Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví akční program pro oblast cel a daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (FISCUS) a zrušují rozhodnutí č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES /* KOM/2011/0706 v konečném znění - 2011/0341 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Dne 29. června 2011 Komise přijala návrh příštího víceletého finančního rámce na období 2014–2020[1]: rozpočet pro plnění strategie Evropa 2020, navrhující mj. i novou generaci programů Clo a Fiscalis. V souladu s politikou zjednodušování, kterou provádí Komise, a s ohledem na existující paralely mezi stávajícími programy Clo a Fiscalis se navrhuje jednotný budoucí program (FISCUS), jenž však zachová odlišné aspekty cel a daní. Tento program přispěje k provádění strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění[2], neboť posiluje fungování jednotného trhu Unie a její celní unie. Program prosazuje technický pokrok a inovace v oblasti vnitrostátních daňových správ s cílem vybudovat elektronické daňové správy, a přispívá tak rovněž k vytvoření jednotného digitálního trhu („Digitální agenda pro Evropu“). Celní unie hájí finanční zájmy Unie a jejích členských států vybíráním cel, poplatků a daní[3]. To vyžaduje, aby zboží pocházející ze třetích zemí bylo v souladu s právními předpisy Evropské unie předtím, než se dostane do volného oběhu v Unii. To s sebou nese každodenní správu velkých objemů obchodu (každou vteřinu se zpracovává 7 celních prohlášení), což vyžaduje, aby celní orgány nalezly rovnováhu mezi usnadněním obchodu pro podniky a ochranou občanů proti rizikům týkajících se jejich bezpečnosti a zabezpečení. Toho lze dosáhnout pouze za pomoci intenzivní operační spolupráce mezi celními správami jednotlivých členských států, mezi těmito správami a dalšími orgány, obchodními subjekty a jinými třetími stranami. Hladké fungování daňových systémů na vnitřním trhu závisí na efektivním a účinném zpracovávání přeshraničních transakcí vnitrostátními daňovými správami, na předcházení a boji proti daňovým podvodům a na ochraně daňových příjmů. To obnáší výměnu velkého množství informací mezi daňovými správami, zlepšování účinnosti práce daňových správ, ale zároveň i snižování administrativní, hospodářské a časové zátěže daňových poplatníků zapojených do přeshraničních činností. Toho lze dosáhnout pouze na základě intenzivní spolupráce mezi daňovými správami členských států a třetích stran. Navrhovaný program podpoří spolupráci mezi orgány celní a daňové správy a dalšími dotčenými stranami. Jedná se o nástupnický program k programům Clo 2013 a Fiscalis 2013, které skončí 31. listopadu 2013. Navrhovaný program FISCUS bude podporovat celní a daňovou spolupráci v Unii, která se na jednu stranu soustředí na budování odborné způsobilosti a vytváření sítí v oblasti lidských zdrojů a na druhé straně na budování kapacit v oblasti informačních technologií. První zmíněná oblast umožní výměnu osvědčených postupů a operačních znalostí mezi členskými státy a dalšími zeměmi, účastnícími se tohoto programu. Druhá oblast umožní v rámci tohoto programu financovat nejmodernější IT infrastrukturu a systémy, které dají celním a daňovým správám v Unii možnost rozvinout se v plnohodnotné elektronické správy. Hlavní přidanou hodnotu programu tvoří posílení kapacit členských států ve vybírání daní a zvládání stále složitějších obchodních toků při současném snižování nákladů na vývoj nástrojů k těmto účelům. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ 2.1. Konzultace a odborné posouzení V souvislosti s hodnocením stávajících programů[4] v polovině období jejich fungování analyzovala smluvní strana efektivitu, účinnost, relevanci a přidanou hodnotu programů Clo a Fiscalis 2013. Byly využity údaje ze sledování z různých činností. Pro zmíněné průběžné hodnocení programu Clo 2013 byly provedeny konzultace se zástupci obchodu. Jiná smluvní strana provedla studii možného rámce pro budoucí program Clo a Fiscalis[5]: jeho výzvy, cíle a potenciální možnosti politiky, včetně komplexní analýzy budoucích úkolů, strukturálních problémů a možných zlepšení ve fungování celní unie. Ohledně fungování celní unie byly na různých úrovních provedeny konzultace s celními experty. S ohledem na to, jak důležité jsou činnosti související s výměnou informací, byla provedena samostatná studie budoucí prováděcí strategie výměny informací. Tato studie byla v červnu 2011 představena na pracovních setkáních vedoucích pracovníků v oblasti IT z celních a daňových správ. Zjištění této studie budoucích programů byla projednána se zástupci zúčastněných zemí na pracovních schůzkách, které se pořádaly v červnu a červenci 2011. V rámci přípravy těchto pracovních schůzek byla na jaře 2011 na setkání příslušných výborů[6] zorganizována schůzka u kulatého stolu, na níž byly zúčastněné země vyzvány, aby vymezily hlavní přednosti tohoto programu a způsoby, jakými by mohla být zvýšena jeho účinnost. Byla připravena posouzení dopadu, která analyzují průběh programů Clo a Fiscalis. Výbor pro posuzování dopadů je přijal. Při vývoji návrhu budoucího programu byly vzaty v potaz četné návrhy týkající se jeho podoby a dalších vylepšení, zejména podoby činností v rámci programu a formulování jeho cílů. Hlavní doporučení se týkala zavedení nových zvláštních cílů nebo opětovného zdůraznění stávajících cílů. V oblasti zdanění se zaměřila na snížení administrativní zátěže správců daně a daňových poplatníků, na zlepšení spolupráce s třetími zeměmi a třetími státy a na posílení boje proti podvodům. V oblasti cel by měl program více zdůrazňovat spolupráci s třetími státy, podnikatelskými a obchodními sdruženími a usnadňovat obchod. Kromě toho bylo v rámci střednědobých hodnocení doporučeno zavést nové nástroje na řešení nových problémů, zejména spolupráci na zvláštních operačních úkolech, zlepšení distribuce výsledků programových činností s využitím on-line metod spolupráce a definováním rámce pro lepší monitorování výsledků programu. 2.2. Posouzení dopadů S ohledem na celkový politický kontext a problémy, jimž bude v příštím desetiletí oblast cel a daní čelit, byla v posouzení dopadů analyzována a porovnána řada možností politiky u každého ze stávajících programů. Společné možnosti politiky: 1) Základní úroveň: pokračování programů se stávajícími cíli a v současné podobě. 2) Program nebude pokračovat: oba programy by byly ukončeny a financování nástrojů IT, společných akcí i činností odborné přípravy, které podporují spolupráci v oblasti cel a daňových systémů, přestane být poskytováno z pokladny Evropské unie. Zvláštní možnosti politiky pro oblast cel: 3) Zvýšená podpora právních závazků EU, jako je např. Modernizovaný celní kodex: Tato možnost politiky by rozšířila základní scénář tím, že by přizpůsobila program na míru novým potřebám, vzešlým z vyvíjejícího se prostředí celní unie. Tato možnost znamená využívání nových informačních systémů, jak je definováno v celních předpisech Evropské unie, postupným zaváděním modelu sdíleného rozvoje pro informační systémy a modernizací základní správy, struktury a technologií. 4) Zvýšená podpora právních závazků EU a finanční podpora budování technických kapacit: Nad rámec předchozí možnosti by tato varianta zahrnovala režim finanční podpory umožňující členským státům, aby požádaly o podporu na získání vybavení určeného na kontrolu pozemních, námořních a vzdušných hranic, např. skenerů či laboratorního vybavení. To by podpořilo členské státy v úsilí splnit požadavky zrychlení a zjednodušení kontrol v souvislosti s rozvíjejícími se technologiemi. 5) Zvýšená podpora právních závazků EU s maximálně sdíleným prostředím informačních technologií: Nad rámec možnosti č. 3 podporuje tato možnost u cel v EU využití úplného sdíleného rozvoje a řízení evropských informačních systémů k provádění celních právních předpisů EU, jako je např. Modernizovaný celní kodex. Tato možnost by zajistila orgánům veřejné správy zvýšenou podporu rozvoje a využití všech systémů nezbytných pro celoevropské elektronické celní prostředí a podnikům spojení s těmito systémy. Zvláštní možnosti politiky pro oblast daní: 6) Aktualizace základní úrovně: Tato varianta by obnášela možnost přizpůsobit zvláštní cíle základního scénáře budoucím úkolům. Ve srovnání se stávajícím programem se více zaměřuje na boj proti daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňové povinnosti, zabývá se administrativní zátěží pro daňové poplatníky a daňové správy a zohledňuje spolupráci se třetími zeměmi a třetími stranami. Tato možnost politiky by v porovnání se stávajícím programem Fiscalis vyžadovala pouze nepatrně vyšší rozpočet. 7) Aktualizace a stanovení nových politik: Kromě toho, že se zabývá problémy, popsanými v možnosti „aktualizace základního scénáře“, by tato možnost nabídla prostředky pro rozšíření spolupráce do nových oblastí, které mohou z vývoje politiky vyplynout, a zejména umožní programům získat prostředky k usnadnění soudržného uplatňování a provádění těchto nových právních předpisů a provádění související výměny informací a administrativní spolupráce. Posouzení dopadů přineslo následující doporučení: Pro Clo se doporučuje možnost č. 3 – „Zvýšená podpora právních závazků EU, jako je např. Modernizovaný celní kodex“, a pro zdanění možnost č. 6 – „Aktualizace základní úrovně“. Obě možnosti politiky jsou v souladu s návrhem nového rozpočtu pro strategii Evropa 2020 a usilují o to, aby byly přijatelné pro členské státy. Možnost „Zvýšená podpora právních závazků EU a finanční podpora pro budování technických kapacit“ nebyla zachována v případě cel, protože vybavení, o němž se hovoří v budování technických kapacit, lze získat díky spolufinancování prostřednictvím jiných programů včetně regionálních strukturálních fondů, a zajistit tak soudržnost se zvláštními cíli navrhovaného programu FISCUS. