EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 14.9.2016 COM(2016) 584 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o přezkumu v polovině období týkajícím se provádění rozhodnutí č. 466/2014/EU, pokud jde o záruku EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii {SWD(2016) 294 final}

{SWD(2016) 295 final}



1.ÚVOD Tato zpráva se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s článkem 19 rozhodnutí 466/2014/EU („rozhodnutí“), které bylo přijato dne 16. dubna 2014. V článku 19 se uvádí, že: „Komise do 31. prosince 2016 ve spolupráci s EIB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu v polovině období, hodnotící provádění tohoto rozhodnutí v počátečních letech, doplněnou případně o návrh na změnu tohoto rozhodnutí. Zpráva v polovině období vychází z nezávislého externího hodnocení a příspěvku EIB. Tato zpráva zahrnuje zejména: a)posouzení provádění politiky přidělování; b)posouzení podávání zpráv EIB a případná doporučení na jeho zlepšení; c)posouzení rámce pro měření výsledků, včetně ukazatelů a kritérií výkonnosti a jejich přínosu k dosažení cílů tohoto rozhodnutí; d)podrobný popis kritérií posuzovaných pro účely doporučení ohledně případného úplného nebo částečného uvolnění nepovinné dodatečné částky.“ Tato zpráva vychází z nezávislého externího hodnocení provedeného externím konzultantem a příspěvku EIB. Popisuje hodnocení výsledků externího hodnocení Komisí a shrnuje závěry tvořící základ navrhované změny rozhodnutí. Zpráva konzultanta je k dispozici na následující adrese: http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm Komise spolu s touto zprávou předkládá: legislativní návrh revize rozhodnutí, který odráží navrhované změny pro zbývající období mandátu; pracovní dokument útvarů Komise týkající se hodnocení v polovině období; další pracovní dokument útvarů Komise, který tvoří výroční zprávu o operacích vnějšího financování EIB v roce 2015. 2.SITUACE MANDÁTU K POSKYTOVÁNÍ ÚVĚRŮ TŘETÍM ZEMÍM NA KONCI ROKU 2015 Mandát k poskytování úvěrů třetím zemím podporoval agendu vnější politiky Unie a prokázal dostatečnou flexibilitu a schopnost reagovat na geopolitické problémy, jak se ukázalo během případů na Ukrajině (Ukrajinská krize), v Egyptě a Maroku („Arabské jaro“) a v Jordánsku (uprchlická krize). Tento mandát hrál roli v ekonomické a tudíž politické stabilizaci zemí zasažených politickou krizí.

Po 1,5 roku financování činností v rámci mandátu na období 2014–2020 (uplynulo 21 % doby provádění) dosáhly koncem roku 2015 kumulativně sjednané úvěry v rámci mandátu 6,9 miliard EUR, což odpovídá 26% míře využití. Míra využití v zemích východního sousedství již překročila 50 %, následuje Asie a Latinská Amerika se 41 % a Jižní Afrika s 36 %. Nízkou míru čerpání v regionu zemí usilujících o přistoupení k EU zatím pohánějí cyklické faktory, které se již vytrácejí a neodrážejí očekávané potřeby. Nízká míra čerpání v regionu Středomoří je dána skutečností, že banka v roce 2014 sjednala téměř 1 miliardu EUR operací na úplné využití předcházejícího mandátu. Tak zbyl jen velmi malý prostor na zaúčtování operací v roce 2014 v rámci aktuálního mandátu k poskytování úvěrů třetím zemím na období 2014–2020 a následně