CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 28. října 2009 
SEK(2009) 1437 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
Průvodní dokument k 
 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
 
Digitální dividenda, zdroj sociálních p řínosů a hospodá řského růstu 
 
a  
 
DOPORU ČENÍ KOMISE 
 
k usnadn ění uvolnění digitální dividendy v Evropské unii 
  
{KOM(2009) 586 v kone čném znění} 
{K(2009) 8287 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 1436} 
 
 
CS 2   CS SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
„Digitální dividenda“, tj. část rádiového spektra uvoln ěná přechodem pozemního televizního 
vysílání z analogového formátu na formát di gitální (digitální pozem ní televize, DTT), 
představuje zna čnou část vysoce kvalitních rádiových frekvencí, které budou ve všech 
členských státech k dispozici. Koordinovaný p řístup k digitální dividend ě může přispět ke 
splnění dvou významných cíl ů politiky EU. Jedná se o: 
1. zajištění dostatku frekvencí v Evrop ě, které vy řeší problém p řístupu 
k širokopásmovým službám ve venkovských oblastech  (kde bezdrátová 
infrastruktura často představuje jediné proveditelné řešení) a zmenšení propasti 
v širokopásmovém p řipojení vyplývající z nedostatku t ěchto služeb;  
2. a rovněž přípravu p ůdy pro budoucí vývoj pozemního vysílání  (např. televize 
s vysokým rozlišením) zvýšením pr ůměrného výkonu infrastruktur televizního 
vysílání. Zlepší se tak i možnosti členských stát ů při výkonu jejich pravomocí 
v oblasti audiovizuální politiky. 
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Chybějící vhodná koordinace mezi členskými státy m ůže podstatn ě snížit možné spole čenské 
a hospodá řské přínosy digitální dividendy.  
1.1. Rozdíly mezi vnitrostátními postupy by snížily využitelnost spektra v d ůsledku 
rušení 
Využívat stejné frekvence pro bezdrátové služby, které mají zásadn ě odlišné technické 
vlastnosti, jako je nap říklad tradi ční rozhlasové vysílání s vysokým výkonem a bezdrátový 
širokopásmový p řenos s nízkým až st ředním výkonem, je technicky neefektivní. Tento 
problém rovn ěž přesahuje hranice, protože zbytkové rušení m ůže mít ve své části spektra 
dosah až 100 kilometr ů. 
1.2. Bez koordinace na úrovni EU nebudou členské státy moci p řidělovat digitální 
dividendu pro využití s nejvyšším spole čenským a hospodá řským přínosem 
Bez koordinovaného p řístupu, který by minimalizoval dopad rušení v EU, dají možná 
vnitrostátní orgány pro správu spektra p řednost DTT, zatímco v rámci koordinovaného 
přístupu by mohly povolit i další využití s v ětším celkovým p řínosem. 
1.3. Chybějící úspory z rozsahu a chyb ějící celoevropské pokrytí službami m ůže 
poškodit evropské hospodá řství a bránit investicím 
Doslova veškeré o čekávané využití digitá lní dividendy závisí na možnosti dosáhnout 
kritického množství a úspor z rozsahu. Studie Komise nap říklad ukázala, že než za čnou 
výrobci mobilních komunika čních zařízení investovat do nových výrobních linek pro mobilní 
komunika ční zařízení čtvrté generace, o čekávají trh čítající alespo ň 100 milion ů obyvatel. 
Úspory z rozsahu jsou nezbytné i pro úsp ěšné zavád ění vysílacího za řízení a sítí nov ějších 
generací. 
CS 3   CS 1.4. Riziko výpadku d ůležitých služeb, které již využívají část pásma UHF blízkou 
spektru digitální dividendy 
Stávající bezdrátové mikrofony a podobné aplikace využívají ur čité frekvence v pásmu UHF 
(známém jako „vložené spektrum“ neboli „bíl á místa”). Tyto služby jsou nezbytné pro řadu 
odvětví, zejména pro vysílání a po řádání akcí. Bez koordinace na úrovni EU vzniká riziko, že 
v určitém okamžiku nebudou k dispozici frekvence, na nichž by tyto d ůležité služby mohly 
dále fungovat. Vzhledem k řadě dotčených zařízení (čtyři až pět milionů v EU1) má tato 
otázka pro vnit řní trh bezpochyby velký význam. 
1.5. Bez řádné koordinace se t řetími zem ěmi můžeme přijít o značnou část přínosů  
Přeshraničn í  r u š e n í  z e  t řetích zemí m ůže narušovat fungování ur čitých služeb ve velkých 
zeměpisných oblastech EU. To pak m ůže bránit celostátnímu zavád ění služeb, protože nebude 
možné pokrýt všechny regiony. V rámci mechanis mu ITU se vedou dvoustranná jednání mezi 
členskými státy a t řetími zem ěmi o frekvencích digitální dividendy. Údajn ě však často 
nevedou k žádoucím výsledk ům. Spole čný přístup by umožnil vytvo ření celoevropské 
strategie a posílil by postavení Spole čenství a členských stát ů při jednání se t řetími zem ěmi.  
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Většinu otázek vyplývajících z využívá ní digitální dividendy nelze ú činně řešit opatřeními 
jednotlivých členských stát ů, protože rádiový p řenos se na hranicích nezastaví. Opat ření 
jednoho členského státu by se proto mohlo výrazn ě dotknout zájm ů ostatních. Z velkého 
množství mobilních za řízení, která využívají danou část spektra, vyplývá navíc velký význam 
pro vnitřní trh. 
Opatření na úrovni Spole čenství by ve srovnání s opat řeními jednotlivých členských stát ů 
znamenalo jasný p řínos. Hlavní oblasti možné p řidané hodnoty pro EU jsou: 
• přední postavení (je pravd ěpodobné, že sousední zem ě spíše napodobí koordinovaná 
opatření na úrovni EU než opat ření jednotlivých členských stát ů, což může vést k širší 
dostupnosti spektra uvnit ř EU); 
• účinnější využívání spektra a úspory z rozsahu (bude-li existovat spole čný plán využití 
spektra); 
• všeobecný p řínos v podob ě podpory vnit řního trhu (i díky  interoperabilit ě a roamingu p ři 
nasazení na hromadném trhu, nap ř. u bezdrátových širokopásmových technologií). 
3. CÍLE 
Prvním cílem je maximalizovat p řínosy digitální dividendy a jednat dostate čně rychle, aby 
nedošlo k nesourodým vnitrostátním výchoz ím situacím, které by bránily vytvo ření 
jednotného trhu budoucích služeb a za řízení. 
                                                 
