CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 6.5.2013  
SWD(2013) 166 final 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
Návrh 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o úředních kontrolách a jiných ú ředních činnostech provád ěných s cílem zajistit 
uplatňování právních p ředpisů týkajících se krmiv a potr avin a pravidel týkajících se 
zdraví zví řat a dobrých životních podmínek zví řat, zdraví rostlin, rozmnožovacího 
materiálu rostlin a p řípravků na ochranu rostlin a o zm ěně nařízení (ES) č. 999/2001, 
1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, 
nařízení (EU) č. 1151/2012, [….]/2013 [ Office of Publications, please insert number of 
Regulation laying down provisions for the mana gement of expenditure relating to the food 
chain, animal health and animal welfare,  and relating to plant health and plant 
reproductive material ] a směrnic 98/58/ES, 1999/74/ES , 2007/43/ES, 2008/119/ES, 
2008/120/ES a 2009/128/ES (na řízení o úředních kontrolách) 
{COM(2013) 265 final} 
{SWD(2013) 167 final}  
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
Návrh 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o úředních kontrolách a jiných ú ředních činnostech provád ěných s cílem zajistit 
uplatňování právních p ředpisů týkajících se krmiv a potr avin a pravidel týkajících se 
zdraví zví řat a dobrých životních podmínek zví řat, zdraví rostlin, rozmnožovacího 
materiálu rostlin a p řípravků na ochranu rostlin a o zm ěně nařízení (ES) č. 999/2001, 
1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, 
nařízení (EU) č. 1151/2012, [….]/2013 [ Office of Publications, please insert number of 
Regulation laying down provisions for the mana gement of expenditure relating to the food 
chain, animal health and animal welfare,  and relating to plant health and plant 
reproductive material ] a směrnic 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 
2008/120/ES a 2009/128/ES (na řízení o úředních kontrolách) 
1. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
Souvislosti  
Odpovědnost za prosazování právních p ředpisů Evropské unie (EU) týkajících se 
zemědělsko-potravinového řetězce náleží členským stát ům, jejichž orgány 
monitorují, zda jsou p říslušné požadavky v rámci EU ú činně uplatňovány. Tím 
ověřují, že jsou činnosti provozovatel ů a zboží uvád ěné na trh EU (bu ď vyrobené 
v EU, nebo dovezené ze t řetích zemí) v souladu s p říslušnými normami a požadavky 
zemědělsko-potravinového řetězce. Úředním kontrolám podléhají všichni 
provozovatelé bez ohledu na velik ost podle míry rizika, jež r ůzné činnosti mohou 
představovat pro zem ědělsko-potravinový řetězec. Menší podniky, v četně 
mikropodnik ů, ve skute čnosti představují více než polovinu celkového po čtu 
provozovatel ů ve většině členských stát ů a mohou i p řes omezený podíl svých 
činností představovat vážná rizika (jako v p řípadě nedávné krize vyvolané bakterií 
Escherichia Coli ). 
Harmonizovaná pravidla EU , která upravují kontrolní činnosti provád ěné členskými 
státy, jsou stanovena v na řízení (ES) č. 882/2004 (dále jen „na řízení“) s cílem zajistit 
integrovaný a jednotný p řístup k úředním kontrolám na všech stupních zem ědělsko-
potravinového řetězce. Nařízení stanoví obecný rámec pro ú řední kontroly v oblasti 
právních p ředpisů týkajících se krmiv a potravin,  pravidel týkajících se zdraví 
zvířat a dobrých životních podmínek zví řat a současně stanoví pravidla upravující 
jak organizaci , tak financování  těchto kontrol.  
Navzdory výše uvedenému integrovanému p řístupu zůstaly kontroly za ú čelem 
zdraví zví řat (u domácího i dovezeného zboží) a kontroly týkající se reziduí 
 
CS 3   CS veterinárních lé čivých přípravků nadále z historických d ůvodů regulovány odd ěleně. 
Některá odv ětví, která jsou sou částí zemědělsko-potravinového řetězce, navíc do 
působnosti na řízení zahrnuta nebyla, nap ř. zdraví rostlin, rozm nožovací materiál 
rostlin, vedlejší produkty živo čišného původu,  a byly pro n ě vyvinuty zvláštní 
odvětvové režimy.  
Nařízení významn ě zlepšilo zp ůsob, jakým p říslušné orgány ú řední kontroly v rámci 
zemědělsko-potravinového řetězce organizují a provád ějí, a položilo základ 
integrovan ějšího a více horizontáln ě orientovaného p řístupu.  Poznatky získané 
během posledních p ěti let (zpětná vazba od p říslušných orgán ů členských stát ů a 
zúčastněných stran a audity Potrav inového a veterinárního ú řadu spadajícího pod 
Generální ředitelství pro zdraví a spot řebitele) poukázaly na nedostatky pramenící z 
neúplného uplat ňování některých zásad či plnění některých cíl ů a ze skute čnosti, že 
je integrovaný p řístup k úředním kontrolám konsolidován pouze částečně.  
Přezkum na řízení je sou částí balíčku, který zahrnuje rovn ěž tři další rozsáhlé revize, 
jejichž cílem je modernizovat acquis v oblasti zdraví zví řat, zdraví rostlin a 
rozmnožovacího materiálu rostlin1. Jeho cílem je tudíž modernizovat a integrovat 
systém úředních kontrol zp ůsobem, který rovn ěž uceleně doplňuje proces zlepšování 
politik EU v t ěchto odvětvích.  
Vymezení problému  
Členské sice zajiš ťují dobrou úrove ň provádění úředních kontrol v rámci 
zemědělsko-potravinového řetězce a lze pozorovat pokrok p ři používání 
donucovacích nástroj ů, které na řízení zavedlo, nicmén ě byly zjišt ěny nedostatky, 
které mají na jedné stran ě původ v koncepci rámce ú ředních kontrol a na stran ě 
druhé v nejasnostech, pokud jde o dostupnost dostate čných prost ředků pro 
náležité financování ú ředních kontrol .  
Koncepce rámce ú ředních kontrol 
(1) Hlavní cíl na řízení, kterým je vytvo ření integrovaného a jednotného p řístupu k 
úředním kontrolám, není zcela spln ěn: pravidla týkající se ú ředních kontrol EU 
v odvětvích, která nespadají do jeho p ůsobnosti, nejsou pln ě v souladu se 
zásadami a požadavky stanovenými v na řízení. To vedlo k nejednotnostem a 
právním mezerám,  neboť v těchto odv ětvích chybí d ůležitá ustanovení 
zajišťující odpov ědnost, spolehlivost a ú činnost donucovacích činností (viz 
příklady na stran ě 7 až 8 zprávy). Kontroln í orgány tak fungují na základ ě 
různých přístupů a v různých podmínkách v závis losti na konkrétních 
pravidlech zem ědělsko-potravinového řetězce, která mají prosazovat, aniž by 
takové rozdíly byly od ůvodněné.  
(2) Nařízení požaduje, aby byly ú řední kontroly ve snaze maximalizovat ú činnost 
kontrolních činností, jejichž cílem ochrana zdraví, založeny na posouzení 
rizika . V současné době se tento p řístup dosud neuplat ňuje ve dvou oblastech, 
a to konkrétn ě v oblasti ú ředních kontrol provád ěných na hranicích u ur čitého 
                                                 
1 Posouzení dopad ů, které je sou částí přezkumů v oblasti zdraví zví řat a zdraví rostlin, se již do čkalo 
pozitivního ohlasu od Výboru pro posuzování dopad ů. Posouzení dopad ů připojené k p řezkumu 
týkajícímu se rozmnožovacího materiálu rostlin práv ě probíhá.  
 
