CS Úřední věstník Evropské unie C 179/19

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 179/07

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2)

ŽÁDOST O ZMĚNU PODLE ČLÁNKU 9

„MELOCOTÓN DE CALANDA“

č. ES: ES-PDO-0105-0103-28.02.2011

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

—  Název produktu — ☒ Popis produktu —  Zeměpisná oblast — ☒ Důkaz původu — ☒ Metoda produkce —  Souvislost — ☒ Označování — ☒ Vnitrostátní požadavky — ☒ Jiná (kontrolní orgán)

2. Druh změny

— ☒ Změna jednotného dokumentu nebo přehledu —  Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled —  Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006) —  Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006)

3. Změny

3.1. Popis produktu

Barva: Popis barvy se mění tak, že se zahrnuje možná přítomnost červeně zbarvených plodů. Jde o důsledek pokroku a zlepšování obvyklých pěstitelských postupů, kdy se odrůdy patřící do chráněného označení původu roubují na podnože slivoně a některé plody se poté během zrání zbarví dočervena. Tato barevná odlišnost nemá žádný vliv na jakost produktu a rozhodně ji nelze považovat za negativní vlastnosti. Za účelem zlepšení celkového popisu produktu je tedy vhodné přidat tuto informaci do části popisu týkající se barvy plodů.

Tvrdost: Mění se hraniční hodnoty stanovené pro tvrdost plodů, přičemž spodní hranice odolnosti vůči tlaku se stanoví na 3 kg/0,5 cm2 a horní hranice se ruší. Tato změna vyplynula z analýzy údajů, které získala regulační rada během desetiletého provádění kontrol kvality u různých variet schválených pro produkci broskví „Melocotón de Calanda“. Na základě této různorodosti se došlo k závěru, že při kombinaci všech stanovených jakostních kritérií (tvrdost, obsah cukru a velikost) je možné akceptovat odchylky od hraničních hodnot stanovených pro tvrdost, aniž by to mělo vliv na jakost produktu. Některé variety vykazují mírně nižší hodnotu tvrdosti, aniž by to znamenalo znehodnocení produktu; právě tyto variety se totiž těší největší oblibě u zákazníků z některých evropských zemí. V případě některých odrůd zase platí, že překročení stanovené hodnoty (odolnost vůči tlaku 5,5 kg/0,5 cm2) neznamená, že jde o nezralý plod, protože určujícím faktorem jakosti je obsah cukru.

3.2. Důkaz původu

Ve druhém odstavci se vypustily zmínky o regulační radě.

Byl odstraněn třetí odstavec a čtvrtý odstavec byl změněn za účelem souladu s normou UNE-EN 45011 v rámci programu osvědčování prováděného regulační radou, což je kontrolní orgán akreditovaný v roce 2010 státním akreditačním orgánem ENAC.

3.3. Metoda produkce

Vypouští se zmínka o regulační radě, která se nacházela v odstavci pojednávajícím o původu plodů.

Stanoví se maximální lhůta pro ukončení probírky a odstraňuje se konkrétní datum jejího provádění. V případě balení broskví do sáčků, dokud jsou ještě na stromě, se vypouští minimální doba devíti týdnů a namísto toho se stanoví nejzazší čas začátku tohoto postupu po probírce. Tato změna je nezbytná vzhledem k tomu, že v důsledku klimatických změn, přechodu z rodinných podniků na velké ovocné plantáže a vývoje systémů pěstování dochází ke změně tradičních postupů a aktivity spojené s probírkou a balením plodů do sáčků mohou probíhat po delší dobu. Obě tyto činnosti tvoří součást rámce osvědčených zemědělských postupů a omezení doby jejich provádění není podmínkou pro zajištění konečné kvality produktu, na nějž se vztahuje CHOP.

Pokud jde o sběr, odběr a dočasné skladování, kritéria definovaná v bodě B specifikace stanovená pro kontroly produktu zůstávají beze změny. Podrobněji se vysvětluje fáze vykonávání těchto kontrol vzhledem k tomu, že předešlé znění mohlo vést k chybnému výkladu. Měření tvrdosti a obsahu cukru nelze v terénu ve fázi sklizně vykonávat za optimálních podmínek.