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1. Právní základ Návrh FISCUS se zakládá na dvojím právním základě. Aspekty týkající se cel se zakládají na článku 33 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který vyzývá Evropskou unii k přijímání opatření, pokud jde o celní spolupráci a celní unii EU. Mnoho aspektů provádění daňové politiky zůstává do značné míry ve vnitrostátní pravomoci. Navrhovaný program však nelze považovat za opatření daňové politiky spadající pod pravomoci státu. Cílem tohoto programu je zlepšit spolupráci daňových správ a poskytnout mechanismy a prostředky, jakož i nezbytné finanční prostředky. Proto až bude tento program prováděn Komisí, nevyústí v další harmonizaci vnitrostátních daňových systémů, ale umožní snížení negativních vlivů spojených se souběžnou existencí 27 různých daňových systémů, jako je narušení hospodářské soutěže, administrativní zátěž pro daňové správy a poplatníky, přiznávání k dani v zemi s nejnižší sazbou atd. Navrhované opatření je tudíž jednoznačně opatřením na podporu vnitřního trhu, které umožňuje lepší fungování různých daňových systémů v rámci vnitřního trhu. Právním základem aspektů vztahujících se k daňovým systémům je v navrhovaném programu tudíž článek 114 SFEU. 3.2. Subsidiarita a proporcionalita Je nezbytné přijímat opatření na úrovni Unie, nikoli na vnitrostátní úrovni, a to z těchto důvodů: · Celní unie spadá do výlučné pravomoci Unie. Již tím, že přenesly své pravomoci na Unii, členské státy souhlasily s rozhodnutím, že opatření v celní oblasti budou lépe prováděna na úrovni Unie. Právní rámec Unie však sám o sobě řádné fungování celní unie dostatečně nezaručuje. Měl by být doplněn o podpůrná opatření podle programu Clo, aby bylo zajištěno, že celní předpisy Unie jsou uplatňovány soudržným a harmonizovaným způsobem. · Řada činností v celní oblasti je přeshraniční povahy a zahrnuje a ovlivňuje všech 27 členských států, takže jednotlivé členské státy nemohou tyto činnosti účinně a efektivně provádět samy. Aby byl posílen evropský rozměr celní oblasti, aby se předcházelo narušením trhu a aby se dostalo podpory účinné ochraně vnějších hranic EU, je zapotřebí opatření na úrovni Evropské unie. · V tomto ohledu je odůvodněné očekávat, že opatření Evropské unie zajistí řádné fungování a další rozvoj celní unie a jejího společného regulačního rámce, jelikož bylo prokázáno, že jde o nejúčinnější a nejefektivnější reakci Evropské unie na nedostatky a problémy při provádění celní unie EU a celní spolupráce. · Pokud jde o oblast daní, nestačí pouze přijmout právní předpisy na evropské úrovni a považovat za samozřejmé, že jejich provádění bude probíhat hladce, a pokud ne, že postačí zahájit řízení pro nesplnění povinnosti. Aby bylo možné účinně provádět evropské i vnitrostátní daňové právo, je zapotřebí spolupráce a koordinace na evropské úrovni. · S problémy v oblasti daní se nelze vypořádat bez řídící úlohy Komise a bez povzbuzování členských států k tomu, aby se zajímaly i o dění za hranicemi svého správního území. Bez intenzivní spolupráce a koordinace mezi členskými státy by se zvýšila nekalá daňová soutěž a přiznávání k dani v zemi s nejnižší sazbou a podvodníci by využívali nedostatku spolupráce mezi vnitrostátními orgány. · Z hospodářského hlediska je postup na úrovni Evropské unie účinnější. Páteří spolupráce v oblasti cel a daní je vysoce zabezpečená, specializovaná komunikační síť. Propojuje vnitrostátní celní a daňové správy ve zhruba 5 000 kontaktních bodech. Společná informační síť zajistí, že postačí, když se každá vnitrostátní správa k této společné infrastruktuře připojí pouze jednou, aby se mohla účastnit jakékoli výměny informací. Kdyby taková infrastruktura neexistovala, členské státy by se musely 26krát připojovat k vnitrostátním systémům všech ostatních členských států. Komise podle článku 17 Smlouvy o EU vykonává koordinační, výkonné a řídící funkce v souladu s podmínkami stanovenými Smlouvami. Koordinace ze strany Komise musí na operační úrovni probíhat ve spolupráci s vnitrostátními celními a finančními orgány, se specializovanými zástupci, a to dlouhodobě s ohledem na stávající i budoucí problémy, které byly v oblasti cel a daní pro Unii zjištěny. Různá fóra a nástroje programu poskytují náležitý rámec, aby Komise mohla vykonávat svou koordinační roli v oblasti cel a daní. Program FISCUS 2020 je tudíž v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality (stanovenými v článku 5 Smlouvy o Evropské unii). 3.3. Nástroj V souladu se závěrem souvisejících posouzení dopadu je zásah EU prostřednictvím programu financování náležitý. S ohledem na pozitivní zpětnou vazbu, která vyplynula z průběžného hodnocení programů Clo 2013 a Fiscalis 2013, navrhuje Komise následný program FISCUS. Ačkoli je nový program i nadále určen v první řadě členským státům a jejich orgánům, měly by jeho činnosti více než v minulosti zahrnovat i vnější zúčastněné strany. Vzhledem k tomuto vývoji je náležitým právním nástrojem pro založení programu „nařízení“, nikoli „rozhodnutí“ jako u předchozích programů. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Časové rozvržení přezkumu financování programů Evropskou unií je spojeno s návrhem nového víceletého finančního rámce obsaženého v pracovním programu Komise. V souladu s tímto návrhem obsahuje toto nařízení o programu FISCUS rozpočtový rámec ve výši 777 600 000 EUR (v běžných cenách) na období 2014–2020. Program FISCUS bude prováděn prostřednictvím přímého centrálního způsobu řízení a na základě priorit. Ve spolupráci se zúčastněnými stranami tak vznikají pracovní programy, které budou určovat priority pro konkrétní období. 5. NEPOVINNÉ PRVKY 5.1. Poznámky ke zvláštním právním ustanovením 5.1.1. Kapitola I: Obecná ustanovení Pokud jde o aspekty vztahující se ke clům, oblast působnosti programu je konkrétně orientována k fungování celní unie EU. Pokud jde o aspekty vztahující se k daňovým systémům, program byl uveden do souladu s aktuální daňovou právní úpravou Unie, což znamená, že bude zahrnovat nejen DPH, spotřební daně a daně z příjmu a kapitálu, ale také další daně, které jsou předmětem daňové právní úpravy Evropské unie. Program FISCUS bude otevřen pro účast členským státům, kandidátským zemím i potenciálním kandidátským zemím. V souladu s celkovou politikou Unie v této oblasti budou mít za určitých podmínek možnost účastnit se programu i země evropské politiky sousedství. A konečně, konkrétních akcí by se rovněž mohli účastnit i „externí odborníci“ (např. zástupci ostatních orgánů, obchodních subjektů, vnitrostátních i mezinárodních organizací a možná i další odborníci). Cíle programu FISCUS byly přeorientovány podle zjištěných a očekávaných problémů a výzev, kterým budou celní a daňová politika a celní a daňové orgány čelit v příštím desetiletí . Jednotícím cílem programu je podpořit fungování celní unie a posílit vnitřní trh zkvalitněním provádění daňových systémů prostřednictvím spolupráce zúčastněných zemí, jejich celních a daňových správ, jejich úředníků a externích odborníků. Aby bylo možné v oblasti cel a daní v Unii náležitě reagovat na budoucí výzvy, byly pro program stanoveny zvláštní cíle, jimiž jsou: 1. podpora přípravy, soudržného uplatňování a účinného provádění práva Unie v oblasti cel a zdanění; 2. přispění k účinnému fungování celních a daňových orgánů zlepšením jejich administrativní kapacity a snížením administrativní zátěže; 3. předcházení podvodům a daňovým únikům a zlepšování konkurenceschopnosti, bezpečnosti a zabezpečení posilováním spolupráce s mezinárodními a dalšími organizacemi, ostatními orgány státní správy, třetími zeměmi, hospodářskými subjekty a jejich organizacemi; 4. posílení konkurenceschopnosti evropských podniků usnadněním obchodu a snížením nákladů na zajištění souladu; 5. ochrana finančních a hospodářských zájmů Evropské unie a jejích členských států bojem proti daňovým podvodům a únikům; 6. (v oblasti cel) podpora celních předpisů při ochraně evropských občanů a hospodářství v oblasti bezpečnosti a zabezpečení a při ochraně životního prostředí. Byly přidány operační cíle zaměřující se na výstupy, které má přinést program a které jsou dostupné v příloze č. 1 tohoto nařízení. 5.1.2. Kapitola II: Způsobilé činnosti Druhy činností, které jsou považovány za způsobilé pro financování z rozpočtu programu, jsou podobné činnostem financovaným v současném programu, a to konkrétně: · společné akce za účelem výměny znalostí a osvědčených postupů mezi celními a daňovými úředníky zúčastněných zemí, · evropské informační systémy[7] usnadňující výměnu informací a přístup ke společným údajům a konečně · činnosti odborné přípravy vedoucí k vytváření odborné způsobilosti celních a daňových úředníků v celé Evropě. V určitých kategoriích činností byly provedeny změny. · Program FISCUS bude obsahovat některé nové nástroje pro společné akce: · Řídící skupiny (nové pouze v oblasti daní) budou provádět koordinované činnosti a obvykle se budou skládat ze všech zainteresovaných zúčastněných zemí. Liší se od projektových skupin, které se většinou skládají z omezeného počtu zemí, jsou v provozu pouze po omezenou dobu a pracují na realizaci předem stanoveného cíle s přesně popsaným výsledkem. · Skupiny odborníků jsou strukturované formy spolupráce, které shromažďují odborné znalosti anebo řeší konkrétní provozní činnosti. Mohou mít na dočasný i trvalý charakter, popřípadě mohou čerpat podporu, jako jsou např. on-line služby spolupráce, správní pomoc a infrastruktura a vybavení, aby s jejich pomocí zajistily splnění a úspěch akce. · Činnosti pro budování kapacit veřejné správy podpoří celní a daňové orgány, které se potýkají s konkrétními problémy, ať již jde o nedostatek znalostí a odbornosti, organizační či jakékoli další nedostatky, které lze překonat pomocí speciálně uzpůsobených podpůrných akcí, jež poskytnou partnerské země anebo úředníci Komise. · Co se týče evropských informačních systémů, nový program definuje „složky Unie“ jako informační majetek a služby, které se týkají některých nebo všech členských států a které vlastní či získala Komise. Složky Unie jsou popsány v příloze 2 bodě 4 navrhovaného právního aktu. „Vnitrostátní složky“ jsou všechny složky, které nespadají pod „složky Unie“. Jsou vyvíjeny, zaváděny a řízeny členskými státy, a podléhají tudíž financování a odpovědnosti členských států. Nové vymezení složek Unie by mělo být vnímáno s ohledem na měnící se praxi vývoje informačních systémů. V současné době je každý členský stát odpovědný za provádění svých vnitrostátních systémů podle společných specifikací a v důsledku toho existuje 27 vývojů každého systému, 27 obchodních rozhraní, 27 harmonogramů vývoje, 27 sad projektů souvisejících s provozními obtížemi atd. Zejména s ohledem na finanční krizi je Komise toho názoru, že vývoj informačních systémů by měl probíhat efektivněji. To s sebou nese i vyšší počet centrálních zdrojů a vyšší zapojení členských států ve společných projektech. Cílem tohoto zjednodušení je snížit celkové náklady na informační technologie a zlepšit soudržnost údajů a uplatňování pravidel na základě postupného přechodu k více sdílenému vývoji informačních technologií (znalostí, údajů, prvků IT). To přinese zlepšené pracovní metody např. díky modelování obchodních postupů, lepší specifikaci kvality, ale přinese i vyšší míru standardizace např. harmonizací rozhraní pro obchodníky. Tento nový přístup k jednotlivým složkám Unie omezí riziko odlišných rozvojových a prováděcích plánů. Poskytuje také další prostředky ke kontrole finalizace projektu, neboť díky společným plánům nebude docházet k situaci, kdy by nejpomalejší člen v řetězci přípravy určoval spuštění celého projektu. Tato vyšší odpovědnost Komise bude vyžadovat specializovanější podporu a personál na úrovni Komise. 5.1.3. Kapitola IV: Provádění Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění tohoto nařízení. Proto bude přijat roční pracovní program v souladu s přezkumným postupem, uvedeným v článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[8]. 