CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 29.6.2005 
KOM(2005) 290 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Dialog s ob čanskou spole čností mezi EU a kandidátskými zem ěmi  
{SEK(2005) 891} 
 
CS 2   CS 1. P ROČ „DIALOG S OB ČANSKOU SPOLE ČNOSTÍ “ MEZI EU A KANDIDÁTSKÝMI 
ZEMĚMI? 
1.1. Úvod 
Rozšíření Evropské unie o deset nových členských stát ů dne 1. kv ětna 2004 ješt ě více posílilo 
jednotu evropského kontinentu a podpo řilo mír, stabilitu a bezpe čnost. Jednou ze zkušeností 
z předchozího rozší ření ale je, že ob čané členských stát ů EU nebyli dostate čně informováni 
ani zcela p řipraveni. Jakékoli další rozší ření EU proto vyžaduje podporu silného, hlubokého 
a udržitelného dial ogu mezi spole čnostmi v kandidátských zemích a členských státech EU, 
stejně jako dialogu s orgány EU. To by pomohlo odstranit nedostate čnou informovanost, 
dosáhnout lepšího vzájemného poznání a sblížit ob čany a různé kultury, jakož i politické 
a hospodá řské systémy, a tím zajistit v ětší povědomí o p říležitostech a výzvách budoucích 
rozšíření. 
1.2. Dialog o budoucím rozší ření 
V této souvislosti navrhla Komise v říjnu 2004 ve svém doporu čení týkajícím se pokroku 
Turecka na cest ě k přistoupení1, aby byl mezi členskými státy EU a Tureckem zahájen dialog, 
kde by ob čané členských stát ů a Turecka mohli „ hovořit o svých obavách a zp ůsobech, jakým 
vnímají druhou stranu, up římným a otev řeným způsobem“ . Zároveň poukázala na to, že 
„nejvýznamn ější roli by v tomto dialogu podporovaném EU m ěla hrát ob čanská spole čnost.“  
Komise uvedla, že v p řípadě Turecka je zapot řebí zejména dialogu zam ěřeného na zlepšení 
vzájemného poznání a na podporu debaty o vnímání spole čnosti a politických otázek na obou 
stranách. Ve řejné mínění v Turecku je členství v EU velmi naklon ěno, znalosti o historii, 
způsobu fungování, pravidlech a politikách EU však z ůstávají nedostate čné. V EU se názory 
veřejnosti na danou problematiku liší, a to jak v rámci jednotlivých členských stát ů, tak i mezi 
nimi. Živá a pokra čující debata, jež se kolem daného tématu rozpoutala, se zam ěřuje na řadu 
různých otázek, a ť už z oblasti kultury a náboženství či otázek prakti čtějšího zam ěření. Na 
jedné stran ě se tvrdí, že hodnoty a postupy Turecka a turecké spole čnosti nejsou slu čitelné 
s normami EU. Na druhé stran ě je však tento stát popisován jako zem ě s odlišnými kulturními 
souvislostmi, která ale dodržuje demokratické zásady stejn ě jako členské státy EU. Rovn ěž se 
hojně diskutuje o o čekávaném dopadu tureckého p řistoupení vzhledem k velikosti, p říjmu a 
zeměpisné poloze dané zem ě2.  
Dne 17. prosince 2004 potvrdila Evropská rada doporu čení Evropské komise, p řičemž 
zároveň rozšířila jeho oblast p ůsobnosti prohlášením, že „současně s přístupovými jednáními 
povede Unie s každou kandidátskou zemí intenzivní politický a kulturní dialog3. S cílem 
                                                 
1 Sd ělení Komise Rad ě a Evropskému parlamentu, Doporu čení Evropské komise týkající se pokroku 
Turecka na cest ě k přistoupení, KOM(2004) 656. Dle záv ěrů Evropské rady ze dne 17. prosince 2004 
budou přístupová jednání s Tureckem zahájena dne 3. října 2005, jakmile Turecko podepíše protokol o 
úpravě Ankarské dohody, a za p ředpokladu, že uvede v platnost šest právních p ředpisů, které ur čila 
Komise (zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 16. – 17. prosince 2004, záv ěry předsednictví ze 
dne 17. prosince 2004 č. 16238/1/04 Rev1). 
2 V této souvislosti viz rovn ěž pracovní dokument zam ěstnanců Komise, Otázky plynoucí z perspektivy 
členství Turecka, SEK(2004) 1202. 
3 Politický dialog s Tureckem se odehrává v rámci pravidelného monitorování politických kritérií, které 
spočívá ve stálém sledování pokroku Turecka ve snaze dosáhnout souladu s koda ňskými politickými 
 
CS 3   CS podpořit vzájemné porozum ění mezi ob čany prost řednictvím vzájemných kontakt ů bude tento 
dialog zahrnovat i ob čanskou spole čnost.“  
Dialog s ob čanskou spole čností4 se proto bude týkat i Chorvatska5, ačkoli bude v daném 
případě poněkud odlišné povahy než dialog týkající se Turecka. Di alog s Chorvatskem je 
zaměřen spíše na podporu tamní ve řejné debaty o členství v EU, která povede zejména 
k hlubšímu pochopení a p řijetí hodnot a norem EU. Krom ě obecnějších politických oblastí má 
tento dialog význam zejména pro ur čité oblasti acquis Evropské unie, jako je nap říklad 
životní prost ředí, bezpe čnost potravin, ochrana spot řebitele a povinnosti v oblasti vn ější 
pomoci. 
Na svém zasedání v Soluni v červnu 2003 Evropská rada zd ůraznila, že budoucnost 
západního Balkánu je spojena s Evropskou unií. V závislosti na pokroku každé zem ě při 
plnění kodaňských kritérií a s ohledem na podmín ěnost procesem stabilizace a p řidružení 
může Evropská rada na základ ě stanoviska Evropské komise rozhodnout o zahájení 
přístupových jednání. V této souvislosti m ůže být případně řada stávajících a budoucích 
činností navržených pro nyn ější kandidátské zem ě zahájena i u ostatních zemí západního 
Balkánu.  
Hlavním cílem dialogu s ob čanskou spole čností, který je t řeba v Turecku a Chorvatsku 
zahájit, je proto lepší informovanost ve řejnosti v EU a kandidátských zemích o p říležitostech 
a výzvách budoucího rozší ření. V případě Turecka bude tento dialog podporovat diskuzi o 
vnímání každodenních zvyklostí a hodnot spole čnosti a státu na obou stranách. Aby bylo 
těchto cílů dosaženo, zvýší uvedený dialog četnost dvoustranných vým ěn, čímž přispěje k 
vyšší účasti občanské spole čnosti na politickém,  kulturním a hospodá řském rozvoji dot čených 
kandidátských zemí. Tím podpo ří další rozvoj živé a pulzující ob čanské spole čnosti v 
kandidátských zemích, která má klí čový význam p ři konsolidaci lidských práv a demokracie, 
v souladu s politickými kritérii p řistoupení.  
Cíle dialogu s ob čanskou spole čností lze v krátkos ti shrnout takto: 
– posílit kontakty a vzájemné vým ěny zkušeností mezi všemi sektory ob čanské spole čnosti 
v členských státech a kandidátských zemích; 
– zajistit lepší znalost a pochopení dot čených kandidátských zemí v rámci Evropské unie, 
včetně jejich historie a kultury, jež p řispějí k lepšímu pov ědomí o příležitostech a výzvách 
budoucího rozší ření; 
                                                                                                                                                         