Znění části týkající se balení se mění tak, že se uvádí, že vzhledem k velkému množství různých obchodních úprav se produkt může prodávat v jedno nebo vícevrstvých obalech pod podmínkou, že nedojde k jeho poškození a že každý obal nebo tác se použije jen jednou.

Doplnila se rovněž věta „Zpracování a balení musí proběhnout v oblasti produkce“, která byla dříve uvedena v bodě B.

Kromě toho byl odstraněn poslední odstavec týkající se osvědčování, neboť neodpovídal obsahu tohoto bodu, a byl přesunut do odpovídajícího bodu D.

3.4. Označování

V prvním odstavci se při odkazu na očíslovanou etiketu slovo „etiketa“ nahrazuje slovy „kontrolní etiketa“ a vypouštějí se zmínky o regulační radě.

Kromě toho se odstraňuje druhý odstavec.

3.5. Vnitrostátní požadavky

Aktualizují se odkazy na vnitrostátní právní předpisy zveřejněné po původním schválení této specifikace produktu.

3.6. Jiné

Dochází ke změně bodu G (Kontrolní subjekt) s cílem jeho přizpůsobení platným právním předpisům. Původní text totiž obsahuje odkazy na zastaralé právní předpisy a nesprávný popis struktury rady. Kromě toho se doplňuje údaj týkající se nového sídla regulační rady pro broskve s CHOP „Melocotón de Calanda“.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (3)

„MELOCOTÓN DE CALANDA“

č. ES: ES-PDO-0105-0103-28.02.2011

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Název

„Melocotón de Calanda“

2. Členský stát nebo třetí země

Španělsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1 Druh produktu

Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Názvem „Melocotón de Calanda“ se označují čerstvé plody druhu Prunus persica Sieb. a Zucc. místní variety známé jako „Amarillo tardío“ a jejích vybraných klonů Jesca, Evaisa a Calante, při jejichž pěstování se používá tradiční technika balení plodů do sáčků, dokud jsou ještě na stromě.

Chráněné variety – Broskve s chráněným označením původu „Melocotón de Calanda“ mohou pocházet výhradně z místní variety známé jako „Amarillo tardío“ a jejích vybraných klonů Jesca, Evaisa a Calante.

Vlastnosti produktu – Broskve s chráněným označením původu „Melocotón de Calanda“ patří do jakostních tříd „výběrová“ a „první“ stanovených v jakostní normě pro broskve uvedené v nařízení Komise (ES) č 1580/07 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny. Kromě toho musí splňovat následující kritéria:

CELKOVÝ VZHLED Plody musí být celé, zdravé a čisté, bez viditelných cizorodých těles, prosté vlhkosti, cizího zápachu a chuti, zabalené do sáčku, dokud jsou ještě na stromě. BARVA Krémově až slámově žlutá, případně načervenalá. Lze tolerovat drobné tečky nebo proužky způsobené antokyany, vyřazují se však zelené nebo přezrálé oranžové plody. VELIKOST Minimální průměr 73 mm, což odpovídá třídě AA jakostní normy. TVRDOST Měří se jako odolnost vůči tlaku (kg/0,5 cm2) a hodnota musí být větší než 3 kg/0,5 cm2. CUKR Minimálně 12 °Brix.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

—

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze produkce se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Zpracování a balení musí proběhnout v oblasti produkce, aby se zabránilo poškození produktu v důsledku nadměrné manipulace nebo přepravy plodů, které nebyly řádně zpracované a zabalené. Navíc vzhledem k tomu, že broskve „Melocotón de Calanda“ se pečlivě ošetřují přímo na stromě pomocí techniky balení do sáčku a sklízejí se až tehdy, když dosáhnou takového stupně zralosti, že jsou jejich jakostní organoleptické vlastnosti nejoptimálnější, mohl by jakýkoliv další převoz nebo skladování způsobit změnu vlastností týkajících se celkového vzhledu nebo barvy popsaných v bodě 3.2.

