Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o hospodářském rozměru sportu a jeho socioekonomických přínosech

(2018/C 449/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ, ZASEDAJÍCÍ V RADĚ

PŘIPOMÍNAJÍCE, ŽE:

2. V závěrech Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 27. listopadu 2012 o posilování podkladů pro tvorbu politik v oblasti sportu ( 4 ) byla uznána skutečnost, že sport významně přispívá k evropskému hospodářství, neboť je významným hybatelem růstu a zaměstnanosti, a přispívá rovněž k naplňování cílů strategie Evropa 2020, a dále byl zdůrazněn význam srovnatelných údajů týkajících se sportu a jejich využití při vytváření politik s cílem zlepšit kvalitu politik v oblasti sportu.

3. V závěrech Rady o úloze dobrovolných činností ve sportu při podpoře aktivního občanství ( 5 ) se poukazuje na skutečnost, že sportovní odvětví představuje spolu s dobrovolnými činnostmi ve sportu měřitelnou a významnou ekonomickou a společenskou hodnotu v národních hospodářstvích, jež má potenciál stimulovat míru růstu a zaměstnanosti v celé Evropské unii.

4. V závěrech Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 27. listopadu 2012 o podpoře pohybové aktivity upevňující zdraví (HEPA) ( 6 ) je zdůrazněno, že současná vysoká míra tělesné nečinnosti představuje pro EU a její členské státy závažný důvod ke znepokojení, a to jak ze zdravotního, sociálního, tak i z hospodářského hlediska.

5. V závěrech Rady o přínosu sportu k hospodářství EU, zejména pokud jde o řešení nezaměstnanosti mladých lidí a o jejich sociální začleňování ( 7 ) , je zdůrazněn význam sportovního odvětví pro hospodářství a mladé lidi, pokud jde o získávání užitečných dovedností v placeném zaměstnání i v rámci dobrovolnických činností.

6. Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o sportu jakožto hnací síle inovací a hospodářského růstu ( 8 ) se zabývaly potenciálem sportu z hlediska růstu a zaměstnanosti a coby hnací síly inovací.

7. Závěry Rady o podpoře motorických schopností a pohybových a sportovních aktivit u dětí ( 9 ) vybízejí k podpoře tělesné výchovy ve školách, včetně rozvoje motorických schopností v předškolním věku, vzhledem ke změně každodenních návyků dětí spočívajících v nahrazení pohybové aktivity sedavějšími činnostmi.

8. Závěry Rady jako příspěvek k zastavení nárůstu nadváhy a obezity u dětí ( 10 ) potvrzují, že zdraví představuje s ohledem na hospodářský a sociální rozvoj každé země hodnotu, příležitost i investici a že dětská obezita je výrazným indikátorem obezity u dospělých s dobře známými zdravotními a hospodářskými důsledky.

BEROUCE V ÚVAHU, ŽE:

9. Sport je uznáván jako ekonomická hnací síla růstu z hlediska účinků na přidanou hodnotu, hrubý domácí produkt a kupní sílu ( 11 )

10. Sport představuje meziodvětvový jev a dalece přesahuje rámec příjmů sportovního odvětví. Je hodnotou zejména z hlediska veřejného zdraví, regionálního rozvoje a cestovního ruchu, ale také při začleňování a vzdělávání, a jako prvek společenské vazby.

11. Od okamžiku, kdy byl v roce 2006 v kontextu EU řešen hospodářský rozměr sportu, je na úrovni EU vyvíjeno úsilí v oblasti měřitelnosti ekonomického dopadu sportu ( 12 )

12. Do dnešního dne vede plnohodnotné národní satelitní účty pro sport celkem devět členských států EU ( 13 ) a dalších pět zemí ( 14 ) vede soubor údajů souvisejících se sportem, jež umožňují vysokou míru přesnosti výsledků.

13. Podle nedávné studie ( 15 ) činí podíl sportu na HDP EU 2,12 % a činnosti související se sportem zajišťují pracovní místa pro 5,67 milionu osob (2,72 % zaměstnanosti EU). Tyto výsledky rovněž ukazují, že v době, kdy hospodářství procházelo krizí, představoval sport velmi odolné odvětví zajišťující růst a vytvářející pracovní místa ( 16 )

14. Přestože je hospodářský rozměr sportu – podle národních účtů – náležitě vyjádřen prostřednictvím satelitních účtů pro sport a dalších systémů výpočtu, přínos sportu pro hospodářství je nadále podceňován, neboť existují četné další tzv. socioekonomické účinky (např. zdravotně ekonomické účinky, činnost dobrovolníků, přínos inovací pro růst a přínos sportu pro regionální rozvoj), jež nadále nejsou nijak vyjádřeny, ale mají vliv na HDP a zaměstnanost.