kritérii, která se týkají demokracie a právního státu a dodržování lidských práv, v četně práv menšin. 
Komise se na toto téma pravideln ě schází s tureckými orgány. 
4 To, co tento dokument ozna čuje za „dialog s ob čanskou spole čností“, bylo v doporu čení Komise ve 
skutečnosti třetím pilířem politiky založené na t řech níže uvedených pilí řích a uplat ňované vůči 
Turecku. První pilí ř se zaměřoval na posílení procesu politické reformy v Turecku, druhý spo číval ve 
vedení jednání podle upraveného metodického p řístupu a třetí se týkal dialogu mezi EU a Tureckem.  
5 Poté, co se Evropská rada na svém zasedání ve dnech 17. – 18. června 2004 rozhodla uznat Chorvatsko 
kandidátskou zemí, bylo Evropskou radou ve dnech 16. – 17. prosince 2004 rozhodnuto zahájit 
přístupová jednání ke dni 17. b řezna 2005, pokud bude Chorvatsko pln ě spolupracovat s Mezinárodním 
trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii v Haagu (ICTY). Vzhledem k tomu, že k úplné spolupráci nedošlo, byl však za čátek jednání Radou pro obecné záležitosti a vn ější vztahy dne 16. b řezna 2005 
odložen do té doby, dokud Rada nebude moci potvrdit, že Chorvatsko s Mezinárodním trestním 
tribunálem pro bývalou Jugoslávii pln ě spolupracuje. 
 
CS 4   CS – zajistit lepší znalost a pochopení Evr opské unie v kandidátských zemích, v četně hodnot, na 
nichž je EU založena, jejího fungování a politik.  
1.3. Definice ob čanské spole čnosti 
Ačkoli lze pojem ob čanské spole čnosti definovat mnoha r ůznými zp ůsoby, pro pot řeby 
dialogu s ob čanskou spole čností se použije jeho nejširší  a nejobsáhlejší definice6. Občanská 
společnost proto bude zahrnovat: subjekty p ůsobící na trhu práce, tj. sociální partnery, jako 
jsou odborové organizace a federace zam ěstnavatelů; organizace zastupující sociální 
a hospodá řské subjekty obecn ě (například organizace spot řebitelů); nevládní a ob čanské 
organizace, tj. organizace na základní úrovni, jejichž prost řednictvím se ob čané mohou 
podílet na místním a obecním život ě (např. mládežnické nebo rodinné  asociace) a náboženské 
komunity a média.  
K účasti na dialogu se vyzývají všechny spole čenské struktury p ůsobící mimo vládu 
a veřejnou správu, a ť už jsou založe ny na dobrovolném či povinném členství (což je 
v určitých zemích nap říklad případ obchodních komor). Do di alogu budou zahrnuta i místní 
společenství a obce, p řičemž se rovn ěž očekává výrazné p řispění ze strany odv ětví 
vzdělávání, médií a kultury. Jak je uve deno níže, zahrnuje daný dialog rovn ěž výměny 
osobností formujících ve řejné mínění z vnitrostátních a evropských orgán ů.  
Toto sdělení stanoví politický rámec pro zahájení dialogu mezi ob čanskou spole čností v EU 
a kandidátských zemích. Nejprve se zam ěří na posílení n ěkterých činností, které probíhají na 
vnitrostátní úrovni a na úr ovni EU. Poté navrhne nové činnosti zam ěřené na další rozvoj 
dialogu.  
2. P OSÍLENÍ PROBÍHAJÍCÍCH ČINNOSTÍ  
2.1. Chorvatsko 
Občanská spole čnost v Chorvatsku se p řirozeně vyvíjela podle svých specifických podmínek. 
EU spolupracuje s chorvatskou ob čanskou spole čností v rámci své zvláštní politiky v ůči 
západnímu Balkánu – procesu stabilizace a p řidružení. Tento dialog s ob čanskou spole čností 
zahrnuje nap říklad parlament, média, vzd ělávací instituce, menšiny, profesní organizace 
a různé jiné nevládní organizace. K posílení  dialogu došlo zejména po vstupu v platnost 
Dohody o stabilizaci a p řidružení mezi EU a Chorvatskem dne 1. února 2005. První zasedání 
Smíšeného parlamentního výboru m ezi EU a Chorvatskem se nap říklad konalo v Záh řebu ve 
dnech 3. – 4. b řezna 2005. 
Dialog s ob čanskou spole čností navíc t ěží ze zvyšující se ú časti Chorvatska na programech 
Společenství, jako je šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj a programy 
Mládež, Rovnost pohlaví, Tempus, Zam ěstnanost a Life – t řetí země, které jsou podporovány 
v rámci Dohody o stabilizaci a p řidružení a z p ředvstupní pomoci. Plným p řidružením 
Chorvatska k šestému rámcovému  programu od 1. ledna 2006 (spole čně s úvodním ak čním 
plánem) bude mít navíc Chorvatsko v oblasti  výzkumu a technologic kého rozvoje stejný 
status jako členské státy, což pro n ěj bude znamenat jedine čnou příležitost rozvíjet integraci 
                                                 
6 Evropský hospodá řský a sociální výbor (EHSV) definuje organizace ob čanské spole čnosti jako 
„všechny organiza ční struktury, jejichž členové mají cíle a odpov ědnosti obecného zájmu a kte ří rovněž 
působí jako prost ředníci mezi ve řejnými orgány a ob čany“. 
 