Je proto nutné, aby se plody balily přímo v oblasti produkce, neboť jedině tak se zachovají typické vlastnosti produktu, zaručí se jeho jakost a zároveň se zabezpečí jeho vysledovatelnost a původ prostřednictvím jediného kontrolního systému používaného až do okamžiku dodání produktu konečnému spotřebiteli.

Broskve „Melocotón de Calanda“ se mohou prodávat v jedno nebo vícevrstvých obalech pod podmínkou, že nedojde k jejich poškození. Každý obal nebo tác se použije jen jednou.

3.7 Zvláštní pravidla pro označování

Zpracovatelské podniky a balírny, které získaly osvědčení o shodě, musí povinně označovat obaly etiketami s údajem „Denominación de Origen „Melocotón de Calanda““ (chráněné označení původu „Melocotón de Calanda“), jakož i očíslovanou kontrolní etiketu, která slouží jako záruka a umožňuje sledovat produkt během jeho uvádění na trh.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce broskví s CHOP „Melocotón de Calanda“ je přírodní oblast ležící ve východní části autonomní oblasti Aragonie mezi provinciemi Teruel a Zaragoza.

Do této zeměpisné oblasti patří tyto obce:

Aguaviva, Albalate del Arzobispo, Alcañiz, Alcorisa, Alloza, Andorra, Arens de Lledó, Ariño, Berge, Calaceite, Calanda, Caspe, Castelserás, Castelnou, Castellote, Chiprana, Cretas, Escatrón, Fabara, Fayón, Foz-Calanda, Fuentespalda, Híjar, Jatiel, La Fresneda, La Ginebrosa, La Puebla de Híjar, Lledó, Maella, Más de las Matas, Mazaleón, Mequinenza, Molinos, Nonaspe, Oliete, Parras de Castellote, Samper de Calanda, Sástago, Seno, Torre de Compte, Urrea de Gaén, Valderrobres, Valdeltormo a Valjunquera.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti

Historické souvislosti: V případě variet povolených k produkci broskví „Melocotón de Calanda“ jde o autochtonní variety dané oblasti produkce, které byly získány přirozenou selekcí kombinovanou se zásahy pěstitelů ovocných stromů, kteří postupně vybírali klony nejlépe přizpůsobené místním zeměpisným podmínkám. Ve středověkých pramenech se uvádí, že broskve se v Aragonii označují výrazy „presec“ nebo „prisco“. Jde o názvy, jež se v oblasti Calanda k označování tohoto ovoce používají dodnes. Dokument od botanika J. Pardo Sastróna z roku 1895 pojednává o hojném výskytu broskvoní v této oblasti, jakož i o dodávce tzv. „orejones“ (krájené broskve sušené na slunci) z oblasti Calanda na pařížskou výstavu v roce 1867. Vydání všeobecné ilustrované encyklopedie Espasa Calpe (Enciclopedia Universal Ilustrada Espasa Calpe) z roku 1933 obsahuje pod heslem Calanda informaci o významu broskvoní v této části provincie Teruel a o odvětví zabývajícím se výrobou sušených broskví „orejones“. Úřední statistiky z roku 1953 potvrzují, že v konzervárenském průmyslu v oblasti Calanda se na výrobu zavařeniny spotřebovalo 4 000 beden broskví pocházejících z dané oblasti.

Z historických svědectví vyplývá, že název „Melocotón de Calanda“ se začal ustalovat ve 40. letech 20. století. Vzhledem k narůstajícímu významu pěstování těchto broskví a problémům s jejich napadáním vrtulí velkohlavou (Ceratitis capitata) se za účelem ochrany plodů začala používat technika balení broskví do sáčku, dokud jsou ještě na stromě. V 60. letech 20. století se o broskvích „Melocotón de Calanda“ začínají zmiňovat ovocnářské publikace a v 70. letech získává toto ovoce na národní zemědělské výstavě v Léridě (Feria Agrícola Nacional de Lérida) několik let po sobě řadu ocenění. Na počátku 80. let se začíná hovořit o potřebě požádat pro broskve „Melocotón de Calanda“ o udělení označení původu a ve statistikách hlavních španělských trhů, jako Mercamadrid a Mercabarna, se toto ovoce začíná označovat zeměpisným názvem místa původu.

