CS Úřední věstník Evropské unie C 318/147

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Účast občanské společnosti v boji proti organizované trestné činnosti a terorismu

(2006/C 318/26)

Dne 28. října 2005 požádala Komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování průzkumného stanoviska Účast občanské společnosti v boji proti organizované trestné činnosti a terorismu.

Specializovaná sekce „Zaměstnanost, sociální věci, občanství“, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne13. července 2006. Zpravodaji byli pánové RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO, PARIZA CASTAÑOS a CABRA DE LUNA.

Na 429. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. září 2006 (jednání ze dne 13. září 2006), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 182 hlasy pro, 6 členů bylo proti a 11 se zdrželo hlasování.

1. Úvod

1.1 Místopředsedkyně Evropské komise paní Wallström požádala EHSV o vypracování průzkumného stanoviska na téma „podmínky a priority účasti občanské společnosti a úloha spolupráce veřejného a soukromého sektoru v boji proti organizované trestné činnosti a terorismu“, téma, jež je pro Evropu v nejvyšší míře politicky a sociálně důležité a pro něž lze Výbor považovat za zásadního činitele. Ačkoli terorismus a organizovaná trestná činnost jsou problémy odlišné povahy, stanovisko se věnuje oběma tématům, jak žádala Komise.

1.2 Haagský program představuje obecný politický rámec, který vymezuje politiky EU v záležitostech, jako jsou svoboda, bezpečnost a právo. EHSV přijal stanovisko (1), v němž se uvádí: „EHSV si přeje, aby bezpečnostní politika byla účinná a ochraňovala svobodnou a otevřenou společnost občanů, které bude vládnout zákon a právo právního státu.“ EHSV v uvedeném stanovisku vyjádřil, že evropská bezpečnostní politika by měla být vyvážená, pokud jde o svobodu a dodržování základních lidských práv.

1.3 Finanční výhled počítá s vypracováním významných programů pro boj proti terorismu a zločinnosti. EHSV přijal stanovisko (2), v němž se uvádí: „Ochrana základních práv, svobod a bezpečnosti je zodpovědností nás všech.“

1.4 Komise nedávno vydala „sdělení týkající se náboru teroristů: faktory přispívající k násilné radikalizaci“ (3), které obsahuje náležité cíle, jak předcházet náboru skupin teroristů.

1.5 Jak žádala paní místopředsedkyně Wallström, toto stanovisko se zabývá bezpečností z pohledu účasti občanské společnosti a spolupráce veřejného a soukromého sektoru, ačkoli použitý pojem může být nepřesný, neboť termín „občanská společnost“ se vztahuje na společenské organizace jiné povahy, než jsou soukromé podniky. Spolupráce soukromých podniků a provozovatelů s veřejnými orgány je zásadní, jak z hlediska operativnosti, tak z hlediska bezpečnosti. Občanská společnost má zásadní roli při podpoře hodnot právního státu a v aktivním přispívání k demokracii.

2. Závěry

2.1 Občanská společnost má zásadní roli při podpoře hodnot právního státu a v aktivním přispívání k demokracii. Organizace občanské společnosti v Evropě vykonávají velmi pozitivní sociální práci a podporují aktivní evropské občanství a participativní demokracii. Avšak zmíněné organizace nemohou ani nesmí nahradit státní a evropské orgány v účinné politice.

2.2 EHSV nemůže připustit, aby teroristé a zločinci unikali spravedlnosti z toho důvodu, že vnitřní hranice Evropské unie brání činnosti policie a soudů. EHSV naléhá na instituce Unie a na členské státy, aby vypracovaly a používaly společnou strategii pro boj proti terorismu a upustily od současného přijímaní rozhodnutí za chodu.

2.3 EHSV se domnívá, že současná spolupráce pouze na mezivládní úrovni je z velké části nedostačující a často neúčinná, a podporuje usnesení Evropského parlamentu, podle nějž by se o bezpečnostní politice mělo rozhodovat kvalifikovanou většinou, a ne jednomyslně a rozhodnutí by se měla přijímat podle metody Společenství. Pro otázky bezpečnosti je nezbytné posílit vliv Evropy.

2.4 EHSV navrhuje, aby se Europol proměnil na evropskou agenturu politického či soudního úřadu evropské úrovně, získal výraznější než jen koordinační úlohu, jakou má v současnosti, a získal co možná nejdříve vlastní operativní kapacity pro vyšetřování na celém území Evropské unie ve spolupráci s policejními úřady členských států.

2.5 EHSV podporuje iniciativu Evropského parlamentu, který členským státům doporučuje změnit trestněprávní předpisy tak, aby se trestné činy terorismu popsané v rámcovém rozhodnutí považovaly za nepromlčitelné. EHSV vyjadřuje svou podporu návrhu, aby tyto trestné činy spadaly do soudní příslušnosti Mezinárodního soudního dvora.

2.6 EHSV navrhuje, aby se podporovaly školní programy na evropské úrovni a vzdělávací činnosti určené mladým, tak aby získali občanské vzdělání, které posiluje demokratické hodnoty, rovnost, toleranci a pochopení pro kulturní rozmanitost, aby mladí byli v tomto směru vybaveni a neupadli do sítí těch, kdo podporují radikální a násilné myšlenky.

2.7 V boji proti násilné radikalizaci je nezbytné, aby orgány Unie a členských států konzultovaly organizace občanské společnosti, jež aktivně pracují na podpoře dialogu mezi náboženstvími a kulturami a které bojují proti rasismu, xenofobii, netoleranci a násilnému extremismu s cílem zmírnit napětí, jež vede k radikálnosti a násilí. Vytvoření platforem pro spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem na lokální úrovni může být pozitivní pro řešení i těchto otázek, kromě jiných. Evropská unie a členské státy musí ustavení těchto platforem podporovat.

2.8 EHSV navrhuje institucím Unie, aby vypracovaly legislativní rámec minimálních norem, které by zabezpečily ochranu a uznání obětem terorismu. EHSV rovněž navrhuje vypracovat standardy, doporučení, osvědčené postupy a směrnice na ochranu obětí terorismu, které by v této oblasti mohly směrovat a vést činnost států.

2.9 EHSV znovu opakuje, že je nezbytné, aby Evropská unie měla společnou legislativu, která by umožnila poskytnout obětem takových trestných činů odškodnění.

2.10 EHSV vyžaduje, aby se bezodkladně zavedla do praxe doporučení Jednotky pro zvláštní úlohy v oblasti finančních opatření (FATF) ohledně praní peněz a financování terorismu. Proto naléhá na členské státy, aby prostřednictvím vhodných právních opatření zajistily naplnění zmíněných doporučení.