CS 4   CS zboží pocházejícího ze t řetích zemí  a v oblasti ú ředních kontrol reziduí 
veterinárních lé čivých přípravků (viz příklady na stran ě 8 až 9 zprávy). 
Hlavním d ůvodem je, že tyto kontroly jsou v sou časné době upraveny pravidly 
EU, která existovala ješt ě před zavedením na řízení, nařízením nebyla zrušena a 
nestanovují vhodný mechanismus, který by zohled ňoval skute čné riziko, jež 
dané zboží, obchodní činnost nebo t řetí země může představovat. V d ůsledku 
toho jsou ve všech členských státech prost ředky přidělovány na kontroly, které 
nejsou od ůvodněné na základ ě rizika, čímž dochází ke zna čnému plýtvání 
veřejnými prost ředky (časovými i pen ěžními), které by mohly být lépe využity 
tam, kde je riziko vyšší. Neefektivní využívání prost ředků má rovn ěž za 
následek zbyte čné zatížení provozovatel ů (čas, pracovníci, vybavení a za řízení 
mobilizované za ú čelem umožn ění kontrol).   
(3) Příslušné orgány členských stát ů jsou zbyte čně administrativn ě zatěžovány . 
Za příklad takového zatížen í je považován p řípad, kdy jsou členské státy 
povinny p ředkládat Komisi ke schválení ro ční aktualizace plán ů týkajících se 
monitorování reziduí veterinárních lé čivých přípravků. Rovněž je nadbyte čná 
povinnost podávat zvláštní zprávy, nebo ť kopíruje obecné požadavky týkající 
se podávání zpráv stanovené v na řízení. Toto zatížen í vychází z povinností, 
které pro členské státy stanoví sm ěrnice 96/23/ES.  
(4) U úředních laborato ří nařízení požaduje, aby byly akreditovány podle normy 
EN ISO/IEC 17025, ale neumož ňuje přijetí dočasných opat ření pro mimo řádné 
situace nebo p řípady, kdy musí laborato ře použít novou metodu, která do 
akreditace není dosud zahrnuta (viz p říklady na stran ě 10 zprávy). Podobn ě 
není žádná flexibilita stanovena pro malé laborato ře, které provád ějí 
nejzákladn ější typy zkoušek (viz p říklady na stran ě 10 zprávy).  
(5) Nařízení zahrnuje n ěkteré důležité zásady a mechanismy, které v sou časnosti 
příslušné orgány členských stát ů prosazují nestejnom ěrně nebo které členské 
státy používají r ůzně. Konkrétn ě se jedná o žádosti o správní pomoc i) mezi 
členskými státy v p řípadě přeshraničního prosazování a ii) mezi orgány 
v oblasti hygieny a celními orgány. Členské státy však tento nástroj 
nevyužívají pln ě nebo mají problémy s pochopení m podmínek jeho používání 
(viz příklady na stran ě 10 zprávy). Dalším požadavkem, který nechává prostor 
pro rozdílné postupy v členských státech, je povinnost, aby p říslušné orgány 
členských stát ů zajistily „vysokou úrove ň transparentnos ti“ kontrolních 
činností, pokud jde o provozovatele a ve řejnost v širším slova smyslu. To je 
způsobeno zejména tím, že na řízení nestanoví žádné  podrobné pokyny, jak by 
spolupráce m ěla probíhat (harmonogram, informace, které mají být 
vyměňovány apod.) a jaké informace by m ěly být zve řejněny. Komise navíc 
nemá pravomoc stanovit dalš í podrobnosti a podmínky jednotného 
uplatňování. 
Financování ú ředních kontrol 
(1) Členské státy jsou povinny zajistit na provád ění úředních kontrol dostate čné 
prostředky. Z informací, které poskytly členské státy a které byly získány 
z auditů Potravinového a veterinárního ú řadu ale vyplývá, že členské státy mají 
s obstaráváním dostate čných prost ředků na financování kontrolních útvar ů 
značné problémy . V příloze XV (strana 132 zp rávy) je uvedena řada 
 
CS 5   CS významných p říkladů, kdy b ěhem posledních čtyř let inspekto ři EU 
informovali o tom, že d ůvodem zjišt ěných nedostatk ů kontrolních činností 
nebo neuspokojivé či nedostate čné úrovn ě kontrol jsou chybějící nebo 
nedostate čné prostředky  (viz příklady na stran ě 11 zprávy). Tyto problémy 
zhoršuje sou časná hospodá řská a finan ční krize a je zde ri ziko, že další tlak na 
veřejné finance a na prost ředky, které jsou pro ú řední kontroly k dispozici, 
může nepříznivě ovlivnit schopnost členských stát ů zajistit ú činnost úředních 
kontrol, a tudíž i úrove ň ochrany poskytovanou právními p ředpisy EU.  
Aby se zmírnila závislost financování kontrol na ve řejných financích, 
vymezuje na řízení řadu kontrolních činností (týkajících se p ředevším masa, 
mléka, produkce rybolovu a kontrol provád ěných na hranicích EU), u kterých 
členské státy vybírají od provozovatel ů poplatek (povinný poplatek)  na 
pokrytí náklad ů kontrol.  U ostatních kontrolních činností je na členských 
státech, zda se rozhodnou poplatek provozovatel ům účtovat či nikoliv. 
Povinné poplatky podle stávajíc í právní úpravy však p říslušným orgán ům 
neumožňují pokrýt všechny náklady, a nezajiš ťují tedy stálý p říliv prostředků 
na provád ění kontrol.  
Značné rozdíly v částkách, které jednotlivé členské státy vyberou na pokrytí 
činností souvisejících s ú ředními kontrolami, navíc v d ůsledku vedly k tomu, 
že podniky v EU vnímají rozd ělení náklad ů na činnosti související s ú ředními 
kontrolami mezi provozovateli v rámci zem ědělsko-potravinového řetězce jako 
nerovnom ěrné či nespravedlivé. Provozovatelé si rovn ěž stěžují na skute čnost, 
že stávající systém dostate čným způsobem nezvýhod ňuje podniky, které své 
povinnosti plní (a pož adují, aby byl p řijat přístup založený na bonusech a 
malusech ). 
(2) Požadavek, aby provozovatelé platili povinné poplatky, m ůže mít větší dopad 
na mikropodniky , neboť vykazují nižší obrat nebo objem produkce. A čkoli 
v současné době nenasvědčuje nic tomu, že by povinné poplatky ú čtované na 
základě stávajícího rámce m ěly ve skute čnosti na mikropodniky negativní nebo 
nepřiměřený dopad, m ěla by být pot řeba umožnit kontrolním orgán ům, aby 
získaly zp ět své náklady, a zajis tily si tak dostate čné prostředky na ú řední 
kontroly, vyvážená a m ěla by zohled ňovat nutnost snížení zatížení u velmi 
malých podnik ů, které požaduje nová pol itika Komise nazvaná „Snížení 
regulační zátěže malých a st ředních podnik ů na minimum – Přizpůsobení 
právních p ředpisů EU potřebám mikropodnik ů“2
. V souladu s touto politikou 
by mikropodniky m ěly být v zásad ě vyloučeny z působnosti regula ční zátěže, 
pokud se neprokáže, že je p řiměřené, aby se na n ě tato zátěž vztahovala.  
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Existence harmonizovaného právního rám ce EU, který by upravoval organizaci a 
provádění úředních kontrol v rámci zem ědělsko-potravinového řetězce, je důležitá, 
aby se zajistilo jednotné uplat ňování pravidel zem ědělsko-potravinového řetězce v 
EU a hladké fungování vnit řního trhu. Na tomto stále platném od ůvodnění jsou 
                                                 
