1.Úvod

Cílem 8. akčního programu pro životní prostředí na období do roku 2030 je urychlit zelenou transformaci a zajistit rozhodná opatření na ochranu a obnovu životního prostředí. Již od roku 1973 se rozvoj a koordinace politiky EU v oblasti životního prostředí řídí všeobecnými akčními programy pro životní prostředí, které vytvářejí rámec pro činnost EU a jejích členských států v oblasti životního prostředí a klimatu. 8. akční program pro životní prostředí vychází z cílů Zelené dohody pro Evropu, strategie pro růst EU směřující dosažení klimaticky neutrálního, udržitelného, netoxického, odolného a konkurenceschopného oběhového hospodářství spravedlivým a inkluzivním způsobem. Program je rovněž zásadní pro dosažení environmentálních a klimatických cílů vymezených v rámci Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a jejích cílů udržitelného rozvoje a v mnohostranných dohodách o životním prostředí a klimatu.

V souvislosti s řadou náročných hospodářských a geopolitických krizí, včetně agrese Ruska vůči Ukrajině, představuje 8. akční program pro životní prostředí odhodlání EU a jejích členských států řešit krize v oblasti klimatu, biologické rozmanitosti a znečištění a zvýšit odolnost EU vůči budoucím otřesům. 8. akční program pro životní prostředí stanoví dlouhodobý prioritní cíl do roku 2050, kterým je žít spokojeně v mezích naší planety, a šest tematických prioritních cílů. Zahrnuje také ambiciózní rámec 34 „základních podmínek“ nezbytných pro dosažení těchto cílů v souladu s mottem Zelené dohody pro Evropu „neškodit“ a zajištění řádné a spravedlivé transformace, v jejímž rámci nebude nikdo opomenut.

Prioritní cíl 8. akčního programu pro životní prostředí do roku 2050: „Aby nejpozději do roku 2050 obyvatelé žili spokojeně v mezích naší planety v udržitelné ekonomice blahobytu, v níž se ničím neplýtvá, růst je regenerativní, klimatické neutrality v rámci Unie bylo dosaženo a nerovnosti byly výrazně omezeny. Zdravé životní prostředí je základem dobrých životních podmínek všech lidí a je prostředím, v němž je zachována biologická rozmanitost, ekosystémům se daří a příroda je chráněna a obnovována, což vede k posílení odolnosti vůči změně klimatu, katastrofám souvisejícím s počasím a klimatem a jiným environmentálním rizikům. Unie udává tempo pro zajištění prosperity současných i budoucích generací na celém světě, přičemž se řídí zásadou mezigenerační odpovědnosti.“

Pro zajištění pokroku EU směrem k plnění jejích environmentálních a klimatických cílů je nutné soudržné monitorování hlavních trendů. Za účelem podpory a posílení integrovaného přístupu zavádí 8. akční program pro životní prostředí mechanismus správy a pověřuje Komisi vytvořením nového monitorovacího rámce pro měření pokroku při dosahování jeho prioritních cílů – monitorovacího rámce 8. akčního programu pro životní prostředí. Ten má být založen na omezeném počtu hlavních ukazatelů, které zahrnují systémové ukazatele zabývající se mimo jiné vazbami mezi životním prostředím a sociálním rozměrem a hospodářstvím, a má EU umožnit sledovat pokrok směrem k zelené transformaci a umožňovat strategický politický dohled na vysoké úrovni. Komise má za úkol každoročně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o přijatých opatřeních a nastínit případná budoucí opatření.

2.Obecné rysy monitorovacího rámce 8. akčního programu pro životní prostředí

Mechanismus správy 8. akčního programu pro životní prostředí zahrnuje každoroční monitorování, posuzování a podávání zpráv Komisí o pokroku při dosahování šesti prioritních cílů programu s přihlédnutím k základním podmínkám a k celkovému cíli, kterým je dosažení systémové změny. Komisi budou podporovat Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) a Evropská agentura pro chemické látky (ECHA), která vyvíjí rámce ukazatelů týkajících se chemických látek.