2.11 EHSV vyzývá zvláště veřejnoprávní sdělovací prostředky, aby vypracovaly vhodné kodexy správného chování a spolupracovaly s úřady s cílem zajistit důstojnost a soukromí obětí za současného respektování svobody tisku a vyhnout se způsobu zpravodajství, které může napomáhat propagandistickým zájmům teroristických skupin.

2.12 EHSV podporuje ustavení evropské platformy pro spolupráci veřejného a soukromého sektoru, které navrhuje Komise a domnívá se, že je nezbytné vybavit se prostředky, aby bylo možno maximálně využít účinků spolupráce veřejného a soukromého sektoru mezi členskými státy a mezi Unií a členskými státy. V tomto směru považuje za nezbytné vypracovat rozsáhlý program spolupráce, jenž by podpořil součinnost v boji proti organizované trestné činnosti a terorismu aniž by zasahoval do kompetence EHSV, který je příslušným konzultačním orgánem pro tuto problematiku. V odstavci 13.4.2 tohoto stanoviska jsou uvedeny cíle pro spolupráci veřejného a soukromého sektoru, které je dle názoru EHSV třeba upřednostnit.

3. Hodnoty a zásady Evropské unie

3.1 Návrh Ústavní smlouvy vymezuje hodnoty, zásady a cíle Evropské unie. Listina základních práv zabezpečuje rovnováhu mezi bezpečností, svobodou a právy všech osob, mimo jiné právo na ochranu soukromých údajů.

3.2 Největší nebezpečí pro demokratická zřízení, jejich stabilitu a jejich další vývoj nepředstavují útoky zvenčí, nýbrž ztráta vitality, dynamičnosti a společenské podpory ze strany vlastních institucí.

3.3 Největším výdobytkem Evropy je, že dokázala nastolit právní stát jakožto nejlepší způsob demokratického uspořádání moci.

3.4 Sociální stav práva znamená na jedné straně vykonávat moc a být podřízený právu, zákonu a rostoucím požadavkům na demokratickou legitimitu, na druhé straně přístup všech občanů ke statkům a službám za rovných podmínek, ať už jde o rovné příležitosti či o rovné zacházení.

4. Terorismus a organizovaná trestná činnost jsou útokem na právní stát

4.1 Terorismus je jedním z nejzásadnějších celosvětových problémů. V současnosti představuje pro Evropu zásadní problém. My, Evropané, trpíme terorismem. Terorismem, který má rozdílný ideologický původ. A v posledních letech je zvláště nebezpečný mezinárodní terorismus založený na radikálním islamismu. Definovat mezinárodní terorismus je velmi obtížné, a proto toto stanovisko vychází z definice Rady ze dne 13. června 2002 (4).

4.2 V Evropě taktéž působí mnoho zločineckých sítí (5), které jsou velmi mocné. Některé z nich existují pouze v národním měřítku, avšak ty nejnebezpečnější dosahují evropských a mezinárodních rozměrů. OSN přijala k této otázce v Palermu v roce 2002 mezinárodní úmluvu (6).

4.3 Terorismus a organizovaný zločin oslabují samu povahu státu: zákonný monopol na používání síly. My, Evropané, víme, že terorismus je skutečná hrozba, proti níž musíme bojovat, přesto však občané slaběji vnímají nebezpečí organizované trestné činnosti, která proniká do institucí a do společnosti a má velkou korupční sílu a vliv, což přináší drtivé následky z hospodářského i sociálního hlediska.

4.4 Jak teroristické organizace, tak organizovaný zločin používají podobné postupy pro praní peněz, mimo jiné prostřednictvím finančního systému a odvětví nemovitostí. Organizovaný zločin má velkou korupční sílu a pokouší se ji použít vůči politickým i správním orgánům, při některých příležitostech i vůči organizacím občanské společností.

4.5 Existují mezinárodní oblasti, které jsou terorismu a organizovanému zločinu společné: pašování zbraní a drog. Příkladem, kdy se terorismus a organizovaný zločin protínají, je vydírání. Při mnoha příležitostech jednají teroristické skupiny jako mafiánské organizace, které financují své barbarské činy z trestné činnosti, jako je: obchod s omamnými látkami, zbraněmi a lidmi; podvody s kreditními kartami; přepadávání, okrádání a vydírání podnikatelů a živnostníků, nelegální hazardní hry a další trestná činnost.

4.6 Terorismus a organizovaný zločin představují problémy odlišné povahy; terorismus má politické cíle a v určitých historických obdobích evropské společnosti netrápil, zatímco organizovaný zločin je problém veřejného pořádku, který se společnosti dotýká trvale.

4.7 I když jsou rozdílného původu, terorismus a organizovaný zločin mají jeden společný zájem: poškodit či oslabit právní stát za účelem dosažení svých cílů.

4.7.1 Teroristické organizace, které působí v některých evropských zemích, usilují o dosažení svých politických cílů prostřednictvím zastrašování, zločinu, výhrůžek a vydírání. Avšak vědí, že svého cíle naplno dosáhnou, jen pokud rozbijí či oslabí právní stát a vládu zákona.

4.7.2 Organizovaný zločin usiluje o snížení a omezení prostoru pro právní stát a o rozšíření prostoru beztrestnosti, kam zákon nemůže. Snaží se vybudovat souběžnou společnost, která stojí mimo zákon a právo a podléhá mafiím a zločineckým sítím.

4.7.3 Někdy jsou hranice mezi právním státem a beztrestností nejasné. Na některých místech Evropy se podařilo jednak teroristům a jejich společenským sítím, jednak organizovanému zločinu oslabit stát šířením hrůzy a korupcí části politického systému.

4.7.4 Právní stát je odpovědí na potíže způsobené terorismem a organizovaným zločinem, znamená: rovnováhu svobody a bezpečnosti, společné působení policie a soudců, evropskou a mezinárodní spolupráci, aktivní zapojení občanů a občanské společnosti.

4.7.5 Je důležité, aby se společnost a úřady nepodvolily a nevzdaly v boji proti teroristům a organizovanému zločinu. Možnost teroristických sítí, že dosáhnou svých cílů, napomáhá jejich přetrvávání, proto by měla společnost a úřady soustředěně pracovat na tom, aby teroristy zničily.

