ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Systém evropských škol v roce 2012 /* COM/2013/0714 final */





OBSAH 1........... Úvod.............................................................................................................................. 4 2........... Situace ve školách.......................................................................................................... 4 2.1........ Alicante.......................................................................................................................... 4 2.2........ Bergen........................................................................................................................... 4 2.3........ Brusel............................................................................................................................. 4 2.4........ Culham........................................................................................................................... 5 2.5........ Frankfurt........................................................................................................................ 6 2.6........ Karlsruhe....................................................................................................................... 6 2.7........ Lucemburk..................................................................................................................... 6 2.8........ Mol................................................................................................................................ 6 2.9........ Mnichov......................................................................................................................... 6 2.10...... Varese........................................................................................................................... 7 3........... Rozpočtový vývoj a výzvy.............................................................................................. 7 4........... Politický vývoj a výzvy.................................................................................................... 7 4.1........ Akreditované školy......................................................................................................... 7 4.2........ Přeplněnost/infrastruktura................................................................................................ 7 4.3........ Sdílení nákladů členskými státy........................................................................................ 7 4.4........ Školné pro žáky kategorie III.......................................................................................... 7 4.5........ Soudní řízení................................................................................................................... 7 4.6........ Interní audit.................................................................................................................... 7 5........... Pedagogický a organizační vývoj a výzvy......................................................................... 7 5.1........ Reforma evropské maturity............................................................................................. 7 5.2........ Opatření zaměřená na žáky se speciálními vzdělávacími potřebami................................... 7 5.3........ Organizace studia v sekundárním cyklu............................................................................ 7 6........... Budoucí výzvy................................................................................................................ 