Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 ze dne 27. února 2003 o indexu nákladů práce (INP) /* KOM/2009/0033 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 3.2.2009 KOM(2009) 33 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 ze dne 27. února 2003 o indexu nákladů práce (INP) 1. ÚVOD Náklady práce jsou důležitým faktorem v analýze krátkodobého a střednědobého hospodářského rozvoje. Včas sestavený index nákladů práce pro Evropskou unii a pro eurozónu má proto podle Komise a Evropské centrální banky prvořadý význam pro posuzování inflačního tlaku, který může vzniknout z vývoje na trhu práce. Index nákladů práce je rovněž důležitý pro sociální partnery při vyjednávání o mzdách a pro samotnou Komisi při sledování krátkodobého vývoje nákladů práce. Index nákladů práce je jedním z hlavních evropských hospodářských ukazatelů[1]. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 ze dne 27. února 2003 o indexu nákladů práce (dále jen „INP“) stanoví společný rámec pro sestavování a předávání srovnatelných indexů nákladů práce ve Společenství (Úř. věst. L 69, 13.3.2003, s. 1). Komise (Eurostat) vydává čtvrtletní tiskové zprávy o indexu nákladů práce[2]. V červenci 2003 přijala Komise prováděcí nařízení (nařízení (ES) č. 1216/2003, Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 37), které podrobněji stanoví postupy pro předávání indexu, postupy pro očištění od zvláštních (sezónních) vlivů a obsah vnitrostátních zpráv o kvalitě. Od poslední zprávy Evropskému parlamentu a Radě z roku 2006[3] bylo přijato nové nařízení Komise (ES) č. 224/2007 ze dne 1. března 2007 (Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s. 23). Tímto nařízením se mění prováděcí nařízení z roku 2003 a rozšiřuje se index nákladů práce o ekonomické činnosti vymezené v sekcích L, M, N a O klasifikace NACE Rev. 1. Toto rozšíření znamená, že budou zahrnuty i netržní služby, které tvoří hlavní podíl těchto sekcí a které mohou mít jinou dynamiku než tržní služby. Článek 13 nařízení (ES) č. 450/2003 požaduje, aby každé dva roky byly předkládány zprávy o provádění nařízení. Tyto zprávy musí hodnotit zejména kvalitu souborů předávaných údajů o INP a kvalitu předávaných zpětných údajů. Předkládání výročních vnitrostátních zpráv o kvalitě stanoví čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení. Příloha I prováděcího nařízení (nařízení (ES) č. 1216/2003) řeší otázku kvality indexu nákladů práce, která se týká těchto aspektů: relevance, přesnost, včasnost a přesnost, dostupnost a jasnost, srovnatelnost, soudržnost a úplnost. Vzhledem k tomu, že došlo k výraznému pokroku v otázce srovnatelnosti a úplnosti, tato zpráva se zaměří na přesnost, včasnost a soudržnost. Menší nepravidelnosti ve lhůtách pro předávání údajů nebyly oznámeny, neboť svou povahou jsou obvykle dočasného rázu. Příloha této zprávy uvádí příští vnitrostátní akce pro zlepšení u členských států, které tyto informace poskytly. 2. OBECNÝ POKROK OD MINULÉ ZPRÁVY Od poslední zprávy v roce 2006 bylo dosaženo podstatného pokroku, především v dostupnosti a kvalitě indexu nákladů práce (INP). Obecně se zmenšil rozsah přezkumů minulých údajů a snížilo se kolísání indexu. Všechny členské státy již dodaly zpětné údaje, které ještě v roce 2006 v mnoha případech chyběly. Oba nové členské státy (Bulharsko a Rumunsko) dodaly INP v souladu se standardy kvality vymezenými v nařízení (ES) č. 450/2003. Do dnešního dne zavedly INP všechny členské státy EU a údaje jsou, až na některé výjimky, dodávány Komisi (Eurostatu) pravidelně ve stanovených termínech. Vzhledem k tomu, že je INP k dispozici od všech členských států EU, lze sestavovat souhrnné ukazatele Evropské unie a provádět dostatečně přesná srovnání vývoje hodinových nákladů práce mezi členskými státy. Je zde však řada problémů ohledně kvality, které stále vyžadují, aby některé členské státy za účelem dokončení procesu harmonizace vyvinuly další úsilí. Tyto problémy jsou uvedeny níže. Členské státy přijaly právní předpisy nezbytné pro sestavování INP a Komise (Eurostat) udržovala a posilovala systém sestavování, který umožňuje včasné přijímání, ověřování, zpracování, uložení a rozesílání údajů o indexu nákladů práce. Tyto postupy, které se staly plně použitelnými v roce 2005, jsou průběžně kontrolovány a aktualizovány. 