CS 5   CS chorvatské ob čanské spole čnosti ve v ědecké oblasti do výzkumného prostoru EU. V rámci 
programu Tempus Komi se poskytuje finan ční prostředky ve výši 4 milion ů EUR ročně na 
podporu vzájemných projekt ů institucí vyššího vzd ělávání v EU a Chorvatsku, do nichž se 
rovněž zapojují subjekty ob čanské spole čnosti. Krom ě toho se řada členských stát ů podílí také 
na dvoustranných kulturních a vzd ělávacích kontaktech a činnostech, jakož i na dalších 
formách spolupráce s Chorvatskem, a vyjad řuje jim svou podporu. 
2.2. Turecko 
Mezi Tureckem a orgány EU existovaly již v minulosti úzké politické a ekonomické vazby, 
a to již od podpisu dohody o p řidružení v roce 1963, která vedla k ustavení celní unie v roce 
1995. Již od po čátku šedesátých let docházelo k úzkým dvoustranným kontakt ům, a to jak na 
institucionální, tak i na zcela základní úr ovni, které od roku 1999, kdy bylo Turecko oficiáln ě 
uznáno kandidátskou zemí, stále sílí. Jak je uv edeno níže, vnitrostátní orgány a orgány EU 
zahájily s Tureckem řadu dvoustranných činností, které spadají do p ůsobnosti dialogu 
s občanskou spole čností. V t ěchto činnostech je t řeba pokra čovat, je t řeba je posílit 
a v některých případech zefektivnit a lépe podporovat. 
2.2.1. Vnitrostátní ve řejné orgány 
2.2.1.1. Dvoustranné vztahy Členské státy jsou pom ěrně aktivní p ři podporování vzájemných vým ěn, včetně program ů 
mobility, stipendií, rozvoje médií, finan ční podpory na rozvoj nevl ádních organizací, vým ěn 
mezi profesionálními organizacemi, kontakt ů mezi školami atd. Krom ě toho existují mezi 
členskými státy a Tureckem velmi úzké kulturní vztahy, které v n ěkterých p řípadech profitují 
ze založení kulturních institut ů v Turecku s vazbou na členské státy. Rovn ěž turecká vláda 
aktivně podporuje kulturní akce, činnosti v oblasti styku s ve řejností a parlamentní kontakty. 
Očekává se, že všechny tyto činnosti budou v budoucnosti pokra čovat, budou intenzivn ější a 
pestřejší, což podpo ří rozvoj dialogu s ob čanskou spole čností.  
2.2.1.2. Turecká spole čenství v členských státech 
Členské státy a turecké orgány rovn ěž ve spolupráci s nevládními organizacemi 
a organizacemi ob čanské spole čnosti aktivn ě usnadňují integraci tureck ých komunit v jejich 
hostitelských zemích. Ture čtí občané představují zdaleka nejv ětší skupinu ob čanů třetích států 
v EU, přičemž přítomnost t ěchto komunit p řispívá k utvá ření obrazu Turecka v EU
7. Činnosti 
v této oblasti je t řeba dále posílit, a podpo řit tak turecké komunity žijící v členských státech, 
aby se aktivn ěji podílely na dialogu mezi EU a Tureckem. Členské státy by m ěly jít nadále 
příkladem p ři provádění projekt ů ve spolupráci s co nejširším spektrem partner ů, od místních 
sdružení p řes přední osobnosti tureckého p ůvodu v hostitelských zemích až po akademické 
odborníky.  
                                                 
7 Pracovní dokument zam ěstnanců Komise, Otázky vyplývající z perspektivy členství Turecka, citováno: 
„celkový po čet asi 3 milion ů tureckých ob čanů oficiálně registrovaných v EU-15 v roce 2002. Hlavními 
hostitelskými zem ěmi jsou N ěmecko (77,8 % z nich jsou migrující pracovníci, neboli 2,3 milionu 
osob), Francie (7,9 % neboli 230 000 osob), Rakousko (4,7 % neboli 135 000 osob) a Nizozemsko 
(4,4 % neboli 128 000 osob).“ 
 
CS 6   CS 2.2.2. Parlamenty, Evropský hospodá řský a sociální výbor (EHSV), Výbor region ů 
Meziparlamentní vztahy, kontakty s ú častí politických stran a udrži telné osobní kontakty mezi 
členy parlament ů přispívají k podpo ře vzájemného porozum ění a stanou se klí čovou dimenzí 
dialogu s ob čanskou spole čností. Evropský parlament a jeho turecký prot ějšek hrají proto p ři 
vytváření tohoto dialogu zásadní  roli. Základnou vým ěn mezi zvolenými členy na obou 
stranách byl po mnoho let zejména smíše ný parlamentní výbor EU a Turecka. Užite čné 
výměny se uskute čňují rovněž mezi vnitrostátními parlamenty. O čekává se, že po čet činností 
tohoto druhu bude nar ůstat. Navíc by se m ělo uvažovat o podporovaném programu získávání 
praxe tureckých parlamentních asistent ů v parlamentech členských stát ů a v Evropském 
parlamentu. Rovn ěž by se m ěly podporovat vým ěny mezi mládeží a ženskými frakcemi 
politických stran v Turecku a EU. 
Instituce EU, jako je Hospodá řský a sociální výbor (EHSV), aktivn ě přispívají k vytvá ření 
vazeb s Tureckem. EHSV z řídil již p řed deseti lety Smíšený poradní výbor s Tureckem 
s cílem podpo řit dialog a spolupráci mezi ekonomický mi a sociálními zájmovými skupinami 
v EU a Turecku. Uvedený výbor jasn ě přispívá do dialogu mezi ob čanskými spole čnostmi 
a plánuje organizování zvláštních inic iativ pro jeho další rozvoj. Podobnou úlohu by m ěl hrát 
Výbor region ů, zejména pokud jde o podporu dialogu mezi místními komunitami v Turecku 
a členských státech. 
2.2.3. Probíhající činnosti financované EU 
2.2.3.1. Rozvoj ob čanské spole čnosti 
V Turecku došlo v posledních n ěkolika letech ke zna čnému rozvoji ob čanské spole čnosti. 
Nevládní organizace, které pokrývají  široké spektrum oblastí, se st ále více prosazují a snaží se 
stát sociálními a politickými centry vlivu. Od roku 2001 provádí EU program rozvoje občanské spole čnosti, který do zna čné míry usiluje o posílení rozvoje nevládních organizací 
v Turecku
8. Na Turecko a podporu nevl ádních organizací prost řednictvím mikroprojekt ů 
a makroprojekt ů se kromě toho zam ěřila i Evropská iniciativa pro demokracii a lidská práva. 
Posílení svobody p řidružení a rozvoj ob čanské spole čnosti zůstane díky programu 
předvstupní finan ční pomoci Turecku poskytované Ev ropskou unií prioritou i v budoucích 
programovacích opat řeních. V roce 2005 je na tuto oblast vy členěno 8 milion ů EUR. 
2.2.3.2. Sociální dialog, zam ěstnanost a sociální v ěci 
Sociální partne ři a nevládní organizace p ůsobící v sociální oblasti hrají klí čovou úlohu p ři 
vypracovávání a provád ění právních p ředpisů EU v oblastech pracovního práva, zdraví 
a bezpečnosti při práci, rovnosti pohlaví a nediskriminace9. Jsou rovn ěž aktivní p ři 
navrhování, provád ění a monitorování strategií a politik týkajících se zam ěstnanosti, 
sociálního za členění a sociální ochra ny. Proto Komise vždy v ěnovala velkou pozornost 
rozvíjení kontakt ů se sociálními part nery a organizacemi ob čanské spole čnosti, které 
                                                 
8 V tomto rámci bylo založeno nap říklad Středisko rozvoje ob čanské spole čnosti, aby poskytovalo 
podporu a pomoc nevl ádním organizacím, a byla financována řada mikroprojekt ů, jako je „Local Civic 
Initiative“ a „The Greek-Turkish Civic Dialogue“. 
9 Sociální dialog je nedílnou sou částí acquis Evropské unie v oblasti sociálních v ěcí. Sociální partne ři 
mají výsadní úlohu v rámci legislativního procesu na úrovni EU, která vychází z povinného procesu konzultací podle článku 138 Smlouvy, a možnost uzavírat dohody, jež mohou být provád ěny 
směrnicemi Rady. Krom ě toho hrají sociální partne ři a organizace ob čanské spole čnosti klíčovou roli 
při koordinaci politik v oblasti zam ěstnanosti, sociálního za členění a sociální ochrany. 
 
