EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 26.8.2020 COM(2020) 285 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Plnění závazků EU v oblasti zabezpečování potravin a výživy:





















čtvrtá dvouletá zpráva {SWD(2020) 85 final}



1. ÚVOD Toto je čtvrtá zpráva vyzdvihující pokrok, jehož EU a její členské státy dosáhly při plnění svých společných politických závazků v oblasti zabezpečení potravin a výživy. Ke zprávě je připojen pracovní dokument útvarů Komise, který obsahuje další informace o analýze a případových studiích. Zpráva se zaměřuje na hlavní aspekty vývoje politiky, analýzu finančních trendů při vyplácení finančních prostředků a hodnocení priorit politiky. Vyzdvihuje také výsledky a pokrok dosažený EU a jejími členskými státy ve dvou oblastech tematického zaměření, jež vytyčila Rada v roce 2018: i) posílení postavení žen v oblasti zabezpečení potravin a výživy a ii) vytváření pracovních příležitostí ve venkovských oblastech. V závěru zdůrazňuje důležitost osmi směrů politiky. Ve zprávě jsou uvedeny příklady, jak EU a členské státy zintenzivnily svá opatření v oblasti zabezpečení potravin a výživy a udržitelného zemědělství. 2. VÝVOJ CELOSVĚTOVÝCH A EVROPSKÝCH POLITIK Po desetiletích poklesu jsou hlad a podvýživa od roku 2015 opět na vzestupu. Podle odhadů v roce 2018 podvýživou trpělo více než 821 milionů lidí. A sečteme-li výskyt mírného a závažného nedostatku potravin, odhaduje se, že 26,4 % světové populace (přibližně 2 miliardy lidí) trpí nedostatkem potravin a více než 135 milionů lidí v 55 zemích zakusilo akutní hlad a potřebují naléhavou pomoc v oblasti potravin, výživy a živobytí. Tento nárůst je z velké části způsoben konflikty, přírodními katastrofami a změnou klimatu. Budou-li dosavadní trendy pokračovat, ohrozilo by to dosažení nejen druhého cíle udržitelného rozvoje (vymýcení hladu), ale všech cílů udržitelného rozvoje pro období do roku 2030. Rada EU v roce 2018 vyjádřila znepokojení nad zabezpečením potravin a výživy v celém světě v reakci na již tak alarmující údaje a po nejnovějších zprávách o plnění závazků vyplývajících z politiky EU v oblasti zabezpečování potravin a výživy a o akčním plánu Komise v oblasti výživy. Rada vyzvala Komisi, aby zachovala a zintenzivnila své úsilí s cílem dosáhnout cíle udržitelného rozvoje 2, a zvrátit tak současné trendy. Ve vykazovaném období EU a její členské státy významně přispěly k lepšímu zabezpečení potravin v celosvětovém měřítku prostřednictvím široké škály svého financování, prosazování a podpory klíčových otázek správy. V roce 2018 se EU a její členské státy zaměřily na provádění Evropského konsensu o rozvoji z června 2017. Konsensus stanoví společný přístup k politice v oblasti mezinárodní spolupráce a rozvoje a způsob, jakým může vnější činnost EU přispět k úspěšnému provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. S vědomím toho, že zabezpečení potravin a výživy představují důležité celosvětové problémy, určuje udržitelné zemědělství a rybolov jako klíčové hybné síly v boji proti chudobě a rostoucí nerovnosti. Vyzývá také EU a členské státy, aby vynaložily úsilí na vymýcení hladu a podvýživy ve všech jejích formách. Na globální úrovni pokračovalo úsilí EU a členských států s cílem: i) posílit správu zabezpečení potravin a výživy, mimo jiné prostřednictvím Výboru pro celosvětové zajišťování potravin a hnutí Zlepšení stavu výživy (Scaling Up Nutrition, SUN), a ii) zasazovat se za nový celosvětový koordinační mechanismus pro ukončení potravinových krizí. Prostřednictvím své podpory Globální sítě proti potravinovým krizím EU i nadále sehrávala vedoucí úlohu a plnila svůj závazek mnohostranně usilovat o posílení provázanosti humanitární pomoci, rozvoje a míru (priorita č. 6). Tento integrovaný přístup ke krizím spojuje všechny klíčové subjekty a aktivně podporuje koordinaci a součinnost v dané oblasti. Každoroční Globální zpráva o potravinových krizích spojuje 16 vedoucích celosvětových a regionálních institucí v Informační síti pro zabezpečení potravin a je nyní všeobecně uznávána jako referenční materiál pro konsensuální analýzu potravinových krizí. V roce 2018 připravila tato globální síť konferenci „Potraviny a zemědělství v dobách krize“, která se konala na počátku roku 2019 v Bruselu. V rámci celosvětového úsilí zaměřeného na boj proti podvýživě se EU aktivně zapojila do řešení problematiky podvýživy, zejména předcházení zpomaleného růstu u dětí. Komise přislíbila, že do konce roku 2020 mobilizuje částku 3,5 miliardy EUR na snížení počtu dětí, které trpí nedostatečným růstem, v partnerských zemích nejméně o 7 milionů do konce roku 2025. Ve svých závěrech ze dne 26. listopadu 2018 Rada uznala úsilí Komise dodržet