Zvláštní zpráva č. 2/2011 „Následná kontrola opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 1/2005 k řízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)“





SHRNUTÍ I. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) je pověřen bojem proti podvodům a jiným protiprávním činnostem, které poškozují rozpočet EU. Úřad patří ke Komisi, pro účely vyšetřování je však autonomní. Má řádově 500 zaměstnanců a roční výdaje v přibližné výši 50 milionů EUR. V roce 2005 Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 1/2005 k řízení úřadu OLAF upozornil na nedostatky v řízení vyšetřování a vyslovil 17 doporučení týkajících se soustředění činností na vyšetřovací funkci, zdokonalení efektivnosti a prokazování účelnosti (viz body 1–5). II. OLAF nyní více využívá svých pravomocí provádět kontroly na místě, prověřovat svědky a vyslýchat podezřelé. Aby soustředil svou činnost na vyšetřování, vytvořil namísto dosavadního jednoho ředitelství pro vyšetřování ředitelství dvě. Komise má však za to, že OLAF funguje nejúčelněji jako všestranný orgán pro boj proti podvodům, nikoliv jako útvar zaměřený na vyšetřování, a nezbavila ho proto jeho činností mimo rámec vyšetřování, jako jsou strategie boje proti podvodům a programy financování. Nárůst počtu zaměstnanců v ředitelstvích pro vyšetřování (32 %) v důsledku toho nedržel krok s nárůstem v ostatních útvarech úřadu (43 %). V roce 2009 představovala práce na vyšetřování případů 37 % pracovních hodin úřadu jako celku (viz body 7–18). III. OLAF podnikl řadu kroků ke zlepšení efektivnosti vyšetřování. Plněji využíval svůj elektronický systém řízení případů (CMS), prováděl cílenější školení, zavedl cíle kladoucí důraz na závažnější a složitější případy, snížil podíl dočasných zaměstnanců a zavedl systém pro řízení času (TMS). TMS se však nepoužívá pro plánování vyšetřování a pracovní plány neuvádějí odhady doby nutné pro práci ani konečné lhůty pro vyšetřování. Stále je třeba zlepšit řízení probíhajících případů, aby bylo možné řešit problémy rychleji a vyhnout se dlouhým obdobím nečinnosti; průměrná doba trvání případu byla něco přes dva roky. Úřad kromě toho nyní dostává o 50 % více prvotních informací o možných podvodech a nesrovnalostech než v roce 2004 a průměrná doba trvání prvotního posouzení těchto informací se zdvojnásobila z 3,5 měsíce na 7 měsíců. I když počet vyšetřovatelů se oproti roku 2004 zvýšil o 32 %, u počtu vyšetřovaných případů ke zvýšení nedošlo. Jde o dopad důrazu na závažnější případy, rostoucího podílu vlastních vyšetřování úřadu OLAF a přesměrování zdrojů, jež jsou pro vyšetřování k dispozici, na provádění prvotních posouzení (viz body 19–37). IV. Od poslední výroční zprávy Účetního dvora se příslušný právní rámec [1] nezměnil. Stále neexistuje nezávislá kontrola jednotlivých kroků probíhajících vyšetřování, ani soubor předpisů, který by zaručoval předvídatelnost těchto kroků. Dopad praktické dohody s Eurojustem byl zatím omezený (viz body 38–44). V. OLAF si ve svém ročním plánu řízení stanovuje jasné cíle. Vyšetřování vedla k identifikaci částek k inkasu ve významné výši, soudním a disciplinárním řízením a k uzavření vyšetřování v případech, kdy se prvotní obvinění ukázala být nepodložená. Informace o výkonnosti úřadu OLAF, pokud jde o činnost, potenciální výsledky a skutečné výsledky, jsou k dispozici v systému CMS. OLAF však tyto informace neprezentuje v jednom dokumentu, který by umožnil spolehlivě srovnávat jeho výkonnost v čase a napříč odvětvími (viz body 45–57). VI. Dozorčí výbor revidoval svůj jednací řád a vydal k řízení úřadu OLAF řadu zpráv a stanovisek. Byl zaveden postup pro konzultace s dozorčím výborem před předáním informací vnitrostátním soudním orgánům, i když práva dotčených jednotlivců zatím nejsou adekvátně chráněna (viz body 58–65). VII. Na základě těchto připomínek Účetní dvůr především doporučil, aby OLAF (viz body 66–76): a) zrychlil vyšetřování a zvýšil jejich počet, a to tak, že vyšetřování bude věnovat více času a provede revizi právního rámce; b) zlepšil efektivnost zahrnutím odhadů potřebných zdrojů a konečných lhůt do plánů vyšetřování. Plány by se měly monitorovat a aktualizovat. Výkonná rada by se měla zasadit o zkrácení celkové doby trvání posouzení a vyšetřování; c) poskytoval spolehlivé informace o účelnosti tím, že bude zveřejňovat statistické údaje o výkonnosti podle činností a o potenciálních a skutečných výsledcích v jednom dokumentu; d) lépe definoval postup pro konzultace s dozorčím výborem před předáním informací vnitrostátním soudním orgánům. ÚVOD 1. V roce 2005 zveřejnil Účetní dvůr zvláštní zprávu č. 1/2005 k řízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) [2]. Při auditu byly v řízení úřadu OLAF zjištěny nedostatky a bylo vysloveno 17 doporučení týkajících se soustředění činností na vyšetřovací funkci, zlepšení efektivnosti a prokazování účelnosti. Úřad OLAF vypracoval akční plán pro realizaci přijatých doporučení a v roce 2007 podal výboru Komise pro zlepšení auditu o svém pokroku zprávu [3]. Rámec role a úkolů úřadu OLAF je uveden v rámečku 1. 2. Diagram 1 zobrazuje vývoj činnosti úřadu OLAF od roku 2004 z hlediska výdajů, zaměstnanců, obdržených informací a vyřizovaných případů. Počet vyšetřovaných případů se stabilně pohyboval kolem 400, přičemž každý případ trvá v průměru dva roky; ročně se uzavře řádově 200 případů. Množství prvotních informací se podstatně zvýšilo a úřad OLAF nyní ročně dostává z rozdílných zdrojů přibližně 1000 různých sdělení. DIAGRAM 1 VÝDAJE ÚŘADU OLAF, POČET ZAMĚSTNANCŮ A PŘÍPADŮ V LETECH 2004–2009 +++++ TIFF +++++ Zdroj: úřad OLAF. RÁMEČEK 1 ROLE A ÚKOLY ÚŘADU OLAF Hlavní cíle a činnosti Úřad OLAF byl zřízen v roce 1999 [4] za účelem zvýšení účelnosti boje proti protiprávním činnostem poškozujícím finanční zájmy Společenství. OLAF odpovídá za řadu činností včetně provádění správních vyšetřování za účelem boje proti podvodům, pomoc členským státům při boji proti podvodům a shromažďování informací a jejich analýzu. OLAF je při vyšetřování nezávislý a tuto nezávislost podporuje i dozorčí výbor, jehož členy jsou nezávislé osobnosti, které nepůsobí v orgánech a institucích EU. Typy případů Úřad rozděluje případy do těchto kategorií: a) Vyšetřování: vnitřní vyšetřování (vyšetřování v rámci orgánů, institucí a subjektů EU), vnější vyšetřování (vyšetřování hospodářských subjektů v souvislosti s finančními prostředky EU). b) Koordinace a pomoc: koordinace členských států při vyšetřování, které se týká více než jedné země, podpora vnitrostátních soudních orgánů v kontextu trestních stíhání. Hlavní fáze vyšetřování a) OLAF obdrží podání od orgánů a institucí EU či jiných subjektů. b) OLAF tyto prvotní informace posoudí a ředitel rozhodne, zda bude vyšetřování zahájeno či nikoliv. c) Vyšetřovatelé úřadu OLAF shromažďují důkazy, např. formou pohovorů a kontrol na místě. d) Vyšetřovatelé podávají o výsledcích vyšetřování zprávu radě. Ředitel úřadu rozhoduje o přijetí případných následných opatření. Mezi ně může patřit postoupení informací k případu kompetentním vnitrostátním orgánům či orgánům EU s cílem zahájit soudní či disciplinární řízení či získat zpět finanční prostředky. e) OLAF ověřuje, zda odpovědné orgány doporučená následná opatření provedly. V konečné fázi může mít práce úřadu OLAF podobu čtyř typů následných opatření: finančních, správních, soudních a disciplinárních. STAV DOPORUČENÍ 3. Tabulka 1 uvádí původních 17 doporučení uvedených ve zvláštní zprávě č. 1/2005. Účetní dvůr podotýká, že OLAF 13 z těchto doporučení realizoval, tři další (doporučení 2, 14, 15) Komise nepřijala a doporučení číslo 16 k roli dozorčího výboru je třeba chápat ve světle rozsudku Soudu prvního stupně z července 2008 [5]. TABULKA 1 STAV DOPORUČENÍ EÚD VYSLOVENÝCH VE ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVĚ Č. 1/2005 K ÚŘADU OLAF Poznámka: Doporučení ve zvláštní zprávě č. 1/2005 nebyla očíslována. Zde je uvádíme v souhrnné podobě a v pořadí, v němž je zpráva zmiňuje. Doporučení | Stav | 1.Konkretizovat výsledky, kterých má vyšetřování dosáhnout, a zavést ukazatele výkonnosti pro hodnocení úspěchu | Přijato | 2.Zvážit vytvoření samostatného útvaru pro koordinaci a poskytování pomoci s cílem zlepšit řízení zdrojů | Nepřijato | 3.Zřídit v rámci výkonné rady úžeji zaměřené skupiny za účelem