5. Občanská společnost v konfrontaci s terorismem a organizovaným zločinem

5.1 Terorismus představuje velmi vážné porušení lidských práv, neboť přímo ohrožuje život a svobodu.

5.2 Boj proti terorismu a organizovanému zločinu přináleží státu, který musí zabezpečit svobodu a bezpečnost svých občanů. Tato zodpovědnost připadá obzvláště policii a soudcům. Zásahy státu musí dbát na to, aby svoboda a bezpečnost byly v rovnováze, aby se respektovaly základní hodnoty (lidská práva a veřejné svobody) a demokratické hodnoty (právní stát), protože jak uvedl EHSV v jiném ze svých stanovisek (7): „V minulosti bylo dokázáno, že otevřené a svobodné společnosti jsou při ochraně bezpečnosti účinnější.“

5.3 Občanská společnost neustále posiluje demokracii a hodnoty právního státu a tak bojuje proti terorismu a organizovanému zločinu ve společnosti, aby zabránila a předcházela jejich vzniku a rozvoji a omezila jejich účinky. Organizace občanské společnosti nemohou ani nesmí v oblasti zásahové politiky nahradit státní a evropské orgány.

5.4 Žádná ideologie ani motiv neospravedlňuje zločin, hrůzu a vydírání. Zneužívat strach pro dosažení politických cílů je nezákonné. Terorismus nemůže hájit žádnou myšlenku, terorismus nic neospravedlňuje. Je důležité vytrvat v neúnavném boji proti politickému a sociálnímu přiznání zákonnosti terorismu, proti radikalizovaným politickým úvahám, které předpokládají, že terorismus je dalším prostředkem politické činnosti.

5.5 Mnoho evropských občanů si neuvědomuje závažnost teroristické hrozby, některé skupiny dokonce zachovávají pochybovačný postoj. Občané mají právo dostat odpovídající informace o hrozících nebezpečích a právo vyvíjet tlak na veřejné činitele, aby byli v boji proti terorismu a organizovanému zločinu účinnější.

5.6 Organizace občanské společnosti v Evropě vykonávají velmi pozitivní sociální práci a podporují aktivní evropské občanství a ještě více participativní demokracii.

5.7 Politické systémy závisejí na své vnitřní vitalitě. Vitalita Evropy znamená demokratickou kulturu společnosti. Instituce a politické systémy potřebují neustálý proud vitality ze strany společnosti; občané a občanská společnost podporují sociální právní stát a staví se za něj, neboť má zaručit a chránit jejich svobodu a sociální blaho.

5.8 Avšak evropské dějiny 20. století nám ukazují, že politické hodnoty demokracie jsou velmi zranitelné. Občané i organizace občanské společnosti musí hájit hodnoty a zásady, na nichž stojí demokratická Evropa.

5.9 Participativní demokracii a právní stát nelze udržet a změnit bez podnětu občanů a jejich organizací. Občanská společnost nepřetržitě napájí životní energií prostřednictvím aktivit svých organizací sociální a demokratický právní stát, aby mohl čelit relativismu a radikálnosti.

5.10 Některé skupiny obyvatel se nezapojují v dostatečné míře: existuje jistý nedostatek společenského svědomí v souvislosti s prostitucí, pašováním drog, praním peněz, s pirátstvím spotřebního zboží apod.

5.11 Občané a organizace občanské společnosti mohou být v boji proti organizovanému zločinu aktivnější, protože má silný korupční potenciál vůči politickým systémům.

6. Evropa, prostor svobody, bezpečnosti a práva

6.1 Haagský program stanovuje takové cíle Evropské unie, které z ní vytvoří společný prostor svobody, bezpečnosti a práva, ale zatím máme k dosažení tohoto cíle ještě daleko.

6.2 Zločinci a teroristé mezitím využívají této slabosti Evropy k tomu, aby unikli výkonu spravedlnosti. Volný pohyb osob, kapitálu a zboží umožňuje zločincům těžit z propustnosti hranic, přitom však hranice pro činnost policie a soudů existují nadále.

6.3 EHSV nemůže připustit, aby teroristé a zločinci unikali spravedlnosti z toho důvodu, že dřívější vnitřní hranice Evropské unie brání činnosti policejních a soudních orgánů.

6.4 EU musí vypracovat společnou strategii pro boj proti terorismu. Komise a Rada musí udržet stálý politický tlak a překonat současnou situaci, kdy se rozhodnutí přijímají „za chodu“. Policejní a soudní spolupráce v Evropě je velmi slabá, neboť nemáme k dispozici právní a operační nástroje, které jsou nedostačující v boji proti terorismu a organizovanému zločinu účinné. Většina nástrojů spadá do pravomoci států a v rámci Smlouvy nadále tvoří součást třetího pilíře EU, tedy mezivládní oblasti.

6.5 Evropskou bezpečnostní strategii je třeba vypracovat v rámci Společenství a překonat současný stav, kdy spolupráce probíhá pouze na mezivládní úrovni. Přetrvávání těchto témat ve třetím pilíři EU snižuje jejich účinnost a celkový dosah. EHSV žádá Radu, aby vytvořila v oblasti bezpečnostní politiky právní rámec, který by byl společný, globální a koherentní. Lze k tomu použít ustanovení článku 42 Smlouvy o EU, jak navrhoval Evropský parlament (8), a nahradit pravidlo o jednomyslnosti při hlasování hlasováním kvalifikovanou většinou.

6.6 Zločinecké organizace neustále využívají vnější hranice pro svou trestnou činnost. Kontrolní služby, a především samy celnice a jejich oddělení vzájemné mezinárodní správní pomoci musí účinněji používat celní kodex EU. Měl by obsahovat harmonizaci trestů a obvinění pro jednotný celní prostor Společenství, zobecnění práva stíhat (extrateritoriální kontinuita stíhání uvnitř EU) a vzájemné uznávání vynesených rozsudků. EHSV navrhl v jiných stanoviscích vytvořit Evropskou hraniční stráž (9).

6.7 Členské státy musí posílit výměnu informací mezi zpravodajskými a bezpečnostními službami o hrozbách pro vnitřní a vnější bezpečnost EU. Musí sdílet strategické rozbory teroristických hrozeb a vypracovávat společné plány na ochranu základní infrastruktury.

6.8 Pro zlepšení účinnosti policie je velmi důležitá zásada dostupnosti informací. Tato zásada spočívá v novém přístupu směřujícím k posílení nadnárodních výměn policejních informací v rámci EU, založeném na možnosti policejního úředníka jednoho členského státu získat od jiného členského státu veškeré informace nutné k dokončení vyšetřování (10). Pro její zavedení do praxe bude třeba vysoký stupeň důvěry mezi policejními úřady dotyčných států. Nedostatek důvěry, jehož příčiny by bylo vhodné analyzovat a vysvětlit občanské společnosti, byl jedním z rozhodujících prvků, který do dnešního dne brzdil spolupráci na evropské úrovni.

