ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

bere na vědomí zprávu Komise s názvem „Zpráva o občanství EU pro rok 2020 – Posílení postavení občanů a ochrana jejich práv“ a vítá její trvalý závazek prosazovat práva občanů EU, a to i prostřednictvím pravidelného posuzování příležitostí a překážek pro uplatňování občanských práv osob ze znevýhodněných skupin, včetně osob se zdravotním postižením a starších osob; vyjadřuje politování nad tím, že pouze dvě z osmnácti opatření navržených Komisí jsou legislativní povahy; zdůrazňuje, že je zapotřebí provést komplexní posouzení práv občanů EU a přijmout přesně definované, konkrétní závazky, opatření a legislativní iniciativy na příští tři roky; zdůrazňuje, že konečným cílem podávání zpráv o občanství EU v souladu s postupem podle článku 25 SFEU by bylo přijmout konkrétní iniciativy zaměřené na konsolidaci práv a svobod občanů v rámci statutu občanství EU, podobně jako je tomu v evropském pilíři sociálních práv, včetně základních práv a svobod zakotvených v Listině, sociálních práv stanovených v evropském pilíři sociálních práv a hodnot stanovených v článku 2 Smlouvy o EU, jež vymezují prvky evropského „veřejného prostoru“, včetně mimo jiné modelu správy relevantního pro tento veřejný prostor, důstojnosti, svobody, právního státu, demokracie, plurality, tolerance, spravedlnosti, solidarity, rovnosti a nediskriminace, jež by byly zohledněny při budoucí reformě Smluv;
31.

domnívá se, že členské státy by neměly kriminalizovat nebo jinak nepříznivě ovlivňovat registraci, činnost, financování a přeshraniční pohyb organizací občanské společnosti; v tomto ohledu jej znepokojuje způsob, jakým jsou v některých členských státech vykládána ustanovení předpisů EU, neboť by to mohlo vést ke kriminalizaci činnosti organizací občanské společnosti a obránců lidských práv, zejména v oblasti migrace, často v rozporu s pokyny Komise; žádá členské státy, aby přestaly neoprávněně kriminalizovat a trestně stíhat pátrací a záchranné akce, a naléhavě vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu aktivně monitorovala příslušné členské státy a podnikla v tomto směru kroky; stejně tak opakuje, že všichni aktéři, kteří z humanitárních důvodů přicházejí do kontaktu s migranty a jsou zapojeni do pátracích a záchranných akcí, musí dodržovat obecné zásady mezinárodního práva a práva v oblasti lidských práv a příslušných evropských a vnitrostátních právních předpisů respektujících tyto zásady;
137.

vyzývá EU a její členské státy, aby přijaly další opatření proti zahraničnímu vměšování, včetně rozsáhlých dezinformačních kampaní, a proti hybridním hrozbám a hybridnímu vedení války, která by byla v plném souladu se svobodou projevu a informací, a to i ve formě zavedení režimu sankcí; domnívá se, že by to mělo v souladu s článkem 29 SEU a článkem 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (omezující opatření) zahrnovat zavedení meziodvětvového a asymetrického rámce sankcí a diplomatických sankcí, zákazu cestování, zmrazení majetku a odejmutí povolení k pobytu pro EU zahraničním osobám a jejich rodinným příslušníkům spojeným s pokusy o zahraniční vměšování, který by se měl co nejpřesněji zaměřit na osoby s rozhodovací pravomocí a orgány odpovědné za agresivní jednání, přičemž by se mělo zabránit mentalitě odvetných opatření, a který by byl pevně začleněn do pilíře společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a SBOP; vyzývá členské státy, aby zařadily zahraniční a domácí vměšování a dezinformace mezi neměnné body programu Rady pro zahraniční věci; vyzývá EU, aby jasně definovala, co je mezinárodně protiprávní jednání, a aby v důsledku této nové definice přijala minimální prahové hodnoty pro zahájení protiopatření, která by měla být doprovázena posouzením dopadů, aby byla zajištěna právní jistota; konstatuje, že Rada by měla mít možnost rozhodovat o sankcích souvisejících se zahraničním zasahováním většinou hlasů, nikoli jednomyslně; je toho názoru, že země zapojené do zahraničního vměšování a do manipulace s informacemi, jejichž účelem je destabilizovat situaci v EU, by měly nést náklady svých rozhodnutí a hospodářské, reputační, případně i diplomatické důsledky; vyzývá Komisi a místopředsedu Komise, vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby v tomto ohledu předložili konkrétní návrhy;
45.

