I.ÚVOD

1.Od zahájení iniciativy v oblasti vojenské mobility v roce 2017 poskytuje akční plán EU o vojenské mobilitě (dále jen „akční plán“) ze dne 28. března 2018 jednotný rámec pro probíhající a budoucí programy, projekty, iniciativy a činnosti jako součást koordinovaného přístupu EU. Orgány, instituce a jiné subjekty Unie, jakož i příslušné vnitrostátní orgány členských států EU pokračují stabilním tempem v provádění akčního plánu ve všech třech hlavních oblastech, kterými jsou dopravní infrastruktura, regulační a procedurální otázky a další průřezová témata. Všechny zúčastněné strany v EU i nadále spolupracují při plném respektování státní svrchovanosti a příslušných pravomocí.

2.Jak požaduje akční plán, vysoký představitel a Komise podávají pravidelné zprávy o pokroku. První společná zpráva o provádění akčního plánu o vojenské mobilitě byla předložena dne 3. června 2019 a druhá společná zpráva dne 19. října 2020. Tato zpráva doplňuje výroční zprávu Evropské obranné agentury o pokroku v oblasti vojenské mobility, která se týkala činností spadajících výhradně do působnosti agentury v období od března 2020 do března 2021.

3.Provádění akčního plánu pokračuje v souladu s příslušným projektem realizovaným členskými státy v rámci stálé strukturované spolupráce (PESCO), který se zabývá vnitrostátními opatřeními včetně těch, na nichž se členské státy EU dohodly dne 25. června 2018. Příslušné orgány, instituce a jiné subjekty EU se nadále podílejí na řízení projektu PESCO „Vojenská mobilita“, který se v souladu s rozhodnutími Rady přijatými dne 6. května 2021 brzy stane prvním projektem PESCO za účasti třetích států – Spojených států amerických, Kanady a Norska.

4.Vojenská mobilita navíc zůstává stěžejní oblastí posílené spolupráce mezi EU a NATO, která probíhá za účinné interakce mezi štáby v rámci strukturovaného dialogu o vojenské mobilitě. Konkrétní výsledky dosažené v uplynulém roce jsou podrobněji rozvedeny v šesté zprávě o pokroku v oblasti spolupráce mezi EU a NATO.

5.Rada ve svých závěrech o bezpečnosti a obraně z května 2021 uvítala pokrok v oblasti vojenské mobility v rámci stálé strukturované spolupráce, a to jak v rámci Evropské obranné agentury, tak na vnitrostátní úrovni. Kromě toho vyzvala k dalším úvahám o možných opatřeních, příslušných aktérech a nových výsledcích s cílem zlepšit vojenskou mobilitu v rámci EU i mimo ni, a to i určením potenciálních oblastí pro taková opatření. Další pokyny a konkrétní cíle pro iniciativu v oblasti vojenské mobility by navíc měl poskytnout strategický kompas, který by měla Rada přijmout v březnu 2022.

II.VOJENSKÉ POŽADAVKY NA VOJENSKOU MOBILITU V RÁMCI EU I MIMO NI

6.Vojenské požadavky na vojenskou mobilitu v rámci EU i mimo ni (dále jen „vojenské požadavky“) byly po schválení Radou použity jako referenční bod pro provádění akčního plánu. Sloužily zejména k vymezení požadavků na dvojí užití a k podpoře práce, kterou členské státy EU vykonaly při přípravě svých seznamů projektů dopravní infrastruktury dvojího užití (viz body 9–11 a bod 15 níže). Zahrnutí údajů o vojenské dopravní síti EU do interaktivního mapového prohlížeče TENtec navíc umožňuje členským státům EU snadněji identifikovat problematická místa a zranitelné oblasti transevropské dopravní sítě (viz body 17–18 níže).

7.Jako další krok po předpokládané revizi nařízení o transevropské dopravní síti navíc Evropská služba pro vnější činnost / Vojenský štáb EU plánuje aktualizaci vojenských požadavků, která by mimo jiné pomohla lépe sjednotit mapy a normy transevropské dopravní sítě a vojenské dopravní sítě EU (viz bod 16 níže).

