EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.11.2016 COM(2016) 854 final 2016/0364(COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterou se mění směrnice 2013/36/EU, pokud jde o osvobozené subjekty, finanční holdingové společnosti, smíšené finanční holdingové společnosti, odměňování, opatření a pravomoci v oblasti dohledu a opatření na zachování kapitálu (Text s významem pro EHP)



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Navrhovaná změna směrnice 2013/36/EU (směrnice o kapitálových požadavcích neboli CRD) je součástí legislativního balíčku, který rovněž zahrnuje změny nařízení (EU) č. 575/2013 (nařízení o kapitálových požadavcích neboli CRR), směrnice 2014/59/EU (směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank neboli BRRD) a nařízení (EU) č. 806/2014 (nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí neboli SRMR). Během posledních let Evropská unie provedla významnou reformu regulačního rámce finančních služeb, jejímž cílem bylo posílit odolnost institucí (tj. úvěrových institucí a investičních podniků), které působí ve finančním sektoru Evropské unie, založenou především na globálních standardech dohodnutých s mezinárodními partnery EU. Balíček reforem obsahoval zejména nařízení (EU) č. 575/2013 (nařízení o kapitálových požadavcích neboli CRR) a směrnici 2013/36/EU (směrnice o kapitálových požadavcích neboli CRD) o obezřetnostním dohledu nad institucemi, směrnici 2014/59/EU (směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank neboli BRRD) o ozdravných postupech a řešení krizí institucí a nařízení (EU) č. 806/2014 o jednotném mechanismu pro řešení krizí. Tato opatření byla přijata v reakci na finanční krizi probíhající v letech 2007–2008 a odrážejí mezinárodně dohodnuté standardy. Reformy sice přispěly ke stabilizaci finančního systému a k jeho odolnosti vůči řadě případných budoucích otřesů a krizí, doposud však plně nepostihly všechny zjištěné problémy. Cílem předkládaných návrhů je proto dokončení programu reforem odstraněním zbývajících slabých míst a zavedením některých významných reformních opatření, která jsou zásadní pro zajištění odolnosti institucí, ale tvůrci globálních standardů (tj. Basilejský výbor pro bankovní dohled (BCBS) a Rada pro finanční stabilitu (FSB)) je v konečné podobě zformulovali teprve nedávno: závazná výše pákového poměru (leverage ratio), která institucím zabrání v přílišném zadlužování, např. k vyvážení nízké ziskovosti; závazná výše poměru čistého stabilního financování (NSFR), která se bude opírat o zdokonalené profily financování institucí a stanoví harmonizovanou normu určující výši stabilních dlouhodobých zdrojů financování, kterou instituce potřebuje k překonání období nepříznivých tržních a finančních podmínek; větší citlivost kapitálových požadavků na riziko pro instituce, které ve významné míře obchodují s cennými papíry a deriváty, což zabrání přílišnému nesouladu těchto požadavků, který nevyplývá z rizikových profilů institucí; a v neposlední řadě nové standardy týkající se celkové kapacity pro absorpci ztrát (TLAC) globálních systémově významných institucí (G-SVI), které budou na tyto instituce klást požadavek větší kapacity pro absorpci ztrát a rekapitalizaci, vyřeší propojení na celosvětových finančních trzích a dále posílí schopnost Evropské unie řešit selhávání institucí G-SVI za současné minimalizace rizik pro daňové poplatníky. Komise ve svém sdělení ze dne 24. listopadu 2015 uznala potřebu dalšího snižování rizika a zavázala se předložit legislativní návrh vycházející z mezinárodních dohod uvedených výše. Tato opatření ke snižování rizika nejenže dále posílí odolnost evropského bankovního systému a důvěru trhů v něj, ale též poskytnou základnu pro další budování bankovní unie. Potřebu dalších konkrétních legislativních kroků směřujících ke snížení rizik ve finančním sektoru uznala i Rada ECOFIN ve svých závěrech ze dne 17. června 2016. V usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2016 o bankovní unii – výroční zpráva za rok 2015 jsou rovněž zmíněny některé oblasti současného regulačního rámce, kterými by bylo vhodné se dále zabývat. Zároveň bylo potřeba, aby Komise vzala v úvahu stávající regulační rámec a nový vývoj v regulační oblasti na mezinárodní úrovni a aby reagovala na náročné úkoly stojící před ekonomikou EU, především nutnost podpory růstu a pracovních míst v dobách nejistého ekonomického výhledu do budoucna. Za účelem posílení ekonomiky Unie byly spuštěny různé významné politické iniciativy, jakými jsou např. investiční plán pro Evropu (EFSI) a unie kapitálových trhů. Je třeba posílit schopnost institucí přispívat k financování ekonomiky, aniž by byla oslabena stabilita regulačního rámce. Aby byla zajištěna bezproblémová součinnost nedávných reforem finančního sektoru mezi sebou navzájem, s novými politickými iniciativami, ale také s nedávnými širšími reformami ve finančním sektoru, provedla Komise na základě výzvy k poskytnutí informací důkladné holistické posouzení stávajícího rámce finančních služeb (včetně CRR, CRD, BRRD a SRMR). Aktuální přezkum globálních standardů proběhl rovněž z hlediska širších ekonomických dopadů. Změny předpisů založené na mezinárodním vývoji představují věrné provedení mezinárodních standardů do právních předpisů Unie, s výjimkou cílených úprav, které mají odrážet specifika Evropské unie a širší politické úvahy. Například převládající závislost malých a středních podniků (MSP) v EU nebo projektů v oblasti infrastruktury na bankovním financování vyžaduje specifické regulační úpravy, které zajistí, aby instituce byly i nadále schopné je financovat, neboť tvoří páteř jednotného trhu. Nezbytné je zajistit bezproblémovou součinnost se stávajícími požadavky, jakými jsou např. požadavky na centrální clearing a zajištění derivátových expozic, nebo postupný přechod na některé nové požadavky. Tyto úpravy, limitované v oblasti působnosti nebo v čase, proto nenarušují celkovou přiměřenost návrhů, které jsou v souladu se základní mírou ambice mezinárodních standardů. Na základě výzvy k poskytnutí informací si návrhy navíc kladou za cíl zlepšení stávajících pravidel. Analýza provedená Komisí ukázala, že současný rámec se může uplatnit proporcionálnějším způsobem, především zohledněním situace menších a méně složitých institucí, u kterých se nezdá, že by potřeba obezřetnosti ospravedlňovala některé stávající požadavky na zveřejňování informací a podávání zpráv a požadavky související se složitým obchodním portfoliem. Dále Komise zvážila riziko spojené s úvěry malým a středním podnikům a na financování projektů v oblasti infrastruktury a zjistila, že u některých těchto úvěrů by bylo oprávněné požadavek na kapitál snížit. Podle předkládaných návrhů se požadavky v tomto smyslu opraví a zlepší se proporcionalita obezřetnostního rámce pro instituce. Tím se posílí schopnost institucí financovat ekonomiku, aniž by byla oslabena stabilita regulačního rámce. Nakonec Komise v úzké spolupráci s expertní skupinou pro bankovnictví, platební styk a pojištění posoudila uplatnění možností volby a práva rozhodnout dle vlastního uvážení stanovených v CRD a CRR. Z této analýzy vyplývá záměr předkládaného návrhu vyloučit některé možnosti volby a právo rozhodnout dle vlastního uvážení v souvislosti s ustanoveními o pákovém poměru, o velkých expozicích a kapitálu. Navrhuje se ukončit možnost vytváření nových, státem garantovaných odložených daňových pohledávek, nezávislých na budoucím zisku, které by byly osvobozené od odečtení od výše regulatorního kapitálu. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Některé prvky návrhů CRD a CRR revidují původní předpisy, zatímco jiné úpravy finančního regulačního rámce se staly nezbytnými z důvodu následného vývoje, jakým je např. přijetí BRRD, zřízení jednotného mechanismu dohledu a práce prováděná Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA) a na mezinárodní úrovni. V návrhu jsou předkládány změny stávajících právních předpisů v souladu s existujícími politickými ustanoveními v oblasti požadavků obezřetnosti na instituce, dohledu nad nimi a ozdravných postupů a řešení krizí. •Soulad s ostatními politikami Unie

Čtyři roky poté, co se hlavy evropských států a předsedové vlád shodli na vytvoření bankovní unie, jsou dva pilíře bankovní unie – jednotný dohled a řešení krizí – hotové a spočívají na pevných základech jednotného souboru pravidel pro všechny instituce v Evropské unii. Přestože byl učiněn významný pokrok, k vybudování bankovní unie je potřeba provést ještě další kroky, včetně vytvoření jednotného systému pojištění vkladů. Přezkum CRR a CRD je jedním z opatření ke snížení rizika, která jsou nutná k dalšímu posílení odolnosti bankovního sektoru a jsou paralelou k zavádění evropského systému pojištění vkladů. Cílem přezkumu je rovněž zajištění trvalého souboru jednotných pravidel pro všechny instituce v Evropské unii, ať jsou součástí bankovní unie či nikoli. Všeobecné cíle této iniciativy popsané výše jsou plně v souladu se základními cíli Evropské unie, tj. podporou finanční stability, snížením pravděpodobnosti a rozsahu financování daňovými poplatníky v případě řešení krize instituce i přispíváním k harmonickému a udržitelnému financování ekonomické činnosti, což vede k vysoké úrovni konkurenceschopnosti a ochrany spotřebitele. Tyto obecné cíle jsou rovněž v souladu s cíli stanovenými jinými významnými iniciativami v Evropské unii, popsanými výše. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Navrhované změny vycházejí z týchž právních základů jako legislativní akty, které jsou předmětem změn, tj. článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) pro návrh nařízení měnící CRR a č. 53 odst. 1 SFEU pro návrh směrnice měnící CRD IV. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Navrhovaná opatření sledují cíle, které jsou již obsaženy v existujících právních předpisech Evropské unie, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni EU než na základě různých vnitrostátních iniciativ. Vnitrostátní opatření, jejichž cílem je například snížení zadluženosti institucí, posílení jejich stabilního financování a stanovení požadavků na kapitál obchodního portfolia, by neměla takovou účinnost při zajišťování finanční stability jako pravidla EU, vzhledem ke svobodnému usazování institucí v jiném členském státě a poskytování služeb a k výsledné míře poskytování přeshraničních služeb, kapitálových toků a integraci trhů. Vnitrostátní opatření by naopak mohla narušit hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivnit kapitálové toky. Přijímání vnitrostátních opatření by navíc bylo z právního hlediska obtížné vzhledem k tomu, že CRR již upravuje bankovní záležitosti, včetně požadavků souvisejících se zadlužením (podávání zpráv), likvidity (konkrétně ukazatel likvidního krytí) a požadavků na obchodní portfolio. Za nejlepší řešení se tedy považuje změna CRR a CRD. Vystihuje přesnou rovnováhu mezi harmonizujícími pravidly a zachováním flexibility jednotlivých států v případech, kdy je to důležité, aniž by byl narušen soubor jednotných pravidel. Změny budou nadále podporovat jednotné uplatňování požadavků obezřetnosti a sbližování postupů dohledu a zajišťovat rovné podmínky pro bankovní služby na celém jednotném trhu. Těchto cílů nemůže být uspokojivě dosaženo pouze na úrovni členských států. Toto je obzvláště důležité v bankovním sektoru, kde na jednotném trhu EU působí mnoho úvěrových institucí. Zásadní pro účinný dohled nad úvěrovými institucemi na konsolidovaném základě je plná spolupráce a důvěra v rámci jednotného mechanismu dohledu a v rámci kolegií orgánů dohledu a příslušných orgánů mimo jednotný mechanismus. Vnitrostátní pravidla by těchto cílů nedosáhla. •Proporcionalita Proporcionalita je nedílnou součástí posouzení dopadů připojeného k návrhu. Nejenže byly všechny navrhované možnosti v různých regulačních oblastech jednotlivě posuzovány ve vztahu k cílové proporcionalitě, ale nedostatek proporcionality stávajících pravidel byl také prezentován jako samostatný problém a byly analyzovány konkrétní možnosti s cílem snížit náklady menších institucí na správu a dodržování předpisů (viz oddíl 2.9 a 4.9 posouzení dopadů). •Volba nástroje Navrhuje se, aby opatření byla zavedena změnami CRR a CRD, a to prostřednictvím nařízení a směrnice. Navrhovaná opatření se totiž vztahují k již existujícím ustanovením zakotveným v těchto právních nástrojích nebo je dále rozvíjejí (likvidita, zadluženost, odměňování, proporcionalita). Pokud jde o nový standard o TLAC schválený Radou pro finanční stabilitu (FSB), navrhuje se, aby byla převážná část standardu včleněna do CRR, protože pouze nařízením lze dosáhnout potřebného jednotného uplatňování, podobně jako u stávajících kapitálových požadavků založených na riziku. Formulace požadavků obezřetnosti v podobě změny CRR zajistí, aby bylo možné tyto požadavky přímo uplatnit na instituce G-SVI. To by zabránilo členským státům zavádět odlišné vnitrostátní požadavky v oblasti, kde je žádoucí plná harmonizace, aby se zabránilo nerovným podmínkám. Nezbytné však bude doladění stávajících právních ustanovení v rámci BRRD, aby bylo zajištěno, že požadavek na TLAC a minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky (MREL) budou navzájem v plném souladu. Některé navrhované změny CRD, které se týkají proporcionality, by ponechaly členským státům určitý stupeň flexibility tak, aby si jednotlivé státy mohly zachovat odlišná pravidla v období provádění změn do vnitrostátního práva. Členské státy by si tedy mohly vybrat, zda pro určité záležitosti, jakými jsou například odměňování a podávání zpráv, zavedou přísnější pravidla. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Konzultace se zúčastněnými stranami Komise provedla různé iniciativy za účelem zhodnocení, zda stávající obezřetnostní rámec a aktuální přezkumy globálních standardů jsou nejvhodnějšími nástroji pro zajištění obezřetnostních cílů ve vztahu k institucím v EU a také zda budou i nadále poskytovat ekonomice EU potřebné finanční zdroje. V červenci 2015 Komise zahájila veřejnou konzultaci o možném dopadu CRR a CRD na bankovní financování ekonomiky EU se zvláštním zřetelem k financování malých a středních podniků a infrastruktury a v září 2015 podala výzvu k poskytnutí informací týkajících se finančních právních předpisů EU jako celku. Cílem těchto dvou iniciativ bylo získat informace o zkušenostech a konkrétní zpětnou vazbu v souvislosti s i) pravidly mající vliv na schopnost ekonomiky financovat sama sebe a růst ekonomiky, ii) zbytečnou regulační zátěží, iii) vzájemným působením, nejednotností a mezerami v pravidlech a iv) pravidly způsobujícími nezamýšlené následky. Navíc Komise shromáždila názory zúčastněných stran v rámci zvláštních analýz o ustanoveních upravujících odměňování a o proporcionalitě pravidel obsažených v CRR a CRD. Byla také zahájena veřejná konzultace v souvislosti se studií zadanou Komisí, jejímž cílem je posoudit dopad CRR na bankovní financování ekonomiky. Všechny iniciativy zmíněné výše poskytly jasné důkazy potřeby aktualizovat a doplnit stávající pravidla za účelem i) dalšího snížení rizik v bankovním sektoru a tím i snížení závislosti na podpoře státu a penězích daňových poplatníků v případě krize a ii) zlepšení schopnosti institucí směrovat dostatečné finanční prostředky do ekonomiky.