1 Zdroj: APWPT. 
CS 4   CS Zadruhé se tato iniciati va snaží dosáhnout dostate čné soudržnosti mezi vnitrostátními p řístupy 
a zajistit dlouhodobou konvergenci v zájmu podpory inovací a dlouhodobých p řínosů pro 
spotřebitele, posílení jednotného trhu  a zvýšení konkurenceschopnosti EU. 
Zatřetí by mělo opatření Komise usnadnit po čáteční úsilí několika členských stát ů o otevření 
dílčího pásma 790–862 MHz novým službám, ja ko je bezdrátové širokopásmové p řipojení, 
a pomoci zamezit rozt říštění vnitřního trhu (tj. situaci, kdy jednotlivé členské státy ukládají 
odlišná technická či funkční omezení). 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Sdělení dopln ěné u určitých aspekt ů doporučením předkládá návrhy pro čtyři hlavní oblasti: 
– včasné vypnutí analogového pozemní ho televizního vysílání jako p ředpoklad pro využití 
digitální dividendy;  
– koordinace opat ření členských stát ů k zajištění jednotného p řístupu k díl čímu pásmu 790–
862 MHz; 
– společné iniciativy k zajišt ění optimálního využití všech částí pásma UHF (470–
862 MHz); 
– technická harmonizace díl čího pásma 790–862 MHz (v rá mci mechanismu rozhodnutí 
o rádiovém spektru). 
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
5.1. Dopad možností týkajících se v časného vypnutí analogového pozemního 
televizního vysílání  
5.1.1.  Žádná další opat ření ze strany EU 
Deset nebo jedenáct členských stát ů bude pravd ěpodobně provozovat analogové pozemní 
televizní vysílání ješt ě v roce 2012, n ěkteré z nich dokonce až do roku 2013, čímž způsobí 
riziko dalších prodlev.  
5.1.2.  Doporučení, aby členské státy p řijaly veškerá opat ření k vypnutí analogového 
signálu do 1. ledna 2012  
Studie Komise odhaduje, že poda ří-li se zabránit ro čnímu zpožd ění zpřístupnění dílčího 
pásma 790–862 MHz v celé EU, zp ůsobenému n ěkolika členskými státy, m ůže to znamenat 
celkový p řínos ve výši n ěkolika miliard eur sou časné čisté hodnoty (nejmén ě 1 miliarda EUR 
jen v oblasti spot řebitelského p řebytku a p řebytku výrobce, násobeno 15 lety2). 
Vzhledem k tomu, že všechny členské státy se k p řechodu na digitální televizní vysílání 
zavázaly, omezují se náklady na urychlení postupu zpravidla o n ěkolik měsíců v deseti nebo 
jedenácti členských státech.  
                                                 