CS 7   CS v Turecku p ůsobí v sociální oblast i, zejména s cílem p řiblížit je normám EU a zajistit úplné 
dodržování práv odborových organizací, jak je vymezila Mezinárodní organizace práce.  
Komise bude nadále uplat ňovat svou politiku vytvá ření úzkých vazeb a budování kontaktních 
sítí s takovými organizacemi v Turecku. Krom ě toho bude v dané oblasti posilovat ú čast 
Turecka v programech Spole čenství. Turecko se již podílí na programech Spole čenství 
věnovaných otázce rovnosti pohlaví, nediskriminace, odstran ění problému sociálního 
vyloučení a opat ření na podporu zam ěstnanosti. V této souvis losti by se Turecko m ělo plně 
účastnit všech oblastí nadnárodní spolupráce, což by tureckým subjekt ům umožnilo p římo 
reagovat na otev řené výzvy k p ředkládání návrh ů a podpo řilo by to i potenciál t ěchto 
programů přispět do dialogu s ob čanskou spole čností. V rámci p ředvstupní pomoci by m ěly 
být poskytnuty finan ční prostředky na financování souvi sejícího navýšení finan čního 
příspěvku Turecka. 
2.2.3.3. Programy Spole čenství Socrates, Ml ádež, Leonardo da Vinci 
Činnosti v oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy jsou pravd ěpodobně nejlepším zp ůsobem, 
jak se přiblížit občanům a zlepšit vzájemné poznání a porozum ění. Od dubna 2004 se Turecko 
jako řádný člen podílí na programech Spole čenství Sokrates, Mládež a Leonardo da Vinci . 
Program Sokrates  posiluje evropský rozm ěr vzdělávání pomocí nadnárodních projekt ů a 
podpory mobility vyu čujících, student ů a žáků na území zú častněných zemí, a to na všech 
úrovních vzd ělávání (školy, vyšší vzd ělávání a vzd ělávání dosp ělých). Program Mládež  dává 
mladým lidem, mladým pracovník ům a mládežnickým organizacím p říležitost po řádat 
nadnárodní vým ěny a neformální vzd ělávací činnosti. Program odborného vzd ělávání 
Leonardo da Vinci  podporuje nadnárodní spolupráci mezi institucionálními subjekty v oblasti 
odborného vzd ělávání ve snaze zvýšit mobilitu, podpo řit inovace a zlepšit kvalitu odborného 
vzdělávání.  
Velký po čet kandidát ů a registrovaných ú častníků v prvním roce a zna čné navýšení po čtu 
nabídek v rámci výzev k p ředkládání návrh ů pro rok 2005 poukazuje na velké o čekávání 
cílové veřejnosti vůči těmto program ům. Celkový po čet příjemců výhod z t ěchto tří program ů 
se v Turecku v prvním roce ú časti odhaduje na 9000 osob. P říslušný turecký orgán plánuje 
tento roční údaj v roce 2006 zdvojná sobit. Potenciál t ěchto tří program ů je v této zemi se 
17 miliony žáky a studenty vysoký. Ješt ě mnohé je však t řeba udělat pro zajišt ění vzájemnosti 
těchto program ů, neboť počet student ů z jiných zemí, kte ří se vydávají do Tu recka, byl v roce 
2004 velmi omezený. Celkové p řidělení rozpo čtových prost ředků na účast Turecka na t ěchto 
třech programech činí v roce 2005 p řibližně 30 milion ů EUR (z čehož byly tém ěř 2/3 
poskytnuty v rámci p ředvstupní pomoci Spole čenství a 1/3 z tureckého vnitrostátního 
rozpočtu). Komise bude podporovat zvýšenou ú čast Turecka na t ěchto programech, nap říklad 
posouzením možnosti poskytnutí dalších finan čních prost ředků z předstupních fond ů, které by 
doplnily programové granty. 
2.2.3.4. Další probíhající činnosti v akademické oblasti 
Program stipendií Jeana Monneta spravovaný delegací EK v Anka ře poskytuje prost ředky na 
postgraduální stipendia, která mají zlepšit odborné znalosti ml adých lidí v Turecku v oblasti 
evropské integrace a posílit vazby mezi ob čany Turecka a EU. Program probíhá již asi 15 let 
a umožnil n ěkolika stovkám tureckých stipendist ů seznámit se s otázkami týkajícími se 
evropské integrace a civilizace. Rovn ěž přispívá k posílení vazeb mezi akademickými 
institucemi v EU a Turecku. Komise v budoucnu tento program posílí p řidělením většího 
množství rozpo čtových prost ředků. Bude se uvažovat o dalšíc h souvisejících iniciativách, 
 
