdroje 1. ETI je financován zejména z těchto zdrojů: 38. příspěvky z rozpočtu Evropské unie; 39. příspěvky od členských států nebo od veřejných orgánů členských států; 40. příspěvky od obchodních nebo soukromých organizací; 41. odkazy, dary a příspěvky od fyzických osob, institucí, nadací nebo jiných vnitrostátních subjektů; 42. příjmy získané z vlastní činnosti a výsledků ETI nebo z kapitálových dotací, včetně příjmů spravovaných nadací ETI, nebo z práv duševního vlastnictví; 43. příspěvky od třetích zemí a mezinárodních subjektů nebo institucí; Tyto příspěvky mohou zahrnovat věcné příspěvky. 2. ETI může zažádat o pomoc Společenství a/nebo pomoc Společenství dále poskytnout, zejména v rámci programů a fondů Společenství. V takovém případě se tato pomoc neposkytuje na činnosti, které jsou již financovány z rozpočtu Společenství. Článek 14 Plánování a odpovědnost 1. ETI přijímá: 44. klouzavý tříletý pracovní program uvádějící jeho hlavní priority a plánované iniciativy, včetně odhadu finančních potřeb a zdrojů. Předlohu pracovního programu předkládá správní rada Komisi. Komise do tří měsíců sdělí své stanovisko k tomu, zda se program doplňuje s politikami a nástroji Společenství. V případě, že Komise vyjádří nesouhlas, správní rada program znovu přezkoumá a přijme ho s náležitými změnami. 45. každoročně do 30. června výroční zprávu. Zpráva uvádí činnosti provedené ETI v průběhu předchozího roku a hodnotí výsledky s ohledem na stanovené cíle a časový rozvrh, rizika spojená s prováděnými činnostmi, využívání zdrojů a celkové působení ETI. Zpráva obsahuje úplnou zkontrolovanou účetní závěrku. 2. Klouzavý tříletý pracovní program a výroční zpráva jsou předloženy Komisi, která o nich informuje Evropský parlament, Radu a Evropský účetní dvůr. 3. Evropský parlament, Rada nebo Komise mohou správní radě ETI podat stanovisko k jakékoli záležitosti uvedené v klouzavém tříletém pracovním programu. Pokud jsou institutu ETI taková stanoviska předložena, správní rada na ně odpoví do tří měsíců a uvede případné úpravy svých priorit a plánovaných činností. Článek 15 Hodnocení ETI 1. ETI zajišťuje průběžné monitorování a pravidelné nezávislé hodnocení svých činností, včetně činností řízených prostřednictvím znalostních a inovačních komunit, s cílem dosáhnout nejkvalitnějších výsledků a využívat zdroje co nejefektivněji. Výsledky hodnocení se zveřejňují. 2. Do pěti let od přijetí tohoto nařízení a každé čtyři roky poté zveřejní Komise hodnocení ETI. Toto hodnocení vychází z nezávislého externího hodnocení a zaměřuje se na to, jak ETI plní své poslání. Hodnocení se zabývá všemi činnostmi ETI a znalostních a inovačních komunit a zkoumá efektivitu, udržitelnost, účinnost a významnost prováděných činností a jejich vztah k politikám Společenství. Hodnocení přihlíží k názorům zainteresovaných subjektů na evropské i vnitrostátní úrovni. 3. Správní rada nálezy hodnocení náležitě zohlední v programech a činnostech ETI. Článek 16 Rozpočtové závazky Orientační finanční rámec pro provádění tohoto nařízení během šestiletého období od 1. ledna 2008 je stanoven na 308,7 milionů EUR. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce. Článek 17 Příprava a přijetí ročního rozpočtu 1. Výdaje ETI zahrnují výdaje na zaměstnance, správu, infrastrukturu a provoz. 2. Rozpočtový rok odpovídá roku kalendářnímu. 3. Ředitel vypracuje odhad příjmů a výdajů ETI na následující rozpočtový rok a předloží jej správní radě. 4. Příjmy a výdaje musí být vyrovnané. 5. Správní rada schválí navržený odhad s přiloženým předběžným klouzavým tříletým pracovním programem a předloží je do 31. března Komisi. 6. Na základě odhadu zapracuje Komise do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie podle svého uvážení odhady výše subvencí, které mají být poskytnuty ze souhrnného rozpočtu. 