stanovení jasných plánů a cílů vyšetřování | Přijato | 4.Dohlížet na vyšetřování a soustředit se na priority a na vyhledávání důkazů lepším využíváním dostupných nástrojů pro vyšetřování | Přijato | 5.Zavést systém pro časové záznamy propojený s plány práce a odhady doby vyšetřování, který by umožnil harmonizovat pracovní vytížení se zdroji a vyhnout se zpoždění | Přijato | 6.Stanovit maximální dobu trvání vyšetřování | Částečně přijato | 7.Eliminovat následné činnosti (účast na soudních řízeních a zpětném získávání finančních prostředků), které mohou provádět schvalující osoby | Částečně přijato | 8.Kodifikovat a zveřejnit postupy s cílem chránit práva jednotlivců ve všech fázích vyšetřování a umožnit kontroly legality kroků probíhajícího vyšetřování | Přijato | 9.Oficiálně ustavit mechanismy spolupráce mezi úřadem OLAF a členskými státy, a to legislativně nebo formou dohod s vnitrostátními vyšetřovacími orgány | Přijato | 10.Transformovat systém CMS na systém řízení vyšetřování a rozšířit vzdělávání vyšetřovatelů ve vyšetřovacích technikách, právních předpisech a dovednostech souvisejících s vypracováním zpráv | Přijato | 11.Vypracovávat spolehlivé a relevantní zprávy o výkonnosti vycházející ze skutečných, nikoliv potenciálních výsledků | Přijato | 12.Zavést ústřední plán řízení lidských zdrojů za účelem řešení strukturálních problémů | Přijato | 13.Útvary pro strategickou analýzu by měly usilovat o zlepšení kvality údajů zasílaných členskými státy a vytvářet databáze, které by bylo možné využít k vyhledávání odchylek a zahájení vyšetřování | Přijato | 14.Převést odpovědnost za strategii boje proti podvodům na jiné útvary Komise | Nepřijato | 15.Předat odpovědnost za řízení programů financování (např. Perikles a Herkules) jiným útvarům Komise | Nepřijato | 16.Přehodnotit roli dozorčího výboru s cílem znemožnit zásahy do probíhajících vyšetřování | Přijato | 17.Soustředit činnost úřadu na jeho vyšetřovací funkci a změnit řízení a správu i předpisy | Částečně přijato | ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 4. Následná kontrola opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 1/2005 si klade za cíl určit kroky podniknuté k realizaci doporučení této zvláštní zprávy. Cílem auditu bylo zodpovědět následující čtyři otázky, které tato různá doporučení sdružují (viz příloha I): a) Soustředila se činnost úřadu OLAF na jeho vyšetřovací funkci? (doporučení 2, 7, 13, 14, 15, 17) b) Zlepšil úřad OLAF efektivnost svých vyšetřování? (doporučení 3, 4, 5, 6, 8, 9, 10, 12) c) Může úřad OLAF názorně prokázat účelnost svých vyšetřování? (doporučení 1 a 11) d) Byla přehodnocena role dozorčího výboru? (doporučení 16). 5. Audit obsáhl: a) dokumentaci k analýze politiky, plánování a k procesům, lidským zdrojům a finančním záležitostem a dále statistiky, které úřad poskytl, včetně akčního plánu k realizaci doporučení zvláštní zprávy č. 1/2005; b) pohovory s řediteli, vedoucími oddělení a vyšetřovateli úřadu OLAF a setkání se členy dozorčího výboru úřadu a jeho sekretariátu, během nichž se diskutovalo o zprávách a stanoviscích; pohovory se zástupci ostatních relevantních subjektů (úřad Komise pro vyšetřování a disciplinární opatření (IDOC), Eurojust); c) posouzení 30 náhodně vybraných vyšetřování z 332 vnitřních a vnějších vyšetřování probíhajících k 1. červenci 2008 [6]. Při posuzování se vycházelo z analýzy dokumentace k těmto případům uložené v elektronickém systému řízení případů (CMS) a z rozhovorů s příslušnými vyšetřovateli. PŘIPOMÍNKY 6. Zjištění vzešlá z prověrky vzorku 30 případů shrnuje diagram 2. Posuzovalo se, zda vyšetřování bylo přesvědčivé, uspokojivé nebo slabé, a to na základě těchto kritérií: důraz na vyšetřovací činnost, příspěvek ostatních útvarů úřadu OLAF k případu, včasnost rozhodnutí zahájit vyšetřování, přehlednost cílů a plánování, přiměřená doba trvání a dosažené výsledky. Výslednými zjištěními se podrobněji zabývají příslušné oddíly této zprávy. DŮRAZ NA VYŠETŘOVACÍ FUNKCI 7. Účetní dvůr provedl následnou kontrolu opatření přijatých v návaznosti na doporučení zvláštní zprávy č. 1/2005, aby se úřad OLAF vzdal některých činností mimo rámec vyšetřování nebo je od vyšetřování oddělil a aby zlepšil příspěvek strategických útvarů k vyšetřování. V roce 2006 provedl OLAF reorganizaci svých ředitelství a nová organizační struktura (viz příloha II) byla koncipována tak, aby byla vyšetřovací funkce úřadu posílena. DIAGRAM 2 POSUZOVÁNÍ KRITÉRIÍ VE 30 PROVĚŘOVANÝCH PŘÍPADECH +++++ TIFF +++++ Zdroj: Prověrka 30 případů. ÚŘAD SE ČINNOSTÍ MIMO RÁMEC VYŠETŘOVÁNÍ NEVZDAL 8. Účetní dvůr vydal na téma vyjmutí či oddělení činností čtyři doporučení. Doporučení převést následné činnosti (doporučení 7) bylo částečně přijato. Zbývající tři doporučení, konkrétně převod odpovědnosti za strategii boje proti podvodům na útvary Komise (doporučení 14), převod odpovědnosti za řízení programů financování na jiné útvary Komise (doporučení 15) a oddělení koordinace a poskytování pomoci od vyšetřování (doporučení 2), přijata nebyla, neboť Komise i nadále trvala na tom, aby si úřad zachoval podobu všestranného orgánu pro boj proti podvodům, nikoliv pouze útvaru soustředěného na vyšetřování. 9. Pokud jde o doporučení 7, tj. převedení následných činností, byly podniknuty kroky k tomu, aby primární odpovědnost za následné činnosti byla převedena na útvary Komise [7]. OLAF se nadále podílí na soudních a disciplinárních následných opatřeních (oddělení C1, viz organizační tabulka v příloze II) i finančních následných opatřeních (oddělení C2 a C3). Úkolem úřadu OLAF je optimalizovat podmínky pro následnou kontrolu a ověřit, zda útvary Komise a příslušné vnitrostátní orgány přijaly nutná opatření. TABULKA 2 ROZDĚLENÍ ZAMĚSTNANCŮ V LETECH 2004–2009 [1008] Zdroj: OLAF. Konec roku | Vyšetřování a operace (ředitelství A a B) | Ostatní (ředitelství C a D, generální ředitel a dozorčí výbor) | OLAF celkem | % vyšetřování a operací | Úředníci a dočasní zaměstnanci | Smluvní zaměstnanci | Celkem | Úředníci a dočasní zaměstnanci | Smluvní zaměstnanci | Celkem | 2004 | 100 | 25 | 125 | 165 | 65 | 230 | 355 | 35,2 % | 2005 | 107 | 22 | 129 | 174 | 67 | 241 | 370 | 34,9 % | 2006 | 110 | 25 | 135 | 180 | 77 | 257 | 392 | 34,4 % | 2007 | 126 | 21 | 147 | 205 | 100 | 305 | 452 | 32,5 % | 2008 | 140 | 20 | 160 | 212 | 93 | 305 | 465 | 34,4 % | 2009 | 143 | 22 | 165 | 217 | 111 | 328 | 493 | 33,5 % | 10. Podíl zaměstnanců působících v ředitelstvích pro vyšetřování a operace je v průměru 34 % (2004–2009), jak ukazuje tabulka 2. 11. Na vyšetřování se rovněž podílejí někteří zaměstnanci z ředitelství C (Podpora operací a politiky) a D (Obecné záležitosti). V roce 2007 zavedl OLAF systém pro řízení času (TMS), v němž se zaznamenává doba, kterou zaměstnanci úřadu věnovali práci na případech a jiných činnostech [8]. Ze záznamů v TMS vyplývá, že zaměstnanci ředitelství pro vyšetřování netráví prací na případech všechen čas. V roce 2009 připadlo na práci na případech 63 % jejich pracovní doby, 27 % na řízení a správu a 10 % na politiku a zdroje. Oproti tomu zaměstnanci ostatních ředitelství strávili přímou podporou práce na případech 25 % svého času. Ve výsledku věnovali zaměstnanci všech ředitelství práci na případech celkem 37 % své pracovní doby, jak uvádí diagram 3 [9]. Pouze polovina tohoto času připadla na konkrétní případy [10]. DIAGRAM 3 UTILIZACE ZAMĚSTNANCŮ PODLE TMS V ROCE 2009 +++++ TIFF +++++ Zdroj: Systém úřadu OLAF pro řízení času. VĚTŠÍ DŮRAZ NA VYŠETŘOVÁNÍ 12. Účetní dvůr doporučil, aby se OLAF soustředil na vyšetřovací funkci a na změny v předpisech a přenechal odpovědnost za preventivní či legislativní kroky ostatním útvarům (doporučení 17). 13. V září 2006 byla vytvořena dvě ředitelství pro vyšetřování a pro operace (ředitelství A a B), která nahradila dosavadní jedno ředitelství (ředitelství B). Nová organizace (viz příloha II) měla posílit vyšetřovací funkci úřadu OLAF. Doporučení Účetního dvora provést spolu s přesunem důrazu na vyšetřování i úpravy ve správě úřadu změnou předpisů nebylo realizováno (viz bod 38). 14. Prověrka vzorku 30 případů potvrdila zvýšený důraz na činnosti související s vyšetřováním, jako např. pohovory a kontroly na místě. Upozornila rovněž na příspěvek útvarů úřadu OLAF, mimo ředitelství A a B, které jsou zapojeny do procesu vyšetřování a poskytují podporu podle potřeby, např. právní poradenství a analýzu forenzních údajů (viz diagram 2). 