2. 1 Rozšíření o sekce L a O klasifikace NACE Rev. 1 a přechod na NACE Rev. 2 Na základě nařízení (ES) č. 224/2007 ze dne 1. března 2007 (Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s. 23) se INP rozšířil na netržní služby. Od prvního čtvrtletí 2007 musí být údaje o INP neočištěné od sezónních vlivů pro sekce L a O klasifikace NACE předávány Eurostatu každé čtvrtletí. Jakmile budou pro určitý členský stát dostupné údaje za čtyři roky, řady musí být předány také v podobě očištěné od vlivu počtu pracovních dní a očištěné od sezónních vlivů. V současné době tyto údaje – včetně údajů očištěných od vlivu počtu pracovních dní a údajů očištěných od sezónních vlivů – předávají všechny členské státy, na které se nevztahuje výjimka. Platnost výjimek pro Belgii, Dánsko, Řecko, Španělsko, Francii, Irsko, Itálii, Kypr, Lucembursko, Maltu, Rakousko, Polsko a Švédsko skončí v termínu stanoveném pro dodání údajů za první čtvrtletí roku 2009. Od toho dne budou muset řady údajů všech členských států obsahovat sekce L až O klasifikace NACE Rev 1. Zároveň se na INP začne vztahovat nařízení (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006 (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1), kterým dochází ke změně názvosloví z NACE Rev. 1 na NACE Rev. 2. Údaje dodané za první čtvrtletí 2009 již budou muset být kódovány v souladu s NACE Rev. 2. V návaznosti na tuto změnu klasifikace ekonomických činností Komise (Eurostat) provedla potřebné změny prostředí sestavování a sleduje, jak členské státy postupují v provádění změny klasifikace, které právě probíhá. S cílem připravit hladký přechod na nové názvosloví se v roce 2007 konal seminář věnovaný výhradně zavedení klasifikace NACE Rev. 2 v členských státech. V listopadu 2008 se konal další seminář, který shrnul pokroky v provádění a poskytnul fórum pro diskusi. 3. HODNOCENÍ SHODY (DO ZÁřÍ 2008) 3.1 Přehled Následující členské státy přijaly všechna potřebná opatření, aby zcela splnily požadavky nařízení: Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Německo, Estonsko, Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Malta, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko a Spojené království. Ve vykazovaném období poskytlo dostatečně kvalitní údaje i Nizozemsko, nicméně s výjimečně dlouhým zpožděním pro téměř všechna čtvrtletí, a nesplnilo tedy požadavek včasnosti, který nařízení stanoví. Maďarsko, Finsko a Švédsko sice údaje dodávaly pravidelně, různou měrou však dostatečně nevyhovují vymezením INP, která jsou podrobněji popsána níže. Požadavky na přesnost INP rovněž dostatečně nesplňuje Irsko, které navíc neposkytlo včas údaje pro všechna čtvrtletí v roce 2008. Řecko a Rakousko dodávaly údaje včas po většinu vykazovaného období, v současné době však z důvodů problémů s kvalitou provádějí přezkum INP. Celkově tento výsledek představuje v porovnání se situací popsanou ve zprávě z roku 2006, kde – kromě vážnějších problémů s kvalitou – ještě chybělo několik řad zpětných údajů a řad očištěných od vlivu počtu pracovních dnů a od sezónních vlivů. 