16. Významný vzdělávací přínos má dobrovolnická práce, která k hospodářskému rozměru sportu přispívá podstatným způsobem ( 20 ) , jenž však v národních účtech zohledněn není.

17. Rozměr inovací v souvislosti se sportem ( 21 ) dosud nebyl z důvodu chybějících údajů dostatečně uvážen z hlediska HDP a zaměstnanosti. Je proto důležité shromáždit spolehlivé empirické výsledky týkající se dopadů inovací souvisejících se sportem na dynamiku vývozu a hospodářský růst.

18. Přínos sportu pro regionální rozvoj nadále trpí nedostatečnou viditelností a povědomím o četných možnostech, u nichž by sport a tělesná aktivita mohly působit jako účinný prostředek k dosažení cíle EU v oblasti konvergence, zejména s ohledem na přínos pro cíle strategie Evropa 2020. Nedávno získané důkazy ( 22 ) dokládají, nakolik sportovní projekty přispěly k rozvoji místních ekonomik, zaměstnanosti a sociální soudržnosti, a současně zdůrazňují, že mnohé regiony v celé Evropě zahrnuly sport do svých strategií pro inteligentní specializaci.

UZNÁVAJÍCE, ŽE:

19. Pro vyjádření přínosu sportu pro hospodářství jako celek je nezbytné posoudit i další aspekty, mimo jiné kvantifikaci zdravotně ekonomických účinků tělesné aktivity, uznání dodatečného přínosu dobrovolnické práce, přínos inovací k posílení růstového potenciálu a analýzu dopadů sportovních projektů na regionální rozvoj.

20. K měření socioekonomických účinků sportu jsou zapotřebí další metody a přístupy ( 23 ) . Aby bylo možné poskytnout na vnitrostátní a evropské úrovni fakticky podložené výsledky, je nezbytné zajistit dostupnost srovnatelných údajů a zjištění. Veškeré shromážděné údaje týkající se těchto otázek by měly být rozčleněny podle pohlaví.

21. Sport a tělesné aktivity přispívají k řešení dnešních místních a regionálních výzev, zejména tím, že rozvíjejí řešení v oblasti tzv. soft mobility, urychlují revitalizaci městských oblastí díky inteligetntní sportovní infrastruktuře nebo zlepšují sociální soudržnost mezi různými komunitami.

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY, ABY:

22. Zvážily vytvoření satelitních účtů pro sport nebo jiných srovnatelných systémů výpočtu za účelem kvantifikace ekonomického dopadu sportu.

23. Podporovaly a šířily myšlenku, aby bylo vyjádření hospodářského rozměru sportu na evropské a vnitrostátní úrovni rozšířeno o socioekonomické aspekty, zejména pak dobrovolnickou činnost, zdravotně ekonomické aspekty a inovace, a to i posílením meziodvětvové spolupráce.

24. Zvážily hodnotu dobrovolnické práce pro národní hospodářství a zahrnuly toto téma do statistik.

25. Prostřednictvím spolehlivých údajů zvyšovaly povědomí o potenciálu sportu přispívat k růstu a zaměstnanosti.

26. Zvážily další spolupráci mezi členskými státy a ve spolupráci s Komisí vypracovaly srovnatelné definice, metody a normy týkající se socioekonomických rozměrů sportovního odvětví.

27. Ve vhodných případech podporovaly na vnitrostátní úrovni diskusi o začlenění strategií pro inteligentní specializaci, jako jsou například sportovní klastry.

28. Zvážily začlenění sportu a tělesných aktivit coby průřezové priority do ostatních oblastí politiky, například do politik v oblasti zdraví, vzdělávání, dopravy, územního plánování, sociálních záležitostí a cestovního ruchu, v nichž byl přínos sportu v široké míře doložen.