6.9 Je důležité posílit úlohu EU a připravit evropskou bezpečnostní strategii v rámci Společenství s cílem zlepšit její účinnost a transparentnost. Pro otázky bezpečnosti je potřeba „více Evropy“. EHSV navrhl (11), aby se v otázkách bezpečnosti přijímala rozhodnutí podle metody Společenství; Komise by měla právo iniciativy a Parlament by s ní rozhodoval spolurozhodovacím postupem. Rovněž je důležité, aby se Rada vzdala pravidla o jednomyslnosti a přijímala svá rozhodnutí většinou hlasů a Soudní dvůr měl v této oblasti patřičnou pravomoc.

6.10 Aby Europol dokázal zvýšit svou operativní kapacitu, musí získat výraznější než jen koordinační úlohu. EHSV navrhuje, aby se proměnil na agenturu s vlastní operativní kapacitou, která by mohla vyšetřovat na celém území EU. Haagský program nabádá ke spolupráci a v praxi zesílené koordinaci mezi policejními, soudními a celními úřady na národní úrovni a zároveň k jejich spolupráci s Europolem. Členské státy musí podporovat Europol jakožto evropskou agenturu a umožnit mu, aby spolu s Eurojustem hrál rozhodující roli v boji proti organizované trestné činnosti a terorismu. Je nepřijatelné, že protokoly, jimiž se upravuje Úmluva o Europolu, dosud nebyly ratifikovány a uplatněny všemi členskými státy (12). Tuto otázku je obzvláště naléhavé vyřešit, pokud existuje vůle poskytnout Europolu nezbytnou podporu a prostředky k tomu, aby účinně pracoval jakožto úhelný kámen evropské policejní spolupráce. Počínaje 1. lednem 2006 Europol nahradí své výroční zprávy o stavu trestné činnosti v Evropské unii „vyhodnocením hrozeb“ souvisejících s vážnými formami trestné činnosti.

6.11 Cílem Eurojustu je koordinovat spolupráci národních soudních úřadů v boji proti organizovanému zločinu a terorismu, avšak navzdory pokrokům, kterých dosáhl od okamžiku svého vzniku, do naplnění zamýšlených cílů je stále ještě daleko. Právní a finanční prostředky, které má Eurojust k dispozici, jsou skromné; liší se rovněž závazky členských států, takže zákony v některých zemích soudní spolupráci dostatečně nepodporují.

6.12 EHSV navrhuje, aby se prostřednictvím Eurojustu vedla účinná společná vyšetřovatelská činnost soudců a prokurátorů v EU při boji proti organizovanému zločinu a proti terorismu. Informace získané při vnitrostátním vyšetřování by se měly předávat Eurojustu, jenž by měl vytvořit kvalitní evropskou databázi.

6.13 Soudní spolupráce v trestních věcech je nezbytná, avšak v současnosti vládne vztahům mezi soudními úřady nedůvěra. V trestních věcech neexistuje „evropská soudní kultura“ ani minimální společné normy. My, občané, musíme být na instituce Unie a na členské státy náročnější, když se dožadujeme nejvyšší možné soudní spolupráce mezi všemi státy. My, občané, vyžadujeme, aby se žádný terorista či zločinec nevyhnul zásahu spravedlnosti z důvodů, které jsou důsledkem nedostatku porozumění, nebo protože chybějí postupy pro spolupráci.

6.14 EHSV podporuje iniciativu Evropského parlamentu, jež členským státům doporučuje změnit trestněprávní předpisy tak, aby trestné činy terorismu popsané v rámcovém rozhodnutí byly považovány za nepromlčitelné. V tomto smyslu EHSV (13) rozhodně podporuje, aby byl Mezinárodní trestní soud příslušný ve věcech trestných činů terorismu.

6.15 Současná situace je pro občany nesrozumitelná a nepřijatelná. Nelze pochopit, že se vyvinuté aktivity mohou zablokovat, protože členské státy upřednostní své státní výsady před prioritami vyplývajícími ze společného boje proti terorismu a organizovanému zločinu. Evropští občané nechápou rozptýlenost nástrojů pro boj proti terorismu a organizovanému zločinu v Evropské unii. Koordinátor Rady pro boj proti terorismu, komisař pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost, Europol, Eurojust atd. představují příliš mnoho prvků se společným cílem, které nejsou koordinovány.

6.16 Rozptýlení zdrojů není právě nejlepší vzorec pro účinnost. Eurojust a Europol musí překonat současné potíže díky vzájemné spolupráci a posílit společné vyšetřovací skupiny. Zpravodajské služby musí zlepšit své postupy pro předávání informací v rámci Europolu. OLAF musí spolupracovat s Europolem a Eurojustem při vyšetřování trestné činnosti. Je důležité, aby různé agentury a služby vzájemně sdílely údaje a vyšetřování, aby byla jejich činnost v boji proti zločincům účinnější.

6.17 Protože terorismus představuje celosvětovou hrozbu, boj proti terorismu se týká rovněž vnější a bezpečnostní politiky EU. Zásadními otázkami jsou tedy mezinárodní spolupráce a účinná spolupráce všech zúčastněných stran. EHSV je toho názoru, že je nezbytné, aby se úsilí EU v boji proti terorismu a organizovanému zločinu vzájemně doplňovalo úsilím, jež vyvíjejí regionální organizace, které sdílejí hodnoty a zájmy EU. Proto je důležité připomenout, že se musí hledat součinnost a způsoby, jak podpořit spolupráci s mezinárodními organizacemi, jako jsou OSN, OBSEa Rada Evropy, v oblastech, kde každá z těchto organizací dodává přidanou hodnotu cílům stanoveným v politice EU proti terorismu a organizovanému zločinu.

6.18 K tomu, aby došlo ke snížení některých rizik radikalizace, musí Evropa vést takovou vnější politiku, která bude podporovat hodnoty, jako demokracie, mír, dialog mezi různými kulturami, boj proti chudobě a korupci, rozšíření lidských práv ve světě a mezinárodní spolupráce v rámci Organizace spojených národů.

7. Úloha občanské společnosti při prevenci násilné radikalizace

7.1 Organizace občanské společnosti jsou výrazem demokratických práv občanů sdružovat se a angažovat se např. sociálně, politicky a kulturně Na základě svých aktivit jsou organizace občanské společnosti důležitými činiteli při prevenci terorismu, neboť podporují sociální soudržnost a působí proti faktorům, které přispívají k násilné radikalizaci. Musí získat prostředky z jejich akcí, aby mohlo být rozšiřováno vyučování evropských hodnot.