3.2 Podrobnosti o nedostatcích v kvalitě 3.2.1 Přesnost Potíže s přesností mohou souviset s celou řadou aspektů INP. Obecně jsou způsobeny nedostatky zdrojových údajů a mohou vést ke značné kolísavosti řad INP. Nepřesné údaje také nemusí být plně srovnatelné s údaji ostatních členských států a mohou navíc vést k nesouladu mezi INP a jinými zdroji údajů, které zjišťují podobné aspekty (např. vývoj hodinového ohodnocení zaměstnanců). Členský stát, který má problémy s přesností, se obvykle o těchto potížích zmiňuje ve výroční zprávě o kvalitě a Komise (Eurostat) sleduje, k jakému vývoji došlo v zavádění lepších zdrojů či v jeho plánování. V současné době se s problémy s přesností potýká šest členských států. Irsko, Maďarsko, Finsko a Švédsko nemají v současnosti k dispozici žádné údaje z vhodného zdroje, které by jim umožnily plně splnit nařízení[4]. Údaje o INP předložené Řeckem vykazují tempo růstu, pro které není vysvětlení a které neodpovídá vývoji pracovního trhu. Ze stejných důvodů přestalo údaje dodávat Rakousko a v současné době se snaží zjistit příčiny těchto problémů s kvalitou. Irsko: Místo proměnné odpracované hodiny je používána proměnná placené hodiny. Do indexu nejsou zahrnuty pravidelné platby. Jakmile se pro všechny ekonomické činnosti bude moci používat nový zdroj údajů (plánováno pro rok 2009), mělo by se toto změnit. Tato řada také nezahrnuje všechny zaměstnance, ale má níže nastavený práh pro podniky s 10 a více zaměstnanci v odvětvích průmyslu (NACE C, D a E) a stavebnictví (NACE F). Odvětví služeb (NACE G, H, I, K) mají níže nastavený práh pro služby, konkrétně pro podniky s pěti a více zaměstnanci, zatímco NACE J (finanční zprostředkování) zahrnuje pouze podniky zabývající se bankovnictvím, pojištěním a stavebním spořením. Řecko: Značné kolísání řad INP a rozsáhlé přezkumy. Doposud nebylo pro tyto velké výkyvy žádné vhodné vysvětlení. Kromě toho nebyla v roce 2007 ani 2008 předložena výroční zpráva o kvalitě; zpráva zaslaná v roce 2006 je příliš stručná na to, aby se na jejím základě daly vyvodit závěry o příčinách problémů s kvalitou. Maďarsko: Údaje se týkají soukromých podniků zaměstnávajících nejméně 5 osob a vládních organizací všech velikostí. Rakousko: V září roku 2008 se údaje přestaly předkládat, neboť výsledky byly nepravděpodobné a kolísavé. Finsko: Údaje se týkají pouze zaměstnanců na plný úvazek. Čtvrtletní změna v nákladech práce byla od prvního čtvrtletí 2005 měřena podle změn ve výdělcích za pravidelnou pracovní dobu. Pro výpočet roční změny indexu nákladů práce se využilo zjišťování pracovních sil, statistika struktury výdělků a údaje o národních účtech. Celkově dochází k významným prodlením – až přibližně 2 roky – v několika zdrojích použitých pro sestavování INP. Současný index nákladů práce v důsledku toho plně nezohledňuje krátkodobý vývoj hodinových nákladů práce ve Finsku s potřebnou přesností a významné přezkumy omezují jeho využitelnost. Švédsko: Nepravidelné prémie nejsou zahrnuty do zjišťování nákladů práce. Údaje zahrnují pouze soukromý sektor. 3.2.2 Včasnost Od poslední zprávy za rok 2006 se včasnost zlepšuje. Několik členských států přesto z různých důvodů nedodalo INP za některá čtvrtletí včas (70 dnů po příslušném čtvrtletí). Včasnost je nanejvýš důležitá, neboť v případě zpoždění v předkládání údajů se pro souhrnné ukazatelé EU a eurozóny musejí použít odhady. To může vést ke zbytečně rozsáhlým přezkumům. Níže jsou uvedeny členské státy, které dodaly údaje tak pozdě (> t+75), že nemohly být zahrnuty do čtvrtletního tiskového sdělení Komise, a pro souhrnné ukazatele EU a eurozóny zveřejněné za dané čtvrtletí se u dotyčných zemí musely použít extrapolace hodnot INP. Belgie: Údaje nedodala včas třikrát za vykazované období. Poté, co v porovnání se zprávou z roku 2006 došlo ke zlepšení situace, několik náhodných faktorů způsobilo pozdní dodání INP v první polovině vykazovaného období 2008. Očekává se, že údaje za třetí referenční čtvrtletí 2008 budou dodány včas. Kypr, Itálie, Lucembursko: Údaje nedodaly včas jednou. Není to způsobeno strukturálním problémem v sestavování, a proto se předpokládá, že se bude jednat pouze o náhodné nesplnění požadavků. Irsko: Údaje nedodalo včas třikrát. Předpokládá se, že dodávání údajů nezačne dříve než v roce 2009. Řecko: Údaje nedodalo včas třikrát. Není to způsobeno strukturálním problémem v sestavování, a proto se předpokládá, že se bude jednat pouze o náhodné nesplnění požadavků. Nizozemsko: V roce 2007 došlo k výraznému nesplnění požadavků. Ve vykazovaném období byly údaje za pět čtvrtletí dodány s velmi velkou prodlevou. Nicméně v prvním referenčním čtvrtletí 2008 již byly údaje dodány včas. Rakousko: Údaje nedodalo včas třikrát během vykazovaného období z důvodů nedostatků v kvalitě a nevysvětleného kolísání údajů. Předpokládá se, že údaje budou dodány včas ve čtvrtém referenčním čtvrtletí 2008. 