Shrnutí Belgický systém soudnictví prochází nadále reformami, které se týkají digitalizace a autonomního řízení zdrojů ze strany soudnictví, ačkoli v minulém roce bylo dosaženo jen malého pokroku. Pokud jde o digitalizaci, jsou v příštích letech naplánovány komplexní a ambiciózní iniciativy. Přenesení pravomocí v oblasti autonomního řízení zdrojů na soudnictví má být podle předpokladů dokončeno do roku 2024 a bude vytvořen nástroj pro měření pracovní zátěže. Nejvyšší soudní rada podniká další kroky ke zlepšení fungování systému soudnictví, zejména prostřednictvím doporučení týkajících se soudního vyšetřování s ohledem na donucovací orgány, prosazování rámce integrity soudců a přijetí standardních formulářů s cílem zlepšit podávání výročních zpráv soudními orgány. Výzvou zůstává dostupnost dostatečných lidských a finančních zdrojů a probíhají iniciativy ke zlepšení situace. Nadále přetrvává nedostatek konzistentních, spolehlivých a jednotných údajů od soudů, což brání pokroku při zvyšování efektivnosti soudnictví. Obavy vyvolávají obzvláště velké prodlevy u některých odvolacích soudů. Obecně jsou zavedena opatření, která brání korupci. Přetrvávají však nedostatky, pokud jde o předcházení střetu zájmů u ministrů a jejich poradců, transparentnost majetkových přiznání a lobbistické činnosti. Negativní dopad na vyšetřování korupce měla pandemie COVID-19. Protikorupční preventivní opatření koordinuje řada sítí a platforem pro spolupráci na federální úrovni. Kladným prvkem, který by měl posílit boj proti korupci, je dohoda o navýšení rozpočtu soudnictví, federální policie a bezpečnostních služeb. Probíhá řada úvah s cílem navrhnout případná nová pravidla k posílení protikorupčního rámce. Nebyla zavedena žádná komplexní právní úprava týkající se ochrany oznamovatelů. Aktualizované právní předpisy o sdělovacích prostředcích dále posílily nezávislost regulačních orgánů pro sdělovací prostředky, zejména v důsledku nového požadavku na řádné odůvodnění rozhodnutí o odvolání vedoucího nebo členů kolektivního orgánu regulačního orgánu. Regulační orgány obdržely rovněž dodatečné zdroje na plnění nových úkolů. Ke zmírnění dopadů pandemie COVID-19 zavedly regionální orgány zvláštní opatření týkající se sdělovacích prostředků, včetně fondů pro podporu v mimořádných situacích. Navzdory důkladnému rámci pro ochranu novinářů se někteří novináři, zejména ženy a příslušníci etnických menšin, stali terčem vyhrožování a útoků, především na internetu. Poradní složka Státní rady čelí nadále výzvám spojeným s účinným plněním jejího mandátu k zajištění kvality právních předpisů. Odvolací soud konstatoval, že opatření v souvislosti s pandemií COVID-19 byla přijata na správném právním základě, a zrušil rozsudek soudu prvního stupně. Byl přijat pandemický zákon, který poskytuje nový právní základ pro mimořádná pandemická opatření. Byla zřízena nová Federální instituce pro lidská práva, která je nyní funkční a která je pověřena ochranou a prosazováním lidských práv na federální úrovni. Při přípravě budoucí státní reformy oznámila vláda rozsáhlý proces konzultací s občany. Do vládních iniciativ se zapojuje občanská společnost, ačkoli byly hlášeny určité obavy v souvislosti s financováním.

I.Systém soudnictví

Systém soudnictví se skládá z třinácti obecných soudů prvního stupně, řady specializovaných soudů prvního stupně, pěti odvolacích soudů a Nejvyššího soudního dvora. Soudní složka Státní rady jedná jako nejvyšší správní soud. Porotní soud ad hoc projednává nejzávažnější trestní případy. Ústavní soud má pravomoc kontrolovat ústavnost právních předpisů. Většina pravomocí souvisejících se soudnictvím se nachází na federální úrovni. Nezávislost soudnictví a státního zastupitelství je zakotvena v ústavě. Nezávislá Nejvyšší soudní rada je pověřena přijímáním pracovníků do soudnictví a podporou kvality soudnictví prostřednictvím kontrolních mechanismů, jako jsou audity, a také poskytováním poradenství vládě a parlamentu ve věcech týkajících se soudnictví, a to na žádost i z vlastního podnětu. Kandidáti na pozice soudců jsou vybíráni Nejvyšší soudní radou a jsou doživotně jmenováni vládou, a to na návrh ministra spravedlnosti. Kolegium soudů, které se skládá z předsedů soudů zvolených svými kolegy, je odpovědné za obecné fungování soudů. Vlámská advokátní komora a advokátní komory francouzsky a německy hovořících členů zastupují právníky z různých částí země. Belgie se účastní Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO).

Nezávislost

Vnímaná úroveň nezávislosti soudnictví je u obecné populace vysoká a u podniků průměrná. Celkově má 66 % veřejnosti a 58 % podniků v roce 2021 za to, že nezávislost soudů a soudců je buď „velmi dobrá“, nebo „poměrně dobrá“. Tato vnímaná úroveň nezávislosti soudnictví je od roku 2016 poměrně stálá, přičemž tento procentní podíl se mezi roky 2016 a 2019 zvýšil, načež mírně klesl u podniků a mírně vzrostl u obecné populace.