závazky EU a mobilizovat všechna příslušná odvětví pro podporu programů v oblasti výživy na celosvětové úrovni i na úrovních partnerských zemí. Čtvrtá zpráva o pokroku při provádění akčního plánu EU pro výživu, zveřejněného v roce 2019, potvrdila, že investice Komise související s výživou směřují ke splnění politického závazku EU. Ve 42 partnerských zemích se výskyt nedostatečného růstu snížil z 39,2 % v roce 2012 na 34,9 % v roce 2019. Na základě stávajících trendů se odhaduje, že u 4,7 milionu dětí v těchto zemích nedojde ke zpomalení jejich růstu. Závazek přidělit 3,5 miliardy EUR do konce roku 2020 byl splněn před stanoveným termínem, v roce 2019. V souladu s druhým akčním plánem EU pro rovnost žen a mužů pokračovalo úsilí o vypracování transformačního přístupu ke zlepšení rovnosti žen a mužů. Kriticky důležitá úloha žen v zemědělsko-potravinářských hodnotových řetězcích při řízení přírodních zdrojů a zabezpečení potravin a výživy je plně uznávána. Počet genderově citlivých pracovních smluv vzrostl z 37 % v roce 2014 na 57 % v roce 2018. Na summitu Jedna planeta v roce 2017 EU přislíbila poskytnout částku 270 milionů EUR na podporu odolnosti vůči změně klimatu a zemědělských inovací v zájmu udržitelné přeměny venkova. S finanční podporou Francie Komise zahájila iniciativu DeSIRA, která má posílit propojení mezi výzkumem a inovacemi v potravinových systémech odolných vůči změně klimatu a shromažďovat poznatky na podporu politik v zemích s nízkým a středním příjmem. Iniciativa DeSIRA podporuje projekty v oblasti výzkumu a inovací v Africe, Asii a Latinské Americe a posiluje výzkumné kapacity a správu u klíčových vnitrostátních regionálních a globálních aktérů. Má tři hlavní pilíře: 1) výzkum a inovace v zemědělských a potravinových systémech; 2) výzkumná infrastruktura vedoucí k inovacím a 3) znalosti a důkazy pro koncipování politik. Od roku 2018 bylo schváleno více než 40 projektů ve více než 31 zemích a šest členských států vyčlenilo pro iniciativu DeSIRA další finanční prostředky na posílení součinnosti se svými dvoustrannými a mnohostrannými portfolii výzkumu a inovací v oblasti rozvoje zemědělství a venkova. Výzkumné a inovační partnerství EU-Afrika pro zajišťování potravin a výživy a udržitelného zemědělství provádí společně dohodnutý plán postupu EU a Africké unie (2016–2020). Do konce roku 2020 budou mobilizovány finanční prostředky řádově ve výši 190 milionů EUR z programu Horizont 2020 prostřednictvím Grantového programu Africké unie pro výzkum a prostřednictvím programu společného financování (LEAP-AGRI ERANet) z prostředků 10 členských států EU a 9 členských států Africké unie. Celkově je financováno téměř 100 projektů. Spolupráci mezi Africkou unií a EU posílily dvě akce. V roce 2019 se ministerská konference Africká unie-EU dohodla na 10 akčních opatřeních včetně vytvoření Celoafrické sítě pro hospodářskou analýzu politik (PANAP), která má sdílet poznatky analýzy dopadů politik v zemích subsaharské Afriky. Cílem politického dialogu mezi Africkou unií a EU na vysoké úrovni v oblasti vědy, technologie a inovací, který se uskutečnil v roce 2019, je zajistit lepší využití výsledků výzkumu a promítnout tyto výsledky do výrobků a procesů, jež zvyšují produkci kvalitních potravin s přiměřenými vstupy, podpořit růst příjmů a podpořit rozvoj venkova v obou regionech. EU a její členské státy dosáhly pokroku při posilování propojení mezi drobnými zemědělci a malými a středními podniky a při cílení jejich investic na vytváření pracovních příležitostí ve venkovských oblastech, zejména pro mladé lidi a ženy. V roce 2018 bylo přijato sdělení o alianci mezi Afrikou a Evropou pro udržitelné investice a zaměstnanost , jehož cílem je vytvářet pracovní místa a podpořit udržitelný rozvoj podporující začlenění. Byla rovněž zřízena pracovní skupina pro venkovské oblasti Afriky s cílem posílit vytváření pracovních míst v zemědělství a v zemědělsko-potravinářském odvětví. Hlavními nástroji EU pro povzbuzení investic v Africe (včetně mobilizace jiných zdrojů finančních prostředků na rozvoj zemědělství) jsou plán vnějších investic a svěřenský fond pro Afriku. Pokud jde o mnohostrannou koordinaci, Komise a pět členských států nadále působí jako členové správní rady Globální dárcovské platformy pro rozvoj venkova (GDPRD). V rámci této platformy se EU silně angažuje v činnosti pracovní skupiny globálních dárců pro půdu. EU a 28 partnerů se zavázali zvýšit koordinaci a výměnu znalostí o programech správy půdy a společně podporují řešení problematiky půdy v politických procesech. V roce 2018 přijala EU program v oblasti správy půdy, jehož cílem je posílit investice do půdy ke zvýšení produktivity zemědělství a podpoření udržitelného rozvoje.