5.2. Zjednodušení 5.2.1. Jak tento návrh přispěl ke zjednodušení? a) Soulad s finančním nařízením Návrh programu je plně v souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími opatřeními. Hlavními finančními nástroji pro provádění programu jsou granty a veřejné zakázky. Program zahrnuje zjednodušující opatření obsažená v návrhu Komise o přezkumu finančního nařízení, zejména využití paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů. Vzhledem k důležitosti zpracování denních příspěvků a cestovních výdajů, hrazených z prostředků programu, zavede tento program zjednodušující opatření, která v této oblasti nabízí finanční nařízení. b) Soulad programů Clo a Fiscalis 2013 Řízení předchozích programů Clo a Fiscalis bylo plně uvedeno do souladu na základě totožných pravidel pro zadávání veřejných zakázek a grantových modelů, společných příruček pro řízení a systémů založených na IT. Model řízení obsahuje jasné a jednoduché postupy pro organizaci programových aktivit. Řídícím pracovníkům programu ustanoveným Komisí pomáhají řídící pracovníci programu z jiných celních a daňových správ, kteří fungují jako prostředníci a první kontaktní osoby pro celní, respektive daňové úředníky v členských státech. Model řízení rovněž umožní zahajovat činnosti v krátkém časovém úseku, nanejvýš do několika týdnů, a reagovat tak na nově vzniklé potřeby a přitom mezi odlišnými činnostmi zajistit soulad. Členské státy vyjádřily v průběžném hodnocení s tímto modelem řízení svou spokojenost[9]. Vzhledem ke značnému sladění programů Clo a Fiscalis a také vzhledem k politice zjednodušování, kterou Komise uplatňuje, bylo rozhodnuto o navržení jednotného programu FISCUS v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020. c) Zohlednil program externalizaci? Byla zvážena možnost provádět budoucí program prostřednictvím výkonné agentury. Takováto agentura by mohla být pověřena plněním některých úkolů, např. výběrem činností v rámci programu, správní přípravou a sledováním těchto činností, monitorováním činností, grantů a veřejných zakázek pro systémy IT. Tato výkonná agentura by však představovala další vrstvu ve struktuře řízení, což by zvýšilo náklady na koordinaci a kontrolu a nové administrativní postupy by komplikovaly a prodlužovaly proces rozhodování. Rovněž by to mělo negativní vliv na úroveň know-how v rámci Komise a zvýšilo by to riziko roztříštěnosti obsahu oproti správním aspektům. Tato možnost by nepřinesla očekávané obchodní výhody, a proto byla zamítnuta. V alternativním scénáři se rovněž uvažovalo o přenesení všech příslušných IT činností na vnitrostátní správy s výjimkou sítě CCN/CSI a souvisejících služeb. Při tomto scénáři však existuje velmi vysoké riziko, že by postupně vznikaly potřeby a iniciativy k založení většího počtu centrálních správních struktur. Výsledný dopad by byl podobný jako u ukončení programů, což by ohrozilo efektivitu a účinnost správy cel a daní, jednotnost celní unie a tedy i pozici obchodníků a snížilo schopnost prevence a odhalování podvodů. Vzhledem k negativním dopadům na výsledky a výkon byl i tento scénář zamítnut. d) Využívá program společných nástrojů IT ke snížení správní zátěže dopadající na příjemce a zúčastněné strany? Programy Clo 2013 a Fiscalis 2013 již využívají nástroje na usnadnění řízení grantů prostřednictvím společného nástroje pro vykazování činností (ART). 5.2.2. Měření výkonnosti návrhu Výkonnost programu bude měřena podle souměřitelných ukazatelů výkonu, dopadu a výsledků propojených s obecnými, zvláštními a operačními cíli programu a vytvářením spojení na plán řízení Komise. Podrobných seznam ukazatelů dopadů a výsledků je uveden v hodnocení dopadů příslušných programů. Komise stanovila pro některé operační cíle programu cílové hodnoty, u ostatních budou tyto hodnoty doplněny při provádění činností v rámci stávajících programů. Před zahájením programu 2020 Komise stanoví cílové hodnoty všech operačních cílů a předloží je ke schválení programovému výboru v rámci ročního pracovního programu. 5.2.3. Je program v souladu s celkovou politikou Komise? Program přispěje k cílům strategie Evropa 2020, neboť posílí jednotný trh, zvýší produktivitu veřejného sektoru a podpoří technický pokrok a inovace ve státní správě a zaměstnanost. Budou tak podpořeny stěžejní iniciativy Digitální agenda pro Evropu[10], stěžejní iniciativa Unie inovací[11], stěžejní iniciativa Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa[12] a stěžejní iniciativa průmyslové politiky pro éru globalizace[13]. Dále tento program podpoří zákon o jednotném trhu[14] a společně s nedávnou komplexní strategií pro práva duševního vlastnictví podnítí růst a inovace posílením práv duševního vlastnictví na hranicích[15]. Co se týká ochrany finančních zájmů Unie a členských států, podpoří program výběr cel a různých poplatků a daní z obchodování, a posílí tak společné úsilí v boji proti podvodům. Celní unie je operačním nástrojem obchodní politiky EU, a tento program proto pomůže při plnění dvoustranných a vícestranných obchodních dohod, při výběru cla a uplatňování obchodních opatření (např. předpisů o označování země původu), embarg a dalších omezení v souladu s obchodní strategií EU[16]. V poslední době byly celní orgány pověřeny úkolem chránit životní prostředí (mimo jiné v souvislosti s nezákonným vývozem odpadu, chemických látek a látek poškozujících ozonovou vrstvu, nezákonnou těžbou dřeva a s úmluvou CITES). Celní opatření a spolupráce mezi celními, policejními a jinými výkonnými orgány stále více přispívají k vnitřní bezpečnosti EU, což je vyjádřeno v akčním plánu ke Strategii vnitřní bezpečnosti[17] a v akčním plánu Stockholmského programu[18]. 2011/0341 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví akční program pro oblast cel a daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (FISCUS) a zrušují rozhodnutí č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 33 a 114 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[19], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Víceleté akční programy pro clo a daně, které platily do roku 2014, významně přispěly k usnadnění a posílení spolupráce mezi celními a daňovými orgány v rámci Unie. Je tudíž vhodné zajistit pokračování těchto programů stanovením nového programu ve stejné oblasti. (2) Vzhledem k součinnostem mezi programy, které probíhaly do roku 2014, a v souladu se závazkem Komise snížit počet svých programů, jak je stanoveno v „Rozpočtu pro Evropu 2020“ [20], je třeba programy o spolupráci v rámci celní a daňové oblasti nahradit pouze jedním programem. Kromě toho vytvoření jednotného programu umožní větší zjednodušení a soudržnost při současném zachování možnosti provádět činnosti zvlášť v oblasti cel i v oblasti daní. (3) Očekává se, že činnosti v rámci programu, tj. evropské informační systémy, společné akce pro úředníky z celní a daňové správy a společné iniciativy v oblasti odborné přípravy přispějí k uskutečnění strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění[21]. Tím, že tento program poskytne rámec pro činnosti, jejichž cílem je účinnější fungování celních a daňových orgánů, posílení konkurenceschopnosti podniků, podpora zaměstnanosti a ochrana finančních a hospodářských zájmů Unie, zároveň dojde k posílení fungování celní unie a vnitřního trhu. (4) Daňovou část programu je třeba uvést do souladu se stávajícími a chystanými právními předpisy Unie, aby bylo možné podpořit činnosti, pokud jde o případné nové daně a právní předpisy Unie. Pro účely tohoto programu musí tedy zdanění zahrnovat nejen DPH, jak je stanoveno ve směrnici 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty[22], spotřební daň z alkoholu, jak je stanoveno ve směrnici 92/83/EHS ze dne 19. října 1992 o harmonizaci struktury spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů[23], z tabákových výrobků, jak je stanoveno ve směrnici 2011/64/EU ze dne 21. června 2011 o struktuře a sazbách spotřební daně z tabákových výrobků[24], z energetických produktů a elektřiny, jak je stanoveno ve směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny[25], nýbrž i všechny ostatní daně, které spadají do oblasti působnosti daňových právních předpisů Unie ve smyslu Směrnice Rady 2010/24/EU ze dne 16. března 2010 o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků cel a jiných opatření[26]. (5) S cílem podpořit proces přistoupení a přidružení třetích zemí je tento program otevřen pro účast přistupujícím a kandidátským zemím i potenciálním kandidátským zemím a partnerským zemím evropské politiky sousedství[27], jestliže budou splněny určité podmínky. Mimo to je vzhledem ke zvyšující se vzájemné propojenosti světového hospodářství užitečné zajistit možnost zapojit do určitých akcí i externí odborníky, jako jsou např. úředníci ze třetích zemí, zástupci mezinárodních organizací nebo hospodářské subjekty. (6) Je třeba upravit cíle programů, které byly v platnosti do roku 2014, podle zjištěných problémů a výzev, jimž budeme v nadcházejícím desetiletí čelit. Program stanovený tímto nařízením by měl hrát roli v takových klíčových oblastech, jako je soudržné provádění práva Unie, ochrana finančních a hospodářských zájmů Unie, zaručení bezpečnosti a zabezpečení a zvyšování administrativní kapacity celních a daňových orgánů. Avšak vzhledem k dynamice problémů souvisejících s nově vznikajícími úkoly je třeba klást větší důraz na boj s daňovými podvody, snižování administrativní zátěže a usnadňování obchodu. (7) Nástroje využívané v programech, které byly v platnosti do roku 2014, se ukázaly být náležitými, a byly proto zachovány. Avšak vzhledem k nutnosti využívat nástroje umožňující strukturovanější operační spolupráci byly přidány dodatečné nástroje, jako jsou skupiny odborníků složené z odborníků Unie a národních odborníků, které budou vykonávat společné úkoly ve zvláštních oblastech. Kromě toho je třeba vzhledem k nedávnému vývoji zajistit možnost, aby byly v rámci programu stanoveny akce, které přispějí k budování správní kapacity, s jejíž pomocí bude možné poskytovat specializovanou pomoc zemím, které ji budou potřebovat. (8) V posilování celních a daňových systémů v rámci Unie hrají klíčovou roli evropské informační systémy, a proto by měly být v rámci programu i nadále financovány. Kromě toho by mělo být možné do programu zapojit i nové celní a daňové informační systémy, zřízené podle právních předpisů Unie. Ty by se měly zakládat na modelech sdíleného rozvoje a moderní informační architektuře, s jejíž pomocí se zvýší flexibilita a účinnost celních a daňových správ. (9) Prostřednictvím programu je třeba rovněž realizovat budování odborné způsobilosti v podobě společné odborné přípravy. Celní a daňoví úředníci musí rozšiřovat a obnovovat své znalosti a dovednosti, kterých je zapotřebí k tomu, aby mohli sloužit Unii. Program by měl být nezbytně důležitý pro účinné posilování lidských kapacit na základě zvýšené podpory odborné přípravy, jejímž cílem jsou celní a daňoví úředníci i hospodářské subjekty. Za tímto účelem by se současná koncepce Unie v oblasti společné odborné přípravy, která se dosud zakládala zejména na rozvoji centrálního elektronického vzdělávání, měla vyvinout v mnohostranný program Unie pro podporu odborné přípravy v oblasti daní. (10) Program by měl být v platnosti po dobu sedmi let, aby bylo jeho trvání sladěno s trváním víceletého finančního rámce stanoveného v nařízení Rady (EU) č. xxx ze dne xxx, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020[28]. (11) Pro celou dobu trvání programu je třeba stanovit finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu [17] interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení ze dne XX. YY. 201Z. (12) V souladu se závazkem, který si Komise stanovila pro dosažení soudržnosti a zjednodušení finančních programů ve sdělení Komise o přezkumu rozpočtu[29], je třeba zdroje sdílet s ostatními nástroji pro financování Unie, jestliže budou předpokládané činnosti programu sledovat cíle, které jsou společné různým nástrojům financování, avšak s výjimkou dvojího financování. Opatření v rámci tohoto programu musí zajistit soudržnost ve využívání zdrojů Unie, a podporovat tak fungování celní unie. (13) Opatření, nezbytná pro finanční provádění tohoto nařízení se přijmou v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xxx ze dne xxx o finančním nařízení, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. xxx/20xxx ze dne xxx, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xxx ze dne xxx (odkazy na nové finanční nařízení a prováděcí akt budou doplněny). (14) Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. (15) Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění tohoto nařízení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu pravomocí[30]. (16) Protože cílů opatření, jež má být přijato, zejména zavedení víceletého programu na zlepšení provozu systémů zdanění na vnitřním trhu a fungování celní unie, nemůže být dostatečně dosaženo na úrovni členských států, které nemohou účinně zajistit spolupráci a koordinaci potřebnou pro provádění programu, a může jich být vzhledem k účinkům programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadami subsidiarity stanovenými v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daných cílů. (17) Při provádění programu by Komisi měl být nápomocen výbor FISCUS. Hlavní pravomoci tohoto výboru se vztahují k ročním pracovním programům. (18) Toto nařízení by mělo nahradit rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1482/2007/ES ze dne 11. prosince 2007, kterým se zavádí program Společenství ke zlepšení fungování systémů zdanění na vnitřním trhu (Fiscalis 2013) a zrušuje rozhodnutí č. 225/2002/ES[31], a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 624/2007/ES ze dne 23. května 2007, kterým se zavádí akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2013)[32]. Uvedená rozhodnutí by proto měla být zrušena, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Kapitola I Obecná ustanovení Článek 1 Předmět 1. Zřizuje se víceletý akční program „FISCUS“ (dále jen „program“), jehož posláním je zlepšit fungování systémů zdanění na vnitřním trhu a fungování celní unie. 2. Program zahrnuje oblast cel a oblast zdanění. 3. Program se přijímá na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení platí tyto definice:: a) „celními či daňovými orgány“ se rozumí orgány odpovědné za uplatňování celních a daňových předpisů; b) „externími odborníky“ se rozumí 1) zástupci orgánů státní správy, a to i ze zemí, které se neúčastní programu podle čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 2; 2) hospodářské subjekty a jejich organizace; 3) zástupci mezinárodních a jiných příslušných organizací; c) „zdaněním“ se rozumí tyto daně: 1) daň z přidané hodnoty podle směrnice 2006/112/ES; 2) spotřební daně z alkoholu podle směrnice 92/83/EHS; 3) spotřební daně z tabákových výrobků podle směrnice 2011/64/EU; 4) daně z energetických produktů a elektřiny podle směrnice 2003/96/ES; 5) všechny ostatní daně podle čl. 2 odst. 1 písm. a) směrnice 2010/24/EU. Článek 3 Účast v programu 1. Zúčastněnými zeměmi jsou členské státy a země uvedené v odstavci 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 2 a 3. 2. Program je otevřen pro účast všem těmto zemím: a) přistupujícím zemím, kandidátským zemím a potenciálním kandidátským zemím, jež využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie, stanovenými v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení nebo podobných dohodách; b) partnerským zemím v rámci evropské politiky sousedství, pokud tyto země dosáhly dostatečné úrovně sblížení příslušných právních předpisů a správních postupů s právními předpisy a správními postupy Unie. Dotčené partnerské země se programu účastní v souladu s ustanoveními, jež mají být s těmito zeměmi určena po vytvoření rámcových dohod týkajících se jejich účasti na programech Unie. 3. Externí odborníci se mohou účastnit činností organizovaných v rámci programu, pokud je to vhodné pro dosažení cílů uvedených v článcích 4 a 5. Tito odborníci se vybírají podle schopností, zkušeností a znalostí, jež jsou potřebné pro dané činnosti. Článek 4 Obecný cíl Obecným cílem programu je podpořit fungování celní unie a posílit vnitřní trh zlepšením řízení systémů zdanění v rámci spolupráce zúčastněných zemí, jejich celních a daňových orgánů, jejich úředníků a externích odborníků. Tento cíl bude měřen mimo jiné podle tohoto ukazatele: jak se vyvíjí vnímání účastníků programu ve vztahu k příspěvku programu k fungování celní unie a posilování vnitřního trhu. Článek 5 Zvláštní cíle 1. Zvláštními cíli programu jsou: a) podpora přípravy, soudržného uplatňování a účinného provádění práva Unie v oblasti cel a zdanění; b) přispění k účinnému fungování celních a daňových orgánů zlepšením jejich správní kapacity a snížením administrativní zátěže; c) předcházení podvodům a daňovým únikům a posilování konkurenceschopnosti, bezpečnosti a zabezpečení formou širší spolupráce s mezinárodními organizacemi, ostatními orgány státní správy, třetími zeměmi, hospodářskými subjekty a jejich organizacemi; d) posílení konkurenceschopnosti evropských podniků usnadněním obchodu a snížením nákladů na zajištění souladu; e) ochrana finančních a hospodářských zájmů Evropské unie a jejích členských států prostřednictvím boje proti podvodům a daňovým únikům; f) v oblasti cel: podpora celních opatření při ochraně evropských občanů a hospodářství v oblasti bezpečnosti a zabezpečení a při ochraně životního prostředí. 2. Každý z výše uvedených zvláštních cílů se měří podle ukazatele na základě vnímání účastníků programu ve vztahu k příspěvku programu k realizaci zvláštních cílů. Kapitola II Způsobilé akce Článek 6 Způsobilé akce Program za podmínek stanovených v ročním pracovním programu uvedeném v článku 13 finančně podporuje tyto druhy akcí: a) společné akce pro operační spolupráci a koordinaci: 1) semináře a workshopy; 2) řídící skupiny, které řídí akce spadající pod jejich pravomoc; 3) projektové skupiny, které se skládají z omezeného počtu zemí, jsou v provozu pouze po omezenou dobu a plní předem stanovený cíl s přesně popsaným výsledkem; 4) pracovní návštěvy organizované zúčastněnými zeměmi nebo třetí zemí, které umožní úředníkům získat nebo zvýšit jejich odbornou způsobilost či znalosti v celních nebo daňových záležitostech; pro pracovní návštěvy organizované třetími zeměmi lze podle programu vyplácet pouze cestovní a pobytové náklady (ubytování a denní příspěvky); 5) skupiny odborníků, které jsou strukturovanými formami spolupráce dočasného či trvalého charakteru, jež shromažďují odborné znalosti v konkrétních oblastech nebo provádějí provozní činnosti, s možností podpory služeb on-line spolupráce, administrativní pomoci i infrastruktury a vybavení; 6) budování kapacity veřejné správy a podpůrné akce; 7) studie; 8) komunikační projekty; 9) kterékoli další činnosti, které podporují obecné i zvláštní cíle uvedené v článcích 4 a 5; b) zvláštní společné akce v oblasti cel zahrnující: monitorovací činnosti, prováděné společnými skupinami úředníků Komise a zúčastněných zemí, jejichž úkolem je analyzovat celní postupy, zjišťovat problémy při provádění pravidel a případně i předkládat návrhy na přijetí pravidel a pracovních metod Unie; c) zvláštní společné akce v oblasti zdanění zahrnující: multilaterální kontroly, organizované dvěma či více zúčastněnými zeměmi, včetně alespoň jednoho členského státu, jejichž úkolem je provádět koordinovanou kontrolu daňových závazků jedné či více osob povinných k dani; d) budování informačních kapacit, a to rozvoje, údržby, provozování a kontroly kvality prvků Unie stanovených v bodě 4 přílohy II těchto systémů: 1) evropské informační systémy uvedené v bodech 1, 2 a 3 přílohy II a 2) nové evropské informační systémy stanovené podle právních předpisů Unie; e) Budování odborné způsobilosti: společné činnosti odborné přípravy, jejichž cílem je podpora nezbytných odborných dovedností a znalostí vztahujících se k oblasti cel a zdanění. Článek 7 Zvláštní ustanovení o provádění společných akcí 1. Zúčastněné země zajistí, aby k účasti ve společných akcích byli nominováni úředníci s náležitým profilem a kvalifikací. 2. Zúčastněné země přijmou nezbytná opatření pro provádění společných akcí, zejména zvyšováním informovanosti o těchto akcích v rámci svých celních anebo daňových orgánů a zajištěním optimálního využití vzniklých výstupů. Článek 8 Zvláštní ustanovení o provádění evropských informačních systémů 1. Komise a zúčastněné státy zajistí, aby informační systémy uvedené v bodech 1, 2 a 3 přílohy II byly náležitě vyvíjeny, provozovány a udržovány. 2. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi u prvků Unie i u prvků nepříslušejících Unii koordinuje ty aspekty zřízení a fungování systémů a infrastruktury uvedené v bodě 1, 2 a 3 přílohy II, které jsou nezbytné pro zajištění jejich operability, vzájemné propojenosti a soustavného zlepšování. Článek 9 Zvláštní ustanovení o provádění společné odborné přípravy 1. Zúčastněné země začlení do svých vnitrostátních programů odborné přípravy společně vytvořený obsah odborné přípravy, včetně modulů elektronického vzdělávání a společně schválených norem odborné přípravy. 2. Zúčastněné země zajistí, aby jejich úředníci obdrželi úvodní i průběžnou odbornou přípravu, která je nezbytná pro získání společných odborných dovedností a znalostí v souladu s programy odborné přípravy. 3. Zúčastněné země poskytnou svým úředníkům nezbytnou jazykovou přípravu, aby získali dostatečnou úroveň jazykových znalostí pro účast v programu. Kapitola III Finanční rámec Článek 10 Finanční rámec 1. Finanční krytí pro provádění programu je stanoveno na 777 600 000 EUR (v běžných cenách). 2. Finanční příděl pro program může pokrýt také náklady vzniklé přípravnými, monitorovacími, auditními a hodnotícími činnostmi, kterých je zapotřebí pro řízení programu a splnění jeho cílů, zejména náklady na schůzky odborníků, informační a komunikační akce, včetně společného projednávání politických priorit Evropské unie, jestliže se vztahují k hlavním cílům tohoto nařízení, výdaje spojené s informačními sítěmi se zaměřením na zpracování a výměnu informací, spolu se všemi ostatními technickými a správními náklady na pomoc, které vzniknou Komisi při řízení programu. Článek 11 Druhy zásahů 1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením. 2. Finanční podpora Unie na činnosti podle článku 6 má podobu: a) grantů; b) zadávání veřejných zakázek; c) proplácení nákladů vynaložených externími odborníky uvedenými v čl. 3 odst. 3. 