V návaznosti na intenzivní interní tvůrčí práci zahájila Komise rozsáhlý a inkluzivní proces společného koncipování s Parlamentem, členskými státy, zúčastněnými stranami a veřejností. Jeho součástí byly akce jako první Evropské dny pro výzkum a inovace v září 2019 ( „Dny pro výzkum a inovace 2019“ ) a výstupem pak dokument nazvaný „ Hlavní směry vedoucí k prvnímu strategickému plánu programu Horizont Evropa “. Tento dokument shrnuje výsledky fáze společného koncipování a zahrnuje možné dopady, na něž má první strategický plán zacílit. K přípravě prováděcí strategie programu Horizont Evropa zároveň posloužil komplexní proces společného koncipování včetně online průzkumu (viz závěrečná zpráva ). Tato strategie poskytuje ucelený rámec pro všechny aspekty provádění. Je navržena tak, aby mohla být dále zjednodušena a umožnila dosahovat cílů a využívat novinek programu od samého počátku.

V rámci vypracování koncepce testování otevřených inovací, která malým a středním podnikům a inovátorům usnadňuje uvádění nových výrobků na trh, byl v květnu 2019 vydán pracovní dokument útvarů Komise týkající se technologických infrastruktur . Tato koncepce byla propagována prostřednictvím „Akcí na podporu inovací“ pořádaných ve čtyřech zemích zapojených do programu „rozšiřování účasti“ (Slovinsku, Estonsku, Rumunsku a Česku).

„Srovnávací přehled investic průmyslových podniků do výzkumu a vývoje v EU“ za rok 2019 zdůrazňuje hlavní změny v oblasti výzkumu a inovací ve společnostech a hospodářské ukazatele za uplynulý rok a jejich výkonnost za posledních deset let. Obsahuje rovněž analýzy patentů, jejichž úkolem je dále zmapovat účinnost výzkumu a vývoje ve zdravotnictví a činnost společností ve srovnávacím přehledu v oblasti environmentálních technologií.

V roce 2019 oslavila Evropská komise 20 let politiky EU, pokud jde o rovnost žen a mužů v oblasti výzkumu a inovací. Během roku 2019 se v této souvislosti pořádaly četné akce s cílem vypracovat politická doporučení pro Evropský výzkumný prostor (EVP). V rámci nich byli osloveni tvůrci politik jak na evropské, tak na vnitrostátní úrovni, organizace zúčastněných stran EVP a odborníci v oblasti rovnosti žen a mužů a inovačních společenství i občanů. Výsledky zahrnovaly vydání zprávy She Figures 2018 v březnu 2019, udělení Evropské ceny pro ženy inovátorky za rok 2019 v květnu a nové projekty zaměřené na provádění plánů v oblasti rovnosti žen a mužů a analýzu genderových rozdílů a stereotypů při přidělování grantů.

Na předním místě pořadu jednání na evropské úrovni zůstala v roce 2019 otázka klimatu. Naléhavost otázky klimatu zdůraznily zvláštní zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu nazvané „Změna klimatu a země“ a „Oceán a kryosféra“. Se spuštěním celosvětového hodnocení biologické rozmanitosti vedeného Mezivládní vědecko-politickou platformou pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES) nabrala na obrátkách agenda týkající se biologické rozmanitosti. Komise představila svoji „Zelenou dohodu pro Evropu“, která si klade za cíl urychlit pokrok směrem k dosažení cílů roku 2030 a transformovat Evropu do roku 2050 na první klimaticky neutrální kontinent. Klíčová politická opatření, která Zelenou dohodu doprovázejí, sahají od snížení emisí přes investice do špičkových technologií v oblasti výzkumu a inovací, až po zachování životního prostředí Evropy a podporu radikálních změn chování. Jak je uvedeno v Zelené dohodě, na celosvětové i evropské úrovni se připravují strategie pro oblast biologické rozmanitosti. Komise se aktivně účastnila jednání a přijetí několika zpráv panelu IPCC a globálního posouzení v oblasti biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb platformy IPBES.

V průběhu roku 2019 Parlament a Rada formálně vyjádřily širokou podporu tomuto přístupu a obsahu přílohy IV „Synergie s dalšími programy“ návrhu Komise týkající se rámcového programu/pravidel pro účast a šíření výsledků programu Horizont Evropa . Cílem je využít v průběhu období 2021–2027 součinnosti mezi programem Horizont Evropa a jednotlivými dalšími programy, a to vytvořením postupných synergií a jednodušších a účinnějších pravidel pro doplňkové a kombinované financování.

V rámci strategického plánování programu Horizont Evropa Komise v prvním pololetí roku 2019 určila 49 kandidátů na evropská partnerství, která se budou podílet na společném koncipování (viz příloha 7 dokumentu „Hlavní směry“). Z nich bylo třináct označeno za kandidáty na institucionalizovaná evropská partnerství podle článků 185 a 187 SFEU (Parlament a Rada se dohodly na osmi oblastech, v nichž bude možné vytvářet partnerství). Kandidáti na partnerství nejprve procházejí posouzením dopadu ex ante.

