Souhrnný přehled

Posouzení dopadů návrhu na posílení automatizované výměny údajů podle prümského rámce (revize rozhodnutí Rady 2008/615/SVV a 2008/616/SVV).

A. Potřeba opatření

Proč? Jaký problém se řeší?

Kriminalita v Evropě ohrožuje bezpečnost a kvalitu života občanů EU. Aby mohly donucovací orgány účinně bojovat proti trestné činnosti, potřebují robustní a výkonné nástroje. Pro boj proti trestné činnosti a pro výkon spravedlnosti jsou nejsilnějšími nástroji spolupráce a sdílení informací, jak je uvedeno ve strategii bezpečnostní unie EU z roku 2020. Podle posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti v EU v roce 2021 působí více než 70 % organizovaných zločineckých skupin ve více než třech členských státech. Dokonce i trestný čin, jenž se zdá být naprosto lokální povahy, může mít vazby na jiná místa v Evropě, kde trestnou činnost páchal stejný pachatel. Za těchto okolností potřebují mít donucovací orgány možnost včas si vyměňovat údaje. V prostoru bez vnitřních hranic však stále existují hranice a překážky, pokud jde o výměnu údajů mezi donucovacími orgány, což vede ke slepým místům a skulinám, jimiž může uniknout mnoho zločinců a teroristů, kteří působí ve více než jednom členském státě. Vzhledem k přeshraniční povaze boje proti trestné činnosti a zvyšování bezpečnosti nemohou členské státy tuto informační mezeru samy překonat. Členské státy jsou na sebe v těchto věcech nutně vzájemně odkázány. Donucovací orgány v EU spolupracují a vyměňují si informace, zejména prostřednictvím rámce stanoveného prümskými rozhodnutími (rozhodnutí Rady 2008/615/SVV a 2008/616/SVV) pro výměnu údajů o profilech DNA, otiscích prstů a o registraci vozidel, ale existují zde významné nedostatky. Jde o čtyři hlavní otázky, které brání donucovacím orgánům v boji proti trestné činnosti prostřednictvím tohoto rámce, přičemž všechny tyto problémy souvisejí s vyhledáváním a poskytováním informací mezi donucovacími orgány v EU: 1)Donucovací orgány nedokážou vždy zjistit, zda jsou údaje o profilech DNA, otiscích prstů nebo registraci vozidel, které potřebují k plnění svých povinností, dostupné ve vnitrostátní databázi jiného členského státu; 2)Donucovací orgány nemají účinné prostředky pro vyhledávání dalších relevantních kategorií údajů uložených ve vnitrostátních databázích jiných členských států (kromě údajů o profilech DNA, otiscích prstů a údajů o registraci vozidel), které potřebují k plnění svých povinností, ani pro přístup k nim; 3)Donucovací orgány nemají účinné prostředky pro vyhledávání údajů o profilech DNA, otiscích prstů a případných dalších relevantních kategorií údajů, které jsou k dispozici v databázi Europolu a které potřebují k plnění svých povinností, ani pro přístup k nim; 4)Jakmile donucovací orgány obdrží informaci, že jsou údaje k dispozici v databázi jiného členského státu („nalezená shoda“), nemají vždy účinný přístup k odpovídajícím skutečným údajům uloženým ve vnitrostátní databázi tohoto členského státu. Tyto čtyři vzájemně propojené hlavní otázky jsou problematické vzhledem k jejich dopadu na účinný boj proti trestné činnosti a na bezpečnost a kvalitu života občanů EU. Vedou k důležitým politickým rozhodnutím, která vyžadují podrobné posouzení příčin problémů, souvisejících cílů, dostupných možností politiky a jejich dopadů.

Čeho by měla tato iniciativa dosáhnout?

