EVROPSKÁ KOMISE Ve Štrasburku dne 16.5.2017 COM(2017) 261 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ

Sedmá zpráva o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii



I.ÚVOD Tato zpráva je sedmou měsíční zprávou o pokroku, jehož bylo dosaženo na cestě k vytvoření účinné a skutečné bezpečnostní unie. Pojednává o vývoji v rámci dvou hlavních pilířů: boj proti terorismu a organizované trestné činnosti, jakož i proti prostředkům, které tyto jevy podporují, a posílení naší obrany a budování odolnosti vůči uvedeným hrozbám. Zpráva se zaměřuje na úsilí o interoperabilitu informačních systémů pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace, jehož cílem je při plném dodržování požadavků na ochranu údajů zvýšit účinnost a účelnost správy údajů v EU, lépe chránit vnější hranice a posilovat vnitřní bezpečnost ku prospěchu všech občanů. Zpráva rovněž poskytuje aktuální informace o dosaženém pokroku, pokud jde o klíčové legislativní a nelegislativní dokumenty. Nedávný globální kybernetický útok, při němž byl použit ransomware k vyřazení tisíců počítačových systémů, opět vyzdvihl naléhavou potřebu zesílit kybernetickou odolnost EU a její opatření v oblasti bezpečnosti vzhledem k rapidnímu nárůstu organizované trestné činnosti související s kyberprostorem, jak uvádí poslední zpráva o pokroku na cestě k bezpečnostní unii a zdůrazňuje posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti provedeném Europolem. Komise s cílem aktuálně a účinně reagovat na tyto hrozby urychluje svou práci v oblasti kybernetické bezpečnosti, zejména prostřednictvím přezkumu Strategie kybernetické bezpečnosti EU z roku 2013 oznámeného při přezkumu v polovině období jednotného digitálního trhu. Projev předsedy Evropské komise Junckera o stavu Unie ze září 2016 a závěry Evropské rady z prosince 2016 zdůraznily, jak důležité je překonat současné nedostatky v oblasti správy dat a zlepšit interoperabilitu stávajících informačních systémů. Nedávné teroristické útoky na tuto skutečnost ještě bolestivěji upozornily. Jasně se ukázalo, že je naléhavě potřeba informační systémy propojit a odstranit mezery, které způsobují, že osoby podezřelé ze spáchání teroristických činů jsou v nich sice vedené, ale v jednotlivých, navzájem nepropojených databázích figurují pod různými jmény. Tato zpráva stanoví přístup Komise týkající se způsobu, jak do roku 2020 dosáhnout interoperability informačních systémů pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace tak, aby příslušníci pohraniční stráže, pracovníci donucovacích orgánů, včetně úředníků celní správy, imigrační úředníci a soudní orgány měli k dispozici všechny nezbytné informace. Zpráva navazuje na sdělení Komise z dubna 2016 o silnějších a inteligentnějších informačních systémech pro ochranu hranic a bezpečnost a na činnost odborné skupiny na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu, kterou Komise zřídila v návaznosti na toto sdělení. 1. Sdělení Komise z dubna 2016 a dosud podniknuté kroky Sdělení z dubna 2016 o silnějších a inteligentnějších informačních systémech pro ochranu hranic a bezpečnost zjistilo řadu strukturálních nedostatků v informačních systémech: ·neoptimální fungování stávajících informačních systémů, ·nedostatky v informacích v architektuře správy údajů v EU, ·složité prostředí různě řízených informačních systémů a ·roztříštěná architektura správy údajů pro ochranu hranic a bezpečnost – informace jsou uchovávány odděleně v nepropojených systémech, takže vznikají mezery. Za účelem odstranění těchto nedostatků navrhla Komise opatření ve třech oblastech, přičemž zdůraznila, že se její činnost bude řídit požadavky Listiny základních práv a zejména komplexním rámcem pro ochranu osobních údajů v EU. Zaprvé sdělení určilo několik potenciálních možností pro maximalizaci přínosů stávajících informačních systémů a zdůraznilo, že je třeba, aby členské státy tyto systémy plně využívaly. Následně předložila Komise v prosinci 2016 legislativní návrhy na posílení Schengenského informačního systému (SIS), který je nejúspěšnějším existujícím nástrojem pro spolupráci příslušníků pohraniční stráže, celních