I.1.3Ochranná šetření (viz příloha L)

I.1.2Antidumpingová a antisubvenční šetření (viz přílohy A až I)

Na konci roku 2019 měla EU 140 platných opatření na ochranu obchodu: 94 konečných antidumpingových opatření (která byla v 27 případech prodloužena), 15 vyrovnávacích opatření (v jednom případě byla opatření prodloužena) a 3 ochranná opatření. To ve srovnání s rokem 2018 představuje nárůst o sedm opatření.

Jelikož důraznější prosazování znamená vyšší účinnost, obsahuje tato zpráva rovněž hlavní údaje, které dokládají účinky nedávno uložených opatření. Údaje prokazují účinnost opatření na ochranu obchodu při obnově rovných podmínek na trhu EU. Uložení antidumpingových a antisubvenčních cel skutečně snížilo nekalý dovoz působící újmu v průměru o 80 % (v rozmezí od 57 % do 99 %). Antidumpingová a antisubvenční cla současně přispěla také k rozšíření zdrojů dodávek, které dovozci a uživatelé z EU potřebují, a to kromě vlastní výroby v EU i v podobě vyššího objemu řádného dovozu z jiných zemí. Taktéž je třeba uvést, že opatření uložená v roce 2019 přispěla k zvýšení počtu pracovních míst těžících z opatření na ochranu obchodu o 23 000, čímž se celkový počet přímých pracovních míst v EU, která jsou chráněna nástroji na ochranu obchodu, zvýšil na 343 000.

Objem práce na případech byl v roce 2019 obzvláště veliký: bylo zahájeno šestnáct řízení (v porovnání s deseti v roce 2018), uložena opatření ve dvanácti nových případech (ve srovnání s šesti v roce 2018) a neuložena opatření v pěti nových případech. Také činnost na přezkumu stávajících opatření byla velmi intenzivní, konkrétně bylo uzavřeno osmnáct přezkumů před pozbytím platnosti (v porovnání se sedmi v roce 2018). Komise rovněž nadále důrazně vystupovala proti opatřením třetích zemí zaměřeným na vývoz z EU. Počet těchto opatření byl opět vysoký (175), což je trend, který bude podle očekávání zachován i v budoucnu, a to v důsledku mnoha zahraničních řízení, jež byla v roce 2019 zahájena.

Ve zbývajících případech uzavřených v roce 2019 nepředložily zúčastněné strany žádná tvrzení týkající se současných nebo budoucích nákladů podle čl. 7 odst. 2d. Komise proto neověřovala, zda by tyto dodatečné náklady měly být připočteny k cílové ceně.

Ve zbývajících šetřeních, která byla uzavřena v roce 2019, zvolila Komise pokaždé reprezentativní zemi, aniž by bylo nutné přistoupit k analýze úrovně sociální a environmentální ochrany, neboť vhodné údaje byly k dispozici pouze pro jednu zemi.

Pokud Komise použije novou metodiku výpočtu běžné hodnoty, musí zvolit vhodnou reprezentativní zemi pro početní zjištění nezkreslené běžné hodnoty výrobku. Komise používá údaje o cenách z takovéto země ve spojení s údaji o spotřebě vstupů ve vyvážející zemi. Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) konce první odrážky by Komise měla v případě, že existuje více než jedna taková země s vhodnými a dostupnými údaji, založit svou volbu na posouzení přiměřené úrovně sociální a environmentální ochrany v dotyčných zemích.

Komise důrazně zakročila proti určitým praktikám, kterými čínští vývozci obcházeli opatření EU týkající se keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní (viz oddíl II). To zajistilo trvalou účinnost těchto opatření ve prospěch výrobců keramiky v EU a jejich zaměstnanců – mnoho podniků v tomto odvětví patří mezi malé a střední podniky.

V průběhu roku 2019 se Komise v duchu nedávné modernizace nástrojů na ochranu obchodu nadále soustředila na podporu malých a středních podniků tím, že malým a středním podnikům, které se účastnily šetření v rámci nástrojů na ochranu obchodu, poskytovala pomoc a pokyny. Komise malé a střední podniky podpořila zejména tím, že jim usnadnila spolupráci při šetření: požadavky na informace co nejvíce omezila prostřednictvím méně zatěžujících dotazníků a sladěných období šetření s účetním obdobím malých a středních podniků, pokud to bylo možné. Komise rovněž zahájila šetření, v jehož rámci se výrobní odvětví EU skládá převážně z malých a středních podniků: antidumpingové šetření týkající se dovozu špendlíků a sponek z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“).

