ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Hlavním cílem právních předpisů o schvalování motorových vozidel je zajistit, aby nová vozidla, konstrukční části a samostatné technické celky uvedené na trh poskytovaly vysokou míru bezpečnosti a ochrany životního prostředí. Dosažení tohoto cíle by nemělo být ztěžováno montáží určitých částí nebo zařízení po uvedení vozidla na trh nebo po uvedení do provozu. Proto by měla být přijata odpovídající opatření k zajištění toho, aby části nebo zařízení, jež je možno montovat do vozidel a jež mohou významně ohrozit fungování systémů, jež jsou důležité pro bezpečnost nebo ochranu životního prostředí, podléhaly před tím, než jsou nabízeny k prodeji, kontrole ze strany schvalovacího orgánu. Tato opatření by měla zahrnovat technické požadavky, jež tyto části a zařízení musí splnit.
(10)

Po obdržení žádosti by měla Komise zahájit řízení, a je-li to nutné, požádat Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (7), o stanovisko co nejdříve po posouzení platnosti a použitelnosti žádosti.
(2)

Schvalovacími postupy pro uvedení železničních vozidel do provozu se původně zabývaly směrnice Rady 96/48/ES ze dne 23. července 1996 o interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému (4) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/16/ES ze dne 19. března 2001 o interoperabilitě konvenčního železničního systému (5), pokud jde o nové nebo modernizované části železničního systému Společenství, a směrnice 2004/49/ES, pokud jde o vozidla, která jsou již v provozu. V souladu se zlepšením právních předpisů a s cílem zjednodušit a modernizovat právní předpisy Společenství by měla být všechna ustanovení týkající se schvalování pro uvedení železničních vozidel do provozu začleněna do jednoho právního textu. Proto by měl být stávající článek 14 směrnice 2004/49/ES zrušen a nové ustanovení týkající se schválení pro uvedení již používaných železničních vozidel do provozu by mělo být vloženo do směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/…/ES ze dne … o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (6) (dále jen „směrnice o interoperabilitě železnic“), která nahrazuje směrnice 96/48/ES a 2001/16/ES.
(7)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2455/2001/ES ze dne 20. listopadu 2001, kterým se stanoví seznam prioritních látek v oblasti vodní politiky a mění směrnice 2000/60/ES (5), stanoví první seznam 33 látek nebo skupin látek, pro něž se přednostně přijímají opatření na úrovni Společenství. Některé z těchto prioritních látek byly označeny za prioritní nebezpečné látky, u kterých by členské státy měly provést nezbytná opatření s cílem zastavit nebo postupně odstranit jejich emise, vypouštění a úniky. Některé látky byly přezkoumány a měly by být klasifikovány. Komise by měla pokračovat v přezkumu seznamu prioritních látek, přičemž by měla určit látky, pro které se přednostně přijímají opatření na základě dohodnutých kritérií, prokazujících riziko pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím, podle časového plánu stanoveného v článku 16 směrnice 2000/60/ES, a co nejdříve předložit příslušné návrhy.
(14)

Předběžné skladování odpadu v rámci definice sběru je chápáno jako skladování do okamžiku sběru v zařízeních, kde jsou odpady složeny za účelem jejich přípravy k další přepravě s cílem jejich využití nebo odstranění na jiném místě. Vzhledem k cíli této směrnice by se mělo rozlišovat mezi předběžným skladováním odpadu před sběrem a skladováním odpadu před zpracováním, a to podle druhu odpadu, jeho objemu a délky skladování a cíle sběru. Toto rozlišení by měly provádět členské státy. Na skladování odpadů před využitím po dobu tří let nebo déle a na skladování odpadů před jejich odstraněním po dobu jednoho roku nebo déle se vztahuje směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (10).
(9)