2 KOM(2011) 803. 
 
CS 6   CS postavena stávající prav idla týkající se ú ředních kontrol. Vzhledem k tomu, že 
problémy zjišt ěné v rámci p řezkumu souvisejí se stávající koncepcí právního rámce 
EU, není možné, aby jeho reformu provedly samy členské státy. Je zapot řebí zásah 
evropského zákonodárce. 
Přidaná hodnota jediného a jednotného s ouboru pravidel EU upravujících ú řední 
kontroly spo čívá v tom, že soubor poskytuje vnitrostátním donucovacím orgán ům (a 
jejich provozovatel ům) rámec, díky kterému se p říslušné orgány mohou spolehnout 
na donucovací činnosti provád ěné v jiném členském stát ě, na reprodukovatelnost a 
vědeckou a technickou kvalitu výsledk ů kontrol. Rovn ěž v různých členských státech 
a odvětvích zajiš ťuje jednotné a d ůsledné uplat ňování norem zem ědělsko-
potravinového řetězce EU, které jsou nezbytné pro fungování jednotného trhu.  
Účinný systém ú ředních kontrol EU je d ůležitý pro vývoz i d ovoz EU. Schopnost EU 
vyvážet do t řetích zemí je založena na dobrém jmén ě kvalitních norem v oblasti 
produkce a na p řidané hodnot ě, kterou zboží EU m ůže v porovnání se zbožím, jež 
bylo vyprodukováno mimo Evropu, prokázat. Toho lze dosáhnout pouze prostřednictvím spolehlivého a d ůvěryhodného systému ú ředních kontrol, jenž 
zajišťuje d
ůsledné prosazování norem EU pro bezpe čnost a kvalitu v rámci 
zemědělsko-potravinového řetězce a spln ění odpovídajících o čekávání obchodních 
partnerů. Pokud jde o dovoz, je d ůležité, aby byly všechny potraviny na trhu EU 
bezpečné. Kontroly, které p říslušné orgány členských stát ů provádějí u zboží 
pocházejícího ze t řetích zemí, zajiš ťují, že dané zboží poskytuje odpovídající záruky, 
že vyhovuje p říslušným úrovním bezpe čnosti. 
V případě financování kontrol dávají spole čná pravidla EU p říslušným orgán ům 
jistotu spolehlivého p řísunu prost ředků umožňujících zajistit kontrolní snahy na 
úrovni, jež je od ůvodněná riziky a pot řebami v oblasti prosazování právních p ředpisů 
(např. úroveň nedodržení požadavk ů). Ustanovení týkající se poplatk ů zejména 
zajišťují, aby se provozovatelé, kte ří se manipulací s krmivem/potravinami zabývají 
a kteří mají p římý prosp ěch z účinně prováděných kontrol, podíleli na jejich 
financování s cílem sníž it jeho závislost na ve řejných financích. Spole čná pravidla 
EU jsou rovn ěž důležitá, aby se zabránilo diskrimina čnímu jednání mezi 
provozovateli v členském stát ě, který uplat ňuje zásadu „uživatel platí“ (a tudíž i 
uplatňují poplatky), a provozovateli v členském stát ě, který tuto zásadu neuplat ňuje. 
Jednotný p řístup umož ňující dosáhnout tohoto cíle lze zajistit pouze prost řednictvím 
společných pravidel EU. 
Opatření EU by nem ěla překročit rámec toho, co je nezbytné k dosažení stanovených 
cílů. V rámci tohoto posouzení dopad ů byla zvážena celá řada variant, v četně 
harmonizace úrovní poplatk ů v jednotlivých členských státech a celkové deregulace. 
Cílem analýzy bylo navrhnout nejvhodn ější řešení, které by zajistilo dostate čný a 
stálý přísun prost ředků na provád ění úředních kontrol a zárove ň členským stát ům 
ponechalo čas a flexibilitu k zohledn ění svých vlastních opat ření a specifi čností 
jejich podnik ů.  
3. C ÍLE POLITIKY  
Mezi obecné  cíle (které se obecn ě shodují s cíli Smlouvy) pat ří: 
 
CS 7   CS 1. přispět k podpo ře hladkého fungování vnit řního trhu; 
2. zachovat vysokou úrove ň ochrany lidského zdraví, zdraví zví řat a rostlin a 
dobrých životních podmínek zví řat a zabránit tomu, aby tato úrove ň byla 
oslabena díky p řípadnému neuplat ňování právních p ředpisů EU; 
3. zajistit správné a jednotné provád ění právních p ředpisů EU. 
Specifické  cíle jsou stanoveny ve snaze odstranit zvláštní p řekážky, které byly 
zjištěny během analýzy a které brání nebo brzdí dosažení obecných cíl ů v této 
oblasti.  
Tabulka 1: Specifické cíle a jejich vazba na problémy  
 Daný problém  Specifické cíle  
Nejednotnost, mezery a vzájemné p řekrývání 
požadavk ů týkajících se kontrol  Zajistit komplexní a d ůsledný přístup k ú ředním 
kontrolám v rámci zem ědělsko-potravinového 
řetězce 
Nejednotné uplat ňování přístupu založeného na 
posuzování rizika  Umožnit ú činné využívání vnitrostátních zdroj ů 
v oblasti kontrol  
Administrativní zatížení a nep řiměřené 
požadavky  Snížit administrativní zatížení a odstranit zbyte čné 
požadavky  
Zvýšit transparentnost  Koncepce rámce ú ředních 
kontrol  
Nerovnom ěrné prosazování požadavk ů na 
spolupráci a transparentnost  
Posílit spolupráci mezi členskými státy za ú čelem 
lepšího provád ění kontrol  Financování 
úředních kontrol  Obtíže a rozdíly ve financování činností v 
souvislosti s ú ředními kontrolami  - Zajistit dostupnost dostate čných prost ředků 
- Zajistit rovnost a spravedlnost p ři financování 
úředních kontrol 
- Zlepšit transparentnost systému financování 
úředních kontrol  
4. V ARIANTY POLITIKY  
Varianty p řicházející v úvahu byly analyzovány ve dvou etapách:  
(1) zaprvé byl zohledn ěn potenciální dopad dvou možných zm ěn stávajícího stavu, 
konkrétně deregulace financování ú ředních kontrol (varianta 1A) a osvobození 
mikropodnik ů od povinnosti platit popl atky (varianta 1B)3; 
(2) výsledek analýzy podle bodu 1 byl poté použit p ři vypracování variant 2 až 4, 
které kombinují tyto prvky: i) rozší ření působnosti na řízení o odv ětví 
potravinového řetězce, která v sou časné době zahrnuta nejsou (nap ř. zdraví 
                                                 
3 A čkoli by variantu 1A a 1B bylo teoreticky možné kombinovat s ostatními prvky variant 2 až 4, jsou 
tyto varianty s ohledem na význam zm ěn, které mají zavést, p ředstaveny a posuzovány samostatn ě. Obě 
varianty by ve skute čnosti zna čně ovlivnily stávající právní rámec financování vnitrostátních 
kontrolních systém ů a zpochybnily jejich zásady. Kombinací va riant 1A a 1B s ostatními prvky variant 
2 až 4 by se navíc nedosáhlo d ůležitého kompromisu, a analýza náklad ů a přínosů variant 2 až 4 by se 
tudíž podstatn ě nezměnila. 
 
