V roce 2014 zahájila Komise (Eurostat) s podporou národních statistických úřadů členských států modernizaci sociálních statistik, aby vyhovovaly novým statistickým potřebám. To vedlo k přijetí společného právního rámce pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů osob a domácností, a to v podobě nařízení (EU) 2019/1700. Tento rámec je zásadní pro vytvoření pevných základů na evropské úrovni pro sběr údajů na základě výběrových souborů. Tato iniciativa týkající se evropské statistiky o obyvatelstvu je druhým hlavním prvkem zmíněného modernizačního procesu. Včasná podpora této iniciativy na vysoké úrovni v Evropském statistickém systému byla vyjádřena v Budapešťském memorandu z roku 2017 schválením opatření, která mají pružně reagovat na měnící se potřeby, dále harmonizovat pojmy a definice a rozšířit roční sběr údajů, včetně údajů o migraci a podrobných geografických údajů.

Hodnocení provedené Komisí ukázalo, že současný právní rámec tří výše uvedených aktů celkově výrazně zlepšil evropské statistiky o obyvatelstvu. Výrazně se zvýšila přidaná hodnota EU a byly splněny všechny politické a institucionální potřeby EU v oblasti statistiky o obyvatelstvu. Hodnocení však také odhalilo sníženou – a dále se snižující – relevanci, soudržnost, konzistentnost a srovnatelnost údajů a statistik o obyvatelstvu v jednotlivých členských státech, což má negativní dopad na rozhodování na jejich základě. Proto je zapotřebí nového právního základu, který by poskytl dlouhodobý rámec pro vývoj, jenž je nezbytný pro další harmonizaci evropské statistiky o obyvatelstvu. Uvedený rámec by měl rovněž poskytovat dostatečnou flexibilitu, aby se mohl lépe přizpůsobovat měnícím se politickým potřebám a využívat příležitostí plynoucích z nových zdrojů údajů. Existují také potenciální příležitosti pro administrativní zjednodušení a integraci procesů namísto současného roztříštěného stavu v této oblasti. Tato iniciativa je proto zařazena do pracovního programu Komise na rok 2022 jako iniciativa pro účelnost právních předpisů.

Do roku 2007 předávaly členské státy všechny údaje o obyvatelstvu dobrovolně. To vedlo k nejednotnosti, neúplnosti nebo zpožděním, jak ukazuje nedávné hodnocení situace. Článek 338 Smlouvy o fungování EU ukládá normotvůrci povinnost přijmout opatření k tvorbě oficiálních statistik, je-li to nezbytné k provádění politik EU. V současné době vycházejí statistiky o obyvatelstvu z právního rámce přijatého v období 2007 až 2013. Nařízení (ES) č. 862/2007 stanovilo v souladu s akčním plánem na shromažďování a analýzu statistik Společenství v oblasti migrace požadavky na statistiku o migraci. Článek 3 uvedeného nařízení se týká statistik o přistěhování na území členských států a vystěhování z území členských států, včetně toků z území jednoho členského státu na území jiného a toků mezi územím členského státu a územím třetí země, statistik o státním občanství a zemi narození osob s místem obvyklého pobytu na území členských států a statistik o nabývání státního občanství. Nařízení (ES) č. 763/2008 pak stanovilo společná pravidla pro poskytování souhrnných údajů o sčítání lidu, domů a bytů v EU každých deset let. Tím bylo zajištěno sestavení podrobných údajů o předem stanovených demografických, sociálních a ekonomických charakteristikách, jež se vztahují na osoby, rodiny a domácnosti, jakož i na domy a byty na celostátní, regionální a místní úrovni. A nakonec nařízení (EU) č. 1260/2013 stanovilo společná pravidla pro evropské demografické údaje, včetně požadavků na údaje o stavu obyvatelstva a událostech přirozené měny, jako jsou narození a úmrtí. Nařízení (EU) č. 1260/2013 rovněž ukládá členským státům povinnost poskytnout Komisi (Eurostatu) harmonizované údaje o celkovém počtu obyvatel na národní úrovni, které se použijí jako váhy pro hlasování kvalifikovanou většinou v Radě.