Přírodní souvislosti: Oblast pěstování broskví „Melocotón de Calanda“ leží v údolích vyhloubených řekami Martín, Guadalope a Matarraña, které pramení ve výběžcích Iberského pohoří, odvádí vodu z oblasti známé jako Bajo Aragón a vlévají se do řeky Ebro. Tato oblast se tedy nachází v jihovýchodní části údolí řeky Ebro.

Terén je rovinatý nebo mírně zvlněný, s nadmořskou výškou od 122 metrů (Caspe) přes 325 metrů (Alcañiz ) až po 466 metrů (Calanda). Převažují tabulové plošiny více či méně protínané říční sítí. Půdy jsou vápenaté, s formacemi uhličitanových a sádrovcových horizontů, které jsou typické pro sedimenty v jezerní oblasti a horké, suché podnebí miocénu.

Průměrné roční srážky se pohybují mezi 327,9 mm (Caspe), 361,1 mm (Albalate del Arzobispo) a 367,9 (Alcañiz). Nejdeštivějšími měsíci jsou květen a říjen. Pokud jde o rozdělení srážek podle ročních období, připadá na jaro přibližně 27 %, na léto 20 %, na podzim 34 % a na zimu 19 % srážek.

Průměná roční teplota se pohybuje kolem 14,3 °C (Albalate del Arzobispo a Alcañiz) až 15 °C (Caspe), což odpovídá nejvyšším teplotám ve střední části údolí řeky Ebro. Průměrné teplotní maximum/minimum se pohybuje od 19,9/8,8 °C (Alcañiz) přes 20,1/8,5 °C (Albalate del Arzobispo) až po 20,6/9,3 °C (Caspe). Nejvyšší průměrné teploty připadají na červenec, v rozmezí od 24,2 °C (Alcañiz) do 25,1 °C (Caspe), zatímco nejnižší na leden, v rozmezí mezi 5,6 °C (Alcañiz) a 6,7 °C (Albalate del Arzobispo). Z daných údajů je zjevný vysoký teplotní rozdíl v rámci roku (více než 18 °C), což poukazuje na kontinentální charakter teplotních hodnot, jenž je dán polohou uprostřed údolí řeky Ebro.

Od března do října se zde vyskytují nejvyšší teploty přesahující 25 °C. Nejčastěji jde o období od května, kdy k překročení tohoto teplotního prahu dojde během více než poloviny dnů, do října, kdy je těchto teplot dosaženo během 5 až 10 dnů. V letních měsících denní teploty vyšplhají nad 25 °C a nejvyšší průměrné teploty přesáhnou 35 °C (nejvyšší průměrná teplota v červenci bývá 37,2 °C v obcích Albalate a Alcañiz a 38,3 °C v obci Caspe).

Další typickou vlastností místního podnebí je „teplotní inverze“. V zimě, během období tlakové výše, se studený vzduch drží v nižších polohách a vytvářejí se zde dlouhotrvající studené mlhy s teplotami pod 6 °C, zatímco ve výše položených místech bez výskytu mlh mohou teploty přesáhnout 15 °C.

5.2 Specifičnost produktu

Podmínky pěstování: Morfologické vlastnosti a způsob určování variet podle norem Mezinárodní unie pro ochranu nových odrůd rostlin (UPOV) jsou v případě všech klonů v zásadě téměř totožné. Důraz je kladen zejména na rozdíly týkající se zdravotního aspektu, výnosnosti, velikosti a tvaru plodů. Z tohoto důvodu byla v roce 1980 za účelem zlepšení těchto aspektů zahájena selekce klonů. K dalším vlastnostem těchto klonů patří pozdní dozrávání (koncem září až počátkem listopadu), žluté zbarvení a pevná dužina.

Klony je možné na základě doby dozrávání rozdělit do těchto skupin:

San Miguel nebo rané Klony, které dozrávají v době od 20. září do 5. října. Del Pilar Klony, které dozrávají v době od 5. do 15. října. Jsou známé též jako „broskve z 8. října“. Pozdní Dozrávají v době od 15. října do konce sklizně, která v některých částech zeměpisné oblasti trvá do začátku listopadu.