K zajištění skladování bezpečného pro lidské zdraví a životní prostředí by posouzení bezpečnosti požadované rozhodnutím 2003/33/ES pro podzemní úložiště mělo být doplněno zvláštními požadavky a mělo by být použitelné také pro jiná než podzemní úložiště. Žádná činnost za účelem konečného uložení rtuti by neměla být povolena, dokud nebudou přijaty zvláštní požadavky a kritéria pro přijímání kovové rtuti. Podmínky skladování a uložení v solných dolech nebo v hlubinných skalních masívech uzpůsobených k ukládání kovové rtuti by měly zejména vyhovovat zásadám ochrany podzemních vod proti rtuti, předcházení plynným emisím rtuti, nepropustnosti vůči plynným a tekutým látkám z okolí a, v případě trvalého uložení, zásadě pevného zapouzdření odpadů způsobeného deformačními procesy v solných dolech. Tato kritéria by měla být promítnuta do příloh směrnice 1999/31/ES, až budou pozměňovány pro účely tohoto nařízení.
8.

Směrnice Rady 80/181/EHS se přezkoumává každých deset let, pokud jde o místní výjimky a používání doplňkových údajů. Rada souhlasí se záměrem návrhu, kterým je zvýšit právní jistotu odstraněním časového omezení výjimek z obecné zásady, jež stanoví, že jednotky SI je třeba používat v co největší míře. Rada však považuje za důležité pozorně sledovat účinky směrnice o jednotkách měření na bezproblémové fungování vnitřního trhu a zahraničního obchodu. Za tímto účelem doplnila nový článek 6b, který stanoví vypracování zprávy Komise o těchto účincích po uplynutí 10 let od vstupu této pozměňující směrnice v platnost.
1.

Rada do společného postoje zapracovala těchto jedenáct změn: Odůvodnění Změny 1 (celá) a 2 (poslední část), které se týkají zahrnutí hledisek pohlaví a věku do členění proměnných v obou oblastech, na které se nařízení vztahuje, tedy v oblasti veřejného zdraví a v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, byly zapracovány, aby mohly být k dispozici informace o případných rozdílech mezi pohlavími a věkovými skupinami v těchto dvou oblastech. Změna 3 (celá) byla přijata ve snaze pomoci členským státům vybudovat kapacity pro zavádění nových nástrojů pro shromažďování statistických údajů, a to pomocí dodatečných a doplňkových finančních prostředků poskytovaných v rámci programů Společenství v obou oblastech, na které se nařízení vztahuje. Články Změna 4 (celá) byla ve společném postoji přijata s cílem stanovit podmínky a normy pro vypracovávání statistik Společenství. Změny 5 (celá) a 6 (celá) byly zapracovány s cílem zdůraznit význam shromažďování údajů za účelem podpory vnitrostátních strategií pro zajištění všeobecného přístupu ke službám veřejného zdraví v členských státech. Změna 7 (podstata – je třeba vykládat ve spojení s čl. 9 odst. 1) o koordinaci statistických činností Společenství se statistickými činnostmi dalších mezinárodních organizací byla zohledněna, aby se omezilo zatížení členských států. Rada však zaujala obecnější přístup a neuvádí seznam všech mezinárodních či evropských organizací, které jsou činné v oblastech, na něž se nařízení vztahuje. Odkaz na stávající zdroje údajů Společenství je obsažen v článku 9. Přílohy Změny 11 (celá) a 12 (celá) byly zapracovány, aby témata spadající do oblasti „zdravotní stav a zdravotní determinanty“ zahrnovala ochranu proti možným pandemiím a přenosným nemocem a poškození zdraví související s alkoholem a drogami. Změna 9 (celá) týkající se rozsahu působnosti oblasti „nemoci z povolání a další zdravotní problémy a onemocnění související s prací“ (příloha V) byla zohledněna, aby byly zahrnuty nemoci a problémy fyzické, psychické i sociální povahy, které mohou být způsobeny, zhoršeny nebo částečně způsobeny pracovními podmínkami. Změna 10 (celá) byla přijata s cílem zahrnout do témat spadajících pod přílohu V hlediska pohlaví, věku a postavení dané osoby v zaměstnání i velikosti a hospodářské činnosti podniku.
(18)