3. FINANCE A POKROK Tento oddíl podává přehled o prostředcích na zabezpečení potravin a výživy, které vyplatila EU a její členské státy, a o nejnovějším pokroku při plnění priorit politiky. Vyplacené prostředky Od roku 2012 celková oficiální rozvojová pomoc (ODA) EU a jejích členských států na zabezpečení potravin a výživy trvale rostla a v roce 2018 dosáhla 5 027 milionů EUR – tj. navýšení o 19,7 % od roku 2016. To představovalo 8,1 % z celkových toků oficiální rozvojové pomoci v roce 2018, nejvyšší úroveň od roku 2012. Z hlediska koncepce politiky se od roku 2012 na oficiální rozvojové pomoci trvale nejvíce podílejí finanční prostředky vyplácené na úrovni členských států, jejichž podíl v roce 2018 činil 66 %. Podíl prostředků vyplacených na regionální úrovni byl v roce 2018 v porovnání s rokem 2016 stabilní, jejich objem se však roku 2012 téměř ztrojnásobil. Výdaje na globální iniciativy a na dodávky globálních veřejných statků po mírném poklesu v letech 2014 a 2016 vzrostly v roce 2018 na rekordní úroveň více než 1 miliardy EUR. Největším příjemcem podpory na zabezpečení potravin a výživy byla v roce 2018 i nadále oblast Afriky jižně od Sahary, která obdržela přibližně polovinu všech vyplacených prostředků. Společný podíl Severní a Střední Ameriky a Jižní Ameriky na finančních prostředcích přidělených na zabezpečení potravin a výživy je od roku 2012 poměrně stabilní a pohybuje se kolem 6 %. Ačkoli podpora na zabezpečení potravin a výživy v zemích sousedství od roku 2012 roste, jejich podíl na celkových prostředcích vyplacených na zabezpečení potravin a výživy je stále malý (v průměru 6,7 % ročně). V roce 2018 bylo podporováno množství činností, hlavně v oblasti udržitelného rozvoje zemědělství, potravinové pomoci, rozvoje venkova a základního výzkumu v oblasti výživy a zemědělství, což představovalo přibližně polovinu celkových finančních prostředků. Tabulka 1: Geografické rozložení pomoci vyplacené EU a jejími členskými státy na zabezpečení potravin a výživy v letech 2012, 2014, 2016 a 2018 V milionech EUR a v procentním podílu Zeměpisná oblast 2012 2012, v % 2014 2014, v % 2016 2016, v % 2018 2018, v % Celkem Celkem, v % Afrika jižně od Sahary 1 440 42,8 1 650 45,1 2 242 53,4 2 463 49,0 7 795 48,0 Asijská část Pacifiku a Oceánie 622 18,5 559 15,3 521 12,4 659 13,1 2 361 14,5 Blízký východ 12 0,3 54 1,5 40 0,9 64 1,3 169 1,0 Sousedství 98 2,9 273 7,4 312 7,4 405 8,0 1 088 6,7 Severní, Střední a Jižní Amerika 232 6,9 225 6,2 285 6,8 289 5,8 1 031 6,3 Regionální a nespecifikované 962 28,6 898 24,5 800 19,1 1 148 22,8 380 23,4 Všechny oblasti 3 366 100 3 659 100 4 200 100 5 027 100,0 16 251 100 Tabulka 2 podává celkový obrázek o pomoci na zabezpečení potravin a výživy z hlediska priorit politiky EU. Prostředky vyplacené na „odolnost a zdroje obživy drobných zemědělců“ (priorita č. 1) tvořily největší část celkových toků na zabezpečení potravin a výživy. Podpora pro „mechanismy sociální ochrany v oblasti zabezpečování potravin a výživy“ (priorita č. 4) se v porovnání s rokem 2016 mírně snížila. Naproti tomu EU a její členské státy výrazně zvýšily svou podporu pro budování odolnosti na úrovni jednotlivců a zemí (priority č. 1 a 6), na kterou přidělily 62 % čistého přírůstku od roku 2016. Celkově byl významný čistý přírůstek celkových prostředků vyplacených na zabezpečení potravin a výživy v roce 2018 způsoben tím, že bylo prováděno více programů a průměrná podpora byla vyšší. Do programů zabezpečení potravin a výživy je ve stále