opakuje, že krize a hospodářské a společenské důsledky pandemie COVID-19 mají nepřiměřený dopad na přístup žen na trh práce; zdůrazňuje, že je důležité a nutné, aby EU podporovala formování průřezového rozměru genderu a jeho začlenění do všech plánů na podporu oživení po pandemii COVID-19 v partnerských zemích a do iniciativ týmu Evropa; zdůrazňuje, že při provádění plánu GAP III je nutná genderově citlivá reakce na COVID-19, aby byla zohledněna specifická situace žen a dívek a byl stimulován vznik nových příležitostí po skončení krize; vyzývá Komisi, aby hledisko genderu a genderově transformační kroky zahrnula do všech opatření souvisejících s pandemií COVID-19 v partnerských zemích, a to i do plánů a opatření na podporu oživení, a podporovala projekty, včetně finančních, tak, aby zahrnovaly hledisko rovnosti žen a mužů; zdůrazňuje, že nové formy financování, jako jsou tzv. genderové dluhopisy („gender bonds“), by mohly nastartovat národní ekonomiky a zároveň posílit postavení žen;
1.

co nejdůrazněji odsuzuje nedávné rozhodnutí 13. istanbulského vrchního trestního soudu, kterým byl Osmanu Kavalovi uložen zpřísněný trest doživotního odnětí svobody, a to po více než čtyřech a půl letech nespravedlivého a nezákonného zadržování a méně než tři měsíce poté, co Výbor ministrů Rady Evropy zahájil proti Turecku řízení o nesplnění povinnosti kvůli tomu, že odmítá vykonat právně závazný rozsudek ESLP; domnívá se, že obvinění, na jejichž základě byl odsouzen, jsou neodůvodněná, a jejich skrytým záměrem je tohoto obhájce lidských práv umlčet a odradit v Turecku kritické hlasy; stejně tak se rozhodně staví proti tomu, že spolu s ním byli odsouzeni další obžalovaní, tj. Mücella Yapıcıová, Can Atalay, Tayfun Kahraman, Ali Hakan Altınay, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utkuová a Mine Özerdenová;
49.

doporučuje posílit mnohostrannou angažovanost EU s cílem prosazovat a začleňovat respektování menšin vyznávajících určité přesvědčení a náboženských menšin do politik v oblasti lidských práv na celém světě; vyzývá EU a její členské státy, aby posílily spolupráci s OSN, Radou Evropy a Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) s cílem zintenzívnit otevřený a konstruktivní dialog s Africkou unií, Organizací amerických států, Sdružením národů jihovýchodní Asie, Organizací islámské spolupráce a dalšími regionálními organizacemi a aby navazovaly spojenectví s třetími zeměmi nebo skupinami podobně smýšlejících států, jež by umožnila reagovat na mezinárodní úrovni na otázky lidských práv, jimž menšiny vyznávající určité přesvědčení a náboženské menšiny čelí, zejména ty nejzranitelnější nebo ty, na něž se cílí v oblastech konfliktů; doporučuje EU, aby byla i nadále hlavním předkladatelem rezolucí týkajících se svobody myšlení, svědomí a náboženského vyznání na Valném shromáždění OSN a v Radě OSN pro lidská práva; vyzývá ke společným iniciativám EU a OSN, které by řešily pronásledování a diskriminaci menšin vyznávajících určité přesvědčení a náboženských menšin i nevěřících; vyzývá EU, aby posílila spolupráci s Radou OSN pro lidská práva, zejména prostřednictvím zvláštních postupů Rady OSN pro lidská práva, Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva a zvláštního zpravodaje pro svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení; dále doporučuje, aby zvláštní vyslanci pro svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení ve všech členských státech EU sdíleli osvědčené postupy a úzce spolupracovali;
25.

souhlasí s tím, aby Komise mezi spotřebiteli dále propagovala logo EU pro ekologickou produkci a šířila o něm informace, a to i prostřednictvím školních programů, což by mělo ekologickým produktům při revizi těchto programů zajistit větší prostor, jakož i v jiných institucích, jako jsou pečovatelské domy; podporuje propagaci místních log pro ekologickou produkci, která existují v několika členských státech a poskytují přinejmenším stejné záruky jako logo EU pro ekologickou produkci, s nímž jsou používána společně; konstatuje, že školní programy by měly být základem pro pedagogickou diskusi o výživě a udržitelných potravinách a měly by být doprovázeny opatřeními zaměřenými na informování a vzdělávání dětí o lepším stravování;
39.