15. Dalším ukazatelem změny důrazu je nárůst podílu vlastních vyšetřování úřadu OLAF oproti případům koordinace a pomoci. Podíl vyšetřování úřadu OLAF na práci na případech se zvýšil z 50 % v roce 2004 na 67 % v roce 2009 (viz diagram 4). DIAGRAM 4 ANALÝZA OTEVŘENÝCH PŘÍPADŮ +++++ TIFF +++++ Zdroj: OLAF. DIAGRAM 5 ZDROJE PRVOTNÍCH INFORMACÍ POSKYTNUTÝCH V LETECH 2004–2009 +++++ TIFF +++++ Zdroj: OLAF. PŘÍSPĚVEK STRATEGICKÝCH ÚTVARŮ K VYŠETŘOVÁNÍ ZŮSTÁVÁ MALÝ 16. Účetní dvůr doporučil, aby se útvary pro strategickou analýzu zaměřily na vyhledávání odchylek, které lze využít k zahájení vyšetřování (doporučení 13). 17. Útvary pro strategické zpravodajství úřadu OLAF (oddělení C2 a C3) zdokonalily systémy pro řízení spolehlivosti údajů poskytovaných členskými státy, zejména pokud jde o nesrovnalosti v oblasti zemědělství a strukturálních fondů. Nyní tyto útvary poskytují výstupy, které se využívají v ředitelství pro vyšetřování i v příslušných útvarech v Komisi a ve členských státech. 18. Útvary pro strategické zpravodajství poskytují obecné pokyny k rozvoji politiky a provozní strategie tím, že identifikují oblasti rizika a schémata podvodů. To může přímo či nepřímo vést k otevření nových případů [11]. Z 332 vyšetřování zahájených k 1. červenci 2008 bylo šest (tj. 2 %) přímým výsledkem činnosti těchto útvarů. Zdroje všech prvotních informací poskytnutých v letech 2004–2009 jsou uvedeny v diagramu 5; na útvary strategického zpravodajství z toho připadá 0,7 %. ZLEPŠENÍ EFEKTIVNOSTI VYŠETŘOVÁNÍ 19. Účetní dvůr provedl následnou kontrolu opatření přijatých v návaznosti na doporučení zvláštní zprávy č. 1/2005, jejichž cílem bylo zlepšit plánování vyšetřování a dohled nad nimi a zajistit, aby probíhala v termínech a v souladu s jasným právním a procedurálním rámcem. VYUŽITÍ PRACOVNÍ SÍLY ANI KONEČNÉ LHŮTY SE NEPLÁNUJÍ 20. Pokud jde o plánování, Účetní dvůr doporučil, aby byly v rámci výkonné rady ustaveny úžeji zaměřené skupiny, složené z ředitelů a vedoucích oddělení, za účelem stanovení jasných plánů a cílů jednotlivých vyšetřování (doporučení 3) a aby byl zaveden systém pro časové záznamy propojený s pracovními plány a odhady doby vyšetřování (doporučení 5). 21. Co se týče doporučení ustavit v rámci rady úžeji zaměřené skupiny, rada se nyní střídavě schází buďto jako rada A, nebo jako rada B, jejichž složení odpovídá příslušným pravomocím nových ředitelství A a B. Toto rozdělení mělo umožnit důkladnější analýzu případových návrhů. Z prověrky vzorku vyšetřování, kterou provedl Účetní dvůr, ale vyplynulo, že plány a cíle třetiny případů stále jasné nejsou (viz diagram 2). 22. Co se týče doporučení 5, v říjnu 2007 byl zaveden systém pro řízení času (TMS). Všichni zaměstnanci úřadu OLAF s výjimkou pracovníků dozorčího výboru jsou nyní povinni zaznamenávat využití své pracovní doby podle úkolů. V roce 2009 bylo v systému TMS zaznamenáno přes 98 % všech disponibilních hodin. Tento systém se v současnosti používá k zaznamenávání času a pro řízení práce na případech se jeho údaje nevyužívají. 23. V prvotním posouzení obdržených informací (viz bod 32) je uveden pracovní plán, který stanoví první kroky vyšetřování. Po devíti měsících je pracovní plán přezkoumán ve zprávě pro dozorčí výbor. Ačkoliv pracovní plán uvádí počet vyšetřovatelů a konkrétní potřebné dovednosti, není v něm odhad doby nutné pro práci ani konečné lhůty. Systém TMS se nepoužívá pro účely plánování. Oddělení B2 (které se zabývá případy souvisejícími se cly) sestavuje mimo rámec TMS časové tabulky pro plánování práce vyšetřovatelů. Protože doporučení zahájit vyšetřování vychází z informací, které jsou aktuálně k dispozici, a během úvodní fáze posuzování nelze provádět žádné vyšetřovací činnosti, může v průběhu vyšetřování vyvstat potřeba plán přehodnotit [12]. OPATŘENÍ PŘIJATÁ K ZACÍLENÍ PRIORIT 24. Účetní dvůr doporučuje zaměřit vyšetřování na priority, aby se tak co nejlépe využilo dostupných prostředků (doporučení 4). 25. Pro vnější vyšetřování byl zaveden přístup de minimis [13] vycházející z indikativních finančních prahů [14] a dalších podobných kritérií, jako je riziko pro dobrou pověst, známky systematických podvodů či existence jiných kompetentních vyšetřovacích orgánů. 26. Od roku 2004 vzrostl počet zaměstnanců úřadu OLAF o 39 % z 355 na 493, zatímco počet zaměstnanců v ředitelstvích pro vyšetřování a operace se zvýšil o 32 % ze 125 na 165 (viz tabulka 2). Nárůst počtu zaměstnanců v ředitelstvích pro vyšetřování a operace neprovázelo odpovídající zvýšení počtu případů (viz diagramy 1 a 4). V roce 2009 zpracoval OLAF v útvarech pro vyšetřování a operace méně případů na osobu než v roce 2004 (2,8 otevřených případů oproti 3,7). Tento vývoj je odrazem: důrazu na závažnější a složitější případy, což je výsledek politiky de minimis, rostoucího podílu vlastních vyšetřování úřadu OLAF (viz diagram 4), nasazení většího počtu zdrojů pro vyšetřování k posouzení zvyšujícího se objemu poskytovaných informací (viz diagram 5). Objem analyzovaných prvotních informací, které nevedly k zahájení vyšetřování, se zdvojnásobil z 364 takových případů v roce 2004 (včetně 108 důkazně nepodložených obvinění [15]) na 755 v roce 2009 (včetně 267 důkazně nepodložených obvinění). U DOBY TRVÁNÍ VYŠETŘOVÁNÍ NEDOŠLO KE ZLEPŠENÍ 27. Účetní dvůr doporučil stanovit maximální dobu trvání vyšetřování (doporučení 6). Komise koncept maximální lhůty pro provedení vyšetřování přijala a vypracovala legislativní návrh [16] zavádějící standardní dobu trvání vyšetřování v délce 12 měsíců s možností tuto lhůtu na základě rozhodnutí ředitele úřadu po konzultaci s dozorčím výborem jednorázově prodloužit až o šest měsíců. Zatím však nebyly přijaty žádné úpravy právního rámce. 28. Roční plán řízení úřadu OLAF na rok 2010 stanoví jako minimální cíl uzavření 75 % případů do 24 měsíců, z toho 10 % do méně než devíti měsíců. Nařízení (ES) č. 1073/1999 stanoví, že pokud vyšetřování trvá déle než devět měsíců, informuje ředitel dozorčí výbor o důvodech, které brání vyšetřování uzavřít. Doba trvání vyšetřování je důležitá nejen kvůli riziku promlčení, ale také kvůli efektivnosti úřadu OLAF i kvůli osobám, jichž se vyšetřování týká. 29. Doba trvání vyšetřování se monitoruje denně formou dohledu vedoucích oddělení, v podobě měsíčních zpráv o fungování úřadu a v případě ředitelství B případových zpráv předkládaných v tříměsíčních intervalech. Rada se účastní pouze zahajovací a závěrečné fáze vyšetřování. K případům, které trvají déle než devět měsíců, obdrží dozorčí výbor zprávu, kterou vypracuje vyšetřovatel a která shrne stav případu, důvody zpoždění a odhadovaný termín jeho uzavření. Nová příručka rovněž stanoví, že zpráva vypracovaná po uplynutí 18 měsíců bude pouze pro vnitřní účely [17]. Žádné další zprávy tohoto typu se nevyžadují, i když většina vyšetřování trvá déle než 18 měsíců. Je potřeba zlepšit řízení probíhajících případů, aby bylo možné problémy řešit rychleji, a předcházet tak dlouhým obdobím nečinnosti. 30. Z tabulky 3 vyplývá, že skutečný počet případů, které byly v období 2004–2009 uzavřeny do devíti měsíců, představuje obvykle něco přes 10 % všech případů, což je v souladu cílem stanoveným v ročním plánu řízení. 31. Ačkoliv mezi lety 2004–2009 se počet případů na osobu v útvarech pro vyšetřování a operace snížil (viz bod 26), dopad na dobu trvání případů to nemělo. Průměrná doba trvání všech případů (vnější a vnitřní vyšetřování, vzájemná pomoc v trestních věcech a koordinace) v letech 2004–2009 kolísala jen málo a držela se na více než dvou letech (25 měsíců), jak ukazuje diagram 6. Dokončení mnoha vyšetřování trvá podstatně déle než dva roky. Ke konci roku 2009 bylo 125 ze 457 probíhajících případů (27 %) otevřeno déle než dva roky, z toho 33 déle než tři roky a dalších 21 déle než čtyři roky. Z prověrky 30 případů vyplynulo, že příčinou dlouhé doby vyšetřování jsou často externí faktory, ale ještě častěji faktory interní jako nedostatek zdrojů přidělených na jednotlivé případy či posuny priorit. TABULKA 3 PŘÍPADY UZAVŘENÉ DO DEVÍTI MĚSÍCŮ Zdroj: OLAF. Rok ukončení vyšetřování | Uzavřené případy celkem | Případy uzavřené do devíti měsíců celkem | % | 2004 | 339 | 60 | 18 % | 2005 | 233 | 27 | 12 % | 2006 | 217 | 24 | 11 % | 2007 | 232 | 21 | 9 % | 2008 | 187 | 21 | 11 % | 2009 | 188 | 20 | 11 % | 32. Otázka délky trvání se týká nejen vyšetřování, ale i prvotních posouzení. Když úřad OLAF poprvé obdrží nebo generuje informace o možném podvodu, tyto prvotní informace zhodnotí, aby mohl rozhodnut, zda případ otevře či nikoliv. Objem těchto prvotních informací značně narostl. V roce 2004 šlo o 662 položek, v roce 2009 o 965 položek (viz diagram 5). Délku posouzení ovlivňuje potřeba shromáždit informace od externích subjektů, pracovní vytížení vyšetřovatelů i politika důrazu na závažnější a složitější případy (viz bod 25). Mnoho hodnocení tak potom trvá déle než předpokládané dva měsíce uvedené v příručce úřadu OLAF [18]. Průměrná doba trvání hodnocení se zdvojnásobila z 3,5 měsíce v roce 2004 na 7,1 měsíce v roce 2009. Ke konci roku 2009 probíhalo hodnocení 72 případů déle než 12 měsíců, což odpovídalo 16 % z celkového počtu 459 případů. 