2 Organizace Ofcom UK odhadla, že je n pro Spojené království by p řínos za podobných podmínek 
dosáhl výše 100 až 400 milion ů GBP. 
CS 5   CS Vznikají rovn ěž sociální náklady , zejména v d ůsledku podpory p ři nákupu konvertor ů 
analogového formátu na digitální pro spot řebitele, kte ří i nadále používají analogové 
televizory3. Zkušenosti s vypnutím analogového vysílání v p ěti členských státech, které už na 
digitální vysílání p řešly (a v USA), ukazují, že tento so ciální dopad je pouze omezený a lze jej 
zmírnit cílenými podporami pro znevýhodn ěné skupiny.  
5.1.3.  Závazné vypnutí analogového vysílání do 1. ledna 2012 (právní opat ření 
Společenství) 
Přínosy a náklady v četně sociálního dopadu by byly stejné jako u p ředchozí možnosti 
(doporučené vypnutí), ale pravd ěpodobnost, že bude dosaženo nejvyššího všeobecného 
přínosu, by byla vyšší. 
5.2. Společné iniciativy k zajišt ění optimálního využití všech částí pásma UHF (470–
862 MHz) 
To se týká p řípadné koordinace opat ření ke snadn ějšímu uvoln ění dodatečné kapacity spektra, 
zejména spektra do frekvence 790 MHz, čímž by se digitální dividenda zv ětšila. Kvantitativní 
dopad však nebyl podrobn ě posuzován, protože tato opat ření mají zatím podobu 
předběžných návrh ů na diskusi na úrovni EU . 
5.2.1.  Žádné další opat ření EU v oblasti koordinace 
Hlavní přínos této možnosti spo čívá v tom, že nevzniknou žádné povinné dodate čné náklady 
na nové p řijímače či zdokonalení p řenosových sítí.  
5.2.2.  Dopad na další koordina ční činnosti týkající se díl čích pásem do 790 MHz 
Další koordinace p řichází v úvahu nap říklad v těchto oblastech:  
– zajištění minimálních standard ů komprese a kvality p řenosu pro vysílací sít ě včetně 
nových přijímačů DTT;  
– širší využití jednofrekven čních sítí (SFN); 
– podpora automaticky p řeladitelných systém ů, případně s použitím finan čních zdroj ů 
Společenství; 
– pomoc stávajícím uživatel ům bezdrátových mikrofon ů při přechodu na nové frekvence, 
případně využití „bílých míst“ pro kognitivní technologie4; 
– zlepšení p řeshraniční koordinace spektra jak mezi členskými státy, tak se t řetími zem ěmi. 
Každá z t ěchto iniciativ m ůže mít pozitivní dopad, ale v dané  fázi je obtížné provést 
spolehlivou analýzu citlivosti. Jední m z negativních sociálních dopad ů by mohla být situace, 
kdy by k novému vybavení nem ěli přístup všichni televizní diváci, to by však vy řešilo období, 
během něhož by byly vysílány signály jak podle star é, tak i nové normy, aby je dokázalo 
přijmout vybavení DTT první generace. 
                                                 