Jádrem mechanismu správy je soubor hlavních ukazatelů 8. akčního programu pro životní prostředí. Podle čl. 4 odst. 3 rozhodnutí o programu musí ukazatele vycházet ze stávajících údajů, aby se minimalizovala administrativní zátěž, a odrážet nejnovější vývoj, pokud jde o dostupnost a relevanci údajů a ukazatelů. Monitorovací rámec musí být vycházet z metodiky, která Komisi umožňuje měřit „vzdálenost k dosažení cílů“ souvisejících s prioritními cíli. V případech, kdy právní předpisy EU stanoví právně závazné cíle EU, byly k monitorování příslušných cílů programu a základních podmínek zvoleny ukazatele, které jsou jejich základem. EU například odsouhlasila právně závazný cíl snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů, měřené v tunách ekvivalentu CO2, o 55 % oproti roku 1990. Pokud existují obecné právní požadavky nebo žádoucí cíle, měly by být použity ukazatele, které měří pokrok požadovaným směrem. Například celkový vyprodukovaný odpad odráží snahu o uplatnění hierarchie způsobů nakládání s odpady, a tedy o výrazné snížení množství odpadů do roku 2030; podíl příjmu z ekologických daní v celkovém příjmu z daní odráží zásadu „znečišťovatel platí“.

Cíle 8. akčního programu pro životní prostředí na období do roku 2030 a vize do roku 2050 vyžadují ukazatele, které měří dlouhodobé výsledky v EU a členských státech (ukazatele „dopadu“ nebo „výsledku“). V některých případech jsou však zahrnuty ukazatele, které se zaměřují na přijatá opatření (ukazatele „výstupů“), pokud mají silný politický význam nebo souvislost s dohodnutým cílem. Příkladem posledně jmenovaného je ukazatel týkající se chráněných oblastí vzhledem k jeho souvislosti s cílem do roku 2030 chránit 30 % půd a mořských oblastí.

Monitorovací rámec 8. akčního programu pro životní prostředí obsahuje vybrané hlavní ukazatele, které poskytují politický souhrn na vysoké úrovni. Vychází z odvětvových nástrojů pro monitorování, aby byla zajištěna soudržnost a minimalizována administrativní zátěž. Mezi tyto nástroje patří správa energetické unie a opatření v oblasti klimatu, rámec pro monitorování oběhového hospodářství, rámec EU pro monitorování biologické rozmanitosti, systém EU pro sledování biohospodářství a připravovaný rámec pro monitorování nulového znečištění. Zohledňuje také poznatky získané z přezkumu provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí.

Široká shoda týkající se hlavních ukazatelů v oblasti životního prostředí podpoří poskytování soudržných informací při podávání zpráv o politikách v oblasti životního prostředí a klimatu z širší perspektivy, jako jsou např.:

·„nástroj pro vizualizaci Zelené dohody pro Evropu“, který zahrnuje také digitální aspekty a aspekty přiměřenosti,

·výroční zprávy EU o pokroku v oblasti všech 17 cílů udržitelného rozvoje,

·celostní hodnocení odolnosti v EU a jejích členských státech v rámci přehledů odolnosti,

·index výkonnosti transformace, který hodnotí pokrok 45 zemí ve čtyřech rozměrech přechodu k udržitelnosti,

·evropský semestr, který kromě zaměření na širokou koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti zajišťuje podávání zpráv o cílech udržitelného rozvoje ve všech členských státech a

·průzkumník složených ukazatelů a srovnávacích přehledů, interaktivní nástroj obsahující více než 100 vícerozměrných opatření.

Monitorovací rámec 8. akčního programu pro životní prostředí je v souladu se závěrečnou zprávou Konference o budoucnosti Evropy a jejími návrhy v oblasti změny klimatu a životního prostředí.