ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ VÝROČNÍ ZPRÁVA PROGRAMU SAPARD – ROK 2009 /* KOM/2010/0567 konecném znení */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 18.10.2010 KOM(2010) 567 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ VÝROČNÍ ZPRÁVA PROGRAMU SAPARD – ROK 2009 SEK(2010) 1202 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ VÝROČNÍ ZPRÁVA PROGRAMU SAPARD – ROK 2009 1. ÚVOD Na počátku roku 2000 zvýšila Evropská unie (EU) svoji předvstupní pomoc pro rozvoj venkova v deseti kandidátských zemích střední a východní Evropy tím, že vytvořila Sapard, Zvláštní přístupový program pro zemědělství a rozvoj venkova. Pro jeho provádění byl zvolen ojedinělý přístup: vnitrostátní orgány v kandidátských zemích převzaly plnou odpovědnost prostřednictvím „decentralizovaného řízení“ umožňujícího realizaci programu Sapard. Jedním z cílů programu je provádět četné menší projekty rozvoje venkova a druhým vytvářet struktury schopné uplatňovat po přistoupení acquis communautaire . Podrobné informace o provádění programu Sapard lze nalézt rovněž v předchozích výročních zprávách zveřejněných na internetových stránkách Komise http://ec.europa.eu/agriculture/external/enlarge/publi/index_en.htm. Tato zpráva se týká zejména provádění a finančního plnění programu Sapard v Bulharsku, Rumunsku a Chorvatsku, jelikož programy Sapard pro osm nových členských států, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, byly dokončeny. V průběhu roku 2004 tyto země ukončily zadávání projektů v rámci svých příslušných programů Sapard a přešly na uzavírání smluv na základě programů pro rozvoj venkova po přistoupení. Platby konečným příjemcům v rámci programů Sapard skončily koncem roku 2006 a konečné zůstatky těchto programů Komise vyrovnala v roce 2007 a 2008. Rumunsko a Bulharsko, které přistoupily k EU dne 1. ledna 2007, již rovněž zastavily uzavírání smluv s konečnými příjemci v rámci programu Sapard, Rumunsko dne 31. července 2007 a Bulharsko dne 31. října 2007. Program kandidátské země Chorvatska byl schválen rozhodnutím Komise ze dne 8. února 2006. Rozhodnutím Komise o svěření správy ze dne 29. září 2006 se Chorvatsko stalo způsobilým pro získání finančních prostředků z programu Sapard. Uzavírání smluv s konečnými příjemci v rámci tohoto programu probíhalo až do srpna 2009. Poslední platby pro konečné příjemce v rámci těchto tří programů se uskutečnily koncem roku 2009 a žádosti o proplacení konečného zůstatku byly Komisi předloženy koncem prosince 2009. Výroční zprávy programu Sapard byly vyhotoveny pro roky 2000 až 2008. Jelikož provádění programu v roce 2009 skončilo, je výroční zpráva programu Sapard za rok 2009 poslední zprávou. 2. PROVÁDěNÍ A řÍZENÍ PROGRAMU 2.1 Celkové výsledky finančního plnění[1] Ve výroční zprávě programu Sapard za rok 2005 bylo provedeno posouzení s ohledem na dosažení cílů v osmi nových členských státech, které ukončily uzavírání smluv. Ve výroční zprávě programu Sapard za rok 2007 byla obdobná analýza provedena pro Bulharsko a Rumunsko poté, co v těchto členských státech v roce 2007 skončilo uzavírání smluv. Co se týká Chorvatska, v němž uzavírání smluv a vyplácení plateb konečným příjemcům skončilo v roce 2009, výsledky provádění jsou uvedeny níže. Jelikož uzavírání smluv s konečnými příjemci v rámci programu Sapard v Bulharsku a Rumunsku skončilo v roce 2007, v roce 2009 se provádění tohoto programu zaměřilo hlavně na finanční plnění a otázky kontroly. Chorvatsko však mělo dosud možnost uzavírat s konečnými příjemci smlouvy na finanční prostředky EU a uzavírání smluv ukončilo v srpnu 2009. Do konce roku 2009 bylo za období od roku 2000 do roku 2006 v rámci programu Sapard přijímajícím zemím přiděleno celkem 2 890,3 milionu EUR, z toho byla částka ve výši 1 334,1 milionu EUR vyčleněna pro osm členských