3. Míra spolufinancování u grantů činí nanejvýš 100 % způsobilých nákladů, konkrétně nákladů na cestování a ubytování, nákladů spojených s organizováním akcí a denních příspěvků. Tato míra se vztahuje na všechny způsobilé akce s výjimkou skupin odborníků. Pro tuto kategorii způsobilých akcí specifikují platnou míru spolufinancování roční pracovní programy, pokud tyto akce vyžadují udělení grantů. Článek 12 Ochrana finančních zájmů Unie 1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto programu finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. 2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie. 3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[33] s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci, nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. 4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí rámcové dohody, rozhodnutí Rady přidružení nebo podobné dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat. Kapitola IV Prováděcí pravomoci Článek 13 Pracovní program 1. Komise provádí program prostřednictvím ročního pracovního programu pro každou jeho oblast, včetně priorit programu, rozpisu rozpočtu a kritérií pro posuzování grantů na akce. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 14 odst. 2 a s finančním nařízením. 2. V oblasti cel Komise při přípravě ročního pracovního programu bere v úvahu společný přístup v oblasti celní politiky, který se průběžně přizpůsobuje novému vývoji partnerství mezi Komisi a členskými státy ve Skupině pro celní politiku, skládající se z ředitelů celních správ Komise a členských států nebo jejich zástupců. Komise Skupinu pro celní politiku pravidelně informuje o opatřeních vztahujících se k provádění oblasti cel v rámci programu. Článek 14 Postup projednávání ve výboru 1. Komisi je nápomocen výbor FISCUS. Výbor se může setkávat ve dvou samostatných skupinách, z nichž jedna se zabývá aspekty z celní oblasti a druhá aspekty z oblasti zdanění. Tento výbor představuje výbor ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Kapitola V monitorování a hodnocení Článek 15 Monitorování činností programu 1. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi monitoruje program a jeho činnosti, aby sledovala provádění vykonávaných akcí. 2. K měření účinků a dopadů programu se mimo jiné využívá soubor klíčových ukazatelů výkonnosti stanovených v čl. 5 odst. 2. Tyto účinky a dopady jsou poměřovány s předem stanovenými základními hodnotami, které odrážejí situaci před prováděním. Článek 16 Hodnocení 1. Komise zajišťuje průběžné i závěrečné hodnocení programu, přičemž se soustředí na příslušné otázky hodnocení a získá výsledky včas, aby mohly být začleněny do rozhodovacího procesu. Tyto výsledky jsou využity v rozhodování o potenciální obnově, úpravě či pozastavení následných programů. Tato hodnocení provádí nezávislý externí hodnotitel. 2. Nejpozději do poloviny roku 2018 vypracuje Komise zprávu o průběžném hodnocení plnění cílů činností programu, účinnosti využívání prostředků a evropské přidané hodnotě programu. Tato zpráva se dále zabývá zjednodušením, trvalou platností cílů a také přínosem programu k prioritám Unie, totiž inteligentnímu, udržitelnému a všeobecnému růstu. 3. Nejpozději do konce roku 2021 vypracuje Komise zprávu o závěrečném hodnocení dlouhodobého dopadu a udržitelnosti působení programu. 4. Zúčastněné země poskytnou Komisi na její žádost veškeré údaje a informace, které mohou přispět ke zprávám o průběžném a závěrečném hodnocení Komise. Kapitola VI Závěrečná ustanovení Článek 17 Zrušení Rozhodnutí č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014. Finanční závazky související s činnostmi prováděnými podle uvedených rozhodnutí se však až do dokončení těchto činností nadále řídí uvedenými rozhodnutími. Článek 18 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2014. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně PŘÍLOHA I. Operační cíle programu Operačními cíli programu pro provádění a monitorování jednoho nebo více zvláštních cílů uvedených v článku 5 jsou: 1. stanovení opatření posilujících jednotný výklad a provádění práva Unie v oblasti cel a daní; 2. podpora a usnadnění společných operačních činností v oblasti cel a daní; 3. vytvoření a správa evropských informačních systémů pro cla a daně; 4. zlepšení dovedností a schopností celních a daňových úředníků a externích odborníků v oblasti cel a daní; 5. podpora rozvoje elektronické správy pro celní a daňové orgány a externí zúčastněné strany; 6. stanovení opatření pro cla a daně zahrnujících třetí země a externí odborníky; 7. podpora zjišťování a sdílení osvědčených postupů; 8. zřízení skupin odborníků za účelem společného provádění zvláštních operačních úkolů. II. Evropské informační systémy a složky Unie v nich obsažené Podle čl. 6 odst. písm. d) 1. Společné evropské informační systémy: a) společná komunikační síť / společné systémové rozhraní (CCN/CSI), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP a související nástroje, internetový portál CCN, monitoring CCN; b) podpůrné systémy, zejména nástroj pro konfiguraci aplikací pro CCN, nástroj pro automatické řízení dodávek (TASMAN), nástroj pro vykazování činnosti (ART2), systém elektronického řízení pro projekty on-line GŘ pro daně a celní unii (TEMPO), nástroj pro řízení služeb (SMT), systém správy uživatelů (UM), systém BPM, přehled dostupnosti a AvDB, portál správy služeb informačních technologií, správa adresářů a přístupu uživatelů; c) informační a komunikační prostor programu pro cla a daně (PICS). 2. Evropské informační systémy specifické pro oblast cel: a) systémy celní správy pro pohyb zboží, zejména (nový) informatizovaný tranzitní systém ((N)CTS), NCTS TIR pro Rusko, systém kontroly vývozu (ECS) a systém kontroly dovozu (ICS). Tyto systémy jsou založeny na těchto aplikacích/komponentech: systém výměny údajů s třetími zeměmi (SPEED bridge), SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN), Standard SPEED Test Application (SSTA), Standard Transit Test Application (STTA), Transit Test Application (TTA), Central Services/Reference Data (CSRD centrální služby / referenční údaje), Central Services/Management Information System (CS/MIS, centrální služby / systém správy informací); b) systém Společenství pro řízení rizik (CRMS), včetně formuláře pro sdílení rizik (RIF) a společných profilů funkčních oblastí CPCA; c) systém hospodářských subjektů (EOS), který zahrnuje registraci a identifikaci hospodářských subjektů (EORI), schválené hospodářské subjekty (AEO), Regular Shipping Services (RSS, pravidelné námořní linky) a vzájemné uznání funkčních domén partnerských zemí. Podpůrným komponentem tohoto systému je Generic Web Service (generická internetová služba); d) tarifní systém (TARIC3), což je referenční datový systém pro ostatní aplikace, jako je systém řízení kvót (QUOTA2), systém řízení a sledování dohledu (SURV2), evropský systém závazných informací o sazebním zařazení zboží (EBTI3), Evropský celní seznam chemických látek (ECICS2). Kombinovaná nomenklatura (CN) a aplikace pro pozastavení (Suspensions) spravují zákonné informace s přímým napojením na tarifní systém; e) aplikace sloužící kontrolním účelům, zejména systém správy vzorků (SMS) a informační systém – režimy zušlechťování (ISZP); f) systém boje proti padělání a pirátství (COPIS); g) systém šíření dat (DDS2) spravující veškeré informace, které jsou dostupné pro veřejnost prostřednictvím internetu; h) informační systém pro boj proti podvodům (AFIS). 3. Evropské informační systémy specifické pro daňovou oblast: a) systémy související s DPH, zejména systém výměny informací o DPH (VIES) a vrácení DPH, včetně první aplikace VIES, nástroje pro sledování VIES, daňového statistického systému, VIES na internetu, konfiguračního nástroje VIES na internetu, zkušebních nástrojů systému VIES a vrácení DPH, číselných algoritmů DPH, DPH – výměna elektronických formulářů, elektronické služby poskytované k DPH (VoeS), zkušebního nástroje VoeS a zkušebního nástroje pro elektronické formuláře DPH; b) systémy vymáhání pohledávek, zejména elektronické formuláře pro vymáhání pohledávek, elektronické formuláře pro jednotný doklad o vymahatelnosti pohledávky (UIPE) a pro jednotný doklad pro doručení (UNF); c) systémy přímého zdanění, zejména zdanění spořících systémů, zkušební nástroj zdanění úspor, elektronické formuláře pro přímé zdanění, daňové identifikační číslo DIČ na webu, výměny související s článkem 8 směrnice 2011/16/ES a související zkušební nástroje; d) další systémy související s daněmi, zejména databáze daní v Evropě (TEDB), CCN/Mail do zemí OECD; e) systémy spotřební daně, zejména systém pro výměnu údajů o spotřební dani (SEED), systém pro kontrolu přepravy zboží podléhajícího spotřební dani (EMCS), elektronické formuláře MVS, zkušební aplikace (TA); f) další centrální systémy, zejména komunikační a informační aplikace členských států (MSCIA), samoobslužný testovací systém (SSTS), daňové statistické systémy, centrální aplikace pro internetové formuláře, centrální služby / systém správy informací pro spotřební daň (CS/MISE). 4. Složky Unie, jež jsou součástí evropských informačních systémů: a) IT infrastruktura, jako je hardware, software a síťová připojení systémů, včetně související datové infrastruktury; b) IT služby nezbytné pro podporu rozvoje, údržby, vylepšování a provozu systémů; c) a veškeré další prvky, které Komise z důvodů účinnosti, bezpečnosti a racionalizace uvádí jako společné všem zúčastněným zemím. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3. Povaha návrhu/podnětu 1.4. Cíle 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad 1.7. Předpokládaný způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2. Systém řízení a kontroly 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5. Příspěvky třetích stran 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví akční program pro oblast cel a daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (FISCUS) a zrušují rozhodnutí č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES. 