7. Rozpočtový orgán schválí položky subvencí pro ETI. 8. Správní rada schválí rozpočet ETI, který se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se upraví. 9. Případné významné úpravy rozpočtu se provedou stejným postupem. Článek 18 Plnění a kontrola rozpočtu 1. ETI přijme své finanční předpisy v souladu s čl. 185 odst. 1 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002. Náležitě se přihlíží k potřebě zajistit odpovídající provozní flexibilitu, aby ETI mohl dosáhnout svých cílů a přilákat a udržet partnery ze soukromého sektoru. 2. Rozpočet ETI plní ředitel. 3. Účetní závěrky ETI jsou konsolidovány s účetními závěrkami Komise. 4. Na doporučení Rady udělí Evropský parlament do 30. dubna roku n + 2 za rozpočtový rok n řediteli absolutorium za plnění rozpočtu ETI a správní radě za nadaci. Článek 19 Ochrana finančních zájmů Společenství 1. V zájmu boje proti podvodům, korupci a dalším protiprávním aktům se na ETI použije v celém rozsahu nařízení (ES) č. 1073/1999[11]. 2. ETI přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o interním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[12]. Správní rada toto přistoupení právně upraví a přijme nezbytná opatření, která by měla úřadu OLAF pomoci provádět interní vyšetřování. 3. Všechna rozhodnutí přijatá ETI a smlouvy uzavřené ETI musejí výslovně umožňovat, aby OLAF a Účetní dvůr mohly provádět na místě kontroly dokladů týkajících se všech dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Společenství, a to i v prostorách konečných příjemců. 4. Ustanovení odstavců 1, 2 a 3 se použijí obdobně na nadaci ETI. Článek 20 Doložka o přezkoumání Pět let po přijetí tohoto nařízení a každé čtyři roky poté předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení a o působení ETI a případně navrhne změny tohoto nařízení. Ve zprávách Komise jsou zohledněny výroční zprávy správní rady podle článku 14 a externí hodnocení podle článku 15. Článek 21 Stanovy Přijímají se stanovy ETI podle přílohy. Článek 22 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně PŘÍLOHA Stanovy Evropského technologického institutu Článek 1 Složení správní rady 1. Správní rada se skládá ze jmenovaných členů, kteří mají ve vyváženém poměru zkušenosti z obchodního a z výzkumného / akademického prostředí (dále jen „jmenovaní členové“), a z členů, které si ze svých řad zvolili pracovníci působící v oblasti inovací a výzkumu a akademičtí, techničtí a administrativní pracovníci, studenti a doktorandi v ETI a ve znalostních a inovačních komunitách (dále jen „zastupující členové“). 2. Jmenovaných členů je 15. Jejich funkční období trvá šest let a nelze je prodloužit. Jsou jmenováni Komisí na základě návrhů výběrové komise. Výběrová komise se skládá ze čtyř nezávislých odborníků na vysoké úrovni jmenovaných Komisí. 3. Komise přihlíží k vyváženosti zkušeností z akademického / výzkumného prostředí a z prostředí obchodu, k rovnoměrnému zastoupení mužů a žen a k hodnocení inovačního, výzkumného a vzdělávacího prostředí na území Evropské unie. 4. Každé dva roky se obměňuje třetina jmenovaných členů. Členové, jejichž funkční období skončí po druhém a čtvrtém roce po počátečním jmenování správní rady, jsou určeni losem. 5. Zastupující členové jsou 4. Jejich funkční období trvá tři roky a je možné je jednou prodloužit. Pokud tito členové odejdou z ETI nebo ze znalostní a inovační komunity, jejich funkční období skončí. Na zbytek funkčního období jsou nahrazeni stejným postupem. 6. Podmínky volby a náhrady „zastupujících členů“ schválí správní rada na návrh ředitele předtím, než první znalostní a inovační komunita zahájí svou činnost. Tento mechanismus zajistí, že bude odpovídacím způsobem zastoupena rozmanitost a že bude zohledněn vývoj ETI i znalostních a inovačních komunit. 