Stávající právní předpisy se vztahují pouze na roční demografické statistiky a statistiky o migraci. Podle stávajících právních předpisů se většina souborů ročních údajů poskytuje pouze do dvanácti měsíců od konce referenčního období a zároveň soubory údajů ze sčítání prováděného jednou za deset let se poskytují pouze do 27 měsíců od konce roku sčítání. Tato četnost a příslušné lhůty nesplňují očekávání uživatelů a ve většině členských států neodpovídají zveřejnění národních statistik ani jiným předáváním mezinárodních statistik. Podle stávajících právních předpisů nelze zlepšit zákonné lhůty a četnost, například tak, aby se vztahovaly na další víceleté statistiky o obyvatelstvu, domech a bytech nebo krátkodobé statistiky do jednoho roku týkající se obyvatelstva (tj. sestavované více než jednou v daném roce), jako jsou nedávno vypracované statistiky o nadúmrtnosti v souvislosti s onemocněním COVID-19.

Obecným cílem vymezeným v posouzení dopadů je lépe reagovat na potřeby uživatelů a modernizovat a zvýšit relevanci, harmonizaci a soudržnost evropské statistiky o obyvatelstvu. Tento obecný cíl lze rozdělit do čtyř specifických cílů, které mají řešit výše uvedené nedostatky, a to:

Nejvýznamnější odchylky tohoto legislativního návrhu od možností upřednostňovaných v posouzení dopadů spočívají ve snížení ambicí, které se týkají údajů o rovnosti a zřízení statistických registrů obyvatelstva v členských státech. Pokud jde o zřízení statistických registrů obyvatelstva v členských státech, posouzení dopadů zmiňuje konkrétní pochybnosti ohledně proporcionality a subsidiarity požadavku na takové statistické registry ve všech členských státech. Návrh se proto řídí spíše možností C.2, tj. zaměřuje se více na aspekty statistických infrastruktur orientované na výstupy, aniž by specifikoval procesní omezení. Konzultovaní odborníci z národních statistických úřadů rovněž výrazně upřednostňují tento přístup zaměřený na výstupy. Návrh by ještě posílil právní základ a podpořil vývoj inovativních řešení, která by umožnila sdílení údajů mezi členskými státy za účelem řešení přeshraničních problémů s kvalitou souvisejících se svobodou pohybu občanů EU. Zejména jsou výslovně podporovány technologie pro posílení ochrany soukromí, aby bylo možné provádět sdílení údajů plně v souladu s právními předpisy EU o ochraně osobních údajů (viz níže „Základní práva“).

Celkově byla proto upřednostněna možnost D.2. Je nejambicióznější, pokud jde o statistické výstupy a pružnost rámce, a dosahuje nejlepších výsledků díky podobně ambicióznímu zjednodušení, integraci systémů tvorby statistik a udržitelným a dlouhodobým úsporám z důvodu vyšší efektivity. Vedle značných nákladů na úpravy v důsledku zavedení interoperabilních statistických registrů obyvatelstva ve všech členských státech však přetrvávají nejistoty ohledně subsidiarity a proporcionality. Z tohoto důvodu by byl rozumný i alternativní (konzervativní) přístup upřednostňující možnost C.2, pokud by se větší váha přikládala obavám ohledně proporcionality a účinnosti možnosti D.2 – to by bylo přijatelnější i pro tvůrce statistik jako klíčové zúčastněné strany provedení ve vnitrostátním právu.

– „migrace“, na kterou se v současné době vztahuje čl. 3 odst. 1 písm. a)–c) nařízení (ES) č. 862/2007, vymezuje základní demografický pojem stěhování lidí s cílem žít v jiné zemi, tj. část toků, které mění demografickou rovnováhu země. Cílem návrhu evropské statistiky o obyvatelstvu je poprvé zavést jednotný a soudržný právní základ pro všechny prvky demografické rovnováhy. Měl by zahrnovat všechny toky, včetně událostí přirozené měny (narození, úmrtí), ale také migrační toky a stavy – ve smyslu změny místa pobytu z jedné země do druhé.