CS 8   CS jako je zřízení sdružení bývalých ú častníků programu Jeana Monneta a rozší ření programu na 
studijní pobyty v Turecku ur čené žadatel ům z EU. 
Projekt Jeana Monneta nazvaný „Evropská integrace na univerzitách“, který řídí Evropská 
komise (G Ř pro vzdělávání a kulturu) je iniciativou, jež je otev řena členským i ne členským 
státům. Jeho cílem je stimulovat odborné poznat ky na akademické úrovni v oblasti studií 
o evropské integraci a posíli t akademické vnímání sou časných priorit po litiky evropské 
integrace. Uvedená iniciativa podporuje po řádání konferencí a tematických skupin na vysoké 
úrovni, které jsou p říležitostí pro setkání profesor ů působících v rámci projektu Jeana 
Monneta, tv ůrce politik a ob čanskou spole čnost. V sou časné dob ě existuje na tureckých 
univerzitách 7 ka teder a 26 modul ů či kurzů Jeana Monneta. Evropská komise vyzývá k další 
účasti tureckých univerzit za ú čelem podpory dialogu o otázkách evropské integrace mezi 
tureckou akademickou obcí a akademiky v Evropské unii. 
2.2.3.5. Opat ření v oblasti lidských zdroj ů a mobility ve výzkumu (akce Marie Curie) 
Akce Marie Curie nabízejí v rámci plného p řidružení Turecka k rámcovým program ům pro 
výzkum, technologický rozvoj a demonstrace soudržný balí ček strukturovaných program ů 
mobility výzkumných pracovník ů, které slouží k rozvoji a p ředávání dovedností v oblasti 
výzkumu, ke konsolidaci a rozší ření výhled ů na profesní post up výzkumných pracovník ů na 
všech úrovních a k podpo ře vysoké kvality v rámci evropského výzkumu.  
3. Z AVÁDĚNÍ NOVÝCH ČINNOSTÍ  
Níže uvedené nové činnosti mají dopl ňovat činnosti stávající. Rozvoj dialogu s ob čanskou 
společností je však dlouhodobý proces, kt erý bude v budoucnosti doprovázet p řístupová 
jednání. Jeho pole p ůsobnosti proto nelze zcela definovat p ředem, nebo ť se vyvíjí v souladu 
s potřebami a návrhy ob čanské spole čnosti. 
Evropská komise bude ve všech činnostech p ředevším usnad ňovat a podporovat projekty 
realizované v rámci dialogu s ob čanskou spole čností. Bude rovn ěž pomáhat p ři šíření 
výsledků těchto projekt ů. Bude však na zástupcích ob čanské spole čnosti, aby p řevzali 
iniciativu, vybrali ur čitá témata, která je t řeba rozvíjet, a sehr áli aktivní úlohu p ři uskutečnění 
daného dialogu. 
3.1. Chorvatsko 
Dialog s ob čanskou spole čností v Chorvatsku se bude vyvíjet s ohledem na řadu faktor ů, jako 
je například prohlubování vztah ů mezi EU a Chorvatskem, z vyšování regionální spolupráce 
a míra usmí ření v rámci regionu. P řípadně lze v Chorvatsku zahájit nebo dále rozvíjet řadu 
činností, které jsou podrobn ěji popsány výše a probíhají nebo se plánují v p řípadě Turecka. 
Například by bylo užite čné, kdyby se dialog s ob čanskou spole čností v Chorvatsku více 
rozvíjel v oblastech, které se p římo týkají praktického dopadu procesu p řistoupení k EU. Tím 
by se mělo dospět k většímu pochopení výhod a výzev integr ace EU a podnítit debata o jejích 
základních hodnotách. Proto by se m ěly podporovat kontakty mezi hospodá řskými 
a sociálními partnery, nevládními organi zacemi, profesními a obchodními organizacemi 
a médii v EU a Chorvatsku, jakož i zapojení dalších d ůležitých subjekt ů občanské spole čnosti, 
jako jsou náboženské komunity.  
 
CS 9   CS 3.2. Turecko 
3.2.1. Nevládní organizace, sociální partne ři a profesní organizace 
3.2.1.1. Dlouhodobá partnerství Na základ ě zkušeností získanýc h v rámci pomoci p ři rozvoji ob čanské spole čnosti v Turecku 
zřídí Komise režim grant ů pro oblast dialogu s ob čanskou spole čností, s cílem poskytnout 
nevládním organizacím a ostatním organizacím ob čanské spole čnosti nezbytnou podporu na 
spolufinancování dvoustranných vým ěnných projekt ů s partnery v EU zam ěřených na 
zlepšení vzájemného poznání a zajišt ění spolupráce, a to prost řednictvím vým ěn osvědčených 
postupů.  
Tento rostoucí význam mezinárodní dimenze by m ěl rovněž přispět k posílení tureckých 
nevládních organizací a m ěl by jim pomoci aktivn ěji se zapojit do diskuzí o EU. Zejména 
organizace p ůsobící v tak zásadních oblastech, jako je mládež, rovnost pohlaví, životní 
prostředí, práva spot řebitelů, kulturní, ob čanská a lidská práva, problematika odstran ění 
sociálního vylou čení a diskriminace, by m ěly být vyzvány k dialogu s jejich prot ějšky v EU. 
Přednost bude p řípadně dána projekt ům zaměřeným na ustavení dlouhodobých udržitelných 
vztahů mezi skupinami nevládních or ganizací v EU a Turecku. Krom ě toho se bude usilovat 
o to, aby se tv ůrci a partnery projekt ů staly i nevládní organizace  z odlehlých oblastí nebo 
takové nevládní organizace, které se zatím projekt ů financovaných z prost ředků EU téměř 
neúčastnily. 
Dialog s ob čanskou spole čností bude rovn ěž do značné míry zahrnovat podnikatelské kruhy, 
profesní organizace a sociální  partnery na obou stranách. V tomto ohledu bude Komise 
podporovat dlouhodobá partnerství mezi tu reckými organizacemi a jejich prot ějšky v EU. 
Partnerství se bude rovn ěž podporovat mezi odv ětvovými organizacemi na obou stranách a 
mezi tureckými vnitrostátními organizacemi a jejich partnery v členských státech EU. 
Výměny mezi EU a Tureckem by se m ěly uskute čňovat především v odv ětví zemědělství, 
soudnictví a právnické činnosti a mezi p říslušnými sdruženími, p řičemž by m ěly zahrnovat i 
subjekty zabývající se  otázkou rovnosti.  
3.2.1.2. Rovnost pohlaví 
Prostřednictvím úzkých vazeb mezi organizacemi pro práva žen a rovné p říležitosti v EU 
a Turecku p řispěje dialog s ob čanskou spole čností rovn ěž k dosažení cíl ů, jako je posílení 
úlohy a ú časti žen ve všech aspektech turecké spole čnosti či řešení jiných problém ů, jako je 
domácí násilí, na n ěž poukazují doporu čení nedávné zprávy Evropského parlamentu o úloze 
žen v Turecku v rámci sociální ch, ekonomických a politických činností
10. Zvláštní pozornost 
je třeba věnovat zastoupení žen na trhu práce a v rámci procesu p řijímání politických 
rozhodnutí, a ť již na vnitrostátní nebo na regionální či místní úrovni. V rámci všech činností 
uvedených v tomto sd ělení bude Komise dbát na dodržování zásady rovnosti pohlaví. 
                                                 