orgánů, policistů a soudních orgánů. Komise rovněž v květnu 2016 předložila legislativní návrh na posílení databáze v oblasti azylu a nelegální migrace Eurodac s cílem usnadnit navracení a pomoci řešit nelegální migraci. V lednu 2016 Komise předložila legislativní návrh na zjednodušení výměny informací z rejstříků trestů státních příslušníků třetích zemí v EU prostřednictvím modernizace Evropského informačního systému rejstříků trestů (ECRIS). Jak bylo oznámeno a vzhledem k diskusím se společnými normotvůrci o návrhu z ledna 2016, předloží Komise v červnu 2017 doplňující návrh na zřízení centralizovaného systému, který umožní identifikovat odsouzené státní příslušníky třetích zemí a zjistit, které členské státy o nich mají informace. V červnu 2017 Komise rovněž předloží legislativní návrh na revizi právního mandátu agentury eu-LISA, včetně úkolu agentury při rozvoji interoperability centralizovaných informačních systémů EU pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace. Zadruhé sdělení určilo potenciální možnosti pro vytvoření nových a doplňujících opatření pro řešení nedostatků v architektuře správy údajů v EU. Komise zjistila zejména významné nedostatky v informacích týkající se státních příslušníků třetích zemí, kteří navštěvují schengenský prostor, a podobně u státních příslušníků třetích zemí osvobozených od vízové povinnosti, kteří vstupují do EU přes pozemní hranice. Překračování vnějších hranic státními příslušníky třetích zemí se v současné době nezaznamenává a o státních příslušnících třetích zemí osvobozených od vízové povinnosti nejsou před jejich příchodem na vnější pozemní hranice k dispozici žádné informace. Komise proto předložila legislativní návrhy na vytvoření dvou nových informačních systémů, které mají tyto závažné nedostatky odstranit. V dubnu 2016 Komise navrhla zřízení systému vstupu/výstupu EU za účelem modernizace správy vnějších hranic pomocí lepší kvality a účinnosti kontrol. V listopadu 2016 Komise navrhla systém EU pro cestovní informace a povolení (ETIAS), který má shromažďovat informace o všech osobách, které cestují do Evropské unie bez vízové povinnosti, aby bylo možné provádět předběžné kontroly zaměřené na nelegální migraci a bezpečnostní riziko. Třetí oblastí zdůrazněnou ve sdělení byla nutnost zlepšit interoperabilitu informačních systémů. Sdělení konstatovalo, že díky novému komplexnímu rámci ochrany osobních údajů v EU a významnému vývoji technologií a bezpečnosti informačních technologií lze dosáhnout interoperability informačních systémů doprovázené nezbytnými přísnými pravidly pro přístup a používání, aniž by bylo dotčeno stávající účelové omezení. Komise předložila čtyři možnosti pro dosažení interoperability: ·jediné vyhledávací rozhraní, jež umožní vyslat dotaz do několika informačních systémů současně a získat kombinované výsledky na jediné obrazovce, ·propojitelnost informačních systémů, kde bude do údajů zaznamenaných v jednom systému automaticky nahlížet jiný systém, ·zavedení sdílené služby pro porovnávání biometrických údajů na podporu různých informačních systémů a

·společné úložiště údajů o totožnosti založené na alfanumerických údajích pro různé informační systémy (včetně běžných biografických údajů, jako je např. jméno a příjmení a datum narození). Komise zahájila diskusi o tom, jak mohou informační systémy v Evropské unii ještě více zdokonalit správu hranic a vnitřní bezpečnost, a zřídila odbornou skupinu na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu, která bude v této práci pokračovat (viz oddíl II.3 níže). 