—

vzhledem k tomu, že zpráva o barometru z roku 2020 ukázala, že mnohostranný dopad krize COVID-19 byl – a stále je – velmi asymetrický a má silný územní rozměr, a vzhledem k tomu, že je nepopiratelně zapotřebí, aby se jemněji rozlišovalo, pokud jde o chápání toho, jak pandemie ovlivňuje místní a regionální rozvoj; 1. zdůrazňuje, že pandemie COVID-19 a její nesčetné důsledky byly velkou zkouškou fungování naší demokracie a odolnosti našich společností, a zejména testem pro naše systémy zdravotní péče, který některé z nich ochromil. Poukazuje na to, že dopad pandemie byl v Unii nerovnoměrný: ukázalo se, že příhraniční regiony a městské oblasti jsou zranitelnější, zatímco venkovské regiony – jež jsou obecně v nevýhodě, pokud jde o přístup ke zdravotní péči – na tom byly relativně lépe. Požaduje strategičtější politický výhled a investice s cílem realizovat evropskou zdravotní unii a trvá na tom, že regionální systémy zdravotní péče jsou základním kamenem odolnosti EU a musí být součástí budoucí struktury připravenosti a reakce v oblasti zdraví. Vyzývá – mimo jiné s ohledem na nástroj pro mimořádné situace na jednotném trhu, jehož zavedení plánuje Evropská komise na počátek roku 2022 –, aby byly v jakýchkoli krizových případech, které mají dopad na příhraniční regiony, zváženy dopady na evropský trh práce a usilovalo se o zavedení udržitelných výjimek pro všechny přeshraniční pracovníky, a předešlo se tak neopodstatněným nedostatkům v oblasti ochrany; 2. zdůrazňuje, že pandemie otestovala také odolnost našich ekonomik. V poklesu HDP EU v roce 2020 o 6 % se skrývají velké regionální rozdíly, což lze vysvětlit tím, že jednotlivé regiony byly vystaveny různým omezením, ale také jejich strukturálními charakteristikami, jako je podíl osob zaměstnaných v rizikových odvětvích, úroveň vzdělanosti, podíl mikropodniků či kvalita správy. Aby města a regiony mohly co nejlépe využít nástroje „Next Generation EU“ a zaměřit se na dlouhodobé investice, které tyto strukturální charakteristiky zlepší, měl by být časový rámec pro opatření na podporu oživení prodloužen až do roku 2024. Vyšší míra spolufinancování krátkodobých opatření zaměřených na oživení by pak měla být prodloužena o další rok, přičemž je nutno zajistit soulad mezi různými programy financování a regulačními opatřeními; 3. zdůrazňuje, že kombinace poklesu příjmů a nárůstu výdajů vytváří nebývalý tlak na rozpočty místních a regionálních orgánů, což má za následek „efekt rozevírání nůžek“. Odhaduje se, že tento rozdíl činil v roce 2020 pro všechny místní a regionální orgány v EU dohromady zhruba 180 miliard EUR. Tato částka je kombinací nárůstu výdajů o 124 miliard EUR v důsledku opatření v oblasti veřejného zdraví, podpory podnikání apod. a poklesu příjmů o 55 miliard EUR v důsledku omezené činnosti (a tím i příjmů z daní a poplatků). Významná podpora rozpočtů místních a regionálních orgánů ze strany vlád členských států a EU tento účinek zmírnila, toto zmírnění je však napříč členskými státy velmi nerovnoměrné a bude zapotřebí, aby podpora místních a regionálních orgánů pokračovala v roce 2021 i v dalších letech. Byla také ovlivněna rozpočtová stabilita i fiskální autonomie v širším slova smyslu, což může mít dopad na účinné poskytování veřejných služeb. Revize evropského rámce pro správu ekonomických záležitostí – který v současné době nebere dostatečně v potaz rozdíl mezi běžnými výdaji a výdaji na dlouhodobé/udržitelné investice – musí lépe odrážet potřeby místních a regionálních orgánů. Především je třeba zavést zlaté pravidlo udržitelných veřejných investic a vyjmout