33. Z výsledků prověrky 30 případů (shrnutých v diagramu 2) provedené Účetním dvorem vyplynulo, že rozhodnutí zahájit vyšetřování nebylo v 11 případech přijato včas. Průměrná doba trvání hodnocení u zkoumaných 30 případů byla šest měsíců. DIAGRAM 6 PRŮMĚRNÁ DOBA TRVÁNÍ PŘÍPADŮ V LETECH 2004–2009 [120] +++++ TIFF +++++ Zdroj: OLAF. LEPŠÍ PODPORA ZE STRANY SYSTÉMU ŘÍZENÍ PŘÍPADŮ A LIDSKÝCH ZDROJŮ 34. Účetní dvůr doporučil vyvinout systém řízení případů (CMS) jako manažerský nástroj k rozšíření vzdělávání vyšetřovatelů ve vyšetřovacích technikách, právních předpisech a dovednostech souvisejících s vypracováním zpráv (doporučení 10) a zavést ústřední plán pro řízení lidských zdrojů za účelem řešení strukturálních problémů (doporučení 12). 35. CMS se nyní využívá lépe a zaznamenávají se v něm všechny klíčové dokumenty. Nejsou však systematicky vyplňovány informace o ochraně údajů. V souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 [19] by mělo být přijato rozhodnutí buď fyzické osoby informovat, že OLAF jejich osobní údaje uchovává a využívá (v CMS zaznamenáno jako "poskytnuto"), nebo s informováním posečkat (v CMS zaznamenáno jako "odloženo"), například proto, že by takový postup mohl ohrozit vyšetřování. U pěti z 30 zkoumaných vyšetřování nebylo rozhodnutí informovat podezřelého přijato vůbec. Účetní dvůr dále znovu připomíná, že nařízení o ochraně údajů vyžaduje, aby osobní údaje byly přesné a podle potřeby se aktualizovaly [20]. K tomu dále podotýká, že i když je vyšetřování ukončeno bez následných opatření, protože prvotní obvinění se neprokázala, v klasifikaci dotčené osoby v CMS se to neodrazí. V této věci je nutno konzultovat evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ). 36. Co se týče vzdělávání, diagram 7 uvádí počet zaměstnanců úřadu OLAF, kteří se od roku 2004 účastnili školení ve vyšetřovacích technikách, právních předpisech a dovednostech souvisejících s psaním zpráv, a vyplývá z něj, že v roce 2009 došlo k nárůstu počtu účastníků školení. Zpráva o školeních z ledna 2009 vypracovaná oddělením interního auditu úřadu OLAF podpořila sdělení zvláštní zprávy č. 1/2005 a zdůraznila potřebu zlepšit analýzu potřeb v oblasti vzdělávání. 37. Strukturální problémy související s lidskými zdroji vyřešilo získání dodatečných stálých pracovních míst, čímž se snížil počet a podíl dočasných zaměstnanců (viz tabulka 4). DIAGRAM 7 ŠKOLENÍ PRO ZAMĚSTNANCE ÚŘADU OLAF +++++ TIFF +++++ Zdroj: OLAF. TABULKA 4 SNÍŽENÍ PODÍLU DOČASNÝCH PRACOVNÍCH MÍST [123] Zdroj: OLAF. Rok | Stálá pracovní místa | Dočasná pracovní místa | Pracovní místa celkem | % dočasných pracovních míst | 2004 | 183 | 146 | 329 | 44 % | 2005 | 201 | 146 | 347 | 42 % | 2006 | 238 | 119 | 357 | 33 % | 2007 | 252 | 116 | 368 | 32 % | 2008 | 261 | 116 | 377 | 31 % | 2009 | 270 | 114 | 384 | 30 % | 2010 | 282 | 102 | 384 | 27 % | K REVIZI PRÁVNÍHO A PROCEDURÁLNÍHO RÁMCE ZATÍM NEDOŠLO 38. Ohledně právního a procedurálního rámce Účetní dvůr doporučoval kodifikovat a zveřejnit postupy s cílem chránit práva jednotlivců ve všech fázích vyšetřování a umožnit kontroly legality jednotlivých kroků probíhajících vyšetřování (doporučení 8). 39. V prosinci 2009 přijal ředitel úřadu OLAF novou příručku operačních postupů, která byla zveřejněna v květnu 2010. Právní rámec však od poslední zprávy Účetního dvora nedoznal žádné změny, protože pokyny uvedené v příručce nemají právní platnost [21] a protože nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)zatím nebylo změněno [22]. Dosud se neprovádí nezávislá kontrola legality kroků probíhajících vyšetřování [23], neexistuje sbírka předpisů, která by zaručovala předvídatelnost jednotlivých kroků při vyšetřování a jistotu ohledně načasování slyšení, respektování práva vyšetřovaných na spravedlivý proces a práva na přístup k případové dokumentaci ve všech fázích šetření [24]. OBTÍŽE PŘI SPOLUPRÁCI S EUROJUSTEM A ČLENSKÝMI STÁTY 40. Účetní dvůr doporučil vyjasnit mechanismy spolupráce s orgány členských států přijetím zvláštního nařízení nebo dohodami s vnitrostátními vyšetřovacími orgány (doporučení 9). 41. V roce 2006 Komise vypracovala revidovaný návrh nařízení o vzájemné správní pomoci [25], který Parlament a Rada dosud nepřijaly. OLAF podepsal dohody o správní spolupráci s orgány v deseti členských státech a se čtyřmi dalšími o nich nyní vyjednává [26]. Několik členských států nicméně úřadu OLAF nesdělilo, které jejich vnitrostátní orgány či vyšetřovací útvary odpovídají za spolupráci s úřadem OLAF v oblasti přímých výdajů, či příslušné vnitrostátní a soudní orgány nevybavilo kompetencemi pro oblast přímých výdajů. Úřad se proto i nadále při provádění kontrol na místě a inspekcí v některých členských státech potýká s obtížemi a nedostatkem podpory, zejména tam, kde vyšetřovatelé národních států nemají kontrolní pravomoci, na něž odkazuje nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 [27]. 42. Audit potvrdil připomínky uvedené ve stanovisku Účetního dvora č. 8/2005, tj. že stávající právní předpisy v oblasti boje proti podvodům a nesrovnalostem jsou složité, jejich realizace je obtížná a že ve spolupráci mezi Komisí a členskými státy přetrvávají nedostatky [28]. Audit rovněž potvrdil, že s ohledem na omezené pravomoci, které úřad OLAF při vyšetřování má, je reakce členských států na žádosti úřadu i nadále nedostatečná [29]. 43. Komplikace mohou vyvstat i v případech, kdy se obvinění vyšetřovaná úřadem OLAF dotýkají hospodářských subjektů z několika členských států. Pak nabývá na významu spolupráce s Eurojustem, neboť Eurojust odpovídá za koordinaci postupů při vyšetřování a stíhání trestných činů v členských státech. Aby byla tato spolupráce co nejefektivnější, byla dne 24. září 2008 podepsána praktická dohoda o spolupráci mezi Eurojustem a Evropským úřadem pro boj proti podvodům [30]. Praktická dohoda vyžaduje, aby OLAF Eurojust co nejdříve informoval o případech, jež budí dojem, že se přímo týkají soudní spolupráce mezi kompetentními vnitrostátními orgány dvou nebo více členských států, nebo pokud se případ týká členského státu a Společenství. Ze vzorku Účetního dvora vyplývá, že do této kategorie spadá přibližně 20 % vyšetřování. Ačkoliv se zástupci úřadu OLAF a Eurojustu v souladu s dohodou čtvrtletně setkávají, praktická spolupráce v podobě předávání informací o případech byla omezená. V roce 2008 předal OLAF Eurojustu informace k pěti případům a v roce 2009 pouze k jednomu. 44. Článek 85 Smlouvy o fungování Evropské unie rozšiřuje úkoly Eurojustu o zahájení vyšetřování. Účetní dvůr v této souvislosti upozorňuje na doporučení ohledně možnosti rozšíření pravomocí národním členům Eurojustu, posílení pravomocí kolegia Eurojustu či zřízení úřadu evropského veřejného žalobce, která přijala Evropská rada v prosinci 2009 [31]. Vývoj v tomto směru vyžaduje, aby OLAF a Eurojust spolupracovaly účelněji. PODÁVÁNÍ ZPRÁV O ÚČELNOSTI VYŠETŘOVÁNÍ 45. Při auditu se posuzovalo, zda kroky, které OLAF podnikl, vedly k jasným cílům vyšetřování a relevantním a spolehlivým zprávám o výkonnosti. CÍLE JSOU STANOVENY A MONITOROVÁNY, ALE NESOUSTŘEDÍ SE NA VÝSLEDKY 46. Účetní dvůr doporučil specifikovat výsledky, kterých má vyšetřování dosáhnout, a zavést ukazatele výkonnosti (doporučení 1). 