I.2Vymáhání opatření (viz přílohy J, K, M, Q)

Při pohledu na jednotlivá odvětví se v roce 2019 vztahoval největší podíl platných opatření zaměřených na EU na výrobky z oceli (72 z celkem 175). Vysoký počet opatření se vztahuje i nadále na chemické výrobky (42). Co se týče nových zahájených šetření, nejvíce dotčeným odvětvím bylo opět ocelářské odvětví, jehož se týkalo 9 zahájených šetření z celkem 37, následovaly chemické látky (8 nových případů) a odvětví zemědělství (7 případů).

Na USA opět připadala největší část opatření proti vývozu z EU, a to s 36 platnými opatřeními (33 v roce 2018). V porovnání s rokem 2016 to představuje nárůst o 71 %, což je způsobeno především mnoha novými uloženými opatřeními, zejména v ocelářském odvětví. Opatření USA přispěla rovněž k celosvětovému nárůstu počtu opatření, neboť také země jako Kanada, Egypt, Maroko nebo Euroasijská hospodářská unie (EAHU) zavedly nebo prodloužily stávající opatření uložená na některé výrobky z oceli, s největší pravděpodobností v reakci na opatření USA týkající se oceli uložená podle § 232.

Na konci roku 2019 bylo v platnosti celkem 175 opatření na ochranu obchodu ovlivňujících vývoz EU (174 v roce 2018). Očekává se, že celkový vysoký počet opatření vůči EU bude v příštích letech zachován, a to i vzhledem k vysokému počtu nových šetření v roce 2019 (37 – stejně jako v roce 2018), což v roce 2020 může opět vést k uložení mnoha opatření.

Komise může případně využít rovněž dvoustranné řešení sporů stanovené v obchodních dohodách, a to v případech, kdy partneři nedodržují své povinnosti vyplývající z těchto dohod. V této souvislosti Komise v roce 2019 pokračovala v konzultacích s Jižní Afrikou ohledně platných dvoustranných ochranných opatření vztahujících se na dovoz zmrazených kuřat z EU, která Komise považuje za protiprávní. Jelikož nebylo nalezeno vzájemně přijatelné řešení, hodlá Komise pokračovat ve dvoustranném postupu řešení sporů.

Komise nebyla navzdory svým intervencím vždy úspěšná a došlo k uložení některých neopodstatněných opatření. V případech s významným hospodářským a/nebo systémovým významem se Komise uchýlila k postupům pro řešení sporů v rámci WTO, aby dosáhla zrušení neodůvodněných opatření. Tak tomu bylo v případě antidumpingových cel uložených Kolumbií na zmražené bramborové hranolky z Belgie, Německa a Nizozemska, jakož i antisubvenčních a antidumpingových cel uložených Spojenými státy na dovoz španělských zralých oliv (podrobnosti viz pracovní dokument útvarů Komise). Tato dvě řízení dosud probíhají.

Komise spolu s výrobním odvětvím a členskými státy také úspěšně zasáhla a odstranila zbývající antidumpingová cla uložená na italský vývoz konzervovaných rajčat do Austrálie, z nichž některá byla zavedena od roku 2014 a měla dopad na roční objem vývozu EU ve výši 22 milionů EUR. Od zahájení prvního šetření věnovala Komise značné úsilí odstranění těchto cel, a to zejména z důvodu sporné metodiky uplatňované australskými orgány a jejich systémového rizika pro dovoz zpracovaných zemědělských produktů z EU. Austrálie se nakonec rozhodla tato cla zrušit.

Ačkoli Komise zasahuje ve většině případů, které se zaměřují na EU, soustředí se zejména na systémové otázky a případy, které by se výrazně dotkly výrobního odvětví EU. Komise svým jednáním usiluje o zajištění náležitého uplatňování pravidel WTO, jež zamezí zneužívání zahraničních nástrojů na ochranu obchodu. Tyto vytrvalé zásahy, které se zaměřují na nesrovnalosti a systémové nedostatky v rámci WTO, zabránily řadě neodůvodněných opatření.