států, které vstoupily do EU v roce 2004[2], a částka ve výši 1 556,2 milionu EUR pro Bulharsko, Rumunsko a Chorvatsko. Částka ve výši 2 890,3 milionu EUR je o 45,7 milionu EUR nižší než v předchozím roce, což je zapříčiněno uvolněním finančních prostředků v případě bulharského programu, k němuž došlo v roce 2009. Během období od roku 2000 do roku 2009 Komise skutečně vyplatila celkovou částku ve výši 2 700,5 milionu EUR[3], což představuje 99,6 %[4] celkové částky vyčleněné pro osm nových členských států a 88,2 %4 částky vyčleněné pro Bulharsko, Rumunsko a Chorvatsko. Platby, které Komise provedla v roce 2009, činily 254,1 milionu EUR a týkaly se pouze Bulharska, Rumunska a Chorvatska. Na konci roku 2009 činila míra finančního plnění 88,2 %, což představuje zlepšení oproti situaci na konci roku 2008, kdy se finanční plnění zpomalilo kvůli otázkám kontroly v Bulharsku a Rumunsku a kvůli nízké absorpční schopnosti příjemců v Chorvatsku. Míry plnění u těchto zemí na konci roku 2006, 2007 resp. 2008 činily 46 %, 62 % a 69,8 %. 2.2 Zadané projekty a finanční plnění[5] 2.2.1 Osm nových členských států Počet zadaných projektů v osmi nových členských státech činil více než 34 000 a připadl na ně sjednaný příspěvek Společenství ve výši 1 448 milionů EUR. Míry finančního plnění programů dosáhly 100 % s výjimkou lotyšského programu, u něhož míra plnění činila 95 %4. 2.2.2 Rumunsko[6] Ke dni 31. července 2007, což byl den, kdy Rumunsko zastavilo uzavírání smluv s konečnými příjemci, činila sjednaná částka 1 132 milionů EUR. Ke konci roku 2009 se sjednaná částka finančních prostředků EU určených pro přibližně 4 400 schválených a dokončených projektů snížila na zhruba 1 023 milionů EUR v porovnání s částkou finančních prostředků EU ve výši 1 066 milionů EUR ke dni 31. 12. 2008. K snížení částky sjednané od roku 2007 o téměř 10 % došlo v důsledku zrušených projektů. Tři největší opatření, „investice do zemědělských podniků“ , „zpracování a uvádění produktů zemědělství a rybolovu na trh“ a „investice do infrastruktury venkova“ , představovaly přibližně 88 % částky sjednané v rámci programu a určené pro více než 3 200 schválených a dokončených projektů. Koncem roku 2009 dosáhly platby, včetně zálohových plateb, provedené pro Rumunsko od zahájení programu 1 030,7 milionu EUR, tj. 88,9 %4 celkové částky přidělené na program Sapard. 2.2.3 Bulharsko 6 Ke dni 31. října 2007, což byl den, kdy Bulharsko zastavilo uzavírání smluv s konečnými příjemci, činila sjednaná částka 458 milionů EUR. Na konci roku 2009 se sjednaná částka finančních prostředků EU určených pro více než 2 600 schválených a dokončených projektů snížila na přibližně 346 milionů EUR v porovnání s finančními prostředky EU ve výši 376 milionů EUR na více než 2 700 projektů ke dni 31. 12. 2008. K snížení částky sjednané od roku 2007 o téměř 25 % došlo v důsledku zrušených projektů. Tři největší opatření, „investice do zemědělských podniků“ , „zpracování a uvádění produktů zemědělství a rybolovu na trh“ , včetně dílčího opatření „velkoobchodní trhy“ , a „rozvoj a diverzifikace hospodářských činností“ , představovala 82 % částky sjednané v rámci programu s více než 2 200 schválenými a dokončenými projekty. Nízká schopnost absorpce finančních prostředků do konce roku 2007 a 2008 vedla v roce 2008 k uvolnění finančních prostředků ve výši 27,6 milionu EUR a v roce 2009 ve výši 45,7 milionu EUR, tudíž k snížení celkové částky ve výši 444,7 milionu EUR původně vyčleněné na program o 16 % na 371,4 milionu EUR. Ke konci roku 2009 dosáhly platby, včetně zálohových plateb, provedené pro Bulharsko od zahájení programu 327,6 milionu EUR, tj. 88,2 %4 z konečné částky přidělené na program Sapard. V porovnání s původně přidělenou částkou ve výši 444,7 milionu EUR činí míra plnění 73,6 %. 