7 1. Úvod Rok 2012 byl pro systém evropských škol poměrně stabilním rokem, který se nesl ve znamení úsilí o udržení vysoké kvality výuky a trvalé snahy o kontrolu rozpočtu. Díky účinnému využívání zdrojů se skutečně ukázalo, že přidělený rozpočet v roce 2012 je dostatečný pro hladké fungování systému. Do jisté míry již bylo možné cítit dopad rozhodnutí přijatých v roce 2011, přičemž v roce 2012 byla dohodnuta další opatření, jež by měla mít pozitivní vliv na systém evropských škol v příštích letech. Velkou výzvou pro systém na druhé straně zůstává trvale se zvyšující počet žáků a neshody mezi členskými státy v otázce sdílení nákladů. Jelikož některé členské státy neplní své povinnosti, co se týče přidělování učitelů a poskytování infrastruktury, finanční příspěvek EU do rozpočtu systému evropských škol se v roce 2012 opět zvýšil, a nepodaří-li se najít udržitelné řešení tohoto problému, situace se se vší pravděpodobností dále zhorší. Komise proto členské státy důrazně vyzývá, aby se snažily dosáhnout pokroku v diskuzi o sdílení nákladů. Mezi hlavní události v Bruselu a Lucemburku patřilo otevření školy Brusel IV (Laeken) a Lucemburk II (Bertrange/Mamer). Počet žáků v bruselských školách však neustále roste a některé z těchto škol jsou nadále výrazně přeplněné. Komise spolu s generálním sekretariátem evropských škol žádala během celého roku 2012 belgické orgány o předložení formálního návrhu, pokud jde o umístění budoucí páté školy v Bruselu. 2. Situace ve školách 2.1. Alicante Na začátku školního roku 2012–2013 bylo ve škole 1 052 žáků, jejichž počet tak mírně vzrostl[1]. Poprvé od založení školy před deseti lety představují žáci kategorie I[2] více než polovinu všech žáků školy (54,8 %). Jedná se především o děti zaměstnanců Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu. Ve škole jsou čtyři jazykové sekce (DE, EN, ES a FR), z nichž nejvíce žáků má jako v předchozích letech sekce španělská (37,2 %). 2.2. Bergen Počet žáků se dále snižoval a klesl na 556, a to z 578 ve školním roce 2011–2012 a 595 v roce 2010–2011. Většina žáků (80,4 %) jsou žáci kategorie III (447). Počet žáků kategorie I (108) se mírně zvýšil a představuje 19,4 % z celkového počtu žáků. V roce 2013 škola oslavila 50. výročí svého vzniku. Nejdůležitější událostí v rámci oslav byla březnová návštěva Jejího Veličenstva královny Beatrix. 2.3. Brusel V bruselských evropských školách neustále narůstá počet žáků, kterých bylo na začátku školního roku 2012–2013 celkem 10 606, ve srovnání s 10 285 žáky v předchozím roce (+3,1 %). Některé školy byly stále velmi výrazně přeplněné, avšak otevření nových prostor pro školu Brusel IV v Laekenu v září 2012 mírně přispělo k poklesu počtu žáků ve škole Brusel I a ke stabilizaci jejich počtu ve školách Brusel II a III. Škola Brusel I v Uccle zaznamenala největší snížení počtu žáků, když došlo k poklesu ze 3 131 žáků ve školním roce 2011–2012 na 3 040 v roce 2012–2013. Vzhledem k rekonstrukci, kterou plánuje „Régie des Bâtiments“[3] v tzv. budově Fabiola, bylo rozhodnuto o dočasném přestěhování všech sekcí školky a 1. ročníku základní školy do objektu v Berkendaelu, a to od září 2012 do konce školního roku 2014–2015, kdy by měla být rekonstrukce dokončena. Škola ve Woluwe, Brusel II, má nejvíce žáků ze všech evropských škol: na začátku školního roku 2012–2013 jich bylo 3 144. Otevřením nového parkoviště pro autobusy se zlepšila bezpečnost na vnitřním hřišti školy, jelikož více než 50 školních autobusů již nemusí vjíždět do areálu školy. Díky platným pravidlům pro zápis do bruselských evropských škol[4] je počet žáků ve škole v Ixelles, Brusel III (2 892 zapsaných žáků v září 2012), ve srovnání s předchozím školním rokem na stejné úrovni. Škola je však stále přeplněná, což způsobuje