2.2

Evropský hospodářský a sociální výbor byl od konce 90. let několikrát požádán o stanovisko k návrhům, doporučením a sdělením na toto téma či s příbuznou problematikou. V následujícím výčtu připomíná nedávná vyžádaná stanoviska a stanoviska z vlastní iniciativy, která se zabývají zejména problematikou „evropského podniku“ aplikovanou na MSP a daňovým zjednodušením nutným k rychlému odstranění překážek, kterým musejí tyto podniky čelit. — V roce 2000, stanovisko EHSV z vlastní iniciativy (1) k tématu „Evropská charta pro malé podniky“, v němž je mezi dvanáctkou návrhů uveden požadavek „vytvořit zjednodušený daňový režim pro MSP s osvobozením mikropodniků s určitým maximálním obratem od zdanění zisku“. — V roce 2001, stanovisko EHSV (2) ke sdělení Komise „Daňová politika Evropské unie – priority pro nadcházející roky“. EHSV „podporoval cíle Komise v oblasti daňové politiky jako celek a zdůrazňoval nutnost koordinovat daně z příjmů právnických osob s cílem odstranit problémy, se kterými se setkávají MSP v důsledku rozdílů mezi jednotlivými státy.“ — V roce 2002, stanovisko EHSV z vlastní iniciativy (3) nazvané „Přístup MSP k evropskému právnímu statutu“, který by umožnil „zajistit pro ně rovné zacházení v porovnání s většími podniky tím, že nabídne MSP evropské označení a tak usnadní jejich činnost na vnitřním trhu, zamezí riziku několikanásobného zdanění atd. …“ — V roce 2002, stanovisko EHSV z vlastní iniciativy (4) s názvem „Přímé zdanění podniků“, „vyzývá k okamžitému urychlení opatření k zamezení dvojímu zdanění… Schvaluje cíl vybudovat pomocí společně přijatých zásad vnitřní trh bez daňových překážek … zdůrazňuje, že zavedení harmonizovaného daňového základu pro všechny podniky EU je slučitelné se suverenitou členských států a regionů EU v daňové oblasti pokud nezpochybňuje jejich pravomoci stanovit úroveň zdanění.“ — V roce 2003, stanovisko EHSV (5) k „Návrhu směrnice Rady, kterým se upravuje směrnice 90/435/EHS Rady z 23.7. 1990 o společném daňovém režimu pro mateřské a dceřiné společnosti členských států“. EHSV podpořil Komisi v úsilí „zamezit či alespoň zredukovat dvojí či několikanásobné zdanění zisků rozdělených dceřinou společností v domovském státě mateřské společnosti či stálé provozovny.“ — V roce 2003, stanovisko EHSV z vlastní iniciativy (6): „Daně v Evropské unii: společné zásady, konvergence daňových systémů a možnost hlasovat kvalifikovanou většinou“, „… požaduje podrobněji prozkoumat tři otázky, mezi nimi zavedení společného daňového základu pro daň z příjmu právnických osob a stanovení minimálních sazeb daně z příjmu právnických osob kvalifikovanou většinou .“ — V roce 2004, průzkumné stanovisko EHSV (7), vypracované na žádost Komise na téma: „Schopnost MSP a sociálních podniků přizpůsobit se změnám hospodářské dynamiky“, ve kterém EHSV znovu trvá na „nutnosti odstranit překážky, které brání MSP a sociálním podnikům v přístupu na světový trh, zejména snížením administrativního a právního břemene, kterému musí čelit.“ — V roce 2004, stanovisko EHSV (8) ke sdělení Komise „Vnitřní trh bez překážek spojených s daní z příjmu právnických osob“, v němž EHSV zdůrazňuje: — v bodě 3.2, nutnost napravit nedostatky ve fungování vnitřního trhu „konsolidováním dohod o dani z příjmu právnických osob (…) neboť MSP nedisponují dostatečnými prostředky na to, aby se přizpůsobily patnácti a brzy dvaceti pěti odlišným systémům předpisů“. — v bodě 3.3, „potřebu stanovit zdanění MSP v souladu s předpisy domovského státu, eventuelně doplněnými o stanovení maximálního obratu“. — v bodě 3.3, že „pilotní projekt Komise v oblasti zdanění podle předpisů domovského státu přináší řešení problémů spojených s přeshraniční činností MSP ulehčením administrativního břemene, spjatého s jejich daňovými povinnostmi. Systém zdanění podle předpisů domovského státu by mohl nejdříve být vyzkoušen na bilaterálním základě a po následném kladném hodnocení eventuelně rozšířen na celou Evropskou unii.“ — v bodě 3.4, „že společný základ daně v celé Evropské unii je prvním významným krokem.“ — v bodě 3.7, „znovu a ještě důrazněji trvá na tom, aby členské státy, jež jsou v této věci nejvlivnějšími subjekty, dokázaly dospět k dohodě, umožňující zejména MSP rozšiřovat jejich činnost přes státní hranice a tím vytvářet pracovní místa, a vyzývá je, aby tak učinily, neboť jsou to právě ony kdo vytváří podstatnou část nových pracovních míst.“