2.2.4 Chorvatsko 6 Program Sapard pro Chorvatsko přijatý v únoru 2006, se svěřením správy v září 2006, obdržel přidělenou částku ve výši 25 milionů EUR na základě jediné jednoleté dohody o financování (AFA) pro rok 2006. Tato částka byla vyčleněna na opatření „investice do zemědělských podniků“ (34 %) a „zpracování a uvádění produktů zemědělství a rybolovu na trh“ (66 %). Uzavírání smluv s konečnými příjemci na finanční prostředky EU probíhalo do srpna 2009 a částka sjednaná na konci roku 2009 činila přibližně 12,7 milionu EUR a představovala 51 % z částky přidělené na program. Na konci roku 2009 bylo schváleno a dokončeno 37 projektů. Platby, které Komise provedla pro Chorvatsko od zahájení programu, dosáhly 14,0 milionů EUR, včetně zálohových plateb ve výši 7,2 milionu EUR, což představuje 55,8 %4 částky vyčleněné na program Sapard. Program jediné tranše přijatý na konci programového období 2000–2006 Chorvatsku umožnil zřídit instituce a vytvořit správní kapacity pro správu finančních prostředků EU. Navzdory vynaloženému úsilí se však podařilo absorbovat pouze přibližně polovinu přidělených finančních prostředků. Zkušenosti získané v rámci programu Sapard byly využity při přípravě a provádění předvstupní pomoci pro rozvoj venkova poskytnuté v rámci programu IPARD, který byl přijat počátkem roku 2008. 2.2.5 Žádost o konečnou platbu Na konci prosince 2009 byly Komisi předloženy žádosti o vyplacení konečného zůstatku programů Bulharska, Rumunska a Chorvatska. Z porovnání nahlášených výdajů EU s původním příspěvkem EU přiděleným na programy vyplynuly míry plnění ve výši 72 %, 87 % a 48 %. Kvůli těmto nedostatečným výdajům nebyly v případě programů Bulharska, Rumunska a Chorvatska využity částky ve výši 123 milionů EUR, 152 milionů EUR a 13 milionů EUR. Jelikož částky, které Komise již na tyto programy vyplatila, včetně zálohových plateb, překročily nahlášené výdaje, budou záporné konečné zůstatky těchto programů předmětem zpětného získání ze strany Komise. Na základě nahlášených částek činí konečné zůstatky, jež mají být navráceny, podle předběžného výpočtu přibližně 5,9 milionu EUR, 23,3 milionu EUR a 1,9 milionu EUR. Částky konečného zůstatku však ještě podléhají ověření, schválení ročních účetních závěrek a přijetí formou rozhodnutí Komise. 2.2.6 Pákový efekt Celková výše veřejných prostředků vyplacených konečným příjemcům, která byla vykázána v rámci všech programů Sapard na konci roku 2009, činí 3 564 milionů EUR, z toho příspěvek Společenství představuje 2 669 milionů EUR. Jelikož velkou část investic uskutečněných v rámci programu Sapard tvoří investice vytvářející příjmy, které jsou až z 50 % podporovány z veřejných prostředků, celkový přímý dopad podpory Společenství v rámci nástroje Sapard, včetně soukromého financování, tudíž činí přibližně 6 378 milionů EUR v investicích a poskytnutých službách. Každé 1 euro poskytnuté Společenstvím v rámci programu Sapard tudíž vede k celkové investici ve výši 2,39 EUR. Jednotlivé pákové efekty programů Bulharska, Rumunska a Chorvatska činily 2,79 EUR, 1,97 EUR resp. 2,70 EUR. Jelikož investice do infrastruktury venkova, které nezahrnují soukromé příspěvky, představují 45 % celkových výdajů nahlášených v rámci rumunského programu, je pákový efekt u tohoto programu podstatně nižší než v případě Bulharska a Chorvatska. 