3.2.3 Soudržnost Ve výroční zprávě o kvalitě mají členské státy porovnat tempo růstu INP s tempem růstu hodinového ohodnocení zaměstnanců podle národních účtů (definice ESA95). Oba soubory údajů měří stejný jev s malými odchylkami v definicích, přičemž pro INP, které obvykle využívá jiné nebo další zdroje, je k dispozici více podrobností. Nelze proto očekávat úplnou soudržnost. Nicméně tempa růstu, která se pohybují stejným směrem a mají srovnatelnou velikost, ukazují, že kvalita údajů o INP je srovnatelná s kvalitou údajů národních účtů. Míra soudržnosti je tedy dobrým ukazatelem kvality údajů o INP. Jelikož čtvrtletní údaje o hodinovém ohodnocení zaměstnanců (údaje národních účtů) nedodávají všechny členské státy, nelze vytvořit úplný přehled soudržnosti. Následující přehled vychází ze zpráv o kvalitě z roku 2007. Německo, Malta: Vysoká míra soudržnosti, neboť národní účty jsou zdrojem pro INP. Bulharsko, Kypr, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Francie, Litva, Lucembursko, Polsko, Rumunsko, Slovinsko: Dostatečná míra soudržnosti. Ukazatele tempa růstu jsou obvykle stejné a tempa růstu vykazují podobný rozměr. Finsko: Nízká soudržnost; výrazné rozpory v tempu růstu obou zdrojů. Za důvody těchto rozporů lze považovat problémy s přesností INP, jež jsou podrobněji popsány výše. Belgie, Španělsko, Řecko, Itálie, Lotyšsko, Nizozemsko, Portugalsko, Švédsko, Slovinsko, Slovensko, Spojené království: Nejsou k dispozici žádné čtvrtletní údaje o národních účtech nebo ve zprávě o kvalitě nejsou zaznamenány. 4. ZÁVěRY Od předložení poslední zprávy z roku 2006 se míra souladu s nařízením celkově zvýšila. Všechny členské státy investovaly do provádění činností, jejichž cílem je dosažení srovnatelnějších a aktuálnějších indexových řad. To zcela zřejmě zvýšilo celkovou kvalitu, a tím i účelnost údajů. Mezitím byly dodány všechny chybějící řady zpětných údajů i řady očištěné od vlivu počtu pracovních dní a řady očištěné od sezónních vlivů. Zlepšila se včasnost dodávání údajů a snížil se počet členských států, které mají problémy s kvalitou. Devět členských států však stále vykazuje nedostatky týkající se jednoho nebo více aspektů kvality INP. V případě tří členských států jsou tyto nedostatky způsobeny pouze náhodným pozdním dodáním údajů, a jsou proto přechodné povahy. Šest členských států má závažnější potíže s aspektem přesnosti. V porovnání se situací v roce 2006, kdy mělo problémy s přesností 10 členských států, se jedná o zlepšení. Komise (Eurostat) vyzvala členské státy, aby zvýšily své úsilí o zlepšení. Komise bude pravidelně sledovat přetrvávající problémy týkající se nesouladu a kvality, a to na základě poskytnutých údajů a jiné vnitrostátní dokumentace. Tam, kde požadovaná nebo plánovaná zlepšení nepokročí řádně vpřed, budou kontaktovány příslušné vnitrostátní orgány a Komise podnikne kroky potřebné pro prosazení souladu. PŘÍLOHA Podrobnosti o předpokládaných vnitrostátních činnostech za účelem zlepšení Irsko Irsko právě provádí strategii zaměřenou na zlepšení pokrytí informací o výdělcích a nákladech práce. Jedním z prvků je nový čtvrtletní průzkum: průzkum o výdělcích, pracovní době a nákladech na zaměstnání ( Earnings, Hours and Employment Costs Survey – EHECS ). Tento průzkum poskytne srovnatelné a aktuální údaje o nákladech práce ve všech odvětvích hospodářství a komplexněji a důsledněji