Do konce roku 2019 uplynuly lhůty pro předkládání návrhů u 815 výzev v rámci programu Horizont 2020 a bylo předloženo 226 139 způsobilých návrhů s požadovaným celkovým finančním příspěvkem EU ve výši 358,1 miliardy EUR. Z těchto návrhů jich bylo k financování vybráno 27 251, což znamená, že celková míra úspěšnosti způsobilých návrhů v prvních šesti letech činila 12,05 %. Do konce prosince bylo podepsáno 27 124 grantových dohod s rozpočtovými prostředky EU ve výši 49,54 miliardy EUR.

V rámci cyklu hospodářských politik evropského semestru přispěla Komise do zpráv o jednotlivých zemích za rok 2019 o každém členském státě. V roce 2019 obdržely všechny členské státy EU poprvé doporučení pro jednotlivé země , které vyzývá k zaměření investic na výzkum a inovace . Několik členských států rovněž obdrželo doporučení pro jednotlivé země, které vyzývá ke konkrétním politickým reformám s cílem zvýšit kvalitu a efektivitu vnitrostátních systémů výzkumu a inovací. Balíček ročního průzkumu udržitelného růstu vydaný v prosinci 2019 vyzdvihl úlohu výzkumu a inovací jakožto činitele umožňujícího a pohánějícího transformaci EU směrem k udržitelnému hospodářství.

Na podzim roku 2019 zahájila Komise spolupráci s vysokými školami, akademickými pracovníky a členskými státy za účelem rozvoje výzkumného a inovačního rozměru společné vize budoucnosti vysokých škol, která doplňuje probíhající práci na vzdělávacím rozměru. To bude podkladem pro sdělení Komise o oživeném Evropském výzkumném prostoru a posílí vazby s Evropským prostorem vzdělávání (viz kapitola 7).

V návaznosti na čtvrtý dialog na vysoké úrovni o spolupráci mezi EU a Čínou v oblasti inovací začala Komise vypracovávat společný plán spolupráce v oblasti výzkumu a inovací. Ten by měl být dokončen do příštího dialogu v roce 2020.

Byla uspořádána důležitá zasedání s přidruženými zeměmi programu Horizont 2020 jako zasedání ministrů v rámci řídící skupiny pro výzkum a inovace na západním Balkánu, výroční konference o výzkumu a inovacích a panel pro výzkum a inovace ve Východním partnerství. V Tel Avivu zahájilo činnost středisko Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) jako most mezi evropskými a izraelskými inovátory. Příprava procesu přidružení třetích zemí k programu Horizont Evropa probíhala prostřednictvím rozpracování klíčových prvků budoucí dohody o přidružení.

Z hlediska přijatých finančních prostředků zůstávají největším příjemcem instituce vysokoškolského vzdělávání (39,4 %), zatímco 24,9 % finančních prostředků EU je v rámci priorit týkajících se „vedoucího postavení v průmyslu“ a „společenských výzev“ poskytováno malým a středním podnikům.

4.2 Program Horizont 2020 – vybrané prvky

Výzkumné infrastruktury

Na základě výzev výzkumných infrastruktur v roce 2019 bylo podpořeno 51 grantů v hodnotě 299,2 milionu EUR. Tyto granty budou podporovat integrační činnosti určené vyspělým společenstvím, napomáhat rozvoji nových výzkumných infrastruktur na světové úrovni, poskytovat individuální podporu Evropskému strategickému fóru pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) a pomáhat určit novou generaci potřebných výzkumných infrastruktur v Evropě. Podpora byla rovněž poskytnuta na vylepšení portálu evropského cloudu pro otevřenou vědu, vytvoření sítě koordinátorů pro styk s průmyslem v oblasti výzkumu a inovací a rozvoj mezinárodní spolupráce.

Pilotní projekt Evropské rady pro inovace

Byl spuštěn posílený pilotní projekt Evropské rady pro inovace (ERI), který navázal na první pilotní projekt a přiblížil plnohodnotnou Evropskou radu pro inovace skutečnosti. V rámci pilotního projektu ERI se již podařilo získat veřejné prostředky, které úspěšně přilákaly další investory. Každé euro podpory poskytnuté v rámci pilotního projektu ERI začínajícím nebo malým a středním podnikům dosud přineslo následné investice ve výši 2,4 EUR. Pilotní projekt ERI Pathfinder plně integroval programy FET-Open a FET-Proactive do prvních cílených výzev k financování průlomového technologického výzkumu zahájeného v březnu 2019. Pilotní projekt ERI Accelerator začal zároveň s možností financování výhradně prostřednictvím grantu poskytovat kombinované financování a již je dispozici portfolio služeb k urychlení podnikání na podporu příjemců ERI.

Zavedení kombinovaného financování a investic do vlastního kapitálu na podporu inovací vedoucích k transformaci je ve financování výzkumu a inovací v EU hlavní novinkou a je součástí jedinečné hodnoty, již ERI nabízí. Fond ERI, který bude zřízen jako samostatný právní subjekt soukromého práva, bude spravovat kapitálové investice, přičemž klíčové administrativní služby bude poskytovat Evropská investiční banka.