III.DOPRAVNÍ INFRASTRUKTURA

8.Vzhledem k tomu, že členské státy EU využívají stejnou dopravní infrastrukturu pro civilní i vojenské přesuny a přepravu, zůstává posílení součinnosti mezi stávajícími politikami Unie, zejména transevropskou dopravní sítí a vojenskými potřebami, základním pilířem akčního plánu.

A.Financování dopravní infrastruktury dvojího užití

9.Od 1. ledna 2021 platí víceletý finanční rámec na období 2021–2027 . Poprvé jsou v něm obsaženy výdaje na bezpečnost a obranu, včetně přídělu 1,5 miliardy EUR na vojenskou mobilitu v rámci Nástroje pro propojení Evropy na období 2021–2027 (což v běžných cenách činí 1,69 miliardy EUR).

10.Následně dne 14. července 2021 vstoupilo v platnost nařízení o Nástroji pro propojení Evropy na období 2021–2027 . Prováděcí nařízení o požadavcích týkajících se dvojího užití definuje požadavky na dopravní infrastrukturu, které jsou nezbytné pro civilní i vojenskou mobilitu. Prováděcím nařízením se stanoví normy způsobilosti pro projekty dopravní infrastruktury, pro které se žádá o spolufinancování z rozpočtu pro vojenskou mobilitu v rámci Nástroje pro propojení Evropy. Kromě toho mohou být normy definované v prováděcím nařízení použity jako výchozí bod pro budoucí plánování infrastruktury členskými státy EU.

11.Aby byly projekty dopravní infrastruktury způsobilé pro spolufinancování ze strany EU, musí splňovat požadavky na infrastrukturu dvojího užití stanovené v prováděcím nařízení. Projekty, které požadavky na dvojí užití překračují, budou pro spolufinancování způsobilé, ale spolufinancování bude možné pouze u takových nákladů, které odpovídají normám stanoveným v požadavcích na dvojí užití. O podporu mohou žádat projekty týkající se všech druhů dopravy.

12.Nástroj pro propojení Evropy je prováděn prostřednictvím pracovních programů, které vymezují zejména předpokládané harmonogramy a rozpočty pro výzvy k předkládání návrhů, jejich cíle, jakož i kritéria pro výběr a pro udělení grantů. První víceletý pracovní program Nástroje pro propojení Evropy byl přijat 5. srpna 2021 . V něm je stanoveno, že v letech 2021–2023 budou v rámci rozpočtu pro vojenskou mobilitu Nástroje pro propojení Evropy každoročně vyhlašovány výzvy k předkládání návrhů projektů v oblasti dopravní infrastruktury dvojího užití. Částka určená na spolufinancování projektů dvojího užití bude v každém z těchto tří roků činit 330 milionů EUR v běžných cenách.

13.První výzvu k předkládání návrhů projektů dvojího užití vyhlásila Evropská výkonná agentura pro klima, infrastrukturu a životní prostředí (CINEA) dne 16. září 2021 . Výzva je otevřená pro všechny druhy dopravy a členské státy EU, které chtějí spolufinancování získat, musí své návrhy předložit nejpozději do 19. ledna 2022. Po uplynutí lhůty pro předkládání návrhů posoudí způsobilé návrhy nezávislí odborníci a interní panel GŘ MOVE. V rámci tohoto procesu Evropská služba pro vnější činnost / Vojenský štáb EU posoudí, do jaké míry způsobilé návrhy přispívají ke zlepšení vojenské mobility v rámci EU i mimo ni.

Nástroj pro oživení a odolnost

14.Spolu s dlouhodobým rozpočtem EU na období 2021–2027 přijala EU nástroj na podporu oživení NextGenerationEU, který zajišťuje financování Nástroje pro oživení a odolnost. Nástroj pro oživení a odolnost poskytne 672,5 miliardy EUR ve formě úvěrů a grantů na podporu reforem a investic prováděných na vnitrostátní úrovni. Členské státy mohou prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost využít rovněž na investice do dopravní infrastruktury, včetně infrastruktury dvojího užití.