EVROPSKÁ KOMISE V Lucemburku dne 13.7.2022 SWD(2022) 503 final PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Zpráva o právním státu 2022

















Kapitola o stavu právního státu v Česku Průvodní dokument ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru region

Zpráva o právním státu 2022

Stav právního státu v Evropské unii

{COM(2022) 500 final} - {SWD(2022) 501 final} - {SWD(2022) 502 final} - {SWD(2022) 504 final} - {SWD(2022) 505 final} - {SWD(2022) 506 final} - {SWD(2022) 507 final} - {SWD(2022) 508 final} - {SWD(2022) 509 final} - {SWD(2022) 510 final} - {SWD(2022) 511 final} - {SWD(2022) 512 final} - {SWD(2022) 513 final} - {SWD(2022) 514 final} - {SWD(2022) 515 final} - {SWD(2022) 516 final} - {SWD(2022) 517 final} - {SWD(2022) 518 final} - {SWD(2022) 519 final} - {SWD(2022) 520 final} - {SWD(2022) 521 final} - {SWD(2022) 522 final} - {SWD(2022) 523 final} - {SWD(2022) 524 final} - {SWD(2022) 525 final} - {SWD(2022) 526 final} - {SWD(2022) 527 final}



Shrnutí Nová vláda oznámila několik reforem týkajících se českého soudnictví, z nichž některé navazují na úsilí předchozí vlády. Cílem plánované reformy kárných řízení se soudci je zavést možnost odvolání a připravuje se nová reforma státního zastupitelství, která mimo jiné zavede změny týkající se funkčního období a odvolání nejvyššího státního zástupce. Cílem obou iniciativ je dále posílit nezávislost soudnictví. V platnost vstoupila změna výběrového řízení pro jmenování soudců. Pomalu pokračuje úsilí o zlepšení digitalizace soudnictví, včetně zveřejňování rozsudků a přípravy digitálního systému správy spisů. Zlepšila se účinnost řízení ve správním soudnictví. Právní a institucionální rámec pro řešení korupce je obecně zaveden a nová vláda učinila z některých protikorupčních opatření prioritu. Vláda připravuje novou koncepci boje s korupcí, která má být prováděna od roku 2023, existují však obavy ohledně efektivního a důsledného provádění všech opatření stávající koncepce a akčního plánu. Před koncem volebního období v roce 2021 nebylo přijato několik plánovaných reforem, včetně reforem týkajících se lobbingu, oznamovatelů, mandátu Nejvyššího kontrolního úřadu a kodexu chování pro poslance a senátory. Nová vláda oznámila záměr pokračovat v boji proti korupci, mimo jiné prostřednictvím dosud nedokončených legislativních reforem týkajících se střetu zájmů a ochrany oznamovatelů. Případy korupce na vysoké úrovni jsou i nadále znepokojivé, zejména v souvislosti s řízeními, u kterých došlo k průtahům. Veřejnou diskusi mimoto vyvolalo udělení prezidentské milosti v případu korupce na vysoké úrovni. Stále chybí etická pravidla pro obě komory Parlamentu. Pravidla týkající se efektu otáčivých dveří pro členy vlády, Parlamentu a státní služby zůstávají omezená. Je plánováno hodnocení právních předpisů týkajících se financování politických stran. Ústavní pravidla zaručují svobodu projevu a právo na informace. Plné provedení stále vyžadují pravidla ke zvýšení transparentnosti skutečného vlastnictví sdělovacích prostředků přijatá v roce 2021 a přetrvávají obavy z nedostatečné transparentnosti vlastnictví a střetu zájmů. Očekává se, že nezávislost českého regulačního orgánu pro sdělovací prostředky dále posílí, nicméně politické spory týkající se české veřejnoprávní televize vedly k výzvám k přepracování zákona o České televizi vzhledem k tomu, že současný systém nebrání politické většině v Poslanecké sněmovně zajistit politickým vlivem na rady odvolání generálního ředitele. Na rozdíl od většiny hospodářských odvětví nemohlo odvětví sdělovacích prostředků využít žádný zvláštní režim podpory, který by zmírnil dopady pandemie COVID-19. Pokud jde o státní reklamu a přístup k informacím, nedošlo k žádnému vývoji. Chybí podpora potřeb novinářů a jejich pracovních podmínek a šikana novinářů zůstává i nadále součástí politického prostředí. Využívání zkráceného legislativního postupu se omezilo. Platnost pandemického zákona byla prodloužena do listopadu 