CS 8   CS rostlin, rozmnožovací materiál rostlin a vedlejší produkty živo čišného původu), 
ii) zlepšení a zjednodušení právního rámce, iii) zajišt ění plného pokrytí 
nákladů prostřednictvím poplatk ů, iv) rozší ření seznamu kontrolních činností, u 
kterých je výb ěr poplatků od provozovatel ů povinný. 
Základní scéná ř: integrace systému ú ředních kontrol v rámci zem ědělsko-
potravinového řetězce je částečná, neboť některá odv ětví do působnosti za řízení 
nejsou zahrnuta. U ú ředních kontrol provád ěných na vn ějších hranicích EU u 
určitého zboží pocházejícího ze t řetích zemí a u ú ředních kontrol re ziduí veterinární 
léčivých přípravků není uplat ňován přístup založený na posouzení rizika. Díky tomu 
budou nadále vznikat náklady, kterým by bylo možné se vyhnout (na základ ě pevně 
stanovených kontrol, jež nejsou zalo ženy na posouzení rizika). Chyb ějící jednotné 
pokyny ohledn ě provádění správní spolupráce a dosahování vysoké úrovn ě 
transparentnosti povedou k nejednotnému a neú činnému úsilí ze strany vnitrostátních 
orgánů a při jejich vzájemné spolupráci. V p řípadě akreditace ú ředních laborato ří se 
nepočítá s žádnými výjimkami.  
Výběr poplatk ů je povinný u omezeného po čtu kontrolních činností. Členský stát 
může rozhodnout, že si bude ú čtovat paušální poplatek EU stanovený v na řízení, 
který neodpovídá skute čným náklad ům kontroly. To vede k p řípadné nedostate čnosti 
prostředků a k riziku, že bude schopnost kontrolního systému p ředcházet zdravotním 
rizikům v rámci zem ědělsko-potravinového řetězce a tato rizika omezovat snížena. 
Varianta 1A – Zrušení pravid el Unie týkajících se poplatk ů za kontroly : každý 
členský stát by si rozhodl, jaký zaujme p řístup k financování kontrolních činností, 
pokud tento p řístup zajistí dostate čné prostředky pro kontroly. Vyžadovalo by to 
zrušit články 27 až 29 nařízení a zejména povinný výb ěr poplatk ů v některých 
oblastech.  
Varianta 1B – Povinné osvobození mikropodnik ů od poplatk ů: tato varianta, jež byla 
vybrána s ohledem na trvalou sna hu Komise podporovat mikropodniky, by 
vyžadovala, aby se provozovatelé, na které se povinné poplatky vztahují, p řesně 
vymezili a vylou čily se mikropodniky. 
Varianta 2 – Racionalizace : zlepšit právní rámec prost řednictvím racionalizace 
pravidel použitelných v p řípadě kontrol  prováděných na vn ějších hranicích EU u 
určitého zboží ze t řetích zemí a v případě kontrol reziduí veterinárních lé čivých 
přípravků tak, aby byla tato pravidla uvedena do souladu s přístupem založeným 
na posuzování rizika . Byla by zavedena možnost stanovit mechanismus koordinace 
kontrol s ostatními vnitrostátními orgány (n a hranicích a jinde), aby bylo zajišt ěno 
využití všech potenciálních operativních synergií . Ustanovení týkající se ú ředních 
laboratoří by se zjednodušila , přičemž by v p řípadě potřeby stanovovala výjimky. 
Nadbytečné nebo zastaralé d řívější právní předpisy  by byly zrušeny, takže by bylo 
odstraněno překrývání a administrativní zatížení.  Komisi  by byla svěřena 
pravomoc  upřesnit prost řednictvím akt ů v přenesené pravomoci nebo provád ěcích 
aktů podmínky n ěkterých požadavk ů, v případě kterých jsou nutná podrobn ější 
pravidla (nap ř. správní spolupráce  a transparentnost ). 
Povinné poplatky, jsou -li již vyžadovány, by z ůstaly zachovány a p řekážky, které 
v současné době brání plné kompenzaci (nap ř. paušální poplatky harmonizované na 
úrovni  EU), by byly zrušeny . Členské státy by m ěly možnost  osvobodit 
 
CS 9   CS mikropodniky . Na zavedení systému úplné náhrady náklad ů by bylo vy členěno 
přechodné dvouleté  období.  
Varianta 3 – Racionalizace + integrace : varianta 3 staví na variant ě 2 a navíc 
rozšiřuje působnost na řízení  tak, aby byla zahrnuta i odv ětví, která jsou v sou časné 
době z jeho p ůsobnosti vylou čena (zdraví rostlin, rozmnož ovací materiál rostlin, 
vedlejší produkty živo čišného původu) a dopl ňuje „integraci“ ú ředních kontrol. 
Pokud jde o financování ú ředních kontrol, byly by ú řední kontroly povinností 
týkajících se rostlinoléka řského pasu a certifikace v odvětví rozmnožovacího 
materiálu rostlin dopln ěny na seznam činností spadajících do p ůsobnosti povinných 
poplatků4.  
Varianta 4 – Raciona lizace + integrace + v ětší krytí náklad ů: oproti variant ě 3 
varianta 4 navíc rozšiřuje seznam povinných poplatk ů za inspekce o všechny 
kontroly provedené provozovateli krmivá řských a potraviná řských podnik ů, na které 
se v souladu s pravidly týkajícími se bezpe čnosti potravin a krmiv vztahuje 
povinnost registrace . Na zavedení systému úplné náhrady náklad ů s rozšířenou 
působností by bylo vy členěno přechodné tříleté období. 
Tabulka 2: Shrnutí varian t zahrnutých do analýzy  
 Rozsah 
působnosti 
nařízení  Legislativní 
rámec  Krytí náklad ů Rozsah p ůsobnosti 
povinných poplatk ů 
Základní 
scénář částečný (nejsou 
zahrnuta odv ětví 
zdraví rostlin, 
rozmnožovacího 
materiálu rostlin a 
vedlejších produkt ů 
živočišného 
původu)  chyby a 
nedostatky  částečné částečný (maso, mléko, 
produkty rybolovu, dovoz)  
Varianta 1A
 stávající stav  stávající stav  žádné 
(deregulace)  / 
Varianta 1B
 stávající stav  stávající stav  stávající stav  osvobození pro mikropodniky  
Varianta 2  stávající stav  vylepšení  plné  stávající stav  
Varianta 3  rozšíření 
působnosti na 
zdraví rostlin a 
rozmnožovací 
materiál rostlin  vylepšení  plné DOPLNĚNA odvětví zdraví 
rostlin a rozmnožovacího 
materiálu rostlin  
Varianta 4  rozšíření 
působnosti na 
zdraví rostlin a 
rozmnožovací 
materiál rostlin  vylepšení  plné  VŠICHNI registrovaní 
provozovatelé potraviná řských 
a krmivářských podnik ů 
                                                 
4 To by umožnilo zohlednit up řednostňovanou variantu v posouzení dopad ů, které doprovází režimy 
týkající se zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin. 
 
CS 10   CS 5. P OSOUZENÍ DOPAD Ů 
Posouzení dopad ů analyzuje u jednotlivých variant pravd ěpodobné p římé i nep římé 
sociální a hospodá řské dopady a dopady na životní prost ředí. Každá varianta byla 
posuzována v porovnání s teoretickým základním scéná řem, kdy nedochází 
k žádným zm ěnám, a popsaný dopad je tudíž dopln ěním současného stavu. 
Hospodářský dopad byl posuzován podle t ěchto kritérií: konkurenceschopnost, 
inovace, udržitel nost, zjednodušení a snížení administrativního zatížení . Stejně 
důležitá je i analýza sociálních dopad ů (především pokud jde o bezpečnost, ale též o 
odpovědnost ). Při posuzování jednotlivých variant z hlediska dopadu na životní 
prostředí a dopadu na zam ěstnanost nebyly zjišt ěny žádné zásadní vlivy (negativní 
ani pozitivní). 
Varianta 1A – Zrušení pravidel  Unie týkajících se poplatk ů za kontroly  
Zrušení stávajícího rámce EU týkajícího se poplatk ů za inspekce by se projevilo 
větším rozr ůzněním vnitrostátních p řístupů, případně též snížením prost ředků 
vyčleněných na kontroly. 
Vliv na výši skute čně vyčleněných prost ředků by sice závisel na strategické volb ě 
jednotlivých členských stát ů, a tuto výši nelze tudíž p ředvídat a analyzovat, ale je 
nepravděpodobné, že by byly vy řešeny problémy zjišt ěné u stávajícího systému 
poplatků, jako je neschopnos t zajistit dostate čné krytí náklad ů a závislost provád ění 
kontrol na rozpo čtových politikách. Vzhledem k sou časné hospodá řské krizi je 
možné, že by se problémy zhoršily v p řípadě, že se členské státy rozhodnou snížit 
prostředky vyčleněné na fungování vnitrostá tních kontrolních systém ů. Příslušné 
orgány by tak m ěly větší problémy s ú činným zajiš ťováním souladu s požadavky na 
bezpečnost v rámci zem ědělsko-potravinového řetězce a s předcházením rozsáhlým 
krizím a jejich zvládáním. 
Zrušení právního rámce EU by vedlo ke vzniku složit ějšího právního prost ředí, 
protože rozdíly mezi vnitrostátními pravid ly upravujícími financování kontrol by se 
pravděpodobně zvětšily. Pokud by kontroly provozovatel ů v jednom členském stát ě 
byly zpoplatn ěny a v jiném členském stát ě nikoli, došlo by k narušení hospodá řské 
soutěže, což by m ělo nepříznivé důsledky pro jednotný trh. 
Varianta 1B – Povinné osvobození mikropodnik ů od poplatk ů 
Povinné osvobození mikropodnik ů od uplatňování poplatk ů a snížení finan ční zátěže 
pro mikropodniky by bylo na úkor zajišt ění udržitelnosti kontro lního systému, a tím i 
bezpečnosti zemědělsko-potravinového řetězce. 
V šestnácti členských státech z celkového po čtu 23, pro které jsou údaje k dispozici, 
představují mikropodniky více než polovinu všech podnik ů a v devíti t ěchto státech 
(AT, BE, CY, FI, IT , NL, PL, SE, SI) činí jejich procentní podíl až dv ě třetiny (nebo 
více) všech provozovatel ů. Představují-li mikropodniky p řevažující v ětšinu podnik ů, 
na které se vztahují poplatky, bude  mít jejich osvobození od platby t ěchto poplatk ů 
značný negativní dopad na míru pokrytí náklad ů ze strany p říslušných orgán ů. Cíl 
spočívající v zajišt ění udržitelné financ ování kontrol prost řednictvím plného pokrytí 
nákladů by byl ohrožen, nebo ť u všech provozovatel ů bude třeba kontroly provád ět i 
tak, a to s četností určenou podle rizika.  
 