2. Pokrok u prioritních dokumentů v oblasti informačních systémů Aby mohli příslušníci pohraniční stráže, pracovníci donucovacích orgánů, imigrační úředníci a soudní orgány vykonávat své úkoly, potřebují přístup k přesným a úplným údajům. Je proto zásadní, aby Evropský parlament a Rada dosáhly pokroku, pokud jde o prioritní návrhy v oblasti informačních systémů v rámci první části sdělení z dubna 2016. Jak je uvedeno výše, je to zásadní pro to, aby stávající informační systémy účinněji přispívaly k ochraně hranic a bezpečnosti, a odstraní se tak zásadní nedostatky v informacích díky zavedení nových systémů nezbytných k zabezpečení vnějších hranic. Nejpropracovanějším návrhem je systém vstupu/výstupu EU. Tento systém se nachází ve fázi třístranných jednání a směřuje k cíli stanovenému Evropskou radou, kterým je dokončení v červnu 2017. Pokračují technická jednání o systému EU pro cestovní informace a povolení (ETIAS), oba dotčené orgány však dosud nezaujaly vyjednávací pozice. Přijetí mandátu Rady se plánuje na červen 2017 a v září 2017 hodlá přijmout svůj mandát k vyjednávání Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE) Evropského parlamentu. Společné prohlášení o legislativních prioritách EU na rok 2017 stanovilo, že tento návrh má být projednán přednostně, aby mohl být realizován do konce roku 2017. Komise bude společné normotvůrce i nadále aktivně podporovat, aby bylo tohoto cíle dosaženo. Oba orgány se rovněž zabývají návrhy Komise na posílení Schengenského informačního systému (SIS). První kolo jednání o třech návrzích na úrovni pracovních skupin Rady bude dokončeno během maltského předsednictví Rady. Zpravodaj Evropského parlamentu zamýšlí předložit návrh zprávy ve výboru LIBE do konce června 2017. Pokud jde o legislativní návrh na posílení systému Eurodac, Rada se v prosinci 2016 dohodla na částečném obecném přístupu a výbor LIBE Evropského parlamentu hodlá o své zprávě hlasovat v květnu 2017. Ihned poté by měly začít třístranné rozhovory. 3. Práce odborné skupiny na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu V červnu 2016 Komise zřídila odbornou skupinu na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu. Tato odborná skupina měla řešit právní, technické a operativní problémy spojené se čtyřmi možnostmi dosažení interoperability, včetně jejich nezbytnosti, technické proveditelnosti a přiměřenosti a jejich důsledků pro ochranu údajů. Odborná skupina byla také požádána, aby zjistila a odstranila slabá místa a případné nedostatky v informacích, které jsou zapříčiněny složitostí a roztříštěností informačních systémů. Ve skupině se sešli odborníci z členských států a zemí přidružených k Schengenu, jakož i z agentur EU (eu-LISA, Europol, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a Agentura pro základní práva). Protiteroristický koordinátor EU a evropský inspektor ochrany údajů se zúčastnili jako řádní členové. Zástupci sekretariátu výboru LIBE Evropského parlamentu a generálního sekretariátu Rady se zúčastnili jako pozorovatelé. Komise vítá závěrečnou zprávu odborné skupiny na vysoké úrovni ze dne 11. května 2017. Odborná skupina došla k závěru, že pro dosažení interoperability je nezbytné a technicky možné pracovat na těchto třech řešeních, která v zásadě mohou mít jak operativní přínosy, tak být vytvořena v souladu s požadavky na ochranu údajů: ·evropský portál pro vyhledávání, ·sdílená služba pro porovnávání biometrických údajů a ·společné úložiště údajů o totožnosti. Podle názoru odborné skupiny by se o možnosti vzájemného propojení systémů mělo uvažovat vždy jen v jednotlivých případech. Jedním z takových případů je propojení navrhovaného systému vstupu/výstupu EU a Vízového informačního systému. Podle návrhu Komise na systém vstupu/výstupu EU by systém vstupu/výstupu systematicky a automaticky nahlížel do údajů obsažených ve Vízovém informačním systému a uchovával by se omezený dílčí soubor údajů (vízový štítek, počet vstupů, doba pobytu), které systému vstupu/výstupu umožní správně zpracovávat údaje o držitelích víz v souladu s požadavky na minimalizaci a konzistentnost údajů. Odborná skupina došla k závěru, že pokud u všech tří ostatních řešení pro interoperabilitu dojde k dostatečnému pokroku, nebude tolik zapotřebí vzájemně propojovat systémy pouze kvůli zlepšení výměny údajů. Závěrečná zpráva odborné skupiny rovněž zdůraznila, že je důležité v plném rozsahu zavést a používat stávající informační systémy. Zabývala se také decentralizovaným prümským rámcem pro výměnu údajů o DNA, otiscích prstů a registraci vozidel a doporučila vypracovat studii proveditelnosti týkající se přechodu na centralizovaný komponent pro směrování a případného doplnění nových funkcí. Ve věci decentralizovaného