větší míře začleňováno posílení postavení žen a dívek a podpora rovnosti žen a mužů. Tabulka 2 ukazuje, že tento cíl v roce 2018 tvořil významnou část (64 %) celkové podpory na zajišťování potravin a výživy (v porovnání s 53 % v roce 2016). Obdobný trend byl pozorován u environmentálních cílů, 51 % vyplacených prostředků souvisejících se zabezpečením potravin a výživy se týkalo přizpůsobení se změně klimatu a/nebo zmírňování změny klimatu. Investice do výzkumu v odvětvích souvisejících se zabezpečením potravin a výživy zůstal poměrně stabilní: 10 % v roce 2018 oproti 12 % v roce 2016. Rozvojové iniciativy na zabezpečení potravin a výživy mimoto přinesly v roce 2018 prospěch většímu počtu partnerů (130 přijímajících zemí). Tabulka 2: Pokrok z hlediska priorit politiky Kritéria výkonnosti Počet programů Obdržená podpora, v milionech EUR Počet zemí 2012 2014 2016 2018 2012 2014 2016 2018 2012 2014 2016 2018 1. Zvýšit odolnost drobných zemědělců a zlepšit zdroje jejich obživy 1 560 1 822 1 863 4 471 2 022 2 137 2 120 2 377 108 103 108 126 2. Podporovat účinnou správu 410 588 632 1 160 395 535 698 802 84 92 87 97 3. Podporovat regionální zemědělství a zabezpečení potravin a výživy 98 188 228 333 151 191 226 409 4. Posílit mechanismy sociální ochrany v oblasti zabezpečení potravin a výživy 94 102 123 124 209 133 254 238 40 40 44 48 5. Posílit oblast výživy 278 341 455 935 467 504 638 683 63 64 71 92 6. Zlepšit koordinaci humanitárních a rozvojových subjektů s cílem budovat odolnost 63 148 161 423 122 159 265 517 18 37 37 70 Celkem 2 503 3 189 3 462 7 446 3 366 3 659 4 200 5 027 114 130 Z toho… Výzkumné programy 149 154 463 1189 (16 %) 379 300 493 491 (10 %) 69 92 (71 %) Genderově citlivé programy 1 879 4 251 (57 %) 2 404 3 382 (67 %) 97 114 (88 %) hlavní cíl 155 575 (8 %) 171 168 (3 %) 51 77 (59 %) významný cíl 1 724 3 676 (49 %) 2 233 3 214 (64 %) 97 113 (87 %) Programy přizpůsobení se změně klimatu 1 344 2 976 (40 %) 1 826 2 407 (48 %) 95 116 (89 %) hlavní cíl 308 691 (9 %) 342 381 (8 %) 67 93 (72 %) významný cíl 1 036 2 285 (31 %) 1 484 2 026 (40 %) 91 100 (77 %) Programy zmírňování změny klimatu 598 1 315 (18 %) 693 946 (19 %) 89 108 (83 %) hlavní cíl 82 192 (3 %) 75 85 (2 %) 40 56 (43 %) významný cíl 516 1 123 (15 %) 618 861 (17 %) 86 105 (81 %) Pokrok při plnění priorit politiky Tento oddíl poskytuje přehled o činnostech prováděných na podporu šesti priorit politiky v oblasti zabezpečení potravin a výživy. Podrobnější informace a konkrétní příklady jsou uvedeny v připojeném pracovním dokumentu útvarů Komise. Priority politiky č. 1 a 6 „zvýšit odolnost drobných zemědělců a zlepšit zdroje jejich obživy“ a „zlepšit koordinaci aktérů na poli humanitární a rozvojové pomoci s cílem budovat odolnost“ jsou i nadále nejvýznamnější součásti portfolia rozvojové spolupráce EU a jejích členských států. Tato podpora se ve stále větší míře zabývá základní sociálně-ekonomickou, environmentální a bezpečnostní dynamikou, která působí v udržitelných, odolných a zdravých potravinových systémech. Rozvíjení takových potravinových systémů by mělo posílit udržitelný rozvoj venkova a předcházet potravinovým krizím. EU zintenzivnila svou podporu pro Globální síť proti potravinovým krizím, která plní zásadní úlohu při transformaci zemědělsko-potravinářských systémů se zaměřením na informace založené na konsensu, strategické investice využívající pákový efekt a koordinovaná a integrovaná opatření napříč souvislostmi mezi humanitární pomocí, rozvojem a mírem.