7. V případě, že některý člen správní rady nemůže své funkční období dokončit, je na zbytek funkčního období jmenován či zvolen náhradník stejným postupem, jakým byl zvolen či jmenován člen, který svou funkci nemůže vykonávat. Článek 2 Odpovědnost správní rady 1. Členové správní rady jednají v zájmu ETI a chrání jeho cíle, poslání, identitu a soudržnost. 2. Správní rada zejména: 46. schvaluje strategii ETI uvedenou v jeho klouzavém tříletém pracovním programu, jeho rozpočet, roční účetní závěrku a rozvahu a jeho roční zprávu o činnosti na základě návrhu ředitele; 47. definuje oblasti, pro něž by měly být zřízeny znalostní a inovační komunity; 48. přijímá důsledné, transparentní a uživatelsky vstřícné postupy pro výběr znalostních a inovačních komunit; tyto postupy zahrnují hodnocení externího odborníka a vztahují se na vztahy mezi ETI a znalostními a inovačními komunitami; 49. vybírá partnerství a určuje ho jako znalostní a inovační komunitu nebo v případě nutnosti toto určení zruší; 50. zajišťuje průběžné hodnocení činností znalostních a inovačních komunit; 51. přijímá svůj jednací řád a jednací řády výkonného a kontrolního výboru; 52. definuje se souhlasem Komise odpovídající honoráře členů správní rady a výkonného a kontrolního výboru; tyto honoráře odpovídají zvyklostem v členských státech; 53. přijímá postup pro výběr výkonného výboru, kontrolního výboru a ředitele; 54. jmenuje ředitele, účetního a členy výkonného výboru a kontrolního výboru; 55. v případě potřeby zřizuje poradní skupiny, které mohou být zřízeny na dobu určitou; 56. celkově propaguje ETI, s cílem zvýšit jeho přitažlivost a učinit z něj „mezinárodního aktéra“ pro vynikající výsledky ve vzdělávání, výzkumu a inovacích; 57. přijímá kodex správné praxe s ohledem na střet zájmů; 58. definuje zásady a pokyny pro správu práv duševního vlastnictví. 3. Správní rada může určitými úkoly pověřit výkonný výbor. 4. Správní rada zvolí ze jmenovaných členů svého předsedu. Funkční období předsedy trvá 3 roky a je možné je jednou prodloužit. Článek 3 Fungování správní rady 1. Správní rada přijímá svá rozhodnutí prostou většinou všech svých členů. Rozhodnutí podle čl. 2 odst. 2 písm. a), b), c), d) a i) a podle čl. 2 odst. 4 těchto stanov však vyžadují dvoutřetinovou většinu všech členů správní rady. 2. Správní rada pořádá řádná zasedání nejméně třikrát ročně. Mimořádné zasedání svolává předseda nebo jsou pořádána na žádost nejméně jedné třetiny členů správní rady. 3. V rámci přechodných ustanovení se správní rada skládá výlučně ze jmenovaných členů, dokud nebude možné uspořádat volby zastupujících členů po zřízení první znalostní a inovační komunity. Článek 4 Výkonný výbor 1. Výkonný výbor se skládá z pěti členů včetně předsedy správní rady, který je rovněž předsedou výkonného výboru. Čtyři členové mimo předsedy jsou vybráni správní radou z řad „jmenovaných členů“. 2. Zasedání výkonného výboru svolává pravidelně předseda nebo je svoláno na žádost ředitele. 3. Výkonný výbor přijímá svá rozhodnutí prostou většinou všech svých členů. 4. Výkonný výbor: 59. připravuje schůze správní rady; 60. dohlíží nad tím, jak ETI provádí svůj klouzavý tříletý pracovní program; 61. dohlíží nad průběhem výběru znalostních a inovačních komunit; 62. přijímá rozhodnutí z pověření správní radou. Článek 5 Ředitel 1. Ředitel má odborné předpoklady a je velmi uznávaný v oblastech, v nichž ETI působí. Ředitele jmenuje správní rada na funkční období v délce 4 let. Správní rada může toto funkční období jednou o čtyři roky prodloužit, pokud je to podle jejího uvážení v nejlepším zájmu ETI. 2. Ředitel odpovídá za každodenní řízení ETI a právně jej zastupuje. Ředitel je odpovědný správní radě a podává jí průběžně zprávy o vývoji činností ETI. 3. Ředitel zejména: 63. podporuje správní radu a výkonný výbor v jejich činnosti a zajišťuje na jejich zasedáních služby sekretariátu; 64. připravuje předlohu strategie a rozpočtu, které mají být přes výkonný výbor předloženy správní radě; 65. řídí průběh výběru