čisté veřejné investice z výpočtu schodku v rámci Paktu o stabilitě a růstu; 4. znovu opakuje, že je třeba zapojit místní a regionální orgány do hodnocení a provádění Nástroje pro oživení a odolnost a konkrétněji jeho hlavních operačních nástrojů – národních plánů pro oživení a odolnost. Naplnily se obavy vyjádřené v prvním ročníku barometru, neboť míra tohoto zapojení se ukázala jako omezená: velmi málo členských států podrobně informuje o zapojení svých místních a regionálních orgánů do konzultačního procesu nebo systematicky popisuje úlohu místních a regionálních orgánů v jednotlivých oblastech politiky. Takto nedostatečné zapojení je znepokojující vzhledem k tomu, že místní a regionální orgány jsou zásadní hybnou silou, co se týče veřejných investic, a že samy cíle Nástroje pro oživení a odolnost jsou pro tyto orgány vzhledem k rozdělení pravomocí obzvláště významné. Konstatuje, že způsob, jakým byly vypracovány národní plány pro oživení a odolnost a jakým byly do tohoto procesu zapojeny místní a regionální orgány, není příznivý pro to, aby tyto orgány vzaly uvedené plány za své. U řady doporučení pro jednotlivé země nebyla provedena návazná opatření právě kvůli tomu, že místní a regionální orgány neměly dostatečně silný pocit spoluzodpovědnosti a nebyly dostatečně zapojeny do evropského semestru; 5. zdůrazňuje, že národní plány pro oživení a odolnost představují také zásadní příležitost k prosazování zeleného oživení. Více než polovina klíčových témat Zelené dohody je plně začleněna do národních plánů pro oživení a odolnost analyzovaných v nedávné studii VR, přičemž v průměru 41 % rozpočtu v rámci těchto plánů připadá na ekologickou transformaci. Místní a regionální orgány stojí v čele boje proti změně klimatu, neboť 75 % občanů EU žije v městských oblastech (které produkují většinu emisí skleníkových plynů) a počet místních a regionálních orgánů, které jsou odhodlány jednat, rychle roste. Místní a regionální orgány tedy musí být plnohodnotnými partnery, pokud jde o rozvoj a provádění iniciativ Zelené dohody, a to zejména v oblastech politiky, jako je renovace budov, udržitelná mobilita nebo ozeleňování měst. Tyto orgány mají taktéž obzvláště dobré předpoklady k tomu, aby zajistily důsledné využívání finančních prostředků na podporu oživení a fondů ESI (včetně Fondu soudržnosti a EFRR); 6. zdůrazňuje, že zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a také ochrana a obnova životního prostředí jsou klíčovými prvky budování odolnějších a udržitelnějších společností a ekonomik, neboť důsledky pandemie COVID-19, dopady změny klimatu a zhoršování stavu životního prostředí se velmi různí v závislosti na zeměpisných, hospodářských a sociálních specifikách evropských oblastí. Opakuje, že účinná opatření v oblasti klimatu a životního prostředí vyžadují plné uplatňování víceúrovňové správy, a vyzývá Komisi a členské státy, aby nižší než celostátní úroveň správy plně začlenily do politik Zelené dohody pro Evropu. Podtrhuje, že změna klimatu a biologická rozmanitost představují celosvětové výzvy a že rok 2021 je zásadní, pokud jde o to, aby se pokročilo s globálními koordinovanými opatřeními v oblasti klimatu a aby byly uznány příspěvky místních a regionálních orgánů, a to v rámci 26. zasedání konference smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC COP26) a 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti, které jsou v tomto ohledu v roce 2021 ústředními body. VR prozkoumá možnost spolupráce s partnery, jako je Evropská komise, UNDRR a Společné výzkumné středisko, s cílem vytvořit „platformu pro regionální