Hodnocení je shrnuto v pracovním dokumentu útvarů Komise („SWD“), jenž je připojen k této zprávě. Jelikož směrnice byla hodnocena méně než tři roky poté, co se podle předpokladů měly stát použitelnými vnitrostátní právní předpisy k jejímu provedení, jsou důkazy poměrně omezené. Jelikož však směrnice 2014/33/EU je výsledkem pouhého sladění směrnice 95/16/ES s rozhodnutím č. 768/2008/ES o novém legislativním rámci bez podstatnějších změn, bylo do hodnocení zahrnuto také období před vstupem stávající směrnice v platnost, tj. období od 1. července 1999 do 19. dubna 2014, jež pokrývala směrnice 95/16/ES.

Směrnice je celkově vnímána jako jasná. Z hodnocení však vyplynulo, že je zapotřebí přešetřit, jak upřesnit oblast působnosti směrnice, pokud jde o podstatné změny výtahů v provozu, které by vyžadovaly uplatňování směrnice, a nikoli vnitrostátních předpisů, a vylepšit definici „dodavatele“, která je ve směrnici použita namísto „výrobce“ výtahu, a pojmů „uvedení do provozu“ a „uvedení na trh“. Co se týče ustanovení o „předchozím souhlasu“, byly vyjádřeny obavy týkající se na jedné straně neharmonizovaných kritérií, jež členské státy používají pro udělení nebo zamítnutí předchozího souhlasu a které vedou k rozdílné praxi, a na druhé straně toho, že by v EU mohly vzniknout různé bezpečnostní standardy. Určité obavy byly také zjištěny, pokud jde o jasnost ustanovení o přístupnosti výtahů osobám s omezenou schopností pohybu a orientace, v důsledku toho, že na celou budovu se vztahují různé vnitrostátní požadavky na přístupnost, zatímco přístupnost výtahů je regulována směrnicí.

Celkem 20 členských států do svých vnitrostátních prováděcích předpisů včlenilo ustanovení týkající se přístupnosti výtahů osobám s omezenou schopností pohybu a orientace, přičemž byla tato ustanovení provedena přesně tak, jak jsou uvedena ve směrnici. Ostatních osm členských států začlenilo ustanovení o přístupnosti výtahů převážně do svých vnitrostátních stavebních předpisů. Většina členských států zavedla ve svých vnitrostátních stavebních předpisech další nebo konkrétnější ustanovení za účelem regulace přístupnosti budov. Tento aspekt spadá do pravomoci členských států.

4.2 Účelnost

Stabilní tempo růstu hodnoty obchodu v rámci EU i mimo EU je silným ukazatelem toho, že směrnice díky harmonizaci příslušných vnitrostátních právních předpisů účinně přispívala k řádně fungujícímu vnitřnímu trhu s výtahy a bezpečnostními komponentami. Účelnost směrnice dále posiluje právní jistota a transparentnost, jež poskytuje. Údaje o nehodách souvisejících s výtahy v EU jsou roztříštěné a nedostatečně podrobné. Mohou proto poskytnout jen vybrané, nepřímé údaje o počtu nehod a jejich trendech v čase. S ohledem na klesající počet nehod, které se týkají pracovníků údržby, v poměru k počtu výtahů v provozu lze celkově dovodit, že směrnice napomohla ke zvyšování bezpečnosti výtahů. Pokud jde o uživatele, údaje uvedené v dostupných zprávách členských států naznačují, že dopad směrnice není v žádném případě záporný a že směrnice mohla dokonce do určité míry přispět ke zlepšení úrovně bezpečnosti výtahů.

Hodnocení rovněž dospělo k závěru, že byla prokázána přiměřenost postupů posuzování shody pro zajištění nejvyššího stupně bezpečnosti a ochrany zdraví uživatelů a pracovníků údržby. To je zúčastněnými stranami z velké části uznáváno a spojováno s kontrolou prováděnou oznámenými subjekty v dalších fázích řetězce.

Definice „dodavatele“, pojmy „uvedení na trh“ a „uvedení do provozu“, ustanovení o obousměrném toku informací zavedené v čl. 6 odst. 1 a postupy oznamování oznámených subjektů, o nichž bylo pojednáno v oddíle 3 výše, jsou mimo jiné dále vyjasněny v revidované „Příručce pro uplatňování směrnice 2014/33/EU o výtazích“ (Guide to the Application of the Lifts Directive 2014/33/EU, dále jen „příručka o výtazích“), jejíž jasnost zúčastněné strany všeobecně oceňují. Vyjasnění týkající se harmonizovaného uplatňování právních předpisů Unie o harmonizaci výrobků, jako je směrnice 2014/33/EU, přináší také „modrá příručka“.