znalostních a inovačních komunit a zajišťuje, aby jednotlivé fáze výběru probíhaly transparentně a objektivně; 66. organizuje a řídí činnosti ETI; 67. odpovídá za administrativní a finanční záležitosti včetně plnění rozpočtu ETI; v této souvislosti ředitel náležitě přihlíží k doporučení kontrolního výboru; 68. odpovídá za veškeré personální záležitosti; 69. připravuje předlohu klouzavého tříletého pracovního programu a výroční zprávu o činnostech ETI a předkládá je správní radě; 70. předkládá předlohu roční účetní závěrky a rozvahy kontrolnímu výboru a následně přes výkonný výbor správní radě; 71. zajišťuje plnění povinností ETI podle uzavřených smluv a dohod; 72. poskytuje výkonnému výboru a správní radě veškeré informace, které jsou nezbytné pro výkon jejich funkcí. Článek 6 Kontrolní výbor 1. Kontrolní výbor se skládá z pěti členů, kteří jsou jmenováni na čtyřleté období správní radou, po konzultaci s Komisí, z řad externích poradců s náležitými odbornými předpoklady v oblasti auditu a finanční kontroly akademických, výzkumných a obchodních organizací. 2. Kontrolní výbor plní své povinnosti zcela nezávisle na ostatních orgánech ETI. 3. Kontrolní výbor zvolí svého předsedu. 4. Kontrolní výbor kontroluje prozatímní účty a podává doporučení správní radě a řediteli. 5. Kontrolní výbor odpovídá za provádění funkcí, kterými je podle čl. 185 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 pověřen interní auditor Komise, a přijímá náležitá opatření. Článek 7 Zaměstnanci ETI 1. Zaměstnanci ETI jsou přímo zaměstnáni institutem ETI na základě smluv na dobu určitou. Na ředitele a zaměstnance ETI se vztahuje pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství. 2. Členské státy mohou na omezenou dobu do ETI vyslat své odborníky nebo jiné zaměstnance. Správní rada přijme ustanovení, která vyslaným odborníkům z členských států nebo od jiných zaměstnavatelů umožní pracovat v ETI a definuje jejich práva a odpovědnost. 3. V souvislosti se svými zaměstnanci má ETI pravomoci, jež přísluší orgánu, který může uzavírat se zaměstnanci smlouvy. 4. Po každém zaměstnanci může být požadováno, aby zcela nebo zčásti nahradil škodu, která vznikne institutu ETI v důsledku závažného pochybení, kterého se dopustí při výkonu nebo v souvislosti s výkonem své funkce. Článek 8 Zásady organizace a řízení znalostních a inovačních komunit 1. Správní rada přijme rámec pokynů, z něhož bude vycházet při stanovení podmínek dohod se znalostními a inovačními komunitami a při financování, monitorování a hodnocení jejich činností. Tento rámec se zveřejní před zahájením výběru znalostních a inovačních komunit. 2. Správní rada zejména poskytne pokyny týkající se těchto záležitostí: 73. monitorování a hodnocení znalostních a inovačních komunit a účast ETI na jejich správě; 74. integrace obchodního aspektu do výzkumných a vzdělávacích činností, včetně plánování a výkonu vzdělávacích činností a úsilí v oblasti výzkumu a vývoje; mobilita zaměstnanců a studentů / výzkumných pracovníků mezi obchodním a akademickým / výzkumným prostředím; zajištění vzdělávacího obsahu, který zohledňuje otázky související s obchodem, řízením a inovacemi; sdílení výsledků a příjmů pocházejících z dosažených výsledků mezi partnery; poskytování výsledků a osvědčených postupů nepartnerským organizacím včetně malých a středních podniků; 75. zajištění toho, aby studijní plány a vnitřní postupy podporovaly podnikatelského ducha a inovační způsob myšlení. 