se v některých regionech dramaticky snížila kapacita tohoto mandátu reagovat na priority Unie a možné nadcházející problémy. v milionech EUR Region působnosti Strop Čisté sjednané úvěry Čisté sjednané úvěry jako % ze stropu mandátu Země usilující o přistoupení k EU 8 739 1 157 13 % Středomoří 9 606 1 656 17 % Země východního sousedství, Rusko 4 831 2 571 53 % Asie a Latinská Amerika 3 407 1 386 41 % Jižní Afrika 416 150 36 % Celkem 27 000 6 920 26 % Unie dále v březnu 2014 slíbila poskytnout finanční balík na podporu Ukrajiny a požádala EIB o investiční příspěvek v řádu 3 miliard EUR na období 2014–2016. Je třeba uvést, že slib zvýšit úvěrové činnosti na Ukrajině v hodnotě 3 miliard EUR během tří let EIB do konce 2016 s největší pravděpodobností splní. Prognóza EIB týkající se využití mandátu ve výši 27 miliard EUR v různých regionech je uvedena v tabulce 1 . Je zřejmé, že přispěním k takovému úvěrovému podílu na Ukrajině EIB vyčerpává strop pro region zemí východního sousedství rychleji, než se při původní přípravě stropů očekávalo. Stropu pro země východního sousedství bude dosaženo v polovině roku 2017 a EIB by již nemohla poskytovat úvěry v tomto regionu po celou dobu trvání mandátu k poskytování úvěrů třetím zemím. Například pokračování činností na současné úrovni 1,5 miliardy EUR v zemích východního sousedství do roku 2020 (zejména na Ukrajině) by vyžadovalo navýšení mandátu o 5,2 miliard EUR. Při zvážení hodnocení rizik zemí východního sousedství jsou navíc možnosti spoléhat se na úvěrové nástroje EIB poskytované na vlastní riziko (ORF) v tomto regionu omezené. v milionech EUR Mandáty k poskytování úvěrů třetím zemím 2014

(od července) 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Celkem 2014–2020 Strop mandátu Země usilující o přistoupení k EU 200 957 1 400 1 532 1 550 1 550 1 550 8 739 8 739 Sousedství a partnerství 1 480 2 757 3 000 2 370 1 610 1 610 1 610 14 437 14 437 Středomoří 390 1 276 1 500 1 610 1 610 1 610 1 610 9 606 9 606 Země východního sousedství 1 090 1 481 1 500 760 0 0 0 4 831 4 831 Asie a Latinská Amerika 415 971 752 590 508 171 0 3 407 3 407 Asie (mimo střední Asii) 45 433 260 140 58 0 0 936 936 Střední Asie 70 70 42 0 0 0 0 182 182 Latinská Amerika 300 468 450 450 450 171 0 2 289 2 289 Jižní Afrika 0 150 100 70 70 26 0 416 416 Celkový součet 2 095 4 835 5 252 4 562 3 738 3 357 3 160 27 000 27 000 Komise na základě uvedeného hodnocení navrhuje v době přezkumu v polovině období uvolnit nepovinné 3 miliardy EUR se stejným rozdělením stropů v regionech, jako dříve. Dále se považuje za nezbytné zvýšit flexibilitu EIB při přesouvání částek v rámci přidělování regionálních stropů (ze současných 10 % mezi regiony na úroveň 20 %), ale pouze v případě potřeby řešit naléhavé a krizové situace, které se mohou v průběhu mandátu objevit a které mají vysokou prioritu pro vnější politiku Unie. Jedná se zejména o Ukrajinu a regiony spojené s reakcí na migraci či jakékoli budoucí problémy v rámci zbývající části mandátu na období 2014–2020. Přerozdělení se netýká nového mandátu pro soukromý sektor v hodnotě 2,3 miliardy EUR souvisejícího s migrací a částky 1,4 miliardy EUR na projekty veřejného sektoru vztahující se k migrační krizi.