připomíná, že všechny státy zapojené do rybolovu v západní Africe by měly zřídit regionální organizaci pro řízení rybolovu – zejména kvůli lovu sdílených populací, jako jsou malé pelagické ryby –, jak to vyžaduje mezinárodní právo, příslušné vnitrostátní právní předpisy, celoafrické a regionální rybářské politiky a další nástroje; domnívá se, že tento režim řízení by měl být v souladu s přístupem předběžné opatrnosti a přístupem založeným na ekosystémech a měl by zajistit, aby celkové přípustné odlovy byly v rámci bezpečných biologických limitů;
55.

poukazuje na to, že pandemie COVID-19 a současná válečná krize na Ukrajině ukázaly, že je naléhavě nutné zřídit agenturu EU pro cestovní ruch; domnívá se, že pro oživení odvětví cestovního ruchu v EU je jako krátkodobé řešení naprostým imperativem koordinace a že v rámci stávajících agentur by mělo být rychle zřízeno zvláštní oddělení pro cestovní ruch, které by mělo být pověřeno vytvořením nové „značky cestovního ruchu EU“, jež by propagovala Evropu jako bezpečnou, udržitelnou a inteligentní destinaci pro každého; vyzývá ke společné kampani EU, jejímž účelem by bylo propagovat Evropu s cílem přilákat turisty do destinací, do nichž nejčastěji mířili ruští a ukrajinští turisté;
11.

poukazuje na to, že ženy a dívky potřebují neustálý přístup ke službám sexuálního a reprodukčního zdraví během konfliktu a vysídlení, včetně přístupu k bezpečnému porodu, službám plánování rodiny, legálnímu a bezpečnému potratu nebo klinickému řešení znásilnění; požaduje, aby bylo zabezpečeno finanční krytí na poskytování základních a životně důležitých služeb sexuálního a reprodukčního zdraví v souladu s balíčkem minimálních počátečních služeb OSN; vítá návrh Komise zřídit v hostitelských zemích třídící střediska, která by uprchlíkům poskytovala naléhavou zdravotní péči a zajišťovala jejich okamžitý přesun do jiných členských států EU; upozorňuje, že tato třídící střediska musí identifikovat časově naléhavé potřeby v oblasti služeb sexuálního a reprodukčního zdraví, jako je nouzová antikoncepce, legální a bezpečná potratová péče a pohotovostní porodnická péče, stejně jako potřebu přítomnosti odborníků na sexuální a genderově podmíněné násilí; vyzývá Komisi a členské státy, aby uplatnily další opatření, prostředky a mechanismy EU k reakci na potřeby Ukrajinců v oblasti ochrany před sexuálním a genderově podmíněným násilím a v oblasti služeb sexuálního a reprodukčního zdraví, zejména tím, že požádají o zařazení zboží v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví do mechanismu civilní ochrany Unie a zašlou v rámci humanitárních balíčků a konvojů na Ukrajinu a do sousedních tranzitních nebo hostitelských zemí uprchlíků zdravotnické soupravy pro důstojné podmínky, včetně antikoncepce a souprav pro sexuální a reprodukční zdraví, zejména tam, kde je to nezbytné k překonání vnitrostátních omezení služeb sexuálního a reprodukčního zdraví;
33.

vyzývá k tomu, aby byly ve strategickém rámci pro evropskou spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy stanoveny konkrétní a měřitelné cíle a referenční hodnoty v oblasti výchovy k občanství, včetně výchovy k evropskému občanství, které napomohou dosažení cílů evropského prostoru a budou platné i po letech 2021–2030; poukazuje na to, že tyto cíle by měly být zařazeny i do cílů pro rok 2025 a že by měly zahrnovat konkrétní cíle pro znevýhodněné účastníky vzdělávání a měly by být součástí zvláštního akčního plánu pro výchovu k evropskému občanství, přičemž je třeba vzít v úvahu hledisko celoživotního učení, a to od raného věku dětí;
27.