CS 11   CS Příjmy, o které p říslušné orgány díky osvobození p řijdou, by sice mohly být 
kompenzovány p řevody z rozpo čtu, ale tím by se kontrolní činnosti op ět staly siln ě 
závislými na ve řejných zdrojích, a vytvo řila by se tak situace – p ředevším v dob ě 
krize a rozpo čtových omezení – finan ční nejistoty, která není slu čitelná s cílem 
spočívajícím v zajišt ění jednotných, ú činných a riziku úm ěrných kontrolních činností 
v rámci zem ědělsko-potravinového řetězce. Nižší p říjem příslušných orgán ů by vedl 
k menšímu po čtu kontrol, v ětší pravděpodobnosti nesouladu s právními p ředpisy EU 
týkajícími se zem ědělsko-potravinového řetězce a bezpe čnost tohoto řetězce by byla 
ohrožena zvýšeným rizikem potravinových krizí.  
Na druhé stran ě, pokud by se ztráta p říjmu kompenzovala vyššími poplatky 
účtovanými v ětším podnik ům, povinné osvobození mikropodnik ů od poplatk ů by 
vedlo k nespravedlivému zacházení s v ětšími provozovateli a k p řípadnému narušení 
hospodářské soutěže.  
Na základ ě výše uvedené anal ýzy, která se t ěší plné podpo ře ze strany p říslušných 
orgánů a konzultovaných zástupc ů odvětví, se má za to, že  automatické osvobození 
mikropodnik ů (nebo malých a st ředních podnik ů obecně) od uplat ňování poplatk ů 
může ohrozit cíl spo čívající v zajišt ění udržitelnosti vnitrostátních kontrolních 
systémů a narušit hospodá řskou sout ěž5. Z tohoto d ůvodu se osvobození 
mikropodnik ů od uplat ňování poplatk ů v níže uvedených variantách nahrazuje 
mechanismem, který tyto nedostatky řeší. 
Varianta 2 – Racionalizace  
Účinnější využívání prost ředků vyhrazených na kontroly na základ ě posouzení rizika 
a mobilizace vy členěných finan čních prost ředků snižující tlak na vnitrostátní finance 
umožňují dosáhnout primárního cíle , kterým je zajistit ú činné kontroly a bezpe čnost 
zemědělsko-potravinového řetězce. Členské státy mohou od poplatk ů částečně nebo 
plně osvoboditmikropodniky v souladu s prav idly týkajícími se  státních podpor.  
Varianta 2 by pln ě umožnila uplatn ění přístupu založeného na posuzování rizika u 
úředních kontrol v odv ětvích, kde p říslušné orgány členských stát ů nemohou své 
kontrolní úsilí p řizpůsobit skute čnému riziku (tj. ú řední kontroly provád ěné na 
hranicích EU u ur čitého zboží ze t řetích zemí a ú řední kontroly reziduí veterinárních 
léčivých přípravků). Tím by se dosáhlo lepšího rozd ělení prost ředků vyčleněných na 
kontroly, a tudíž i ú činnějšího kontrolního systému. Zam ěření úsilí vnitrostátních 
orgánů na situace s vyšším výskytem nesouladu a s v ětšími riziky by navíc umožnilo 
zmírnit zatížení ú ředními kontrolami v p řípadě provozovatel ů, kteří své povinnosti 
plní, a mělo by tudíž pozitivní vliv na jejich konkurenceschopnost. 
Přínosy v podob ě větší účinnosti a konkurenceschopnosti by nicmén ě byly pouze 
částečné, neboť oblast zdraví rostlin, rozmnožovací ho materiálu rostlin a vedlejších 
živočišných produkt ů není do p ůsobnosti na řízení zahrnuta. Optimálního rozd ělení 
zdrojů vyčleněných na kontroly lze ve skute čnosti dosáhnout pouze, budou-li 
                                                 
5 Tento záv ěr platí i v p řípadech, kdy se povinné poplatky týkají všech registrovaných provozovatel ů 
potraviná řských a krmivá řských podnik ů (varianta 4), nebo ť podíl mikropodnik ů v různých oblastech 
zemědělsko-potravinového řetězce je vždy velmi výrazný (z údaj ů, které v dubnu 2012 zve řejnila 
organizace Fooddrinkeurope, vy plývá, že 79 % provozovatel ů v potraviná řském a nápojovém pr ůmyslu 
jsou mikropodniky). 
 
CS 12   CS příslušné orgány dodržovat pravidlo prioritizace rizik ve všech odv ětvích 
zemědělsko-potravinového řetězce, včetně výše uvedených oblastí . To díky stávající 
roztříštěnosti právních p ředpisů týkajících se kontrol není možné. 
Pokud jde o financování ú ředních kontrol , požadavek, aby členské státy pln ě 
pokryly náklady kontrol v p řípadě uplatňování povinných poplatk ů, by zajistil 
stálejší přísun finan čních prost ředků vybíraných prost řednictvím t ěchto poplatk ů, a 
tudíž i snížil tlak na  vnitrostátní rozpo čty. 
Ve většině členských stát ů jsou náklady spojen é s kontrolami prost řednictvím 
poplatků kryty pouze částečně, a to v rozmezí od 20 % do více jak 80 %, a v osmi 
členských státech jsou pokryty všechny nákl ady. Zavedení úplného pokrytí náklad ů 
by v určitých případech znamenalo, že by se další náklady spojené s kontrolami 
přesunuly na provozovatele v rámci zem ědělsko-potravinového řetězce a rozd ělily 
mezi ně. Navýšení povinných poplatk ů, které by se lišilo v záv islosti na stávající 
míře krytí náklad ů, by podle p ředpokladů pro provozovatele nem ělo představovat 
žádné významné další zatížení, a to ani v odv ětvích, kde mají náklady na kontroly 
největší vliv na celkové výr obní náklady provozovatel ů a kam pat ří inspekce masa (z 
čísel v kolonce 6 na stran ě 31 lze odhadnout, že v závislos ti na stávajícím procentu 
pokrytí náklad ů členskými státy by navýšení poplatk ů odpovídalo p řibližně 0,2 % až 
0,8 % hodnoty ro ční produkce pr ůměrného provozovatele); na druhé stran ě by se tak 
členským stát ům zajistily na ú řední kontroly nové prost ředky ve výši 0,9 až 3,4 
miliardy EUR ro čně6. 
Pokud by se zrušily paušální poplatky EU a pokud by se požadovalo, aby všechny 
poplatky odpovídaly náklad ům, umožnila by varianta 2 vytvo řit rovné podmínky pro 
všechny provozovatele, kter ým jsou povinné poplatky ú čtovány. Nová ustanovení 
umožní členským stát ům díky mechanismu financování kontrol zvýhod ňovat 
podniky, které d ůsledně plní své povinnosti a p ředstavují nízké riziko, a to i v 
případě, že jsou paušální poplatky uplat ňovány vůči všem provozovatel ům bez 
ohledu na to, zda u nich byla v referen čním období provedena inspekce či nikoliv 
(účtováním nižšího poplatku než v p řípadě provozovatel ů, kteří své povinnosti 
neplní). 
Očekává se, že povinnost stanovovat výši všech poplatk ů na základ ě nákladů by 
vedla k omezenému dalšímu administrativnímu zatížení členských stát ů, které toto 
pravidlo v sou časné dob ě neuplatňují, v souvislosti s p řípadnými nezbytnými 
změnami administrativních postup ů. Ačkoli většina členských stát ů od skute čných 
nákladů odvozuje alespo ň část povinných poplatk ů, může zavedení systému plného 
krytí náklad ů vyžadovat úpravy stávajících mechanism ů určování výše náklad ů. Tyto 
další náklady by měly být pro ve řejné rozpo čty přijatelné  (podle odhad ů, které 
poskytly dva členské státy, by se m ělo jednat řádově o částky od několika tisíc EUR 
ročně v plných pracovních úvazcích na shromaž ďovaní a kompilaci dat pro výpo čtu 
po vyšší částky (0,5 milionu EUR jednorázov ě) v případě zavedení speciálního 
nástroje, který by byl schopen zaznamenávat čas a prost ředky věnované jednotlivým 
inspekcím (viz kolonka 6 na stran ě 31 zprávy). Varianta 2 s pot řebami těchto úprav 
                                                 