3.AKTUÁLNÍ POLITICKÝ KONTEXT VČETNĚ INICIATIVY EIB NA PODPORU ODOLNOSTI V nedávné době se vyskytly a vyvinuly jasné faktory politiky pro vnější činnosti Unie, které se mají zvážit při přezkumu v polovině období trvání mandátu EIB k poskytování úvěrů třetím zemím, zejména: Urgentní práce týkající se vnějších rozměrů migrační krize EU a potencionální role EIB; Širší práce týkající se cílů udržitelného rozvoje a financování rozvoje (akční program z Addis Abeby potvrzující potřebu jít při podpoře investic nad rámec oficiální rozvojové pomoci); Agenda v oblasti změny klimatu, zejména po pařížské konferenci smluvních stran (COP 21); Práce týkající se hospodářské diplomacie podporující internacionalizaci podniků v EU. 3.1 Vnější rozměry migrační krize v EU EIB navrhla v nedávné době na žádost Evropské rady ze dne 18. března 2016 iniciativu, která mobilizuje další finanční prostředky na podporu udržitelného růstu, klíčové infrastruktury a sociální soudržnosti v zemích jižního sousedství a západního Balkánu zasažených migrační krizí. Dne 16. června 2016 projednal v reakci na závěry Evropské rady ze dne 18. března 2016 panel EIB dokument, který tvořil základ návrhu EIB Evropské radě. Evropská rada ve svých závěrech ze dne 28. června 2016 uvedla, že „iniciativa Evropské investiční banky v zemích jižního partnerství a západního Balkánu představuje první krok v novém rámci spolupráce, přispěje ke stimulaci investic v partnerských zemích a má naši plnou podporu.“ Potřeby zemí jižního partnerství a západního Balkánu jsou v důsledku uvedené krize různorodé a EIB uvažuje o účasti ve dvou oblastech, které přispějí k ekonomické odolnosti a zabezpečení udržitelného rozvoje: •Zaměření se na rostoucí infrastrukturu a související služby potřebné pro zásobování náhlého nárůstu obyvatel prostřednictvím podpory EIB zaměřené na veřejný sektor (včetně úřadů místní samosprávy a subjektů veřejného sektoru). •Zvyšování pracovních příležitostí pro hostitelské a uprchlické komunity, což podpoří ekonomickou integraci a umožní uprchlíkům, aby se stali soběstačnými. Tato výzva by měla být řešena podporou EIB zaměřenou na soukromý sektor (MSP, podniky, mikrofinance). Návrh EIB (tzv. „Iniciativa na podporu odolnosti“) je založena na třech základních pilířích: ­Základní pilíř 1: Zintenzivnění činností, které jsou uskutečnitelné ve stávajícím rámci. ­Základní pilíř 2: Zlepšování řady produktů nabízených v regionech na podporu zejména veřejného sektoru. ­Základní pilíř 3: Zlepšování řady produktů nabízených v regionech na podporu zejména soukromého sektoru.

Základní pilíř 1 (úvěrové prostředky ve výši 2 miliard EUR) by se provedl v rámci stávajících mandátů a nástrojů navýšením úvěrů na úroveň, jež plně využije dostupné stropy nastavené stávajícím mandátem. Pro základní pilíř 2 (úvěrové prostředky ve výši 1,4 miliardy EUR) EIB předpokládá zvýšení celkových stropů mandátu o 1,4 miliardy EUR. Základní pilíř 3 znamená nárůst objemu úvěrových prostředků o 2,3 miliardy EUR a rozšíření záruky EU tak, aby pokrývala komerční rizika. Jak je popsáno v rozhodnutí, je záruka EU pro úvěry EIB v soukromém sektoru v současnosti omezena na politická rizika. Základní pilíře 2 a 3 by měly být zcela směrovány na pomoc uprchlíkům a hostitelským komunitám v oblastech zasažených krizí. Pokud jde o celkový strop mandátu, navrhuje Komise na základě zjištění přezkumu v polovině období a s ohledem na Iniciativu EIB na podporu odolnosti následující: • Uvolnit nepovinné 3 miliardy EUR s takovou distribucí stropů v regionech, jak navrhuje tabulka 3 . Komise navrhuje, aby podpora EIB pro veřejný sektor ve výši 1,4 miliardy EUR pro uprchlíky a hostitelské komunity (základní pilíř 2 iniciativy na podporu odolnosti) byla zahrnuta do nepovinného aktivovaného mandátu ve výši 3 miliard EUR. • Vytvořit