Hlavní novinkou během pilotní fáze byl nábor vedoucích programů ERI, kteří přispějí k určování trendů v průlomových inovacích a k řízení portfolia projektů financovaného z pilotního projektu ERI Pathfinder. Byl ustaven poradní výbor pilotního projektu ERI složený z 22 odborníků, který bude Komisi nápomocen.

Posílení mezinárodní spolupráce

S cílem zvrátit klesající trend mezinárodní účasti v prvních letech programu Horizont 2020 bylo do pracovního programu na období 2018–2020 zařazeno více než 30 „stěžejních iniciativ mezinárodní spolupráce“ s rozpočtem EU v hodnotě téměř dvou miliard EUR. Tyto iniciativy měly na mezinárodní účast jasný pozitivní dopad a průměrná mezinárodní účast na projektech kooperativního výzkumu vzrostla z 2,4 % v období 2014–2017 na 3,3 % v roce 2018 a 3,1 % v první polovině roku 2019. Významně také vzrostl podíl příspěvků třetích zemí na projektech programu Horizont 2020: průměrný finanční příspěvek účastníků ze třetích zemí vzrostl z 60 milionů EUR ročně na 83 milionů EUR v roce 2018 a na 130 milionů EUR v první třetině roku 2019. Třetí země přispěly na projekty v rámci programu Horizont 2020 rozpočtem v celkové hodnotě téměř 500 milionů EUR. Vynikající mezinárodní rozměr mají akce „Marie Curie-Skłodowska“, které nadále představují více než polovinu všech účastí třetích zemí v programu Horizont 2020.

V roce 2019 dokončila organizace International Forum to Advance First Responder Innovation (IFAFRI) (Mezinárodní fórum na podporu inovací ve prospěch specialistů prvního zásahu), jíž v současné době předsedá Komise, seznam deseti prioritních nedostatků v oblasti schopností. Hlavní akce uspořádané organizací IFAFRI byl Den pro průmysl v říjnu a Výroční fórum v listopadu, v jejichž rámci byly představeny nové projekty financované EU a byly vypracovány hlavní pokyny pro program výzkumu a vývoje pro zásahové složky v první linii.

Evropská rada pro výzkum (ERV)

K hlavním událostem Evropské rady pro výzkum (ERV) na poli vědy v roce 2019 patřilo pořízení vůbec prvního snímku vesmírné černé díry. Výzkumní pracovníci financovaní ERV sehráli klíčovou úlohu při rozsáhlé mezinárodní spolupráci v oblasti výzkumu vedoucí k tomuto výsledku pod názvem „Event Horizon Telescope“. V roce 2019 byla od roku 2007 udělena již sedmá Nobelova cena příjemci grantu ERV. V zájmu rozšiřování účasti na soutěžích Evropské rady pro výzkum byly v Srbsku a Rumunsku zahájeny dva nové programy hostujících lektorů.

Rozšiřování účasti

Finanční podpora zemím zapojeným do programu „rozšiřování účasti“ 2019 vzrostla v roce na 5,6 %. Celkově odpovídá účast zemí zapojených do programu „rozšiřování účasti“ jejich vnitrostátním investicím do výzkumu a inovací. Bylo podepsáno 63 grantů na provádění projektů „šíření excelence a rozšiřování účasti“ ve výši 269 milionů EUR. Z nich se bude 143 podílet na vytvoření nových nebo na modernizaci stávajících středisek excelence v Bulharsku, Česku, na Kypru, v Estonsku, Lotyšsku, Polsku a Portugalsku za pomoci vynikajících výzkumných institucí z jiných zemí jakožto vyspělých partnerů.

V rámci nového pilotního projektu programu Horizont 2020 byla v roce 2019 zahájena první „stipendia v rámci programu rozšiřování účasti“, a to po vzoru individuálních stipendijních programů akcí „Marie Curie-Skłodowska“. Tato první výzva k podávání návrhů byla velmi úspěšná a vedla ke zvýšení počtu žádostí zemí zahrnutých do programu rozšiřování účasti o 27 % a zvýšení počtu stipendií financovaných v těchto zemích o 70 %, přičemž bylo společně s 55 individuálními stipendijními programy akcí „Marie Curie-Skłodowska“ financováno také 33 stipendií v rámci programu rozšiřování účasti.

Aby byly akce „Marie Curie-Skłodowska“ inkluzivnější, byla v roce 2019 zahájena finanční podpora pro stipendisty v rámci akcí „Marie Curie-Skłodowska“ se zvláštními potřebami, díky které získalo finanční prostředky na překonání překážek bránících mobilitě v důsledku zdravotního postižení 23 výzkumných pracovníků.

Planeta

Rámcový program Horizont 2020 stanovil očekávané podíly rozpočtu u opatření v oblasti klimatu na 35 % a na 60 % u udržitelného rozvoje po dobu trvání programu. Do konce roku 2019 dosáhla výše výdajů nejméně 29,4 % u opatření v oblasti klimatu a 65,6 % u výdajů na udržitelný rozvoj. Úsilí dále pokračuje, zejména prostřednictvím specializovaných oblastí zájmu.

Lidé