každodenní praktické obtíže, zejména ve společných zařízeních (knihovna, sportovní hala, hřiště atd.). Celkem 1 530 žáků zahájilo školní rok 2012–2013 v nových prostorách školy Brusel IV v Laekenu. Nový objekt oficiálně otevřeli dne 24. října 2012 za přítomnosti Jejich Veličenstev krále Alberta II. a královny Paoly předseda Komise Barroso, místopředseda Šefčovič, státní tajemník Verherstraeten a ministr Smets. Ve škole je šest jazykových sekcí, včetně nově vytvořené bulharské sekce. V září 2013 bude kromě toho otevřena rumunská sekce, jak potvrdili rumunští zástupci na zasedání Nejvyšší rady v prosinci 2012. Škola v Laekenu dosáhne plné kapacity dříve, než se předpokládalo. Vzhledem k trvale rostoucímu počtu žáků zapsaných do bruselských škol a přeplněnosti některých škol je zřejmé, že do roku 2015 bude nutné v Bruselu otevřít pátou školu, jak požadovala Nejvyšší rada evropských škol již v roce 2010. 2.4. Culham Na základě rozhodnutí Nejvyšší rady z roku 2007 o postupném ukončení činnosti této evropské školy typu I do roku 2017[5] nebyli do školky a 1. ročníku základní školy přijati žádní žáci, a počet žáků školy se tak snížil o 8,5 % ze 745 v roce 2011 na 682 na začátku školního roku 2012–2013. V září 2012 byla v prostorách objektu v Culhamu otevřena nová „Svobodná škola“ (Free School) pro dva ročníky školky a první a druhý ročník základní školy, kterou spravují vnitrostátní orgány. Škola bude do roku 2017 sdílet infrastrukturu s evropskou školou v Culhamu a po definitivním uzavření této školy ji převezme. 2.5. Frankfurt Škola ve Frankfurtu v roce 2012 oslavila 10. výročí své existence, přičemž opět zaznamenala další zvýšení počtu žáků. Počet žáků ve škole vzrostl o 4,8 % z 1 136 na začátku školního roku 2011–2012 na 1 191 v září 2012. Většina žáků školy (823) patří do kategorie I a jedná se hlavně o děti zaměstnanců Evropské centrální banky. Problémy kvůli velkému počtu žáků, jimiž škola trpí již léta, se zintenzivnily a k jejich dalšímu zhoršení pravděpodobně dojde vzhledem k očekávanému nárůstu počtu zaměstnanců Evropské centrální banky v souvislosti s bankovním dohledem. Na žádost Komise a úřadu generálního tajemníka evropských škol projedná tuto záležitost v roce 2013 Nejvyšší rada. 2.6. Karlsruhe Počet žáků školy v Karlsruhe se dále snížil: na začátku školního roku 2012–2013 bylo ve škole celkem 911 žáků, z nichž pouze 173 žáků patřilo do kategorie I (19 %). Nejvíce je stále žáků kategorie III, avšak jejich počet se postupně snížil z 524 v roce 2009 na 484 v roce 2012 (53 %). Škola v Karlsruhe podepsala ze všech škol nejvíce smluv s podniky a má největší podíl žáků kategorie II (28 % v roce 2012–2013). Evropská škola v Karlsruhe byla otevřena v roce 1963 a během celého školního roku 2012–2013 probíhají oslavy připomínající 50. výročí jejího vzniku. 2.7. Lucemburk Pro evropské školy v Lucemburku začala nová kapitola otevřením nových prostor pro školu Lucemburk II v Bertrange/Mameru v září 2012. Ve škole Lucemburk I zahájilo nový školní rok 2 715 žáků. Problém s přeplněností školy Lucemburk I se vyřešil poté, co tato škola přestala užívat školní prostory společně se školou Lucemburk II, která se v říjnu 2012 přestěhovala do objektu v Bertrange/Mameru. Škola Lucemburk I je nejstarší ze všech evropských škol a v roce 2013 oslavila 60. výročí svého vzniku. Provoz nového objektu školy Lucemburk II byl oficiálně zahájen za přítomnosti místopředsedy Komise Šefčoviče a ministrů Wiselera a Delvaux-Stehresové dne 1. října 2012. Ve škole je 1 965 žáků v osmi jazykových sekcích (české, německé, dánské, řecké, anglické, francouzské, maďarské a italské). Lucemburské orgány pomohly se zajištěním dopravního spojení pro žáky školy v Bertrange/Mameru a mezi oběma školami zřídily bezplatnou linku kyvadlové dopravy. 