poukazuje na to, že je v zájmu obou stran loajálně spolupracovat s cílem využívat nejen oblasti spadající do jurisdikce Evropské unie, Spojeného království a Severního Irska, ale i sousedící mezinárodní vody; poukazuje rovněž na to, že mořské biologické zdroje neznají hranice, a jejich řízení má tedy přímé dopady na vody spadající do jurisdikce jednotlivých stran; v této souvislosti zdůrazňuje význam dobré spolupráce a výměny v oblasti vědy a sběru dat;
35.

konstatuje, že strategie EU pro vodík bude vyžadovat dovoz čistého vodíku; zdůrazňuje, že země na jižním pobřeží Středozemního moře mají obrovský potenciál, pokud jde o využívání čistého vodíku a jeho vývoz do Evropy; je si navíc vědom toho, že tyto budoucí obchodní vztahy by nejvíce usnadnilo, kdyby byli všichni partneři zapojeni do úsilí v oblasti výzkumu a inovací, které bude základem strategie pro vodík; vyzývá Komisi, aby posoudila možnost navýšení finančních prostředků partnerství Unie v oblasti výzkumu a inovací, jako je partnerství pro výzkum a inovace ve středomořské oblasti (PRIMA), aniž by došlo k odklonu od jejich hlavních cílů, zejména pokud jde o vývoj společných inovativních řešení, která Středomoří naléhavě potřebuje;
4.

vyzývá Komisi, aby bez zbytečného odkladu předložila soubor společných pokynů nebo podobných nelegislativních nástrojů, které by měly zahrnovat doporučení a osvědčené postupy, jimiž by se členské státy měly řídit při zajištění toho, aby slyšení dítěte bylo vedeno soudcem nebo vyškoleným odborníkem a aby při něm nebyl vyvíjen žádný nátlak, a to ani ze strany rodičů; zdůrazňuje, že tato slyšení, zejména v rámci řízení rodinného práva, by měla probíhat v prostředí, které je vůči dítěti přívětivé, a měla by být přiměřená věku, vyspělosti a jazykovým schopnostem dítěte, pokud jde o jazyk a obsah, a zároveň poskytovat veškeré záruky, které zajistí respektování emocionální integrity a nejlepšího zájmu dítěte, předcházet zbytečnému stresu a zajistit, aby příslušný orgán náležitě zohledňoval názory dítěte v souladu s jeho věkem a vyspělostí; dále zdůrazňuje, že by slyšení dítěte v řízeních rodinného práva v případech, kdy existuje podezření, že je dítě v rodině nebo domácnosti svědkem násilí, mělo vždy probíhat za přítomnosti kvalifikovaných odborníků, lékařů nebo psychologů, včetně odborníků z oblasti dětské neuropsychiatrie, aby se trauma těchto dětí a jejich trápení neprohlubovalo;
3.

co nejdůrazněji odsuzuje rozhodnutí Tálibánu odložit na neurčito návrat dívek do škol do vyšší než šesté třídy, a to navzdory předchozímu závazku umožnit všem občanům přístup ke vzdělání; naléhavě vyzývá Tálibán, aby změnil svá rozhodnutí a omezení, která se obzvláště zaměřují na ženy a dívky, a aby znovu otevřel ministerstvo pro záležitosti žen;
F.

vzhledem k tomu, že na základě rámcové dohody z roku 2010 se Komise zavázala, že sdělí, jaký bude konkrétní další postup, pokud jde o jakoukoli žádost Parlamentu o předložení návrhu podle článku 225 SFEU, a to do tří měsíců od přijetí příslušného usnesení na plenárním zasedání; vzhledem k tomu, že pokud Komise tuto povinnost nesplní, mohlo by to představovat nečinnost podle článku 265 SFEU;
2.

vyjadřuje politování nad tím, že podmínky stanovené v plánu pro oživení a odolnost nepočítají s okamžitým návratem všech protiprávně suspendovaných soudců do jejich původních funkcí, a naléhavě vyzývá polskou vládu, aby jejich návrat do funkce výrazně urychlila, a žádá Komisi, aby tento proces monitorovala a usnadnila; domnívá se, že soudní přezkum rozhodnutí o pozastavení výkonu funkce může probíhat i v době, kdy příslušní soudci svou funkci vykonávají; kritizuje a odsuzuje praxi uplatňovanou vůči některým soudcům, kteří byli po svém návratu přeloženi do jiného oddělení či byli nuceni čerpat pracovní volno, nebo kteří čelí podobným praktikám v rozporu s rozsudky polských a evropských soudů;
2.