7.2 Teroristi nepocházejí z předem vymezených věkových či sociálních skupin, některé společenské skupiny se tedy mohou stát zranitelnými. Chudoba, neúspěch ve škole, nedostatek pracovních příležitostí, diskriminace, nedostatek občanských hodnot, střety na základě odlišné identity, sociální vyloučení atp. jsou podhoubím pro zrod frustrací. Sekty, náboženský fundamentalismus, teroristické skupiny a zločinecké organizace loví právě v těchto vodách.

7.3 EHSV obecně souhlasí se „sdělením Komise (14) týkajícím se náboru teroristů: faktory přispívající k násilné radikalizaci“. Je to oblast, v níž působí a pracují organizace občanské společnosti.

7.4 EHSV by rád vyzdvihl nejdůležitější otázky.

7.4.1 Nejdůležitější jsou programy zaměřené na školní mládež, které se snaží zabránit, aby se tato skupina dostala do sítí těch, kdo podporují radikální a násilnické myšlenky. Je důležité spustit školní programy na evropské úrovni a vzdělávací činnosti určené mladým, aby tak získali občanské vzdělání, které posiluje demokratické hodnoty, rovnost, toleranci a pochopení pro kulturní rozmanitost.

7.4.2 Evropská strategie pro zaměstnanost i lisabonské cíle musí posílit politiku, která podporuje integraci osob z citlivých skupin a nejzranitelnějších menšin do světa práce.

7.4.3 Občanská společnost a veřejné orgány musí působit velmi výchovně, tak aby všichni, bez ohledu na svůj původ, měli k dispozici informace a přiměřené poznatky, pokud jde o hodnoty, jako pluralita, svoboda názoru a náboženského vyznání, rovnost žen a mužů, tolerance a laičnost státu atd., které jsou základnou demokracie a právního státu v Evropě.

7.4.4 EHSV vypracoval mnoho návrhů usilujících o to, aby se integrace stala prioritním cílem imigrační politiky Společenství (15).

7.4.5 Názoroví lídři a sdělovací prostředky musí pozitivně přispívat k integraci prostřednictvím vyváženého způsobu poskytování informací.

7.4.6 Současné evropské společnosti jsou multikulturní a pluralitní. Přesto se často vyskytují potíže s rasismem, xenofobií a diskriminací, jimiž trpí národnostní, etnické či náboženské menšiny.

7.4.7 V Evropě pracují velmi činné sociální organizace, které podporují dialog mezi náboženstvími a kulturami a bojují proti netoleranci, rasismu, xenofobii a prudkému násilí.

7.4.8 Úřady by měly tyto organizace konzultovat a vytvořit takové způsoby spolupráce, které by vedly ke zmírnění napětí, jež podporuje radikálnost a násilí. Podniky, odbory a všechny organizace občanské společnosti mají zásadní úlohu pro vzdělávání, integraci a boj proti diskriminaci.

7.5 EHSV kladně hodnotí vznik programů pro výzkum a analýzu společenských procesů násilné radikálnosti, terorismu a organizovaného zločinu a navrhuje Komisi, aby ze svých fondů podpořila skupiny expertů („think tanks“), vysoké školy a výzkumná střediska.

8. Úcta k obětem

8.1 Oběti terorismu pociťují na vlastní kůži násilí, jež je zaměřeno na společnost jako celek i proti hodnotám, které představuje. Oběti odrážejí skutečnou tvář terorismu, jsou prvním hlasem společnosti a nacházejí se v první linii vůči terorismu. Oběti jsou zásadní činitelé pro podporu nezbytného závazku společnosti vzhledem k terorismu a zásadní osoby pro vyjádření občanské odpovědi. Představují nejpevnější prvek pro diskreditaci a politickou a morální izolaci terorismu.

8.2 Největší úctou obětem in memoriam je obrana demokracie a právního státu; Evropa musí být svobodnou a otevřenou společností.

8.3 Oběti představují tak jako tak to, co teroristi a organizovaný zločin nemohou připustit: zákonnou a demokratickou moc pod vládou zákona. Občanská společnost musí tlumočit tuto společenskou a politickou výchovu, aby občané přiznali obětem nezbytné společenské a politické uznání – a neustále oživovali demokracii a právní stát.

8.4 Ochrana obětí je účinným preventivním opatřením. Oběti terorismu si zaslouží veškerou úctu, podporu a pomoc občanů a institucí. Nespravedlnost prožité situace a otřesy způsobené prožitým útokem je třeba léčit rozhodným jednáním občanské společnosti, státních orgánů a orgánů Unie, jež by měly dbát na jejich potřeby a na to, aby bylo jejich utrpení co možná nejmenší.

8.5 EHSV navrhuje EU následující opatření na ochranu obětí terorismu a jejich rodin a k tomu, aby se jim dostalo náležité úcty.

8.5.1 Vypracovat legislativní rámec minimálních norem, který by zaručil právo na důstojnost, respektování soukromí, právo na finanční odškodné, právo na lékařskou, psychologickou a sociální pomoc, právo získat soudní rozhodnutí a ochranu spravedlnosti, právo na nové zapojení do pracovního a sociálního života a právo na odborné a akademické vzdělání, které umožní rovnost na trhu pracovních příležitostí.

8.5.2 Vypracovat standardy, doporučení, osvědčené postupy a směrnice na ochranu obětí terorismu, které by v této oblasti mohly směrovat a vést činnost států. Komise by měla mít k dispozici finanční zdroje na pomoc sdružením obětí terorismu a vytváření evropských sítí.

8.6 Rovněž nelze zapomínat na další oběti, které jsou méně známé, protože jejich situace má menší mediální ohlas. Máme tím na mysli oběti sítí zločinných organizací, které útočí na lidská práva stejnou měrou jako teroristické organizace. Oběti vydírání, závažných krádeží, drog; oběti obchodování s lidmi, prostituce a obchodování s ženami; oběti nezákonného pracovního vykořisťování.

8.7 Všem obětem zločinu musí být věnována zvláštní pozornost úřadů a občanské společnosti. EHSV podpořil ve dvou stanoviscích (16), aby EU měla k dispozici společnou legislativu pro odškodňování obětí trestné činnosti. Pojišťovací společnosti a vzájemné pojišťovny by měly přijmout nové závazky a zahrnout do svých nabídek náležité možnosti pro lepší krytí obětí.