Shrnutí konzultací, přezkumů a zpráv je uvedeno v přílohách 1 a 2 posouzení dopadů. •Posouzení dopadů Posouzení dopadů bylo projednáno s Výborem pro kontrolu regulace a dne 7. září 2016 bylo zamítnuto. Po zamítnutí bylo posouzení dopadů rozšířeno o i) lepší vysvětlení politických souvislostí návrhu (tj. jeho vztahu k vývoji mezinárodní politiky i politiky EU), ii) podrobnější popis názorů zúčastněných stran a iii) další důkazy o dopadech (z hlediska přínosů i nákladů) různých politických možností, kterými se posouzení dopadů zabývá. Ke znovu předloženému posouzení dopadů vydal Výbor pro kontrolu regulace dne 27. září 2016 kladné stanovisko. Posouzení dopadů je připojeno k návrhu. Návrh je s posouzením dopadů v souladu. Jak ukazuje simulační analýza a makroekonomické modelování v posouzení dopadů, při zavádění nových požadavků, především nových standardů vyplývajících z rámce Basel, jakými jsou například pákový poměr a obchodní portfolio, lze očekávat určité omezené náklady. Odhadovaný dlouhodobý dopad na hrubý domácí produkt (HDP) se pohybuje mezi –0,03 % a –0,06 % a v nejkrajnějším scénáři se odhaduje, že vzrůst nákladů na financování v bankovním sektoru zůstane pod 3 bazickými body. Na straně přínosů simulace ukázala, že potřeba veřejných zdrojů požadovaných na podporu bankovního systému v případě finanční krize o velikosti podobné té z let 2007–2008 by se snížila o 32 % – snížení z 51 na 34 miliard EUR. •Účelnost a zjednodušování právních předpisů Očekává se, že zachování zjednodušených přístupů k výpočtu požadavků na kapitál zajistí trvalou proporcionalitu pravidel pro menší instituce. Dodatečná opatření ke zvýšení proporcionality některých požadavků (ve vztahu k podávání zpráv, poskytování informací a odměňování) by navíc měla u těchto institucí snížit zátěž související se správou a dodržováním předpisů. Pokud jde o malé a střední podniky (MSP), očekává se, že navrhované nové nastavení požadavků na kapitál pro úvěrovou angažovanost institucí vůči MSP bude mít pozitivní vliv na financování těchto podniků. To by se týkalo především malých a středních podniků, jejichž úvěry přesahují 1,5 milionu EUR, protože pro takovouto expozici podle stávajících pravidel neplatí výhody plynoucí z podpůrného faktoru MSP. Očekává se, že ostatní prvky návrhu, především ty, které se zaměřují na posílení odolnosti institucí vůči budoucím krizím, upevní udržitelnost úvěrování malých a středních podniků. Rovněž se očekává, že opatřeními ke snížení nákladů institucí na dodržování předpisů, především menších a méně složitých institucí, se sníží výpůjční náklady malých a středních podniků. Ve vztahu k třetím zemím návrh posílí stabilitu finančních trhů EU a tím se sníží pravděpodobnost a náklady případného přelévání poruch na celosvětové finanční trhy. Navrhované změny budou navíc dále harmonizovat regulační rámec po celé Evropské unii a tím se podstatně sníží administrativní náklady institucí z třetích zemí, které působí v EU. Návrh je v souladu s prioritou Komise, jednotným digitálním trhem. •Základní práva Evropská unie se zavazuje dodržovat vysokou úroveň ochrany základních práv a je signatářem široké škály úmluv o lidských právech. V této souvislosti není pravděpodobné, že by tento návrh měl přímý dopad na tato práva podle hlavních úmluv OSN o lidských právech, Listiny základních práv Evropské unie, která tvoří nedílnou součást smluv EU, a Evropské úmluvy o lidských právech. 4.DOPAD NA ROZPOČET Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv Očekává se, že navrhované změny začnou vstupovat v platnost nejdříve v roce 2019. Změny jsou pevně propojené s ostatními ustanoveními CRR a CRD, která jsou již v platnosti a jsou sledována od roku 2014. Basilejský výbor pro bankovní dohled (BCBS) a Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) budou dále shromažďovat potřebné údaje ke sledování pákového poměru a nových opatření souvisejících s likviditou za účelem hodnocení budoucího dopadu nových politických nástrojů. Pravidelný proces dohledu a hodnocení (SREP) a zátěžové testy rovněž pomohou při sledování dopadu nově navrhovaných opatření na dotčené instituce a při vyhodnocování, zda stanovená flexibilita a proporcionalita dostatečně vyhovuje zvláštnostem menších institucí. Útvary Komise se navíc dále budou účastnit pracovních skupin při BCBS a společné pracovní skupiny založené Evropskou centrální bankou (ECB) a orgánem EBA, které sledují dynamiku kapitálu institucí a jejich likvidní pozice celosvětově i v rámci EU. Soubor ukazatelů pro sledování vývoje výsledků zavádění preferovaných možností:

Poměr čistého stabilního financování (NSFR): Ukazatel NSFR pro instituce EU Cíl K datu použitelnosti změn splňuje NSFR na sto procent 99 procent institucí, které se účastní monitorování opatření dohody Basel III prováděného Evropským orgánem pro bankovnictví (65 % z první skupiny a 89 % z druhé skupiny úvěrových institucí splňují NSFR ke konci prosince 2015) Zdroj údajů Pololetní zprávy o výsledcích monitorování opatření rámce Basel III provedeného Evropským orgánem pro bankovnictví Pákový poměr: Ukazatel Pákový poměr pro instituce EU Cíl K datu použitelnosti změn má pákový poměr ve výši minimálně tří procent 99 procent první a druhé skupiny úvěrových institucí (93,4 % institucí z první skupiny splnilo cíl do června 2015) Zdroj údajů Pololetní zprávy o výsledcích monitorování opatření rámce Basel III provedeného Evropským orgánem pro bankovnictví Malé a střední podniky Ukazatel Deficit financování malých a středních podniků v EU, tj. rozdíl mezi potřebou externích zdrojů financování a dostupností finančních prostředků Cíl Dva roky po datu použitelnosti změn méně než 13 % (poslední známý údaj – 13 % ke konci roku 2014) Zdroj údajů Evropská komise / dotazníkové šetření k přístupu podniků k finančním prostředkům (SAFE) provedené Evropskou centrální bankou (údaje pokrývají pouze země eurozóny) TLAC: Ukazatel TLAC v institucích G-SVI Cíl Všechny globální systémově významné banky (G-SVB) pocházející z EU splňují cílovou hodnotu (více než 16 % rizikově vážených aktiv (RWA)/6 % míry expozic pro účely pákového poměru (LREM) v roce 2019, více než 18 % rizikově vážených aktiv (RWA)/6,75 % LREM v roce 2022) Zdroj údajů Pololetní zprávy o výsledcích monitorování opatření rámce Basel III provedeného Evropským orgánem pro bankovnictví Obchodní portfolio: Ukazatel RWA pro tržní riziko institucí v EU Pozorovaná variabilita rizikově vážených aktiv agregovaných portfolií při použití metody vnitřních modelů. Cíl – V roce 2023 všechny instituce v EU splňují požadavky na kapitál ke krytí tržních rizik podle konečné výše stanovené Evropskou unií. – V roce 2021 je neoprávněná variabilita (tj. variabilita, která není způsobena rozdíly podkladových rizik) výstupů z interních modelů v institucích EU nižší než současná variabilita* interních modelů institucí EU. ________ *Referenčními hodnotami pro „současnou variabilitu“ požadavků na hodnotu v riziku (value-at-risk, VaR) a sazbu přírůstkového rizika (incremental risk charge, IRC) by měly být hodnoty odhadované v poslední zprávě orgánu EBA o „variabilitě rizikově vážených aktiv pro portfolia vystavená tržnímu riziku“, vypočítané pro agregovaná portfolia a zveřejněné před nabytím platnosti nového rámce tržního rizika. Zdroj údajů Pololetní zprávy o výsledcích monitorování opatření dohody Basel III provedeného Evropským orgánem pro bankovnictví Zpráva orgánu EBA o variabilitě rizikově vážených aktiv pro portfolia vystavená tržnímu riziku. Nové hodnoty by měly být vypočítány podle stejné metodiky. Odměňování: Ukazatel Použití oddálené splatnosti a výplaty v cenných papírech u institucí Cíl 99 % institucí, které nejsou malé a méně složité, v souladu s požadavky CRD odkládá nejméně 40 % pohyblivé složky odměny o tři až pět let a vybraným pracovníkům s vysokou pohyblivou složkou odměny vyplácí nejméně 50 % pohyblivé složky odměny v cenných papírech. Zdroj údajů Zprávy orgánu EBA o srovnávání odměňování Proporcionalita: Ukazatel Snížení zátěže spojené s podáváním zpráv orgánům dohledu a poskytováním informací Cíl 80 % menších a méně složitých institucí hlásí snížení zátěže Zdroj údajů Dotazníkové šetření, které má orgán EBA vypracovat a provést do roku 2022–2023 Hodnocení dopadů tohoto návrhu bude provedeno pět let po datu použitelnosti navrhovaných opatření na základě metodiky, kterou schválí orgán EBA krátce po jeho přijetí. Orgán EBA bude zmocněn definovat a shromažďovat údaje potřebné pro sledování výše uvedených i jiných ukazatelů potřebných k hodnocení pozměněných předpisů CRR a CRD. Mohla by být vypracována metodika pro jednotlivé možnosti nebo soubor propojených možností v závislosti na okolnostech panujících před vyhodnocováním a v závislosti na výstupu monitorovacích ukazatelů. Dodržování předpisů a jejich vynucování bude zajišťováno průběžně tak, že v případě potřeby Komise zahájí řízení o nesplnění povinnosti z důvodu neprovedení nebo nesprávného provedení či použití legislativních opatření. Zprávy o porušování práva EU mohou být podávány prostřednictvím Evropského systému finančního dohledu (ESFS), včetně příslušných vnitrostátních orgánů a orgánu EBA, i prostřednictvím ECB. Orgán EBA bude také i nadále zveřejňovat pravidelné zprávy o monitorování opatření vyplývajících z rámce Basel III v bankovním systému EU. Jedná se o monitorování dopadu požadavků vyplývajících z rámce Basel III (zavedených prostřednictvím CRR a CRD) na instituce EU, především pokud jde o kapitálové ukazatele (k pokrytí rizika a nerizikové) a ukazatele likvidity (LCR, NSFR). Provádí se souběžně s monitorováním, které vede BCBS. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu osvobozené subjekty Čl. 2 odst. 5 CRD se rozšiřuje o instituce v Chorvatsku, které byly vyjmuty z povinnosti uplatňovat CRD a CRR prostřednictvím přístupové smlouvy. Veřejné rozvojové banky a družstevní záložny v některých členských státech jsou z regulačního rámce CRD-CRR již vyjmuty. Aby byly zajištěny rovné podmínky, měly by mít všechny členské státy možnost povolit subjektům tohoto druhu provozovat činnost pouze podle vnitrostátních regulačních ochranných opatření, přiměřených rizikům, která podstupují. V tomto smyslu se Komise ve svém akčním plánu pro budování unie kapitálových trhů ze dne 30. září 2015 zavázala prozkoumat možnost, zda by všechny členské státy mohly udělovat povolení k činnosti družstevním záložnám, pro které by neplatily kapitálové požadavky EU kladené na banky. V souladu s těmito závazky a na žádost Nizozemska jsou do seznamu institucí v čl. 2 odst. 5 CRD rovněž zahrnuty družstevní záložny v Nizozemsku. Dále se pro usnadnění vyjmutí institucí ostatních členských států, které jsou podobné institucím zahrnutým do seznamu, z regulačního rámce CRD-CRR, v CRD v článku 2 doplňují odstavce 5a a 5b. Ustanovení těchto odstavců zmocňují Komisi, aby vyjmula určité instituce nebo kategorie institucí z CRD za předpokladu, že splní jasně definovaná kritéria. Tato nová možnost osvobození platí pro veřejné rozvojové banky pouze případ od případu, avšak pro celý sektor družstevních záložen určitého členského státu.