2.8. Mol Evropská škola ve městě Mol měla na začátku školního roku 2012–2013 celkem 744 žáků (o 23 méně než v předchozím roce), z nichž 593 žáků patřilo do kategorie III a 140 do kategorie I. Počet žáků v německé sekci se opět snížil ze 72 v roce 2011 na 64 v roce 2012. Nizozemská sekce má 263 žáků, anglická sekce 262 žáků a francouzská sekce 155 žáků. 2.9. Mnichov Vzhledem k rostoucímu počtu zaměstnanců Evropského patentového úřadu zaznamenala škola v Mnichově další rok postupného zvyšování počtu žáků. Celkem 78 % ze 2 063 žáků patřilo do kategorie I a škola byla nucena zavést restriktivní politiku zápisu do roku 2017, kdy má být dokončena výstavba dodatečných prostor školy. 2.10. Varese Na začátku školního roku 2012–2013 bylo ve škole ve Varese 1 384 zapsaných žáků, jejichž počet tak zůstal na stejné úrovni. Více než polovina žáků patří do kategorie I a počet žáků kategorie II nadále klesá v důsledku pokračující krize. Přes sliby italských orgánů a upomínky zasílané Komisí nebyla škole dosud vyplacena jednorázová částka ve výši 400 000 EUR určená na zlepšení infrastruktury. 3. Rozpočtový vývoj a výzvy Celkový rozpočet přijatý na rok 2012 pro systém evropských škol zůstal poměrně stabilní (s mírným nárůstem). Díky strukturálním opatřením dohodnutým v roce 2011 vedlo plnění rozpočtu na rok 2012 dokonce k přebytku. Mezi tato opatření patřilo přizpůsobení platové tabulky přidělených zaměstnanců a místních učitelů tabulce úředníků EU po reformě služebního řádu v roce 2004 a efektivnější organizace výuky. V roce 2012 navíc nedošlo ke zvýšení platů přidělených zaměstnanců a administrativních a pomocných zaměstnanců přijatých po roce 2007. Uplatňuje se u nich obdobná metoda jako u platů zaměstnanců EU, jež od července 2011 nerostou, jelikož Rada ministrů odmítla přijmout rozhodnutí o jejich úpravě. Další rozhodnutí přijatá v roce 2012, jako např. zvýšení školného pro žáky kategorie III, by měla mít vliv na rozpočet v následujících letech. Ve srovnání s rokem 2011 došlo k nárůstu celkového počtu žáků zapsaných do evropských škol o 2,1 % (3,1 % v Bruselu) z 23 367 na 23 869 žáků[6]. Žáci kategorie I, kterých je 18 017, představují něco málo přes 75 % všech žáků evropských škol. Hospodářská krize se opět odrazila v dalším snížení počtu žáků kategorie II, kteří představovali necelých 5 %. Poklesl znovu také počet žáků kategorie III, a to na 4 695 žáků, tedy průměrně necelých 20 % všech žáků. Tento pokles je rovněž způsoben současnou hospodářskou situací a velmi restriktivní politikou zápisu žáků uplatňovanou v přeplněných bruselských školách. V roce 2012 činily průměrné roční náklady na jednoho žáka u všech evropských škol přibližně 11 506 EUR[7]. Jelikož některé členské státy nenaplnily své kvóty přidělených zaměstnanců, byly příjmy o 4,04 milionu EUR nižší, než se v rozpočtu plánovalo, a procentní podíl finančního příspěvku EU do rozpočtu systému evropských škol se tak zvýšil na 60 %. V roce 2012 nebylo obsazeno 105 míst přidělených učitelů, a pokud se nepodaří nalézt jasné řešení problému sdílení nákladů, v nadcházejících letech se tento počet pravděpodobně dále zvýší. Rozpočtové příspěvky (bez přeneseného přebytku a využití rezervních fondů): 2012 (celkem: 274 420 820 EUR) 2011 (celkem: 275 214 326 EUR) Platy učitelů v systému evropských škol závisí na stejných mechanismech jako platy zaměstnanců orgánů EU. V prosinci 2012 se Rada vzhledem k tomu, že nebylo přijato rozhodnutí o zvýšení platů, rozhodla snížit původně plánovaný příspěvek EU do rozpočtu systému evropských škol na rok 2013 nevyplacením částky v přibližné výši 2,3 milionu EUR, jež odpovídá potenciálnímu zvýšení platů učitelů v roce 2012. Celkový rozpočet systému evropských škol na rok 2013 byl stanoven na 288 324 192 EUR a finanční příspěvek EU na 171 554 083 EUR (tj. 59,5 %). 