V reakci na naléhavé operativní potřeby a výzvy Rady zvážit revizi prümských rozhodnutí (rozhodnutí Rady 2008/615/SVV a 2008/616/SVV) s cílem rozšířit jejich oblast působnosti a aktualizovat nezbytné technické a právní požadavky se od této iniciativy očekává, že posílí automatizovanou výměnu údajů podle prümského rámce, což pomůže donucovacím orgánům členských států v boji proti trestné činnosti. Právním základem nástroje je čl. 82 odst. 1 druhý pododstavec písm. d) a čl. 87 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie. V reakci na tyto čtyři hlavní zjištěné problémy se iniciativa snaží dosáhnout následujících cílů: 1)Cíl I: poskytnout technické řešení pro efektivní automatizovanou výměnu údajů mezi donucovacími orgány EU, aby se dozvěděly o relevantních údajích, které jsou k dispozici ve vnitrostátní databázi jiného členského státu; 2)Cíl II: zajistit, aby všechny příslušné donucovací orgány EU měly k dispozici více relevantních údajů (z hlediska kategorií údajů) z vnitrostátních databází v jiných členských státech; 3)Cíl III: zajistit, aby donucovací orgány měly k dispozici relevantní údaje (pokud jde o zdroje údajů) z databáze Europolu; 4)Cíl IV: poskytnout donucovacím orgánům účinný přístup ke skutečným údajům odpovídajícím „nalezené shodě“, které jsou k dispozici ve vnitrostátní databázi jiného členského státu nebo Europolu.

Jakou přidanou hodnotu budou mít tato opatření na úrovni EU?

Zlepšení výměny informací v Evropské unii nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy jednajícími izolovaně, a to vzhledem k přeshraniční povaze boje proti trestné činnosti a bezpečnostních otázek. Členské státy jsou na sebe v těchto věcech nutně vzájemně odkázány. Společná pravidla, normy a požadavky na úrovni EU usnadňují tyto výměny informací, přičemž zajišťují kompatibilitu mezi různými vnitrostátními systémy. To zase umožňuje určitou míru automatizace pracovních postupů výměny informací, která zbavuje pracovníky donucovacích orgánů pracných manuálních činností. V neposlední řadě umožňuje výměna informací na úrovni EU také to, že se zajistí vysoké standardy zabezpečení údajů a ochrany údajů.

B. Řešení

Jaké legislativní a nelegislativní možnosti byly zvažovány? Je některá možnost upřednostňována? Proč?

Byla zvážena řada legislativních možností politiky. Po předběžném výběru byly některé možnosti rychle vyřazeny. Jiné možnosti politiky byly posouzeny ve všech podrobnostech: 1)Možnost politiky zaměřená na cíl I: („poskytnout technické řešení pro efektivní automatizovanou výměnu údajů“) ·možnost politiky č. 1.1: uplatnění hybridního řešení mezi decentralizovaným a centralizovaným přístupem bez ukládání dat na centrální úrovni 2)Možnosti politiky zaměřené na cíl II: („zajistit, aby donucovací orgány měly k dispozici více relevantních údajů (pokud jde o kategorie údajů“) ·možnost politiky č. 2.1: zavést výměnu zobrazení obličeje v prümském rámci ·možnost politiky č. 2.2: zavést výměnu policejních záznamů v prümském rámci ·možnost politiky č. 2.3: zavést výměnu údajů o řidičských oprávněních v prümském rámci 3)Možnosti politiky zaměřené na cíl III: („zajistit, aby donucovací orgány měly k dispozici relevantní údaje z databáze Europolu“) ·možnost politiky č. 3.1: umožnit členským státům automatickou kontrolu údajů z třetích zemí v Europolu jako součást prümského rámce ·možnost politiky č. 3.2: umožnit Europolu kontrolovat údaje z třetích zemí podle vnitrostátních databází členských států 4)Možnosti politiky zaměřené na cíl IV: (poskytovat účinný přístup ke skutečným údajům odpovídajícím „nalezené shodě“, které jsou k dispozici ve vnitrostátní databázi jiného členského státu nebo v Europolu). ·možnost politiky č. 4.1: upravit následný proces na úrovni EU s poloautomatizovanou výměnou aktuálních údajů odpovídajících „nalezené shodě“ Po podrobném posouzení dopadů těchto hlavních možností politiky sestává balíček upřednostňovaných možností z možnosti 1.1, možností 2.1 a 2.2, možností 3.1 a 3.2 a možnosti 4.1.

Kdo podporuje kterou možnost?