2022. Ministerstvo zdravotnictví provedlo interní audit procesu přijímání pandemických opatření poté, co byla některá z nich soudy zrušena. Pokračuje práce na posílení účasti organizací občanské společnosti na rozhodovacím procesu. I když veřejný ochránce práv vykonává některé z povinností národní instituce pro lidská práva, jiné typické úkoly zůstávají nepřiděleny a neexistují žádné konkrétní plány na zřízení takové instituce. Znepokojení nadále vzbuzovala prohlášení veřejného ochránce práv týkající se Romů nebo LGBTIQ osob. Určité obavy panují ohledně přístupu organizací občanské společnosti k veřejnému financování. Možnosti působení občanské společnosti se podle pozorovatelů zhoršily a dříve otevřené možnosti jsou nyní zúžené. Doporučení Kromě závazků, které Česko přijalo v rámci národního plánu pro oživení a odolnost a které se týkaly některých aspektů soudního systému a protikorupčního rámce se Česku doporučuje: ·pokročit v reformě státního zastupitelství a zachovat původní cíl, kterým bylo zavést záruky pro odvolání nejvyššího státního zástupce a dalších hlavních státních zástupců, a to s ohledem na evropské normy týkající se nezávislosti a autonomie státního zastupitelství, ·u případů korupce na vysoké úrovni přijmout opatření ke zkrácení délky řízení s cílem zajistit spolehlivé výsledky vyšetřování, stíhání a pravomocných rozsudků, ·posílit rámec pro integritu poslanců Parlamentu a členů Senátu, zejména zajistit, aby pro obě komory parlamentu byly zavedeny kodexy profesní etiky, ·dokončit revizi právních předpisů týkajících se majetkových přiznání a střetu zájmů, mimo jiné tím, že bude vyjasněna definice skutečného vlastnictví a pokročí se v dalších reformách týkajících se transparentnosti informací o vlastnictví sdělovacích prostředků, ·posílit pravidla a mechanismy pro posílení nezávislé správy veřejnoprávních sdělovacích prostředků s přihlédnutím k evropským normám pro veřejnoprávní sdělovací prostředky, ·podniknout kroky ke zřízení národní instituce pro lidská práva s přihlédnutím k pařížským zásadám OSN. I.Soudnictví České soudnictví se skládá z 86 okresních soudů, osmi krajských soudů, dvou vrchních soudů, Nejvyššího soudu a Nejvyššího správního soudu . Úkolem Ústavního soudu je zaručit ústavnost právních předpisů a chránit základní lidská práva a svobody. Ústředním orgánem státu odpovědným za správu soudů je Ministerstvo spravedlnosti. Ministerstvo spravedlnosti vykonává státní správu vrchních, krajských a okresních soudů v rozsahu stanoveném zákonem , a to buď přímo, nebo prostřednictvím předsedů těchto soudů. Tyto různé orgány přihlížejí ke stanoviskům příslušných soudcovských rad, které jsou zřízeny při Nejvyšším soudu, Nejvyšším správním soudu, vrchních soudech, krajských soudech a větších okresních soudech. Soudce jmenuje prezident republiky z kandidátů, které vybírá výběrové komise a předkládá ministr spravedlnosti. Státní zastupitelství je součástí výkonné moci. Státní zástupce jmenuje na návrh nejvyššího státního zástupce ministr spravedlnosti na dobu časově neomezenou. Nejvyššího státního zástupce jmenuje a odvolává vláda na návrh ministra spravedlnosti. Česko se účastní činnosti Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO). Advokátní komora je zřízena zákonem a je nezávislá. Vykonává veřejnou správu v oblasti právnického povolání a zajišťuje samosprávu v této oblasti. Samosprávná pravomoc advokátní komory je v oblastech stanovených zákonem omezena pravomocí ministra spravedlnosti. Nezávislost Míra vnímané nezávislosti soudnictví v Česku je u široké veřejnosti a společností nadále průměrná. Úroveň nezávislosti soudů a soudců vnímá v roce 2022 jako „poměrně nebo velmi dobrou“ Celkově 57 % široké veřejnosti a 55 % společností. Podle údajů ve srovnávacím přehledu EU pro rok 2022, se oba údaje ve srovnání s rokem 2021 zlepšily (51 % široké veřejnosti a 51 % společností) a rovněž se zlepšily ve srovnání s rokem 2016 (47 % široké veřejnosti a 37 % společností). Nová vláda oznámila několik