4. Politický vývoj a výzvy 4.1. Akreditované školy Po reformě systému evropských škol mají členské státy od roku 2009 možnost požádat o akreditaci vnitrostátních škol, aby tyto školy mohly nabízet evropské učební osnovy a evropskou maturitu. Školy typu II jsou spravovány a financovány v rámci vnitrostátních vzdělávacích systémů jednotlivých členských států EU nebo soukromými školami. Jsou zřizovány v blízkosti některých evropských agentur. Obvykle je v nich také mnoho žáků, jejichž rodiče nepracují pro EU, ale chtějí pro své děti evropský typ vzdělání. Školy typu III mohou být státní, ale také soukromé školy akreditované Nejvyšší radou, jež svým žákům nabízejí vzdělání evropského typu, i když mezi zapsanými žáky nemají děti zaměstnanců EU a nenachází se nutně v blízkosti některé evropské agentury. V září 2012 byly otevřeny dvě nové akreditované školy: škola typu II – Mezinárodní škola v Haagu (Nizozemsko) – a škola typu III ve městě Bad Vilbel (Německo). Po podpisu dohody o pedagogických záležitostech mezi generálním tajemníkem evropských škol a nizozemskými orgány se bude škola v Haagu moci obrátit na Evropskou komisi se žádostí o finanční příspěvek EU. V prosinci 2012 Nejvyšší rada schválila dokumenty o splnění podmínek v případě dvou dalších škol, jež žádaly o akreditaci, konkrétně v případě Tallinské evropské školy (Estonsko) a Evropské školy v Kodani (Dánsko), jež mají být otevřeny v září 2013. Šest vnitrostátních škol bylo akreditováno v předchozích letech. Jedná se o školy ve městech Parma (Itálie), Dunshaughlin (Irsko), Heraklion (Řecko), Helsinky (Finsko), Štrasburk (Francie) a Manosque (Francie). S výjimkou školy ve městě Manosque podepsaly všechny tyto školy s EU dohodu o příspěvku a dostávají finanční příspěvky od Komise. Mezi školním rokem 2009–2010 a lednem 2013 obdržely celkem 11 345 706 EUR. 4.2. Přeplněnost/infrastruktura Celkový počet zapsaných žáků kategorie I se v roce 2012 dále zvýšil a několik škol se kvůli přeplněnosti potýká s vážnými problémy. Situace je obzvláště kritická v evropských školách Brusel II a III a ve škole ve Frankfurtu. V Bruselu bylo na začátku školního roku 2012–2013 celkem 10 606 žáků, což je o 321 více než v předchozím roce. Tlak je silný zejména u škol ve Woluwe a v Ixelles, kde problémy s velkými počty žáků vedly ke každodenním obtížím ve společných zařízeních. Navíc je již nyní zřejmé, že dokonce i nedávno otevřená škola v Laekenu brzy dosáhne své plné kapacity (zvýšení počtu žáků o 44,5 % v roce 2012). Z toho důvodu je v evropských školách v Bruselu uplatňována velmi restriktivní politika zápisu žáků. Bylo potvrzeno, že do roku 2015 bude nutné otevřít pátou školu, a Evropská komise opakovaně žádala belgické orgány o předložení návrhu, pokud jde o umístění této nové školy v Bruselu. Jen otevřením páté školy spolu s řádnou strukturální reformou rozdělení jazykových sekcí mezi evropskými školami v Bruselu se náležitě zmírní problémy s infrastrukturou a zajistí se účinnější a hospodárnější přidělení zdrojů. Nejvyšší rada v prosinci 2012 pověřila generálního tajemníka evropských škol, aby na příštím zasedání předložil konkrétní návrh složení jazykových sekcí v páté škole. V průběhu roku 2012 se Komise ve věci zřízení páté školy několikrát obrátila na belgické orgány. Místopředseda Komise rovněž zaslal dopis premiérovi Di Rupovi a daná otázka se projednávala v rámci pracovní skupiny EU-Belgie. V prosinci 2012 se belgická vláda rozhodla vytvořit užší