9. Financování terorismu a organizovaného zločinu

9.1 Výbor vydal několik stanovisek (17), která obsahují návrhy EHSV na vylepšení spolupráce soukromého a veřejného sektoru v boji proti financování terorismu a zločineckých organizací. Právě finanční instituce musí přijmout náročnější závazky.

9.2 EHSV nedávno vydal dvě stanoviska (18) týkající se povinností finančních institucí, jež by měly zabezpečit větší transparentnost finančních transakcí s cílem ztížit protiprávní činnost. EHSV naléhá na členské státy, aby prostřednictvím vhodných zákonných opatření zajistily, aby soukromé společnosti a neziskové organizace, které by mohly tvořit součást okruhu, jímž proudí finanční prostředky na financování teroristických činů, dodržovaly doporučení Jednotky pro zvláštní úlohy v oblasti finančních opatření (FATF – Financial Action Task Force) (19) ohledně financování terorismu a praní peněz. Nesmí to ale vést k tomu, že všichni občané v organizacích občanské společnosti budou vystaveni obecně podezření.

9.3 Odvětví nemovitostí se stává čím dál více oblastí s velkým objemem prostředků pocházejících z terorismu a sítí organizovaného zločinu. Někdy jsou těmito skupinami zkorumpovány i místní úřady. Podniky z oblasti nemovitostí, velké stavební podniky a provozovatelé v tomto sektoru musí spolupracovat s národními úřady s cílem zabránit, aby se z něj nestalo úložiště nezákonných prostředků, a zabránit praní kapitálu získaného teroristy a organizovaným zločinem.

9.4 Mezinárodní trh s uměleckými předměty, filatelistický trh i trh starožitností se stále častěji stává úložištěm peněz pocházejících z trestné činnosti. Podniky, které pracují s tímto zbožím, by měly aktivněji spolupracovat s úřady, aby byl tento trh průhlednější.

9.5 Evropská unie musí mít společné právní a administrativní nástroje k tomu, aby mohla spolupracovat s jednotlivými státy v boji proti těmto nezákonným činnostem. Rada Evropské unie by měla dbát na to, aby v každém členském státu existovaly náležité právní předpisy v trestních věcech v rámci minimálních společných norem Společenství pro stíhání financování terorismu a organizovaného zločinu.

9.6 Akční plán EU pro boj proti terorismu (20) obsahuje opatření pro koordinaci oddělení daňových a finančních informačních služeb, jež je třeba rozšířit. Všechny členské státy mají povinnost jednat účinně a v Radě dosáhnout náležité koordinace.

10. Internet a sítě mobilních telefonů

10.1 Provozovatelé internetu a sítí mobilních telefonů by měli spolupracovat s úřady a dodržovat zákony, jež stanovují povinnost zálohovat údaje o provozu internetové komunikace (ne obsah zpráv).

10.2 Totéž platí pro získávání osobních údajů při prodeji karet do mobilních telefonů, neboť teroristické skupiny a zločinecké sítě se anonymně dostávají k některým službám elektronické pošty či předplaceným kartám do mobilních telefonů a následně komunikují bez toho, aby je bylo možné odhalit, nebo tak dokonce na dálku odpalují výbušniny. EHSV k tomu vydalo několik stanovisek (21). Taktéž parlament vydal zprávu (22), s níž EHSV vyjadřuje souhlas.

10.3 Evropská společnost je velmi citlivá na počítačovou trestnou činnost; internet se používá zločineckými organizacemi pro trestnou činnost čím dál častěji.

10.4 Internet je každým dnem nepostradatelnější pro náležité fungování evropských společností, pro podniky i soukromé osoby, pro poskytovatele nezbytně důležitých služeb a pro veřejné správy, taktéž pro policii a soudce. Evropě hrozí nové nebezpečí: počítačový terorismus, který může způsobit kolaps fungování společnosti.

10.5 Provozovatelé internetu musí zlepšit zabezpečovací systémy a spolupracovat s policejními a soudními orgány v boji proti těmto novým trestním činům.

11. Sdělovací prostředky

11.1 Sdělovací prostředky mají právo a povinnost věrohodně informovat, a musí se vyhnout způsobu zpravodajství, které nahrává teroristickým organizacím. Taktéž by neměly šířit obraz a informace, které mohou narušit soukromí obětí a poškodit jejich důstojnost. Před těmito nebezpečími musí chránit zejména mládež. V tomto smyslu musí jít veřejnoprávní média příkladem.

11.2 Média mohou vypracovat kodexy vhodného chování a spolupracovat s úřady, aby obětem zaručila důstojnost a soukromí a vyhnula se takovému způsobu zpravodajství, které by prospívalo propagandistickým zájmům teroristických skupin.

11.3 Komise připravuje evropskou konferenci za účasti hlavních médií. EHSV je toho názoru, že se jedná o dobrou příležitost k výměně osvědčených postupů, nastavení autoregulačních systémů, příležitost k přispění k názoru evropské veřejnosti a poskytnutí konstruktivního obrazu o Evropské unii.

12. Rozhodující infrastruktury

12.1 Teroristi se rovněž snaží dosáhnout svých zločinných cílů pomocí útoků na rozhodující infrastruktury a zásadní veřejné služby. Cíli teroristů jsou dopravní prostředky a sítě, energetické sítě a poskytovatelé energie, zásobovatelé pitnou vodou, telefonní sítě a jejich provozovatelé, místa, kde se shromažďuje velký počet lidí apod.

12.2 A nad evropskými společnostmi visí nové teroristické hrozby: radiologická a nukleární, chemická, biologická a bakteriologická nebezpečí představují podle názoru většiny odborníků aktuální nebezpečí. Odvětví, která s těmito produkty pracují, musí zlepšit své zabezpečovací systémy a účinně spolupracovat s policejními orgány.

12.3 EHSV blahopřeje Komisi k vynikající iniciativě v podobě Programu na výzkum evropské bezpečnosti programu (SRC '06) a vybízí k tomu, aby se pokračovalo v tomto směru formou financování výzkumných projektů v této oblasti za spolupráce soukromého a veřejného sektoru s cílem zvýšit bezpečnost ve společném prostoru Unie.

12.4 Bylo by však vhodné, aby se tento program vztahoval také na naše partnery v rámci politiky sousedství EU na východní a jižní hranici (Středozemí).

12.5 Soukromý sektor by měl být připraven, aby v kritických situacích nabídl své prostředky úřadům s cílem pomoci zvládat možné katastrofické následky po teroristických útocích. Za tímto účelem by bylo třeba určit oblasti, v nichž by mohla organizovaná občanská společnost přinést doplňkovou přidanou hodnotu v kritické situaci, a sestavit smlouvy a dohody, které by umožnily spustit účinný mechanismus pro společné zvládnutí krize.