3 Náklady na v ětšinu konvertor ů analogového formátu na digitální nep řesahují 50 eur. 
4 Kognitivní rádiové technologie umož ňují rádiovému za řízení rozpoznat frekvence, které nejsou 
v daném okamžiku obsazeny primárním uživatelem, a do časně je využít. 
CS 6   CS 5.2.3.  Dopad závazných požadavk ů na zlepšení ú činnosti spektra ve vztahu k digitální 
dividendě 
Zákonné požadavky by obecn ě zvýšily ú činek každého konkrétního opat ření. 
5.3. Dopad možností týkajících se koordina ční činnosti členských stát ů v dílčím 
pásmu 790–862 MHz 
5.3.1.  Žádná další opat ření ze strany EU 
Několik členských stát ů5 je – nebo brzy bude – schopno rozhodnout o otev ření tohoto pásma 
pro služby elektronických komunikací . Tato možnost by znamenala regula ční opatření na 
vnitrostátní úrovni, která by mohla být v rozporu s opat řeními v ostatních zemích a ohrozila 
tak technickou harmonizaci p ři využití tohoto díl čího pásma pro nové širokopásmové 
technologie.  
5.3.2.  Doporučení, aby členské státy nep řijímaly opat ření, která by mohla být v rozporu 
s opatřeními na technickou harmonizaci pás ma 790–862 MHz plánovanou na úrovni 
EU 
V praxi by se to týkalo (do časně) pouze t ěch členských stát ů, které připravují nové využití 
tohoto díl čího pásma. Nevznikly by proto prak ticky žádné náklady a úsilí by se zam ěřilo na 
snadnější dosažení rychlého a stabilního konsenzu o harmonizovaných technických 
podmínkách. 
5.4. Dopad možností s ohledem na technickou harmonizaci díl čího pásma 790–862 
MHz 
Jeden z hlavních záv ěrů studie Komise uvádí, že „soukromá hodnota“6, kterou by bylo možno 
vytvořit, pokud by všechny členské státy vy členily díl čí pásmo 790–862 MHz pro služby 
elektronických komunikací za stejný ch podmínek, by dosáhla výše nejmén ě 17 a nejvíce 
44 miliard EUR (v nejoptimisti čtějším případě) v závislosti na odhadované úrovni poptávky 
po různých službách7.  
Značný sociální p řínos by vyplynul z širšího p řístupu k širokopásmovým službám a možnosti 
zajistit celoevropskou interoperabilitu služeb. 
V oblasti p řidělování se nepo čítá s žádnými všeobecnými negativními ú činky na služby 
vysílání, protože jakoukoli ztrátu vys ílací kapacity v pásmu 790–862 MHZ by vy řešilo 
přeplánování a/nebo zlepšená p řenosová technologie. S tím spojené náklady budou záviset na 
počtu vysílacích stanic DTT v díl čím pásmu každého členského státu (dopad p řidělování). 
Opatření Spole čenství by však m ělo přeplánování vysílacích sítí spíše usnadnit.  
5.4.1.  Pokyny (nezávazné) pro harmonizaci díl čího pásma 790–862 MHz  
Související náklady budou pravd ěpodobně velmi nízké, ale nezvýší výrazn ě pravděpodobnost 
dosažení velkých p řínosů harmonizace. 
                                                 