Z fyziologického hlediska patří do variety „Amarillo tardío“ klony, které k probuzení ze stavu latence během zimního období potřebují dlouhou dobu chladu (alespoň 1 000 hodin za rok) a zároveň jejich dozrávání vyžaduje dlouhé léto, neboť mají velmi dlouhý cyklus.

Specifické morfologické vlastnosti této variety podle UPOV jsou:

Strom Silný a vzpřímený, s bohatým rozvětvením typu Redhaven. Narozdíl od jiných variet se pupeny netvoří na silnějších větvích, nýbrž na křehkých odnožích (typ „májová kytice“), takže tato odrůda se musí jinak prořezávat. Listy Velké, s medníky ledvinovitého tvaru umístěnými na stopkách. K podzimnímu opadávaní dochází pozdě – listy typické zlaté barvy zůstávají dlouho na stromě. Květy Stromy kvetou středně pozdě, o trochu později než Redhaven, avšak ještě během března. Hustota poupat je vysoká a doba květu trvá 12 až 18 dnů. Okvětní lístky jsou velké a okrouhlé, mají světle růžovou barvu a blizna pestíku je na stejné úrovni jako prašníky na tyčinkách. Plody Velké až velmi velké, s průměrem nad 73 mm a hmotností nad 200 gramů. Mají krémově až slámově žlutou barvu, která je naprosto stejnoměrná díky ochraně papírového sáčku, v němž se vyvíjí. Přesto se na nich může vyskytovat lehká antokyanová pigmentace. Na povrchu je slabé chmýří a dužina je velmi pevná, zcela žlutá bez antokyanové pigmentace, a to i v místech, kde úplně přiléhá k pecce. Pecka má oválný tvar a v poměru k plodu je malá.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Vliv podnebných podmínek na jakost plodů je v případě dřevin dobře známým „fenoménem terroir“. Obvyklé klimatické podmínky v určitých oblastech a roční rozdíly na jednom a tom samém místě zdůrazňují význam podnebí pro kvalitu úrody.

Na základě tohoto kritéria jsou výsledné hlavní organoleptické vlastnosti plodů v první řadě podmíněny teplotami. V zásadě platí, že s výjimkou extrémních situací závisí úroda broskví více na teplotě než na srážkách (nedostatku vody), neboť většina ploch, kde se broskvoně pěstují (95 %), se zavlažuje.

K hlavním podnebným podmínkám, které v oblasti Bajo Aragón napomohly k rozvoji a dalšímu pěstování autochtonních variet pozdě zrajících broskvoní, patří zimní teploty v zeměpisné oblasti, které umožňují akumulaci hodin, kdy panuje chlad a které jsou nezbytné pro probuzení těchto nesmírně náročných odrůd ze zimního odpočinku (v období mezi opadáním listů a počátkem květu).

Z fyziologického hlediska patří do variety „Amarillo tardío“ klony, které k probuzení ze stavu latence během zimního období potřebují dlouhou dobu chladu (alespoň 1 000 hodin za rok).

V oblasti Bajo Aragón se chladné hodiny soustředí do měsíců listopad, prosinec a leden a jejich počet bohatě stačí na pokrytí maximální potřeby této plodiny. Minimální hodnoty v oblasti přesahují 950 hodin chladu.

Pro normální vývoj poupat, s čímž souvisí i počet plodů, je důležité, aby teploty během doby kvetení a nasazování plodů příliš neklesaly. Potenciální velikost plodů totiž přímo souvisí s teplotami v období následujícím po kvetení, a zejména s teplotami od doby plného květu (F2) do doby F2 + 40 dnů. Bylo jasně dokázáno (Warrington et al. 1999), že růst buněk je osminásobně vyšší, pokud se maximální/minimální teploty pohybují v rozmezí od 9/3 °C do 25/15 °C. Pokud je však zima, snižuje se počet a velikost buněk, což má negativní vliv na konečnou velikost plodů.