zdůrazňuje, že určování toho, zda byla použita nucená práce, by mělo být založeno na ukazatelích nucené práce MOP, včetně jejího dokumentu „ Hard to see, harder to count – Survey guidelines to estimate forced labour of adults and children “ (Těžko vidět, hůře spočítat – pokyny pro průzkum k odhadu nucené práce dospělých a dětí);
57.

vítá, že NATO stanovilo cíl dosáhnout uhlíkové neutrality do roku 2050; poukazuje na to, že členem NATO je 22 členských států, a vyzývá vysokého představitele, místopředsedu, aby zajistil sjednocení cílů, referenčních hodnot a metodik v oblasti snižování emisí mezi členskými státy, neboť každý členský stát má jen jeden soubor ozbrojených sil; je přesvědčen, že NATO a EU by měly přistupovat ke klimatické bezpečnosti jako k nové oblasti spolupráce, ve které je třeba podnikat konkrétní kroky; konkrétně požaduje, aby byla změna klimatu a bezpečnost zahrnuta do třetího společného prohlášení EU a NATO jako nová a velmi konkrétní oblast spolupráce;
44.

vyjadřuje politování nad tím, že dosud nebyl vyřešen kyperský problém, a zdůrazňuje, že jeho řešení v souladu s příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN a v dohodnutém rámci bude mít pozitivní dopad na vztahy Turecka s EU; znovu důrazně potvrzuje svůj názor, že jediným udržitelným řešením kyperského problému je spravedlivé, komplexní a životaschopné urovnání, včetně jeho vnějších aspektů, ke kterému by mělo dojít v rámci OSN a které by mělo být založené na federativním uspořádání dvou politicky rovných komunit a dvou zón s jedinou mezinárodní právní subjektivitou, jedinou suverenitou a jediným občanstvím, a to v souladu s příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN a mezinárodním právem a na základě dodržování zásad, na nichž je Unie založena; vyjadřuje politování nad tím, že turecká vláda upustila od dohodnutého základu řešení a rámce OSN a sama na Kypru usiluje o dvoustátní řešení; vyzývá Turecko, aby od tohoto nepřijatelného návrhu dvoustátního řešení upustilo; vyzývá Turecko, aby z Kypru stáhlo své jednotky a zdrželo se jakýchkoli jednostranných kroků, které by upevnily trvalé rozdělení ostrova, a aby nepodnikaly žádné kroky, které by mohly ovlivnit demografickou rovnováhu; odsuzuje podepsání tzv. hospodářského a finančního protokolu mezi Tureckem a oblastmi Kypru, které nejsou kontrolovány vládou; odsuzuje skutečnost, že Turecko nadále porušuje rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 550(1984) a č. 789(1992), které vyzývají Turecko, aby předalo oblast Varoša jejím legitimním obyvatelům pod dočasnou správu OSN tím, že podpoří otevření města Varoša veřejnosti; domnívá se, že Turecko tak narušuje vzájemnou důvěru, a tudíž i vyhlídky na obnovení přímých rozhovorů o komplexním řešení kyperského problému; vyjadřuje v této souvislosti vážné znepokojení nad nedávnými novými nezákonnými činnostmi v oplocené oblasti Varoša, které vedly k otevření nové části pláže, jakož i nad nedávným podpisem výše zmíněného „hospodářského a finančního protokolu“, jehož prostřednictvím bude Turecko financovat projekty na rekonstrukci Varoši; vyzývá tureckou vládu, aby se vrátila k dialogu založenému na formátu OSN, což je jediná schůdná cesta k usmíření; vyzývá k obnovení jednání o znovusjednocení Kypru pod záštitou generálního tajemníka OSN, a to co nejdříve a na základě toho, co bylo naposledy dojednáno v roce 2017 v Crans-Montana; vyzývá Turecko, aby v plném rozsahu splnilo své závazky a provedlo dodatkový protokol k ankarské dohodě, a to nediskriminačním způsobem ve vztahu ke všem členským státům, včetně Kyperské republiky; vyjadřuje politování nad tím, že Turecko v normalizaci svých vztahů s Kyperskou republikou stále ještě nedosáhlo pokroku; zdůrazňuje, že spolupráce se všemi členskými státy EU, včetně Kyperské republiky, má i nadále zásadní význam v oblastech, jako je spravedlnost a vnitřní věci, a pokud jde o právní předpisy v oblasti letectví a spojení v letovém provozu;
3.

