S ohledem na nejnovější dostupné vědecké poznatky a na potřebu zintenzivnit globální opatření v oblasti klimatu potvrdila Evropská Rada na svém zasedání dne 12. prosince 2019 cíl dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální Unie, a to v souladu s cíli Pařížské dohody, a uvítala oznámení Komise navrhnout v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci investice ve výši 100 miliard EUR, aby bylo možné těchto cílů dosáhnut. Zdroje mechanismu, včetně Fondu pro spravedlivou transformaci, budou poskytnuty na podporu závazků členských států dosáhnout cíle klimatické neutrality Unie do roku 2050.

Podpora z Fondu pro spravedlivou transformaci bude založena na územních plánech spravedlivé transformace a plánována v rámci jedné nebo několika priorit, buď v rámci programů podporovaných rovněž z EFRR, ESF+ nebo Fondu soudržnosti, nebo v rámci zvláštního programu Fondu pro spravedlivou transformaci. Územní plány spravedlivé transformace budou součástí programů a budou přijaty stejným rozhodnutím Komise jako program. Předpokladem podpory z Fondu pro spravedlivou transformaci je schválení územních plánů spravedlivé transformace, které musí obsahovat zejména popis závazku členského státu s ohledem na proces transformace, jenž je v souladu s jejich vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu a cílem EU dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050. Územní plány spravedlivé transformace by měly obsahovat také odůvodnění doplňkových zdrojů převedených z EFRR a ESF+, jakož i každé podpory produktivních investic do jiných než malých a středních podniků, pokud to bude považováno za nezbytné. Schválení územních plánů spravedlivé transformace umožní podporu nejen z Fondu pro spravedlivou transformaci, ale také ze zvláštního režimu pro spravedlivou transformaci v rámci programu InvestEU (druhý pilíř mechanismu pro spravedlivou transformaci) a úvěrového nástroje pro veřejný sektor prováděného v partnerství s EIB (třetí pilíř), s jejichž pomocí budou podporovány investice pro dotčená území. Územní plány spravedlivé transformace by měly být v případě potřeby aktualizovány a znovu přijaty, zejména v případě aktualizace vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. Stejně jako všechny programy politiky soudržnosti budou programy podporované z Fondu pro spravedlivou transformaci podrobeny přezkumu v polovině období. Na základě výsledků by zdroje Fondu pro spravedlivou transformaci mohly být v roce 2025 jako součást přezkumu v polovině období v rámci členského státu přerozděleny. Přezkum v polovině období rovněž poskytne příležitost přidělit finanční prostředky pro roky 2026 a 2027, které budou vyčleněny na začátku příštího období.

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.Právní rámec upravující politiku soudržnosti Unie na období 2021–2027 přispívá v souvislosti s příštím víceletým finančním rámcem k plnění závazků Unie při provádění Pařížské dohody a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, neboť soustředí finanční prostředky Unie na ekologické cíle. Toto nařízení provádí jednu z priorit stanovených ve sdělení o Zelené dohodě pro Evropu (dále jen „Zelená dohoda pro Evropu“) a je součástí investičního plánu pro udržitelnou Evropu, na jehož základě se v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci v kontextu politiky soudržnosti poskytuje účelové financování s cílem pokrýt hospodářské a sociální náklady na transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství, v němž jsou veškeré zbývající emise skleníkových plynů kompenzovány odpovídajícími absorpcemi.

2.Transformace na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství je jedním z nejdůležitějších politických cílů Unie. Dne 12. prosince 2019 schválila Evropská rada v souladu s cíli Pařížské dohody cíl dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální Unie. I když boj proti změně klimatu a zhoršování stavu životního prostředí přinese v dlouhodobém horizontu prospěch všem a ve střednědobém horizontu příležitosti a výzvy pro všechny, ne všechny regiony a členské státy začínají s transformací ze stejné výchozí pozice a ne všechny jsou schopny stejně reagovat. Některé jsou pokročilejší než jiné a transformace s sebou přináší větší sociální a hospodářské dopady na ty regiony, které jsou silně závislé na fosilních palivech, zejména na uhlí, lignitu, rašelině a ropné břidlici, nebo na odvětvích s vysokými emisemi skleníkových plynů. Tato situace s sebou přináší nejen riziko, že rychlost transformace bude při realizaci klimatických opatření v Unii odlišná, ale také rostoucí nerovnosti mezi regiony, což narušuje plnění cílů v oblasti sociální, hospodářské a územní soudržnosti.

3.Aby byla transformace úspěšná, musí být pro všechny spravedlivá a sociálně přijatelná. Proto musí Unie i členské státy od samého počátku brát v úvahu hospodářské a sociální dopady transformace a využít všechny možné nástroje ke zmírnění jejích nepříznivých důsledků. V tomto ohledu hraje významnou úlohu rozpočet Unie.

4.Jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu a investičním plánu pro udržitelnou Evropu, měl by mechanismus pro spravedlivou transformaci doplňovat ostatní opatření příštího víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Sloučením rozpočtových výdajů Unie na klimatické a sociální cíle na regionální úrovni by měl tento mechanismus přispět k řešení sociálních a hospodářských důsledků transformace Unie směrem ke klimatické neutralitě.