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[34] 1404 Celní politika 1405 Daňová politika 1.3. Povaha návrhu/podnětu ¨ Návrh/podnět se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[35] X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Navrhovaný program FISCUS přispěje k plnění strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění[36] 1) posílením fungování jednotného trhu, 2) poskytnutím podpory aktivit zvyšujících produktivitu veřejného sektoru a 3) podněcováním technického pokroku a inovací ve vnitrostátních a evropských orgánech celní a daňové správy. Část týkající se daní Konkrétně program podpoří stěžejní iniciativu Digitální agenda pro Evropu[37], stěžejní iniciativu Unie inovací[38] a stěžejní iniciativu Průmyslová politika pro věk globalizace[39]. Pomůže vnitrostátním orgánům celní a daňové správy, aby se staly plnohodnotnými elektronickými orgány daňové správy a rovným dílem přispívaly ke snížení administrativní zátěže daňových poplatníků tím, že zajistí inteligentnější provádění daňových právních předpisů Unie. Program rovněž podpoří Akt o jednotném trhu[40], zejména některé klíčové oblasti daňové politiky, na které tento právní akt klade důraz, a oblasti týkající se zmírnění zátěže daňových poplatníků. Budoucí politické iniciativy, které tento program podpoří a jejichž provádění usnadní, jako je navrhovaná směrnice o zdanění energie, nová strategie DPH a společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob pro společnosti, a iniciativy týkající se odstranění přeshraničních daňových překážek pro občany, přispějí, pokud budou přijaty, významným způsobem k dosažení cílů Aktu o jednotném trhu. Část týkající se cel Celní unie má zásadní význam pro vnitřní trh. Vnitřní trh bez hranic vyžaduje, aby zboží pocházející ze třetích zemí při vstupu a uvolnění do oběhu splňovalo formální i jiné požadavky; poté se může volně pohybovat uvnitř EU. Program Clo podporuje vytváření spravedlivých, konkurenčních podmínek vnitřního trhu jednotným uplatňováním společných pravidel a předpisů. Podporuje růst a inovace v rámci vnitřního trhu, například prosazováním práv duševního vlastnictví (IPR) na hranicích (viz rovněž evropský plán boje proti padělání a pirátství[41] a nová strategie pro IPR na jednotném trhu, které nedávno Komise přijala). Z reakce na nedávné veřejné konzultace[42] o budoucnosti vnitřního trhu vyplývají vysoká očekávání průmyslových svazů, pokud jde o další postup EU proti padělání a pirátství. Program Clo hraje zásadní roli v účinném prosazování IPR, jak potvrzuje statistika celních činností IPR[43]. Program dále podpoří velké množství politických opatření v rámci celní unie. Například ochrana finančních zájmů EU a členských států vybíráním cel a různých poplatků a daní z obchodu a společné úsilí v boji proti podvodům. V roce 2010 zhruba 12,3 % (15,7 mld. EUR) rozpočtu EU tvořily tradiční vlastní zdroje[44]. Celní unie je významnou operační složkou obchodní politiky EU, která provádí dvoustranné a vícestranné obchodní dohody, vybírá clo a uplatňuje obchodní opatření (např. pravidla původu), embarga a další omezení. Diskusní materiál Obchod, růst a celosvětové záležitosti: Obchod, růst a celosvětové záležitosti: Obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020[45], zveřejněný v listopadu 2010, klade důraz na opatření pro mezinárodní celní spolupráci v rámci dvoustranných dohod a ve Světové celní organizaci. Zdůrazňuje, že účinné celní postupy snižují náklady obchodníků na dodržování předpisů, usnadňují zákonný obchod a pomáhají zvyšovat bezpečnost a zlepšovat ochranu práv duševního vlastnictví. Stále více nabývá na významnosti role celní unie jakožto složky přispívající k vnitřní bezpečnosti EU a její význam bude růst i nadále, jak odráží akční plán Strategie vnitřní bezpečnosti[46] a akční plán Stockholmského programu[47]. Celní opatření a spolupráce celních správ, policie a dalších donucovacích orgánů dále přispívají k cílům v oblasti světové bezpečnosti, jako je boj proti praní špinavých peněz, mezinárodnímu organizovanému zločinu a terorismu. 1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Příslušné aktivity ABB jsou celní politika (1404) a daňová politika (1405). Specifické cíle programu jsou: 1) podpora přípravy, jednotného uplatňování a účinného provádění právních předpisů Unie v oblasti cel a daní. 2) přispění k účinnému fungování orgánů celní a daňové správy zlepšením jejich administrativní kapacity a snížením administrativní zátěže. 3) předcházení podvodům a daňovým únikům a zvyšování konkurenceschopnosti, bezpečnosti a zabezpečení posilováním spolupráce s mezinárodními a dalšími organizacemi, ostatními vládními orgány, třetími zeměmi, hospodářskými subjekty a jejich organizacemi. 4) posílit konkurenceschopnost evropských podniků prostřednictvím usnadnění obchodu a snížení nákladů na plnění požadavků. 5) chránit finanční a ekonomické zájmy Evropské unie a jejích členských států prostřednictvím boje proti podvodům a daňovým únikům. 6) pomoc celní správě při ochraně evropských občanů a hospodářství z hlediska bezpečnosti a zabezpečení a při ochraně a životního prostředí. 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Z hlediska celní správy členské státy převodem svých pravomocí na EU ipso facto souhlasily, že opatření v oblasti celní správy budou lépe prováděna na úrovni EU, což znamená, že celní unie představuje výlučnou pravomoc EU. Právní rámec EU sám o sobě však nezaručuje řádné fungování celní unie. Ohraničující podpůrná opatření, která jsou součástí programu Cla, jsou nezbytná, aby bylo zajištěno provádění celních právních předpisů EU souběžným a harmonizovaným způsobem tak, aby se přístup k velkoobchodníkům, prevence podvodů a zákonné povinnosti nelišily. Většina činností v oblasti celní správy má navíc přeshraniční charakter a zahrnuje a ovlivňuje všech 27 členských států, proto je nemohou účinně a efektivně provádět jednotlivé členské státy samy. Je třeba, aby EU přijala opatření na podporu evropského rozměru celní činnosti za účelem zabránění narušení vnitřního trhu a podpory účinné ochrany hranic EU. Financování celní unie je založeno na zásadě solidarity a rozdělení odpovědnosti. Situace, kdy potřeba účinných opatření převyšuje schopnost konkrétních členských států je zajistit, poškozují celou unii. Zásah EU je zapotřebí pro zachování veřejného blaha v EU v situacích, kdy nelze potřebu EU (např. potřebu bezpečnosti) dostatečně uspokojit ze strany konkrétních členských států. V takových případech opatření EU znamená společné financování budování technických kapacit, aby bylo možné pokrýt potřebu účinné kontroly i přes omezenou schopnost zajistit dodávky ze strany některých států. Cílem navrhovaného programu je zlepšit spolupráci mezi orgány daňové správy a poskytnout mechanismy a prostředky pro zlepšení této spolupráce i nezbytné finanční prostředky k dosažení těchto cílů. Takový program sice nezajistí, pokud bude prováděn Komisí, další harmonizaci vnitrostátních daňových systémů, ale umožní snížení negativních dopadů souvisejících s tím, že zde souběžně existuje 27 různých daňových systémů, např. podvody, narušení konkurence, administrativní zátěž pro správní orgány i podniky, tzv. „tax shopping“ (přiznávání k dani v zemi s nejnižší sazbou) atd. Navrhované opatření tudíž poskytuje jasnou podporu vnitřního trhu, jelikož umožní zlepšit fungování různých daňových systémů v rámci vnitřního trhu. Přestože za řízení vnitrostátních daňových systémů odpovídají členské státy samy, z problémů zjištěných při posuzování dopadů tohoto návrhu je jasné, že je nezbytná větší administrativní spolupráce mezi orgány daňové správy, ještě větší než v současné době. Spolupráce v celé EU umožní orgánům daňové správy rozvíjet synergie, zamezit zdvojování činností a sdílet osvědčené postupy ve všech oblastech souvisejících s daňovou správou, jako je business engineering, IT, mezinárodní spolupráce atd. Již se prokázaly klady podpory spolupráce v oblasti daňové správy v rámci stávajícího programu Fiscalis 2013 a tato zkušenost bude velmi cenná při řešení problémů v budoucnosti, zejména v oblasti zastaralé technologické architektury, potíží při spolupráci na provozní úrovni s ohledem na konkrétní úkoly, nerovné finanční prostředky pro podporu činností orgánů daňové správy a obtíží při navazování strukturální spolupráce s hlavními zúčastněnými stranami orgánů daňové správy. 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. Aktivity programu budou sledovány, aby bylo zajištěno správné provádění pravidel a postupů při realizaci programu a ověřeno, jestli program plní své cíle. Bude zaveden rámec sledování, včetně: intervenční logiky, komplexního souboru ukazatelů, metod měření, plánu shromažďování údajů, jasného a strukturovaného postupu pro podávání zpráv a sledování a průběžné a závěrečné hodnocení. Výkonnost programu bude měřena pomocí uceleného souboru ukazatelů výkonnosti, dopadů, výsledků a výstupů vztažených k všeobecným, specifickým a operačním cílům programu a plánu řízení Komise. Podrobný seznam ukazatelů dopadů, výsledků a výstupů je k dispozici v posouzeních dopadů příslušných programů. GŘ TAXUD určilo úkoly pro některé operační cíle programu. Pro některé další cíle to však aktuálně není možné. Úkoly těchto operačních cílů GŘ TAXUD určí před spuštěním programu 2020 a předloží programovému výboru ke schválení v rámci postupu vytváření a schvalování ročního pracovního programu. Obecný cíl bude měřen jako vývoj názoru všech příslušných zúčastněných stran programu na to, jak program přispívá k podpoře fungování celní unie a posilování vnitřního trhu zlepšováním funkce daňových režimů, a jeho úkolem bude, aby se názor zúčastněných stran na to, jak program k tomuto cíli přispívá, neměnil nebo vyvíjel kladně. Ukazatele, které budou měřit specifické cíle, jsou uvedeny v čl. 5 odst. 2 návrhu. 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Návrh přispěje ke strategii Evropa 2020 a provádění různých dalších právních předpisů Unie, jak je uvedeno v kapitole 1.4.1 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU Je výhodnější zavádět opatření na úrovni Unie než na úrovni 27 členských států, jak je podrobně popsáno v kapitole 3.2 důvodové zprávy. 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Z ekonomického hlediska jsou opatření na úrovni EU efektivnější. Páteří spolupráce celní a daňové správy je vysoce zabezpečená vyhrazená komunikační síť, která je v provozu od spuštění prvních programů spolupráce celní a daňové správy na začátku devadesátých let. Propojuje vnitrostátní orgány celní a daňové správy se zhruba 5000 připojovacími body. Tato společná IT síť zajišťuje, že každému vnitrostátnímu správnímu orgánu postačí se připojit k této společné infrastruktuře pouze jednou, aby si mohl vyměňovat jakékoli informace. Pokud by taková infrastruktura nebyla k dispozici, členské státy by se musely 26krát napojovat na vnitrostátní systémy každého z ostatních členských států. Dalšími úhelnými kameny programu jsou aktivity, při nichž se setkávají úředníci celních, respektive daňových správ, aby se podělili o osvědčené postupy, vzájemně se od sebe učili, zanalyzovali nějaký problém nebo například vypracovali pokyny. Kdyby se členské státy musely od sebe vzájemně učit prostřednictvím vývoje vlastních opatření mimo zaštiťující program, všechny by si vytvořily vlastní soupravu nástrojů a způsobů práce. Synergie mezi činnostmi by byly ztraceny a společné činnosti by nebyly prováděny systematicky na úrovni 27 členských států. Je mnohem účinnější, když Komise s podporou programu jedná jako zprostředkovatel činností mezi zúčastněnými zeměmi. Další důležitá přidaná hodnota má nehmotný charakter. Program vytváří vědomí společného zájmu, podporuje vzájemnou důvěru a navozuje atmosféru spolupráce mezi členskými státy a mezi členskými státy a Komisí v oblasti cel a daní. 1.5.4. Provázanost a možná součinnost s dalšími finančními nástroji Jeden z politických scénářů, jenž byl vypracován pro oblast celní správy, předpokládá poskytnutí finanční podpory orgánům celní správy členských států na nákup zařízení a vybudování technické kapacity. Namísto vypracování schématu financování pro tento účel v rámci programu FISCUS se členské státy mohou obrátit na jiné programy, včetně regionálních strukturálních fondů, a požádat o podporu pro tyto potřeby. Průběžné hodnocení programů GŘ HOME pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní (ISEC) a pro prevenci, připravenost a zvládání následků teroristických útoků a další bezpečnostní rizika (CIPS)[48] uvádí, že model řízení v rámci programu Customs – Fiscalis „nabízí nejslibnější vyhlídky na zlepšení řízení ISEC/CIPS, jelikož umožňuje rychle a flexibilně reagovat na provozní potřeby“.