systému zřízeného směrnicí EU o jmenné evidenci cestujících (PNR) doporučila odborná skupina vypracovat studii proveditelnosti týkající se centralizovaného komponentu pro předběžné informace o cestujících a údaje ze jmenné evidence cestujících jakožto nástroje technické podpory, který umožňuje propojení s leteckými dopravci. Podle jejího názoru by se tím poté, co členské státy provedou směrnici EU o jmenné evidenci cestujících, posílila účinnost složek pro informace o cestujících. Komise se bude i nadále zaměřovat na plné provádění stávajících informačních systémů. Členské státy musí plně využívat stávající systémy a jejich potenciál. Komise bude v souladu s plánem provádění nadále poskytovat komplexní podporu, aby pomohla zajistit, že všechny členské státy provedou směrnici EU o jmenné evidenci cestujících do května 2018. Bude úzce spolupracovat se všemi členskými státy na dokončení plného zavedení prümského rámce, zejména s pěti členskými státy, které dosud neprovedly prümská rozhodnutí. V souladu s vyzněním doporučení odborné skupiny prozkoumá Komise způsoby, jak posílit fungování a účinnost těchto systémů při jejich používání členskými státy. Odborná skupina zjistila nedostatky v informacích týkající se překračování vnějších hranic občany EU. Její závěrečná zpráva odkazuje na nedávné zavedení systematických kontrol všech osob, které podle právních předpisů Unie požívají práva na volný pohyb, v příslušných databázích v okamžiku, kdy opouštějí schengenský prostor a kdy do něj vstupují. Zpráva poukazuje na to, že se nezaznamenává čas a místo těchto kontrol, a přitom by tyto údaje mohly být užitečné pro účely prosazování práva. Odborná skupina proto doporučila další analýzu přiměřenosti a proveditelnosti systematického zaznamenávání překračování vnějších hranic všemi občany EU. Komise konstatuje, že zpráva odborné skupiny neprokazuje nezbytnost a přiměřenost zaznamenávání překračování vnějších hranic všemi občany EU. Vyjdou-li najevo další skutečnosti, které by nezbytnost a přiměřenost tohoto zaznamenávání prokázaly, je Komise připravena posoudit, zda je nutno učinit další kroky. Komise se bude zatím zabývat souvisejícími doporučeními odborné skupiny, aby se věnovala případnému zaznamenávání pozitivních nálezů v Schengenském informačním systému u osob, o nichž byl proveden záznam, a to jako možný způsob registrace pohybu občanů EU, kteří byli označeni za potenciálně zapojené do terorismu nebo jiné závažné trestné činnosti. Odborná skupina rovněž zjistila nedostatky v informacích týkající se dlouhodobých víz, povolení k pobytu a pobytových karet. Zjistila, že členské státy nemají dostatečné prostředky ke kontrole platnosti těchto dokumentů v případech, kdy byly vydány jiným členským státem, a konstatovala, že by se v této souvislosti mohla prozkoumat možnost vytvoření centralizovaného úložiště EU obsahujícího informace o dlouhodobých vízech, povoleních k pobytu a pobytových kartách. Komise posoudí, zda je takové úložiště třeba, včetně jeho nezbytnosti, technické proveditelnosti a přiměřenosti. Zpráva odborné skupiny v neposlední řadě uvádí, že v meziútvarové spolupráci na vnějších hranicích jsou klíčovým aktérem celní orgány. Komise proto zkoumá další technické, operativní a právní aspekty interoperability s celními systémy. 1. Cíl Komise dosáhnout do roku 2020 interoperability informačních systémů

Hlavním cílem je zajistit, aby příslušníci pohraniční stráže, pracovníci donucovacích orgánů, imigrační úředníci a soudní orgány měli k dispozici všechny nezbytné informace, jež by jim umožnily lépe chránit vnější hranice a posílit vnitřní bezpečnost ku prospěchu všech občanů. Proto je nejprve třeba dosáhnout účinného fungování různých informačních systémů v této oblasti a urychleného přijetí již předložených legislativních návrhů. Komise v souladu se sdělením z dubna 2016 a na základě zjištění a doporučení odborné skupiny stanoví nový přístup ke správě údajů pro ochranu hranic a bezpečnost, v němž budou všechny centralizované informační systémy EU pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace interoperabilní, a to při plném dodržování základních práv, s