VYZÝVAJÍ KOMISI, ABY:

29. Prosazovala a podporovala činnosti, jako například výměnu příslušných údajů a specifického know-how o jednotlivých metodách, shromažďování důkazů a agregaci sportovních statistik, jakož i technickou podporu, jejichž cílem je posílit a zjednodušit snahy členských států o kvantifikaci hospodářského rozměru sportu.

30. Zahájila proces hodnocení týkající se využívání a použitelnosti systémů výpočtu používaných ke kvantifikaci socioekonomických aspektů sportu, včetně zmapování stávajícího výzkumu a shromáždění příkladů osvědčených postupů.

31. V kontextu skupiny odborníků a s podporou Eurostatu podpořila vytvoření nástrojů, které by doplnily nebo aktualizovaly již existující údaje týkající se hospodářského rozměru sportu, včetně socioekonomických aspektů.

32. Zvyšovala povědomí o potenciálu sportu coby zdroje inovací.

33. Podporovala diskusi a dále posílila spolupráci jak v rámci Komise, tak s ostatními orgány EU, pokud jde o úlohu sportu v moderních ekonomikách a společnosti, zejména s ohledem na jeho přínos pro regionální rozvoj.

VYZÝVAJÍ SPORTOVNÍ HNUTÍ, ABY:

34. Podporovala shromažďování údajů o přínosu dobrovolnické práce v oblasti sportu a tělesné aktivity.

35. Zvážila podporu srovnatelné ekonomické analýzy hospodářského dopadu dobrovolnické práce a tělesné aktivity, jakož i nedostatku tělesné aktivity.

36. Podněcovala výměnu osvědčených postupů, pokud jde o metody měření socioekonomických účinků, s odborníky.

(1) Úř. věst. C 162, 1.6.2011, s. 1.

(2) Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 12.

(3) Úř. věst. C 189, 15.6.2017, s. 5.

(4) Úř. věst. C 393, 19.12.2012, s. 20.

(5) Úř. věst. C 372, 20.12.2011, s. 24.

(6) Úř. věst. C 393, 19.12.2012, s. 22.

(7) Úř. věst. C 32, 4.2.2014, s. 2.

(8) Úř. věst. C 436, 5.12.2014, s. 2.

(9) Úř. věst. C 417, 15.12.2015, s. 46.

(10) Úř. věst. C 205, 29.6.2017, s. 46.

(11) Studie týkající se ekonomického dopadu sportu prostřednictvím satelitních účtů pro sport, 2018.

(12) Odborná skupina pro sportovní statistiku (2011–2014), vilniuská definice sportu.

(13) Rakousko, Belgie, Kypr, Německo, Litva, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko a Spojené království.

(14) Bulharsko, Francie, Lucembursko, Slovensko a Španělsko.

(15) Studie týkající se ekonomického dopadu sportu prostřednictvím satelitních účtů pro sport, 2018.

(16) Rovněž potvrzeno v dokumentu: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17) Přímé náklady ve zdravotním systému, ztráta produktivity, úmrtnost a nezpůsobilost k výkonu povolání způsobené onemocněními v souvislosti s nedostatkem tělesné aktivity, jako jsou například cukrovka typu II, deprese, problémy se zády nebo kardiovaskulární onemocnění.

(18) Účty a metody pro měření ekonomické činnosti obyvatel

(19) Jak potvrdila studie ISCA/CEBR s názvem „The Economic Cost of Physical Inactivity in Europe“ (Ekonomické náklady nedostatku tělesné aktivity v Evropě): http://inactivity-time-bom.nowwemove.com/ a studie Světové zdravotnické organizace (WHO) s názvem „Physical activity and health: evidence for action“ (Tělesná aktivita a zdraví: důkazy pro přijetí opatření): http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1

(20) Studie o dobrovolnictví v Evropské unii, 2010.

(21) Zahrnuje proces přeměny myšlenky nebo vynálezu ve zboží nebo službu, jež vytvářejí hodnotu nebo za něž budou zákazníci platit.

(22) Studie týkající se přínosu sportu pro regionální rozvoj prostřednictvím strukturálních fondů, 2016.

(23) Kazaňský akční plán, který dne 15. července 2017 přijala organizace UNESCO, v opatření č. 2 rovněž stanoví, že je třeba vytvořit společné ukazatele pro měření přínosu tělesné výchovy, tělesné aktivity a sportu k prioritním cílům udržitelného rozvoje a dalším úkolům.