[49] Páteří transevropských IT systémů je síť CCN/CSI, kterou rovněž využívá Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) pro výměnu (a archivaci) informací o nesrovnalostech a podvodech. Pro tento účel obě GŘ těží z úspor z rozsahu. 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad X Časově omezený návrh/podnět ¨ Návrh/podnět s platností 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 ¨ Finanční dopad v letech 2014 až 2023 (v letech 2021 až 2023 pouze pro položky plateb) ¨ Časově neomezený návrh/podnět – Provádění s obdobím rozběhu od roku RRRR do roku RRRR, – poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný způsob řízení[50] X Přímé centralizované řízení Komisí ¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny: ¨ výkonným agenturám ¨ subjektům řízeným Společenstvími[51] ¨ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby ¨ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení ¨ Sdílené řízení s členskými státy ¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi ¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte) Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky / 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Aktivity programu budou sledovány, aby bylo zajištěno správné provádění pravidel a postupů při realizaci programu (audit). Návrhy na společné aktivity jsou pravidelně sledovány prostřednictvím online databáze, tzv. nástroje pro podávání zpráv o činnostech (ART), která obsahuje návrhy a jejich příslušné aktivity. Stejný nástroj umožňuje příjemcům grantů udělených v rámci programu, jmenovitě orgánům celní/daňové správy členských států, online vykazovat výdaje financované z grantu v rámci účasti na společných aktivitách. Každoročně musejí členské státy Komisi zaslat finanční zprávu za použití nástroje pro podávání zpráv o činnostech. Pro činnosti spojené s vytvářením IT a školicích kapacit, které jsou financované na základě výběrových řízení, platí standardní pravidla pro podávání zpráv a sledování. Program bude hodnocen dvakrát. Výsledky průběžného hodnocení budou k dispozici do poloviny roku 2018 a výsledky závěrečného hodnocení programu budou k dispozici na konci roku 2021. Členské státy jakožto hlavní příjemci programu provedou důležitou část shromažďování údajů buď poskytnutím informací na úrovni jednotlivých nástrojů (zejména prostřednictvím ART), nebo o širším dopadu programu (buď účastí na zjišťování názoru, nebo prostřednictvím vypracování zpráv). Hodnocení stávajících programů se doposud zaměřovala převážně na zúčastněné strany programu, jmenovitě orgány celní/daňové správy a jejich odborníky, kteří představují cílovou skupinu programu. Vzhledem k tomu, jak důležité jsou konzultace s externími zúčastněnými stranami (tj. hospodářské subjekty) ohledně toho, jaký dopad na ně program má a do jaké míry těží například z lepší spolupráce mezi orgány celní/daňové správy, bude tento rozměr nepřímých dopadů zahrnut do hodnocení programů v budoucnosti. 2.2. Systém řízení a kontroly 2.2.1. Zjištěná rizika Potenciální rizika při provádění programu se týkají: – Provádění grantové dohody podepsané konsorciem členských států a kandidátských zemí. Úroveň rizika je považována za nízkou, jelikož příjemci grantů jsou orgány veřejné správy zúčastněných zemí Realizace veřejných zakázek zadaných pod záštitou programu. Příklady rizik: – Členské státy vykážou výdaje na aktivitu, která není v rámci programu schválena – Členské státy vykážou stejné výdaje dvakrát – Nedodržování pravidel pro veřejné zakázky – Platba faktury na neexistující předmět plnění 2.2.2. Předpokládané metody kontroly Hlavní prvky uplatňované kontrolní strategie: Pro veřejné zakázky: Uplatní se kontrolní postupy pro veřejné zakázky definované ve finančním nařízení. K zadání veřejné zakázky dochází po ověření, které zavedeným postupem provedou útvary Komise, přičemž se zohledňují smluvní závazky a řádné finanční i obecné řízení. Opatření proti podvodům (kontroly, zprávy atd.) budou obsažena ve všech smlouvách uzavřených mezi Komisí a příjemci. Základem každé konkrétní smlouvy jsou podrobné zadávací podmínky. Schvalovací proces se řídí metodikou TAXUD TEMPO: provádí se přezkum, případně úpravy předmětu plnění a nakonec se smlouva výslovně schválí (nebo zamítne). Nelze vyplatit žádnou fakturu bez „dopisu o schválení“. Technické ověřování pro veřejné zakázky GŘ TAXUD provádí kontroly předmětů plnění a dozor operací a služeb prováděných dodavateli. Také pravidelně provádí audity jakosti a bezpečnostní audity dodavatelů. Audity jakosti ověřují, jestli procesy dodavatelů splňují pravidla a postupy, které jsou definovány v plánech jakosti. Bezpečnostní audity se zaměřují na konkrétní procesy, postupy a nastavení. Pro granty Grantová dohoda podepsaná příjemci programu (orgány celní správy v členských státech a kandidátských zemích) stanoví podmínky pro financování aktivit v rámci grantu, včetně kapitoly o kontrolních metodách. Všechny zúčastněné správní orgány se zavázaly, že budou dodržovat finanční a správní pravidla Komise týkající se výdajů. Aktivity, u nichž mohou příjemci grantu financovat účast z grantů, jsou uvedené v online databázi (ART – Activity Reporting Tool). Členské státy podávají zprávy o svých výdajích do stejné databáze, která má řadu zabudovaných kontrol pro snížení chyb. Například členské státy mohou vykazovat pouze výdaje na aktivity, k jakým byly vyzvány, a mohou tak učinit pouze jednou. Kromě kontrol, které jsou zabudovány v systému podávání zpráv, provádí GŘ TAXUD také namátkové papírové kontroly a kontroly na místě. Tato kontrolní strategie umožňuje udržet administrativní zátěž příjemců grantů na co nejnižší úrovni a úměrně k rozděleným prostředkům z rozpočtu a předpokládaným rizikům. Kromě výše uvedených kontrol provádí GŘ TAXUD také tradiční finanční kontroly: Předběžné ověřování závazků: Veškeré závazky GŘ TAXUD ověřuje vedoucí útvaru lidských zdrojů a financí. Předběžně je tedy ověřováno 100 % přidělených částek. Tento postup poskytuje vysokou úroveň jistoty, co se týče zákonnosti a řádnosti transakcí. Předběžné ověřování plateb: Každý týden je náhodně vybrána minimálně jedna platba (ze všech kategorií výdajů), kterou předběžně prověří vedoucí útvaru lidských zdrojů a financí. Není stanoven žádný cíl, co se týče pokrytí, jelikož účelem tohoto ověřování je „náhodná“ kontrola plateb za účelem zjištění, jestli všechny platby byly připraveny v souladu s požadavky. Zbývající platby jsou denně zpracovávány v souladu s platnými pravidly. Prohlášení AOSD: Všechny dále pověřené schvalující osoby (AOSD) podepisují prohlášení, které se přikládá k výroční zprávě o činnosti za příslušný rok. Tato prohlášení se týkají operací prováděných v rámci programu. AOSD prohlašují, že operace související s plněním rozpočtu byly provedeny v souladu se zásadami řádného finančního řízení, že zavedené systémy řízení a kontroly poskytují uspokojivou záruku ohledně zákonnosti a řádnosti transakcí a že rizika související s těmito operacemi byla řádně identifikována, nahlášena a že byla realizována zmírňující opatření. Zavedené kontroly poskytují GŘ TAXUD dostatečnou záruku kvality a řádnosti výdajů a snižují riziko nedodržování předpisů. Hloubka posouzení dosahuje úrovně tři[52] v případě společných akcí a úrovně čtyři[53] v případě veřejných zakázek. Výše uvedená opatření kontrolní strategie snižují potenciální rizika prakticky na nulu a vztahují se na všechny příjemce. Jakákoli další opatření pro snížení rizik by znamenala neúměrně vysoké náklady, a proto se neplánují. GŘ TAXUD se domnívá, že mezi tímto a stávajícím programem nejsou z hlediska kontroly žádné odchylky a použije stejnou kontrolní strategii na program 2020. Náklady související s prováděním výše uvedené strategie jsou omezeny na 2,60 % rozpočtu a očekává se, že toto procento zůstane stejné. Kontrolní strategie programu je považována za účinnou s ohledem na snížení rizika neshody s předpisy prakticky na nulu a úměrnou v souvislosti s riziky, která s sebou program nese. 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Kromě uplatnění všech zákonných kontrolních mechanismů GŘ navrhne strategii pro boj proti podvodům, která je v souladu s novou strategií Komise proti podvodům (CAFS), která byla přijata dne 4. června 2011, aby se mimo jiné zajistilo, že jeho vnitřní kontroly zaměřené proti podvodům jsou plně v souladu s CAFS a přístup k řízení rizika podvodů je zaměřen na zjišťování rizikových oblastí podvodů a adekvátních reakcí. V případě potřeby budou vytvořeny síťové skupiny a odpovídající IT nástroje zaměřené na analýzu případů podvodu souvisejících s programem FISCUS. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie · Stávající výdajové rozpočtové linie V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek číslo [Popis………………………...……….] || RP/NRP ([54]) || zemí ESVO[55] || kandidátských zemí[56] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení || || || || || || · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek číslo [Okruh………………………...