47. Pro úřad jako celek, některé sektory a zeměpisné oblasti nyní OLAF v ročním plánu řízení stanovuje cíle s jasně definovanými úkoly. Tyto úkoly se monitorují v měsíčních aktualizacích ročního plánu řízení [32] a další informace uvádí měsíční zprávy o řízení [33]. 48. Co se týče jednotlivých vyšetřování, prvotní posouzení systematicky nestanovovala jasné finanční cíle vyšetřování. Ačkoliv výše částky není ústředním prvkem vyšetřování, z prvotního posouzení získaných informací by měl vyplynout možný finanční dopad a možnost zpětného získání prostředků. ZPRÁVY O VÝKONNOSTI PLNě NEVYUŽÍVAJÍ DOSTUPNÝCH INFORMACÍ 49. Účetní dvůr doporučil, aby zprávy o výkonnosti úřadu OLAF vycházely z relevantních a spolehlivých údajů. Měly by umožnit srovnání v čase a zahrnout ukazatele, které vycházejí ze skutečných výsledků (doporučení 11). 50. OLAF vydává tyto zprávy o výkonnosti a dokumenty o následných opatřeních: měsíční aktualizace ročního plánu řízení, měsíční zprávy o řízení, výroční zprávy o činnosti, výroční zprávy o fungování úřadu a zprávy vydávané podle potřeby (například zpráva z roku 2008 o kontrolách na místě). 51. Na konci vyšetřování se radě předkládá závěrečná zpráva z vyšetřování. Rada doporučí, zda by se měl případ uzavřít s následnými opatřeními nebo bez nich. Následná opatření obnášejí zpětné získání finančních prostředků a zahájení trestního řízení [34]. Odpovědnost za následná opatření nenese OLAF, ale generální ředitelství Komise a vnitrostátní orgány. Úkolem úřadu OLAF je optimalizovat podmínky pro následnou kontrolu a ověřovat, zda byla tato opatření realizována. 52. Tabulka 5 uvádí, jaké informace různé dokumenty různým uživatelům (interním či externím) poskytují a v jakých intervalech (měsíčně, ročně nebo jednorázově). 53. Získat přehled o výkonnosti úřadu OLAF je obtížné. Poskytované informace jsou uvedeny v různých dokumentech, které jsou připravovány za různými účely a určeny různým čtenářům. Dodatečné, komplexnější údaje z CMS se neuvádějí. Výroční zpráva o činnosti čtenáři neumožňuje porovnávat výkonnost úřadu v čase, protože neuvádí shrnutí klíčových statistických údajů z předchozích let. Výroční zpráva o fungování úřadu uvádí srovnání s předchozími lety u několika ukazatelů týkajících se činností (obdržené informace, provedení prvotního hodnocení, prvotní rozhodnutí a průměrná délka trvání případu), potenciálních výsledků (procento uzavřených případů s následnými opatřeními) a skutečných výsledků (prostředky, které byly skutečně získány zpět). Chybí však důležitá vazba mezi činnostmi úřadu OLAF (počet uzavřených případů ročně) a příslušnými výsledky, a to jak potenciálními (např. stanovená výše částek k inkasu), tak skutečnými (např. prostředky, které byly skutečně získány zpět). TABULKA 5 DOSTUPNOST UKAZATELŮ VÝKONNOSTI Zdroj: zprávy úřadu OLAF. | Vnitřní | Veřejné | Vydáváno měsíčně | Vydáváno ročně | Jednorázové zprávy | Měsíčně vydávané aktualizace ročního plánu řízení | Měsíčně vydávané zprávy o řízení | Výroční zpráva o činnosti | Výroční zpráva o fungování úřadu | Zpráva o kontrolách na místě z roku 2008 | Činnost Počet uzavřených vyšetřování | √ | √ | √ | √ | | Potenciální výsledky % vyšetřování uzavřených s následnými opatřeními | √ | | √ | √ | | Částky k inkasu identifikované při vyšetřování | | | | | √ | Spokojenost zúčastněných stran [1001] Stanoviska GŘ Komise | | | | | | Skutečné výsledky Prostředky, které byly na základě vyšetřování skutečně získány zpět | | | | | √ | Prostředky, které byly skutečně získány zpět na základě všech případů | | √ | | √ | | 54. Relevantní ukazatele jsou ty, které měří vazbu mezi vyšetřováními úřadu OLAF, jeho potenciálními výsledky (například zjištěné částky k inkasu, doporučení zahájit trestní řízení) a skutečnými výsledky (například prostředky, které byly skutečně získány zpět, případy, které vedly k uvalení pokuty nebo trestu). Přestože jsou tyto ukazatele z větší části mimo kontrolu úřadu OLAF, jsou na kvalitě a včasnosti jeho vyšetřování závislé. 55. Pro spolehlivost ukazatelů je důležité, aby vycházely z přesných údajů a byly prezentovány jednotným způsobem, který umožní srovnání mezi jednotlivými roky a odvětvími (např. zemědělství, cla, vnější pomoc) nebo typy vyšetřování (vnitřní, vnější, koordinace a pomoc). 56. CMS obsahuje informace o finančních, soudních a disciplinárních výsledcích. Systém rovněž zaznamenává uzavřené případy bez následných opatření, u nichž OLAF prvotní obvinění vyvrátil nebo je nebyl schopen prokázat. Typ informací, které jsou v systému k dispozici a které by měly být vykazovány každoročně, uvádí příloha III. Ukazatele se týkají tří dimenzí důsledků působení úřadu: finančních, soudních a důsledků pro oblasti a odvětví. K finančním a soudním důsledkům uvádějí tabulky toto: a) činnost (počet uzavřených vyšetřování); b) potenciální výsledky (uzavřená vyšetřování s následnými opatřeními, doporučení získat zpět finanční prostředky nebo zahájit trestní či disciplinární řízení); c) skutečné výsledky (prostředky, které byly skutečně získány zpět, nebo vyměřené tresty). 57. Tabulky v příloze III doplňují informace dostupné v běžných zprávách. Propojují skutečné výsledky s rokem, v němž byly případy uzavřeny. Informace se předkládají s cílem ukázat, jak je možné ukazatele z CMS vykazovat, a umožňují spolehlivá srovnání v čase a mezi odvětvími a typy vyšetřování. Spolu s další analýzou a vysvětlením úřadu OLAF mohou zprávy díky těmto informacím nabídnout úplnější obraz o trendech v činnosti a výkonnosti. PŘEHODNOCENÍ ROLE DOZORČÍHO VÝBORU 58. Účetní dvůr provedl následnou kontrolu doporučení zvláštní zprávy č. 1/2005 přehodnotit roli dozorčího výboru. AKTUALIZACE POSTUPŮ NEBYLA ZATÍM DOKONČENA 59. Účetní dvůr doporučil přehodnotit roli dozorčího výboru tak, aby nebylo možné zasahovat do vyšetřování (doporučení 16). 60. Dozorčí výbor v roce 2006 zrevidoval svůj jednací řád [35] a vydal řadu zpráv a stanovisek k řízení úřadu OLAF s cílem posílit jeho nezávislost. 61. Rozsudek Soudu prvního stupně z července 2008 [36] nicméně označil ochranu práv osob, které jsou úřadem OLAF vyšetřovány, za důležitou funkci dozorčího výboru [37]. Po vynesení rozsudku bylo třeba nalézt praktické pracovní ujednání pro průběh konzultací s dozorčím výborem před zasláním informací vnitrostátním soudním orgánům. 62. Nová příručka stanoví, že informace mají být poskytnuty nejméně pět pracovních dní před předáním dokumentace [38]. V červnu 2010 se OLAF a dozorčí výbor dohodly na novém postupu s cílem zajistit, aby se dopis, jímž se případy postupují vnitrostátním soudním orgánům, podepisoval nejméně pět pracovních dní po sdělení, kterým se dozorčí výbor informuje o předpokládaném postoupení případů [39]. OLAF se zavázal vzít doporučení dozorčího výboru v úvahu a postupovat případ od případu. 63. Nicméně s ohledem na rozhodnutí Soudu prvního stupně tento postup ohrožuje práva dotčených osob, neboť nepopisuje kroky, jež je nutno podniknout v případě, že se dozorčí výbor rozhodne vydat stanovisko. Kvůli absenci závazných postupů pro takové případy je obtížné určit, zda dozorčí výbor nezasahoval do vedení probíhajících vyšetřování. 64. OLAF dále uplatňuje politiku, kdy vnitrostátním orgánům předává informace, aniž informuje dozorčí výbor, je-li si vědom skutečnosti, že vnitrostátní soudní orgány se již touto věcí zabývají. Za rok 2009 uvádí OLAF devět takových případů, kdy byly informace předány vnitrostátním orgánům, aniž by byl dozorčí výbor informován. To je v rozporu s postojem Soudu prvního stupně, podle něhož je informování dozorčího výboru "bezpodmínečnou povinností a neponechává žádný prostor pro uvážení" [40]. 65. Členy dozorčího výboru jmenuje vzájemnou dohodou Evropský parlament, Rada a Komise (viz článek 11 nařízení OLAF). Funkční období členů je tříleté a lze je jednou obnovit. Po uplynutí funkčního období zůstávají členové ve funkci, dokud se nerozhodne o prodloužení jejich funkčního období nebo o jejich nahrazení. Členové stávajícího dozorčího výboru se ujali funkce 30. listopadu 2005. Jejich funkční období skončilo 29. listopadu 2008. Účetní dvůr upozorňuje, že ačkoliv od té doby uplynuly již více než dva roky, rozhodnutí o obnově jejich mandátu nebo o jejich nahrazení dosud nepadlo. Taková situace je neuspokojivá. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ DŮRAZ NA VYŠETŘOVACÍ FUNKCI 66. Účetní dvůr ve své předchozí zprávě vyslovil šest doporučení týkajících se důrazu na vyšetřovací funkci. Tři z těchto doporučení ohledně možnosti vzdát se určitých činností či je oddělit nebyla přijata (doporučení 2, 14 a 15) a zbývající tři byla realizována částečně (doporučení 7, 17 a 13). Všech šest doporučení úřadu OLAF ohledně důrazu na vyšetřovací funkci zůstává v platnosti. 67. Z hlediska alokace zdrojů se OLAF na vyšetřovací funkci nezaměřil. Komise považuje OLAF spíše za všestranný orgán pro boj proti podvodům než za orgán vyšetřovací. Doporučení předchozí zprávy Účetního dvora vzdát se činností souvisejících se strategií boje proti podvodům a s financováním programů proto nepřijala. Podíl zaměstnanců v ředitelstvích pro vyšetřování na celkovém počtu zaměstnanců činil v lednu 2010 34 %. V systému pro řízení času je vykázáno, že úřad jako celek v roce 2009 alokoval na práci na případech 37 % pracovní doby (viz body 8–11). 68. OLAF nyní při vyšetřování více využívá svých vyšetřovacích pravomocí, například pro provádění kontrol na místě a pohovorů. Podpůrné útvary úřadu OLAF přispívají k vyšetřování podle potřeby a v roce 2009 věnovaly těmto službám 25 % svého času. Oddělení strategického zpravodajství v tomto kontextu zjišťují oblasti rizika, ale jejich práce zřídkakdy vyústí v zahájení vyšetřování (viz body 12–18). NÁSLEDNÁ KONTROLA DOPORUČENÍ 1 OLAF by měl zvýšit počet vyšetřování a urychlit je tím, že navýší podíl času, který věnuje své hlavní vyšetřovací funkci. NÁSLEDNÁ KONTROLA DOPORUČENÍ 2 Příspěvek zpravodajských oddělení k vyšetřovací práci by měl být posílen. ZLEPŠOVÁNÍ EFEKTIVNOSTI VYŠETŘOVÁNÍ 69. Účetní dvůr ve své předchozí zprávě vyslovil osm doporučení týkajících zlepšení efektivnosti vyšetřování (doporučení 3, 4, 5, 6, 8, 9, 10 a 12). S výjimkou doporučení 3 a 12 nebyla tato doporučení plně realizována, a tedy stále platí. 70. Účetní dvůr ve své předchozí zprávě doporučil vytvořit jasný procedurální rámec vyšetřování a zlepšit plánování a dohled, aby vyšetřování mohla probíhat efektivně a ve stanovených lhůtách. OLAF přijal opatření k vyjasnění procedurálního rámce, když v prosinci 2009 zavedl novou příručku a v roce 2008 přijal praktickou dohodu o spolupráci s Eurojustem. K dalším opatřením, která OLAF přijal, aby zlepšil efektivnost, patřilo zavedení systému pro řízení času, rozvoj politiky de minimis usilující o důraz na závažné a složité případy, lepší (i když stále nikoliv optimální) využití CMS, cílenější vzdělávání, snížení počtu dočasných zaměstnanců a rozdělení rady na úžeji zaměřené skupiny. 71. Navzdory krokům, které OLAF ke zlepšení efektivnosti podnikl, byl pokrok pomalý a řada věcí zůstává nedotažena. Nová příručka byla zavedena až v prosinci 2009 a právní rámec nedoznal od poslední zprávy Účetního dvora žádných změn. Úřad OLAF sice uzavřel dohodu o spolupráci s Eurojustem, ale v roce 2009 mu předal informace jen k jednomu případu. TMS se sice využívá k záznamu času věnovaného konkrétním úkolům, ale informace, které jsou v něm uvedeny, se nevyužívají k dohledu nad vyšetřováním a k jeho plánování. Objem prvotních informací k posouzení se zvětšil a délka těchto posuzování se zdvojnásobila. Šetření i nadále trvají dlouhou dobu, což je někdy zapříčiněno externími faktory, ale obecněji i faktory interními, jako jsou jiné priority a nedostatek zdrojů (viz body 19–44). NÁSLEDNÁ KONTROLA DOPORUČENÍ 3 Právní rámec pro boj proti podvodům a nesrovnalostem by měl být revidován s cílem zjednodušit a konsolidovat právní předpisy, které se boje proti podvodům týkají. Taková revize by se měla zabývat nedostatky v aktuálních pravomocích a postupech úřadu OLAF, zejména pokud jde o spolupráci mezi úřadem a kompetentními útvary v členských státech. NÁSLEDNÁ KONTROLA DOPORUČENÍ 4 OLAF by měl posílit spolupráci a partnerství se Eurojustem, jehož úkolem je podle článku 85 Smlouvy o fungování Evropské unie koordinace vyšetřování a stíhání v trestních věcech týkajících se činů poškozujících finanční zájmy Unie. Za tímto účelem zavedl úřad OLAF postupy pro identifikaci všech relevantních případů, včasné sdělování informací o těchto případech Eurojustu a pravidelné vykazování výsledků spolupráce s Eurojustem. NÁSLEDNÁ KONTROLA DOPORUČENÍ 5 Předběžné plány vyšetřování by měly uvádět odhady potřebných zdrojů a konečné lhůty. Plány by se měly v průběhu vyšetřování monitorovat a aktualizovat. Informace ze systému pro řízení času (TMS) by se měly využívat pro účelnější podporu vyšetřovatelů a manažerů. NÁSLEDNÁ KONTROLA DOPORUČENÍ 6 Celková doba trvání posouzení a vyšetřování by se měla lépe kontrolovat, aby se zlepšil dopad vyšetřování a dostupné zdroje byly lépe využívány. Rada by se proto měla účastnit monitorování dlouhotrvajících a složitých vyšetřování, a ujistit se tak o tom, že byla podniknuta vhodná opatření. PODÁVÁNÍ ZPRÁV O ÚČELNOSTI VYŠETŘOVÁNÍ 72. Účetní dvůr ve své předchozí zprávě vyslovil dvě doporučení ohledně prokazování účelnosti vyšetřování (doporučení 1 a 11). I když tato doporučení byla částečně realizována, stále platí. 73. Roční plán řízení stanoví úřadu jasně kvantifikované úkoly, jejichž plnění se pravidelně monitoruje. Identifikace jasných finančních cílů jednotlivých vyšetřování se však neprovádí (viz body 45–48). 74. V systému CMS je k dispozici značné množství informací, které umožňují srovnávat výkonnost úřadu v čase a napříč různými odvětvími. Tyto statistické údaje se týkají činností (uzavřená vyšetřování), potenciálních výsledků (uzavřená vyšetřování s následnými opatřeními, inkasovatelná částka) a skutečných výsledků (finanční prostředky, které byly získány zpět). V současné době se však tyto informace neobjevují v jednom dokumentu, na jehož základě by čtenář mohl výkonnost úřadu OLAF posoudit. V rámci 696 vnějších vyšetřování uzavřených v období 2004–2009 bylo zjištěno 656 milionů EUR k inkasu, z čehož bylo v době auditu v dubnu 2010 skutečně získáno zpět 180 milionů EUR (viz body 49–57). NÁSLEDNÁ KONTROLA DOPORUČENÍ 7 Jednotlivá vyšetřování by měla mít systematicky stanovované a aktualizované jasné cíle a výsledky by se měly vykazovat podle dosažených cílů. NÁSLEDNÁ KONTROLA DOPORUČENÍ 8 Systém CMS by se měl více využívat při rozhodování ve věcech řízení a k vypracování lepších zpráv. Výkonnostní statistiky k činnosti úřadu OLAF a potenciální a skutečné výsledky by měly být k dispozici v rámci jedné zprávy zahrnující i srovnání v čase. VYJASNĚNÍ ROLE DOZORČÍHO VÝBORU 75. Účetní dvůr ve své předchozí zprávě vyslovil doporučení přehodnotit roli dozorčího výboru (doporučení 16). V tomto směru byly podniknuty určité kroky, k plné realizaci doporučení však nedošlo. 76. Od vydání rozsudku Soudu prvního stupně v červenci 2008 uplatňuje úřad nový postup pro konzultace s dozorčím výborem před předáním informací vnitrostátním soudním orgánům. Tento postup nicméně nestanoví kroky, které by se měly podniknout, pokud se dozorčí výbor rozhodne vydat stanovisko. Kromě judikatury se právní rámec ochrany práv vyšetřovaných osob od poslední zprávy Účetního dvora nezměnil (viz body 58–65). NÁSLEDNÁ KONTROLA DOPORUČENÍ 9 Dozorčí výbor by měl po dohodě s úřadem OLAF stanovit oficiální postup pro nástin kroků, které budou následovat, pokud se výbor rozhodne vydat stanovisko k případu, v jehož věci byl konzultován. Právní rámec by měl být revidován za účelem lepší ochrany práv vyšetřovaných osob. Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá pan Igors LUDBORŽS, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 8. února 2011. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1). [2] Úř. věst. C 202, 18.8.2005, s. 1. [3] Zasedání výboru pro zlepšení auditu dne 5. července 2007 – zpráva úřadu OLAF o pokroku při realizaci doporučení uvedených ve zvláštní zprávě Účetního dvora č. 1/2005. [4] Rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20); nařízení (ES) č. 1073/1999. [5] Případ T-48/05 z 8. července 2008 (Úř. věst. C 209, 15.8.2008, s. 44). [6] Audit vybraných případů, které nebyly k 1. červenci 2008 uzavřeny, za účelem přezkumu všech fází postupu až do dubna 2010 (prvotní posouzení, aktivní vyšetřování, konečné rozhodnutí a případná následná opatření). [7] Příslušná odpovědnost úřadu OLAF a schvalujících osob Komise v případě finančních následných opatření u nesprávných výdajů je popsána v rozhodnutí Komise – sdělení K(2007) 5709 ze dne 27. listopadu 2007. [1008] Tabulka uvádí skutečný počet zaměstnaných osob. [8] V roce 2009 bylo zaznamenáno v systému pro řízení času více než 98 % všech disponibilních hodin. [9] Do pracovní náplně zaměstnanců ředitelství pro vyšetřování také spadalo posuzování a koordinace a poskytování pomoci. [10] Vyšetřovatelé či vedoucí oddělení, kteří pracovali na velkém množství případů, ve svých časových záznamech konkrétně neuváděli, o které případy jde. [11] Příručka operačních postupů úřadu OLAF z 1. prosince 2009, oddíl 3.1.9. [12] Příručka úřadu OLAF z 1. prosince 2009, oddíl 3.2.1: U dvou případů ze vzorku Účetního dvora byly sice vyšetřovací činnosti na doporučení rady zahájeny, ale stalo se tak dříve, než ředitel oficiálně rozhodl případ otevřít. U jednoho z těchto případů byly všechny jednotlivé kroky vyšetřování dokončeny ještě před přijetím vlastního rozhodnutí o zahájení vyšetřování. [13] Zkrácená forma latinského rčení de minimis non curat lex, "o maličkosti se zákon nestará". Úmluva o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 49) stanoví, že pro účely trestního stíhání se za závažný podvod bude ve všech případech považovat podvod týkající se částky, která přesahuje 50000 EUR. [14] 1 milion EUR v oblasti cel, cigaret a obchodu; 100000 EUR u odvětví souvisejících se zemědělstvím a strukturálními fondy; 50000 EUR u přímých výdajů a případů vnější pomoci. (Viz strana 5 výroční zprávy o činnosti úřadu OLAF za rok 2009 – http:// ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf). [15] Důkazně nepodložená obvinění se týkají obdržených informací, které zjevně nespadají do kompetence úřadu OLAF nebo zřejmým způsobem neospravedlňují využití jeho zdrojů. [16] Viz KOM(2004) 103 v konečném znění, navrhovaný nový čl. 6 odst. 7 na straně 10. [17] Příručka operačních postupů úřadu OLAF z 1. prosince 2009, oddíl 1.4.7: Pokud případ není uzavřen do devíti měsíců, vyšetřovatel vypracuje zprávu určenou dozorčímu výboru, která shrne obvinění, stav případu, důvody zpoždění a odhadovanou dobu uzavření případu. Osmnáct měsíců po otevření případu je nutno předložit vedení další zprávu podle obdobného interního postupu. [18] Oddíl 3.2.2. příručky úřadu OLAF uvádí, že prvotní posouzení případu by mělo být dokončeno do dvou měsíců po obdržení prvotních informací. Pokud to není možné, vyšetřovatel musí odpovědného vedoucího oddělení požádat o prodloužení této lhůty. Prvotní posouzení je nutno dokončit ve lhůtě určené odpovědným vedoucím oddělení; tato lhůta nebude delší než šest měsíců po obdržení prvotních informací. Pokud informace nutné pro dokončení posouzení nejsou k dispozici ani po těchto šesti měsících, musí prodloužení lhůty schválit odpovědný ředitel. [120] Vychází se z poměru případů otevřených ke konci roku oproti počtu případů otevřených během roku. [19] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1). [20] Čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001. [123] Kromě zřízených 384 pracovních míst zde v březnu 2010 působilo také 131 smluvních zaměstnanců, včetně 65 osob, které pracovaly v informačních útvarech ředitelství D. [21] Viz předmluva k příručce, která je dispozici na internetové stránce úřadu OLAF. [22] Návrh Komise (KOM(2006) 244 v konečném znění ze dne 24. května 2006), kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999, nebyl dosud přijat. Účetní dvůr vydal k tomuto návrhu stanovisko č. 7/2006 (Úř. věst. C 8, 12.1.2007, s. 1). [23] Viz bod 83 zvláštní zprávy č. 1/2005. [24] Stanovisko č. 5/2010 dozorčího výboru úřadu OLAF k dodržování základních práv a k procedurálním zárukám při vyšetřováních. [25] KOM(2006) 473 v konečném znění ze dne 14. září 2006. [26] Mechanismy spolupráce byly ustaveny pro tyto členské státy: Belgie, Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Španělsko, Itálie, Litva, Malta, Rumunsko a Slovensko. Nyní probíhají jednání s orgány v Dánsku, Lotyšsku, Německu a Spojeném království. [27] Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2). [28] Viz body 34–36 stanoviska č. 8/2005 (Úř. věst. C 313, 9.12.2005, s. 1). [29] Viz bod 15 zvláštní zprávy č. 1/2005. [30] Úř. věst. C 314, 9.12.2008, s. 3. [31] Viz Stockholmský program přijatý Evropskou radou v prosinci 2009, dokument Rady č. 17024/09, s. 24. [32] Měsíční aktualizace ročního plánu řízení uvádí procento otevřených případů v určitých odvětvích a geografických oblastech, následná opatření u případů s dopadem přesahujícím částku určité výše, procento uzavřených případů s následnými opatřeními, podíl ukončených případů (otevřené případy / uzavřené případy), procento případů uzavřených do určité doby a počet případů na vyšetřovatele. [33] Měsíční zprávy o řízení uvádějí aktuální výsledky běžného roku a čtyř předchozích let podle trestů odnětí svobody a zpětně získaných částek a rovněž dobu trvání posouzení, vyšetřování a následná opatření. [34] Příručka úřadu OLAF uvádí čtyři typy následných opatření: správní, finanční, soudní a disciplinární. [1001] V roce 2007 úřad OLAF zahájil průzkum spokojenosti uživatelů, který nebyl úspěšný, protože se ho zúčastnilo málo respondentů (na 45 rozeslaných dotazníků dorazilo šest odpovědí). OLAF začal pořádat konference na téma fungování úřadu s generálními ředitelstvími Komise. [35] Jednací řád dozorčího výboru OLAF, 24. srpna 2006 (Úř. věst. L 33, 7.2.2007, s. 7). [36] Věc T-48/05 ze dne 8. července 2008. [37] Rozsudek Soudu dále uvádí, že "je tedy nepochybné, že smyslem povinnosti konzultovat výbor před předáním informací vnitrostátním soudním orgánům je přiznat práva dotčeným osobám" (odstavec 168). [38] Příručka k operačním postupům ze dne 1. prosince 2009, oddíly 3.3.6.1.1 a 3.4.3.2.1. [39] OLAF rovněž dozorčímu výboru předkládá shrnutí, v němž je uvedeno, zda příslušná osoba byla informována a bylo jí uděleno právo odpovědi a zda se při vyšetřování případu dodržují lhůty stanovené vnitrostátními orgány. [40] V rozsudku se uvádí, že "OLAF má povinnost [dozorčí] výbor informovat předtím, než cokoli zašle [vnitrostátnímu] soudnímu orgánu" (bod 164) a že "informování dozorčího výboru je bezpodmínečnou povinností a neponechává žádný prostor pro uvážení" (bod 170). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I STAV REALIZACE DOPORUČENÍ (ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 1/2005) [1] Doporučení | Přijato | Realizováno [2] | Doporučení soustředit činnosti na vyšetřovací funkci úřadu OLAF Eliminovat nebo vyčlenit činnosti, které nejsou klíčové 7.Eliminovat následné činnosti (účast na soudních řízeních a zpětném získávání finančních prostředků), které mohou provádět schvalující osoby | Částečně | Částečně | 14.Převést odpovědnost za strategii boje proti podvodům na jiné útvary Komise | Nepřijato | Ne | 15.Předat odpovědnost za řízení programů financování (např. Perikles a Herkules) jiným útvarům Komise | Nepřijato | Ne | 2.Zvážit vytvoření samostatného útvaru pro koordinaci a poskytování pomoci s cílem zlepšit řízení zdrojů | Nepřijato | Ne | Zlepšit příspěvek strategických útvarů k vyšetřovací funkci 17.Soustředit činnost úřadu na jeho vyšetřovací funkci a změnit řízení a správu i předpisy | Částečně | Částečně | 13.