pracovní skupinu (složenou z představitelů belgických orgánů, generálního tajemníka evropských škol a Komise) s cílem posoudit skutečnou potřebu páté školy v Bruselu a umožnit přijetí konečného rozhodnutí o jejím potenciálním umístění. V první polovině roku 2013 skupina vypracovala závěrečnou zprávu, jež byla předána premiérovi. Tento dokument potvrzuje potřebu páté školy a uvádí možnosti jejího umístění. Evropská škola ve Frankfurtu se rovněž potýká se stále závažnějšími problémy s přeplněností, přičemž výrazně narostl počet žáků kategorie I. V důsledku rozhodnutí o bankovním dohledu by se měl počet zaměstnanců Evropské centrální banky již na začátku roku 2013 dále zvýšit a již nyní přeplněná škola bude muset přijmout poměrně vysoký počet nových žáků. Jelikož je povinností hostitelské země poskytnout pro evropskou(é) školu(y) na svém území infrastrukturu, Komise se v této záležitosti obrátila na německé orgány a nyní očekává návrh konkrétních opatření, jež budou přijata v souvislosti s rozšířením stávajícího školního objektu a dočasným řešením v podobě instalace dodatečných prefabrikovaných buněk v areálu školy. 4.3. Sdílení nákladů členskými státy Výše finančního příspěvku Evropské unie do rozpočtu systému evropských škol závisí na výši příspěvku členských států. V roce 2012 byl stanoven na 165,4 milionu EUR. V uvedeném roce se však zároveň dále zhoršil strukturální problém s nedostatkem přidělených učitelů neobsazením 105 míst (z toho 47 míst pro anglické učitele, 18 míst pro francouzské učitele a 17 míst pro německé učitele), což vedlo ke snížení příjmů o přibližně 4,04 milionu EUR. Diskuze, kterou rozpoutalo Spojené království během svého předsednictví systému evropských škol ve školním roce 2011–2012 ve věci sdílení nákladů členskými státy, ani jednání v rámci pracovní skupiny vytvořené s cílem řešit tento problém nepřinesly během daného roku žádné hmatatelné výsledky. Otázka sdílení nákladů je nanejvýš důležitá především pro Spojené království a Irsko, jelikož tyto dvě země jsou z důvodu vysoké poptávky po výuce v angličtině žádány o přidělení mnoha učitelů, ale podobným problémům čelí také francouzsky a německy mluvící země. Přestože se Komise a Spojené království snaží přimět ostatní členské státy k hledání konstruktivního řešení daného problému, neexistuje shoda o tom, jak pokrýt nedostatky v systému. Náklady na místní učitele, kteří jsou najímáni z důvodu nedostatku přidělených učitelů, jsou v současném systému plně hrazeny z finančního příspěvku EU. Evropské školy se kvůli rozhodnutí Spojeného království nepřidělit žádné nové učitele a nenahradit ty, kteří své pozice opustí, dostávají do velmi obtížné situace po finanční stránce i z hlediska praktického náboru zaměstnanců. Komise bude proto nadále usilovat o dosažení konkrétních výsledků, pokud jde o sdílení nákladů členskými státy. 4.4. Školné pro žáky kategorie III Důležitou stránkou reformy systému evropských škol, o níž rozhodla Nejvyšší rada v dubnu 2009, bylo poskytnutí větší autonomie evropským školám typu I, pokud jde o pedagogický, administrativní a finanční aspekt jejich fungování. Správní rady těchto škol tak získaly pravomoc stanovovat výši školného pro žáky kategorie III v mezích různých pásem. Po přijetí tohoto rozhodnutí požádal v dubnu 2011 Evropský patentový úřad Nejvyšší radu o vymezení jednotlivých pásem. Následně byla zřízena pracovní skupina, jejímž cílem bylo navrhnout revizi. Pracovní skupina pro školné jednala v rámci svého mandátu o zvýšení školného pro žáky kategorie III a snížení školného pro sourozence a Nejvyšší radě pak předložila příslušné návrhy. Po intenzivním jednání na svém zasedání v prosinci 2012 dospěla Nejvyšší rada ke kompromisnímu řešení, které spočívá ve zvýšení školného o 25 % (+/–5 % na základě rozhodnutí každé školy) pro všechny děti, které jsou od září 2013 nově zapsány do kategorie III. Od školního roku 2013–2014 navíc v případě všech nových dětí kategorie III kleslo snížené školné sourozenců na 20 % u prvního sourozence a 40 % u všech dalších sourozenců. Komise toto rozhodnutí vítá, protože se díky němu sníží rozdíl mezi náklady na žáky kategorie III a příjmy ze školného. 