Je nezbytné měřit dosažený pokrok ve snižování rizik a nepříznivých dopadů používání pesticidů na lidské zdraví a životní prostředí. Vhodnými prostředky jsou harmonizované ukazatele rizik, které budou stanoveny na úrovni Společenství. Členské státy by tyto ukazatele měly použít pro řízení rizik na národní úrovni a pro účely podávání zpráv, zatímco Komise by měla ukazatele vypočítat, aby vyhodnotila pokrok na úrovni Společenství. Měly by se použít statistické údaje shromážděné v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/… o statistice přípravků na ochranu rostlin (9). Kromě harmonizovaných společných ukazatelů by členské státy měly být oprávněny použít ukazatele vnitrostátní.
(14)

Řídící orgány letiště by měly mít možnost uplatňovat letištní poplatky odpovídající infrastruktuře nebo úrovni poskytovaných služeb, neboť letečtí dopravci mají oprávněný zájem požadovat od řídícího orgánu letiště služby odpovídající poměru ceny a kvality. Přístup k rozlišené úrovni infrastruktury nebo služeb by však měl být nediskriminačně otevřen všem dopravcům, kteří si ji přejí využívat. V případě, že poptávka převýší nabídku, by měl být přístup určen na základě objektivních a nediskriminačních kritérií stanovených řídícím orgánem letiště. Veškeré rozdíly v poplatcích by měly být transparentní, objektivní a založené na jasných kritériích.
(12)

Komise by měla řídit a aktualizovat inspekční databázi v úzké spolupráci s Pařížským memorandem. Inspekční databáze by měla zahrnovat inspekční údaje členských států a všech států, které jsou stranami Pařížského memoranda. Do doby, než bude systém pro výměnu námořních informací Společenství – SafeSeaNet plně provozuschopný a bude umožňovat automatické zaznamenávání údajů týkajících se vplutí lodí do přístavů do inspekční databáze, měly by členské státy poskytovat Komisi informace nezbytné k zajištění řádného sledování uplatňování směrnice, zejména pokud jde o pohyb lodí. Na základě inspekčních údajů poskytnutých členskými státy by měla Komise získávat z inspekční databáze údaje o rizikovém profilu lodí, o lodích, u nichž se má provést inspekce, o pohybu lodí a stanovit inspekční závazky pro každý členský stát. Inspekční databáze by rovněž měla umožňovat spolupráci s jinými databázemi Společenství týkajícími se námořní bezpečnosti.
(8)

Uznání by mělo být udělováno pouze na základě kvality a bezpečnosti, kterou subjekt poskytuje. Mělo by být zabezpečeno, aby rozsah uznání vždy odpovídal skutečné kapacitě dotčeného subjektu. Uznávání by dále mělo zohledňovat rozdíl v právní formě a organizační struktuře uznaných subjektů a zároveň nadále zabezpečovat jednotné používání minimálních kritérií stanovených v tomto nařízení a účinnost kontrol Společenství. Bez ohledu na svou organizační strukturu by subjekt, jenž má být uznán, měl poskytovat služby na celosvětové úrovni a podléhat globální společné a nerozdílné odpovědnosti.
2.

S ohledem na současný stav pojistného trhu by měly státy, jež jsou stranami této úmluvy, vydávat osvědčení o pojištění na základě závazku pojistitele, jehož pojištění se vztahuje na válečná rizika, a jiného pojistitele, jehož pojištění vztahuje na jiná než válečná rizika. Každý pojistitel by měl být odpovědný pouze za svou část. Měly by platit tato pravidla (ustanovení, na která se odkazuje, jsou obsažena v dodatku A):
(8)

Bude užitečné zkoumat, jak by mohly mezi sebou synergicky působit AIS a lokalizační a komunikační systémy používané v rámci společné rybářské politiky, jako je systém satelitního sledování plavidel. Za tímto účelem by Komise ve spolupráci s členskými státy měla zkoumat proveditelnost a stanovit podrobná pravidla pro začlenění AIS do lokalizačních a komunikačních systémů používaných v rámci společné rybářské politiky. Zjišťování možností začlenění těchto systémů by mělo zohlednit potřeby a požadavky kontrolování rybářského loďstva, zejména pokud jde o bezpečnost a důvěrnost předávaných údajů.
(13)