Útvary strategické analýzy by měly usilovat o zlepšení kvality údajů zasílaných členskými státy a vytvářet databáze, které by bylo možné využít k vyhledávání odchylek a zahájení vyšetřování | Přijato | Částečně | Doporučení zlepšit efektivnost vyšetřování Právní a procedurální rámec 8.Kodifikovat a zveřejnit postupy s cílem chránit práva jednotlivců ve všech fázích vyšetřování a umožnit kontroly legality kroků probíhajícího vyšetřování | Přijato | Částečně | Spolupráce s členskými státy 9.Oficiálně ustavit mechanismy spolupráce mezi úřadem OLAF a členskými státy, a to legislativně nebo formou dohod s vnitrostátními vyšetřovacími orgány | Přijato | Částečně | Plánování 3.Zřídit v rámci výkonné rady úžeji zaměřené skupiny za účelem stanovení jasných plánů a cílů vyšetřování | Přijato | Ano | 5.Zavést systém pro časové záznamy propojený s plány práce a odhady doby vyšetřování, který by umožnil harmonizovat pracovní vytížení se zdroji a vyhnout se zpoždění | Přijato | Částečně | Důraz na priority 4.Dohlížet na vyšetřování a soustředit se na priority a na vyhledávání důkazů lepším využíváním dostupných nástrojů pro vyšetřování | Přijato | Částečně | Včasné dokončení 6.Stanovit maximální dobu trvání vyšetřování | Částečně [3] | Částečně [4] | Podpora ze strany IT a lidských zdrojů 10.Transformovat CMS na systém řízení vyšetřování a rozšířit vzdělávání vyšetřovatelů ve vyšetřovacích technikách, právních předpisech a dovednostech souvisejících s vypracováním zpráv | Přijato | Částečně | 12.Zavést ústřední plán řízení lidských zdrojů za účelem řešení strukturálních problémů | Přijato | Ano | Doporučení prokazovat účelnost vyšetřování 1.Konkretizovat výsledky, kterých má vyšetřování dosáhnout, a zavést ukazatele výkonnosti pro hodnocení úspěchu | Přijato | Částečně | 11.Vypracovávat spolehlivé a relevantní zprávy o výkonnosti vycházející ze skutečných, nikoliv potenciálních výsledků | Přijato | Částečně | Doporučení dozorčímu výboru posílit nezávislost úřadu OLAF 16.Přehodnotit roli dozorčího výboru s cílem znemožnit zásahy do probíhajících vyšetřování | Přijato | Částečně | [1] Vychází se z poměru případů otevřených ke konci roku oproti počtu případů otevřených během roku. [2] Doporučení ve zvláštní zprávě č. 1/2005 nebyla očíslována. Zde je uvádíme v souhrnné podobě a v pořadí, v němž je zpráva zmiňuje. [3] Ano – doporučení bylo realizováno. Ne – doporučení nebylo realizováno a stále platí. Částečně – různá míra realizace a doporučení dalších kroků. [4] Komise odpověděla, že navrhla změnit nařízení (ES) č. 1073/1999 a stanovit dobu trvání vyšetřování na 12 měsíců s možností opakovaného prodloužení vyšetřování vždy až o šest měsíců. [5] Právní rámec nebyl zatím změněn. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II ORGANIZAČNÍ STRUKTURA ÚŘADU OLAF [1] +++++ TIFF +++++ [1] Údaje v organizační sktruktuře odpovídají skutečnému počtu zaměstnanců v březnu 2010. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III POTENCIÁLNÍ UKAZATELE TABULKA A – Ukazatele činnosti, potenciálních a skutečných finančních výsledků [1] Zdroj: OLAF, duben 2010. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Celkem | Vnější vyšetřování | Činnost | Uzavřená vnější vyšetřování | 151 | 104 | 100 | 117 | 121 | 103 | 696 | Potenciální výsledky | S finančními následnými opatřeními | 59 | 52 | 60 | 66 | 67 | 52 | 356 | Inkasovatelná částka (v mil. EUR) | 183,7 | 43,8 | 54,7 | 122,6 | 121,0 | 130,6 | 656,4 | Skutečné výsledky | Prostředky získané zpět (v mil. EUR) | 73,0 | 8,8 | 9,2 | 43,8 | 28,3 | 16,6 | 179,7 | Odepsaná částka (v mil. EUR) | 5,7 | 0,3 | 1,9 | 1,8 | 0,0 | 15,4 | 25,1 | Zbývající částka (v mil. EUR) | 105,0 | 34,7 | 43,6 | 77,0 | 92,7 | 98,6 | 451,6 | Tabulka A uvádí údaje ze systému CMS o vnějších vyšetřováních týkajících se činnosti (počet uzavřených vyšetřování), potenciálních výsledků (uzavřeno s následnými opatřeními a částky k inkasu) a skutečných výsledků (prostředky, které byly skutečně získány zpět). U 356 (51 %) případů z 696 uzavřených vnějších vyšetřování v šestiletém období 2004–2009 se počítalo s potenciálními finančními následnými opatřeními. Za totéž šestileté období činila celková zjištěná částka k inkasu 656,4 milionu EUR. Celková částka prostředků, které byly (za totéž šestileté období) až do doby auditu v dubnu 2010 skutečně získány zpět, činila 179,7 milionu EUR (27 %). Tabulka B – Ukazatele činnosti, potenciálních a skutečných výsledků soudních řízení Zdroj: OLAF, duben 2010 (jeden případ může vést k několika krokům a následně pokutám a trestům). | Rok doporučení následné kontroly | Celkem | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vnější vyšetřování | Činnost | Uzavřená vyšetřování | 151 | 104 | 100 | 117 | 121 | 103 | 696 | Potenciální výsledky | Se soudními následnými opatřeními | 33 | 46 | 32 | 42 | 55 | 32 | 240 | Související opatření | 112 | 91 | 48 | 67 | 66 | 22 | 406 | Skutečné výsledky | Zamítnuté případy | 63 | 24 | 17 | 11 | 9 | 0 | 124 | Nedořešené případy | 26 | 55 | 28 | 51 | 57 | 16 | 233 | Pokuta nebo trest | 23 | 12 | 3 | 5 | 0 | 6 | 49 | Vnitřní vyšetřování | Uzavřené případy | 39 | 30 | 31 | 34 | 25 | 37 | 196 | Pokuta nebo trest | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 5 | Koordinace a pomoc | Uzavřené případy | 149 | 99 | 86 | 81 | 41 | 48 | 504 | Pokuta nebo trest | 182 | 63 | 17 | 39 | 19 | 2 | 322 | Všechny případy celkem | Uzavřené případy | 339 | 233 | 217 | 232 | 187 | 188 | 1396 | Pokuta nebo trest | 206 | 77 | 22 | 44 | 19 | 8 | 376 | Vnitřní vyšetřování | Zahájení disciplinárních kroků | 8 | 12 | 13 | 19 | 12 | 1 | 65 | Tabulka B uvádí údaje ze systému CMS o činnosti, potenciálních a skutečných výsledcích soudních řízení. K šestiletému období mezi roky 2004 a 2009 lze mít tyto připomínky: Vnější vyšetřování: z 696 uzavřených vnějších vyšetřování byla k 240 (34 %) přijata soudní následná opatření, která vedla k 406 souvisejícím opatřením. Z toho 49 (12 %) vyústilo ve vynesení rozsudku (včetně čtyř zproštění viny a 11 výnosů v odvolacím řízení), 124 souvisejících opatření (30 %) bylo odloženo, zatímco na výsledky 233 souvisejících opatření se teprve čeká. Ze 124 zamítnutých případů bylo 76 (61 %) zamítnuto pro nedostatek důkazů a devět (7 %) z důvodu promlčení. Vnitřní vyšetřování: počet konečných výnosů soudních orgánů k vnitřním vyšetřováním je extrémně malý. Jde pouze o pět výnosů z celkem 196 uzavřených případů, přičemž u 45 zůstává otevřená možnost řešení sporu soudní cestou. Bylo podáno 62 souvisejících opatření, z toho 16 bylo zamítnuto. Vnitřní vyšetřování uzavřená v tomto období rovněž vedla k zahájení disciplinárních řízení proti 65 osobám. Případy koordinace a pomoci: pokud jde o konečné výnosy soudních orgánů k uzavřeným případům s následnými opatřeními v období 2004–2009 [2], jsou případy koordinace a pomoci podstatně úspěšnější než vnitřní a vnější vyšetřování. Tabulka ukazuje, jak se výsledky soudních řízení liší u různých druhů případů. Soudní následná opatření trvají v průměru 3,5 roku, čímž se částečně vysvětlují nižší počty pokut a trestů v posledních letech. TABULKA C – FINANČNÍ VÝSLEDKY V RŮZNÝCH OBLASTECH Zdroj: OLAF k dubnu 2010. | Uzavřené případy 2004–2009 | Uzavřeno s finančními následnými opatřeními | Inkasovatelné (v mil. EUR) | Dosud inkasováno | Zpětně získané prostředky na případy uzavřené s finančními následnými opatřeními (v mil. EUR) | (v mil. EUR) | % | Vnější vyšetřování | Zemědělství | 92 | 49 | 136,8 | 5,5 | 1,7 % | 0,11 | Cla | 102 | 69 | 306,6 | 112,9 | 35,4 % | 1,64 | Vnější pomoc | 225 | 101 | 74,9 | 10,9 | 3,4 % | 0,11 | Strukturální fondy | 124 | 76 | 124,2 | 46,6 | 14,6 % | 0,61 | Ostatní [3] | 153 | 61 | 13,9 | 3,8 | 1,2 % | 0,06 | Mezisoučet | 696 | 356 | 656,4 | 179,7 | 56,4 % | 0,50 | Vnitřní vyšetřování | 196 | 33 | 3,0 | 0,5 | 0,2 % | 0,02 | Koordinace a pomoc | 504 | 201 | 877,0 | 138,3 | 43,4 % | 0,69 | Celkem | 1396 | 590 | 1536,4 | 318,5 | 100,0 % | 0,54 | Tabulka C srovnává finanční výsledky v různých odvětvích. U vnějších vyšetřování připadl největší podíl inkasovatelných částek (20 %) a prostředků, které byly skutečně získány zpět (35 %), na oblast cel. Finanční výsledky z ostatních oblastí byly nižší. V daném šestiletém období (2004–2009) odpovídají případy koordinace a pomoci 57 % (877 milionů EUR z 1536 milionů EUR) potenciálně inkasovatelných částek za úřad jako celek a 43 % (138 milionů EUR z 319 milionů EUR) prostředků, které byly skutečně získány zpět. Zpětně získané prostředky na jedno vyšetřování uvádí průměrnou částku, která byla získána zpět na uzavřený případ s finančními následnými opatřeními v jednotlivých odvětvích (například v oblasti zemědělství bylo získáno zpět 5,5 milionu EUR z celkem 49 případů, což vedlo k průměrnému inkasu ve výši 0,11 milionu EUR na případ). Přestože různá odvětví nejsou přímo srovnatelná, neboť se týkají různých typů případů, tabulka ukazuje kolísání průměrných inkasovaných částek na případ napříč odvětvími. [1] Finanční částky v tabulce jsou přiřazeny k roku, v němž začala realizace následných opatření, a to bez ohledu na to, ve kterém roce příjemce peníze skutečně obdržel. Tabulka tedy neuvádí částky inkasované na základě případů uzavřených v roce 2003. [2] U případů koordinace a pomoci již vnitrostátní soudní orgány přijaly rozhodnutí, že se těmito případy budou zabývat, což vysvětluje jejich vyšší úspěšnost. [3] Kategorie "ostatní" zahrnuje přímé výdaje, subjekty a agentury EU a obchod. --------------------------------------------------