Norsko oznámilo, že zavádí kontroly od 26. listopadu 2015 do 12. května 2016. Znovuzavedení kontrol se týká celých jeho vnitřních hranic se zvláštním zaměřením na všechny přístavy, které mají trajektové spojení do Švédska, Německa a Dánska. Důvodem pro rozhodnutí o znovuzavedení kontrol i jejich následné prodloužení jsou následky nepředvídatelného migračního tlaku a z nich vyplývající problémy pro fungování norské společnosti.

Rekordní počet migrantů přicházejících do Evropské unie od roku 2015 a nedostatky v některých úsecích řeckých vnějších hranic, zjištěné při hodnocení z listopadu 2015, vyústily ve významný druhotný pohyb, jenž přiměl některé členské státy dočasně znovu zavést ochranu celých svých vnitřních hranic nebo jejich úseků z důvodu závažné hrozby pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost v důsledku nekontrolovaného přílivu osob, jejichž doklady nebyly řádně zkontrolovány a/nebo jež nebyly po příchodu do prvního členského státu EU zaregistrovány.

Řecká republika učinila významný pokrok při řešení mnoha nedostatků ve správě vnějších hranic zjištěných v průběhu hodnocení z listopadu 2015. Dále došlo díky počáteční fázi uplatňování prohlášení mezi EU a Tureckem ze dne 18. března 2016 a pokračujícím operacím agentury Frontex a NATO k prudkému poklesu počtu nelegálních migrantů a žadatelů o azyl, kteří překračují hranice Turecka směrem do Řecké republiky. Toto významné snížení přílivu nelegálních migrantů a žadatelů o azyl do Řecké republiky spolu s podporou agentur EU a dalších členských států v hotspotech umožnily, že Řecká republika výrazně zlepšila registraci nově příchozích nelegálních migrantů a žadatelů o azyl. Udržitelnost tohoto podstatného snížení migračních toků je třeba potvrdit. Také pokrok Řecka v oblasti navracení bude záviset na udržitelnosti podstatného snížení migračních toků, jakož i na zřízení a udržování vybavení a zajištění přiměřených zdrojů, které umožní účinné navracení nelegálních migrantů.

Ve svém sdělení o „posouzení akčního plánu Řecka na odstranění závažných nedostatků zjištěných v roce 2015 při hodnocení uplatňování schengenského acquis v oblasti správy vnějších hranic“ Komise požádala Řeckou republiku, aby do 26. dubna 2016 poskytla doplňující informace a vysvětlení, neboť měla za to, že „je třeba dále zlepšit akční plán předložený řeckými orgány s cílem komplexně řešit nedostatky zjištěné v hodnocení z listopadu 2015. Zejména je u mnoha opatření zapotřebí více objasnit načasování, odpovědnost a finanční plánování. Některým opatřením se navíc dosud nevěnovala přiměřená pozornost nebo nebyla dokončena. V neposlední řadě jsou u některých opatření nutné další informace a vysvětlení.“ Navíc podle čl. 16 odst. 4 nařízení o schengenském hodnotícím mechanismu musí Řecká republika rovněž do tří měsíců předložit zprávu o provádění svého akčního plánu.

Vzhledem k tomu, že maximální lhůta pro jednostranné znovuzavedení kontrol na vnitřních hranicích některými členskými státy povolená příslušnými ustanoveními Schengenského hraničního kodexu uplyne v polovině května (viz výše) a že Řecko již předložilo zprávu požadovanou podle čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1053/2013, Komise by s posouzením, zda tato situace bude k 12. květnu 2016 nadále trvat, neměla čekat na uplynutí lhůty tří měsíců, zejména vzhledem k tomu, že má k dispozici značné množství informací o situaci při provádění ochrany vnějších hranic Řecké republiky.

Ve svém sdělení „Plán návratu k Schengenu“ Komise poukázala na to, že pokud budou migrační tlaky a závažné nedostatky v ochraně vnějších hranic přetrvávat i po 12. květnu 2016, bude muset Radě předložit návrh v souladu s článkem 29 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex; platné znění), v němž doporučí jednotný přístup Unie ke kontrolám na vnitřních hranicích, dokud nebudou strukturální nedostatky v ochraně vnějších hranic zmírněny nebo odstraněny. Sdělení stanoví kroky, které je nutno učinit, aby nejpozději do konce roku 2016 došlo k návratu k normálně fungujícímu schengenskému prostoru.

Dánsko oznámilo zavedení kontrol na celých svých vnitřních hranicích od 4. ledna 2016 do 2. června 2016 se zvláštním zaměřením na trajekty z Německa a na dánsko-německou pozemní hranici. Důvodem pro původní rozhodnutí byly neočekávané migrační toky a opatření na hranici, jež přijaly sousední země a v jejichž důsledku by mohl velký počet nelegálních migrantů uvíznout v oblasti Kodaně; v posledním oznámení je však zdůrazněna nejistota ohledně obrovského množství uprchlíků a migrantů, kteří již v EU pobývají.