5 Pat ří k nim nejmén ě Česká republika, Finsko, Francie, N ěmecko, Nizozemsko, Rakousko, Spojené 
království, Špan ělsko a Švédsko. 
6 Spot řebitelský p řebytek a p řebytek výrobce. 
7 Čistá současná hodnota za 15 let ve srovnání s neexistencí koordinace na úrovni EU. 
CS 7   CS 5.4.2.  Rozhodnutí Komise, kterým se stanoví t echnické parametry pro pásmo 790–862 MHz  
Podle studie Komise je u této  možnosti politiky vysoká pravd ěpodobnost zna čných přínosů, 
jak je uvedeno v bodu 5.4, protože vyšší míra harmonizace p řinese úspory z rozsahu a usnadní 
interoperabilitu. Oplátkou usnadní dosažení významných sociálních cíl ů EU, jako je zajišt ění 
širokopásmového p řipojení pro všechny.  
5.4.3.  Rozhodnutí Komise, kterým se stanoví tech nické parametry a závazný termín pro 
uvolnění vysílacích služeb (s vysokým výkonem) z díl čího pásma 790–862 MHz 
Tato možnost by zajistila nejvyšší p řínosy, protože by odstran ila veškerou nejistotu 
zúčastněných stran. Rozhodnutí by však pro sv ůj případný dopad, zejména v oblasti rozvoje 
vysílacích služeb, muselo vycházet z dohody mezi Evropským parlamentem a Radou . 
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
6.1. Porovnání možností týkajících se v časného vypnutí analogového vysílání 
Je pravděpodobné, že proti opat ření Spole čenství by n ěkteré členské státy vznesly námitky 
z důvodů důležitých otázek ve řejného zájmu. 
Nejvhodn ější se proto zdá být možnost vydat „doporu čení“ (možnost 5.1.2). M ělo by pomoci 
podpořit předchozí politické závazky a sou časně by mělo pozitivní „psychologický“ dopad na 
zúčastněné strany. Pokud tato možnost pom ůže urychlit p řidělování díl čího pásma 790–862 
MHz v celé EU jen o n ěkolik měsíců, mohla by znamenat již uvedené zna čné přínosy a snížit 
náklady vysílacích subjekt ů na souběžné vysílání (p řenos stejných program ů v analogovém 
i digitálním formátu). 
6.2. Srovnání možností týkajících se opti málního využívání spektra v pásmu UHF 
(470–862 MHz) 
Možnost „dalších koordina čních činností“ otevírá dlouhodob ě cestu pro další digitální 
dividendu, aniž by vytvá řela větší náklady. Ukazuje se jako oprávn ěná a přiměřená možnost, 
protože v sou časné dob ě nelze u žádné ze zvažovaných možností prokázat jednozna čnou 
výhodu povinné koncepce na úrovni EU. 
6.3. Srovnání možností týkajících se koordinace činnosti členských stát ů v dílčím 
pásmu 790–862 MHz 
Nezbytnost jednat je pro členské státy, které v sou časné době zvažují vnitrostátní regula ční 
opatření týkající se tohoto díl čího pásma, stále v ětším imperativem, proto urychlen ě potřebují 
koncepci Spole čenství pro koordinovaný p řístup, jinak hrozí riziko rozt říštění vnitřního trhu 
a ztráta úspor z rozsahu, kterých by jin ak bylo možné dosáhnout. Navrhované doporu čení 
(bod 5.3.2) se proto jeví jako nejvhodn ější možnost. 
6.4. Srovnání možností ohledn ě technické harmonizace díl čího pásma 790–862 MHz 
Nebude-li pro uvoln ění dílčího pásma 790–862 MHz stanoven term ín, mohla by tato možnost 
(5.4.2) vést k nejistot ě na jednotném trhu EU v d ůsledku odlišné rychlosti provád ění 
a přejímání v jednotlivých členských státech, je proto d ůležité vzít v úvahu citlivost členských 
CS 8   CS států plynoucí zejména z nestejné rychlosti vypín ání a odlišných výchozí ch situací v oblasti 
vysílání.  
V daném okamžiku je proto nejlepší možností (která odpovídá i požadavk ům proporcionality) 
požadovat, aby všechny členské státy uplat ňovaly při změně využívání díl čího pásma 790–
862 MHZ ze sou časného využívání pro vysílání st ejné technické podmínky, a doporu čit, aby 
se pásmo p řidělovalo podle zása d neutrality v ůči technologiím a službám za spole čných 
technických podmínek a podle spole čného plánu pro toto pásmo.  
Není jisté, že by všechny členské státy podpo řily opatření, kterým by Komise kone čný termín 
stanovila. Vybraná možnost znamená, že členské státy budou mít prostor p ři volbě 
a načasování p řechodu na bezdrátové širokopá smové technologie, a sou časně že jakmile 
volbu učiní, použitelné technické pod mínky budou jasné a koordinované, čímž se odstraní 
hlavní riziko rozt říštěnosti. 
7. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Navrhuje se, aby se ho dnocení a sledování zam ěřilo na provozní cíle v ur čitých oblastech, 
zejména na: 
• včasné zavedení opat ření členských stát ů, která zajistí vypnutí an alogového vysílání do 
1. ledna 2012; 
• pokrok při uvolňování dílčího pásma 790–862 MHz pro elek tronické komunikace podle 
harmonizovaných technických podmínek; 
• pokrok při přechodu na nejlepší technologie p řenosových sítí. 
Komisi by m ěly být nápomocny p říslušné poradní výbory.