Čl. 9 odst. 2 se mění tak, aby lépe formuloval výjimky k zákazu přijímání vkladů nebo jiných splatných prostředků od veřejnosti jinými podniky nebo osobami než úvěrovými institucemi. Je vysvětleno, že zákaz se nevztahuje na osoby nebo podniky, jejichž zahájení a výkon činnosti podléhá jiným právním předpisům Unie než CRD, pokud jejich činnost podle takovýchto jiných právních předpisů Unie může být označena za přijímání vkladů nebo jiných splatných prostředků od veřejnosti. To by nemělo bránit v tom, aby se na subjekt vztahovala povinnosti mít povolení činnosti jak podle CRD, tak podle těchto jiných právních předpisů Unie. Dále je vysvětleno, že pouze subjekty vyjmenované v čl. 2 odst. 5 CRD jsou osvobozeny od zákazu v čl. 9 odst. 1 CRD, protože se na ně vztahuje zvláštní vnitrostátní právní rámec, a tím je odstraněna nejasnost aktuálního znění. Kapitálové požadavky a doporučená výše kapitálu podle pilíře 2 Aktuální znění pravidel týkajících se dodatečných kapitálových požadavků stanovených příslušnými orgány podle článku 104 umožňuje různé výklady případů, kdy tyto požadavky mohou být uloženy a jaké mají postavení ve vztahu k požadavkům na minimální výši kapitálu uvedeným v článku 92 nařízení o kapitálových požadavcích (CRR) a požadavku kombinovaných kapitálových rezerv (článek 128). Tyto rozdílné výklady vyústily v podstatně rozdílné výše kapitálu požadované od jednotlivých institucí v různých členských státech a v rozdílné aktivační body pro omezení rozdělování výnosů podle článku 141. V současném znění navíc není zmínka o možnosti příslušných orgánů sdělovat svá očekávání ohledně toho, že kapitál institucí bude převyšovat požadavky na minimální kapitál, dodatečné kapitálové požadavky a požadavek kombinovaných kapitálových rezerv. Pozměněný článek 104 obsahuje mezi jinými pravomocemi příslušných orgánů i možnost uložit dodatečné kapitálové požadavky. V novém článku 104a jsou vysvětleny podmínky nastavení dodatečných kapitálových požadavků a je zdůrazněna specifičnost povahy těchto požadavků pro jednotlivé instituce. Doplňuje se nový článek 104b, v němž jsou vysvětleny hlavní rysy doporučení ohledně výše kapitálu, a článek 113 se mění v tom smyslu, že doporučenou výší kapitálu by se měla zabývat i kolegia orgánů dohledu. Vkládá se nový článek 141a, v němž je pro účely omezení rozdělování výnosů lépe vysvětlen vztah mezi dodatečnými kapitálovými požadavky, minimálními požadavky na kapitál, požadavky na kapitál a způsobilé závazky, MREL a požadavkem kombinovaných kapitálových rezerv (tzv. „pořadí stohování“). Článek 141 se mění tak, aby odrážel pořadí stohování ve výpočtu nejvyšší částky výnosů k rozdělení. Podávání zpráv a poskytování informací podle pilíře 2 Za účelem snížení administrativní zátěže a stanovení proporcionálnějšího režimu podávání zpráv a poskytování informací podle pilíře 2 se návrhem mění čl. 104 odst. 1 CRD tak, že se omezuje právo příslušných orgánů na rozhodování dle vlastního uvážení při ukládání dalších povinností týkajících se podávání zpráv a poskytování informací institucím. Příslušné orgány budou oprávněny použít tyto pravomoci dohledu pouze v případě, že budou splněny právní důvody definované v novém odstavci 2 článku 104. Omezení procesu dohledu a hodnocení (SREP) a pilíře 2 na mikroobezřetnostní účely Nedávné zkušenosti ukázaly, že by bylo vhodné, aby se jasněji vymezily oblasti odpovědnosti mezi příslušnými a pověřenými orgány. To platí zejména pro proces dohledu a hodnocení (SREP) a odpovídající požadavky dohledu. Příslušné orgány odpovídají za SREP a uložení odpovídajících požadavků dohledu, specifických pro jednotlivé instituce (tzv. požadavky pilíře 2). V této souvislosti mohou také vyhodnotit systémové riziko způsobené konkrétní institucí a mohou toto riziko řešit uložením požadavků dohledu nad touto institucí. Použití opatření pilíře 2 může v této souvislosti oslabit účelnost a účinnost jiných makroobezřetnostních nástrojů. Z tohoto důvodu se v návrhu stanoví, že SREP a odpovídající požadavky dohledu by měly být omezeny čistě jen na mikroobezřetnostní hledisko. Články 97, 98, 99 a 105 se odpovídajícím způsobem mění. Článek 103 se zrušuje a nový čl. 104a odst. 1 obsahuje vysvětlení, že dodatečné kapitálové požadavky zmiňované v čl. 104 písm. a) nebudou ukládány za účelem pokrytí makroobezřetnostního či systémového rizika. Zavedení pozměněného rámce pro úrokové riziko Z důvodu vývoje v měření úrokových rizik na mezinárodní úrovni se mění články 84 a 98 této směrnice a článek 448 CRR za účelem zavedení revidovaného rámce pro zachycení úrokových rizik pro pozice v bankovním portfoliu. Změny zahrnují zavedení společného standardizovaného přístupu, který by instituce mohly použít pro zachycení těchto rizik nebo který by mohly příslušné orgány od instituce vyžadovat v případě, že systémy vyvinuté touto institucí pro zachycení těchto rizik nejsou uspokojivé, vylepšeného testu odlehlých hodnot a požadavků na poskytování informací. Orgán EBA je ve článku 84 CRD dále zmocněn vypracovat podrobnosti standardizované metodiky se zřetelem na kritéria a podmínky, které by instituce měly dodržovat při určování, hodnocení, řízení a snižování úrokových rizik. Orgán EBA je ve článku 98 CRD rovněž zmocněn definovat scénáře šesti náhlých a neočekávaných změn určených orgánem dohledu (supervisory shock) pro úrokové sazby a obecný předpoklad, který musí instituce zavést pro test odlehlých hodnot. Finanční holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti Zavádějí se nová ustanovení a úpravy některých článků CRD a CRR s cílem začlenit finanční holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti přímo do oblasti působnosti obezřetnostního rámce EU. Zavádí se požadavek, aby finanční holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti musely mít povolení k činnosti, spolu s požadavkem přímých pravomocí dohledu nad nimi (článek 21a CRD). Článek 11 CRR se mění tak, aby bylo jasné, že jestliže se požadavky uplatňují na konsolidovaném základě na úrovni těchto holdingových společností, bude za dodržování předpisů přímo odpovědná holdingová společnost, a nikoli instituce, které jsou dceřinými společnostmi tohoto holdingu. Články 13 a 18 CRR se upravují tak, aby odrážely přímou odpovědnost finančních holdingových společností či smíšených finančních holdingových společností. Zprostředkující mateřský podnik v EU Aby bylo usnadněno provádění mezinárodně uznávaných standardů o kapacitě pro absorpci ztrát pro globální systémově významné instituce mimo EU do práva Unie, a obecněji, aby byl zjednodušen a posílen proces řešení krize skupin z třetích zemí, které významnou měrou působí v EU, zavádí se v článku 21b CRD nový požadavek na založení zprostředkujícího mateřského podniku v EU, jestliže nejméně dvě instituce založené v EU mají ve třetí zemi tentýž vrcholný mateřský podnik. Zprostředkujícím mateřským podnikem v EU může být buď holdingová společnost, na kterou se vztahují požadavky CRR a CRD, nebo instituce EU. Požadavek bude platit pouze pro ty skupiny z třetích zemí, které jsou označeny za globální systémově významné instituce mimo EU nebo které mají na území EU subjekty s celkovými aktivy ve výši nejméně 30 miliard EUR (do výpočtu se zahrnují i aktiva dceřiných společností a poboček těchto skupin z třetích zemí). Odměňování Komise provedla podle požadavku čl. 161 odst. 2 CRD přezkum účinnosti, provádění a prosazování pravidel odměňování podle CRD. Závěry tohoto přezkumu, vyjádřené ve zprávě Komise COM(2016) 510, byly celkově pozitivní. Přezkum však ukázal, že některá pravidla, zejména pravidla o oddálené splatnosti a výplatě v cenných papírech, nelze použít pro nejmenší a nejméně složité instituce a pro zaměstnance s nízkou pohyblivou složkou odměny. Přezkum rovněž ukázal, že se proporcionalita se zřetelem na nejmenší a nejméně složité instituce, vyjádřená v čl. 92 odst. 2 CRD, se vykládá rozdílnými způsoby, což vede k nerovnoměrnému provádění pravidel v členských státech. Proto se návrh cílové úpravy zaměřuje na problémy, které se vyskytují při používání pravidel o oddálené splatnosti a výplatě v cenných papírech u malých a méně složitých institucí a vůči pracovníkům s nízkou pohyblivou složkou odměny. Článek 94 je v tomto smyslu pozměněn, aby se vyjasnilo, že pravidla platí pro všechny instituce a jejich vybrané pracovníky s výjimkou těch, kteří se nacházejí pod prahovými hodnotami a na které se vztahuje výjimka. Zároveň se příslušným orgánům nabízí určitá flexibilita v možnosti uplatnit přísnější přístup. Změny ustanovení o odměňování se rovněž zabývají další potřebou proporcionálnějších pravidel, kterou Komise stanovila ve svém přezkumu, tedy povolením pro kotované instituce, aby mohly ke splnění požadavků CRD použít nástroje spojené s akciemi. 2016/0364 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterou se mění směrnice 2013/36/EU, pokud jde o osvobozené subjekty, finanční holdingové společnosti, smíšené finanční holdingové společnosti, odměňování, opatření a pravomoci v oblasti dohledu a opatření na zachování kapitálu (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 53 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 byly přijaty v reakci na finanční krize probíhající v letech 2007–2008. Tato legislativní opatření podstatně přispěla k upevnění finančního systému v Unii a k posílení odolnosti institucí vůči případným budoucím otřesům. Přestože jsou tato opatření nanejvýš obsáhlá, nezabývala se všemi identifikovanými slabými místy, která mají na instituce vliv. Na některá z původně navrhovaných opatření se také vztahovala ustanovení o přezkumu nebo nebyla dostatečně specifikována, aby bylo umožněno jejich bezproblémové provedení. (2)Tato směrnice se zabývá problémy v souvislosti s ustanoveními, která, jak se ukázalo, nebyla dostatečně jasná a byla proto předmětem rozdílného výkladu nebo bylo zjištěno, že pro určité instituce představují přílišnou zátěž. Rovněž obsahuje úpravy směrnice 2013/36/EU, které jsou nezbytné buď následkem přijetí jiných relevantních právních předpisů Unie, jakým je např. směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU, nebo změn navrhovaných souběžně s nařízením (EU) č. 575/2013. Navrhované změny současný regulační rámec rovněž lépe přizpůsobují mezinárodnímu vývoji za účelem podpory souladu a srovnatelnosti mezi jurisdikcemi. (3)Finanční holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti by mohly být mateřskými podniky bankovních skupin a předpokládá se uplatnění požadavků obezřetnosti na základě konsolidované situace těchto holdingových společností. Jelikož instituce ovládaná těmito holdingovými společnostmi nemusí vždy splňovat požadavky na konsolidovaném základě, s rozsahem konsolidace je slučitelné, když finanční holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti budou včleněny do oblasti přímé působnosti směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013. Proto je nezbytný zvláštní postup vydávání povolení k činnosti finančních holdingových společností a smíšených finančních holdingových společností, jakož i dohled příslušných orgánů. Tím by bylo zajištěno, aby konsolidované obezřetnostní požadavky splňovala přímo holdingová společnost, na kterou se nebudou vztahovat požadavky obezřetnosti uplatňované samostatně. (4)Pokud jde o dohled na konsolidovaném základě, hlavní odpovědností je pověřen orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě. Proto je nezbytné, aby obezřetnostní povolování činnosti finančním holdingovým společnostem a smíšeným finančním holdingovým společnostem a dohled nad nimi byly rovněž svěřeny orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě. Evropská centrální banka by při výkonu svého úkolu provádět dohled na konsolidovaném základě nad mateřskými společnostmi úvěrových institucí podle čl. 4 odst. 1 písm. g) nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 také měla odpovídat za povolování činnosti finančním holdingovým společnostem a smíšeným finančním holdingovým společnostem a dohled nad nimi. (5)Zpráva Komise COM(2016) 510 ze dne 28. července 2016 ukázala, že některé zásady, zejména požadavky na oddálenou splatnost a výplatu v cenných papírech uvedené v čl. 94 odst. 1 písm. l) a m) směrnice 2013/36/EU, pokud jsou použity pro malé a méně složité instituce, přinášejí přílišnou zátěž a nejsou přiměřené přínosům z uplatnění obezřetnostních zásad. Podobně bylo zjištěno, že v případě pracovníků s nízkou pohyblivou složkou odměny náklady na použití těchto požadavků přesahují přínosy z uplatnění obezřetnostních zásad, protože nízká úroveň variability odměny nabízí pracovníkům jen malou či vůbec žádnou pobídku k převzetí nadměrného rizika. Takže zatímco by se od všech institucí mělo obecně vyžadovat, aby uplatňovaly všechny zásady vůči všem svým pracovníkům, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na jejich rizikový profil, je nezbytné ve směrnici vyjmout ze zásad o oddálené splatnosti a výplatě v cenných papírech malé a méně složité instituce a pracovníky s nízkou pohyblivou složkou odměny. (6)Pro zajištění sjednocení dohledu, podpory rovných podmínek pro instituce a dostatečné ochrany vkladatelů, investorů a spotřebitelů po celé Unii jsou nezbytná jasná, důsledná a harmonizovaná kritéria určení malých a méně složitých institucí i nízké úrovně pohyblivé složky odměn. Zároveň je vhodné nabídnout příslušným orgánům určitou flexibilitu, aby mohly v případech, kdy to považují za nezbytné, uplatnit přísnější přístup. (7)Směrnice 2013/36/EU požaduje, aby podstatná část, v každém případě nejméně 50 %, jakékoli pohyblivé složky odměny, byla tvořena akciemi nebo odpovídajícími vlastnickými podíly v závislosti na právní struktuře dané instituce, nebo nástroji spojenými s akciemi či odpovídajícími nepeněžními nástroji v případě nekotované instituce; a pokud je to možné, alternativními nástroji tier 1 nebo tier 2, které splňují určité podmínky. Tato zásada omezuje použití nástrojů spojených s akciemi na nekotované instituce a požaduje, aby kotované instituce používaly akcie. Zpráva Komise COM(2016) 510 ze dne 28. července 2016 obsahuje zjištění, že použití akcií může u kotovaných institucí vést ke značné administrativní zátěži provázené vysokými náklady. Zároveň lze dosáhnout odpovídajících přínosů z uplatnění obezřetnostních zásad tím, že se kotovaným institucím ponechá možnost použít nástroje spojené s akciemi, jejichž hodnota sleduje hodnotu akcií. Možnost použití nástrojů spojených s akciemi by tedy měla být rozšířena na kotované instituce. (8)Navýšení (add-on) požadavku na kapitál uložené příslušnými orgány je významným motorem pro celkovou úroveň kapitálu instituce a je důležité pro účastníky trhu, protože uložená výše dodatečného kapitálu má dopad na aktivační bod pro omezení vyplácení dividend, výplat bonusů a plateb na nástroje vedlejšího kapitálu tier 1. Měla by být stanovena jasná definice podmínek, za kterých by měl být uloženo navýšení kapitálového požadavku, aby bylo zajištěno, že se pravidla důsledně uplatňují ve všech členských státech a aby bylo zajištěno řádné fungování trhu. (9)Navýšení požadavku na kapitál uložené příslušnými orgány by mělo být stanoveno vzhledem ke konkrétní situaci instituce a mělo by být řádně zdůvodněné. Tyto požadavky by se neměly používat k řešení makroobezřetnostních rizik a měly by v pořadí požadavků na kapitál zaujímat místo nad minimálními požadavky na kapitál a pod požadavkem kombinovaných kapitálových rezerv. (10)Požadavek na pákový poměr je souběžným požadavkem k požadavkům na výši kapitálu k pokrytí rizik. Proto by požadavek na navýšení (add-on) kapitálu uložený příslušnými orgány pro řešení rizika nadměrného zadlužení měl být připojen k požadavku na minimální pákový poměr a nikoli k požadavku na minimální výši kapitálu k pokrytí rizik., Ke splnění požadavků na výši kapitálu k pokrytí rizik včetně požadavku kombinovaných kapitálových rezerv se navíc může rovněž použít jakýkoli kapitál CET1, který instituce využívají ke splnění požadavků týkajících se zadlužení.