znovu potvrzuje geostrategický význam Severní Makedonie a celého regionu západního Balkánu a jejich budoucnosti jako součásti EU; připomíná členským státům, že politika rozšiřování se musí řídit objektivními kritérii; opakuje, že politika rozšiřování EU je nejúčinnějším nástrojem zahraniční politiky Unie a že plná integrace západního Balkánu je v politickém, bezpečnostním a hospodářském zájmu EU coby geostrategická investice do stabilní a prosperující Unie; zdůrazňuje, že oficiální zahájení přístupových jednání bude investicí do důvěryhodnosti EU, jakož i do stability, prosperity a probíhajících procesů usmíření v regionu;
19.

konstatuje, že válka Ruska proti Ukrajině a jeho využívání energetických zdrojů jako zbraně dále podtrhuje geostrategický význam provádění reforem v odvětví energetiky, které by odstranily závislost na ruském plynu a posílily diverzifikaci dodávek energie a energetických tras, podpořily budování dlouhodobé odolnosti přechodem na obnovitelné zdroje energie a investice do modernizace stávající a vytváření nové infrastruktury a energetické účinnosti, včetně v odvětví výroby energie, dopravy a domácností, a tím zlepšily propojenost při současném zajištění udržitelnosti životního prostředí; konstatuje, že by to rovněž mohlo pomoci vybudovat odolnost vůči případným snahám třetích stran o využívání energie jako geopolitické páky;
4.

vyzývá Komisi, aby vytvořila spolehlivý nástroj, který by členské státy motivoval k zavedení mikrocertifikátů, jež by měly zůstat dobrovolné; konstatuje, že tento nástroj v současné době v návrhu doporučení Rady chybí, a v této souvislosti poukazuje na úspěšný pilotní projekt iniciativy „Evropské univerzity“, jež by mohl sloužit jako vzor;
4.

zdůrazňuje skutečnost, že všechny členské státy jsou kontrolovány podle stejných ukazatelů a metodiky, aniž by byl nějaký členský stát diskriminován; vyzývá Komisi, aby rozpracovala své ukazatele používané k hodnocení situace v oblasti právního státu v členských státech; vyzývá Komisi, aby každý rok v září pořádala Týden hodnot EU, v jehož rámci se zpráva předloží Evropskému parlamentu a zároveň vnitrostátním parlamentům a lépe se začlení do srovnávacího přehledu EU o soudnictví, zprávy Agentury EU pro základní lidská práva o základních právech a nástroje pro sledování plurality sdělovacích prostředků; je toho názoru, že zpráva o právním státu v současné době slouží jako popisná dokumentace situace v členských státech, ale že by měla být analytickým a normativním nástrojem, aby splnila své preventivní a zmírňující cíle; zdůrazňuje, že důkladná analýza současného stavu v členských státech vyžaduje celkovou analýzu a hodnocení právního státu v členských státech; zdůrazňuje, že jsou-li prezentovány nedostatky nebo případy porušení různé povahy či intenzity, nese to s sebou riziko zlehčování nejzávažnějších porušení zásad právního státu; naléhavě vyzývá Komisi, aby své zprávy diferenciovala tím, že bude jasnějším a komplexnějším způsobem rozlišovat mezi systematickým a záměrným porušováním zásad právního státu a izolovanými případy jejich porušení;
3.

důrazně odsuzuje hrůzné a přitom systematické používání sexuálního a genderově podmíněného násilí jako válečné zbraně, jehož se dopouštějí ruské ozbrojené síly a jejich spojenci, a prohlašuje – s odkazem na rezoluci OSN č. 1820 (2008) o sexuálním násilí jako válečné zbrani –, že znásilnění a jiné formy sexuálního násilí mohou představovat válečné zločiny, zločiny proti lidskosti nebo mohou být činem naplňujícím podstatu genocidy, a měly by proto být stíhány v souladu s ustanoveními mezinárodního práva a Římského statutu Mezinárodního trestního soudu, zejména s jeho články 7 a 8; vyjadřuje politování nad tím, že při stíhání sexuálních a genderově podmíněných trestných činů v rámci Mezinárodního trestního soudu zatím nedošlo k dostatečnému pokroku; má za to, že případy obětí protiprávní invaze na Ukrajinu by zde mohly představovat precedens; vyzývá EU a její členské státy, aby v současných i případných budoucích vyšetřováních usilovaly o začleňování genderového hlediska;