dodatečný maximální strop mandátu EIB pro soukromý sektor ve výši 2,3 miliard EUR (základní pilíř 3 iniciativy EIB na podporu odolnosti) a zavést komplexní záruku pro operace soukromého sektoru, které přímo souvisejí s uprchlíky a hostitelskými komunitami, a rozšiřit tak krytí zárukou EU na komerční rizika. • Umožnit zvýšenou flexibilitu EIB při přesouvání částek v rámci přidělování regionálních stropů (ze současných 10 % mezi regiony na úroveň 20 %), avšak pouze směrem k regionům s vysokou prioritou pro Unii, zejména Ukrajině a regionům souvisejícím s reakcí na migraci nebo jakýmkoli dalším problémům v rámci zbývající části mandátu na období 2014–2020. Zvýšená flexibilita se netýká nového mandátu EIB pro soukromý sektor v souvislosti s iniciativou EIB na podporu odolnosti. Výsledkem těchto změn by bylo celkové zvýšení záruky o 5,3 miliardy EUR, včetně nepovinné dodatečné částky ve výši 3 miliard EUR. Komise navrhuje zachovat v rámci nepovinné částky podíly pro regiony Asie, Latinské Ameriky a Jižní Afriky. Na základě prognózy EIB navrhuje dále Komise v rámci této částky rozdělit navýšenou částku 1,4 miliardy EUR v rámci iniciativy na podporu odolnosti mezi země usilující o přistoupení k Unii (500 milionů EUR, pouze země západního Balkánu) a země Středomoří (900 milionů EUR). Zbývající část nepovinné částky bude přidělena zemím východního sousedství (1 177 milionů EUR), čímž se jejich podíl více než zdvojnásobí a umožní se alespoň částečné pokračování vyšší úrovně podnikání v regionu, zejména na Ukrajině. Nakonec se, rovněž podle prognózy EIB, částka ve výši 2,3 miliardy EUR pro operace EIB v soukromém sektoru pro uprchlíky rozdělí mezi země usilující o přistoupení k Unii (440 milionů EUR, také jen země západního Balkánu) a země Středomoří (1 860 milionů EU). (Viz navržené regionální a subregionální rozdělení v tabulce 3 ). v milionech EUR

Mandát k poskytování úvěrů třetím zemím (32 300 milionů EUR) Regionální rozdělení Rozhodnutí 2014 Rozdělení 27 mld EUR v % Nepovinná dodatečná částka (+ 3 mld) Rozdělení 3 mld EUR v % Regionální rozdělení 30 mld EUR Základní pilíř 3

2,3 mld EUR Regionální rozdělení 32,3 mld EUR Země usilující o přistoupení k EU 8 739 32 % 500 17 % 9 239 440 9 679 Sousedství a partnerství 14 437 53 % 2 077 69 % 16 514 1 860 18 374 Středomoří 9 606 36 % 900 30 % 10 506 1 860 12 366 Země východního sousedství 4 831 18 % 1 177 39 % 6 008 0 6 008 Asie a Latinská Amerika 3 407 13 % 378 13 % 3 785 0 3 785 Asie (mimo střední Asii) 936 3 % 104 3 % 1 040 0 1 040 Střední Asie 182 1 % 20 1 % 202 0 202 Latinská Amerika 2 289 8 % 254 8 % 2 543 0 2 543 Jižní Afrika 416 2 % 46 2 % 462 0 462 Celkový součet 27 000 100 % 3 000 100 % 30 000 2 300 32 300 3.2 Cíle udržitelného rozvoje Unie se od roku 2015 zavázala přispívat k dosažení cílů udržitelného rozvoje. V roce 2016 byla oficiálně spuštěna Agenda pro udržitelný rozvoj 2030 , kterou přijali v září 2015 na půdě OSN čelní světoví představitelé. Tato nová agenda vyzývá k zahájení úsilí o dosažení 17 cílů udržitelného rozvoje během následujících 15 let. Přesněji řečeno jsou cíle a operace mandátu k poskytování úvěrů třetím zemím široce propojeny s cíli udržitelného rozvoje a očekává se, že budou přímo přispívat k dosažení některých cílů, jako je čistá voda a kanalizace, cenově dostupná a čistá energie, průmysl, inovace a infrastruktura, udržitelná města a komunity, opatření v oblasti klimatu, důstojná práce a hospodářský růst. K těmto cílům udržitelného rozvoje dále nepřímo přispívá mandát k poskytování úvěrů třetím zemím, a to zejména rozvojem infrastruktur v odvětvích (zemědělství, vzdělávání, atd.), od nichž se očekává, že budou mít vliv na tyto cíle: žádná chudoba, žádný hlad, dobré zdraví a pohoda, kvalitní vzdělání, rovnost pohlaví, snižování nerovností, odpovědná spotřeba a produkce, život pod vodou, mír, spravedlnost a silné instituce a partnerství pro dosažení těchto cílů. V tomto kontextu by mandát EIB měl zlepšit svůj příspěvek k dosažení cílů udržitelného rozvoje, zejména se zaměřením na udržitelný ekonomický rozvoj, což je jeden ze tří prioritních cílů mandátu. 