Vzhledem k tomu, že na trhu Společenství je již mnoho potravinářských enzymů, mělo by být vypracováno ustanovení, které by zajistilo, že přechod k seznamu Společenství obsahujícímu potravinářské enzymy proběhne hladce a nenaruší stávající trh s potravinářskými enzymy. Žadatelům by měla být poskytnuta dostatečná doba na to, aby předložili informace nezbytné pro posouzení rizika těchto produktů. Mělo by být proto povoleno počáteční období dvou let ode dne použitelnosti prováděcích opatření, která mají být stanovena v souladu s nařízením (ES) č. …/2008 (11), aby měli žadatelé dostatečnou dobu pro předložení informací o stávajících enzymech, které by mohly být zařazeny na seznam Společenství, jenž má být vypracován podle tohoto nařízení. V průběhu počátečního období dvou let by rovněž mělo být možné podat žádosti o povolení nových enzymů. Úřad by měl neprodleně vyhodnotit všechny žádosti o potravinářské enzymy, k nimž budou v průběhu uvedeného období předloženy dostatečné informace.
(24)

Klíčovým prvkem na konkurenčních trzích s několika poskytovateli nabízejícími služby je pro spotřebitele dostupnost transparentních, aktuálních a srovnatelných informací o nabídkách a službách. Koncoví uživatelé a spotřebitelé využívající služeb elektronických komunikací by měli mít možnost snadného porovnání cen různých služeb nabízených na trhu na základě informací o cenách zveřejňovaných ve snadno dostupné formě. Aby bylo umožněno ceny snadno porovnávat, měly by mít vnitrostátní regulační orgány možnost požadovat od podniků zajišťujících sítě nebo poskytujících služby elektronických komunikací větší transparentnost týkající se informací (včetně sazeb, spotřebitelských návyků a dalších vhodných údajů) a zajistit, aby třetí osoby měly právo bezplatně využívat veřejně dostupné informace zveřejňované těmito podniky. Zároveň by vnitrostátní regulační orgány měly mít možnost zajistit dostupnost cenových průvodců, zvláště pokud nejsou na trhu poskytovány zdarma či za přiměřenou cenu. Za využívání informací, které již byly zveřejněny, a patří tedy do veřejné sféry, by podniky neměly mít nárok na odměnu. Před zakoupením služby musí být koncoví uživatelé a spotřebitelé dále odpovídajícím způsobem informováni o ceně a druhu nabízené služby, zejména v případě, kdy se k číslu služby bezplatného volání účtují další poplatky. Vnitrostátní regulační orgány by měly mít možnost vyžadovat všeobecné poskytování těchto informací, přičemž u některých jimi určených kategorií služeb by tyto informace měly být poskytovány bezprostředně před spojením hovoru, není-li vnitrostátními právními předpisy stanoveno jinak. Při určování kategorií volání, u nichž musí být informace o ceně poskytovány ještě před spojením hovoru, by měly vnitrostátní regulační orgány náležitě zohlednit povahu služby, cenové podmínky platné pro tuto službu a to, zda je služba nabízena poskytovatelem, který současně není poskytovatelem služeb elektronických komunikací. Aniž je dotčena směrnice 2000/31/ES (směrnice o elektronickém obchodu), měly by podniky, pokud to členské státy vyžadují, účastníkům poskytovat rovněž informace ve veřejném zájmu vytvořené příslušnými vnitrostátními orgány, které se mimo jiné týkají nejběžnějšího porušování těchto práv a jejich právních důsledků.
7.1.