6 Produkce odv ětví je 400 miliard EUR ro čně. Počet podnik ů: 60 000 (Eurostat 2008). Pr ůměrný 
poplatek za inspekce na provozovatele p ři plném pokrytí náklad ů: přibližně 80 000 EUR/ro čně (údaje 
poskytnuté odv ětvím). 
 
CS 13   CS počítá a členským stát ům na to, aby své administrativní systémy p řipravily na nový 
model určování náklad ů a jejich ú čtování, poskytuje 2 roky. 
Tato varianta by posílila odpov ědnost kontrolních činností, nebo ť upevňuje vazbu 
mezi náklady a poplatky prost řednictvím v ětší transparentnosti mechanismu poplatk ů 
(provozovatelé by jasn ě mohli vid ět, co je jim ú čtováno a jak jsou poplatky 
odvozeny od náklad ů příslušných orgán ů). Tato větší jasnost by p ůsobila jako faktor 
zlepšení ú činnosti systému ú ředních kontrol a rovn ěž by Komisi umožnila lepší 
dohled nad provád ěním. Větší transparentnost by navíc p řispěla k tomu, aby p říjmy z 
poplatků nebyly p říliš odklon ěny od zamýšleného užití (tedy kompenzace 
kontrolních náklad ů).  
Tím, že by se členským stát ům umožnilo  zmírnit dopad plného krytí náklad ů u 
mikropodnik ů prostřednictvím jejich částečného nebo úplného osvobození od platby 
poplatků pod podmínkou, že stejná částka bude p říslušným orgán ům převedena z 
rozpočtu, nejsou p říslušné orgány p řipraveny o prost ředky nezbytné na provád ění 
úkolů týkajících se kontrol. 
Varianta 3 – Racionalizace + integrace  
Plně integrovaný systém kontrol v rámci zem ědělsko-potravinového řetězce by 
maximalizoval ú činnost prosazování prost řednictvím zjednodušení a synergií, což by 
usnadnilo pln ění cílů právních p ředpisů týkajících se zem ědělsko-potravinového 
řetězce. Členské státy mohou od poplatk ů částečně nebo pln ě osvobodit 
mikropodniky pod podmínkou, že členské státy p řevedou p říslušným orgán ům 
odpovídající částku z rozpo čtu.  
Kromě dopadů zdůrazněných v případě varianty 2 by rozší řením působnosti na řízení 
o oblast zdraví rostlin, rozmnožova cího materiálu a vedlejších produkt ů živočišného 
původu varianta 3 zajistila harmonizovaný p řístup k ú ředním kontrolám v rámci 
celého zem ědělsko-potravinového řetězce a zárove ň v případě potřeby zohlednila 
specifičnost jednotlivých odv ětví. Vzhledem k tomu, že by všechna odv ětví 
používala stejné mechanismy a m ěla stejné úkoly, byl by celý systém d ůslednější a 
spolehlivější. 
Prvotní náklady spojené s novou povi nností akreditovat rostlinoléka řské laborato ře 
ponese EU (viz p říloha XIX, strana 194)  a pro hladké zaveden í nové povinnosti se 
počítá s přechodným období v délce p ěti let. 
Varianta 4 – Racionalizace + integrace + v ětší krytí náklad ů 
Rozšířením výběru povinných poplatk ů na klíčové činnosti zem ědělsko-potravinového 
řetězce by tato varianta zlepšila  udržitelnost kontrolního systému jako celku a snížila 
jeho celkovou závislost na rozpo čtových rozhodnutích. Varianta rovn ěž zaručuje 
rovnější přístup k poplatk ům za inspekce, nebo ť omezuje nespravedlivé faktory 
stávajícího systému, který zpoplat ňuje pouze ur čité kategorie provozovatel ů. Členské 
státy mohou od poplatk ů částečně nebo pln ě osvobodit mikropodniky pod 
podmínkou, že členské státy p řevedou p říslušným orgán ům odpovídající částku z 
rozpočtu. 
Tradiční omezení povinných poplatk ů (zejména) na odv ětví masa a mléka a kontroly 
produktů živočišného původu provád ěné na hranicích je stále obtížn ěji odůvodnitelné 
 
CS 14   CS a je předmětem nespokojenosti zpoplatn ěných provozovatel ů. S ohledem na na řízení 
a na požadavek, aby p říslušné orgány posuzovaly rizika, p řipravovaly plán a 
prováděly kontroly v celém zem ědělsko-potravinovém řetězci, se smysl zpoplatn ění 
pouze některých odv ětví ve skute čnosti vytrácí. V rámci varianty 4 se povinné 
poplatky vztahují i na klí čové oblasti zem ědělsko-potravinového řetězce, kde 
provozovatelé potraviná řských a krmivá řských podnik ů přímo těží z účinnosti 
provedených ú ředních kontrol, nebo ť díky nim na trh dodávají bezpe čné potraviny a 
krmivo. Rozší řením povinnosti pokrytí náklad ů na všechny kontrolní činnosti, jejichž 
cílem je zajistit bezpe čnost potravin a krmiv, se umož ní, aby se dopady varianty 2 
týkající se v ětší udržitelnosti kontro l projevily ve v ětším měřítku.  
Hospodářský dopad na jednotlivé členské státy a na provozova tele by závisel na tom, 
zda (a v jaké mí ře) členské státy již zpoplat ňují odvětví, na něž se povinné poplatky 
nevztahují. Z údaj ů, které poskytly členské státy, které daná odv ětví zpoplat ňují, 
vyplývá, že se částky liší podle velikosti podniku nebo objemu jeho produkce a 
představují zanedbatelný podíl výrobních náklad ů. Výše ro čních poplatk ů bez 
ohledu na to, zda v daném roce inspekce provedena byla či nikoliv, tak m ůže být v 
rozmezí od malých částek (84,5 EUR ro čně v případě malých restaurací v Belgii) 
po vyšší, nikoli však zna čné částky (1 500 EUR ro čně v případě velkých 
průmyslových pekáren v Itálii).   
V členských státech, kde jsou ú čtovány skute čné náklady jednotlivých inspekcí, se 
částky liší v závislos ti na hodinové sazb ě kontrolních činností. Četnost úředních 
kontrol se odvíjí od rizika, p ředchozího chování provozovatel ů, spolehlivos ti jejich 
vlastních kontrol apod.  a liší se podle odv ětví a kategorie podniku. Typickým 
příkladem by mohl být p řípad maloobchodníka s potravinami, kterého každý rok 
kontroluje jeden inspektor, jenž stráví 1,5 hodiny provád ěním kontroly a 1,5 hodiny 
administrativou spojenou s p řípravou kontroly a vypracováním zprávy o kontrole. 
Tato hypotetická kontrola by vzhledem ke strávenému času stála  v Polsku 
přibližně 50 EUR ro čně a v Itálii 150 EUR ro čně. Inspekce restaurací by byly 
prováděny s podobnou četností, ale trvaly by déle a byly by o 30 až 40 % dražší (65 
EUR ročně v Polsku a až 210 EUR ro čně v Itálii). To by celkov ě umožnilo zajistit 
příjmy od 2,3 miliard EUR až po n ěkolikanásobek této částky (až 37 miliard EUR za 
předpokladu, že by všem provozovatel ům byly účtovány poplatky ve výši, která je v 
současné době uplatňována vůči největším potraviná řským podnik ům, tj. přibližně 
1 500 EUR)7. 
Podobně jako varianta 2 by varianta  4 vedla k omezenému dalšímu 
administrativnímu zatížení p říslušných orgán ů v souvislosti se zavedením systému 
výběru poplatk ů, které by pravd ěpodobně bylo srovnatelné se zatížením v rámci 
varianty 2, ale mírn ě zvýšené v ětším rozsahem výpo čtů. Tyto náklady by se časem 
snižovaly, jak by se mechanismus výb ěru poplatk ů racionalizoval a zefektiv ňoval. 
Členským stát ům by bylo poskytnuto p řechodné období v délce t ří let.  
                                                 