4.5. Soudní řízení V roce 2012 nebyly u Soudního dvora podány žádné nové žaloby, jež by se týkaly evropských škol. V únoru Soudní dvůr vydal rozsudek ve prospěch Komise ve věci žaloby proti Spojenému království (C-545/09) týkající se vyloučení učitelů přidělených Spojeným královstvím k evropským školám po dobu trvání jejich smlouvy z platových úprav přiznávaných učitelům zaměstnaným ve vnitrostátních školách. Komise trvá na tom, aby Spojené království rozsudek uposlechlo. K jeho správnému provedení se v současnosti připravují opatření. 4.6. Interní audit V rámci dohody o úrovni služeb uzavřené mezi Nejvyšší radou a Útvarem interního auditu Komise v roce 2007 tento útvar pravidelně připravuje pro evropské školy akční plány auditu. V roce 2012 provedl Útvar interního auditu posouzení rizik, jehož výsledky se staly základem pro vypracování strategického plánu auditu pro evropské školy na období let 2013–2015. Byla určena řada důležitých problémů, kterým se bude třeba v rámci systému evropských škol důsledně věnovat. Komise bude daný vývoj pečlivě sledovat, aby zajistila, že dotyčné strany náležitě zohlednily doporučení auditu. 5. Pedagogický a organizační vývoj a výzvy 5.1. Reforma evropské maturity Dokonalá organizace evropské maturity je klíčovým prvkem důvěryhodnosti této zkoušky. Jedním z cílů reformy systému evropských škol v roce 2009 bylo zvýšit efektivnost evropské maturity a snížit náklady na ni. Kromě dříve přijatých rozhodnutí o zjednodušení organizace zkoušky rozhodla Nejvyšší rada v dubnu 2012 o nové struktuře zkušebních otázek, jež bude platit od maturitního období v roce 2015. Během maturit v roce 2012 se vyskytly některé organizační problémy u zkoušek z matematiky, což vyvolalo řadu negativních reakcí mezi žáky i rodiči. Předseda zkušební komise evropské maturity v roce 2012 tedy požádal odborníka z Ústavu vzdělávání na Londýnské univerzitě o vypracování zprávy, jež vedla k rozhodnutí, že konečné výsledky testů z matematiky budou upraveny a že ti, kteří si to budou přát, budou moci zkoušku v září opakovat. Komise lituje, že se vyskytl tento druh organizačních problémů, protože je tím poškozena pověst a důvěryhodnost evropské maturity. Na žádost Komise byl doplněn zvláštní bod na program zasedání společného pedagogického výboru v říjnu 2012, na němž generální tajemník evropských škol objasnil, že byly podniknuty specifické kroky doporučené ve zprávě odborníka. Komise generálního tajemníka také požádala, aby provedl podrobnou analýzu situace a navrhl konkrétní opatření s cílem zajistit, aby se v budoucnu podobné problémy již neopakovaly. Komise se kromě toho domnívá, že je nezbytné vyjasnit právní rámec a výslovně vymezit postupy v případě tohoto druhu problémů. Záležitost byla projednána rovněž na zasedání Nejvyšší rady evropských škol v prosinci 2012 a informace o opatřeních v návaznosti na doporučení k maturitě 2012 budou této radě předloženy v roce 2013. 