3. MONITOROVÁNÍ A PRÁVNÍ ASPEKTY V průběhu roku 2009 EU s přijímajícími zeměmi Bulharskem, Rumunskem a Chorvatskem i nadále úzce spolupracovala na monitorování a hodnocení. Vedle průběžného monitorování se v roce 2009 uskutečnily čtyři schůze monitorovacích výborů, jedna v případě Bulharska, jedna v případě Rumunska a dvě v případě Chorvatska. V prosinci 2008 prodloužila Komise lhůtu pro uvolňování finančních prostředků u dohod AFA pro rok 2006 podepsaných s Bulharskem, Rumunskem a Chorvatskem o jeden rok na „n+3“, a to z konce roku 2008 na konec roku 2009, aby těmto zemím umožnila zvýšit absorpční schopnost prováděním plateb v souvislosti s projekty sjednanými v rámci programu Sapard do konce roku 2009. V roce 2009 bylo přijato rozhodnutí Komise o změně programu Bulharska[7]. Toto rozhodnutí se týkalo úpravy finančního přehledu s cílem zohlednit uvolnění finančních prostředků ve výši 45,7 milionu EUR z jednoleté dohody o financování pro rok 2005. Část vyčleněné částky, která nebyla vynaložena do konce roku 2008, byla tudíž na základě pravidla „n+3“ pro uvolňování finančních prostředků uvolněna. Pokud jde o Rumunsko a Chorvatsko, nebyla přijata žádná rozhodnutí Komise o změně programů. 4. ČINNOSTI V SOUVISLOSTI SE SVěřENÍM SPRÁVY, AUDITY A KONTROLAMI 4.1 Aktuální informace o svěření správy podpory a monitorovacích pracovních cestách[8] V případě programu Sapard je jistota získána z řídícího a kontrolního systému jednotlivých programů, který byl zřízen v souladu se zásadami platnými pro zemědělské fondy a příslušnými ustanoveními o vnější pomoci obsaženými ve finančním nařízení. Tento systém je založen na decentralizovaném přístupu s šesti hlavními znaky: - agentury Sapard zřízené a akreditované jednotlivými kandidátskými zeměmi, které odpovídají za provádění programů, - rozhodnutí o svěření správy, která vydává Komise, - pravidla týkající se kontrol ex-ante , jež mají agentury Sapard provádět u všech projektů a souvisejících plateb před schválením dotyčného projektu a před provedením každé platby, - pravidla týkající se následných kontrol, jež mají agentury Sapard provést u všech projektů do 5 let od vyplacení konečné platby pro projekt, - osvědčení ročních účetních závěrek agentur Sapard nezávislými auditory, - postup schvalování ve dvou fázích: postup finančního schválení ročních účetních závěrek s určením částky výdajů vynaložených agenturami Sapard během předchozího rozpočtového roku, jež je uznána jako částka, kterou lze účtovat k tíži fondu Sapard, a za druhé schválení souladu s vyloučením finančních prostředků, které byly vynaloženy, aniž by byla dodržena platná pravidla. V roce 2009 se neuskutečnil žádný výjezdní audit v souvislosti s pověřením a v tomto ohledu nebylo vydáno žádné rozhodnutí Komise. Podle nařízení (ES) č. 2222/2000 Komise rovněž trvale sleduje dodržování podmínek a ustanovení tohoto nařízení, včetně jeho přílohy. Na tomto základě se v prosinci 2009 uskutečnila jedna monitorovací návštěva v Chorvatsku. Podle výsledků těchto kontrol se zdá, že akreditační kritéria jsou obecně dodržována. Je třeba poznamenat, že vzhledem k rozsahu této pracovní cesty nebyly projekty analyzovány podrobně, zejména pokud jde o jejich způsobilost, a mohou být předmětem dalších šetření týkajících se souladu. 4.2 Akční plány a obnovení plateb pro Bulharsko a Rumunsko v roce 2009 Jak bylo popsáno ve výroční zprávě programu Sapard za rok 2008, na základě zjištění z pracovních cest, které se v roce 2008 uskutečnily v Bulharsku a Rumunsku, byly vnitrostátní orgány obou zemí v dopisech zaslaných v červnu a červenci 2008 požádány, aby vypracovaly akční plán k nápravě nedostatků v oblasti kontrol a informovaly Komisi o jeho provádění. Dotyčné země byly rovněž informovány o tom, že Komise pozastavila proplácení nahlášených výdajů s ohledem na tři důležitá opatření v případě Bulharska a všechna opatření Rumunska, a to až do náležitého provedení jejich akčních plánů. Komise v roce 2009 pozorně sledovala provádění akčních plánů. Komise analyzovala obdržené doplňující informace, které prokazovaly, že dodatečná práce, kterou Komise vyžadovala od agentury a auditního orgánu, byla vykonána a oznámena dohodnutým způsobem. Komise si vyžádala další informace a na jejich základě a na základě závěru nezávislých auditních orgánů, že akční plány byly provedeny, bylo proplácení nahlášených výdajů obnoveno v případě Rumunska v červenci 2009 a v případě Bulharska v září 2009. Další informace viz bod 4.4. 