odolnost“. Cílem této platformy je podpořit místní a regionální orgány při posilování jejich odolnosti vůči budoucím krizím v oblastech, jako jsou přírodní katastrofy, změna klimatu a zdraví, tím, že bude shromažďovat údaje a osvědčené postupy; 7. vyjadřuje politování nad tím, že v roce 2020 vzrostla ve většině regionů NUTS 2 v EU míra nezaměstnanosti a že tato změna k horšímu, k níž došlo poté, co bylo několik let v řadě zaznamenáno zlepšení, postihla zejména mladé lidi. Aby se zajistilo, že se „nový normální stav“ v oblasti práce, životních podmínek a cestování v EU bude týkat všech občanů, je nutná seriózní diskuse o hospodářské, sociální a územní soudržnosti a také o soudržnosti jako celkové hodnotě EU. Sociální summit v Portu a následný Portský sociální závazek musí připravit půdu pro posílení sociálního rozměru EU, přičemž musí být vynaloženo veškeré úsilí k dosažení cílů, které byly v tomto závazku stanoveny pro rok 2030. Měla by být vypracována zvláštní opatření pro ohrožené skupiny obyvatel. Všichni mladí lidé by například měli mít přístup k programu Erasmus+ a každý mladý Evropan by měl mít „záruku získání minimálních kvalifikací a dovedností“, která by byla uznávána ve všech členských státech; 8. zdůrazňuje pozitivní stranu tohoto „nového normálního stavu“, a sice že pandemie rovněž urychlila digitální transformaci. Ve většině členských států EU však existuje hluboká digitální propast mezi městy a venkovem, pokud jde o infrastrukturu, používání internetu a využívání služeb elektronické veřejné správy. Mimoto je technologický průmysl silně koncentrován v konkrétních regionech Unie. V zájmu udržitelného oživení je nezbytné tuto digitální propast překlenout prostřednictvím komplexních strategií zahrnujících všechny úrovně správy. Pandemie ukázala hodnotu digitální konektivity a potřebu digitální soudržnosti, což je koncept, který by měl být na stejné úrovni jako hospodářská, sociální a územní soudržnost. V tomto ohledu je stěžejní vytvořit solidní a komplexní soubor dat na místní a regionální úrovni s cílem přenést digitální cíle v rámci „Digitálního kompasu 2030“ na nižší úrovně, než je úroveň celostátní, což by odráželo úlohu místních a regionálních orgánů v digitální transformaci. Tyto závazné digitální cíle by se měly odrazit ve zprávě Evropské komise o provádění dlouhodobé vize pro venkovské oblasti; 9. vyslovuje se pro posílení úlohy místních a regionálních orgánů v oblasti integrace uprchlíků a migrantů. Vzhledem k tomu, že na globální výzvy, kterou migrace a integrace představují, je nutno reagovat na místní úrovni, hrají mnohé místní a regionální orgány při přijímání a integraci uprchlíků a migrantů aktivní úlohu, neboť poskytují zásadní městskou infrastrukturu a zajišťují služby k uspokojení jejich potřeb – např. cenově dostupné a sociální bydlení, kvalitní vzdělávání a zdravotnické služby. Politiky v oblasti přijímání a integrace migrantů tedy musí být formulovány v rámci přístupu zdola nahoru po konzultaci s místními a regionálními orgány, aby se zajistilo, že tyto politiky nebudou odtrženy od reality hostitelské komunity. Mimoto je třeba usnadnit přístup místních a regionálních orgánů k podpůrným fondům, přičemž obce, které jsou zapojeny do relokačního programu EU a/nebo rozvíjejí své vlastní integrační projekty, by měly mít možnost získat přímé financování; 10. se znepokojením konstatuje, že vztah mezi Spojeným královstvím a EU vyplývající z dohody o obchodu a spolupráci postrádá územní „hloubku“. VR je připraven přispět k pozitivnímu programu územní spolupráce s místními a regionálními orgány ve