Zúčastněné strany obecně podporují posílení automatizované výměny údajů podle prümského rámce. Členské státy výslovně podpořily upřednostňované možnosti politiky na různých fórech Rady i v závěrech Rady („Závěry Rady z roku 2018 o provádění „prümských rozhodnutí“ deset let po jejich přijetí“). Zároveň si členské státy uvědomují význam své národní suverenity v oblasti vymáhání práva z operativního i procedurálního hlediska. Očekává se, že Evropský parlament ověří, zda je nutnost zahrnout jakoukoli novou kategorii údajů do prümského rámce odůvodněna, a ověří i existenci silných záruk ochrany údajů. Diskuse se všemi zúčastněnými stranami totiž skutečně poukázaly na důležitost poskytnutí vhodných záruk k zajištění dodržování základních práv, zejména práva na ochranu osobních údajů.

C. Dopady upřednostňované možnosti

Jaké jsou výhody upřednostňovaných možností (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte výhody hlavních možností)?

Balíček upřednostňovaných možností politiky (možnost politiky 1.1, možnost politiky 2.1 a 2.2, možnost politiky 3.1 a 3.2 a možnost politiky 4.1) by účinně reagoval na zjištěné problémy a posílil stávající prümský rámec o další cílené a silné kapacity, které zvýší jeho podporu členským státům při posilování výměny informací s konečným cílem předcházet trestným činům a teroristickým trestným činům a vyšetřovat je při plném dodržování základních práv. Konečnými příjemci všech upřednostňovaných možností jsou občané, kteří budou mít přímý i nepřímý prospěch z lepšího boje proti trestné činnosti a nižší míry kriminality. Pokud jde o účelnost, jsou hlavními příjemci vnitrostátní donucovací orgány. Upřednostňované možnosti politiky umožňují efektivní řešení problémů, které by jinak musely být řešeny s vyššími náklady nebo jejichž řešení by bylo méně efektivní.

Jaké jsou náklady na upřednostňované možnosti (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte náklady na hlavní možnosti)?

Upřednostňované možnosti politiky vyžadují investice na úrovni EU i členských států. Součet investičních nákladů na vnitrostátní úrovni činí 4,4 milionu EUR v podobě jednorázových nákladů a 882 000 EUR ročně. Na úrovni EU činí součet investičních nákladů 17,17 milionu EUR v podobě jednorázových nákladů a 4,1 milionu EUR ročně. Je třeba poznamenat, že tyto částky jsou odhady, které vycházejí z předchozích zkušeností s vývojem a zaváděním infrastruktur IT na úrovni EU. Některé možnosti politiky je však obtížné přesně kvantifikovat. Očekává se, že předpokládané investiční náklady budou převáženy přínosy a úsporami, zejména na úrovni členských států. Vytvoření centrálního prümského směrovače ušetří členským státům náklady, protože nebudou muset vytvářet tolik spojení, kolik je členských států a kategorií údajů. Neočekává se, že by upřednostňované možnosti politiky měly dopad na malé a střední podniky. Upřednostňované možnosti neobsahují regulační povinnosti pro občany/spotřebitele, a tedy ani nevytvářejí další náklady pro tyto zúčastněné strany.

Jaký bude dopad na podniky, včetně malých a středních podniků a mikropodniků?

Neočekává se, že by upřednostňované možnosti politiky měly významný dopad na podniky.

Očekávají se významné dopady na vnitrostátní rozpočty a správní orgány?

Jak bylo uvedeno výše, součet očekávaných investičních nákladů na vnitrostátní úrovni činí 4,4 milionu EUR v podobě jednorázových nákladů a 882 000 EUR ročně, což bude kompenzováno rozpočtovými úsporami získanými z používání centrálního směrovače namísto takového počtu vnitrostátních připojení pro každý členský stát, kolik je členských států a kategorií údajů. Odhady ukazují, že kumulované rozpočtové úspory na vnitrostátní úrovni by do dvou let mohly vykompenzovat počáteční investice na centrální i vnitrostátní úrovni.

Očekávají se jiné významné dopady?

Všechny upřednostňované možnosti politiky se týkají zpracování osobních údajů. Následně mají tyto možnosti politiky dopad na základní práva, zejména na právo na ochranu osobních údajů (článek 8 Listiny) a právo na respektování soukromého života (článek 7 Listiny). Aby byl zajištěn plný soulad se základními právy, posouzení dopadů důkladně zohledňuje základní práva v celé analýze. V důsledku toho všechny upřednostňované možnosti politiky splňují cíl obecného zájmu a jsou přísně omezeny na to, co je nezbytné a přiměřené k dosažení tohoto cíle.

D. Návazná opatření

Kdy bude tato politika přezkoumána?