Priority politiky č. 2 a 3: EU a její členské státy investovaly do správy půdy v přibližně 40 zemích a podstatně zvýšily odpovědné investice do zemědělsko-potravinářských podniků, zejména prostřednictvím iniciativ zaměřených na kombinaci udržitelných zemědělsko-potravinářských hodnotových řetězců. EU rovněž rozvíjela udržitelný rybolov a akvakulturu se zvláštním zaměřením na drobný rybolov vzhledem k jeho potenciálu přinášet hospodářský a sociální prospěch, zejména pro ženy. Kromě toho EU a její členské státy zintenzivnily svou podporu celkové správy a architektury zemědělského výzkumu a inovací a významně posílila výzkumné kapacity zaměřené na inovace v rámci zemědělských znalostních a inovačních systémů v jednotlivých zemích. Priorita politiky č. 4: Podpora EU pro mechanismy sociální ochrany zůstala v roce 2018 na stejné úrovni – 237 milionů EUR. EU vypracovala soubor pokynů obsahující hlavní zásady, získané poznatky a slibné postupy na podporu programů sociální ochrany v situacích otřesů a vleklých krizí. V rámci priority politiky č. 5 EU již v roce 2019 (rok před stanovenou lhůtou) splnila svůj závazek investovat do konce roku 2020 částku 3,5 miliardy EUR do oblasti výživy a zintenzivnila úsilí s cílem analyzovat, jak její pomoc pomáhá předcházet nedostatečnému růstu. EU a její členské státy pokračují v posilování celosvětových mechanismů správy a odpovědnosti a v řešení mnoha forem podvýživy v rámci svých programů podpory zaměřených na dosažení globálního cíle snížení počtu dětí postižených nedostatečným růstem do roku 2025. Tabulka 3: Příklady projektů s výraznými výsledky Priorita politiky č. 1 Nizozemsko podporuje „Projet d’Appui à la Production Agricole au Burundi (PAPAB)“, kde uplatňuje přístup PIP (Plan Intégré Paysan). Na základě obchodního plánu zemědělského podniku mohou drobní producenti potravin lépe investovat do řízení plodnosti půdy, odolnosti zemědělských systémů, a tedy do lepšího zabezpečení potravin. Díky tomuto přístupu 37 400 domácností prokazatelně zvýšilo svou produktivitu a příjmy a 18 700 hektarů zemědělské půdy je řízeno udržitelněji. Další nizozemský program „Geodata pro zemědělství a vodu“ (G4AW) využívá data z umělých družic k lepšímu zajišťování potravin. Program zahrnuje 23 projektů ve 14 zemích a jeho cílem je obsáhnout 4,5 milionu drobných zemědělců do roku 2022. Irsko v roce 2018 uvolnilo 13 nových a vylepšených odrůd luštěnin, obilovin, kořenů a hlíz v Malawi včetně biologicky obohacených fazolí s obsahem železa a zinku a povijnice batátové (sladkých brambor) s oranžovou dužinou bohatých na vitamin A. Priorita politiky č. 2 Finsko provádí v Etiopii projekt „Odpovědná a inovativní správa půdy“ s cílem vyvinout vnitrostátní informační systém o půdním fondu, který zpracovává všechny údaje o registraci půdy a transakce v oblasti půdy (dědictví, rozvody, dary atd.). Do roku 2019 bylo zaregistrováno 14,5 milionu parcel. Priorita politiky č. 3 Německo financovalo projekt „Zemědělské technické odborné vzdělávání a odborná příprava pro ženy“, regionální projekt na podporu rozvoje dovedností žen v zemědělství. Provádělo tento projekt společně s Rozvojovou agenturou Africké unie (AUDA-NEPAD) v šesti zemích: v Beninu, Burkině Faso, Ghaně, Keni, Malawi a v Togu. Priorita politiky č. 4 Podpora systémů sociální ochrany ve 23 rozvojových zemích poskytovaná Spojeným královstvím pomáhala chudým a zranitelným lidem budovat produktivnější a odolnější zdroje obživy. Pomáhala také vládám budovat systémy odolné vůči otřesům, a to i prostřednictvím programů zajišťující peněžní převody v zemích jako Keňa a Etiopie. Návazně na mimořádné povětrnostní jevy, jako jsou sucha a záplavy, tyto programy pomáhaly lidem zajistit dostatek potravin, snížit hlad a riziko hladomoru. Priorita politiky č. 5 Projekt Itálie „SA.NI – Zabezpečení potravin, výživy a hygieny pro společenství rovníkového pásu v Jižním Súdánu“ zajistil přístup k vodě pro 1 550 lidí, jakož i odbornou přípravu na téma „Bojovnice za bezpečnou vodu“ pro 450 žen a prenatální služby pro 5 000 těhotných nebo kojících žen. Priorita politiky č. 6 EU financovala projekt „Rychlé profilování měst pro brzkou obnovu v Jemenu“ zaměřený na lepší zacílení a koordinaci investic do humanitární oblasti, obnovy a rozvoje a na posílení odolnosti zúčastněných stran a postiženého obyvatelstva ve vybraných městech zasažených konfliktem. Společné