12.6 Schopnost prevence a rychlé reakce závisí na informaci, účinném řízení poznatků a schopnosti předvídat budoucí situace. Všichni se musí zapojit, abychom mohli odpovědět na výzvy terorismu a organizovaného zločinu, avšak je nezbytné, aby mezi zapojenými stranami odpovídajícím způsobem proudily informace.

12.7 Ke kvalifikovaným zodpovědným pracovníkům v podnicích a k organizacím občanské společnosti (zejména ve strategických oblastech) se musí dostat dostupné informace o záležitostech spojených s terorismem a organizovaným zločinem, jež se dotýkají oblastí, za něž zodpovídají, aby se mohli na hrozby připravit a předcházet jim.

13. Evropská platforma pro spolupráci veřejného a soukromého sektoru

13.1 Komise připravuje sdělení o spolupráci veřejného a soukromého sektoru namířené proti organizovanému zločinu a terorismu, jež obsahuje Akční plán o partnerství veřejného a soukromého sektoru. Klíčovým prvkem spolupráce podle Komise je uvedená platforma pro spolupráci veřejného a soukromého sektoru namířená proti organizovanému zločinu a terorismu. Tato platforma, jejíž ustavení se plánuje na konec roku, by měla být definována co se týká jejího obsahu, postupů a pravidel pro fungování. Tato platforma by se pravidelně scházela k jednání o záležitostech společného zájmu, ke stanovení směrů politické a legislativní činnosti, k nasměrování preventivních strategií, ke vzájemné výměně osvědčených postupů a informací atd.

13.2 Platforma složená ze zástupců členských států, a dobrovolně z reprezentativních evropských podnikatelských sdružení, z odborů, z nevládních organizacích zapojených do boje proti organizovanému zločinu a terorismu apod. Platforma by měla umocnit výhody a synergii, kterou může poskytnout tento druh spolupráce. Konečným cílem iniciativy je snížit vliv organizovaného zločinu a terorismu v Evropě a zajistit, aby Evropa byla stále bezpečnějším místem pro veřejnou činnost, občany i hospodářskou aktivitu.

13.3 Podmínky pro účast občanské společnosti

13.3.1 Občanská společnost si přeje, aby instituce Společenství a členských států vzaly dostatečně na vědomí obavy, které jim komunikují občané. Občané požadují v boji proti terorismu a organizovanému zločinu účinnost. Občané nestojí o výmluvy národní, politické či právní povahy, jež vedou k neřešení potíží, které vyplývají na povrch při boji proti zločinu a terorismu. Občané chtějí řešení a toto fórum by mělo přinést odpovědi na jejich návrhy.

13.3.2 EHSV se domnívá, že návrh Komise na vytvoření platformy veřejného a soukromého sektoru je pozitivní, avšak nedostatečný.

13.3.3 EHSV se musí podílet na zavedení a vyhodnocení zmíněné platformy.

13.3.4 Zastupování organizované občanské společnosti v Evropské unii náleží podle ustanovení Smlouvy Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Samozřejmě bude třeba účast i dalších činitelů, kteří zastupují specifické zájmy, ale EHSV jako zástupce všeobecných zájmů musí být v platformě zastoupen třemi poradci (jedním za každou skupinu).

13.3.5 EHSV vyzývá členské státy, aby podpořily vytvoření platforem veřejného a soukromého sektoru na místní úrovni a na úrovni měst se stejnými cíli, pokud jde o účast a spolupráci, jako má platforma na úrovni Společenství.

13.4 Spolupráce veřejného a soukromého sektoru v boji proti terorismu a organizovanému zločinu

13.4.1 EHSV považuje za nezbytné vypracovat rozsáhlý program spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem, který by podpořil součinnost, jíž je možné dosáhnout v boji proti trestné činnosti a terorismu.

13.4.2 Hlavní cíle spolupráce: a) Prvním z cílů občanské společnosti je předcházet nejen trestným činům terorismu a organizovaného zločinu, ale také předcházet a zabránit tomu, aby osoby z citlivých skupin upadly do sítí teroristických a zločineckých organizací. b) Vymezit oblasti, které jsou působením zločineckých gangů nejvíce zranitelné, a posílit v těchto oblastech sebeochranná opatření a vazby na složky potlačující organizovaný zločin a terorismus. c) Usnadnit výměnu informací a vzájemně si vyměňovat zkušenosti, aby se snížil počet příležitostí ke spáchání zločinu. d) Tlumočit národním institucím a institucím Společenství obavy jednotlivých skupin občanské společnosti, aby instituce pracovaly přednostně na prevenci a boji proti terorismu a zločinu, které jsou pro občany nejdůležitější. e) Sdělit institucím Společenství a národním institucím, jaké hlavní potřeby v oblasti ochrany před organizovaným zločinem mají podniky a organizace Evropské unie. Diskutovat s uvedenými institucemi o nejlepších způsobech ochrany před zločinnými napadeními a stíhání za spáchaný zločin. f) Vytvořit okruhy vzájemné výměny zkušeností v konkrétních oblastech, ve specifických, vysoce citlivých tématech, jichž se týká pronikání organizovaného zločinu. Prioritními oblastmi jsou finanční sektor, doprava, telekomunikace a energetika. g) Podpořit evropské platformy pro prevenci. h) Sloužit jako diskusní fórum určené k analýze míry spokojenosti a zohlednění potřeb obětí terorismu a organizovaného zločinu. i) Směrovat strategie a politiky Společenství v oblasti terorismu a organizovaného zločinu z pohledu organizované občanské společnosti. j) Posílit styky mezi nejkvalifikovanějšími experty obou sektorů, aby se tak maximálně využilo poznatků a zkušeností v oblasti ochrany před organizovaným zločinem a terorismem a bojem proti nim. k) Podílet se na zavedení platformy a jejím vyhodnocení.

13.5 Způsoby spolupráce

13.5.1 Způsob spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem, který se zakládá na nástroji podobném návrhu Komise, může představovat ideální prostředek pro první sblížení obou sektorů. Pokud bude zastoupení v platformě na vysoké úrovni, spojení veřejného a soukromého sektoru bude mít výraznější dopad a opatření pro boj proti terorismu a organizovanému zločinu, která zde vzniknou, budou účinnější.

13.5.2 Tento způsob spolupráce musí umožnit vytvoření pracovních skupin podle oblastí či zvláštních pracovních skupin ke stanovenému tématu, jež budou zvláštním způsobem napojeny na strukturu vytvořenou pro spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem.