4.3 Rozhodnutí o schválení účetních závěrek Podle požadavků stanovených v rozhodnutí (ES) č. 2222/2000 musí Komise schválit účetní závěrku (závěrky) agentur Sapard, které byly zřízeny v kandidátských zemích. Na tomto základě přijala Komise dne 30. září 2009 rozhodnutí o schválení účetní závěrky Chorvatska za rok 2008. Jelikož dosud nebyl dokončen přezkum doplňujících informací vyžádaných od Rumunska a Bulharska, nemohlo být v této fázi přijato rozhodnutí o schválení účetních závěrek za rok 2008 týkající se těchto zemí. Je třeba rovněž zmínit, že z podobných důvodů nebylo dosud vydáno rozhodnutí o schválení účetní závěrky Rumunska za rok 2007. 4.4 Schválení souladu V roce 2009 uskutečnila Komise dvě pracovní cesty v souvislosti se schválením souladu za účelem auditu výdajů v rámci programu Sapard, a to jednu do Rumunska v listopadu a jednu do Bulharska v prosinci. V průběhu těchto výjezdních auditů byl přezkoumán řídící, kontrolní a sankční systém pro dotyčná opatření, která jsou financována v rámci programu Sapard. Pracovní cesty se zabývaly rovněž prováděním akčních plánů v souvislosti s dotčenými opatřeními a dospěly k závěru, že se řídící, kontrolní a sankční systém oproti minulosti zlepšil a že akční plán byl proveden. Při pracovní cestě však byly zjištěny rovněž určité jiné nedostatky týkající se administrativních kontrol a kontrol na místě. 4.4.1 Rumunsko V případě Rumunska se audit v souvislosti se schválením souladu zaměřil na opatření „zpracování a uvádění produktů na trh“ , „rozvoj a zlepšení infrastruktury venkova“, „investice do zemědělských podniků“ a „diverzifikace hospodářských činností“. Sledovalo se rovněž provádění akčního plánu, jenž se vyžadoval od rumunských orgánů, a to prostřednictvím ověření spisů a kontrol na místě v rámci vybraných opatření a jiných testů. Uskutečnily se zejména kontroly za účelem získání jistoty, že kontrolní systém byl zaveden v souladu se schválenými postupy a že se kontroly provádějí podle požadované normy. Hlavní zjištění se týkala kontrol na místě jako součásti dohledu ze strany agentury Sapard, důkazů a dokumentace v kontrolních zprávách, pokud jde o provedená měření, a správy databáze referenčních cen. 4.4.2 Bulharsko V případě Bulharska se audit v souvislosti se schválením souladu zaměřil na opatření „investice do zemědělských podniků“ , „zpracování a uvádění produktů zemědělství a rybolovu na trh“ , „diverzifikace hospodářských činností poskytujících alternativní příjem“, „obnova a rozvoj vesnic“, „ochrana a uchování dědictví venkova a kulturních tradic“ a „rozvoj a zlepšení infrastruktury venkova“. Sledovalo se rovněž provádění akčního plánu, jenž se vyžadoval od bulharských orgánů, a to prostřednictvím ověření spisů a kontrol na místě v rámci vybraných opatření a jiných testů. Hlavní zjištění se týkala neexistence údajů v kontrolním seznamu pro kontroly na místě, pokud jde o způsob provedení měření, a neexistence dokumentace v kontrolních zprávách. Výsledek auditů v souvislosti se schválením souladu bude posouzen na konci postupů schvalování účetních závěrek, například možnost finančních oprav příslušných výdajů. 