Rozdíl mezi poptávkou a nabídkou lze zmenšit. Podniky EU budou moci zvýšit svou konkurenceschopnost tím, že budou moci prodávat snadněji nejen na svých vnitrostátních trzích nebo na trzích několika sousedních států. Zvýšená nabídka rovněž posílí konkurenceschopnost. To přinese spotřebitelům širší nabídku produktů za příznivější ceny. Pokud budou spotřebitelům poskytnuta stejná práva a vysoká úroveň ochrany, zvýší to jejich důvěru v nakupování přes hranice.

Prostřednictvím směrnic se konkrétně zlepší každodenní život podniků i spotřebitelů v Evropě. V současnosti musí podniky investovat čas a peníze na zjišťování informací o zahraničních předpisech v oblasti spotřebitelského smluvního práva při přeshraničním prodeji a na odpovídající úpravu svých smluv. Například doba, po kterou obchodník odpovídá za vady počítače, se dnes pohybuje od dvou let až po celé období životnosti počítače, podle toho, o který členský stát se jedná. V budoucnu budou vnitrostátní právní předpisy upravující tyto smluvní opravné prostředky v celé EU stejné: ušetřený čas a peníze bude možné využít na vývoj nových výrobků, resp. na to, aby se výrobky prodávaly za příznivější ceny.

Pomocí spotřebitelům využívat výhody přeshraničního nakupování online v EU: nejistota ohledně základních smluvních práv je hlavním důvodem nedostatečné důvěry spotřebitelů k nakupování po internetu za hranicemi. Spotřebitelé budou mít k dispozici jasný soubor práv v celé EU, a budou mít tedy větší důvěru v získávání přístupu k digitálnímu obsahu nebo v nakupování zboží přeshraničně. Rovněž se podstatně zvýší celková úroveň ochrany spotřebitelů v EU. Pokud jde o prodej zboží online, toto platí zejména v souvislosti s případy vad výrobků u prodloužení období pro obrácení důkazního břemene na dva roky, které tak bude uvedeno do souladu se zákonnou záruční dobou v délce dvou let. S výjimkou dvou členských států, kde tato úroveň zůstane stejná, se úroveň ochrany spotřebitele pro všechny evropské spotřebitele zvýší. To spotřebitelům umožní uskutečňovat přeshraniční nákupy online a rovněž jim to usnadní výkon jejich práv.

Pokud budou překážky související se smluvním právem odstraněny, začne prodávat online přes hranice zhruba o 122 000 podniků více. Přeshraniční obchod EU by se mohl zvýšit přibližně o 1 miliardu EUR. Intenzivnější hospodářská soutěž na maloobchodní úrovni povede k tomu, že maloobchodní ceny se ve všech členských státech sníží, na úrovni EU v průměru o 0,25 %, což přímo zvýší spotřebu domácností v EU přibližně o 18 miliard EUR. Širší výběr výrobků a služeb kromě toho přinese i větší výhody pro spotřebitele. Nakupovat online přes hranice by začalo o 7,8 milionu až 13 milionů spotřebitelů více. Průměrná částka vynaložená každoročně každým zákazníkem, který nakupuje přes hranice, by se rovněž zvýšila, a to o 40 EUR. Očekává se, že celkový reálný HDP EU se zvýší asi o 4 miliardy EUR ročně.

Spotřebitelé budou moci nakupovat online a získají přístup k digitálnímu obsahu v jiných zemích EU tak snadno jako ve své zemi. Spotřebitelé aktivně nakupující zboží od obchodníka v jiném členském státě budou v budoucnu chráněni ve stejném rozsahu jako podle svých vnitrostátních právních předpisů. Kromě toho spotřebitel, který v současnosti nemůže shlédnout zaplacený film online pro to, že obraz nemá dostatečnou kvalitu, často může dnes získat jako náhradu pouze slevu na sledování dalších filmů v budoucnosti, které mohou mít stejnou nízkou úroveň kvality obrazu. V budoucnu bude mít spotřebitel právo na to, aby byl daný problém odstraněn, na snížení ceny nebo na ukončení smlouvy a na plnou náhradu.

Na závěr je třeba uvést, že pokud jde o obsahovou stránku, přinášejí návrhy směrnic novou dynamiku, neboť zajišťují přiměřenou rovnováhu mezi vysokou úrovní ochrany spotřebitele na úrovni EU a výrazným rozšířením příležitostí pro podniky prostřednictvím úplné harmonizace. Zvolený přístup zachovává podstatná řešení, která se již osvědčila v praxi (např. doba trvání zákonné záruční doby, hierarchie prostředků nápravy), ale v příslušných případech nabízí nová řešení opírající se o nejnovější údaje a trendy v členských státech (např. prodloužení období pro obrácení důkazního břemene). Návrhy přinesou zvýšení úrovně a účinnosti ochrany spotřebitele a zároveň právní jistotu a nižší náklady pro podniky. To se celkově promítne do zvýšení důvěry spotřebitelů a nárůstu podnikatelské činnosti v celé EU.