Byla dokončena reforma postupu výběru náhradních soudců a dále se zdokonalil etický rámec pro všechny soudce. Na základě obav, které vyslovila Rada Evropy s ohledem na systém náhradních soudců , pozměnil zákon ze dne 23. března 2019 soudní řád s cílem posílit kvalitu výběrového řízení a platný rámec integrity . Reforma má posílit nezávislost soudnictví tím, že zlepší postup výběru a posílí rámec integrity náhradních soudců . Po vstupu zákona v platnost v lednu 2020 se v roce 2020 uskutečnila dvě zasedání za účelem posouzení kandidátů na náhradní soudce, přičemž uspěla přibližně třetina uchazečů . Zákon stanoví rovněž uplatňování obecných etických zásad na všechny kategorie soudců, jakož i vzdělávání v oblasti etiky pro soudce i přísedící .

Nedávné incidenty vyvolaly kritiku v souvislosti s respektováním povinnosti mlčenlivosti. Na základě informací zveřejněných v květnu 2021 ohledně toho, že schůzky mezi podezřelými a jejich obhájci mohly být na policejní stanici nahrávány na video, podala Vlámská advokátní komora oficiální stížnost Výboru P . Advokátní komory francouzsky a německy hovořících členů rovněž vystoupily veřejně a zdůraznily význam povinnosti mlčenlivosti pro právní stát. Probíhá trestní vyšetřování s cílem zjistit, kdo si byl této technické možnosti vědom a zda byla využívána k zaznamenávání důvěrných rozhovorů mezi podezřelými a jejich obhájci.

Kvalita

Pokud jde o digitalizaci systému soudnictví, bylo dosaženo jen omezeného pokroku, v příštích letech jsou však naplánovány ambiciózní iniciativy. Vzhledem k přetrvávající nutnosti zlepšit digitalizaci systému soudnictví plánuje vláda ambiciózní iniciativy, které mají být dokončeny do roku 2025 . K těmto iniciativám patří vytvoření jednotného internetového justičního portálu pro občany a podniky, zavedení jednotného systému správy případů pro všechny soudy, usnadnění digitálního podávání žalob a nahlížení do spisu, zveřejňování většiny soudních rozhodnutí na internetu a možnost řízení zdrojů systému soudnictví na základě údajů. Ačkoliv by splnění těchto plánů vedlo k významnému zlepšení digitalizace civilních a trestních soudů, správní soudy do oblasti působnosti těchto iniciativ zahrnuty nejsou. U vlámských správních soudů však strany mohou nyní podávat dokumenty týkající se sporu elektronicky.

Probíhá proces k dosažení autonomního řízení zdrojů ze strany soudnictví . Kolegium soudů a kolegium státních zástupců pokračuje ve svém úsilí o přenesení řízení zdrojů na soudnictví, přičemž tento proces probíhá léta. V roce 2022 a 2023 by měl být zaveden nástroj pro měření pracovní zátěže, což je nezbytné pro optimální rozdělování zdrojů mezi soudy . Cílem je dosáhnout toho, aby v roce 2024 mělo soudnictví potřebné pravomoci k autonomnímu řízení zdrojů. Vláda se odvolala proti rozsudku francouzsky hovořícího soudu prvního stupně v Bruselu ze dne 13. března 2020 , v němž byl stát odsouzen za to, že soudnictví neposkytl lidské zdroje vyžadované dle právních předpisů. Ačkoliv opravný prostředek nemá odkladný účinek, vláda dosud nedokončila všechny kroky k zajištění úplného souladu s rozsudkem . Nejvyšší soudní rada pokračuje v úvahách o tom, jak zatraktivnit kariéru v soudnictví, přičemž cílem je zahájit konkrétní projekty na konci léta 2021. V příštích letech se mimoto předpokládá navýšení finančních prostředků pro systém soudnictví. Tyto iniciativy mají vést ke zlepšení situace v oblasti lidských a finančních zdrojů systému soudnictví.

Nejvyšší soudní rada vydala doporučení v souvislosti se soudním vyšetřováním týkajícím se donucovacích orgánů. V návaznosti na zahájení zvláštního šetření ohledně probíhajícího soudního vyšetřování okolností úmrtí Jozefa Chovance , přijala Nejvyšší soudní rada dne 28. října 2020 zprávu o vyšetřování. Nejvyšší soudní rada doporučila zlepšit komunikaci mezi různými justičními orgány v rámci vyšetřování, zdokonalit protokol pro soudní vyšetřování v případě násilí proti policejním složkám nebo ze strany policejních složek a zavést mechanismus pro řádné a důkladné prošetření těchto případů, co se týká skutkové podstaty i vyšetřovacích úkonů. Nejvyšší soudní rada předložila svá doporučení ministru spravedlnosti, který požádal státní zastupitelství, aby doporučení náležitě uvážilo . Nejvyšší soudní rada má v úmyslu provést další šetření, jakmile bude soudní vyšetřování, které bylo zahájeno dne 27. února 2018 , ukončeno . Nejvyšší soudní rada bude sledovat rovněž opatření přijatá v návaznosti na její doporučení.