4.5 Informace o nesrovnalostech a podvodech Povinnost oznámit zjištěné nesrovnalosti je stanovena v oddíle F víceleté dohody o financování podepsané s přijímajícími zeměmi. V roce 2009[9] obdržel OLAF 367 prvních oznámení a 667 aktualizovaných sdělení o nesrovnalostech zjištěných v rámci programu Sapard v 9 členských státech a v kandidátské zemi Chorvatsku. Počet zpráv se ve srovnání s rokem 2008 zvýšil o 59 %. Nejvyšší počet zpráv pocházel z Bulharska, Rumunska a Polska. Tendence v oznamování se mění. Bulharsko vykázalo nárůst počtu oznámených případů z 56 v roce 2008 na 250 v roce 2009, Polsko malý nárůst o 2 %, zatímco Rumunsko vykázalo pokles o 42 %, Maďarsko o 36 % a Chorvatsko neoznámilo žádné nové případy. Finanční příspěvek EU v rámci programů Sapard, jehož se týkaly oznámené nesrovnalosti, se v roce 2009 v porovnání s rokem 2008 zvýšil o 103 % a částka, která má být vrácena, vzrostla o 139 %. Nejvyšší částka, jež má být vrácena, se týká Bulharska. Případy podezření na podvod oznámilo pouze Bulharsko, Rumunsko, Maďarsko a Polsko. Podíl Bulharska na těchto případech v roce 2009 činil 77 %, podíl Maďarska 14 %, podíl Rumunska 5 % a podíl Polska 2 %. Nejčastějším způsobem zjištění nesrovnalostí v roce 2009 byl „audit“ (21 % všech případů), „kontrola dokladů“ (15 %), „vnitrostátní správní nebo finanční kontrola“ (15 %) a „spolupráce orgánů“ (11 %). K nejčastějším typům nesrovnalostí v roce 2009 patřily „padělané podpůrné doklady“ (29 % případů), „nedodržení ostatních předpisů / smluvních podmínek“(13 %) a „porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek“ (11 %). Největší změna ve srovnání s rokem 2008 byla zaznamenána v podílu případů „padělaných podpůrných dokladů“, tj. z 18 % na 29 %. Všechny tyto případy oznámilo Bulharsko. V průběhu roku 2009 pokračoval OLAF ve vyšetřování závažných případů podvodů a nesrovnalostí v rámci opatření programu SAPARD „zpracování a uvádění zemědělských produktů a produktů rybolovu na trh“ v Bulharsku i Rumunsku. Při vyšetřování OLAF byly nalezeny jednoznačné důkazy o systematických podvodech v četných projektech financovaných z programu SAPARD. Tyto důkazy byly předány příslušným soudním orgánům a platebním agenturám, aby přijaly náležitá opatření (soudní vyšetřování a zpětné získání finančních prostředků). Ke konci roku 2009 pokračovala vyšetřování OLAF týkající se řady projektů v Bulharsku a Rumunsku, které jsou financovány v rámci programu SAPARD, a jejich počet ještě vzrostl. 5. PřECHOD NA PROGRAMY ROZVOJE VENKOVA A NÁSTROJ PřEDVSTUPNÍ POMOCI (NPP) Nařízení Komise (ES) č. 447/2004 stanovilo pravidla k usnadnění přechodu z podpory poskytované v rámci programu Sapard na financování poskytované po přistoupení ze záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF). Po přistoupení a po ukončení uzavírání smluv s konečnými příjemci v rámci programu Sapard mohly nové členské státy, které přistoupily k EU v roce 2004, zahrnout platby pro projekty, u nichž již byly částky přidělené v rámci programu Sapard vyčerpány či nebyly dostačující, do programů pro rozvoj venkova na roky 2004 až 2006. Tuto možnost využily všechny země kromě Estonska a Lotyšska. Podle podmínek nařízení Komise (ES) č. 248/2007 bylo možno zbývající víceleté závazky učiněné v rámci programů Sapard Bulharska a Rumunska týkající se zalesňování, seskupení producentů nebo agroenvironmentálních programů uhradit v rámci programů pro rozvoj venkova na roky 2007 až 2013 a mohly být financovány z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Další předvstupní pomoc na období od roku 2007 do roku 2013 byla Chorvatsku poskytnuta dne 25. února 2008, kdy Komise schválila program Chorvatska pro zemědělství a rozvoj venkova v rámci složky V NPP. 6. BUDOUCÍ VÝVOJ A čkoliv již byly všechny programy Sapard provedeny, byly vyplaceny či vráceny konečné zůstatky osmi nových členských států a Komise obdržela žádosti Bulharska, Rumunska a Chorvatska týkající se proplacení konečných zůstatků, události a opatření související s programem Sapard pokračují i po roce 2009, přičemž některé z nich stojí za zmínku: - vyrovnání konečného zůstatku bulharského, rumunského a chorvatského programu Sapard lze v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 248/2007 ze dne 8. března 2007 provést pouze v případě, že - Komisi byl předložen potvrzený výkaz výdajů, - Komisi byla předložena konečná