(11)Příslušné orgány by měly mít možnost sdělit instituci požadavek na jakoukoli další úpravu výše kapitálu převyšující minimální požadavky na kapitál, dodatečné kapitálové požadavky a požadavek kombinovaných kapitálových rezerv, kterou by podle jejich očekávání tato instituce měla provést, aby se vypořádala s výhledovými a vzdálenými situacemi. Jelikož toto doporučení tvoří kapitálový cíl, mělo by se zvážit jeho zařazení nad požadavky na kapitál a požadavek kombinovaných kapitálových rezerv, přičemž nesplnění tohoto cíle nezpůsobí omezení rozdělování výnosů podle článku 141 této směrnice, a tato směrnice a nařízení (EU) č. 575/2013 by neměly pro toto doporučení ukládat povinnost zveřejňování. Jestliže instituce opakovaně neplní kapitálový cíl, příslušný orgán by měl být oprávněn přijmout opatření v oblasti dohledu a případně uložit dodatečné kapitálové požadavky. (12)Respondenti výzvy Komise k poskytnutí informací o regulačním rámci EU pro finanční služby upozornili, že požadavky příslušných orgánů na systematické hlášení přesahující požadavky uvedené v nařízení (EU) č. 575/2013 zvyšují vykazovací zátěž. Komise by měla vypracovat zprávu, v níž by byly tyto požadavky na dodatečné systematické hlášení identifikovány, a vyhodnotit, zda jsou v souladu s jednotným souborem pravidel o podávání zpráv orgánům dohledu. (13)Ustanovení této směrnice 2013/36/EU o úrokovém riziku vyplývajícím z investičního portfolia jsou propojena s příslušnými ustanoveními v [nařízení XX, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013, které u institucí vyžadují delší období pro provedení. Za účelem sladění uplatňování pravidel o úrokovém riziku vyplývajícím z investičního portfolia by se měla ustanovení nezbytná k dodržení příslušných ustanovení této směrnice použít od stejného data jako příslušná ustanovení nařízení (EU) č. [XX]. (14)Za účelem harmonizace výpočtu úrokového rizika vyplývajícího z investičního portfolia v případě, že interní systémy institucí pro měření tohoto rizika nejsou uspokojivé, by Komise měla být zmocněna přijmout regulační technické normy, pokud jde o určení podrobností o standardizovaném přístupu prostřednictvím regulačních technických norem uvedených v čl. 84 odst. 4 této směrnice pomocí aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 SFEU a v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010. (15)Aby mohly příslušné orgány lépe určit instituce, které by mohly utrpět při činnostech spojených s investičním portfoliem nadměrné ztráty z důvodu možných změn úrokových sazeb, měla by Komise být zmocněna přijmout regulační technické normy týkající se vymezení scénářů šesti náhlých a neočekávaných změn určených orgánem dohledu (supervisory shock), které všechny instituce musí uplatnit při výpočtu změn ekonomické hodnoty vlastního kapitálu podle čl. 98 odst. 5, obecných předpokladů, které instituce musí zavést do svých interních systémů pro účely téhož výpočtu, a týkající se stanovení možné potřeby zvláštních kritérií pro určení institucí, pro něž mohou být odůvodněna opatření v oblasti dohledu po snížení čistého úrokového výnosu způsobeného změnami úrokových sazeb pomocí aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 SFEU a v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010. (16)Za účelem usměrňování příslušných orgánů při určování konkrétních situací, kdy by měl instituci být uložen požadavek na navýšení kapitálu, by Komise měla být zmocněna přijmout regulační technické normy, které stanovují, jak by měla být měřena rizika nebo prvky rizik, která nejsou krytá nebo dostatečně krytá požadavky na kapitál uvedenými v nařízení (EU) č. 575/2013, pomocí aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 SFEU a v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010. (17)Veřejné rozvojové banky a družstevní záložny jsou v určitých členských státech z právních předpisů Unie o úvěrových institucích historicky vyjmuty. Za účelem zajištění rovných podmínek by mělo být umožněno, aby i ostatní veřejné rozvojové banky a družstevní záložny byly z právních předpisů Unie o úvěrových institucích vyjmuty a provozovaly činnost pouze podle vnitrostátních regulačních ochranných opatření přiměřených rizikům, která podstupují. Pro zajištění právní jistoty je nutné stanovit jasná kritéria takového dodatečného vynětí a zmocnit Komisi k přijetí aktů v souladu s článkem 290 SFEU, kterými se určí, zda konkrétní instituce nebo kategorie institucí tato vymezená kritéria splňují. (18)Před přijetím aktů v souladu s článkem 290 SFEU je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Aby se zejména zaručila rovnocenná účast na přípravě aktů v přenesené pravomoci, Evropský parlament a Rada obdrží všechny dokumenty ve stejném okamžiku jako odborníci členských států a jejich odborníci mají systematicky přístup na zasedání odborných skupin Komise, které se zabývají přípravou aktů v přenesené pravomoci. (19)Jelikož cílů této směrnice, totiž posílení a zdokonalení již existujících právních předpisů Unie zajišťujících jednotné požadavky obezřetnosti, jež platí pro družstevní záložny a investiční podniky v celé Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jejich rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. (20)Ve společném politickém prohlášení členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011 se členské státy zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení svých prováděcích opatření o jeden či více dokumentů, v nichž vysvětlí vztah mezi ustanoveními směrnice a odpovídajícími částmi nástrojů k jejímu provedení ve vnitrostátním právu. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné. (21)Směrnice 2013/36/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: Článek 1