3.3 Pařížská dohoda o klimatu V Pařížské dohodě o klimatu vlády souhlasily s omezením globálního oteplování výrazně pod úrovní 2 °C ve srovnání s úrovní před industrializací a na základě toho se závazkem rapidního snížení emisí skleníkových plynů pomocí nejlepších dostupných technik. Rovněž se zavázaly podporovat rozvojové země v jejich úsilí přizpůsobit se klimatické změně. Unie v tomto rámci již podniká kroky k uskutečnění svého cíle snížit do roku 2030 emise alespoň o 40 %. Součástí tohoto úsilí jsou finanční operace EIB prováděné na základě mandátu. Mandát výrazně přispívá k dosažení cílů v oblasti změny klimatu (jeden ze tří prioritních cílů) s objemem financování, který představuje 40 % celkových finančních operací EIB, se silným zaměřením na činnosti zmírňující změnu klimatu (92 % operací EIB) a na přizpůsobení se změně klimatu (8 % operací EIB). Mandát je v souladu s probíhajícím úsilím Unie a mezinárodního společenství směřujícím k dosažení cílů v oblasti změny klimatu (snížení emisí skleníkových plynů). 3.4 Hospodářská diplomacie Současné probíhající diskuze o strategii Unie týkající se internacionalizace evropských podniků se zaměřují na podporu těch, kteří chtějí podnikat v zahraničí, na podporu společných norem pro podniky a zároveň na přitahování investic do Unie. Současná jednání se zaměřují na potřebu koordinace, sladění a zefektivnění úsilí Unie v oblasti politik, subjektů a nástrojů, které již k hospodářské diplomacii přispívají. Za druhé, přístup k financování je klíčovou překážkou internacionalizace podniků v Unii. Hospodářská diplomacie Unie by se měla rovněž zaměřit na podmínky financování s cílem odstranit překážky, jako je omezení přístupu k financování internacionalizace podniků v EU. V tomto ohledu se od EIB očekává, že bude sehrávat klíčovou úlohu, zejména proto, že se mandát EIB zaměřuje na činnosti mimo Unii a podporuje hospodářské subjekty EU, včetně malých a středních podniků, v zahraničí. 4. ZJIŠTĚNÍ PŘEZKUMU V POLOVINĚ OBDOBÍ Z externího hodnocení vyplynulo, že:

Mandát k poskytování úvěrů třetím zemím je v souladu s prioritami Unie, poskytoval dostatečnou flexibilitu při reakci na krizové události díky dostatečné rezervě u regionálních a subregionálních stropů v prvních letech provádění mandátu, avšak vedl k nadměrnému využívání stropů v některých regionech (východní sousedství, Asie a Střední Asie). Finanční operace probíhaly podle pravidel postupu přidělování, přičemž užitek zemí, které dosahují požadovaného investičního stupně, ze záruky EU je diskutabilnější. Rámec pro měření výsledků (ReM) EIB je po čtyřech letech provádění dobře přizpůsoben operačním cílům. Vyplynulo rovněž, že v kontextu přípravy výroční zprávy Komise Evropskému parlamentu a Radě o finančních operacích prováděných podle rozhodnutí 466/2014/EU bylo v hlášení EIB pro Unii možno provést zlepšení. Koordinace s jinými mezinárodními finančními institucemi a delegacemi EU v kontextu mechanismu kombinovaného financování byla účinná. Pokud jde o přidanou hodnotu finančních operací EIB v kontextu mandátu k poskytování úvěrů třetím zemím, byla EIB schopna financovat projekty v zemích s nízkým hodnocením. Přidaná hodnota financování EIB je obzvlášť relevantní z hlediska úrokové sazby a splatnosti (zejména při podpoře malých a středních podniků), jakož i z hlediska nefinančních výhod, jako je technická pomoc, propagace osvědčených norem nebo normy pro zadávání veřejných zakázek. Zpráva poukazuje na to, že nedostatek financování v místní měně představuje omezení přidané hodnoty, neboť dlužník pak nese výměnné riziko. Co se týče změny klimatu, výsledky na konci roku 2015 překročily cíl 25 % celkových finančních operací EIB s objemem financování představujícím 40 % z celkového množství. Ve zprávě se usuzuje, že viditelnost Unie na úrovni konečných příjemců by se mohla zlepšit. 