13.5.3 Tato platforma pro spolupráci by mohla zvát na svá zasedání organizace, podniky, experty, národní orgány a orgány Společenství a všechny, o kom se lze domnívat, že mohou přinést informace a zkušenosti či dodat přidanou hodnotu boji proti terorismu a organizovanému zločinu.

V Bruselu dne 13. září 2006 předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) Stanovisko EHSV ze dne 15.12.2005 k tématu „sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Haagský program: deset priorit pro nadcházejících pět let – Partnerství pro evropskou obnovu týkající se svobody, bezpečnosti a práva“, Úř. věst. C 65, 17.3.2006, zpravodaj: pan Pariza (Úř.věst. C 65, 17.3.2006).

(2) Stanovisko EHSV ze dne 14.12.2005 k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu „Bezpečnost a ochrana svobod“ stanoví specifický program „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků“ na roky 2007-2013, Úř. věst. C 65, 17.3.2006, zpravodaj: pan Cabra de Luna (Úř.věst. C 65, 17.3.2006).

(3) KOM(2005) 313 v konečném znění, 21.9.2005.

(4) Viz poznámku pod čarou číslo 1 v dokumentu KOM(2005) 313 v konečném znění, kde se praví, že „každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby bylo za teroristické trestné činy považováno úmyslné jednání, které odpovídá ve vnitrostátních právních předpisech vymezeným trestným činům a současně na něj výslovně odkazuje devět skutkových podstat trestných činů, které mohou vzhledem ke své povaze nebo souvislostem závažně poškodit zemi nebo mezinárodní organizaci, byly-li spáchány s cílem závažným způsobem zastrašit obyvatelstvo nebo protiprávně přinutit vládu nebo mezinárodní organizaci, aby jednala určitým způsobem nebo aby se jednání zdržela, nebo závažným způsobem destabilizovat či zničit základní politické, ústavní, hospodářské nebo sociální struktury země nebo mezinárodní organizace“.

(5) Zabývají se pašováním drog a zbraní a obchodováním s nimi, dále obchodováním s lidmi, závažnými krádežemi, prostitucí, nelegálními hazardními hrami, pirátstvím atp.

(6) Úmluva Organizace spojených národů proti mezinárodnímu organizovanému zločinu. Viz internetovou stránku

http://www.uncjin.org/Documents/Conventions/dcatoc/final_documents_2/convention_eng.pdf [v angličtině; české znění k dispozici není].

(7) Stanovisko EHSV ze dne 15.12.2005 k tématu „sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Haagský program: deset priorit pro nadcházejících pět let – Partnerství pro evropskou obnovu týkající se svobody, bezpečnosti a práva“, Úř. věst. C 65, 17.3.2006, zpravodaj: pan Pariza (Úř.věst. C 65, 17.3.2006).

(8) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2005 o pokroku v roce 2004 při vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, P6_TA(2005)0227.

(9) Viz zvláště stanovisko EHSV ze dne 27.10.2004 k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění Rozhodnutí č. 2002/463/ES, kterým se přijímá akční program administrativní spolupráce v oblasti vnějších hranic, víz, azylu a imigrace (Program ARGO), Úř. věst. C 120, 20.5.2005, zpravodaj: pan Pariza.

(10) Evropská komise předložila dne 12. října 2005 návrh rámcového rozhodnutí o výměně informací podle zásady dostupnosti, KOM(2005) 490 v konečném znění.

(11) Stanovisko EHSV ze dne 14.12.2005 k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu „Bezpečnost a ochrana svobod“ stanoví specifický program „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků“ na roky 2007-2013, Úř. věst. C 65, 17.3.2006, zpravodaj: pan Cabra de Luna (Úř.věst. C 65, 17.3.2006).

(12) Irsko a Nizozemsko jsou jediné státy, které je dosud neratifikovaly.

(13) Stanovisko EHSV ze dne 15.12.2005 k Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu. Haagský program: deset priorit pro nadcházejících pět let. Partnerství pro evropskou obnovu týkající se svobody, bezpečnosti a práva . zpravodaj: pan Pariza (Úř. věst. C 65, 17.3.2006).

(14) KOM(2005) 313 v konečném znění.

(15) Viz stanovisko EHSV ze dne 21.3.2002„Imigrace, integrace a úloha organizované občanské společnosti“, Úř. věst. C 125, 27.05.2002, zpravodaj: pan Pariza Castaños, stanovisko ze dne 10.12.2003 na téma „sdělení Komisi Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o imigraci, integraci a zaměstnanosti“, Úř. věst. C 80, 30.03.2004, zpravodaj: pan Pariza Castaños, a stanovisko ze dne 13.9.2006 k tématu „Imigrace v rámci EU a integrační politika – spolupráce místních a regionálních zastupitelstev s organizacemi občanské společnosti“, zpravodaj: pan Pariza Castaños.

(16) Stanovisko EHSV ze dne 20.3.2002 na téma „Zelená kniha – Odškodňování obětí trestných činů“, Úř. věst. C 125, 27.5.2002 [není k dispozici české znění], zpravodaj: pan Melícias.

Stanovisko EHSV ze dne 26.2.2003 na téma „návrh směrnice Rady ohledně odškodňování obětí trestných činů“, Úř. věst. C 95, 23.4.2003 [není k dispozici české znění], zpravodaj: pan Koryfídis.

(17) Viz zejména stanovisko EHSV ze dne 11. května 2005 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz, včetně financování terorismu, Úř. věst. C 267, 27.10.2005, zpravodaj: pan Simpson.

(18) Stanovisko EHSV ze dne 21. dubna 2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích o plátci podávaných v souvislosti s převodem finančních prostředků, zpravodaj: pan Burani, Úř. věst. C 185, 8.8.2006.

Stanovisko EHSV ze dne 11. května 2005 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz, včetně financování terorismu, Úř. věst. C 267, 27.10.2005, zpravodaj: pan Simpson.

(19) Jednotka vytvořená členskými státy skupiny G-8.

(20) Viz plán přijatý Radou dne 13. února 2006.

(21) Viz zejména stanovisko EHSV ze dne 19. ledna 2006 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uchovávání údajů zpracovávaných v souvislosti s poskytováním veřejných služeb v odvětví elektronických komunikací, kterou se mění směrnice 2002/58/ES, Úř. věst. C 69, 21.3.2006, zpravodaj: pan Hernández Bataller.

(22) Viz parlamentní zprávu A6(2005)365 ze dne 28.11.2005.