Komise nejenže chrání výrobní odvětví EU před nekalým dovozem působícím újmu, nýbrž také důrazně zasahuje proti opatřením na ochranu obchodu, která přijali naši obchodní partneři, pokud se domnívá, že tato opatření nesplňují vysoké právní požadavky. Tato činnost je dnes zásadní, neboť některé z významných obchodujících států často zpochybňují právní řád WTO. Neodůvodněná ochranná opatření omezují přístup na trh, a tudíž i příležitosti vývozců EU k vytváření pracovních míst a růstu. Proto je o to důležitější zabránit neodůvodněným zahraničním opatřením na ochranu obchodu.

Komise znásobila úsilí při prosazování agendy týkající se subvencí v rámci WTO. Cílem je přizpůsobit mnohostranná pravidla v oblasti subvencí tak, aby lépe vyhovovala výzvám současného obchodního prostředí. V průběhu roku 2019 pokračovala v Ženevě intenzivní jednání o subvencích v oblasti rybolovu. EU se v těchto jednáních i nadále stavěla do pozice hlavního navrhovatele a předložila konkrétní návrhy znění v obou hlavních oblastech rozhovorů: zákazu subvencí pro nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov a subvencí, které přispívají k nadměrné kapacitě a nadměrnému rybolovu. Ačkoli se v roce 2019 nedospělo k žádnému závěru, EU a další členové WTO usilují o ambiciózní a komplexní výsledek, jehož má být dosaženo na 12. ministerské konferenci WTO v Nur-Sultanu v červnu 2020.

V dubnu a listopadu 2019 se Komise aktivně účastnila práce výborů WTO pro subvence a vyrovnávací opatření, pro antidumpingová a pro ochranná opatření, jakož i neformální skupiny pro boj proti obcházení opatření a antidumpingové pracovní skupiny pro provádění.

Ve výboru pro antidumpingová opatření EU i nadále hájila změny právních předpisů EU týkajících se nástrojů na ochranu obchodu z let 2017 a 2018. Komise rovněž předložila některé případy třetích zemí, které podle jejího názoru nejsou v souladu s povinnostmi třetích zemí v rámci WTO a které negativně ovlivňují vývozce z EU (např. šetření Kolumbie týkající se zmražených bramborových hranolků). EU také odpověděla na dotazy a poskytla vysvětlení k některým svým šetřením.

V antidumpingové pracovní skupině pro provádění jednala EU o řadě technických otázek, například v souvislosti se stanovením příčinné souvislosti nebo analýzou hrozící újmy.

Během pravidelných zasedání výboru pro subvence a vyrovnávací opatření pokračovala jednání o tom, jak subvence přispěly k nadměrné kapacitě v různých odvětvích. V této souvislosti uspořádaly USA a EU v dubnu společně prezentaci zprávy OECD o narušení hodnotového řetězce v odvětví hliníku. Na listopadovém zasedání výbor dále jednal o otázce nadměrné kapacity spolu s představením činnosti globálního fóra pro řešení nadbytku kapacity v ocelářství. Proběhly rovněž diskuse o způsobech, jak zlepšit transparentnost subvencí ze strany členů WTO, přičemž EU znovu zopakovala, že je důležité dodržovat povinnosti v rámci WTO týkající se oznamování subvencí.

Přezkum oznámení o subvencích z roku 2017 pokračoval v dubnu na zvláštním zasedání výboru pro subvence a vyrovnávací opatření. Počátkem července 2019 předložila EU Světové obchodní organizaci nové a úplné oznámení o subvencích poskytnutých v letech 2017 a 2018. Tento postup se provádí každý druhý rok a zahrnuje subvence poskytnuté jak na úrovni EU, tak i na úrovni jednotlivých členských států. Přezkumy oznámení o subvencích z roku 2019 byly zahájeny na zvláštním listopadovém zasedání výboru pro subvence a vyrovnávací opatření a budou pokračovat i v roce 2020.