2)doplnit další právní nástroje pro statistické orgány ohledně včasného přístupu ke zdrojům administrativních údajů a jejich opakovaného využití pro účely uvedeného nařízení, a to v souladu s rozšířenými nástroji doplněnými do samotného návrhu evropské statistiky o obyvatelstvu;

Podrobnosti o požadavcích na údaje by byly stanoveny v prováděcích aktech, ale navrhované nařízení umožňuje měnit seznam dílčích témat a jejich periodicitu a referenční časy pomocí aktů v přenesené pravomoci. Návrh rovněž poskytuje možnost reagovat na budoucí požadavky na údaje prostřednictvím sběru údajů ad hoc. Navrhované nařízení také vyžaduje, aby byly podle potřeby zahájeny pilotní studie a studie proveditelnosti, a nabízí možné spolufinancování další modernizace systémů tvorby statistik a testování nových témat. Tyto prováděcí a přenesené pravomoci svěřené Komisi, jakož i možnost zahájit pilotní studie / studie proveditelnosti, jsou navrhovány s cílem zachovat určitou pružnost nového rámce, aby bylo možné řešit vznikající potřeby uživatelů a příležitosti vyplývající z nových zdrojů údajů v delším časovém horizontu do budoucna.

Jako klíčový aspekt definic pojmů je tento návrh zaměřen na řešení strukturálního problému v současných právních předpisech, který byl zjištěn při hodnocení: nedostatečná harmonizace definice populační základny. Nový návrh vychází ze společné definice obyvatelstva založené na statistickém pojmu místa obvyklého pobytu bez standardních výjimek. Kromě toho jsou výslovně podporovány vědecké statistické metody odhadu (jako jsou „známky života“ nebo „míra pobytu“), aby bylo možné zavést definici vycházející ze zdrojů administrativních údajů. Dosažení harmonizované definice obyvatelstva, která by byla v souladu s upřednostňovanými možnostmi v posouzení dopadů řádně zavedena ve všech členských státech, by výrazně zlepšilo srovnatelnost a soudržnost evropské statistiky o obyvatelstvu.

(8) Každých deset let přijímá Hospodářská a sociální rada OSN na návrh Statistické komise OSN rezoluce týkající se světového sčítání lidu, domů a bytů a vyzývá členské státy OSN, aby prováděly sčítání lidu, domů a bytů v souladu s mezinárodními a regionálními doporučeními a aby dodržovaly integritu, spolehlivost, přesnost a hodnotu výsledků sčítání lidu, domů a bytů. Evropská statistika o obyvatelstvu, domech a bytech by měla uvedená doporučení zohlednit.

(6)V roce 2017 Výbor pro evropský statistický systém (ESSC) schválil Budapešťské memorandum, v němž se uvádí potřeba každoroční statistiky o počtu a některých sociálních, hospodářských a demografických charakteristikách obyvatel a zlepšení statistik týkajících se migrace. Za účelem dodržování zásad rovnosti a nediskriminace svých občanů při všech činnostech a práv jednotlivých občanů zakotvených v Listině základních práv Evropské unie a v článcích 10 a 19 Smlouvy o fungování EU potřebuje Unie spolehlivé a srovnatelné statistiky. Nařízení (EU) 2019/1700 stanoví rámec pro sběr údajů na základě výběrových souborů, které umožňují sběr údajů o rovnosti a nediskriminaci, pokud je to u výběrových souborů možné, a analyzovat některé aspekty rovnosti a diskriminace prostřednictvím ekonomických a sociálních ukazatelů a informací o zkušenostech s diskriminací. Kromě toho Agentura Evropské unie pro základní práva (FRA) a Evropský institut pro rovnost žen a mužů (EIGE) provádějí zvláštní studie a specializované průzkumy, které mohou dále rozšířit dostupnost statistik týkajících se rovnosti na úrovni EU. Budoucí spolupráce a koordinace mezi členskými státy, Eurostatem a uvedenými subjekty by měla být posílena, aby se vyhovělo rostoucím požadavkům uživatelů na spolehlivé a komplexní údaje o rovnosti a rozmanitosti v Unii.