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 1 || 14.04.03 – FISCUS (oblast cel) || RP || NE || ANO || NE || NE 1 || 14.04.04 – FFISCUS (oblast daní) || RP || NE || ANO || NE || NE 1 || 14.01.04.05 FISCUS – Výdaje na správu a řízení || Nerozl. || NE || NE || NE || NE 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje[57] 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje Náklady související s případným zavedením nového evropského systému informačních technologií, pokud to bude zapotřebí, při provádění návrhu o dani z finančních transakcí (FTT) nejsou v rozpočtu programu FISCUS zahrnuty vzhledem k rané fázi procesu návrhu FTT. v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce: || 1 || Inteligentní růst podporující začlenění GŘ: TAXUD || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021–2023 || CELKEM  Operační prostředky || || 14 04 03 || Závazky || (1) || 71,300 || 73,400 || 75,500 || 77,600 || 79,800 || 82,100 || 84,300 || || 544,000 Platby || (2) || 14,260 || 46,765 || 62,390 || 67,740 || 69,650 || 71,625 || 73,645 || 137,925 || 544,000 14 04 04 || Závazky || (1a) || 33,100 || 33,100 || 33,100 || 33,200 || 33,200 || 33,200 || 33,300 || || 232,200 Platby || (2a) || 9,268 || 24,163 || 27,473 || 29,818 || 29,863 || 29,873 || 29,908 || 51,834 || 232,200 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[58] || || 14 01 04 05 || || (3) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400 CELKEM prostředky pro GŘ TAXUD || Závazky || =1+1(a)+3 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 Platby || =2+2(a)+3 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 104,400 || 106,500 || 108,600 || 110,800 || 113,000 || 115,300 || 117,600 || || 776,200 Platby || (5) || 23,528 || 70,928 || 89,863 || 97,558 || 99,513 || 101,498 || 103,553 || 189,759 || 776,200  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 4.706 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 Platby || =5+ 6 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní náklady“ v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM GŘ: TAXUD ||  Lidské zdroje || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483  Ostatní správní výdaje || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 CELKEM GŘ TAXUD || || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021–2023 || CELKEM CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 120,279 || 122,379 || 124,479 || 126,679 || 128,879 || 131,179 || 133,479 || || 887,353 Platby || 39,407 || 86,807 || 105,742 || 113,437 || 115,392 || 117,377 || 119,432 || 189,759 || 887,353 Odhadovaný dopad na operační prostředky – X Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem VÝSTUPY Druh výstupu[59] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupůs || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Nákladyt || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem Obecný cíl: Posílit vnitřní trh zlepšením celní unie a daňových režimů na základě spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich orgány celní a daňové správy, jejich úředníky a externími odborníky Oblast cel || || || || || || || || || || || || || || || || Vytvoření kapacity IT || Počet smluv IT || || cca 30 || 57,000 || || 59,100 || || 61,200 || || 63,300 || || 65,500 || || 67,800 || || 70,000 || || 443,900 Společné akce || Počet uspořádaných akcí || || cca 450 || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 80,500 Budování lidských kapcit || Počet vzdělávacích akcí || || bude doplněno || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 19,600 Mezisoučet za oblast cel || || 71,300 || || 73,400 || || 75,500 || || 77,600 || || 79,800 || || 82,100 || || 84,300 || || 544,000 Oblast daní || || || || || || || || || || || || || || || || Vytvoření kapacity IT || Počet smluv IT || || cca 20 || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 163,100 Společné akce || Počet uspořádaných akcí || || cca 260 || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 59,500 Budování lidských kapacit || Počet vzdělávacích akcí || || bude doplněno || 1,300 || || 1,300 || || 1,300 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,500 || || 9,600 Mezisoučet pro oblast daní || || 33,100 || || 33,100 || || 33,100 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,300 || || 232,200 NÁKLADY CELKEM || || || || 104,400 || || 106,500 || || 108,600 || || 110,800 || || 113,000 || || 115,300 || || 117,600 || || 776.200 3.2.2. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.2.1. Shrnutí – X Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483 Ostatní správní výdaje || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 Mimo OKRUH 5[60] víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Jiné výdaje správní povahy || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. CELKEM || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 3.2.2.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů – X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) 14 01 01 01 (v ústředí a v zastoupení Komise) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 14 01 01 02 (při delegacích) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[61] 14 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z „celkového rámce“) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 14 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [62] || – v ústředí[63] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. – při delegacích || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO, v přímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. CELKEM || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 14 je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Aktivity řízení programu, v úzkém slova smyslu[64], a aktivity provádění programu, jako jsou studie, rozvoj, údržba a provoz evropských IT systémů Externí zaměstnanci || Asistence pro činnosti provádění programu, jako jsou studie, rozvoj, údržba a provoz evropských IT systémů 3.2.3. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem – X Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem. 3.2.4. Příspěvky třetích stran – Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. Odhadovaný dopad na příjmy – X Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. [1] KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne 29. června 2011, Rozpočet – Evropa 2020. [2] KOM(2010) 2020 v konečném znění ze dne 3. března 2010: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. [3] V roce 2010 bylo zhruba 12,3 % (15,7 miliard EUR) rozpočtu EU získáno z tradičních vlastních zdrojů. Generální ředitelství pro rozpočet, Thematic Report on the customs control strategy in the Member States — Control of traditional own resources (Tematická zpráva o strategii celních kontrol v členských státech – Kontrola tradičních vlastních zdrojů), s. 3). [4] Průběžné hodnocení programu Fiscalis 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf Průběžné hodnocení programu Clo 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf. [5] DELOITTE, Budoucí obchodní struktura pro celní unii a model spolupráce v oblasti zdanění v Evropě (The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe). [6] Zápis z 9. schůzky výboru Fiscalis ze dne 3. května 2011. Zápis z 9. schůzky výboru Clo ze dne 11. dubna 2011. [7] Dříve nazývané transevropské systémy informačních technologií. [8] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [9] The Evaluation Partnership, průběžné hodnocení programu Clo 2013, strany 72 až 80. RAMBOLL, průběžné hodnocení programu Fiscalis 2013, odstavce 268–305. [10] KOM(2010) 245 v konečném znění/2, Digitální agenda pro Evropu. [11] KOM(2010) 546 ze dne 6. října 2010, Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací. [12] KOM(2010) 682 ze dne 23. listopadu 2010, Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa. [13] KOM(2010) 614, Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 Integrovaná průmyslová politika. [14] KOM(2011) 0206 v konečném znění. [15] KOM(2011) 287, Jednotný trh práv duševního vlastnictví – Podpora kreativity a inovací za účelem zajištění hospodářského růstu, vysoce kvalitních pracovních míst a prvotřídních výrobků a služeb v Evropě. [16] KOM(2010)612. Obchod, růst a celosvětové záležitosti: Obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020. [17] KOM(2010) 673 v konečném znění, Brusel, 22.11.2010, Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě. [18] KOM(2010) 171 v konečném znění, Brusel, 20.4.2010, Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Poskytování prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům Akční plán provádění Stockholmského programu. [19] Úř. věst. C , , s. . [20] COM(2011) 500 v konečném znění, část I. [21] KOM(2010) 2020. [22] Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1. [23] Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 21. [24] Úř. věst. L 176, 5.7.2011, s. 24. [25] Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51. [26] Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 1. [27] KOM(2004) 373. [28] Bude doplněno. [29] KOM(2010) 700. [30] Úř.věst. L 55, 28.2.2011. s.13. [31] Úř. věst. L 330, 15.12.2007, s. 1. [32] Úř. věst. L 154, 14.6.2007, s. 25. [33] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [34] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností . [35] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení. [36] KOM(2010) 2020 v konečném znění, 3. března 2010: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. [37] KOM(2010) 245 v konečném znění/2, Digitální agenda pro Evropu. [38] KOM(2010) 546, 6. října 2010, Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020: Unie inovací. [39] KOM(2010) 614, Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020: Integrovaná průmyslová politika. [40] KOM(2011) 0206 v konečném znění. [41] Přijatý Radou v roce 2008 (Úř. věst. C 253, 4.10.2008, s. 1). [42] SEK(2011) 467 v konečném znění, 13.4.2011. Overview of responses to the public consultation on the Communication „Towards a Single Market Act“ (Přehled reakcí na veřejné konzultace ke sdělení na téma „Na cestě k Aktu o jednotném trhu“). [43] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/ statistics/statistics_2010.pdf. [44] Generální ředitelství pro rozpočet, Thematic Report on the customs control strategy in the Member States — Control of traditional own resources (Tematická zpráva o strategii celních kontrol v členských státech – Kontrola tradičních vlastních zdrojů), s. 3). [45] KOM(2010) 612, Obchod, růst a celosvětové záležitosti, strana 12. [46] KOM(2010) 673 v konečném znění, Brusel, 22.11.2010, Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě. [47] KOM(2010) 171 v konečném znění, Brusel, 20.4.2010, Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Poskytování prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům – Akční plán provádění Stockholmského programu. [48] KOM(2005) 124, 6. dubna 2005, rozpočet ve výši 745 mil. EUR ve finančním rámci 2007–2013. [49] Economisti Associati, Evaluation of „Prevention and Fight against Crime“ and „Prevention, preparedness and consequence management of terrorism and other security related risks“ Programs (Hodnocení programů „Předcházení trestné činnosti a boj proti ní“ a „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků a jiných rizik spojených s bezpečností“, 2. prosince 2010, s. 89. [50] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [51] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [52] Hloubka kontrol – úroveň tři: kontrola s ohledem na plně nezávislé podpůrné informace. [53] Hloubka kontrol – úroveň čtyři: kontrola s přihlédnutím k přístupu k základní dokumentaci a včetně přístupu k základní dokumentaci, která je k dispozici ve stádiu zpracovávání dotazu. [54] RP = rozlišené položky / NRP = nerozlišené položky. [55] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [56] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [57] Výdaje jsou vyjádřeny podle platných cen. [58] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [59] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.). [60] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [61] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP= zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník. [62] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“). [63] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond. [64] Počet pozic zahrnutých do řízení programu v úzkém slova smyslu je omezen na 18.