Změny směrnice 2013/36/EU Směrnice 2013/36/EU se mění takto: 1)Článek 2 se mění takto: a)odstavec 5 se mění takto: 1)bod 16 se nahrazuje tímto: „16) v Nizozemsku: na činnost „Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV“, „NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij“ ,„NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering“, „Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV“ a „kredietunies“;“. 2)doplňuje se nový bod 24, který zní: „24) v Chorvatsku „kreditne unije“ a „Hrvatska banka za obnovu i razvitak“,“

b)vkládají se nové odstavce 5a a 5b, které znějí: „5a. Tato směrnice se nepoužije na instituci, pro niž Komise stanoví v aktu v přenesené pravomoci přijatém podle článku 148 na základě jí dostupných informací, že dotčená instituce splňuje všechny následující podmínky, aniž je dotčeno uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory: a)instituce byla založena podle veřejného práva ústředními orgány státní správy, regionální či místní samosprávy členského státu; b)právní a správní předpisy, jimiž se tato instituce řídí, potvrzují, že její činnost je omezena na prosazování určitých cílů finanční, sociální nebo ekonomické veřejné politiky v souladu s právními a správními předpisy, jimiž se tato instituce řídí, na nekonkurenčním a neziskovém základě. Pro tyto účely mohou cíle veřejné politiky zahrnovat financování konkrétních ekonomických aktivit nebo územních oblastí daného členského státu pro účely propagace a rozvoje; c)na instituci se vztahují dostatečné a účinné obezřetnostní požadavky, včetně minimálních požadavků na kapitál, a spadá do vhodného rámce dohledu, který má podobný účinek jako rámec zřízený podle právních předpisů Unie; d)ústřední orgán státní správy, regionální či místní samosprávy má povinnost chránit životaschopnost instituce přímými nebo nepřímými zárukami za nejméně 90 % výše požadavků na kapitál, požadavků na financování nebo expozic instituce; e)instituce nesmí přijímat kryté vklady ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU; f)její činnost se omezuje na členský stát, v němž se nachází její skutečné správní ústředí; g)celková hodnota aktiv instituce nedosahuje 30 miliard EUR; h)poměr celkových aktiv instituce k HDP daného členského státu nedosahuje 20 %; i)instituce není významná z hlediska domácí ekonomiky daného členského státu. Komise provádí pravidelný přezkum toho, zda instituce, na kterou se vztahuje akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 148, i nadále splňuje podmínky uvedené v prvním pododstavci. 5b. Tato směrnice se nepoužije na kategorie institucí v členském státě, jestliže Komise stanoví v aktu v přenesené pravomoci podle článku 148 na základě jí dostupných informací, že instituce spadající do této kategorie jsou úvěrovými sdruženími podle vnitrostátního práva členského státu a splňují všechny následující podmínky: a)jsou finančními institucemi družstevního charakteru; b)jejich členství je omezeno na soubor členů sdílejících určité předem definované společné osobní rysy nebo zájmy; c)mají povolení poskytovat úvěrové a finanční služby pouze svým členům; d)mají povolení přijímat vklady nebo splatné prostředky pouze od svých členů a tyto vklady jsou krytými vklady ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 5 směrnice 2014/49/EU; e)mají povolení provozovat pouze činnosti vyjmenované v bodech 1 až 6 a 15 v příloze I této směrnice; f)podléhají dostatečným a účinným obezřetnostním požadavkům, včetně minimálních kapitálových požadavků, a spadají do rámce dohledu, který má podobný účinek jako rámec zřízený podle právních předpisů Unie; g)souhrnná hodnota aktiv této kategorie institucí nepřesahuje 3 % HDP daného členského státu a celková hodnota aktiv jednotlivých institucí nepřesahuje 100 milionů EUR;

h)jejich činnost se omezuje na členský stát, v němž se nachází jejich skutečné správní ústředí. Komise provádí pravidelný přezkum toho, zda kategorie institucí, na kterou se vztahuje akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 148, i nadále splňuje podmínky uvedené v prvním pododstavci.“. c)odstavec 6 se nahrazuje tímto: „6. Subjekty uvedené v bodu 1 a v bodech 3 až 24 odstavce 5 a v aktech v přenesené pravomoci přijatých v souladu s odstavci 5a a 5b tohoto článku se pro účely článku 34 a hlavy VII kapitoly 3 považují za finanční instituce.“. d)doplňuje se odstavec 7, který zní: „Do [5 years after entry into force] Komise přezkoumá seznam uvedený v čl. 2 odst. 5, přičemž zváží, zda stále platí důvody, které vedly k zahrnutí subjektů do seznamu, s ohledem na vnitrostátní právní rámec a dohled uplatňovaný na subjekty v seznamu, druh a kvalitu krytí vkladů u subjektů ze seznamu a u subjektů typu vymezeného v čl. 2 odst. 5a a 5b též vezme v úvahu kritéria v těchto ustanoveních popsaná.“. 2)Článek 3 se mění takto: a)v odstavci 1 se doplňují nové body, které znějí: „60) „orgánem příslušným k řešení krize“ se rozumí orgán příslušný k řešení krize ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/59/EU; 61) „globální systémově významnou institucí“ (G-SVI) se rozumí G-SVI ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 132 nařízení (EU) č. 575/2013; 62) „globální systémově významnou institucí mimo EU“ (G-SVI mimo EU) se rozumí G-SVI mimo EU ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 133 nařízení (EU) č. 575/2013; 63) „skupinou“ se rozumí skupina ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 137 nařízení (EU) č. 575/2013. 64) „skupinou ze třetí země“ se rozumí skupina, jejíž mateřský podnik má sídlo ve třetí zemi. b)doplňuje se odstavec 3, který zní: „3. Pro účely uplatňování požadavků této směrnice a nařízení (EU) č. 575/2013 na konsolidovaném základě a pro účely provádění dohledu na konsolidovaném základě v souladu s touto směrnicí a nařízením (EU) č. 575/2013 se pojmy „instituce“, „mateřská instituce v členském státě“, „mateřská instituce v EU“ a „mateřský podnik“ použijí rovněž na finanční holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti, na které se vztahují požadavky stanovené v této směrnici a v nařízení (EU) č. 575/2013 na konsolidovaném základě a mají povolení k činnosti v souladu s článkem 21a.“. 3)V článku 4 se odstavec 8 nahrazuje tímto: „8. V případě, že jsou k řešení krize příslušné jiné orgány než příslušné orgány, zajistí členské státy, aby tyto jiné orgány na přípravě plánů řešení krize a ve všech ostatních případech, kdy je to vyžadováno touto směrnicí, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU nebo nařízením (EU) č. 575/2013, úzce spolupracovaly s příslušnými orgány a konzultovaly je.“. 4)V článku 8 se odstavec 2 se mění takto: a)písmeno a) se nahrazuje tímto: „a) informací poskytovaných příslušným orgánům v žádostech o povolení úvěrových institucí, včetně plánu činností uvedeného v článku 10, a informací, které jsou nezbytné ke splnění požadavků k vydání povolení stanovených členskými státy a oznámených orgánu EBA v souladu s odstavcem 1“;

b)písmeno b) se nahrazuje tímto: „b) požadavků na akcionáře a společníky s kvalifikovanou účastí nebo, pokud kvalifikované účasti neexistují, dvacet největších akcionářů nebo společníků podle článku 14; a“. 5)V článku 9 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Odstavec 1 se nevztahuje na přijímání vkladů nebo jiných splatných prostředků kterýmkoli z následujících subjektů: a)členský stát; b)orgán regionální či místní samosprávy členského státu; c)veřejné mezinárodní subjekty, jejichž členem je nejméně jeden členský stát; d)osoby nebo podniky, u nichž zahájení a výkon činnosti výslovně podléhá právním předpisům Unie jiným, než je tato směrnice a nařízení (EU) č. 575/2013; e)subjekty uvedené v čl. 2 odst. 5, jejichž činnost se řídí vnitrostátním právem.“. 6)Článek 10 se nahrazuje tímto: „Článek 10

Plán činností a organizační struktura Členské státy vyžadují, aby byl k žádostem o povolení přiložen plán činností, z něhož budou vyplývat druhy zamýšlené činnosti a organizační struktura dané úvěrové instituce, včetně údajů o mateřských podnicích, finančních holdingových společnostech a smíšených finančních holdingových společnostech v rámci skupiny.“. 7)V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Příslušné orgány odmítnou vydat povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, nejsou-li přesvědčeny, že akcionáři nebo společníci vyhovují nárokům kladeným v zájmu zajištění řádného a obezřetného řízení úvěrové instituce v souladu s kritérii stanovenými v čl. 23 odst. 1. Použijí se čl. 23 odst. 2 a 3 a článek 24.“. 8)V článku 18 se písmeno d) nahrazuje tímto: „d) nadále již nesplňuje obezřetnostní požadavky stanovené v části třetí, čtvrté nebo šesté, s výjimkou požadavků stanovených v článcích 92a a 92b, nařízení (EU) č. 575/2013 nebo uložené podle čl. 104 odst. 1 písm. a) nebo článku 105 této směrnice nebo nadále již není schopna plnit své závazky vůči svým věřitelům, a zejména pokud již nezajišťuje bezpečnost majetkových hodnot jí svěřených vkladateli.“. 9)Vkládají se nové články 21a a 21b, které znějí: „Článek 21a

Povolení činnosti finanční holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti 1.Členské státy vyžadují, aby finanční holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti obdržely povolení od orgánu vykonávajícího dohled na konsolidovaném základě určeného v souladu s článkem 111. Jestliže orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě není zároveň příslušným orgánem v členském státě, kde byla finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost založena, orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě s příslušným orgánem konzultuje.

2.Žádost o vydání povolení podle odstavce 1 obsahuje údaje o: a)strukturální organizaci skupiny, které je finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost součástí, s jasně vyznačenými dceřinými společnostmi a případnými mateřskými podniky; b)souladu s požadavky ohledně skutečného řízení činnosti a skutečného správního ústředí podle článku 13; c)souladu s požadavky na akcionáře a společníky podle článku 14. 3.Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě může udělit povolení pouze v případě, že je přesvědčen, že jsou splněny následující podmínky: a)finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost, na kterou se vztahují požadavky stanovené v této směrnici a v nařízení (EU) č. 575/2013, je schopna zajistit dodržování těchto požadavků; b)finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost nebrání účinnému dohledu nad dceřinými institucemi nebo mateřskými institucemi. 4.Orgány vykonávající dohled na konsolidovaném základě požadují od finančních holdingových společností a smíšených finančních holdingových společností, aby jim poskytly informace, které potřebují k monitorování strukturální organizace skupiny a splnění požadavků k vydání povolení podle tohoto článku. 5.Orgány vykonávající dohled na konsolidovaném základě mohou povolení udělené finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti odebrat pouze v případě, že tato finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost: a)nezačne povolení využívat do 12 měsíců, výslovně se povolení vzdá nebo prodá všechny své dceřiné společnosti, které jsou zároveň institucemi; b)získala povolení na základě nepravdivých prohlášení nebo jinými nedovolenými prostředky; c)nadále již nesplňuje podmínky, za nichž bylo povolení vydáno; d)podléhá požadavkům stanoveným v této směrnici a v nařízení (EU) č. 575/2013 na konsolidovaném základě a nadále již nesplňuje obezřetnostní požadavky stanovené v části třetí, čtvrté nebo šesté nařízení (EU) č. 575/2013 nebo uložené podle čl. 104 odst. 1 písm. a) nebo článku 105 této směrnice nebo nadále již není schopna plnit své závazky vůči svým věřitelům; e)spadá pod některý jiný případ, kdy lze podle vnitrostátních právních předpisů povolení odejmout; nebo f)dopustí se jednoho z porušení uvedených v čl. 67 odst. 1. Článek 21b