(12)Článek 3 nařízení (ES) č. 862/2007 upravuje statistiky o zemi státního občanství a místě narození obyvatel s místem pobytu (stavy migrantů), o změnách pobytu mezi zeměmi (mezinárodní migrační toky) a o nabývání státního občanství u obyvatel s místem pobytu, zatímco ostatní statistiky podle uvedeného nařízení se týkají správních a soudních postupů souvisejících s právními předpisy v oblasti přistěhovalectví a s mezinárodní ochranou. Statistiky podle článku 3 jsou proto úzce propojeny a měly by být v souladu se statistikami o obyvatelích s místem obvyklého pobytu a demografických změnách u těchto obyvatel, které se poskytují podle nařízení (ES) č. 763/2008 a (EU) č. 1260/2013. V zájmu zajištění vnitřní jednotnosti by proto měly být uvedené statistiky začleněny do jediného právního základu a zároveň by měl být v nařízení (ES) č. 862/2007 zrušen článek 3.

(13)Rychle se měnící povaha některých charakteristik obyvatelstva, domů a bytů, zejména v souvislosti s demografickými a migračními jevy, a odpovídající potřeba rychlého zacílení a přizpůsobení politik znamená, že je třeba, aby statistiky byly k dispozici včas, brzy po referenčním období. Periodicita a včasnost statistik by proto měla být hmatatelně posílena.

(14)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 zavádí metodiku využívající statistickou síť pro definici územních typologií na základě rozložení obyvatelstva v buňkách sítě o ploše jednoho kilometru čtverečního. Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1799 jakožto přechodná přímá statistická akce upravující sčítání lidu, domů a bytů v roce 2021 stanoví klíčové výstupy sčítání v celoevropské souřadnicové síti s buňkou o ploše jednoho kilometru čtverečního. Právní rámec by měl zajistit další šíření georeferenčních statistik o obyvatelstvu založených na souřadnicových sítích a jejich rozšíření na statistiky o domech a bytech.

(15)Územní jednotky a statistické sítě by měly být definovány v souladu s nařízením (ES) č. 1059/2003.

(16)Pro geokódování místa je třeba použít téma Statistické jednotky v souladu s přílohou III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES .

(17)Současný právní rámec pro evropskou statistiku o obyvatelstvu, domech a bytech je třeba aktualizovat, aby se zajistilo, že v současnosti oddělené statistické procesy budou vhodně začleněny do společného rámce, jenž Evropskému statistickému systému umožní účinně reagovat na nové informační potřeby Unie a podpoří statistické inovace. Statistické výstupy se musí rozšířit, aby zůstaly relevantní vzhledem k demografickým, migračním, sociálním a ekonomickým změnám ve společnosti.

(18)Rozšířené pravidelné (roční a krátkodobé do jednoho roku) statistiky o obyvatelstvu, domech a bytech založené na administrativních zdrojích by měly být doplněny informacemi z koordinovaných sčítání lidu, domů a bytů v Unii prováděných každých deset let v souladu se zásadami a doporučeními OSN. Stejně důležité je, že sčítání lidu, domů a bytů poskytuje jedinečnou příležitost pro zviditelnění oficiálních statistik, a to jak z hlediska operací, tak i výsledků.

(19)Sčítání lidu v Unii by měla být nákladově efektivnější díky plnému využití bohatého souboru administrativních údajů dostupných v členských státech nebo kombinace různých zdrojů, včetně zdrojů souvisejících s internetem věcí a poskytováním digitálních služeb. Měla by být rovněž použita k obnovení demografické základny a zahrnovat průzkumy pokrytí zdrojů administrativních údajů.