3. V rámci podmínek dohod s ETI mají znalostní a inovační komunity značnou pravomoc pro stanovení své vnitřní organizace, přesného pracovního programu i pracovních metod. Článek 9 Zásady hodnocení a monitorování znalostních a inovačních komunit ETI zajišťuje průběžné monitorování a pravidelné nezávislé hodnocení výsledků každé znalostní a inovační komunity. Tato hodnocení jsou založena na osvědčených administrativních postupech a na parametrech orientovaných na výsledky a vyhýbají se zbytečným formálním a procedurálním aspektům. Článek 10 Trvání, pokračování a ukončení znalostní a inovační komunity 1. V závislosti na výsledcích pravidelných hodnocení a na specifických rysech určitých oborů je běžným časovým rámcem znalostní a inovační komunity 7 až 15 let. 2. Správní rada může ve výjimečných případech rozhodnout o prodloužení činnosti znalostní a inovační komunity nad rámec původně stanoveného období, pokud lze tímto způsobem nejvhodněji dosáhnout cíle ETI. 3. V případě, že hodnocení znalostní a inovační komunity vykazuje nedostatečné výsledky, přijme správní rada náležitá opatření, která mohou představovat snížení, úpravu nebo odnětí finanční podpory nebo ukončení dohody. Článek 11 Plnění a kontrola rozpočtu 1. Nejpozději do 1. března po uplynutí každého rozpočtového roku informuje účetní ETI kontrolní výbor, účetního Komise a Účetní dvůr o prozatímních účtech a předloží zprávu o rozpočtovém a finančním řízení. 2. Poté, co ředitel obdrží stanovisko kontrolního výboru a připomínky Účetního dvora k prozatímním účtům ETI, vypracuje v rámci své odpovědnosti účetní závěrku ETI a předloží ji správní radě k vyjádření. 3. Správní rada podá k účetní závěrce ETI stanovisko. 4. Nejpozději do 1. července následujícího roku zašle ředitel účetní závěrku společně se stanoviskem správní rady Komisi, Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě. 5. Ředitel zašle Účetnímu dvoru odpověď na jeho připomínky nejpozději do 30. září. Tuto odpověď rovněž zašle správní radě. Článek 12 Likvidace ETI Dojde-li k likvidaci ETI, proběhne likvidace pod dohledem Komise a v souladu s platnými právními předpisy. Dohody se znalostními a inovačními komunitami a akt, kterým se zřizuje nadace ETI, stanoví pro takovou situaci odpovídající opatření. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský technologický institut 2. RÁMEC ABM / ABB Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: Podokruh 1a: Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů: 02 02 10 „Evropský technologický institut“ 02 02 10 01 „Správní struktura“ 02 02 10 02 Činnosti ETI, zejména znalostní a inovační komunity, granty a zlepšování inovační / výzkumné / vzdělávací kapacity. 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Od roku 2008 na dobu neurčitou (doložka o přezkumu počítá s přezkumem nařízení každých 5 let). Finanční dopad na souhrnný rozpočet EU v období 2008–2013 bude 308,7 milionu EUR (provozní výdaje). 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 02021001 02021002 | Nepov. Nepov. | Rozl. Rozl. | ANO ANO | NE NE | ANO ANO | Okruh 1a Okruh 1a | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) První řádky v tabulce představují položky, které je třeba vzít z rezerv v rámci limitu okruhu 1 A. v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Celkový objem lidských zdrojů | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 | 76. 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Viz posouzení dopadů a důvodová zpráva 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Viz posouzení dopadů a důvodová zpráva 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Viz posouzení dopadů a důvodová zpráva Operativními cíli ETI v období následujícího finančního výhledu (2007–2013) je zřídit 6 znalostních a inovačních komunit a správní strukturu pro koordinaci celého systému. Znalostní a inovační komunity se budou věnovat inovačním, výzkumným a vzdělávacím činnostem s použitím příspěvků od partnerských organizací. Pro účely odhadu návrh vychází z předpokladu, že naplno fungující znalostní a inovační komunita by mohla čítat 1000 pracovníků: asi 100 akademických pracovníků, 300 výzkumných pracovníků a 600 technických a pomocných pracovníků. Znalostní a inovační komunita by v kteroukoli dobu mohla přijmout