5.2. Opatření zaměřená na žáky se speciálními vzdělávacími potřebami Integrace žáků se speciálními potřebami v evropských školách je pro Komisi velmi důležitá. V roce 2012 byl v evropských školách opět zaznamenán nárůst počtu žáků se speciálními vzdělávacími potřebami (ve školním roce 2012–2013 jich bylo 702, v roce 2011–2012 640 a v roce 2010–2011 619)[8], což svědčí o značném rozvoji politiky týkající se těchto žáků. Školy se snažily vytvořit skupiny žáků se stejnými speciálními potřebami a lépe hospodařit s rozpočtem určeným na tyto žáky. Celkové náklady na podporu žáků se speciálními vzdělávacími potřebami v rozpočtovém roce 2012 činily 4 121 172 EUR. Na svém zasedání v prosinci 2012 Nejvyšší rada schválila novou politiku poskytování podpory vzdělávání v evropských školách[9] – dokument, kterým se slaďují veškeré cíle a zásady podpory vzdělávání ve všech školách. Nahrazuje všechny předchozí dokumenty o podpoře žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a vstoupí v platnost v září 2013. 5.3. Organizace studia v sekundárním cyklu V rámci modernizace systému evropských škol a úsilí o jeho zefektivnění pověřila Nejvyšší rada na svém zasedání v dubnu 2012 generálního tajemníka, aby navrhl revizi organizace studia v sekundárním cyklu. Za tímto účelem byla vytvořena pracovní skupina, která má navrhnout opatření nejen ke zvýšení efektivity organizace studia v sekundárním cyklu, ale také k co největšímu snížení počtu žáků, kteří předčasně opouštějí vzdělávací systém. V roce 2013 budou konkrétní návrhy předloženy Nejvyšší radě, která o nich rozhodne. 6. Budoucí výzvy Vzhledem k trvající obtížné finanční situaci je hlavním úkolem evropských škol v nadcházejících letech zachovat vysokou kvalitu vzdělávání, kterou nabízejí svým žákům, a zároveň ze všech sil usilovat o modernizaci struktury a racionalizaci systému. Jedním z hlavních problémů, jež se budou řešit v roce 2013, bude reorganizace studia v sekundárním cyklu. Výzvou, kterou se nyní musíme zabývat, je zefektivnění systému při současném zachování atraktivity a vysoké kvality učebních osnov evropských škol. Komisi neustále znepokojují obtíže, jimž podle všeho čelí některé členské státy při plnění svých povinností, pokud jde o přidělování učitelů a poskytování infrastruktury. Bude se proto snažit najít konsenzus v otázce sdílení nákladů, aby se příslušná zátěž rovnoměrně rozdělila mezi členské státy. Vzhledem ke zřejmé potřebě otevření páté evropské školy v Bruselu bude Komise dále žádat belgické orgány o předložení návrhu týkajícího se konkrétního umístění této školy, jež by měla být v blízkosti kanceláří / míst bydliště zaměstnanců EU a měla by splňovat potřeby v oblasti infrastruktury a očekávání rodičů, pro něž je evropská škola často jedinou možností vzdělávání jejich dětí. [1] Statistické údaje o počtu žáků evropských škol jsou uvedeny ve zprávě generálního tajemníka evropských škol nazvané „Fakta a údaje o začátku školního roku 2012–2013 v evropských školách“ (http://www.eursc.eu/fichiers/contenu_fichiers2/1842/2012-10-D-15-en-1.pdf). [2] Pravidla, která upravují přijímání žáků do evropských škol, jsou obsažena v souhrnu rozhodnutí Nejvyšší rady evropských škol (http://www.eursc.eu/fichiers/contenu_fichiers2/1794/2011-04-D-4-en-1.pdf). [3] Régie des Bâtiments je belgická federální agentura pověřená péčí o úřední budovy. [4] Politika uplatňovaná pro zápis do bruselských evropských škol na školní rok 2012–2013, dokument č. 2011-10-D-33-en-D (http://www.eursc.eu/index.php?id=248&l=2). [5] Kvůli přestěhování společného podniku JET (Joint European Torus) do francouzského Cadarache. [6] Viz poznámka pod čarou č. 1. [7] Finanční údaje uvedené ve výroční zprávě finančního kontrolora evropských škol, dokument č. 2013-02-D-6-en-1. [8] Údaje uvedené v dokumentu „Statistika integrace žáků se speciálními vzdělávacími potřebami do evropských škol v roce 2012“, dokument č. 2013-01-D-28-en-2. [9] Dokument č. 2012-05-D-14-en-5.