plánování Významného pokroku bylo dosaženo v oblasti společného plánování EU a jejích členských států. Tento přístup byl přijat v 23 zemích a začal se provádět. EU na podporu tohoto procesu vypracovala nové pokyny pro společné plánování a pokyny týkající se států postižených konflikty a nestabilitou a vyspělejších rozvojových zemí se středním příjmem. Byly rovněž uspořádány dvě globální akce vzájemného učení v Kambodži (v prosinci 2018) a v Ugandě (v listopadu 2019). Obě akce spojily široké spektrum zástupců z partnerských zemí, EU a zástupců z 16 členských států, kteří určili praktické kroky a nástroje k formalizaci společných přístupů a ke zvýšení vlivu, hlasu a viditelnosti EU na úrovni jednotlivých zemí. Textový rámeček 1: Společné plánování EU v Bolívii Bolívie patřila mezi první země, které zahájily společné plánování s EU, osmi členskými státy a Švýcarskem. Společná evropská strategie na roky 2017–2020 je sladěna s Vlasteneckou agendou Bolívie na období do roku 2025 a jejím plánem hospodářského a sociálního rozvoje na období 2016–2020. Společné plánování posílilo součinnost a koordinaci v řadě odvětví v rámci skupiny EU+. V oblasti zabezpečení potravin a výživy prokázalo, že pravidelný dialog a společné činnosti představují klíčové pobídky k součinnosti partnerů EU od společného plánování po společné provádění. Textový rámeček 2: Společné plánování EU na Madagaskaru V roce 2018 EU, Německo a Francie zahájily přípravy na společné plánování a vypracovaly společnou analýzu. Po prezidentských volbách v lednu 2019, které znamenaly první politickou změnu mocenských poměrů v zemi, malgašská vláda připravila nouzový plán pro Madagaskar na období 2019–2023, který měl stanovit strategii společného plánování, jejíž uskutečňování má začít v roce 2020. Partneři EU se ve stále větší míře zapojují do provádění společných programů a projektů v různých odvětvích. Díky této široké spolupráci se zlepšila synchronizace a doplňkovost zásahů – i pokud jde o podporu občanské společnosti. V oblasti zabezpečení potravin a výživy kultura lepší spolupráce zřetelně urychlila pokrok ve společném provádění a umožnila strukturovaný politický dialog s vládou na různých koordinačních platformách. 4. PODÁVÁNÍ ZPRÁV O VÝSLEDCÍCH Mnohovrstevnatost problematiky zabezpečení potravin a výživy, rozmanitost projektů, různé systémy a kanály provádění, specifické cíle rozvojových politik a individuální statistické postupy členských států, to vše komplikuje podávání zpráv o standardních agregovaných ukazatelích, jež prokazují dopad v dané oblasti. EU a její členské státy však zintenzivňují své úsilí o harmonizaci za účelem podávání zpráv Eurostatu a zpráv o plnění cílů udržitelného rozvoje. Tabulka 4 uvádí kvantifikované výsledky týkající se několika vybraných témat, a sice pomoci lidem trpícím nedostatkem potravin, výživy, udržitelného řízení zemědělství a ekosystému pastvin a podpory drobných zemědělců s cílem zvýšit udržitelnou produkci a zlepšit přístup na trhy, k půdě a financím. Při provádění jakýchkoli srovnání je však třeba postupovat velmi obezřetně, neboť metody výpočtů se mohou v různých zemích lišit a tabulka neposkytuje úplný obraz o úsilí vynaloženém v každé oblasti, ale pouze to, co bylo zachyceno pomocí dostupných nástrojů. Tabulka 4: Výstupy a dopad v dané oblasti Rakousko V letech 2017–2018 bylo 1 327 983 drobných zemědělců dotčeno opatřeními financovanými rakouskou rozvojovou agenturou, která jsou zaměřena na zvýšení udržitelné zemědělské produkce a/nebo zlepšení přístupu k půdě a dalším přírodním zdrojům, k finančním službám a trhům. 399 217 z nich trpělo nedostatkem potravin. Evropská komise (2013–2018) 17 787 000 žen v reprodukčním věku a dětí mladších pěti let mělo prospěch z programů souvisejících s výživou, přičemž 1 381 000 z nich trpělo nedostatkem potravin (2018), pomoc EU obdrželo 26 197 000 lidí trpících nedostatkem potravin, postupy udržitelného obhospodařování půdy byly zavedeny na 4 152 000 hektarech, 6 985 000 drobných zemědělců mělo prospěch z opatření podporovaných EU, jež byla zaměřena na zvýšení jejich udržitelné produkce, přístup na trhy a/nebo zajištění půdy, přičemž 828 000 z nich trpělo nedostatkem potravin (2018). Finsko V letech 2015–2017 dvoustranné projekty a projekty občanské společnosti poskytly podporu přibližně 3 106 000 zemědělcům, z nichž 41 % představovaly ženy, s cílem zvýšit jejich udržitelnou produkci, přístup na trhy a/nebo zajištění půdy. Spolupráce soukromého sektoru podpořila více než 2 200 000 zemědělců. 