4. potřeba jednat dřív, než bude pozdě

Pokud jde o digitální rozměr, musíme jednat okamžitě...

Tempo obchodních a technologických změn v důsledku digitalizace je velmi vysoké, a to nejen v EU, ale na celém světě. EU musí jednat okamžitě, aby zajistila, že obchodní normy a práva spotřebitelů budou stanovena v souladu se společnými pravidly EU, a to při dodržení vysoké úrovně ochrany spotřebitele a zajištění moderního prostředí příznivého pro podnikání. Je nanejvýš nezbytné vytvořit rámec, který umožní využití výhod digitalizace, aby se podniky v EU mohly stát konkurenceschopnějšími a aby spotřebitelé mohli mít důvěru ve vysokou úroveň norem ochrany spotřebitelů v EU. Bude-li EU jednat hned, stanoví politický trend a normy, podle kterých se tato důležitá část digitalizace uskuteční.

Zjednodušení právního rámce je pro podniky zásadním předpokladem pro jejich konkurenceschopnost a aktivní účast na digitálních trzích v celé Unii. Pro spotřebitele je v online prostředí obzvláště důležitá důvěra a ochrana v zájmu zmírnění rizik vyplývajících z kritéria vzdálenosti (jelikož nedochází k osobnímu kontaktu s prodejcem a nelze se fyzicky seznámit s výrobkem), jež jsou s transakcemi tohoto typu nezbytně spjata. Nebudeme-li jednat okamžitě, mohou změny nastat příliš pozdě a příležitosti budou zmařeny. Komise se v zájmu rychlejšího zvýšení konkurenceschopnosti evropských podniků a oživení růstu v EU zabývá digitálním rozměrem maloobchodního odvětví jako svojí prioritou, zejména pak poskytováním digitálního obsahu a nákupem zboží online. Oba aspekty digitálního rozměru mají zásadní význam. Překážky poskytování digitálního obsahu je třeba řešit jednoznačně, jelikož poskytování digitálního obsahu má zvláště silný růstový potenciál. Jakékoli zpoždění v souvislosti s digitálním obsahem znamená riziko vzniku právní roztříštěnosti, což povede k překážkám pro spotřebitele i pro poskytovatele účastnící se přeshraničních transakcí. Co se týče zboží, to stále představuje zdaleka největší podíl na elektronickém trhu: z celkového objemu jednotného digitálního trhu odhadovaného na 231 miliard EUR připadá na maloobchodní prodej zboží přibližně 212 miliard EUR. V případě, že by se řešil pouze jeden z uvedených dvou aspektů, by se nepodařilo využít plného potenciálu jednotného digitálního trhu.

V rámci různých konzultací se zúčastněnými stranami výrazně převládal názor, že veškerá pravidla týkající se digitálního obsahu by měla být v co největší možné míře založena na pravidlech prodeje zboží, přičemž odchylky by měly existovat jen v opodstatněných případech, kdy je nutné zohlednit specifika digitálního obsahu. Z toho rovněž vyplývá, že je důležité diskutovat o obou souborech pravidel během interinstitucionálního procesu pokud možno souběžně.

To jsou hlavní důvody, proč byly návrh týkající se digitálního obsahu a návrh týkající se prodeje zboží online předloženy společně a právě nyní.

... a zajistit jednotnost pravidel pro prodej online a offline

Vzhledem k rostoucímu významu modelu distribuce všemi kanály (tj. souběžný prodej online a offline) přijme Komise veškerá nezbytná opatření pro to, aby zajistila soulad pravidel pro prodej zboží online a offline. Zajistí, aby se spotřebitelé a podniky mohli spolehnout na soudržný právní rámec, který je snadno použitelný kdekoli v Evropě.

Komise v rámci svého Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) přezkoumá stávající právní předpisy EU týkající se spotřebitelů. Tato kontrola účelnosti bude mnohem širší než rámec stávajících návrhů a bude se týkat řady směrnic o ochraně spotřebitele, včetně směrnice o prodeji spotřebitelům a zárukách (jejíž pravidla, pokud jde o prodej online, budou nahrazena stávajícím návrhem o online prodeji zboží).