Pokud jde o změny EP, u nichž se Rada odchýlila od postoje Komise: a) Rada přijala změnu 65 (v souladu s tím, že ředitel má jednat výhradně podle pokynů rady regulačních orgánů). b) Rada zamítla 23 výše uvedených změn (bod 6.3) z těchto důvodů: i) změna 5: zdvojuje úkoly, které již provádí Komise, a není v souladu s úkoly stanovenými v návrhu Komise. ii) změna 6: není přínosná a přesná, protože spolupráce vnitrostátních regulačních orgánů bude nadále probíhat mimo rámec stanovený agenturou. iii) změna 7: vede k tomu, že oblast působnosti agentury je nejasná, a je v rozporu s nezávaznou povahou některých jejích aktů. iv) změna 10: směšuje nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů stanovenou směrnicemi o elektřině a o plynu s nezávislostí subjektů agentury. v) změna 11 (druhá část): není přínosná a není v souladu s úkoly ředitele. vi) změna 14: není v souladu s operačními ustanoveními nařízení. vii) změna 19: směšuje akty agentury s jejími úkoly uvedenými v článcích 5 až 10. viii) změna 24: článek 30 (účast třetích zemí) je postačující k zajištění odpovídajícího zapojení třetích zemí do činnosti agentury. ix) změna 26: Rada bere na vědomí, že Komise by mohla tuto změnu přijmout pouze pro jednotlivá rozhodnutí ve zvláštních případech za přesně stanovených podmínek. Rada navíc nevidí žádný důvod pro svěřování pravomocí v těchto záležitostech Komisi a dále bere na vědomí, že změna by omezila pravomoci agentury pouze na technické kodexy, zatímco stanoviska agentury by se měla vztahovat rovněž na tržní kodexy. x) změny 27 a 28: jsou z velké části zahrnuty v čl. 6 odst. 6, čl. 7 odst. 3 a čl. 8 odst. 1 třetím pododstavci. xi) změna 31: agentura nemůže zajistit spolupráci mezi regulačními orgány. xii) změny 32 a 33: tyto úkoly běžně spadají do působnosti Komise. xiii) změna 39: zdvojuje úkoly stanovené v rámci směrnice 2004/67 o bezpečnosti dodávek zemního plynu a směrnice 2005/89 o zabezpečení dodávek elektřiny a investicích do infrastruktury. xiv) změny 35, 41 a 43: změny 35 a 41 se navzájem zdvojují a stejně jako změna 43 kopírují úkoly, které již Komise vykonává podle směrnic o elektřině a plynu. xv) změna 70: bod c) neodpovídá dobrovolné povaze vnitrostátních příspěvků a bod ca) je v praxi neproveditelný. xvi) změna 72: způsob, jakým rada regulačních orgánů vypracovává svá stanoviska, by mohl být stanoven v jednacím řádu. xvii) změna 74: rozhodnutí o tom, zda a v jakém rozsahu provést při hodnocení konzultaci, by mělo být ponecháno na Komisi. xviii) změna 75: lhůta stanovená touto změnou je příliš krátká, aby mohlo být provedeno smysluplné hodnocení.
(14)

Zejména je potřeba dosáhnout intenzivnější spolupráce a lepší koordinace mezi provozovateli přepravních soustav, aby se vytvořily kodexy sítě v zájmu poskytování a řízení účinného přeshraničního přístupu k přepravním soustavám a aby se zajistilo koordinované plánování s dostatečným časovým předstihem a dobrý technický rozvoj přepravní soustavy ve Společenství, a to s náležitým ohledem na životní prostředí. Kodexy sítě by měly být v souladu s nezávaznými rámcovými pokyny vypracovanými Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“) zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/2009 (6). Agentura by se měla zapojit do přezkumu návrhu kodexů sítě, včetně jejich souladu s nezávaznými rámcovými pokyny, přičemž může tyto kodexy doporučit Komisi k přijetí. Dále by měla agentura provádět posuzování navrhovaných úprav kodexů sítě, přičemž by měla mít možnost doporučit je Komisi k přijetí. Provozovatelé přepravních soustav by měli provozovat své sítě podle těchto kodexů sítě.
(13)

Je potřeba co nejvíce snížit počet správních formalit, aniž by byly zrušeny kontroly a sankce, které zaručují řádné uplatňování a účinné prosazení tohoto nařízení. Za tímto účelem by se měla vyjasnit stávající pravidla týkající se odebrání licence Společenství a tato pravidla by měla být důraznější. Současná pravidla by se měla upravit tak, aby umožnila ukládat účinné sankce za závažná porušení právních předpisů, jichž se dopravce dopustil v hostitelském členském státu. Sankce by měly být nediskriminační a přiměřené vzhledem k závažnosti porušení. Vůči všem uloženým sankcím by mělo být možné podat opravný prostředek.
(13)