Zprostředkující mateřský podnik v EU 1.Členské státy požadují, aby dvě a více institucí v Unii, které jsou součástí téže skupiny z třetí země, měly zprostředkující mateřský podnik v EU usazený v Unii. 2.Členské státy požadují, aby zprostředkující mateřský podnik v EU působící v Unii obdržel povolení jako instituce v souladu s článkem 8 nebo jako finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost v souladu s článkem 21a. 3.Odstavce 1 a 2 se nepoužijí, jestliže celková hodnota aktiv skupiny z třetí země v Unii nedosahuje 30 miliard EUR, pokud skupina z třetí země není zároveň G-SVI mimo EU. 4.Pro účely tohoto článku celková hodnota aktiv skupiny z třetí země v Unii zahrnuje:

a)celkovou hodnotu aktiv každé instituce v Unii ze skupiny z třetí země vyplývající z její konsolidované rozvahy a b)celkovou hodnotu aktiv každé pobočky ze skupiny z třetí země, která má povolení v Unii. 5.Příslušné orgány oznámí každé povolení vydané podle odstavce 2 orgánu EBA. 6.Orgán EBA na svých internetových stránkách zveřejní seznam všech zprostředkujících mateřských podniků v EU, kterým bylo uděleno povolení v Unii. Příslušné orgány zajistí, aby pro instituce, které jsou součástí téže skupiny z třetí země, byl zřízen jeden zprostředkující mateřský podnik v EU.“. 10)V čl. 23 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto: „b) pověst, znalosti, dovednosti a zkušenosti, jak je stanoveno v čl. 91 odst. 1, všech členů vedoucího orgánu, kteří budou v důsledku navrhovaného nabytí řídit činnosti úvěrové instituce;“. 11)V článku 47 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Příslušné orgány informují orgán EBA o: a)všech povoleních poboček udělených úvěrovým institucím, které mají skutečné správní ústředí v třetí zemi; b)celkové hodnotě aktiv a pasiv povolených poboček úvěrových institucí, které mají skutečné správní ústředí v třetí zemi, podle pravidelných výkazů. Orgán EBA na svých internetových stránkách zveřejní seznam všech poboček z třetích zemí, kterým bylo uděleno povolení v členských státech, s uvedením členského státu a celkové hodnoty aktiv každé pobočky.“. 12)V článku 75 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Příslušné orgány shromažďují informace zveřejněné v souladu s kritérii pro zveřejňování údajů stanovenými v čl. 450 odst. 1 písm. g), h), i) a k) nařízení (EU) č. 575/2013 a používají tyto informace ke srovnávání trendů a postupů odměňování. Příslušné orgány poskytují tyto informace orgánu EBA.“ 13)Článek 84 se nahrazuje tímto: „Článek 84

Úrokové riziko investičního portfolia 1.Příslušné orgány zajistí, aby instituce zavedly interní systémy nebo uplatňovaly standardizovanou metodiku pro určení, hodnocení, řízení a snižování rizik vyplývajících z možných změn úrokových sazeb, které mají vliv jak na ekonomickou hodnotu vlastního kapitálu, tak na čistý úrokový výnos z investičního portfolia instituce. 2.Příslušné orgány zajistí, aby instituce zavedly systémy vyhodnocování a monitorování rizik vyplývajících z možných změn úvěrových rozpětí, které mají vliv jak na ekonomickou hodnotu vlastního kapitálu, tak na čistý úrokový výnos z investičního portfolia instituce. 3.Příslušné orgány mohou vyžadovat, aby instituce uplatňovaly standardizovanou metodiku uvedenou v odstavci 1 v případě, že interní systémy zavedené institucemi za účelem hodnocení rizik uvedených v odstavci 1 nejsou uspokojivé. 4.Orgán EBA vypracuje návrh regulačních technických norem, které pro účely tohoto článku upřesní standardizovanou metodiku, již mají instituce uplatňovat za účelem hodnocení rizik uvedených v odstavci 1.

Orgán EBA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do dne [one year after entry into force]. Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010. 5.Orgán EBA vydá pokyny k upřesnění: a)kritérií hodnocení rizik uvedených v odstavci 1 interním systémem instituce; b)kritérií určování, řízení a snižování rizik uvedených v odstavci 1 institucemi; c)kritérií pro posuzování a monitorování rizik uvedených v odstavci 2 institucemi; d)kritérií pro stanovení toho, které interní systémy zavedené institucemi pro účely odstavce 1 nejsou uspokojivé podle odstavce 3; Orgán EBA vydá tyto pokyny do dne [one year after entry into force].“ 14)V článku 85 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Příslušné orgány zajistí, aby instituce zavedly zásady a postupy pro hodnocení a řízení expozice vůči operačnímu riziku, včetně rizik modelů a rizik plynoucích z outsourcingu, a pokrytí méně četných, ale vysoce rizikových událostí. Pro účely těchto zásad a postupů instituce jasně zformulují, co tvoří podstatu operačního rizika.“. 15)Článek 92 se mění takto: a)odstavec 1 se zrušuje; b)v odstavci 2 se návětí nahrazuje tímto: „Příslušné orgány zajistí, aby při vytváření a uplatňování zásad celkového odměňování zahrnujícího mzdy a zvláštní penzijní výhody pro kategorie zaměstnanců, včetně vrcholného vedení, zaměstnanců odpovědných za činnosti spojené s podstupováním rizik a zaměstnanců v kontrolních funkcích, pro všechny zaměstnance, kterým je vyplácena celková odměna, díky níž se dostávají do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení, a zaměstnance odpovědné za činnosti spojené s podstupováním rizik, jejichž činnosti mají podstatný vliv na jejich rizikový profil, dodržovaly instituce následující zásady způsobem, který odpovídá jejich velikosti, vnitřní organizaci a povaze, rozsahu a složitosti jejich činností:“. 16)Článek 94 se mění takto: a)v odst. 1 písm. l) se bod i) nahrazuje tímto: „i) akciemi nebo, v závislosti na právní struktuře dané instituce, rovnocennými vlastnickými podíly; nebo nástroji spojenými s akciemi nebo, v závislosti na právní struktuře dané instituce, rovnocennými nepeněžními nástroji;“. b)doplňují se nové odstavce, které znějí: „3. Odchylně od odstavce 1 se zásady uvedené v písmenech l) a m) a v písm. o) druhém pododstavci nepoužijí pro: a)instituci, jejíž hodnota aktiv se v průběhu čtyřletého období bezprostředně předcházejícího běžnému hospodářskému roku v průměru rovná nebo je nižší než 5 miliard EUR;

b)pracovníka, jehož roční pohyblivá složka odměny nepřesahuje 50 000 EUR a nepředstavuje více než jednu čtvrtinu celkové roční odměny tohoto pracovníka. Odchylně od písmene a) může příslušný orgán rozhodnout, že na instituce, jejichž celková hodnota aktiv nedosahuje výše uvedené v písmeni a), se odchylka nevztahuje z důvodu povahy a rozsahu jejich činnosti, jejich vnitřní organizace, případně vlastností skupiny, ke které patří. Odchylně od písmene b) může příslušný orgán rozhodnout, že na pracovníky, jejichž roční pohyblivá složka odměny nedosahuje výše a podílu uvedených v písmeni b), se odchylka nevztahuje z důvodu zvláštností vnitrostátního trhu, pokud jde o způsoby odměňování nebo z důvodu povahy povinností a pracovní náplně těchto pracovníků. 4. Do [four years after entry into force of this Directive] Komise v úzké spolupráci s orgánem EBA přezkoumá uplatňování odstavce 3 a vypracuje o něm zprávu, kterou předloží Evropskému parlamentu a Radě, případně s legislativním návrhem. 5. Orgán EBA přijme pokyny, které usnadní provedení odstavce 3 a zajistí jeho jednotné uplatňování.“ 17)V čl. 97 odst. 1 se zrušuje písmeno b). 18)Článek 98 se mění takto: a)v odstavci 1 se zrušuje písmeno j); b)odstavec 5 se nahrazuje tímto: „5. Do přezkumu a hodnocení prováděného příslušnými orgány se zahrne expozice institucí vůči úrokovému riziku vyplývajícímu z investičního portfolia. Opatření dohledu se přijmou alespoň u institucí, jejichž ekonomická hodnota vlastního kapitálu uvedená v čl. 84 odst. 1 se z důvodu náhlé a neočekávané změny úrokových sazeb, popsané v kterémkoli ze scénářů šesti náhlých a neočekávaných změn určených orgánem dohledu (supervisory shock) pro úrokové sazby, sníží o více než 15 % jejich kapitálu tier 1.“. c)vkládá se nový odstavec 5a, který zní: „5a. Orgán EBA vypracuje návrh regulačních technických norem, které pro účely odstavce 5 upřesní: a)scénáře šesti náhlých a neočekávaných změn určených orgánem dohledu (supervisory shock), které se uplatní na úrokové sazby všech měn; b)společné modelování a parametrické předpoklady, které instituce zohlední ve svých výpočtech ekonomické hodnoty vlastního kapitálu podle odstavce 5; c)zda se opatření dohledu požadují i v případě poklesu čistého úrokového výnosu instituce podle čl. 84 odst. 1 v důsledku možných změn úrokových sazeb. Orgán EBA předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do dne [one year after entry into force]. Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.“. 19)V čl. 99 odst. 2 se zrušuje písmeno b). 20)Článek 103 se zrušuje. 21)Článek 104 se mění takto:

a)odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto: „1. Pro účely článku 97, čl. 98 odst. 4, čl. 101 odst. 4 a článku 102 a uplatňování nařízení (EU) č. 575/2013 mají příslušné orgány alespoň tyto pravomoci: a)požadovat, aby instituce měly dodatečný kapitál převyšující požadavky stanovené v nařízení (EU) č. 575/2013 za podmínek uvedených ve článku 104a; b)požadovat posílení zavedených systémů, postupů, mechanismů a prováděných strategií v souladu s články 73 a 74; c)požadovat, aby instituce předložily plán na obnovení souladu s požadavky dohledu podle této směrnice a podle nařízení (EU) č. 575/2013 a stanovily lhůtu pro jeho provedení, včetně úprav tohoto plánu z hlediska rozsahu a lhůty; d)požadovat, aby instituce používaly specifický systém tvorby opravných položek a rezerv nebo zacházení s aktivy z hlediska kapitálových požadavků; e)zakázat nebo omezit obchody, operace nebo síť institucí nebo požadovat upuštění od činností, které znamenají nadměrné riziko pro zdraví instituce; f)požadovat snížení rizika obsaženého v činnostech, produktech a systémech institucí, včetně činností v rámci outsourcingu; g)požadovat, aby instituce omezily pohyblivou složku odměny stanovením její výše jako procentního podílu celkových čistých výnosů v případě, že je tato složka odměny neslučitelná s udržováním řádného kapitálového základu; h)požadovat, aby instituce využívaly čisté zisky k posílení kapitálu; i)omezit nebo zakázat, aby instituce rozdělovala výnosy nebo vyplácela úroky akcionářům, společníkům nebo držitelům nástrojů vedlejšího kapitálu tier 1, pokud tento zákaz nepředstavuje nesplnění závazků dané instituce; j)uložit dodatečné nebo častější podávání zpráv, včetně zpráv o kapitálové a likviditní pozici; k)uložit zvláštní požadavky na likviditu, včetně omezení týkajících se nesouladu splatností mezi aktivy a pasivy; l)požadovat poskytnutí doplňujících informací pouze na ad hoc základě. 2. Pro účely odst. 1 písm. j) mohou příslušné orgány institucím uložit požadavky na dodatečné nebo častější podávání zpráv pouze v případě, že informace, které mají být podány, nejsou duplicitní a je splněna jedna z těchto podmínek: a)je splněna kterákoli z podmínek uvedených v čl. 102 odst. 1 písm. a) nebo b); b)příslušný orgán považuje za přiměřené uložit tyto požadavky za účelem shromažďování informací podle čl. 102 odst. 1 písm. b); c)dodatečné informace se požadují po dobu trvání programu dohledových šetření v instituci v souladu s článkem 99. Informace, které mohou být od institucí požadovány, se považují za duplicitní podle prvního pododstavce, jestliže má příslušný orgán již k dispozici stejné nebo v podstatě stejné informace, jestliže mohou být vytvořeny příslušným orgánem nebo je lze získat jinými prostředky než jejich vyžádáním od instituce. Jestliže má příslušný orgán informace k dispozici v jiném formátu nebo rozčlenění než dodatečné informace, které mají být předloženy, příslušný orgán si dodatečné informace nevyžádá, pokud mu jiný formát nebo rozčlenění nebrání ve vytvoření velmi podobné informace.“; b)odstavec 3 se zrušuje.