120 000 rodinám byla zajištěna bezpečná držba půdy – 64 % osvědčení o držbě pozemků obdržely manželské páry a 19 % pouze ženy. Dále bylo 3 245 400 hektarů lesů předáno do udržitelného užívání prostřednictvím dvoustranných operací, operací občanské společnosti a soukromého sektoru. Francie 9 086 289 rodinných zemědělských podniků bylo v letech 2016–2018 podpořeno projekty financovanými rozvojovou agenturou AFD, které byly zaměřeny na zvýšení jejich konkurenceschopnosti, přizpůsobení zemědělských postupů změně klimatu a usnadnění přístupu k půdě a finančním službám. 57 621 tisíc hektarů půdy obsáhly programy ochrany biologické rozmanitosti, obnovy a udržitelného hospodaření s půdou (2016–2018). 5,4 milionu lidí trpících nedostatkem potravin mělo v letech 2017–2019 prospěch z programu potravinové pomoci ministerstva zahraničních věcí a evropských záležitostí. Německo 178 600 žen v reprodukčním věku a 67 400 dětí v rámci dvou cílených globálních programů agentury BMZ zaměřených na „zabezpečení potravin a výživy a lepší výživy“ (součást německé iniciativy „Svět bez hladu“) v roce 2018 prokazatelně zlepšily svou výživu. Nejméně 16 000 000 lidí trpících nedostatkem potravin mělo prospěch z opatření německé vlády v oblasti zabezpečení potravin a výživy. Nizozemsko (2019) Pomoc obdrželo 20 100 000 podvyživených osob, z toho mělo přibližně 15 300 000 osob prokazatelně prospěch v podobě lepšího příjmu potravy, podporu obdrželo 19 200 000 rodinných zemědělských podniků drobných zemědělců, z toho 6 600 000 zvýšilo svou produktivitu a/nebo příjem a 5 600 000 (rovněž) získalo lepší přístup na trhy, byl zlepšen stav 673 000 hektarů zemědělské půdy, z toho na 612 000 hektarech byly zavedeny ekologicky účinnější postupy a 118 000 hektarů se stalo odolnějšími vůči tlakům a otřesům, 113 000 zemědělců získalo půdu v bezpečné držbě. Spojené království 60 300 000 dětí mladším 5 let, žen (v reprodukčním věku) a dospívajících dívek mělo prospěch z opatření souvisejících s výživou (duben 2015 – březen 2019). V roce 2018/19 mělo ministerstvo pro mezinárodní rozvoj 49 probíhajících komerčních zemědělských programů, z nichž mělo prospěch více než 22 milionů zemědělců a které udržely nebo vytvořily více než 140 000 pracovních míst.

5. TEMATICKÉ ZAMĚŘENÍ Podle požadavku Rady z roku 2018 se tato zpráva podrobněji zaměřuje na dvě konkrétní témata: posílení postavení žen a zaměstnanost ve venkovských oblastech. Posílení postavení žen při zabezpečení potravin a výživy Vzhledem k závazku EU uplatňovat transformační přístup k genderové problematice podíl opatření v oblasti zabezpečení potravin a výživy, jež obsahují aspekt rovnosti žen a mužů, vzrostl z 37 % v roce 2014 na 57 % v roce 2018. Opatření EU a členských států v čím dál vyšší míře zlepšovala přístup žen k výrobním prostředkům a pracovním příležitostem, podněcovala změny v chování – např. společné rozhodování ve venkovských domácnostech, a poskytla ženám platformy k prosazování jejich práv. V Keni, Mosambiku, Malawi a Senegalu program LANDac financovaný Nizozemskem podporuje přístup žen k zemědělské půdě prostřednictvím jejich zapojení do shromažďování údajů a do diskusí o správě půdy. V Malawi EU posiluje systémy správy půdy pro drobné zemědělce pořádáním kurzů o pozemkových právech žen pro místní úředníky a prostřednictvím Fóra pro pozemková práva žen pro posilování vůdčích schopností žen. Itálie zvýšila zapojení žen do hodnotových řetězců v Mosambiku a posílila komunitní služby v oblasti výživy žen a dětí v Afghánistánu. V Mali EU a Německo usnadnily ženám přístup k zavlažované půdě, a zlepšily tak jejich přístup k vyvážené a zdravé stravě. EU a její členské státy v rámci politického dialogu s partnerskými zeměmi stále více obhajují transformační přístup k problematice rovnosti žen a mužů. EU a její členské státy například přispěly ke společné genderové analýze jako krok k navazování partnerství v různých odvětvích na Madagaskaru a posílily koordinaci mezi partnery EU při odesílání genderově citlivých zpráv o násilí na ženách v Kolumbii. Mezi tematickými zprávami EU, jež stanoví genderově odpovědný přístup ke správě půdy, výživě a rozvoji hodnotových řetězců, byla i zpráva nazvaná Překonávání rozdílů mezi muži a ženami