(20)Členské státy a Komise (Eurostat) by měly mít udržitelný přístup k co nejširšímu spektru zdrojů údajů, aby mohly vytvořit kvalitní a nákladově efektivní evropskou statistiku o obyvatelstvu, domech a bytech. V tomto ohledu je zásadní, aby národní statistické úřady v souladu s článkem 17a nařízení (ES) č. 223/2009 včas získaly přístup a mohly neprodleně využívat administrativní údaje, které vlastní orgány veřejné správy na národní, regionální a místní úrovni. Například statistiky o energetické účinnosti budov mohou vycházet z administrativních údajů týkajících se vydávání certifikátů energetické náročnosti budov podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU. Národní statistické úřady musí být rovněž zapojeny do rozhodování o podobě a úpravě příslušných zdrojů administrativních údajů, aby bylo zajištěno jejich další využití pro sestavování oficiálních statistik.

(21)V posledních letech byly vybudovány komplexní databáze a systémy interoperability na úrovni Unie týkající se místa pobytu, událostí přirozené měny, státního občanství a migračního a přeshraničního pohybu obyvatelstva, jako jsou databáze a systémy vytvořené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014, (EU) 2018/1724, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/818. Poskytují cenné informace, které lze opakovaně využít při sestavování a zajišťování kvality evropské statistiky o obyvatelstvu, domech a bytech.

(22)V tomto ohledu je nezbytné umožnit Komisi (Eurostatu) opakované využití těchto údajů výhradně pro statistické účely za přísného uplatňování pravidel, která se týkají ochrany osobních údajů a soukromí, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725. To by se mělo vztahovat zejména na statistické údaje uložené v centrálním úložišti pro podávání zpráv a statistiky (CRRS) v souladu s účelem tohoto úložiště stanoveným v čl. 39 odst. 1 nařízení (EU) 2019/817, jakož i v čl. 39 odst. 1 nařízení (EU) 2019/818 a v souladu s nařízeními, kterými se zřizují systémy, jejichž statistické údaje jsou v CRRS uloženy. Zejména vzhledem k tomu, že CRRS má vytvářet mezisystémové statistické údaje a analytické zprávy pro účely politiky, provozu a kvality údajů, měla by Komise (Eurostat) v co největší míře spolupracovat s Agenturou Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) s cílem poskytovat požadovanou evropskou statistiku.

(23)Údaje v držení soukromých subjektů mohou u evropské statistiky o obyvatelstvu, domech a bytech zlepšit pokrytí, včasnost a schopnost reagovat na krize nebo umožnit statistické inovace. Takové údaje mají potenciál doplnit stávající demografické a migrační statistiky, přinést statistické inovace a dokonce sloužit k vypracování předběžných odhadů. Národní statistické úřady a další příslušné vnitrostátní orgány a Komise (Eurostat) by měly mít k těmto údajům přístup a měly by je využívat.

(24)Aby byla na úrovni Unie zajištěna srovnatelnost evropských statistik o obyvatelstvu, domech a bytech, je nezbytně nutné používat a harmonizovaným způsobem zavádět společné definice obyvatelstva. Aby bylo možné zavést jednotnou harmonizovanou populační základnu důsledným, spolehlivým a nákladově efektivním způsobem a zároveň zajistit včasné výsledky, je třeba použít statistické metody a techniky modelování, jako jsou „známky života“ a „míra pobytu“.

(25)Členské státy by měly poskytovat své údaje a metadata v elektronické formě, ve vhodném technickém formátu, který stanoví Komise. Mezinárodní standardy, jako je iniciativa pro výměnu statistických údajů a metadat, a statistické nebo technické normy vypracované v rámci Unie, jako jsou standardy pro metadata a ověřování nebo zásady Evropského rámce interoperability, by se měly používat v příslušném rozsahu pro evropské statistiky o obyvatelstvu, domech a bytech. Výbor pro Evropský statistický systém schválil standardy Evropského statistického systému pro metadata a zprávy o kvalitě v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009. Tyto standardy mají přispět k harmonizaci zajišťování kvality a podávání zpráv podle tohoto nařízení, a proto by měly být zavedeny.