V rámci výboru pro ochranná opatření vyslovila EU řadu obav týkajících se ochranných šetření jiných členů (např. Filipín – keramické podlahové a nástěnné dlaždice, Turecka – nitě z nylonu a jiných polyamidů, Ukrajiny – dusíkatá hnojiva, polyuretanové pěny). EU rovněž odpověděla na dotazy ostatních členů ohledně ochranných opatření týkajících se některých výrobků z oceli, zejména výsledků nedávného přezkumu těchto opatření.

I.8 Činnost úředníka pro slyšení

Od roku 2018 je v důsledku legislativních reforem nástrojů na ochranu obchodu úloha úředníka pro slyšení pevně zakotvena v základním antidumpingovém a antisubvenčním nařízení. Úředník pro slyšení byl požádán, aby přispěl k postupům uplatňovaným při provádění modernizovaných pravidel, a to s cílem zvýšit transparentnost a zaručit procesní práva stran podle nových pravidel. V návaznosti na to předseda Komise v roce 2019 mandát úředníka pro slyšení modernizoval a schválil. Mandát umožňuje vysvětlit zúčastněným stranám jasněji úlohu a pravomoci úředníka pro slyšení na základě nových skutečností. Úředník pro slyšení byl také vyzván, aby zasáhl i v jiných oblastech, na něž se rovněž vztahuje mandát, než jen v „klasické“ oblasti antidumpingových a antisubvenčních šetření. To se týkalo ochranného šetření a řízení souvisejících s uplatňováním všeobecného systému preferencí.

V roce 2019 obdržel úředník pro slyšení devatenáct žádostí o intervenci a uspořádal osm slyšení. V jednom případě byla prodloužena lhůta pro podání připomínek. V řadě případů předložily strany žádost o intervenci současně se žádostí o slyšení u útvarů Komise odpovědných za šetření. Úředník pro slyšení trval na tom, že by zúčastněné strany měly své obavy sdělit nejprve útvarům Komise a pouze v případě, že nelze dospět k řešení, má zasáhnout úředník pro slyšení. Tento přístup umožnil zúčastněným stranám nalézt ve většině případů řešení přímo s týmy, které vedly šetření.

V roce 2019 byl počet šetření, jež vedla k podání žádostí o intervenci, poměrně nízký, podobně jako v roce 2018. Zúčastněné strany většinou zpochybňovaly zjištění, skutečnosti a závěry šetření. Bylo-li to odůvodněné, bylo ve všech případech s příslušnými útvary dosaženo dohody o poskytnutí vysvětlení nebo dodatečných informací.





II. Důraznější vymáhání opatření

II.1 Činnosti zaměřené proti obcházení opatření

K obcházení dochází tehdy, pokud vyvážející výrobci ve třetích zemích provádějí zvláštní činnosti pouze s cílem vyhnout se placení antidumpingových nebo vyrovnávacích cel. Tyto praktiky zahrnují například zasílání dotyčného výrobku přes zemi, na kterou se cla nevztahují, aby se zamaskoval jeho skutečný původ (překládka), mírné pozměnění výrobku tak, aby se na něj nevztahovala cla (drobná úprava), nebo vývoz prostřednictvím vyvážejícího výrobce s nižší individuální sazbou antidumpingového nebo vyrovnávacího cla (obcházení přes jiné společnosti).

Obcházení antidumpingových a antisubvenčních opatření je nepřijatelné. Narušuje právo výrobního odvětví Unie na ulehčení od nekalých obchodních praktik, a ohrožuje tak pracovní místa a růst v Unii.

Řádné vymáhání antidumpingových a antisubvenčních opatření bylo vždy na předním místě programu Komise. Komise má prokazatelné výsledky, pokud jde o účinné jednání proti obcházení opatření. Ze 140 opatření platných ke dni 31. prosince 2019 bylo 28 opatření zaměřeno proti obcházení.

V roce 2019 zvýšila Komise boj proti obcházení opatření tím, že zintenzivnila šetření zaměřená proti obcházení předpisů, která jsou zahájena z úřední pravomoci, a posílila normativní části nařízení, kterými se ukládají opatření na ochranu obchodu, aby se snížilo riziko zneužití.

Šetření zaměřená proti obcházení opatření, která jsou zahájena z úřední pravomoci