10 Návrh zprávy Evropského parlamentu (A6-0175/2005) v kone čném znění. 
 
CS 10   CS 3.2.2. Obchodní Rada EU a Turecka 
Obchodní sektor hrál v rámci upl ynulých jednání zásadní roli, nebo ť rozvíjel dvoustranné 
obchodní a investi ční toky, usnad ňoval vým ěny a zlepšoval vzájemné poznání. Na základ ě 
pozitivních zkušeností z p řístupových jednání s kandidátskými zem ěmi ve střední Evrop ě 
bude posouzena možnost z řízení obchodní rady pro EU a Turecko. Uvedená rada by mohla 
fungovat jako fórum hlavních spole čností EU p ůsobících v Turecku a jejich tureckých 
protějšků a zárove ň jako spojnice mezi evropskými orgány a místními podnikatelskými 
sdruženími v zájmu dalšího rozvoje obchodu a investic.  
3.2.3. Místní spole čenství a twinning mezi m ěsty 
Nadnárodní spolupráce mezi místními spole čenstvími je zásadním faktorem posílení míru, 
stability a demokracie. Myšlenka twinningu mezi obcemi na místní úrovni se v Evrop ě 
aktivně vyvíjela již od konce druhé sv ětové války, jako prost ředek k p řekonání utrpení 
sousedících zemí v minulosti. Díky  twinningu docházelo k sbližování ob čanů a posilování 
vzájemných vazeb. Do sou časné doby se do n ěj zapojilo na 13 000 obcí z EU, v četně 
z nových členských stát ů.  
V případě Turecka došlo sice v posle dních letech ke vzniku řady ujednání o twinningu 
s městy v EU, obecný rámec pro podporu t ěchto příležitostí velmi plodného nástroje 
spolupráce zde ale chybí. V rámci dialogu s ob čanskou spole čností posoudí Komise možnost 
podpory twinningu mezi m ěsty v EU a Turecku s cílem zlepšit jejich vzájemné poznání, 
vytvořit společné projekty, zorganizovat seminá ře na různá témata spole čného zájmu 
a podpořit zapojení organizací na zcela  základní úrovni. Co se tý če dalších činností, kterých 
se týká toto sd ělení, zvláštní pozornost bude v ěnována snaze zapojit obce z odlehlých 
a znevýhodn ěných region ů.  
Komise na období 2007 – 2013 navrhla zejména program Spole čenství nazvaný „Ob čané pro 
Evropu“ zam ěřený na podporu aktivního evropského ob čanství. Tento program bude 
podporovat spolupráci mezi ob čany a organizacemi ob čanské spole čnosti z různých zemí. 
Bude zam ěřen na nadnárodní vým ěny, zejména mezi ob čany a organizacemi ze stávajících a 
budoucích členských stát ů. Přibližně 40 % tohoto programu bude v ěnováno twinning ům mezi 
městy a občanským projekt ům. Turecko se bude mo ci daného programu rovn ěž zúčastnit, 
v souladu s obecnými podmínkami uvedenými v rámcové dohod ě, jež se týkají jeho ú časti na 
programech Spole čenství. Jeho ú čast bude částečně financována z p ředvstupních fond ů. 
3.2.4. Vým ěny mládeže, student ů a odborných pracovník ů 
Komise bude klást velký d ůraz na vým ěny mezi EU a kandidátskými zem ěmi v této oblasti, 
posílením jejich ú časti na výše popsaných probíhajících vým ěnných programech EU. 
S ohledem na zahájení nových iniciativ v dané oblasti Komise navíc v EU i Turecku zahájí široké konzultace s univerzitním a vzd ělávacím sektorem.  
V oblasti vzd ělávání Komise ov ěří, zda jsou stávající mechanismy dosta čující, aby byly 
dotčeny všechny cílové skupiny. V ětší podpora by mohla být nap říklad věnována vým ěnám 
žáků na středoškolské úrovni či projektům zaměřeným na podporu znalostí o vzájemné 
historii. Další projekty, kter é se budou projednávat, mohou zahrnovat on-line projekty pro 
žáky mladší 18 let, jako je ú čast na on-line diskuzích o p řístupových jednáních v EU.  
 
CS 11   CS Komise zamýšlí podpo řit užší institucionální spolupráci m ezi univerzitami v EU a Turecku, 
nejen s ohledem na vým ěnu zkušeností a tvorbu u čebních osnov, ale také s ohledem na možné 
zřízení spole čných nezávislých akademických institucí p řístupných student ům z EU 
i Turecka. Takové instituce by se m ěly věnovat výzkumu a výuce na téma identity, historie, 
kultury a civilizace Turecka a EU, a rovn ěž tvorbě studijních program ů o evropské integraci. 
V tomto ohledu Komise m ůže podporovat zakládání místních pobo ček vysokoškolských a 
postgraduálních akademických institucí EU a Turecka s velmi dobrou reputací. Komise m ůže 
případně podpořit i užší vazby mezi akademickými institucemi v Turecku, které se zam ěřují 
na studia o EU, a podobnými vysokoškolskými a pos tgraduálními institucemi v EU s cílem 
založit spole čné katedry nebo instituty.  
Komise bude navíc podporovat p římou spolupráci mezi akademickými institucemi v EU 
a Turecku, zejména v oblasti pr áva, ekonomie, sociálních v ěd a historie, které mají význam 
pro dialog mezi EU a Tureckem. Ve všech t ěchto oblastech bude zárove ň podporován 
akademický výzkum a vydavatelská činnost provád ěná ve spolupráci akademik ů z EU a 
Turecka. Rovn ěž se bude podporovat po řádání intelektuálních debat ve form ě seminářů, 
konferencí a workshop ů, jakož i provád ění informa ční činnosti zam ěřené na šíření výsledk ů 
výzkumu. Komise krom ě toho posoudí možnost vytvo ření programu krátkodobých stáží na 
výměnu mladých odborných pracovník ů v různých oblastech.  
3.2.5. Kulturní vým ěny 
Pořádání mezikulturních vým ěn hraje v rámci dialogu s ob čanskou spole čností zcela zásadní 
roli, a bude tedy prioritní oblastí činnosti. V rámci nov ě zaměřených program ů „European 
Horizons“ a „Mosaic“, jež se nyní slou čily do jednoho jediného programu řízeného delegací 
EK v Anka ře, Komise umožní p řeshraniční spolupráci mezi tureckými nevládními 
organizacemi a jejich  partnery z EU p ůsobícími v oblasti kultury a um ění. Bude sem pat řit 
například financování spole čných workshop ů a kulturních on-line fór. Po čítá se v zásad ě se 
dvěma různými soubory činností: jeden má být otev řen dětem (jako je turecko-evropský 
dětský orchestr, který již získává podporu) a druhý, s širším pokrytím, zam ěřen na dosp ělé, 
přičemž se bude týkat r ůzných oblastí, od výtvarného um ění po školení v kultu rní oblasti, od 
kulturního d ědictví po populární kulturu.  
Komise bude krom ě toho podporovat pravidelné kulturn í akce, jako jsou výstavy, festivaly, 
konference a vým ěny umělců s cílem ší řit povědomí o tureckém um ění v EU a opa čně. Navíc 
bude zavedeno kulturní ocen ění EU a Turecka pro oblast um ění a bude podporována ú čast 
tureckého kulturního sektoru na ud ělování ocen ění Evropského spole čenství. Komise bude 
rovněž aktivně podporovat zapojení tureckých nevládních organizací do evropských sítí 
a navazování kontakt ů s partnery z EU a bude je info rmovat o stávajících možnostech 
přeshraniční spolupráce. 
3.2.6. Ú čast v programech Spole čenství „Kultura“ a „Media“ 
Turecko se v sou časné době nepodílí na dvou programech Spole čenství, které by pro n ěj 
mohly znamenat zna čný přínos v oblasti vztah ů mezi EU a Tureckem. Jedná se o programy 
Kultura 2000 a MEDIA Plus. Kultura 2000 poskytuj e granty na projekty spolupráce ve všech 
uměleckých a kulturních oblastech (herecké um ění, výtvarná um ění, literatura, kulturní 
dědictví, kulturní historie atd.) . Program MEDIA Plus je zam ěřen na posílení 
konkurenceschopnosti evropského audiovizuálního pr ůmyslu, za pomoci sady podp ůrných 
opatření, včetně školení pro odborníky z oblasti audiovizuálního pr ůmyslu, rozvoje projekt ů 
 