plánů reforem, včetně opětovného předložení reformy systému kárných řízení se soudci. Obecně platí, že legislativní postupy, které nejsou dokončeny před parlamentními volbami, nejsou přeneseny do dalšího funkčního období, a pokud nově zvolená vláda hodlá v takovém procesu pokračovat, musí předložit nový legislativní návrh. Tak tomu bylo v případě několika legislativních návrhů uvedených ve Zprávě o právním státu 2021, které pozbyly platnosti po parlamentních volbách konaných v říjnu 2021, zejména novela zákona řízení se soudci a reforma státního zastupitelství (viz níže v tomto oddíle). V programovém prohlášení nové vlády vytvořené po volbách je oznámen záměr provést několik reforem týkajících se soudnictví. Plánované změny zahrnují reformu trestního řádu a občanského soudního řádu, další digitalizaci soudnictví (viz níže v tomto oddíle) a zajištění činností advokátní komory a dalších profesních sdružení. Ministerstvo spravedlnosti zahájilo přípravy na opětovné předložení reformy kárného řízení se soudci a zachovalo původní cíl zavést možnost odvolat se proti rozhodnutím disciplinárního soudu. Tento cíl je v souladu s evropskými standardy a řídí se doporučením Skupiny států proti korupci (GRECO). V platnost vstoupila pozměněná výběrová řízení pro jmenování soudců. Jak je uvedeno ve Zprávě o právním státu 2021, cílem změny zákona o soudech a soudcích přijaté v červnu 2021 je vytvořit transparentní a jednotný systém náboru a výběru soudců a předsedů soudů, zatímco dříve tento postup nebyl v právních předpisech upraven. Tato změna vstoupila v platnost dne 1. ledna 2022. Podle těchto nových právních předpisů v současné době probíhají první série výběrových řízení. Zúčastněné strany změnu uvítaly a uvedly, že zlepšuje transparentnost a soudržnost výběrového řízení, přičemž kolegium předsedů krajských soudů vyzývá ke změnám některých technických aspektů zákona a prováděcího nařízení s cílem zajistit hladký průběh výběrového řízení. Ministerstvo spravedlnosti v reakci na to zveřejnilo objasnění několika ustanovení právních předpisů a provedlo další analýzu možných nejasností. Klíčovým rysem nového systému je, že ve výběrových komisích tvoří většinu soudci, což je v souladu s evropskými standardy.

Ministerstvo spravedlnosti zahájilo přípravu reformy státního zastupitelství. Reforma státního zastupitelství je již dlouho tématem politické diskuse a tvoří část doporučení skupiny GRECO. Ministerstvo spravedlnosti pracuje na novém návrhu, který má být vládě předložen v prosinci 2022. V něm by mělo být stanoveno, že funkční období nejvyššího státního zástupce a dalších vedoucích státních zástupců je na dobu určitou a že mohou být propuštěni pouze v důsledku kárného řízení, které by bylo v souladu s evropskými normami. Kvalita Digitalizace soudnictví postupuje pomalu. Zatímco práce na projektech digitalizace uvedených ve Zprávě o právním státu 2021, zejména na elektronické spisové službě a databázi soudních rozhodnutí, pokračují, zúčastněné strany poukazují na obecně pomalý postup a zpoždění digitalizace soudnictví. Ačkoli byla zavedena procesní pravidla umožňující využívání digitálních technologií u soudů, skutečná míra využití digitálních technologií a zabezpečených nástrojů elektronické komunikace soudy a státními zastupitelstvími je velmi nízká. Systém správy případů lze stále používat pouze v řízeních týkajících se platebních rozkazů, soudci a zaměstnanci stále obecně nemohou bezpečně pracovat na dálku a není možná zabezpečená elektronická komunikace mezi soudy a právníky, notáři a soudními vykonavateli nebo jinými soudními úředníky. Protože dosud není k dispozici elektronická spisová služba, mají osoby, které přicházejí se soudy do styku, omezené možnosti zahájit řízení elektronicky a sledovat je on-line. Po novelizaci zákona o soudech a soudcích, která vstoupila v platnost dne 9. června 2021, budou okresní, krajské a vrchní soudy povinny od 1. července 2022 zveřejňovat své konečné rozsudky ve veřejně přístupné databázi