Hodnocení však vyzdvihlo některé faktory, které účelnost směrnice omezovaly. Pokud jde o postup „předchozího souhlasu“, přijaly členské státy rozdílnou vnitrostátní praxi, která dodavatelům ztěžuje získání informací o postupech udělování souhlasu a kritériích uplatňovaných v jednotlivých členských státech. Směrnice ponechává dodavatelům výtahů „manévrovací prostor“ pro pokrytí rizika sevření osob, problémem však je nedostatečná transparentnost a nedostatečná jistota, pokud jde o udělování předchozího souhlasu orgány členských států. Hodnocení došlo k závěru, že „předchozí souhlas“ je v souladu s novým přístupem, avšak „příručka o výtazích“ v současné době neobsahuje dostatečně podrobné pokyny týkající se tohoto postupu.

Pokud jde o přístupnost výtahů osobám s omezenou schopností pohybu a orientace, ustanovení týkající se přístupu k výtahům byla v rámci EU provedena různě. Požadavky na přístupnost výtahů jsou však harmonizovány směrnicí, zatímco přístupnost budov spadá do pravomoci členských států. Ačkoli většina zúčastněných stran nepovažuje vnitrostátní ustanovení o přístupnosti za zatěžující nebo bránící vnitřnímu trhu, mohla by být příručka o výtazích použita k dalšímu vyjasnění rozdělení pravomocí.

Byly zjištěny rozdíly v provádění dozoru nad trhem v jednotlivých členských státech, pokud jde o strategie, rozsah kontrolních činností, četnost a druhy kontrol a úroveň sankcí, což negativně ovlivňuje celkovou účelnost směrnice. Shromážděné důkazy nicméně naznačují, že úroveň nesouladu výtahů a jejich bezpečnostních komponent, které jsou uváděny na trh, s právními předpisy je ve skutečnosti extrémně nízká. Tento pozitivní výsledek souvisí se silnou a kladnou úlohou oznámených subjektů v procesu posuzování shody, kde působí jako „koneční kontroloři“ souladu výrobků s touto směrnicí. Nová směrnice 2014/33/EU sladěná s novým legislativním rámcem navíc značně zlepšila rámec pro dozor nad trhem s výtahy v důsledku zavedení mnohem komplexnějších ustanovení o dozoru nad trhem.

Klíčový význam pro zajištění účinného uplatňování směrnice mělo vypracování harmonizovaných norem. Jsou vskutku široce využívány jako nejběžnější způsob prokázání souladu se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost. Prostřednictvím mechanismu předpokladu shody harmonizované normy umožňují, aby se výrobci a dodavatelé vyhnuli dodatečným nákladům na zkoušky souladu řešení alternativních k řešením, jež stanoví normy. Zejména z tohoto důvodu jsou dobrovolné harmonizované normy hospodářskými subjekty fakticky vnímány jako závazné. Platí to zejména pro malé a střední podniky, které nemají dostatečné zdroje na zkoušení technických řešení alternativních k normám. Dalším problémem je někdy zdlouhavý postup, který Evropský výbor pro normalizaci (CEN) potřebuje pro vypracování harmonizovaných norem, a to znamená, že normy nemusí být vždy schopny udržet krok s tempem technologického pokroku. Malé a střední podniky by také mohly být potenciálně znevýhodněny tím, že proces vypracování norem není dostatečně transparentní a inkluzivní. Přestože je Komise odhodlána zahrnout do normalizačních činností co možná nejširší okruh zúčastněných stran, otázka zastoupení malých a středních podniků v procesu tvorby harmonizovaných evropských norem souvisí s vnitřní organizací příslušných evropských normalizačních organizací, což jsou nezávislé soukromé subjekty.

4.3 Účinnost

Jasný názor na celkový dopad směrnice na náklady pro podniky neexistuje, jelikož nebylo možné zrekonstruovat základní scénář nebo určit jiná srovnávací kritéria. Kromě toho jsou k dispozici jen velmi omezené údaje z doby před tím, než směrnice vstoupila v platnost. Zúčastněné strany konzultované v rámci hodnocení neposkytly kvantitativní odhady dopadu směrnice a nebyly schopny stanovit přímou příčinnou souvislost mezi jejím vstupem v platnost a zvýšením prodeje. Analýza je proto založena na kvalitativních údajích.