5. HLAVNÍ PRVKY NÁVRHU KOMISE Nové prvky, které se mají zavést novým rozhodnutím na základě hodnocení zjištění Komise týkajících se přezkumu v polovině období uvedených v kapitole 4 a politického kontextu, včetně iniciativy EIB na podporu odolnosti, uvedeného v kapitole 3, lze shrnout následovně: Aktivace nepovinné dodatečné částky ve výši 3 miliard EUR: tento nepovinný mandát proporcionálně zvýší regionální stropy, včetně 1,4 miliard EUR iniciativy EIB na podporu odolnosti (základní pilíř 2) pro operace zahrnující protistrany z veřejného sektoru. Přidává se nový horizontální prioritní cíl týkající se reakce na migrační krizi. Nepovinná dodatečná částka ve výši 3 miliard EUR bude zahrnovat částku 1,4 miliardy EUR související s iniciativou EIB na podporu odolnosti (základní pilíř 2) pro operace zahrnující protistrany z veřejného sektoru. Částka 1,4 miliardy EUR bude rozdělena mezi země usilující o přistoupení k Unii a středomořské země. Zvýšení celkového stropu na finanční operace EIB v soukromém sektoru o 2,3 miliardy EUR (základí pilíř 3), které se budou moci použít na projekty na podporu uprchlíků a/nebo hostitelských komunit. Tato částka bude rovněž rozdělena v souladu s prognózami EIB mezi země usilující o přistoupení k Unii a středomořské země. V tomto kontextu a pro uvedenou částku bude krytí zárukou EU pro tyto operace rozšířeno na všechny platby splatné EIB, které ještě EIB neobdržela („souhrnná záruka“), a nejen na záruky politického rizika, jak je uvedeno v současném rozhodnutí. Souhrnná záruka související s tímto novým mandátem bude nahrazena. Příjmy se budou hradit do Záručního fondu pro vnější vztahy. Maximální strop operací EIB na základě záruky EU se proto zvyšuje na 32,3 miliardy EUR. Pokud jde o rámec pro měření výsledků, má EIB vytvořit a zavést ukazatele pro projekty poskytující strategickou reakci na migrační krizi. Hodnocení dopadu finančních operací EIB v reakci na migrační krizi je zahrnuto v kontextu výroční zprávy Komise Evropskému parlamentu a Radě o finančních operacích EIB. Přezkum seznamu způsobilých zemí: odstranění zemí s vysokými příjmy a vysokým investičním stupněm, jako je Brunej, Island, Singapur, Chile a Jižní Korea, jakož i zvláštních administrativních oblastí Čínské lidové republiky Hongkong a Macao, ze seznamu způsobilých zemí. Zavedení větší flexibility tím, že bude EIB umožněno zvýšit přerozdělení finančních zdrojů mezi regiony a subregiony v průběhu mandátu. Větší flexibilita je potřeba k umožnění řešení naléhavých případů a v reakci na krizové situace, ke kterým může v tom či onom regionu během období mandátu dojít. Přerozdělení mezi regiony se zvyšuje z 10 % na 20 %. Přerozdělení se netýká částky 2,3 miliardy EUR přidělené mandátu pro soukromý sektor a částky 1,4 miliardy EUR související s projekty soukromého sektoru reagující na migrační krizi. Posílení aspektu klimatické změny mandátu. Objem operací EIB pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně by měl přispět ke zvýšení podílu úvěrů EIB na podporu investic souvisejících s klimatem v rozvojových zemích z 25 % na 35 % do roku 2020. Minimální objem těchto operací by měl během doby, na kterou se vztahuje rozhodnutí odrážející nové priority mandátu, i nadále představovat 25 % celkových finančních operací EIB, přičemž EIB by se zároveň měla zaměřovat na udržování současného vysokého výkonu. Zavádí se odkaz na Pařížskou dohodu přijatou na základě Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu.