Pro správné fungování schengenského prostoru zůstává nezbytné, aby řádně fungovala ostraha hranic, byla prováděna systematická identifikace a registrace nelegálních migrantů, jakož i postupy přijímání a navracení. V Řecké republice navíc pobývá značný počet neregistrovaných migrantů, kteří mohou nelegálně odejít do jiných členských států.

V důsledku toho přetrvávají některé závažné nedostatky v kontrolách na vnějších hranicích, které vedly k druhotnému pohybu nelegálních migrantů a které přiměly několik členských států k dočasnému obnovení kontrol na vnitřních hranicích z důvodu veřejného pořádku nebo vnitřní bezpečnosti, což ohrožuje celkové fungování prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích. Toto přetrvávající riziko druhotného pohybu vyžaduje soudržný, koordinovaný a udržitelný přístup v rámci dočasných kontrol na vnitřních hranicích.

Jelikož všechna ostatní opatření nedokázala účinně omezit zjištěnou závažnou hrozbu, jsou v aktuální situaci splněny podmínky pro použití článku 29 Schengenského hraničního kodexu jako krajního opatření.

Rozsah navrhovaného doporučení

Článek 29 Schengenského hraničního kodexu je zárukou celkového fungování schengenského prostoru. Jeho cílem není žádný členský stát penalizovat či izolovat, ani jej vyloučit ze schengenského prostoru; spíše má zmírnit závažné hrozby pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost v rámci schengenského prostoru. V současnosti necestuje větší počet nelegálních migrantů z Řecké republiky do jiných členských států letecky ani po moři. Znovuzavedení kontrol těchto cestujících by proto nezmírnilo stávající hrozby, tudíž by bylo nepřiměřené. Proto by návrh neměl uvažovat o zavedení kontrol na vnitřních hranicích všemi členskými státy, pokud jde o cestující leteckou dopravou a cestující na trajektech, kteří přicházejí do Řecké republiky nebo ji opouštějí. Článek 29 je svou povahou opatřením, jehož rozsah a doba trvání jsou omezeny na to, co je nezbytně nutné pro řešení dané hrozby ohrožující celkové fungování prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích.

Pokud jde o rozsah dočasných kontrol na vnitřních hranicích doporučených podle článku 29, na základě aktuálně dostupných informací by mělo být členským státům, jež v současné době vykonávají kontroly na vnitřních hranicích – konkrétně Německo, Dánsko, Rakousko a Švédsko a přidružená země Norsko – povoleno v těchto kontrolách pokračovat, jelikož tyto kontroly prokázaly svou schopnost účinně řešit závažné hrozby pro veřejný pořádek a vnitřní bezpečnost, způsobené druhotným pohybem nelegálních migrantů přicházejících z Řecké republiky. V současnosti odpovídají vnitřní hranice, kterých se kontroly týkají, skutečně zjištěným migračním trasám a hrozbám se zaměřením na specifické úseky pozemních hranic nebo konkrétní přístavy.

Členské státy, které se v souladu s tímto doporučením rozhodnou provádět kontroly na vnitřních hranicích, by to měly příslušným způsobem oznámit ostatním členským státům, Evropskému parlamentu a Komisi.

Kontroly na vnitřních hranicích by měly být prováděny pouze v nezbytném rozsahu, v intenzitě omezené na nezbytné minimum a co možná nejméně bránit překračování příslušných vnitřních hranic širokou veřejností. Za tímto účelem by měly být prováděny pouze cílené kontroly. Kromě toho by měla být s ohledem na měnící se situaci ve spolupráci s dotčenými členskými státy pravidelně přehodnocována nutnost těchto kontrol, včetně aktuálnosti dotčených úseků hranic.

Hraniční kontroly by se měly provádět pouze po dobu nezbytnou pro nápravu všech závažných nedostatků ve správě vnějších hranic Unie. Mělo by být také neprodleně zavedeno a plně prováděno několik legislativních iniciativ a opatření Evropské unie, jejichž cílem je posílit správu vnějších hranic (evropská pohraniční a pobřežní stráž, návrat k plnému uplatňování právních předpisů EU týkajících se azylu ze strany Řecké republiky, posílení provádění režimu nouzové relokace, prohlášení EU a Turecka), což by dále přispělo k podstatnému omezení druhotného pohybu nelegálních migrantů.

Komise bude sledovat provádění tohoto doporučení a situaci na místě a v případě potřeby kdykoli navrhne úpravy tohoto doporučení tak, aby zohledňovalo změny migračních toků.

Komise hodlá po čtyřech měsících ode dne přijetí tohoto doporučení podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě týkající se jeho uplatňování; Komise může při té příležitosti navrhnout změny vyplývající ze získaných zkušeností a ze situace.

•Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

Toto doporučení slouží k provádění platných předpisů vztahujících se na danou oblast politiky.

•Soulad s ostatními politikami Unie

Toto doporučení má vazby na vnitřní trh Unie a na její migrační a azylovou politiku.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ

Článek 29 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob.

•Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)