Dokonalejší organizace správní spolupráce mezi členskými státy by zlepšila účinnost dohledu nad podniky působícími v několika členských státech a snížila by v budoucnosti administrativní náklady. Elektronické rejstříky podniků propojené v celém Společenství, které vyhovují předpisům Společenství o ochraně osobních údaj,ů by takovou spolupráci usnadnily a snížily by podnikům i správním orgánům náklady související s kontrolami. V několika členských státech jsou již vnitrostátní rejstříky zavedeny. Stejně tak existuje i infrastruktura pro jejich vzájemné propojení mezi členskými státy. Systematičtější využívání elektronických rejstříků by tedy mohlo významně přispět ke snížení administrativních nákladů na kontroly a ke zlepšení jejich účinnosti.
(47)

Pokud byly léčivé přípravky registrovány v jednom členském státě a v tomto členském státě byly předepsány osobou vykonávající regulované zdravotnické povolání ve smyslu směrnice 2005/36/ES pro konkrétního pacienta, mělo by být v zásadě možné, aby byly tyto lékařské předpisy v jiném členském státě, ve kterém je léčivý přípravek registrován, odborně uznány a předepsané léčivé přípravky vydány. Odstraněním právních a administrativních překážek, které brání tomuto uznávání, by neměla být dotčena potřeba odpovídajícího souhlasu pacientova ošetřujícího lékaře nebo farmaceuta v každém jednotlivém případě, pokud je odůvodněna ochranou lidského zdraví a je nezbytná a přiměřená pro uvedený cíl. Uznáváním lékařských předpisů z jiného členského státu by neměla být dotčena žádná odborná nebo etická povinnost, která by vyžadovala, aby farmaceut odmítl vydat předepsaný léčivý přípravek. Tímto odborným uznáním by nemělo být dotčeno ani rozhodnutí členského státu, v němž je pacient pojištěn, o zařazení tohoto léčivého přípravku do systému úhrad, na něž se vztahuje systém sociálního zabezpečení pacienta. Dále by mělo být uvedeno, že náhradou nákladů na léčivé přípravky nejsou dotčena pravidla pro vzájemné uznávání lékařských předpisů, ale vztahují se na ni obecná pravidla pro náhradu nákladů na přeshraniční zdravotní péči uvedená v kapitole III této směrnice. Provádění zásady uznávání by mělo být zjednodušeno přijetím opatření nutných k ochraně bezpečnosti pacienta a k zabránění tomu, aby byly léčivé přípravky zneužívány nebo zaměněny. Tato opatření by měla zahrnovat přijetí nevýlučného seznamu údajů, které mají být uvedeny na lékařském předpisu. Členské státy by měly mít možnost do svých lékařských předpisů zahrnovat i další prvky, pokud to nebude bránit tomu, aby byly uznány lékařské předpisy z jiných členských států, které obsahují údaje ze společného seznamu. Uznávání lékařských předpisů by se mělo rovněž vztahovat na zdravotnické prostředky, které byly v souladu s právními předpisy uvedeny na trh členského státu, v němž bude zdravotnický prostředek vydán.
1.

Odkazuje-li se na tuto přílohu, nabídne se osobě se zdravotním postižením a osobě se sníženou pohyblivostí možnost výběru mezi: a) — náhradou plné pořizovací ceny přepravního dokladu do sedmi dní hotově, elektronickým bankovním převodem, bankovními příkazy nebo bankovními šeky, a to za neuskutečněnou část nebo části cesty a za část nebo části již uskutečněné, nemá-li již cesta žádný význam vzhledem k původnímu cestovnímu plánu cestujícího, případně spolu se — zpáteční přepravou do prvního místa vyplutí, a to při nejbližší příležitosti; nebo b) přesměrováním do cílového místa určení uvedeného v přepravní smlouvě, a to za srovnatelných podmínek a při nejbližší příležitosti; nebo c) přesměrováním do cílového místa určení podle přepravní smlouvy za srovnatelných podmínek, a to později podle přání cestujícího, s výhradou dostupnosti míst.