cílem: ·umožnit souběžné vyhledávání v systémech pomocí evropského portálu pro vyhledávání v plném souladu s účelovými omezeními a přístupovými právy, aby bylo možné lépe využívat stávající informační systémy; pravděpodobně se budou také uplatňovat jednodušší pravidla pro přístup pro účely prosazování práva, ·zajistit, aby systémy používaly jednu sdílenou službu pro porovnávání biometrických prvků, která umožní vyhledávat v různých informačních systémech obsahujících biometrické údaje a případně ihned naznačí vztah k souvisejícím biometrickým údajům nalezeným v jiném systému, ·zajistit, aby systémy sdílely společné úložiště údajů o totožnosti založené na alfanumerických údajích o totožnosti, jež umožní zjistit, zda je osoba zaregistrována v různých databázích pod různými identitami. V rámci tohoto nového přístupu musí systémy dodržovat příslušná ustanovení o ochraně údajů se specifickými pravidly pro přístup příslušných orgánů, zvláštními pravidly pro účelová omezení pro každou kategorii údajů a přizpůsobenými pravidly pro uchovávání údajů. Tento přístup k interoperabilitě by nevedl k propojení všech jednotlivých systémů. Nový přístup by překonal současné nedostatky v architektuře správy údajů v EU, mimo jiné by odstranil zjištěné mezery. Zásadní úlohu v práci směřující k interoperabilitě informačních systémů bude hrát agentura eu-LISA, a to i u současných a budoucích technických analýz (viz oddíl III.2 níže). Legislativní návrh, který Komise předloží v červnu 2017, posílí mandát agentury eu-LISA, který jí umožní používat tento nový přístup. Komise bude do práce na interoperabilitě nadále zapojovat také evropského inspektora ochrany údajů a Agenturu pro základní práva. Aby byly informační systémy účinné, je zásadní zajistit vysokou kvalitu údajů. Interoperabilita může fungovat pouze tehdy, pokud jsou do informačních systémů zadávány přesné a úplné údaje. Komise již označila kvalitu údajů za záležitost vyžadující další opatření na úrovni EU a společně s agenturou eu-LISA co nejdříve provede doporučení odborné skupiny, pokud jde o zkvalitnění údajů v informačních systémech EU. Komise pokročí v realizaci doporučení odborné skupiny týkajících se automatizované kontroly kvality, „datového skladu“ schopného analyzovat anonymizované údaje získané z příslušných informačních systémů pro statistické účely a pro účely podávání zpráv, jakož i modulů odborné přípravy o kvalitě údajů pro zaměstnance odpovědné za zadávání vstupních údajů do systémů na vnitrostátní úrovni. Významná role agentury eu-LISA při zajišťování vysoké kvality údajů v centralizovaných informačních systémech EU bude rovněž zohledněna v chystaném legislativním návrhu. Interoperabilita vyžaduje technickou interakci mezi stávajícími informačními systémy. Usnadnění této interakce je cílem univerzálního formátu pro zprávy (UMF) na úrovni EU. Komise společně s agenturou eu-LISA pokročí v realizaci doporučení odborné skupiny tak, aby byl v souladu s probíhající činností zdokonalen univerzální formát pro zprávy. Cílem je zajistit, aby byl vývoj tohoto formátu zohledněn v centralizovaných informačních systémech EU. 2. Postup k dosažení interoperability informačních systémů do roku 2020 Souběžně s prací na dokončení prioritních dokumentů v oblasti informačních systémů vybízí Komise Evropský parlament a Radu ke společné diskusi o dalším postupu v oblasti interoperability, jak je stanoveno v tomto sdělení. Komise proto tyto myšlenky představí a prodiskutuje dne 29. května 2017 ve výboru LIBE Evropského parlamentu a dne 8. června 2017 s členskými státy na zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci. Na základě těchto diskusí by všechny tři orgány měly uspořádat na podzim roku 2017 třístranná setkání na technické úrovni, kde projednají další postup v oblasti interoperability v souladu s tímto sdělením, včetně operativních potřeb v oblasti ochrany hranic a bezpečnosti a způsobů zajištění přiměřenosti a plného dodržování základních práv. Cílem je dosáhnout co nejdříve, a nejpozději do konce roku 2017, shody na dalším postupu a nezbytných opatřeních, která je třeba přijmout k dosažení interoperability