(26)Evropská statistika o obyvatelstvu, domech a bytech by měla splňovat kritéria kvality týkající se relevance, přesnosti, včasnosti a dochvilnosti, dostupnosti a srozumitelnosti, srovnatelnosti a soudržnosti stanovená v nařízení (ES) č. 223/2009. Její kvalita by se měla zvyšovat v závislosti na vývoji potřeb Unie. Příslušné výsledky hodnocení kvality prováděného Komisí (Eurostatem) by měly být veřejně dostupné uživatelům statistik. Přístup k těmto statistikám by měl být volný a snadný prostřednictvím databází Komise (Eurostatu) na jejích internetových stránkách a v jejích publikacích.

(27)V nařízení (ES) č. 223/2009 jsou obsažena pravidla pro poskytování údajů členskými státy Komisi (Eurostatu) a jejich využívání, včetně pravidel pro předávání a ochranu důvěrných údajů. Opatření přijatá podle tohoto nařízení by měla zajistit, aby byly důvěrné údaje předkládány a využívány výhradně pro statistické účely v souladu s články 21 a 22 tohoto nařízení.

(28)Komise (Eurostat) má povinnost dodržovat statistickou důvěrnost údajů poskytnutých členskými státy podle nařízení (ES) č. 223/2009. Pokud jde o statistické údaje o obyvatelstvu sbírané podle tohoto nařízení, měl by být vypracován harmonizovaný přístup k zajištění vysoké kvality evropských souhrnných ukazatelů a k zamezení zveřejnění důvěrných údajů ve statistických výstupech, aby se pokud možno zabránilo supresi údajů.

(29)Zdroje údajů dostupné na národní úrovni nejsou vždy schopny přesně zachytit jevy související s volným pohybem osob v Unii, přístupem osob k přeshraničním službám v oblasti demografických událostí přirozené měny a výkonem práv osob na koupi a vlastnictví nemovitostí, jež jsou využívány k bydlení nebo k rekreačním a sekundárním účelům v celé Unii. Také se vyskytují asymetrie v bilaterálních migračních tocích a potíže s měřením skupin obyvatelstva, například u migrantů, osob bez domova nebo bez státní příslušnosti. Proto by mělo být pro účely sestavování statistiky o obyvatelstvu a migraci a zajištění její kvality posíleno sdílení údajů a považováno za další zdroj údajů. Takto posílené sdílení údajů se může dotýkat široké řady relevantních údajů, od údajů, které zjevně neumožňují přímou či nepřímou identifikaci statistických jednotek, až po údaje, na které se potenciálně vztahují požadavky na statistickou důvěrnost. Členské státy by se měly ve svém vlastním zájmu i v zájmu ostatních členských států podílet na činnostech v oblasti sdílení údajů, včetně pilotních projektů hodnotících inovativní bezpečná řešení. Komise (Eurostat) by rovněž měla vytvořit bezpečnou infrastrukturu, která by usnadnila sdílení takových údajů a zároveň zajistila všechna nezbytná ochranná opatření.

(30)Pokud sdílení údajů zahrnuje zpracování osobních údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 nebo nařízení (EU) 2018/1725, měly by být plně uplatňovány zásady účelového omezení, minimalizace údajů, omezení uložení, integrity a důvěrnosti. Před přímým předáváním údajů by měly být upřednostňovány zejména mechanismy sdílení údajů založené na technologiích zvyšujících ochranu soukromí, které jsou speciálně navrženy tak, aby tyto zásady uplatňovaly.

(31)Ke sdílení důvěrných údajů by mělo docházet pouze na základě žádosti odůvodňující nezbytnost sdílení těchto údajů v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 223/2009.