CS 12   CS v oblasti produkce (filmy, televizní dramata, dokumentární filmy, an imované filmy a nová 
média) a ší ření a propagace evropských audiovizuálních d ěl.  
Komise by uvítala ú čast Turecka na programu Kultura 2000 a následných programech, 
zejména s cílem podpo řit mezikulturní dialog mezi EU a Tureckem a vzájemné poznání. 
Komise rovn ěž podporuje ú čast Turecka na programu MEDIA Plus, zejména s cílem podnítit 
produkci televizních a filmových produkt ů s evropským obsahem. Ú čast kandidátských zemí 
v programu MEDIA však podle právních p ředpisů podléhá p ředchozímu posouzení 
slučitelnosti vnitrostá tních právních p ředpisů dané kandidátské zem ě s acquis Spole čenství v 
audiovizuální oblasti. Komise již vyzvala turecké orgány, aby sladily své právní p ředpisy co 
nejdříve, aby Turecko mohlo t ěžit z možností, které program MEDIA nabízí.  
3.2.7. Jazyková p říprava 
Zásadní p řekážkou na cest ě k větší spolupráci mezi tureckými organizacemi ob čanské 
společnosti a jejich prot ějšky v EU, zejména pokud jde o organizace p ůsobící 
v nejodlehlejších tureckých provinciích, je nedostate čná znalost cizích jazyk ů. Tento problém 
vyvstává u v ětšiny nevládních organizací, a to neje n v kulturní oblasti. Týká se prakticky 
všech oblastí dot čených v tomto sd ělení. Komise bude proto podporovat činnosti zam ěřené na 
výuku jazyk ů a na podporu tlumo čení a překladů do a z ture čtiny. Komise bude spolupracovat 
s kulturními organizacemi členských stát ů s cílem umožnit výuku jazyk ů a určit prioritní 
odvětví. 
3.2.8. Podpora ve řejných debat, v četně debat on-line 
Komise se bude co ne jvíce snažit podporovat otev řenou veřejnou debatu se zú častněnými 
subjekty na obou stranách o procesu rozší ření, výhledu Turecka na p řistoupení a o všech 
ostatních kulturních, politických a institucionálních tématech týkajících se dialogu s občanskou spole čností, s cílem zlepšit vzájemné porozum ění. Hlavní osobnosti formující 
veřejné mín ění z přistupujících zemí a EU budou vyzváni k ú časti na multimediálních 
debatách po řádaných v členských státech EU. Na  debatách by se m ěly podílet i nevládní 
organizace a ú častníci na zcela základní úr ovni a stimulovat širší ve řejný zájem a dialog. 
Rovněž se bude podporovat tvorba internetových základen pro rozvoj virtuální debaty 
o tématech týkajících se dialogu s ob čanskou spole čností. Bude z řízena webová stránka 
s informacemi o Turecku a procesu rozší ření a budou zahájeny činnosti v rámci dialogu 
s občanskou spole čností s vazbou na nevládní organizace, školy, univerzity a výzkumná 
centra. Budou organizovány pravid elné internetové diskuse o té matech týkajících se rozší ření 
za účasti klíčových subjekt ů a zúčastněných stran. 
3.2.9. Média 
Pokračující informa ční a komunika ční činnost EU týkající se Turecka bude zesílena 
a zintenzivn ěna, zejména s cílem zvýšit pov ědomí o činnostech v rámci dialogu s ob čanskou 
společností vykonávaných v jiných oblas tech, se zvláštním d ůrazem na audiovizuální prvek. 
Komise bude podporovat a částečně financovat televizní programy p ředstavující r ůzné 
aspekty života a spole čnosti v Turecku a zemích EU a info rmující turecké diváky o EU, jejích 
pravidlech a politikách, zam ěřené na širokou ve řejnost jak v EU, tak i v Turecku, v četně 
tureckých migrujících komunit v Evrops ké unii. Zvláštní pozornost bude v ěnována 
programům vytvářeným regionálními a místními me diálními skupinami. Podporovány budou 
 
CS 13   CS i partnerské projekty mezi televizními spole čnostmi z EU a Turecka zam ěřené na produkci 
společných program ů. 
3.2.10. Vým ěna noviná řů a zvyšování jejich pov ědomí o dané problematice 
Bude sestaven program seminá řů pro noviná ře z EU a Turecka ve snaze dát t ěmto noviná řům 
příležitost dozv ědět se více o otázkách týkajících se p řistoupení Turecka, rozvinout lepší 
vzájemné porozum ění a poskytnout p říležitosti pro vým ěnu osvědčených postup ů.  
Program je možné vytvo řit s podporou organizací zastupujících noviná ře a jiných 
neziskových organizací na úrovni EU. Aby však m ěl daný školicí program v členských 
státech lepší dopad, dá Komise p řednost navazování p římých kontakt ů mezi profesními 
organizacemi noviná řů z Turecka a členských stát ů EU, zejména prost řednictvím vzájemných 
návštěv a společných seminá řů. Daný program by m ěl sestávat ze dvou komponent ů, z nichž 
jeden bude zam ěřen na mladé noviná ře a druhý více na pravidelná  setkání na vysoké úrovni 
mezi vedoucími vydavateli z Turecka a EU a prominentními politickými osobnostmi v EU a členských státech. 
3.2.11. Náboženské komunity a sdružení 
Jak bylo uvedeno v doporu čení Komise z října 2004, m ěl by se dialog s ob čanskou 
společností zam ěřovat i na náboženské otázky. Bude se proto podporovat otev řený, 
transparentní a pravidelný dialog s cír kvemi a jinými náboženskými sdruženími či 
komunitami a organizacemi, p řičemž bude pln ě respektována jejich specifická identita 
a přispění.  
Od osmdesátých let udržuje Evropská komise mezi církvemi a náboženskými spole čenstvími 
v přistupujících zemích a členských státech EU a orgány EU  dialog o evropské integraci. 
Zvyšující se po čet náboženských organi zací již jmenoval v Bruselu zástupce pro tuto činnost, 
kteří by se mohli podílet na ro zvoji této dimenze dialogu. 
4. F
ORMY PROVÁD ĚNÍ 
4.1. Poradenství ze strany vedoucích osobností 
Komise povede pravidelné konzultace s vedoucími osobnostmi z EU a Turecka vybranými na 
základě jejich odborné zp ůsobilosti v oblasti vztah ů mezi EU a Tureckem a jejich zapojení 
v rámci ob čanské spole čnosti ve snaze získat poradenství ohledn ě návrhů na budoucí činnost. 
Tyto osobnosti mohou být vyzvány k p římé účasti na konferencích, seminá řích a dalších 
akcích v rámci dialogu s ob čanskou spole čností. 
4.2. Finan ční podpora 
Činnosti navrhované v tomto sd ělení budou v zásad ě spolufinancovány v rámci rozpo čtu 
předvstupní pomoci ur čené pro p říslušné kandidátské zem ě, v souladu se stávajícími 
použitelnými pravidly a postupy. Krom ě toho mohou být akce a opat ření financovány 
mediálními skupinami, obchodními sdruženími a sociálními partnery, kulturními institucemi a veřejnými či soukromými institucemi obecn ě. Komise m ůže takové akce podporovat 
v reakci na cíle dialogu s ob čanskou spole čností. Dvoustranné  a vícestranné činnosti 
sponzorované a financované EU a vl ádami kandidátských zemí budou pokra čovat a budou 
v budoucnu posíleny.  
 