spravované Ministerstvem spravedlnosti. Databáze je podporována přizpůsobenou aplikací pro anonymizaci a již funguje v pilotní fázi. Ministerstvo spravedlnosti upravuje metodiku pro stanovení počtu a rozmístění míst soudců, přičemž platy soudců byly zmrazeny. Předsedové krajských soudů navrhli Ministerstvu spravedlnosti úpravu metody, na jejímž základě ministerstvo určuje počet soudních míst soudců u jednotlivých soudů. Ministerstvo v současné době dokument analyzuje. Jedná se o reakci na obavy, že stávající metodika neodráží skutečnou pracovní zátěž soudů, jak je uvedeno ve Zprávě o právním státu 2021. Platy soudců a dalších vysoce postavených činitelů, které jsou obvykle každý rok automaticky upravovány, byly zmrazeny na stejné úrovni jako v roce 2020 kvůli hospodářským důsledkům pandemie COVID-19, což soudcia státní zástupci kritizovali. Účinnost Zlepšila se účinnost řízení ve správních věcech. Ačkoli soudnictví celkově funguje efektivně, jsou možná zlepšení v délce správních věcí, jak je uvedeno ve Zprávách o právním státu 2020 a 2021. V posledních letech se však odhadovaná délka správních věcí zkracovala (na 317 dnů u soudů prvního stupně v roce 2020 oproti 356 dnům v roce 2019 a 421 dnům v roce 2016). Míra vyřešených případů se rovněž zlepšila (113 % u soudů prvního stupně v roce 2020 oproti 107 % v roce 2019 a 88 % v roce 2018), což naznačuje, že soudy jsou i nadále schopny řešit nahromaděné nevyřízené případy. Tento pozitivní vývoj by mohl být výsledkem pokračujícího úsilí o zvýšení počtu soudců a zaměstnanců správních oddělení soudů. Odhadovaná délka sporných občanských a obchodních věcí, byť celkově nízká, se v roce 2020 zvýšila (na 160 dní v prvním stupni v roce 2020 ve srovnání se 140 dny v roce 2019), což může být důsledkem pandemie COVID-19 a souvisejících opatření. II.Protikorupční rámec Česko má z velké části zaveden legislativní a institucionální rámec pro předcházení korupci a boj proti ní. Odbor střetu zájmů a boje proti korupci Ministerstva spravedlnosti odpovídá za koordinaci a monitorování vnitrostátní koncepce boje s korupcí na léta 2018 až 2022, která je strategickým rámcem Česka pro boj proti korupci na vládní úrovni. Rada vlády pro koordinaci boje s korupcí působí jako poradní orgán vlády. Národní centrála proti organizovanému zločinu, spolupracující se státním zastupitelstvím, je policejní jednotkou, která má celostátní pravomoc vyšetřovat trestné činy korupce na vysoké úrovni . Jako finanční zpravodajská jednotka Česka působí Finanční analytický úřad. Nejvyšší kontrolní úřad kontroluje správu veřejných příjmů a výdajů ze strany státu a výsledky jeho kontrolní činnosti mohou přispět ke zjišťování korupčních rizik. Odborníci a vedoucí pracovníci podniků vnímají míru korupce ve veřejném sektoru i nadále jako poměrně vysokou. V indexu vnímání korupce za rok 2021, který vydává organizace Transparency International, získalo Česko 54 ze 100 bodů, čímž se řadí na 14. místo v Evropské unii a 49. místo celosvětově. Toto vnímání bylo v posledních pěti letech poměrně stabilní. Zvláštní průzkum Eurobarometr o korupci z roku 2022 ukazuje, že 78 % respondentů považuje korupci ve své zemi za rozšířenou (průměr EU je 68 %) a 20 % respondentů se cítí být korupcí ve svém každodenním životě osobně dotčeno (průměr EU je 24 %). Pokud jde o podniky, 67 % společností se domnívá, že korupce je rozšířená (průměr EU je 63 %), a 34 % z nich se domnívá, že korupce je problém doprovázející podnikání (průměr EU je 34 %). Kromě toho 29 % respondentů uvádí, že je vedeno dostatečné množství úspěšných trestních stíhání, která by lidi měla odradit od korupčního jednání (průměr EU je 34 %), přičemž 27 % podniků se domnívá, že lidé i podniky zadržení za podplácení vysokých činitelů jsou trestáni náležitým způsobem (průměr EU je 29 %). Koncepce boje s korupcí na léta 2018 až 2022 je v posledním roce provádění a připravuje se koncepce nová. Plán boje proti korupci na roky 2021 a 2022 je nadále prováděn jako součást posledního roku