7 Kombinace nových poplatk ů pro odv ětví, která jsou již povinnými poplatky zatížena (tj. navýšení 
poplatků v odvětví masa v rámci varianty 2), a poplatk ů, které by byly uplat ňovány nov ě v rámci 
varianty 4. Po čet podnik ů: 25 milion ů (Eurostat 2008). Typické rozmezí poplatk ů účtovaných v rámci 
varianty 4: 85 až 1 500 EUR (viz výše). 
 
CS 15   CS 6. S ROVNÁNÍ VARIANT  
Tabulka 3: Jednotlivé varianty v porovnání s cíli  
Obecné cíle  Varianta 1A  Varianta 
1B Varianta 2  Varianta 3  Varianta 4  
Přispět k podpo ře hladkého 
fungování vnit řního trhu  (--) Možnost nár ůstu 
rozdílů mezi 
členskými státy, což 
může mít vliv na 
konkurenceschopnost  (0) (+) Rozpory, které 
způsobuje rozdílná 
praxe (poplatky), jsou 
odstraněny (v 
případech, kdy jsou 
povinné poplatky nyní 
uplatňovány) (++) Stejně jako u 
varianty 2 + navíc by 
se efektivn ější 
pravidla týkající se úředních kontrol 
uplatňovala ve všech
 
oblastech zem ědělsko-
potravinového řetězce (+++)  Stejně jako u 
varianty 3, navíc by byly 
odstraněny rozpory v 
souvislosti s poplatky, a to i v oblastech, na které se 
vztahují povinné poplatky 
Zachovat vysokou úrove ň 
ochrany lidského zdraví, zdraví 
zvířat a rostlin a dobrých 
životních podmínek zví řat a 
zabránit tomu, aby tato úrove ň 
byla oslabena díky p řípadnému 
neuplatňování právních p ředpisů 
EU (-) Možnost snížení 
kontrol a schopnosti 
reagovat na rizika  (0) (+) Kontrolami více 
založenými na 
posuzování rizika by se zvýšila ú činnost a 
schopnost reagovat na 
rizika  (++) Účinnost kontrol 
je maximalizována a 
rizika neoptimální ochrany snížena (++) Stejně jako u 
varianty 3  
Zajistit správné a jednotné 
provádění právních p ředpisů EU (-) V případě snížení 
prostředků může dojít 
k neoptimálnímu 
prosazování právních předpisů (0) (+) Jasnější seznam 
zpoplatněných činností 
a seznam náklad ů; 
poplatky stanovené výhradně na základ ě 
nákladů  (++) Stejné požadavky 
a úkoly pro všechna 
odvětví zem ědělsko-
potravinového řetězce  (++) Stejně jako u 
varianty 3  
Zajistit komplexní a d ůsledný 
přístup k ú ředním kontrolám v 
rámci zem ědělsko-potravinového 
řetězce (0) (0) (+) Důsledné 
uplatňování pravidla 
založeného na 
posuzování rizika   (++) Stejné úkoly a 
mechanismy pro 
všechna odv ětví  (++) Stejně jako u 
varianty 3  
Umožnit ú činnější využívání 
vnitrostátních zdroj ů v oblasti 
kontrol  (0) (0) (+) Přístup pln ě 
založený na posouzení 
rizika   (++) Zahrnutím všech 
oblastí zem ědělsko-
potravinového řetězce 
by se umožnilo 
stanovovat priority 
napříč odvětvími (++) Stejně jako u 
varianty 3  
Snížit administrativní zatížení a odstranit zbyte čné požadavky (0) Odstraňuje 
administrativní zát ěž 
v souvislosti s pravidly EU týkajícími se poplatk ů, 
ale členské státy by si 
své systémy spravovaly samy
 (0) (+) Zrušení 
nadbytečného 
plánování a podávání zpráv   (+) Stejně jako u 
varianty 2  (+) Stejně jako u varianty 
2 
Více posílit spolupráci mezi členskými státy za ú čelem 
lepšího provád ění kontrol (0) (0) (+) Mohou být p řijata 
pravidla týkající se 
správní spolupráce a 
mohou být vytvo řeny 
synergie (invazivní druhy) (++) Možnost synergií 
i s odvětvím zdraví 
rostlin a 
rozmnožovacího 
materiálu rostlin   (++) Stejně jako u 
varianty 3  
Zajistit dostupnost dostate čných 
prostředků (-) Dostupnost 
finančních prost ředků 
by závisela na 
možnostech rozpo čtu 
– míra nekrytých 
nákladů se může v 
době krize zhoršovat   (- -) 
Nedostatek 
prostředků, 
neboť nejsou 
zpoplatněny 
mikropodnik
y (++) Jelikož by byly 
náklady pokryty 
prostřednictvím 
poplatků, snížila by se 
závislost na vnitrostátních 
rozpočtech a tlak na 
tyto rozpo čty (++) Stejně jako u 
varianty 2  (+++) Stejně jako u 
varianty 2, ve v ětším 
rozsahu  
Zajistit rovnost a spravedlnost p ři 
financování ú ředních kontrol  (-) Nejsou zaru čeny 
rovné podmínky, 
neboť přístupy k 
poplatkům se mohou 
lišit  (-) Nejsou 
zajištěny 
rovné podmínky, 
neboť 
mikropodniky jsou 
zvýhodněny (+) Všem 
provozovatel ům, kteří 
podléhají povinným poplatkům, by byly 
účtovány skute čné 
náklady kontrol
 (+) Stejně jako u 
varianty 2  (++) Stejně jako u 
varianty 2, navíc by byli 
zpoplatněni všichni 
provozovatelé, kte ří mají 
z kontrol nejv ětší 
prospěch  
 
CS 16   CS Zlepšit transparentnost, v četně 
systému financování ú ředních 
kontrol  (0)  (++) Možnost p řesně 
vymezit požadavky na 
vysokou úrove ň 
transparentnosti; 
zlepšila by se 
transparentnost mechanismu poplatk ů  (++) Stejně jako u 
varianty 2   (++) Stejně jako u 
varianty 2  
 
 
CS 17   CS   Varianta 1.A 
deregulace 
poplatků Varianta 
1.B 
osvobození 
mikropod
niků Varianta 2 Racionalizace  Varianta 3 
Racionalizace + 
integrace8 Varianta 4 
Racionalizace + 
integrace + 
rozsáhlejší krytí 
nákladů 
  Opat ření EUR Opatření EUR Opat ření EUR Opat ření EUR 
Nákla
dy Vypracovat a uplatňovat 
systém 
vykazování 
pro výpo čet 
a účtování 
poplatků 0,5 milionu 
EUR 
jednorázov ě 
+ 
2 000 EUR 
ročně 
(na členský 
stát)  Stejné (jako 
u varianty 2 
+ zdraví 
rostlin a 
rozmnožovac
í materiál rostlin) Stejné  Stejné jako u 
variant 2 
a 3 Stejné  
Příslušn
é 
orgány 
členskýc
h států 
Přínos
y Bude záviset na tom, zda se jednotlivé členské státy 
rozhodnou poplatky za ú řední 
kontroly ú čtovat nebo ne 
(1A), zda budou vybírat 
poplatky za kontroly provedené v mikropodnicích 
od jiných provozovatel ů a na 
výši této rekompenzace v % 
(1B)
 