22)Vkládají se články 104a, 104b a 104c, které znějí: „Článek 104a

Dodatečné kapitálové požadavky 1.Příslušné orgány uloží dodatečný kapitálový požadavek podle čl. 104 odst. 1 písm. a) pouze v případě, že na základě přezkumů provedených v souladu s články 97 a 101 zjistí u jednotlivých institucí kteroukoli z těchto situací: a)instituce je vystavena rizikům nebo prvkům rizika, která nejsou krytá či dostatečně krytá kapitálovými požadavky stanovenými v části třetí, čtvrté, páté a sedmé nařízení (EU) č. 575/2013, jak je uvedeno v odstavci 2; b)instituce nesplňuje požadavky stanovené v článku 73 a 74 této směrnice nebo v článku 393 nařízení (EU) č. 575/2013 a není pravděpodobné, že pouhé uplatnění jiných správních opatření v odpovídajícím časovém rámci dostatečně napraví dotčená uspořádání, postupy, mechanismy a strategie; c)úpravy podle čl. 98 odst. 4 jsou považovány za nedostatečné k tomu, aby instituci umožnily v krátké době prodat nebo zajistit své pozice za běžných tržních podmínek bez významných ztrát; d)hodnocení provedené v souladu s čl. 101 odst. 4 odhalí, že neplnění požadavků ohledně používání povoleného přístupu bude mít pravděpodobně za následek nedostatečné kapitálové požadavky; e)instituce opakovaně nestanovuje nebo neudržuje dostatečnou výši dodatečného kapitálu podle čl. 104b odst. 1. Příslušné orgány neuloží dodatečný kapitálový požadavek podle čl. 104 odst. 1 písm. a) za účelem pokrytí makroobezřetnostních nebo systémových rizik. 2.Pro účely odst. 1 písm. a) se rizika nebo prvky rizik považují za nekrytá nebo nedostatečně krytá kapitálovými požadavky stanovenými v části třetí, čtvrté, páté a sedmé nařízení (EU) č. 575/2013 pouze v případě, že objemy, druhy a rozdělování kapitálu, které příslušný orgán považuje za přiměřené po přezkumu hodnocení provedeného institucemi v rámci dohledu v souladu s čl. 73 prvním pododstavcem, jsou vyšší než kapitálové požadavky pro instituci stanovené v části třetí, čtvrté, páté a sedmé nařízení (EU) č. 575/2013. Pro účely prvního pododstavce kryje kapitál, který se považuje za dostatečný, všechna významná rizika nebo prvky těchto rizik, na něž se nevztahuje konkrétní kapitálový požadavek. Jedná se o rizika nebo prvky rizik, která jsou výslovně vyloučena z kapitálových požadavků stanovených v části třetí, čtvrté, páté a sedmé nařízení (EU) č. 575/2013. Úrokové riziko vyplývající z investičních pozic se považuje za významné pouze tehdy, jestliže se podle některého ze scénářů šesti náhlých a neočekávaných změn určených orgánem dohledu (supervisory shock) pro úrokové sazby podle čl. 98 odst. 5 nebo z jakéhokoli jiného důvodu určeného orgánem EBA podle čl. 98 odst. 5 písm. c) sníží ekonomická hodnota vlastního kapitálu instituce o více než 15 % kapitálu tier 1. K rizikům uvedeným v odst. 1 písm. a) nepatří rizika, pro která tato směrnice nebo nařízení (EU) č. 575/2013 stanovuje přechodnou úpravu, ani rizika, na která se vztahují ustanovení o ochraně předchozího stavu. 3.Příslušné orgány určí výši dodatečného kapitálu požadovaného podle čl. 104 odst. 1 písm. a) jako rozdíl mezi kapitálem, který se považuje za dostatečný podle odstavce 2, a kapitálovými požadavky stanovenými v části třetí, čtvrté, páté a sedmé nařízení (EU) č. 575/2013. 4.Instituce splní dodatečné kapitálové požadavky podle čl. 104 odst. 1 písm. a) kapitálovými nástroji za těchto podmínek: a)nejméně tři čtvrtiny dodatečného kapitálového požadavku tvoří kapitál tier 1; b)nejméně tři čtvrtiny kapitálu tier 1 tvoří kapitál CET 1. Kapitál použitý ke splnění dodatečných kapitálových požadavků podle čl. 104 odst. 1 písm. a) se nepoužije ke splnění žádných kapitálových požadavků stanovených v čl. 92 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 575/2013, ani požadavku kombinovaných kapitálových rezerv vymezeného v čl. 128 odst. 6 této směrnice. Odchylně od druhého pododstavce se může kapitál použitý ke splnění dodatečného kapitálového požadavku podle čl. 104 odst. 1 písm. a) uloženého příslušnými orgány k řešení rizik nebo prvků rizik, která nejsou dostatečně krytá čl. 92 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 575/2013, použít ke splnění požadavku kombinovaných kapitálových rezerv podle čl. 128 odst. 6 této směrnice. 5.Příslušný orgán každé instituci řádně písemně odůvodní rozhodnutí uložit dodatečný kapitálový požadavek podle čl. 104 odst. 1 písm. a), a to alespoň jasným popisem úplného posouzení prvků podle odstavců 1 až 4. V případě uvedeném v odst. 1 písm. d) se jedná o zvláštní zdůvodnění, proč se uložené doporučení ohledně kapitálu již nepovažuje za dostatečné.

6.Orgán EBA vypracuje návrh regulačních technických norem upřesňujících způsob měření rizik a prvků rizik uvedených v odstavci 2. Orgán EBA zajistí, aby návrh regulačních technických norem byl proporcionální z hlediska: a)zátěže institucí a příslušných orgánů spojené s provedením a b)možnosti, že obecně vyšší úroveň kapitálových požadavků, které platí v případě, že instituce nepoužívají interní modely, může při posuzování rizik a prvků rizik v souladu s odstavcem 2 ospravedlnit uložení nižších kapitálových požadavků. Orgán EBA předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do dne [one year after entry into force]. Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v odstavci 6 postupem podle článků 10–14 nařízení (EU) č. 1093/2010. Článek 104b

Pokyny k dodatečným kapitálovým požadavkům 1.Podle strategií a postupů uvedených v článku 73 a po konzultaci s příslušným orgánem stanoví instituce přiměřenou výši kapitálu, která dostatečně převyšuje požadavky stanovené v části třetí, čtvrté, páté a sedmé nařízení (EU) č. 575/2013 a v této směrnici, včetně dodatečných kapitálových požadavků uložených příslušnými orgány v souladu s čl. 104 odst. 1 písm. a), aby bylo zajištěno, že: a)cyklické ekonomické výkyvy nepovedou k porušení těchto požadavků a b)kapitál instituce je schopen absorbovat možné ztráty určené zátěžovým testem v rámci dohledu podle článku 100, aniž by byly porušeny kapitálové požadavky stanovené v části třetí, čtvrté, páté a sedmé nařízení (EU) č. 575/2013 a dodatečné kapitálové požadavky uložené příslušnými orgány v souladu s čl. 104 odst. 1 písm. a). 2.Příslušné orgány provádějí pravidelný přezkum výše kapitálu stanovené každou institucí v souladu s odstavcem 1, přičemž zohlední závěry přezkumů a hodnocení prováděných v souladu s články 97 a 101, včetně výsledků zátěžových testů podle článku 100. 3.Příslušné orgány sdělí institucím závěry přezkumu stanoveného v odstavci 2. V případě potřeby mohou příslušné orgány sdělit institucím jakékoli očekávání úprav výše kapitálu stanovené v souladu s odstavcem 1. 4.Příslušné orgány nesdělují institucím žádné očekávání úprav výše kapitálu podle odstavce 3 v případě, že je uložen dodatečný kapitálový požadavek podle článku 104a. 5.Na instituci, která očekávání uvedená v odstavci 3 nesplní, se nevztahují omezení podle článku 141. Článek 104c

Spolupráce s orgány příslušnými k řešení krize 1.Před stanovením jakéhokoli dodatečného kapitálového požadavku podle čl. 104 odst. 1 písm. a) a před sdělením jakéhokoli očekávání úprav výše kapitálu v souladu s článkem 104b příslušné orgány konzultují orgány příslušné k řešení krize. Pro tyto účely příslušné orgány poskytnou orgánům příslušným k řešení krize všechny dostupné informace. 2.Příslušné orgány informují orgány příslušné k řešení krize o dodatečných kapitálových požadavcích uložených institucím podle čl. 104 odst. 1 písm. a) a o jakémkoli očekávání úpravy výše kapitálu sděleném institucím v souladu s článkem 104b.“. 23)V článku 105 se zrušuje písmeno d). 24)V článku 108 se zrušuje odstavec 3. 25)V článku 109 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto

„2. Příslušné orgány vyžadují, aby mateřské a dceřiné podniky, na něž se vztahuje tato směrnice, plnily povinnosti stanovené v oddíle II této kapitoly na konsolidovaném nebo subkonsolidovaném základě, aby zajistily, že systémy, postupy a mechanismy požadované v oddíle II této kapitoly jsou konzistentní a řádně integrované a že je možné získat veškeré údaje a informace, které mají význam pro účely dohledu. Zejména zajistí, aby mateřské a dceřiné podniky, na něž se vztahuje tato směrnice, zavedly tyto systémy a postupy a mechanismy ve svých dceřiných podnicích, na něž se tato směrnice nevztahuje, včetně podniků usazených v offshore finančních centrech. Takové systémy a postupy a mechanismy jsou rovněž konzistentní a řádně integrované a uvedené dceřiné podniky rovněž mohou rovněž poskytovat veškeré údaje a informace, které mají význam pro účely dohledu. 3. Povinnosti vyplývající z oddílu II této kapitoly týkající se dceřiných podniků, na něž se tato směrnice nevztahuje, se nepoužijí, pokud mateřská instituce v EU může prokázat příslušným orgánům, že použití oddílu II je z hlediska právních předpisů třetí země, kde je dceřiný podnik usazen, protiprávní.“ 26)Článek 113 se nahrazuje tímto: „Článek 113

Společná rozhodnutí ohledně požadavků obezřetnosti pro jednotlivé instituce 1.Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě a příslušné orgány odpovědné za dohled nad dceřinými podniky mateřské instituce v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU v členském státě učiní vše, co je v jejich silách, aby dosáhly společného rozhodnutí: a)o použití článků 73 a 97 pro stanovení přiměřenosti konsolidované úrovně kapitálu skupiny institucí s ohledem na její finanční situaci a profil rizika a požadovanou úroveň kapitálu pro použití čl. 104 odst. 1 písm. a) na všechny subjekty v rámci dané skupiny institucí a na konsolidovaném základě; b)o opatřeních k řešení významných záležitostí a závažných zjištění týkajících se dohledu nad likviditou včetně těch, které se týkají přiměřenosti organizace a řízení rizik, jak vyžaduje článek 86, a těch, které se týkají potřeby uložení požadavků na likviditu pro konkrétní instituce v souladu s článkem 105 této směrnice; c)o jakémkoli očekávání úprav výše kapitálu na konsolidovanou úroveň v souladu s čl. 104b odst. 3. 2.Společných rozhodnutí podle odstavce 1 se dosáhne: a)pro účely odst. 1 písm. a) do čtyř měsíců poté, co orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě předloží ostatním dotčeným příslušným orgánům zprávu obsahující posouzení rizika skupiny institucí v souladu s článkem 104a; b)pro účely odst. 1 písm. b) do čtyř měsíců poté, co orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě předloží zprávu obsahující posouzení profilu rizika likvidity skupiny institucí v souladu s články 86 a 105; c)pro účely odst. 1 písm. c) do čtyř měsíců poté, co orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě předloží zprávu obsahující posouzení rizika skupiny institucí v souladu s článkem 104b. Společná rozhodnutí také náležitě zohlední posouzení rizika dceřiných podniků vypracované dotčenými příslušnými orgány v souladu s články 73, 97, 104a a 104b. Společná rozhodnutí uvedená v odst. 1 písm. a) a b) mají podobu dokumentů obsahujících úplná odůvodnění, které mateřské instituci v EU poskytne orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě. V případě nesouhlasu konzultuje orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě na žádost kteréhokoliv jiného dotčeného příslušného orgánu EBA. Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě může konzultovat orgán EBA z vlastního podnětu. 3.V případě, že příslušné orgány nedosáhnou takového společného rozhodnutí v rámci lhůt uvedených v odstavci 2, rozhodne o použití článků 73, 86 a 97, čl. 104 odst. 1 písm. a), článku 104b a článku 105 na konsolidovaném základě orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě po řádném zohlednění posouzení rizika dceřiných podniků provedeném příslušnými orgány. Pokud na konci lhůt uvedených v odstavci 2 kterýkoliv z dotčených příslušných orgánů předloží záležitost orgánu EBA v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1093/2010, orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě odloží své rozhodnutí a vyčká na rozhodnutí, které může orgán EBA vydat podle čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení, a rozhodne v souladu s rozhodnutím orgánu EBA. Lhůty uvedené v odstavci 2 se považují za lhůty pro smírné urovnání sporu ve smyslu daného nařízení (EU) č. 1093/2010. Orgán EBA přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost nelze orgánu EBA postoupit po skončení čtyřměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí. Odpovídající příslušné orgány odpovědné za dohled nad dceřinými podniky mateřské úvěrové instituce v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU rozhodnou o použití článků 73, 86 a 97, čl. 104 odst. 1 písm. a), článku 104b a článku 105 na individuálním nebo subkonsolidovaném základě po náležitém zohlednění názorů a výhrad vyjádřených orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě. Pokud na konci kterékoliv ze lhůt uvedených v odstavci 2 kterýkoliv z dotčených příslušných orgánů postoupí záležitost orgánu EBA v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1093/2010, odloží příslušné orgány své rozhodnutí a vyčkají na rozhodnutí, které orgán EBA přijme podle čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení, a rozhodnou v souladu s rozhodnutím orgánu EBA. Lhůty uvedené v odstavci 2 se považují za lhůty pro smírné urovnání sporu ve smyslu daného nařízení. Orgán EBA přijme rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost nelze orgánu EBA postoupit po skončení čtyřměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí. Rozhodnutí mají podobu dokumentu obsahujícího plná odůvodnění a zohledňují posouzení rizik, názory a výhrady ostatních příslušných orgánů vyjádřené v obdobích uvedených v odstavci 2. Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě doručí tento dokument všem příslušným odpovědným orgánům a mateřské instituci v EU. Pokud byl konzultován orgán EBA, všechny příslušné orgány jeho doporučení zváží a podají vysvětlení ohledně všech významných odchylek od tohoto doporučení. 4.Společná rozhodnutí podle odstavce 1 a rozhodnutí přijatá příslušnými orgány v případě, že neexistuje společné rozhodnutí podle odstavce 3, se považují za směrodatná a jsou příslušnými orgány uplatňována v dotčených členských státech. Společná rozhodnutí podle odstavce 1 a jakékoliv rozhodnutí přijaté v případě, že neexistuje společné rozhodnutí podle odstavce 3, se aktualizují každoročně nebo za výjimečných okolností v případě, že příslušný orgán odpovídající za dohled nad dceřinými podniky mateřské instituce v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU písemně podá orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě plně odůvodněnou žádost o aktualizaci rozhodnutí o použití čl. 104 odst. 1 písm. a), článku 104b a článku 105. V tomto případě se aktualizace může provádět na dvoustranném základě, tj. může se na ní podílet orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě a příslušný orgán podávající žádost.