Je třeba zvýšit podporu EIB pro malé a střední podniky v Unii (internacionalizace podniků v EU). Zdůrazňuje se přímý příspěvek mandátu EIB k dosahování některých cílů udržitelného rozvoje. 6. VLIV ZVÝŠENÍ CELKOVÉHO STROPU NA ROZPOČET V návrhu se předpokládá zvýšení celkového stropu finančních operací EIB v rámci záruky EU během období 2014–2020 aktivací nepovinné částky 3 miliard EUR uvedené v rozhodnutí a přidáním nového úvěrového mandátu pro soukromý sektor na projekty reagující na migrační krizi v hodnotě 2,3 miliardy EUR. Celkový strop dosáhne celkové částky 32,3 miliardy EUR, která bude rozdělena mezi regionální stropy a podstropy. Dodatečné rozpočtové potřeby pro financování Záručního fondu spojené s celkovým zvýšením celkového stropu mandátu (+ 5,3 miliardy EUR) se budou financovat z rozpočtové položky Unie pro poskytování prostředků pro Záruční fond v kontextu víceletého finančního rámce. Dopad na potřeby financování Záručního fondu se vypočítává podle očekávaných vzorců pro poskytování a splácení zaručených úvěrů, které budou rozvrženy do současného a budoucího makrofinančního rámce (MFF), jak popisuje tabulka 4 . v milionech EUR POHLEDÁVKY CELKEM (EIB + MFA + EURATOM) Provádění Prognózy Konec 2014 Konec 2015 Konec 2016 Konec 2017 Konec 2018 Konec 2019 Konec 2020 Konec 2021 Konec 2022 Konec 2023 Konec 2024 Konec 2025 Konec 2026 Scénář celkového mandátu 27 mld 26 353 28 451 30 695 32 377 34 277 35 074 35 365 35 359 34 752 33 435 31 135 29 249 27 192 Scénář celkového mandátu 32,3 mld 26 353 28 451 30 744 32 730 35 198 36 654 37 713 38 278 37 981 36 841 34 568 32 562 30 320 Snížení výše pohledávek v roce 2021 a dále je spojeno s absencí prognóz EIB pro následující období mandátu. Tabulka 5 zobrazuje dodatečné roční rozpočtové potřeby vyplývající z dopadu zvýšení celkového stropu mandátu na 32,3 miliardy EUR. Dodatečné rozpočtové potřeby v období 2018–2020 (v rámci současného makrofinančního rámce) by proto měly být omezeny na 115 milionů EUR (viz Tabulka 5 ). v milionech EUR Rozpočet 2014–2016 Návrh rozpočtu 2017 Prognózy Konec 2014 Konec 2015 Konec 2016 Konec 2017 Konec 2018 Konec 2019 Konec 2020 Konec 2021 Konec 2022 Konec 2023 Konec 2024 Konec 2025 Konec 2026 Konec 2027 Konec 2028 Roční rozpočtové potřeby 27 mld 58 144 257 241 229 185 171 103 2 -71 -104 -138 -229 -257 -215 Roční rozpočtové potřeby 32,3 mld 58 144 257 241 234 216 249 209 99 -29 -132 -191 -254 -239 -190 Potřeby dalšího financování - - - - 4 32 78 106 97 42 - 27 - 54 - 25 18 25 Celkové dodatečné potřeby ve výši 296 mil. EUR Potřeby dodatečného financování ve výši 114 mil EUR nad současný makrofinanční rámec Potřeby dodatečného financování ve výši 182 mil EUR po roce 2020