Dalším významným aspektem jsou příhodné teploty během celého cyklu, zejména však v září a v říjnu, kdy dochází k dovršení vegetativního a reprodukčního vývoje těchto variet.

V oblasti Bajo Aragón se od března do října vyskytují nejvyšší teploty přesahující 25 °C. Nejčastěji jde o období od května, kdy k překročení tohoto teplotního prahu dojde během více než poloviny dnů, do října, kdy je těchto teplot dosaženo během 5 až 10 dnů. V letních měsících denní teploty vyšplhají nad 25 °C a nejvyšší průměrné teploty přesáhnou 35 °C (nejvyšší průměrná teplota v červenci bývá 37,2 °C v obcích Albalate a Alcañiz a 38,3 °C v obci Caspe).

Teploty, které se ve zkoumané zeměpisné oblasti během roku vyskytují, umožňují varietám broskvoně „Tardío amarillo de Calanda“ s dlouhým cyklem dovršit vegetativní a reprodukční vývoj.

Zatímco zimní teploty poskytují dostatek chladných hodin pro probuzení stromů ze zimního odpočinku, dlouhé mírné podnebí panující během cyklu jejich vegetativního růstu (březen až listopad) zaručuje vysokou kvalitu jejich plodů.

Z testování vybraných klonů variety „Tardíos amarillos de Calanda“ (Jesca, Calante a Evaisa) provedeného na experimentální farmě patřící aragonské vládě a nacházející se v obci Alcañiz (jedna z obcí, na něž se vztahuje chráněné označení původu a kde se pěstuje většina broskvoní) vyplynulo, že v oblasti původu se během čtyř let (2000, 2001, 2003 a 2004) vypěstovaly velké a pevné plody s obsahem cukru vyšším než 14 °Brix. Jde o vlastnosti, které jsou pro tyto broskve nejtypičtější.

K pěstování broskví s CHOP „Melocotón de Calanda“ lze používat pouze vegetativní materiál patřící k varietě „Tardío amarillo“.

Jde o autochtonní varietu oblasti produkce, která je výsledkem staletého pěstování. Původně vznikla přirozenou selekcí stromů pocházejících ze semínek z pecek plodů, které se vyznačovaly optimálními agronomickými vlastnostmi, přičemž postupem času ji pěstitelé začali vegetativně množit ze stromů, jež se nejlépe přizpůsobily půdním a klimatickým podmínkám oblasti. Vytvořili tak skutečnou „populační varietu“.

V roce 1980 začal proces selekce klonů a zdravých exemplářů variety „Tardío amarillo“, který prováděl Úřad pro zemědělský výzkum a rozvoj vlády Aragonie (Servicios de Investigación Agraria y Extensión Agraria del Gobierno de Aragón) s cílem zlepšit kvalitu a zvýraznit typické vlastnosti produktu uváděného na trh pod názvem „Melocotón de Calanda“. V oblasti produkce broskví „Melocotón de Calanda“ byl proveden průzkum za účelem získání klonů, které co nejlépe reprezentují varietu „Tardíos amarillos“ a jež se vyznačují těmi nejlepšími agronomickými vlastnostmi a jakostí plodů (Espada et al., 1991). Na základě této počáteční selekce byly španělským úřadem pro rostlinné odrůdy (Oficina Española de Variedades Vegetales) patřícím pod ministerstvo zemědělství registrovány variety „Jesca“ (reg. č.: 1989/2450), „Calante“ (reg. č.: 1989/2447) a „Evaisa“ (reg.č.: 1989/2449). Na základě této registrace jsou chráněné a v současné době představují základ produkce broskví „Melocotón de Calanda“ (CHOP).

ZÁVĚR: Varieta „Tardíos amarillos de Calanda“ a její vybrané klony jsou výsledkem jejich přizpůsobení prostředí oblasti původu.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (4))

http://www.aragon.es/estaticos/GobiernoAragon/Departamentos/AgriculturaGanaderiaMedioAmbiente/AgriculturaGanaderia/Areas/08_Calidad_Agroalimentaria/02_Alimentos_calidad_diferenciada/pliegodecondicionesMelocotondeCalanda.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3) Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(4) Viz poznámka pod čarou 3.