Stabilní 
financování 
v oblastech, 
kde již 
poplatky 
účtovány 
jsou, např. v 
odvětví 
masa 
(navýšení 
již 
vybíraného 
procenta, 
aby se 
dosáhlo 
plného 
pokrytí 
nákladů) Závisí na 
procentním 
podílu 
pokrytí 
nákladů ze 
strany 
členských 
států. 
Nové 
prostředky 
představují 
přibližně 0,9 
–3,4 
miliardy 
EUR  za rok 
pro všechny 
členské státy 
9,10 Stejné  Stejn
é  Plné krytí nákladů u 
všech 
úředních 
kontrol 
pro 
registrov
ané 
provozov
atele + 
navýšení 
stávajícíc
h 
poplatků 
podle 
varianty 
2 Nové 
poplatky 
celkově 
představuj
í přibližně 
2,3 až 37 
miliard 
EUR 
ročně  
pro 
všechny 
členské 
státy EU11 
+ 0,9 až 
3,4 
miliardy 
ročně 
 
 
Provozo
vatelé  Nákla
dy Bude záviset na tom, zda se jednotlivé členské státy 
rozhodnou poplatky za ú řední 
kontroly ú čtovat nebo ne Navýšení 
již 
vybíraných 
poplatků Závisí na 
procentním 
podílu 
pokrytí Stejné (jako 
u varianty 2 
+ zdraví 
rostlin a Stejn
é  Nové náklady 
pro 
provozovNové 
poplatky 
celkově 
představuj
                                                 
8 V p řípadě varianty 3 jsou náklady a p řínosy spojeny se zahrnutím problematiky zdraví rostlin, 
rozmnožovacího materiálu rostlin a vedlejších produkt ů živočišného původu do p ůsobnosti, jehož 
dopady byly posuzovány v p říslušných posouzeních dopad ů týkajících se daných odv ětví a které zde 
nejsou prezentovány. 
9 Produkce odv ětví je 400 miliard EUR ro čně (GŘ pro podniky a pr ůmysl). Po čet podnik ů: 60 000 
(Eurostat 2008). Pr ůměrný poplatek za inspekce na provozovatele p ři plném pokrytí náklad ů: přibližně 
80 000 EUR/ro čně (Příloha XI posouzení dopad ů). 
10 Většině provozovatel ů v jednotlivých členských státech jsou v sou časné době účtovány poplatky za 
inspekce, které pokrývají  30 % až 80 % náklad ů, někteří platí poplatky ve výši 100 % náklad ů. 
11 Nové poplatky pro odv ětví, která jsou zpoplatn ěna poprvé, v rámci varianty 4. Tato čísla odpovídají 
dvěma extrémním hypotézám, kdy by byly všem provozovatel ům účtovány poplatky, které jsou v 
současné době uplatňovány vůči nejmenším a nejv ětším podnik ům. Počet provozovatel ů, kterým v 
současné době poplatky nejsou ú čtovány: 25 milion ů (Eurostat 2008). 
 
CS 18   CS (odvětví 
masa), aby 
se dosáhlo 
plného 
pokrytí 
nákladů nákladů ze 
strany 
členských 
států. 
Nové 
poplatky 
představují 
přibližně 0,9 
–3,4 
miliardy  
EUR  (pro 
všechny 
členské státy) 
(přibližně 0,2 
až 0,8 % 
hodnoty 
roční 
produkce v 
odvětví 
masa12) rozmnožovac
í materiál 
rostlin)  atele, 
kteří v 
současno
sti nejsou 
zpoplatně
ni (jiná 
odvětví 
než 
odvětví 
masa) + 
navýšení 
poplatků 
v rámci 
varianty 
2 í přibližně 
2,3 až 37 
miliard 
EUR 
ročně pro 
všechny 
členské 
státy EU 
0,9 až 3,4 
miliardy 
ročně 
Přínos
y (1A), zda budou vybírat 
poplatky za kontroly 
provedené v mikropodnicích 
od jiných provozovatel ů a na 
výši této rekompenzace v % 
(1B) 
Přístup 
založený na 
posouzení rizika u 
kontrol 
veterinárníc
h léčivých 
přípravků Úspory na 
úrovni EU ve 
výši 12,4 až 
98,5 milionu 
EUR ročně 
(kryto 
poplatky)  Stejné  Stejné  Stejné jako u 
variant 2 a 3
 Stejné  
                                                                                                                                                         
12 Na základ ě odhadů průmyslu Spojeného království. 
 
CS 19   CS Upřednostňovaná varianta  
Má se za to, že varianta 4  představuje nejlepší zp ůsob, jak dosáhnout stanovených 
cílů (viz shrnutí ve vý še uvedené tabulce). A čkoli s sebou plná integrace všech 
odvětví zemědělsko-potravinového řetězce do jediného právního rámce nese 
omezené související náklady, p ředstavuje ve skute čnosti nejlepší p řístup, jak docílit 
zjednodušení, jasnosti, souladu a snížení administrativního zatížení. Pokud jde o 
financování kontrol, zachovává varianta 4  dlouhodobou udržitelnos t vnitrostátních 
kontrolních systém ů, neboť snižuje jejich závislost na ve řejných financích a snižuje 
riziko vlivu probíhající hospodá řské a finan ční krize na úrove ň zdrojů, které jsou pro 
kontroly k dispozici. Omezené další náklady pro provozovatele kompenzují ú činnější 
kontroly, mechanismy zvýhod ňující subjekty, které plní své povinnosti, a v ětší 
odpovědnost kontrolních útvar ů. 
7. S LEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Cílem přezkumu právního rámce EU upravujícího ú řední kontroly v rámci 
zemědělsko-potravinového řetězce je zlepšit ú činnost a d ůslednost systému a 
zabezpečit jeho dlouhodobou udržitelnost. Bez ohl edu na to, jaká varianta bude 
zvolena, se má za to, že dojde k objasn ění stávajících pravidel a jejich uplat ňování 
bude pro p říslušné orgány členských stát ů jednodušší. Za ú čelem hodnocení úsp ěchu 
zavedených opat ření byly v souladu s operativními cíli politických opat ření 
stanoveny tyto základní ukazatele pokroku: 
Operativní cíle  Ukazatele  
Stanovit jeden jednodušší právní rámec pro ú řední 
kontroly  - Počet žádostí o právní výklad, které Komise obdržela  
- Počet legislativních text ů EU, které jsou v p řípadě 
určitého odv ětví/produktu použitelné pro ú řední 
kontroly 
- Prokázané zm ěny týkající se uvád ěného průměrného 
administrativního zatížení pr ůmyslu a členských stát ů 
Všechny kontroly, v četně kontrol na hranicích, by m ěly 
být založeny na posouzení rizika  Sledování, zda členské státy prost ředky uvoln ěné na základ ě 
tohoto přezkumu využívají k provád ění kontrol v oblastech 
s vysokým rizikem  
Zvýšit po čet případů, kdy jsou p řípady přeshraničního 
prosazování řešeny prost řednictvím správní pomoci a 
spolupráce  - Počet kontakt ů uskute čněných prost řednictvím 
styčných orgán ů pro správní spolupráci podle článku 35 
nařízení 
- Počet stížností, které podali provozovatelé a ve kterých 
poukazují na to, že členské státy nekoordinovaly šet ření 
v případě přeshraničního nesouladu  
Zvýšit po čet nástroj ů pro provád ění úředních kontrol 
formalizovaných mezi p říslušnými orgány a celními 
orgány  Počet dohod o úrovni služeb formalizovaných mezi 
příslušnými orgány a jinými orgány, v četně celních orgán ů 
Docílit toho, aby se ve zprávách Potravinového a 
veterinárního ú řadu objevovalo mén ě neuspokojivých 
výsledků, které jsou zp ůsobeny nedostatkem prost ředků Trendy, pokud jde o po čet zpráv Potravinového a 
veterinárního ú řadu, které poukazují na nedostatek 
prostředků v členských státech