Koncepce boje s korupcí na léta 2018 až 2022. Hlavními prioritami jsou výkonná a nezávislá exekutiva, transparentnost a otevřený přístup k informacím, hospodárné nakládání s majetkem státu a rozvoj občanské společnosti. Jako hlavní legislativní opatření obsahuje přijetí právních předpisů týkajících se oznamovatelů a lobbingu (viz níže v tomto oddíle). I když bylo provedeno pouze průběžné hodnocení akčního plánu na roky 2021 a 2022 (jelikož akční plán je nadále prováděn), ukazuje se, že většina opatření byla úspěšně provedena, ačkoli v Parlamentu došlo ke zpoždění, pokud jde o návrhy právních předpisů, zavedení některých konkrétních opatření v odvětví energetiky a zdravotnictví a přijetí plánu otevřeného vládnutí. Zúčastněné strany nicméně vyjádřily obavy ohledně účinného a důsledného provádění všech opatření uvedených v akčních plánech pro jednotlivé roky, zejména pokud jde o včasné dokončení činností stanovených v plánech a politickou vůli pokračovat a přijmout v Parlamentu některé z plánovaných legislativních reforem. Je připravována nová koncepce boje s korupcí, přičemž probíhají konzultace se zúčastněnými stranami a předpokládá se, že vláda koncepci přijme do konce roku 2022. Vláda má v úmyslu zohlednit v nové koncepci závěry předchozích hodnocení a získané poznatky. Koncepce boje s podvody a korupcí v rámci fondů EU zůstává v platnosti beze změn, ale očekává se, že do konce roku bude revidována s cílem zavést nové rámce EU. Byl také přijat zvláštní akční plán na rok 2022. Je vyvíjena rovněž nová metodika měření korupce. Vláda oznámila záměr pokračovat v reformách zaměřených na boj proti korupci, ačkoli úloha Rady vlády pro koordinaci boje s korupcí zůstává nejasná. Nová vláda, která zahájila činnost v lednu 2022, oznámila záměr posílit boj proti korupci, mimo jiné přijetím řady dosud neprovedených legislativních reforem týkajících se střetu zájmů a ochrany oznamovatelů (viz níže v tomto oddíle). Přetrvávají otázky, jak bude Rada vlády pro koordinaci boje s korupcí plnit svou úlohu poradního orgánu vlády. Rada od jmenování nové vlády dosud nezasedala, avšak Ministerstvo spravedlnosti nepředpokládá žádné změny v jejím fungování. Některé zúčastněné strany poukázaly na to, že pravidelnější zasedání Rady, která v současné době zasedá jednou ročně, by mohla být přínosná pro poukázání na problémy a poskytování podnětů pro protikorupční politiku vlády. Počty vyšetřování, stíhání a odsouzení souvisejících s korupcí se udržují na stabilní úrovni, přičemž obecně nižší výskyt korupce je připisován pandemii COVID-19. V roce 2021 zahájily české donucovací orgány 150 vyšetřování souvisejících s korupcí (v roce 2020 jich bylo 180) a 140 osob bylo za trestné činy korupce stíháno nebo bylo z jejich spáchání podezříváno (v roce 2020 jich bylo 180) . Celkem bylo před soud předvedeno 134 osob (v roce 2020 šlo o 169 osob) a 114 osob bylo v průběhu roku 2021 za korupci odsouzeno (v roce 2020 bylo odsouzeno 111 osob). V loňském roce došlo k 15 zproštěním obžaloby z korupce (oproti 45 zproštěním v předchozím roce) . Donucovací orgány upozorňují, že statistické údaje v letech 2020 a 2021 kolísaly v důsledku dopadů opatření souvisejících s pandemií COVID-19, zejména omezení volného pohybu osob, přičemž míra trestné činnosti byla celkově nižší než v období před pandemií. Pozornost nadále vzbuzují případy korupce na vysoké úrovni, jelikož se protahují příslušná řízení, a veřejnou diskusi rovněž vyvolalo udělení prezidentské milosti v jednom případu korupce na vysoké úrovni. Pokračuje řada vyšetřování korupce na vysoké úrovni a případů týkajících se bývalých i současných vysoce postavených činitelů, a to i v souvislosti s podvody v oblasti dotací. Ačkoli soudnictví obecně funguje účinně (viz oddíl I), v těchto případech korupce na vysoké úrovni existují ohledně jeho výkonnosti obavy kvůli délce řízení ve všech jeho fázích, včetně vyšetřování, stíhání a rozhodování. V některých případech přetrvávají obavy ohledně řízení a rozdělování