zjistí výdělky a zaměstnanost v různých odvětvích. Bude zaměřen na podniky zaměstnávající tři a více osob. Tento průzkum bude shromažďovat údaje o mzdách a platech, sociálních příspěvcích zaměstnavatelů, jiných nemzdových nákladech a odpracovaných hodinách za celé čtvrtletí. Díky rozšíření o tyto nemzdové náklady, které obvykle nebývají zahrnuty jako výdělek, průzkum lépe zobrazí náklady na zaměstnání a tlak na konkurenceschopnost. Hlavním výstupem průzkumu bude index nákladů práce na pracovní hodinu, cílem průzkumu je sledovat krátkodobé změny v nákladech práce. Vzhledem k tomu, že průzkum vyžaduje rozpis dílčích zjištění, bude možné běžně uvádět informace o hodinovém výdělku s prémiemi a bez nich, a to pro širokou skupinu zaměstnání. Průzkum EHECS má splňovat vnitrostátní potřeby a požadavky EU, a jakmile bude plně v provozu, bude Irsko schopné předkládat údaje o INP plně v souladu s nařízením (ES) č. 450/2003. Díky novému průzkumu EHECS také v budoucnosti nebude třeba každé čtyři roky provádět průzkum věnovaný speciálně nákladům práce. Průzkum EHECS v konečné fázi nahradí veškeré krátkodobé průzkumy výdělků, které v současné době provádí CSO. Průzkum EHECS byl v roce 2005 zahájen pro odvětví průmyslu a finančnictví. Údaje pro tato odvětví jsou nyní k dispozici a jsou využívána pro INP. Shromažďování údajů bylo nyní rozšířeno i na veřejný sektor a odvětví distribuce, tyto údaje se však v současnosti nevyužívají. Do roku 2009 průzkum EHECS pokryje většinu odvětví od průmyslu až po osobní služby (NACE C až O). Řecko Komise vyzvala Řecko, aby neprodleně podniklo kroky k napravení problémů s přesností INP. Řecko má předložit podrobnosti o krocích, které hodlá podniknout. Nizozemsko Během vykazovaného období v Nizozemsku došlo ke změně zdroje pro sestavování INP. Rychlé čtvrtletní odhady dříve vycházely ze vzorku včasných odpovědí ve čtvrtletním průzkumu o zaměstnání a mzdách. Čtvrtletní průzkum však byl v mezidobí nahrazen měsíčně aktualizovaným registrem zaměstnání, mezd a dávek. Ačkoliv používání tohoto nového rejstříku zpočátku způsobovalo značné prodlevy v dodávání údajů v letech 2007 a 2008, má se za to, že z dlouhodobého hlediska povede využívání rejstříku k rychlejšímu dosažení shody s konečnými odhady, tj. výrazně se sníží rozsah přezkumů dat o INP pro Nizozemsko. Počínaje druhým čtvrtletím 2008 budou údaje předkládány v termínu stanoveném nařízením. Rakousko Pro rakouský INP byl spuštěn komplexní program zlepšení kvality. Vzhledem k tomu, že se při sestavování INP využívá několik zdrojů údajů různé kvality a různé statistické jednotky, nadále se pokračuje ve snahách odhalit příčinu stávajících nepravidelností. Mezi tato opatření patří posouzení využívaných metod výpočtu a zdrojů údajů a také posouzení souladu s nařízením. Opětovné spuštění INP pro čtvrté čtvrtletí roku 2008 a pro chybějící zpětné údaje se plánuje na březen 2009. Finsko Finský model sestavování indexu nákladů práce vychází z údajů z několika statistických zdrojů. Přesnost indexu se postupně zvyšuje s každým přezkumem, neboť některé statistické zdroje budou dostupné až v průběhu času. Finský statistický úřad zahájil v roce 2005 projekt, jehož cílem je zavést nový model sestavování INP založený na přímém čtvrtletním shromažďování primárních údajů od podniků. Díky těmto opatřením by Finsko mělo být od roku 2009 plně v souladu s nařízením o INP. Švédsko Počínaje údaji za první čtvrtletí 2009 budou údaje sdělované Švédskem zahrnovat nepravidelné prémie i veřejný sektor. Švédsko poté bude plně v souladu nařízeními o INP. [1] Internetové stránky Eurostatu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/. [2] Čtvrtletní tiskové zprávy jsou vydávány ve dnech stanovených v kalendáři vydávání zpráv; obojí lze najít na internetových stránkách Eurostatu. [3] KOM(2006) 801 v konečném znění, 14.12.2006. [4] Plánované činnosti pro Irsko, Finsko a Švédsko viz příloha.