5.Orgán EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro zajištění jednotných podmínek uplatňování postupu společného rozhodování uvedeného v tomto článku, pokud jde o použití článků 73, 86 a 97 a čl. 104 odst. 1 písm. a), článku 104b a článku 105 s cílem usnadnit přijímání společných rozhodnutí. Orgán EBA předloží Komisi tyto návrhy prováděcích technických norem do 1. července 2014. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.“. 27)V čl. 116 prvním pododstavci se doplňuje nová věta, která zní: „Kolegia orgánů dohledu se zřizují rovněž v případě, že se všechny dceřiné společnosti mateřské instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU nacházejí v třetí zemi.“ 28)V článku 119 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Při dodržení článku 21a členské státy přijmou jakákoli opatření nezbytná k zahrnutí finančních holdingových společností a smíšených finančních holdingových společností do konsolidovaného dohledu.“ 29)V článku 120 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Pokud smíšená finanční holdingová společnost podléhá rovnocenným ustanovením podle této směrnice a podle směrnice 2009/138/ES, zejména z hlediska dohledu vycházejícího z rizik, může orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě po dohodě s orgánem dohledu nad skupinou v pojišťovnictví použít na tuto smíšenou finanční holdingovou společnost pouze ustanovení směrnice týkající se nejvýznamnějšího finančního sektoru, jak je vymezeno v čl. 3 odst. 2 směrnice 2002/87/ES.“. 30)V článku 131 se odstavec 1 nahrazuje tímto „1. Členské státy určí orgán pověřený tím, aby na konsolidovaném základě určil globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI), které jsou povoleny v rámci jejich jurisdikcí. Tímto orgánem je příslušný orgán nebo pověřený orgán. Členské státy mohou určit více takových orgánů. Mezi instituce G-SVI patří: a)skupina vedená mateřskou institucí v EU, mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU; nebo b)instituce, která není dceřiným podnikem mateřské instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU. Institucí J-SVI může být skupina vedená mateřskou institucí v EU, mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU, nebo instituce.“. 31)V článku 141 se odstavce 1 až 6 nahrazují tímto: „1. Instituce, která splňuje požadavek kombinovaných kapitálových rezerv, nerozděluje výnosy související s kmenovým kapitálem tier 1 v rozsahu, v jakém by došlo ke snížení kmenového kapitálu tier 1 na takovou úroveň, kdy by požadavek kombinovaných kapitálových rezerv již splněn nebyl. 2. Instituce, která nesplňuje požadavek kombinovaných kapitálových rezerv, vypočítá nejvyšší rozdělitelnou částku (dále jen „MDA“) v souladu s odstavcem 4 a podá příslušnému orgánu zprávu o takto vypočtené MDA. Použije-li se první pododstavec, instituce nepodnikne žádné z následujících opatření dříve, než vypočte MDA: a)rozdělení výnosů souvisejících s kmenovým kapitálem tier 1;

b)vytvoření závazku výplaty pohyblivé složky odměny nebo penzijních dávek závisejících na uvážení či výplaty pohyblivé složky odměny, pokud závazek k její výplatě vznikl v době, kdy instituce nesplňovala požadavky kombinovaných kapitálových rezerv; c)provedení platby na nástroje vedlejšího kapitálu tier 1. 3. Jestliže instituce nesplňuje nebo nepřekračuje požadavek kombinovaných kapitálových rezerv, nevyplatí prostřednictvím žádného z opatření uvedených v odst. 2 druhém pododstavci písm. a), b) a c) částku vyšší než MDA, která se vypočte v souladu s odstavcem 4. Instituce nepřijme žádné opatření uvedené v odst. 2 druhém pododstavci písm. a) nebo b) dříve, než provede splatné platby na nástroje vedlejšího kapitálu tier 1. 4. Instituce vypočítají MDA vynásobením součtu vypočteného v souladu s odstavcem 5 činitelem určeným v souladu s odstavcem 6. Opatření uvedená v odst. 2 druhém pododstavci písm. a), b) nebo c) mají za následek snížení MDA. 5. Součet, jenž se má vynásobit podle odstavce 4, se skládá z: a)předběžných zisků, které nejsou zahrnuty v kmenovém kapitálu tier 1 podle čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 a které byly vytvořeny po vydání nejnovějšího rozhodnutí o rozdělení zisků nebo přijetí kteréhokoli z opatření uvedených v odst. 2 druhém pododstavci písm. a), b) nebo c) tohoto článku; plus a)výročních zisků, které nejsou zahrnuty v kmenovém kapitálu tier 1 podle čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 a které byly vytvořeny po vydání nejnovějšího rozhodnutí o rozdělení zisků nebo přijetí kteréhokoli z opatření uvedených v odst. 2 druhém pododstavci písm. a), b) nebo c) tohoto článku; mínus b)(částky, které by bylo nutno zaplatit na dani, pokud by částky uvedené pod písmeny a) a b) tohoto odstavce zůstaly nerozděleny. 6. Druhý činitel součinu se určí následovně: a)pokud se kmenový kapitál tier 1 udržovaný dotčenou institucí, který není používán pro účely plnění požadavku na kapitál podle článku 92a a čl. 92 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 575/2013, podle článků 45c a 45d směrnice 2014/59/EU a podle čl. 104 odst. 1 písm. a) této směrnice, vyjádřený jako procento z celkového objemu rizikové expozice vypočteného podle čl. 92 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, nachází v prvním (tj. nejnižším) kvartilu požadavku kombinovaných kapitálových rezerv, rovná se hodnota činitele nule; b)pokud se kmenový kapitál tier 1 udržovaný dotčenou institucí, který není používán pro účely plnění požadavku na vlastní kapitál podle článku 92a a čl. 92 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 575/2013, podle článků 45c a 45d směrnice 2014/59/EU a podle čl. 104 odst. 1 písm. a) této směrnice, vyjádřený jako procento z celkového objemu rizikové expozice vypočteného podle čl. 92 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, nachází v druhém kvartilu požadavku kombinovaných kapitálových rezerv, rovná se hodnota činitele 0,2; c)pokud se kmenový kapitál tier 1 udržovaný dotčenou institucí, který není používán pro účely plnění požadavku na vlastní kapitál podle článku 92a a čl. 92 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 575/2013, podle článků 45c a 45d směrnice 2014/59/EU a podle čl. 104 odst. 1 písm. a) této směrnice, vyjádřený jako procento z celkového objemu rizikové expozice vypočteného podle čl. 92 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, nachází v třetím kvartilu požadavku kombinovaných kapitálových rezerv, rovná se hodnota činitele 0,4; d)pokud se kmenový kapitál tier 1 udržovaný dotčenou institucí, který není používán pro účely plnění požadavku na vlastní kapitál podle článku 92a a čl. 92 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 575/2013, podle článků 45c a 45d směrnice 2014/59/EU a podle čl. 104 odst. 1 písm. a) této směrnice, vyjádřený jako procento z celkového objemu rizikové expozice vypočteného podle čl. 92 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, nachází ve čtvrtém (tj. nejvyšším) kvartilu požadavku kombinovaných kapitálových rezerv, rovná se hodnota činitele 0,6; Dolní a horní hranice každého kvartilu požadavku kombinovaných kapitálových rezerv se vypočítají následovně: „Qn“ označuje pořadové číslo daného kvartilu.“ 32)Vkládá se nový článek 141a, který zní:

„Článek 141a

Nesplnění požadavku kombinovaných kapitálových rezerv 1.Má se za to, že instituce neplní požadavek kombinovaných kapitálových rezerv pro účely článku 141, nemá-li kapitál a způsobilé závazky ve výši a kvalitě potřebné ke splnění požadavku vymezeného v čl. 128 odst. 6 zároveň s každým požadavkem uvedeným v: a)čl. 92 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013 a požadavkem uvedeným v čl. 104 odst. 1 písm. a) této směrnice; b)čl. 92 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013 a požadavkem uvedeným v čl. 104 odst. 1 písm. a) této směrnice; c)čl. 92 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 575/2013 a požadavkem uvedeným v čl. 104 odst. 1 písm. a) této směrnice; d)článku 92a nařízení (EU) č. 575/2013 a v článcích 45c a 45d směrnice 2014/59/EU. 2.Odchylně od odstavce 1 se nemá za to, že instituce neplní požadavek kombinovaných kapitálových rezerv pro účely článku 141, jsou-li splněny všechny tyto podmínky: a)instituce plní požadavek kombinovaných kapitálových rezerv vymezený v čl. 128 odst. 6 a každý z požadavků uvedených v odst. 1 písm. a), b) a c); b)neplnění požadavků podle odst. 1 písm. d) je výhradně důsledkem neschopnosti instituce nahradit závazky, které již nesplňují kritéria způsobilosti nebo splatnosti stanovená v článcích 72b a 72c nařízení (EU) č. 575/2013; c)neplnění požadavků podle odst. 1 písm. d) netrvá déle než 6 měsíců.“. 33)V článku 145 se doplňují nová písmena j) a k), která zní: „j) doplnění čl. 2 odst. 5a a 5b tím, že na základě informací, které má k dispozici, stanoví i)zda instituce nebo kategorie institucí splňují podmínky stanovené v uvedených článcích; nebo ii)zda instituce nebo kategorie institucí podmínky v nich stanovené již nesplňují; k) změny seznamu uvedeného v čl. 2 odst. 5: i)vypuštěním institucí nebo kategorií institucí v případě, že dané instituce nebo kategorie institucí zaniknou; ii)provedením nezbytných změn v případě změny názvu dané instituce nebo kategorie institucí.“. 34)V článku 146 se zrušuje písmeno a). 35)V článku 161 se doplňuje odstavec 10, který zní: „10. Komise do 31. prosince 2023 přezkoumá provedení a uplatňování pravomocí dohledu uvedených v čl. 104 odst. 1 písm. j) a l) a o tomto přezkumu vypracuje zprávu, kterou předloží Evropskému parlamentu a Radě.“.