zpráva o provádění a Komise ji schválila, - bylo přijato rozhodnutí o schválení účetní závěrky. - Podle víceletých dohod o financování (MAFA) musí osm přijímajících zemí v rámci programu Sapard, které se v roce 2004 staly členskými státy, během pěti let po vyplacení konečné platby pro projekt ověřit, zda projekty neprošly podstatnou změnou, a zaznamenávat dlužné částky v účetní knize dlužníků, dokud nebudou všechny dlužné částky navráceny či na konci druhého roku následujícího po jejich zaevidování odepsány. Vrácené a odepsané částky musí být oznámeny Komisi a podléhají zpětnému získání ze strany Komise. V této souvislosti byl mezi Komisí a osmi zeměmi, u nichž již došlo k vyrovnání konečného zůstatku, stanoven postup pro podávání výročních zpráv. 7. ZÁVěRY A POSOUZENÍ DOSAžENÍ CÍLů Posouzení celkového dopadu nástroje Sapard v deseti přijímajících zemích s ohledem na jeho cíle bylo podrobně uvedeno v předchozích výročních zprávách programu Sapard. Obecně bylo zjištěno, že různá opatření financovaná v rámci programu Sapard přispívají k udržitelnému hospodářskému rozvoji, zlepšení životního prostředí a životních podmínek, infrastruktury venkova a tvorbě pracovních příležitostí ve venkovských oblastech. Investice vynaložené v zemědělských podnicích a potravinářském průmyslu pomohly zemědělskému odvětví připravit se na přistoupení k EU a přispěly zejména k dosažení norem EU. Zkušenosti získané při provádění opatření v rámci programu Sapard a vytváření potřebných prováděcích struktur byly v období po přistoupení využity při přípravě na programy pro rozvoj venkova financované z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského zemědělského záručního fondu, jakož i při přípravě chorvatského programu IPARD. V roce 2009 se uskutečnila následná hodnocení osmi programů, které již byly uzavřeny. Tato hodnocení celkově prokázala, že předvstupní fondy v rámci programu Sapard použité na opatření týkající se investic do zemědělství a investic do zpracování produktů byly poměrně účelné, přispěly ke konkurenceschopnosti a příjmům spíše na úrovni jednotlivých příjemců než na odvětvové úrovni, na níž byly dopady mírné kvůli omezenému rozpočtu programu Sapard. Bylo prokázáno, že dopady na venkovské ekonomiky jsou obvykle značné na úrovni místního mikrospolečenství. Poměrně malý rozpočet, který byl k dispozici, zabránil tomu, aby měl program Sapard větší dopad na regionální a vnitrostátní úrovni. Kvůli malému podílu rozpočtu, který byl vynaložen na opatření „diverzifikace hospodářských činností“ , nesnížil program Sapard významně závislost venkovských oblastí na zemědělství. Hodnocení potvrdila rovněž kladné dopady programu Sapard na zřizování institucionálních struktur pro správu a kontrolu finančních prostředků EU, na tvorbu pracovních míst a jejich zachování, technologickou modernizaci a nepřímo na zavádění technologií šetrných k životnímu prostředí. Průřezové posouzení prostřednictvím souhrnné zprávy o následných hodnoceních týkajících se osmi již uzavřených programů má být podle plánu dokončeno v druhém pololetí roku 2010. Po uzavření programů v Bulharsku, Rumunsku a Chorvatsku a provedení následných hodnocení těchto programů bude provedeno podobné posouzení. [1] Viz příloha A. [2] Česká republika (CZ), Estonsko (EE), Maďarsko (HU), Lotyšsko (LV), Litva (LT), Polsko (PL), Slovensko (SK), Slovinsko (SI). [3] Platby předběžného financování a úhrad. [4] Pokud jde o informace o finančním plnění v jednotlivých zemích, viz příloha A tabulka 3. [5] Pokud jde o počet sjednaných projektů a platby konečným příjemcům podle jednotlivých zemí, viz příloha B. [6] Pokud jde o informace o provádění programu v Rumunsku, Bulharsku a Chorvatsku, viz příloha C. [7] Viz příloha D. [8] Viz příloha E. [9] Viz příloha F. Zahrnuta jsou pouze tři vykazovaná čtvrtletí roku 2009.