Spojeném království, který by byl založen na nových způsobech spolupráce, které nespoléhají jen na institucionální rámec uvedené dohody. Za tímto účelem by mohlo být zahájeno několik konkrétních iniciativ, jako je změna nařízení o evropských seskupeních pro územní spolupráci (ESÚS) s cílem usnadnit zřizování ESÚS se Spojeným královstvím nebo jako je poskytnutí zvláštní podpory, která by byla zaměřena na správní kapacitu veřejných institucí a díky níž by se tyto instituce mohly zapojovat do projektů spolupráce s partnery ze Spojeného království. Klíčový význam pro ověření toho, zda dochází k nápravě územního dopadu vystoupení Spojeného království z EU, bude mít rovněž monitorování zapojení místních a regionálních orgánů do provádění rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu; 11. zdůrazňuje, že podle vůbec prvního průzkumu, který nechal VR provést mezi více než milionem politiků zvolených na nižší než celostátní úrovni, se téměř dvě třetiny místních politiků (64 %) domnívají, že regiony, města a vesnice nemají dostatečný vliv na tvorbu politik EU. Evropa tudíž může z krize COVID-19 vyjít demokraticky – a také environmentálně – odolnější, bude-li formálně uznána a uplatňována aktivní subsidiarita, aby se zajistilo, že opatření budou prováděna na úrovni, jejíž činnost přinese občanům maximální přidanou hodnotu, a že budou zavedeny koordinované a účinné rozhodovací procesy; 12. zdůrazňuje, že Konference o budoucnosti Evropy je příležitostí vyztužit dům evropské demokracie, které je třeba využít. Města a regiony coby stěžejní aktéři při provádění a rozvoji postupů participativní a poradní demokracie, které doplňují a posilují zastupitelskou demokracii, mají zásadní význam pro zvyšování důvěry veřejnosti v demokratické rozhodování. Výbor tudíž vyzývá orgány EU, aby Konference o budoucnosti Evropy využily jako příležitosti otestovat inovativní opatření (jako je interaktivní vícejazyčná digitální platforma nebo panelové diskuse občanů), která by se potenciálně mohla stát trvalými prvky unijních rozhodovacích postupů, a dozvědět se více o potřebách místních a regionálních orgánů a současně zvážit, zda by bylo třeba změnit Smlouvu; 13. zdůrazňuje, že rozvoj regionů do značné míry závisí na kvalitě jejich fyzického propojení. V této souvislosti poukazuje na to, že je nutné propagovat železniční dopravu jakožto stěžejní prvek při řešení problému vyloučení odlehlých a méně rozvinutých regionů, pokud jde o dostupnost prostřednictvím veřejné dopravy. Zdůrazňuje, že je třeba prohloubit integraci ekologických, inovativních a bezpečných druhů dopravy. Je si vědom toho, že regionální letiště hrají v případě řídce osídlených, okrajových či méně rozvinutých regionů důležitou roli z hlediska územní soudržnosti EU. Zdůrazňuje, že s ohledem na globální výzvy, jež lze řešit pouze spoluprací, se regiony a města EU musí zaměřovat současně na dění v Unii i mimo ni; 14. vidí velký potenciál pro to, aby asi milion politiků zvolených v EU na regionální a místní úrovni pomáhalo budovat dům evropské demokracie, a konstatuje, že z našeho nejaktuálnějšího průzkumu vyplývá, že naprostá většina těchto politiků uvádí, že jejich intenzivnější zapojení by zlepšilo fungování demokracie v Unii; 15. pověřuje svého předsedu, aby předal Výroční regionální a místní barometr 2021 a toto usnesení předsedovi Evropského parlamentu, předsedkyni Evropské komise, předsedovi Evropské rady a vedoucím představitelům 27 členských států EU. Vybízí regionální a místní volené politiky v celé Evropě, aby o této zprávě informovali občany a místní sdělovací prostředky.