skrze rozvoj zemědělsko-potravinářských hodnotových řetězců, jež doplnila její metodiku analýzy hodnotových řetězců pro rozvoj (VCA4D) k posuzování dopadu hodnotových řetězců na sociální rozvoj, včetně rovnosti žen a mužů. V Kambodži nástroj VCA4D zdůrazňoval účast žen v činnostech akvakultury v polointenzivních výrobních systémech a systémech využívajících malé klece a jejich nedostatečné zastoupení v rozhodování o rybářské politice. Vytváření pracovních míst na venkově Podle sdělení o alianci mezi Afrikou a Evropou pro udržitelné investice a zaměstnanost z roku 2018 EU a její afričtí partneři rozvíjejí pakty pro zaměstnanost a růst a ve svém společném úsilí se zaměřují na hodnotové řetězce s nejvyšším potenciálem z hlediska tvorby pracovních míst. Tam, kde je to vhodné, se pakty pro zaměstnanost a růst spojují s jinými mezinárodními iniciativami, jako je iniciativa skupiny G20 pro zaměstnanost mladých lidí ve venkovských oblastech. Například v červenci 2019 EU sdílela svůj pakt pro zaměstnanost a růst s ugandskou vládou s cílem povzbudit konvergenci s klíčovými prioritami určenými spolu s členskými státy, partnerskými finančními institucemi a dalšími aktéry, jakož i prostřednictvím dialogů s vládou a soukromým sektorem. Cílem paktu pro zaměstnanost a růst je podporovat lesnické a zemědělské hodnotové řetězce, jež umožňují tvorbu pracovních míst, inovace, účast žen a mladých lidí ve výrobním procesu, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se změně klimatu a doplňkovost s jinými programy. Opatření ke zvýšení investic a zaměstnanosti financovaná EU zahrnují iniciativu AgriFI, která podporuje investice do drobných zemědělců, mikropodniků a malých a středních podniků prostřednictvím smíšeného financování. Aby napomohla rozvoji zemědělských hodnotových řetězců, využívá EU příležitosti nabízené místními, regionálními a světovými trhy a používá metodiku VCA4D pro posuzování dopadu hodnotových řetězců na tvorbu pracovních míst například v Zambii (vejce a akvakultura), Hondurasu (káva), Sieře Leone (palmový olej), Tanzanii (káva), Guinei Bissau (mango a limetky), Burundi (banány) a v Beninu (ananasy) . Textový rámeček 3: Podpora tvorby pracovních míst v Sieře Leone Německo podporuje „Program podpory zaměstnanosti III“ ke zvyšování počtu pracovních míst v hodnotových řetězcích kakaa, kávy, rýže a zeleniny. Součástí programu je práce s mikropodniky, malými a středními podniky a mladými lidmi zaměřená na zvyšování dovedností, se silným prvkem mentorství a koučování, s cílem zvýšit samostatnou výdělečnou činnost a placená zaměstnání. V letech 2016–2019 tento program podpořil 1 200 podniků a poskytl odbornou přípravu 36 000 mladých lidí, vytvořil více než 9 000 nových pracovních míst a příležitostí pro samostatnou výdělečnou činnost. Do roku 2019 z něho mělo prospěch více než 250 000 lidí. Textový rámeček 4: Spolupráce s partnerskými zeměmi s cílem podpořit tvorbu pracovních míst a dosáhnout míru, bezpečnosti a rozvoje v oblasti Sahelu V regionu Sahelu a Čadského jezera nouzový svěřenský fond EU pro Afriku v letech 2018–2019 vytvořil více než 27 500 pracovních míst, pomohl 129 000 lidem vyvíjet výdělečnou činnost a umožnil 50 000 lidí absolvovat odbornou přípravu a/nebo rozvoj dovedností. Podpora EU je klíčová pro zvyšování ekonomického zapojení mladých lidí, a přispívá tak ke stabilizaci úsilí svěřenského fondu EU v daném regionu. Přibližně 700 000 mladých lidí mělo prospěch z iniciativ v oblasti tvorby pracovních míst a pracovních stáží, odborné přípravy a/nebo podpory při rozvíjení jejich dovedností. Textový rámeček 5: Zvyšování udržitelného růstu zemědělství, zaměstnanosti a zajišťování potravin v Malawi EU a Německo podporují program KULIMA – Vyšší příjmy a zaměstnanost ve venkovských oblastech Malawi (MIERA), který je zaměřen na zvyšování příjmů a pracovních příležitostí pro drobné zemědělce, mikropodniky a malé a střední podniky v řadě hodnotových řetězců (kasava, podzemnice olejná, sójové boby a slunečnice). Od roku 2017 více než 23 000 drobných zemědělců absolvovalo odbornou přípravu v oblasti zemědělské ekonomie, zemědělské výroby a uvádění produktů na trh a bylo podepsáno 300 smluv o poskytování marketingových služeb a dohod o smluvním hospodaření mezi vedoucími společnostmi a organizacemi zemědělců. Příjem zemědělců se zvýšil o 20 % a bylo vytvořeno 900 pracovních míst. 6. ZÁVĚR