Na základě dostupných kvalitativních údajů se zdá, že celkově směrnice vyrovnává náklady a přínosy pro všechny kategorie zúčastněných stran. Kromě toho neexistují žádné důkazy o tom, že by se náklady na zajištění souladu vyplývající ze směrnice ve srovnání s obdobím před rokem 1999 zvýšily. V každém případě směrnice harmonizací různých vnitrostátních režimů zjednodušuje správní požadavky a požadavky na dodržování pravidel pro prodej výtahů a bezpečnostních komponent do zahraničí. V tomto ohledu se zdá, že již neexistují možnosti dalšího zjednodušení. Je však třeba poznamenat, že přínosy vyplývající ze snadného přístupu na vnitřní trh nejsou, jak se zdá, rozloženy rovnoměrně, přičemž větší společnosti vzhledem ke své orientaci na vývoz uvnitř EU mají z harmonizace větší prospěch než malé a střední podniky. To platí jak pro hospodářské subjekty z řad malých a středních podniků, tak pro oznámené subjekty z řad malých a středních podniků.

Dostupné statistiky ukazují, že se v posledních letech snížil počet nehod souvisejících s výtahy a týkajících se pracovníků údržby, což by mohlo naznačovat, že se zvýšila bezpečnost výtahů. Statistiky nehod, které jsou k dispozici, však neumožňují stanovit přímou příčinnou souvislost mezi směrnicí a zvyšováním bezpečnosti výtahů, jelikož statistiky nerozlišují mezi starými výtahy v provozu a těmi, které byly uvedeny na trh podle směrnice, a běžně neuvádějí příčinu nehod.

4.4 Soudržnost

Celkově se má za to, že směrnice je soudržná s ostatními právními předpisy EU, a v tomto ohledu nebyly zjištěny žádné problémy. Nebyly zjištěny žádné nesrovnalosti mezi směrnicí a dalšími právními předpisy EU týkajícími se výtahů, se zvláštním zřetelem na směrnici 2006/42/ES o strojních zařízeních, nařízení (EU) 2016/424 o lanových dráhách a nařízení (EU) č. 305/2011 o stavebních výrobcích. Rozhraní mezi těmito směrnicemi však není vždy zcela jasné.

Nevznikly žádné podstatné rozpory mezi směrnicí a vnitrostátními stavebními předpisy. Pokud jde o vnitřní soudržnost směrnice, požadavky na dodavatele výtahů a výrobce bezpečnostních komponent lze považovat za obecně jasné a nebylo zjištěno žádné překrývající se pravidlo.

4.5 Přidaná hodnota EU

Přístup EU představuje i nadále nejvhodnější reakci a cílů stanovených ve směrnici dosáhne s větší pravděpodobností než vnitrostátní přístupy. Směrnice fakticky snížila regulační roztříštěnost mezi členskými státy, neboť sladila vnitrostátní právní předpisy týkající se odvětví výtahů, což prospělo fungování vnitřního trhu a pozitivně přispělo k bezpečnosti výtahů. Převážná většina zúčastněných stran uznává přidanou hodnotu EU této směrnice, zejména z hlediska posílení volného pohybu výtahů a jejich bezpečnostních komponent a jejich větší bezpečnosti.

5. Závěry a další postup

Výsledek hodnocení je kladný. Shromážděné důkazy potvrzují, že směrnice funguje dobře a že její cíle jsou obecně plněny. Má se také za to, že směrnice je účinným prostředkem pro zavedení harmonizovaného rámce pro výtahy a jejich bezpečnostní komponenty v celé Unii. Nebyly zjištěny žádné neúčinné prvky ani možnosti zjednodušení, které by vyžadovaly legislativní změny. Směrnice je rovněž považována za soudržnou, relevantní a přináší jasnou přidanou hodnotu na úrovni EU.

Byla však odhalena některá zjištění ovlivňující fungování směrnice. V této souvislosti je třeba rozlišovat mezi aspekty, které se týkají provedení směrnice, a vyžadují tedy zlepšit její provádění, na jedné straně a faktory, které by vyžadovaly případnou změnu oblasti působnosti směrnice a/nebo změnu požadavků na výrobky prostřednictvím legislativního procesu, na straně druhé.