5.Tímto nařízením se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (dále jen „FST“), který je v rámci politiky soudržnosti jedním z pilířů mechanismu pro spravedlivou transformaci. Cílem tohoto fondu je zmírnit nepříznivé účinky klimatické transformace tím, že podpoří nejvíce postižená území a dotčené pracovníky. V souladu se specifickým cílem FST by opatření podporovaná z FST měla přímo přispět ke zmírnění dopadu transformace, a to financováním diverzifikace a modernizace místního hospodářství a zmírněním negativních dopadů na zaměstnanost. To se odráží ve specifickém cíli FST, který je stanoven na stejné úrovni a uveden spolu s cíli politiky stanovenými v článku [4] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních].

6.Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provést Pařížskou dohodu a cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje a ambicióznějším cílům Unie navrženým v Zelené dohodě pro Evropu, by FST měl výrazně přispět k zohlednění oblasti klimatu. Zdroje z finančního krytí FST budou doplňkové a budou prováděny nad rámec investic, které jsou zapotřebí k dosažení celkového cíle vynaložit 25 % výdajů z rozpočtu Unie na realizaci klimatických cílů. Zdroje převedené z EFRR a ESF+ plně přispějí k dosažení tohoto cíle.

7.Zdroje z FST by měly doplnit zdroje dostupné v rámci politiky soudržnosti.

8.Transformace na klimaticky neutrální ekonomiku je pro všechny členské státy výzvou. Bude obzvláště náročná pro ty členské státy, jež jsou silně závislé na fosilních palivech nebo průmyslových činnostech náročných na emise skleníkových plynů, které mají být utlumeny nebo se musí přizpůsobit v důsledku transformace na klimatickou neutralitu, a jež pro to nemají dostatečné finanční prostředky. Proto by měl být FST otevřený všem členským státům, ale při rozdělování jeho finančních prostředků by mělo být zohledněno, zda jsou členské státy schopny nezbytné investice pro transformaci na klimatickou neutralitu financovat.

9.Aby byl pro FST stanoven přiměřený finanční rámec, měla by Komise na základě objektivních kritérií stanovit roční rozpis dostupných přídělů podle jednotlivých členských států v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst.

10.V tomto nařízení jsou uvedeny typy investic, u nichž mohou být výdaje podpořeny z FST. Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování priorit Unie v oblasti klimatu a životního prostředí. Seznam investic by měl zahrnovat ty investice, které podporují místní ekonomiky a jsou z dlouhodobého hlediska udržitelné, přičemž se zohlední všechny cíle Zelené dohody. Financované projekty by měly přispívat k transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství. V upadajících odvětvích, jako je výroba energie založená na uhlí, lignitu, rašelině a ropné břidlici nebo těžební činnosti spojené s těmito pevnými fosilní palivy, by měla být podpora vázána na postupné ukončování činnosti a odpovídající snižování úrovně zaměstnanosti. Pokud jde o transformaci hospodářských odvětví s vysokými úrovněmi emisí skleníkových plynů, měly by být v souladu s klimatickými cíli EU do roku 2030 a klimatickou neutralitou EU do roku 2050 podporovány nové činnosti zaváděním nových technologií, nových postupů nebo produktů, které povedou k výraznému snížení emisí a zároveň zachovají a zlepší zaměstnanost a zabrání zhoršování životního prostředí. Zvláštní pozornost by měla být rovněž věnována činnostem, které podporují inovace a výzkum v oblasti vyspělých a udržitelných technologií, jakož i v oblastech digitalizace a konektivity, pokud tato opatření přispějí k transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství a zmírní negativní vedlejší účinky této transformace.

11.V zájmu ochrany občanů, kteří jsou při transformaci na klimatickou neutralitu nejzranitelnější, by měl FST podporovat také zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci dotčených pracovníků s cílem pomoci jim připravit se na nové pracovní příležitosti, jakož i poskytovat uchazečům o zaměstnání pomoc při hledání zaměstnání a jejich aktivním začleňování do trhu práce.

12.S cílem posílit hospodářskou diverzifikaci území zasažených transformací by FST měl podporovat produktivní investice do malých a středních podniků. Produktivní investice by měly být chápany jako investice do fixního kapitálu nebo nehmotných aktiv podniků za účelem výroby zboží nebo poskytování služeb, čímž přispějí k tvorbě hrubého kapitálu a zaměstnanosti. V případě podniků jiných než malé a střední podniky by produktivní investice měly být podporovány pouze tehdy, pokud jsou nezbytné pro zmírnění ztrát pracovních míst v důsledku transformace, a to vytvořením nebo ochranou významného počtu pracovních míst, a pokud nevedou k přemístění nebo nevyplývají z přemístění podniku. Investice do stávajících průmyslových zařízení, včetně těch, které spadají pod unijní systém obchodování s emisemi, by měly být přípustné, pokud přispějí k transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku do roku 2050 a jsou výrazně nižší než příslušné referenční hodnoty zavedené pro přidělování bezplatných povolenek podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a pokud vedou k ochraně významného počtu pracovních míst. Veškeré takové investice by měly být náležitě odůvodněny v příslušném územním plánu spravedlivé transformace. V zájmu ochrany integrity vnitřního trhu a politiky soudržnosti by podpora poskytovaná podnikům měla být v souladu s pravidly Unie v oblasti státní podpory podle článků 107 a 108 SFEU a zejména podpora produktivních investic uskutečňovaných jinými než malými a středními podniky by měla být omezena na podniky nacházející se v oblastech, které byly pro účely čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU označeny jako podporované oblasti.