CS 14   CS V případě činností týkajících se Turecka a financ ovaných Evropskou unií EU použije finan ční 
prostředky v rámci programu p ředvstupní pomoci Turecku, které se zvýší z 300 milion ů EUR 
v roce 2005 na 500 milion ů EUR v roce 2006. Komise se bude snažit p řidělit plánovaným 
činnostem v rámci dialogu s ob čanskou spole čností nezbytné prost ředky, a rozší řit tak řadu 
činností, které jsou v sou časnosti financovány v rámci okruhu „politický a kulturní dialog“ 
v plánovacím dokumentu pro p ředvstupní finan ční pomoc. Orienta čně lze očekávat, že 8 až 
10 % celkové ro ční částky předvstupní pomoci by bylo t řeba na financování činností v rámci 
dialogu s ob čanskou spole čností, včetně účasti na programech Spole čenství. Pro programové 
období 2006 se po čítá s celkovou částkou ve výši 40 milion ů EUR.  
Pokud jde o programy Spole čenství, poskytují kandidátské zem ě příspěvek do rozpo čtu. 
Tento příspěvek je částečně financován z vnitrostátního rozpo čtu kandidátských zemí a z části 
z předvstupní finan ční pomoci. Aby se posílila ú čast na probíhajících programech, vyhradí 
Komise v budoucnu na tento ú čel vhodný podíl p ředvstupní pomoci. Krátkodob ě lze 
navrhnout i jiné formy dalšího fi nancování. Pokud jde o jiné pr ogramy, jichž se kandidátské 
země v současné dob ě neúčastní, bude Komise tyto zem ě podporovat, aby tak u činili, 
a v případě nutnosti poskytne podporu s cílem zajistit hladké a prosp ěšné fungování t ěchto 
programů. U ostatních specifických činností m ůže Komise n ěkterým subjekt ům rovněž 
případně vyplácet p římé granty v rámci sledování ur čitých cílů dialogu s ob čanskou 
společností a v souladu s finan čním nařízením a jeho provád ěcími předpisy.  
Komunika ční strategie o rozší ření má s dialogem s ob čanskou spole čností spole čný cíl, 
kterým je podpora ve řejné debaty o budoucích rozší řeních v EU a kandidátských zemích, a 
bude tedy tento dialog v n ěkolika ohledech podporovat. V dané souvislosti lze krom ě 
rozpočtu určeného na komunikaci a informa ční činnost p řiděleného delegacím 
v kandidátských zemích využít rozpo čet programu PRINCE pro rozší ření zaměřený na 
činnosti v rámci Evropské unie.  
Pro řízení a provád ění projekt ů týkajících se dialogu s ob čanskou spole čností Komise využije 
své stávající struktury a zdroje, a to jak v Br uselu, tak i na delegacích EK v kandidátských 
zemích, stejn ě jako vhodné subjekty p ůsobící v kandidátských zemích. Možnost z řídit za 
tímto účelem další zvláštní struktury bude zvážena , jen bude-li to s ohledem na budoucí vývoj 
třeba. Jako p říklady lze použít stávající nadace zam ěřené na podporu vzájemného porozum ění 
a kulturních vým ěn mezi EU a jinými sv ětovými regiony. 
4.3. Otázka víz 
Občané Turecka podléhají v sou časné době vízové povinnosti, která by se mohla ukázat být 
další překážkou ú časti na některých činnostech uvedených v tomto sd ělení, zejména pokud 
v relativn ě krátké dob ě dojde k silnému navýšení po čtu žádostí o vízum. Pr oto by bylo vítáno 
jakékoli další zjednodušení vízových postup ů, pokud jde o ú častníky dialogu s ob čanskou 
společností. Aby bylo možné zajistit hladké fung ování dialogu s ob čanskou spole čností, bude 
zapotřebí úplné spolupráce členských stát ů (které jsou odpov ědné za vydávání víz) s cílem 
zajistit, že ú častníci budou moci v čas získat vízum, aniž by museli p ředkládat p řílišné 
množství podp ůrné dokumentace. 
 
CS 15   CS 5. M ONITOROVÁNÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV  
Toto sdělení je pouze prvním krokem na cest ě k posílení dialogu mezi ob čanskými 
společnostmi v Turecku, Chorvatsku a EU. Vz hledem k tomu, že bude tento dialog 
doprovázet p řístupová jednání, budou se pot řeby a cíle postupem času vyvíjet a mohou 
vyžadovat jisté p řeorientování. 
Komise bude zajiš ťovat pravidelné monitorování podnikaných činností a dosažených 
výsledků. Proto bude pravidelná, každoro čně zveřejňovaná zpráva o Turecku obsahovat 
zvláštní oddíl v ěnovaný dialogu s ob čanskou spole čností, který bude popisovat hlavní činnosti 
a jejich výsledky. Krom ě toho budou na internetovém portálu EU Europa ve zvláštním oddíle 
zveřejňovány informace o probíhajících projek tech a iniciativách v oblasti dialogu 
s občanskou spole čností.  
Kromě obsáhlých výzkum ů veřejného mín ění ohledn ě podpory ve řejnosti vůči rozšíření EU 
neexistují dostate čné faktické informace o názorech na kulturní vztahy EU a Turecka a 
o vzájemném vnímání. Komise proto zahájí efektivn ější pravidelné monitorování ob čanských 
společností v EU a Turecku a jejich vzájemných postoj ů, jehož výsledky pomohou p ři 
směrování budoucího politického dialogu. Rovn ěž je možné zvážit možnost nechat 
vypracovat zvláštní studii o vzájemném vnímání EU a Turecka.