informačních systémů do roku 2020. Souběžně se společnou diskusí všech tří orgánů a bez předjímání jejich výsledků budou Komise a agentura eu-LISA v průběhu roku 2017 provádět další technické analýzy vymezených řešení pro interoperabilitu, a to prostřednictvím řady technických studií a ověření koncepce. Komise bude pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v těchto technických analýzách. Komise využívá výměn s Evropským parlamentem a Radou i výsledků probíhajících legislativních prací na informačních systémech a dalších technických analýz a intenzivně pracuje na tom, aby co nejdříve předložila legislativní návrh týkající se interoperability. V souladu se zásadami zlepšení právní úpravy bude součástí přípravy tohoto legislativního návrhu veřejná konzultace a posouzení dopadů, mimo jiné na základní práva a zejména práva na ochranu osobních údajů. Spolu s legislativním návrhem týkajícím se o interoperability Komise v návaznosti na hodnotící zprávu předloženou v říjnu 2016 předloží rovněž legislativní návrh na revizi právního základu Vízového informačního systému. Vízový informační systém je jedním z centralizovaných informačních systémů, jež by měly být součástí nového přístupu ke správě údajů pro ochranu hranic a bezpečnost. Společná diskuse všech tří orgánů o dalším postupu k dosažení interoperability do roku 2020 by neměla brzdit práci na legislativních návrzích týkajících se informačních systémů, jež společní normotvůrci v současné době projednávají. Většinu z těchto návrhů již společné prohlášení označilo za naléhavé a klíčové priority a všechny tyto návrhy se zabývají významnými nedostatky v informacích, které vyžadují urychlenou reakci, což je i v souladu s doporučeními odborné skupiny. Doplňující legislativní návrh na Evropský informační systém rejstříků trestů (ECRIS) pro státní příslušníky třetích zemí, který Komise představí v červnu 2017, bude rovněž plně v souladu s doporučeními odborné skupiny týkajícími se interoperability a s přístupem stanoveným v tomto sdělení. Aby mohl být tento nový přístup prováděn realizovatelným způsobem, musí být právní základ všech dotčených informačních systémů stabilní. Proto musí být v první řadě dosaženo dohody o legislativních návrzích, jež jsou v současné době předmětem jednání. 1. Podněty legislativní povahy Dne 1. května 2017 vstoupilo v platnost nové nařízení o Europolu. Pro Europol je to důležitý mezník, který zavádí řadu nových prvků, jež z agentury EU v oblasti prosazování práva učiní skutečné centrum EU pro výměnu informací o závažné přeshraniční trestné činnosti a terorismu. Europol bude mít k dispozici nástroje pro účinnější, účelnější a odpovědnější fungování. Především změněný rámec pro zpracování údajů zvýší jeho kapacitu pro vypracovávání analýz trestné činnosti ve službách členských států a silnější režim ochrany údajů zajistí nezávislý a účinný dohled nad ochranou údajů. Jak požaduje Smlouva, činnosti Europolu bude dále kontrolovat Evropský parlament společně s vnitrostátními parlamenty, což ještě zvýší transparentnost a legitimitu této agentury v očích občanů. Pro minimalizaci negativních dopadů odchodu Dánska z Europolu (na základě výsledků dánského referenda ze dne 3. prosince 2016) byla dne 30. dubna 2017 podepsána dohoda o operativní spolupráci mezi Europolem a Dánskem. Jak bylo dohodnuto ve společném prohlášení předsedy Komise Junckera, předsedy Rady Tuska a dánského předsedy vlády Rasmussena ze dne 15. prosince 2016, dohoda stanoví zvláštní operativní opatření zajišťující dostatečnou úroveň operativní spolupráce mezi Dánskem a Europolem, včetně výměny operativních údajů a výměn mezi styčnými úředníky, podložené přiměřenými zárukami. Tato dohoda sice nenahrazuje plné členství Dánska v Europolu, tj. přístup k datovým úložištím Europolu nebo plné členství na mezinárodních fórech pro správu Europolu, Dánsko však uznalo pravomoc Evropského soudního dvora a evropského inspektora ochrany údajů a do dánského práva provedlo příslušná pravidla EU pro ochranu údajů. Jak je uvedeno ve společném prohlášení, tato ujednání jsou podmíněna pokračováním členství Dánska v EU a v schengenském prostoru.