přibližně 600 studentů magisterského / inženýrského studia a 400 doktorandů. Správní struktura by byla velikostně přísně omezena a postupem času by ji tvořilo celkem 30 vědeckých a vedoucích pracovníků a 30 pomocných pracovníků. Ukazatelé: Vzhledem k tomu, že inovační a výzkumné činnosti přinášejí první výsledky své práce až po určité době, budou v úvodní fázi zřízení ETI do značné míry využity vstupní ukazatele, jako je počet zřízených znalostních komunit ve srovnání s obchodním plánem, provádění rozpočtu s ohledem na stanovené cíle (% skutečně využitých prostředků), procentní podíl finančního příspěvku ze zdrojů mimo Společenství, počet a nárůst počtu kandidátů mezi studenty magisterského / inženýrského studia a doktorandy. V dlouhodobém výhledu by tyto ukazatele měl doplnit soubor ukazatelů orientovaných na výsledky, jako je skutečný počet patentů vydaných v EU a způsob, jakým se tento počet vyvíjí, příjem z práv duševního vlastnictví (podíl na celkovém rozpočtu ETI), počet a hodnota zakázek s podniky, úvodní plat nově přijatých absolventů (magisterského / inženýrského studia) a doktorandů. 5.4. Způsob provádění (orientační) ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury X subjekty, které Společenství zřídilo, uvedené v článku 185 finančního nařízení ( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ( Sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: ETI bude subjektem zřízeným Společenstvím podle článku 185 finančního nařízení, ale nebude „agenturou“ v obecném smyslu slova. Jeho interní pravidla (např. o finančních a personálních otázkách) budou muset reflektovat jeho cíle a potřebu dostatečné provozní flexibility v zájmu zajištění atraktivity pro partnery z obchodní a výzkumné / akademické oblasti. 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ Bylo vypracováno rozšířené posouzení dopadů (jehož základovou studii vypracovali externí poradci v průběhu léta 2006), které splňuje požadavky kladené jak na posouzení dopadů, tak na hodnocení ex-ante. Výsledky této práce lze nalézt ve zprávě o posouzení dopadů. Činnosti ETI budou předmětem průběžného monitorování a pravidelně prováděných nezávislých hodnocení s cílem zajistit vysokou kvalitu výsledků a co možná nejefektivnější využití zdrojů. Správní rada definuje způsoby pro zajištění takového vhodného hodnocení. Kromě toho Komise vypracuje nezávislé externí hodnocení činností ETI, a to do pěti let od data přijetí nařízení o ETI a každé následující 4 roky, které bude zkoumat, do jaké míry ETI plní svoje poslání. Toto hodnocení se bude vztahovat na všechny činnosti ETI a znalostních a inovačních komunit z hlediska účinnosti a relevantnosti prováděných činností a jejich souvztažnosti s politikami Společenství. 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Podle právního nástroje má Komise právo zajistit řádnou ochranu finančních zájmů Společenství. Všechna rozhodnutí, která ETI přijme, a všechny smlouvy, které uzavře, musejí výslovně uvádět, že OLAF a Účetní dvůr mohou na místě provést kontroly dokladů všech dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Společenství, a to i v prostorách konečných příjemců. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) bude oprávněn provést interní šetření subjektů ETI a správní rada přijme nezbytná opatření, aby OLAF mohl tato interní šetření provést. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti a zdrojů (varianta 6 znalostních a inovačních komunit v roce 2013) Náklady | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem | Správní struktura ETI | 2,900 | 5,800 | 8,700 | 8,700 | 8,700 | 8,700 | 43,500 | Znalostní a inovační komunity | 0,000 | 0,000 | 220,800 | 303,600 | 441,600 | 662,400 | 1,628,400 | Granty pro studenty magisterského / inženýrského studia a doktorandy | 0,000 | 0,000 | 5,600 | 20,600 | 45,200 | 73,800 | 145,200 | Zlepšování inovační / výzkumné / vzdělávací kapacity | 0,000 | 0,000 | 100,000 | 150,000 | 150,000 | 150,000 | 550,000 | Náklady celkem | 2,900 | 5,800 | 335,100 | 482,900 | 645,500 | 894,900 | 2,367,100 | Zdroje | Místní orgány a členské státy, podniky, půjčky EIB, rizikový kapitál (v závislosti na zdroji přímo znalostním a inovačním komunitám nebo přímo ETI) | 0,000 | 0,000 | 47,080 | 113,040 | 133,740 | 233,100 | 526,960 | Rozpočet Společenství (programy: 7. rámcový program, program pro konkurenceschopnost a inovace, program celoživotního vzdělávání, strukturální fondy: EFRR, ESF) (přímo znalostním a inovačním komunitám)[14] | 238,020 | 309,860 | 436,760 | 546,800 | 1 531,440 | Rozpočet Společenství (nepřidělená rezerva, podokruh 1A) (přímo ETI) | 2,900 | 5,800 | 50,000 | 60,000 | 75,000 | 115,000 | 308,700 | Zdroje celkem | 2,900 | 5,800 | 335,100 | 482,900 | 645,500 | 894,900 | 2 367,100 | 8.2. Administrativní výdaje 8.2.1. Počet a druh lidských zdrojů Pracovní místa | Zaměstnanci využití k řízení akce z dodatečných zdrojů (počet pracovních míst/plných pracovních úvazků) | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[15] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | B*, C*/AST | 1,5 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 | Zaměstnanci financovaní[16] podle čl. XX 01 02 | Ostatní zaměstnanci[17] financovaní podle čl. XX 01 04/05 | CELKEM | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 | Potřeby lidských a administrativních zdrojů jsou pokryty v rámci zdrojů přidělených řídícímu GŘ v rámci postupu pro roční příděly. 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Útvary Komise budou vykonávat v podstatě dvě hlavní kategorie úkolů: – V letech 2008 a 2009 se budou soustředit na podporu vytvoření ústřední správní struktury ETI a na přípravu interních předpisů (finanční a personální předpisy apod.). Rovněž budou podporovat výběrovou komisi při výběru budoucích členů správní rady. – Jakmile budou ETI a první znalostní komunity zřízeny, bude se Komise soustředit na monitorování ETI (rozpočtové otázky, výroční zprávy, víceletá hodnocení), jak je definováno v právním nástroji. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) ( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen X Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok 2007 – 2 místa X Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR na rok 2008 – 2 místa X Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) – 1,5 místa ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | * Referenční náklady: 108,000 EUR za rok 8.2.5. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,100 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,350 | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0,200 | 0,200 | XX 01 02 11 03 – Výbory | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | 0,500 | 0,500 | XX 01 02 11 05 - Informační systémy | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1,050 | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1,050 | [1] KOM(2006) 77. [2] KOM(2006) 276. [3] Úř. věst. C […], […], s. […]. [4] Úř. věst. C , , s. . [5] Úř. věst. C , , s. . [6] Úř. věst. C 325, 24.12.2002. [7] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací, Úř. věst. L 255, 30.9.2005. [8] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [9] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1. [10] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43. [11] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1. [12] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15. [13] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [14] Uděleno v souladu s příslušnými postupy používanými pro daný program. [15] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [16] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [17] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.