finančních prostředků EU. Nejvyšší kontrolní úřad udává relativní nárůst počtu oznámených nesrovnalostí a podezření na podvodné jednání v roce 2019 a Úřad evropského veřejného žalobcev roce 2021 zahájil nebo pokračoval ve 34 vyšetřováních. Úřad EU pro boj proti podvodům (OLAF) informuje, že české orgány vznesly obvinění v jednom případě a zamítly šest případů, u kterých úřad OLAF zaslal vnitrostátním orgánům doporučení v období 2017–2021. Výsledky auditu Evropské komise ze dne 23. dubna 2021 uvedeného ve Zprávě z roku 2021 byly Úřadem evropského veřejného žalobce postoupeny k dalšímu vyšetřování. Udělení prezidentské milosti v případu korupce na vysoké úrovni vzbudilo intenzivní veřejnou diskusi. Zdroje a spolupráce mezi institucemi v boji proti korupci zůstávají celkově na dobré úrovni. Policie a státní zastupitelství považují zdroje a úroveň specializace vyšetřovatelů a státních zástupců, jakož i jejich přístup k příslušným informacím za dostatečné k plnění jejich úkolů při potlačování korupce. Spolupráce mezi státním zastupitelstvím, policií a dalšími orgány, jako je finanční zpravodajská jednotka, daňové a celní orgány, nadále funguje dobře. Vyhodnocuje se analytická kapacita policie. Policie plánuje od roku 2023 při vyšetřováních pilotně testovat jednotný analytický nástroj, který by měl dále posílit analytickou kapacitu také při vyšetřováních souvisejících s korupcí. Práce na těchto iniciativách pokračují, ale zpozdila je pandemie COVID-19 a ruská invaze na Ukrajinu. Vymáhání práva v případech zahraničního podplácení zůstává omezené, ačkoli struktury jsou zavedeny. Česko splnilo dodatečné doporučení pracovní skupiny OECD pro boj proti podplácení, které souviselo s automatickým zveřejňováním soudních rozsudků ve věcech zahraničního podplácení. Nejdůležitější doporučení, jež dosud nebyla provedena, se zaměřují na právní předpisy týkající se oznamovatelů (viz níže v tomto oddíle) a na nezávislost státních zástupců a soudů (viz oddíl I). I když jsou zavedeny nezbytné struktury, je odhalován a stíhán pouze omezený počet případů. Proběhla také informační kampaň o boji proti zahraničnímu podplácení zaměřená na české společnosti. Právní předpisy týkající se střetu zájmů jsou revidovány poté, co se v předchozích letech objevily problémy s jejich praktickým uplatňováním. V prosinci 2021 předložila skupina poslanců novelu zákona o střetu zájmů a nová vláda ji podpořila (viz také oddíl III níže). Novela vychází z předpokladu, že v současné době platné právní předpisy, které se vztahují na všechny veřejné činitele (včetně ministrů, státních tajemníků, poslanců a senátorů atd.), je třeba aktualizovat, zejména aby se vyjasnila definice skutečného vlastníka určitých společností nebo koncernů. To zahrnuje i zákaz pro veřejné činitele a jimi ve skutečnosti vlastněné společnosti přijímat dotace a investiční pobídky. Byl by rovněž revidován mechanismus sankcí, přičemž by se kladl větší důraz na uplatňování opatření, která rizika zmírní, před uložením pokuty. Úřad pro dohled nad hospodařením politických stran a politických hnutíby sice získal další pravomoci pro sledování případů týkajících se vlastnictví sdělovacích prostředků, změny režimu dohledu se však navzdory doporučení skupiny GRECO v tomto ohledu neplánují. Návrh zákona je nadále projednáván v Parlamentu. Režim majetkových přiznání je v současné době revidován, aby byl v souladu s rozsudkem Ústavního soudu z roku 2020. Zatímco pozměněná ustanovení o majetkových přiznáních byla původně zahrnuta do návrhu právních předpisů o střetu zájmů (viz výše), poslanci se rozhodli oddělit ustanovení o majetkových přiznáních a přenést je do samostatného zákona, a to z důvodu zdlouhavého parlamentního projednávání hlavního návrhu zákona. Tento samostatný návrh zákona, jehož cílem je zohlednit rozhodnutí Ústavního soudu o majetkových přiznáních z roku 2020, byl schválen Poslaneckou sněmovnou a Senátem v červnu 2022 a čeká na podpis prezidenta. Návrh by stanovil pravidla pro přístup veřejnosti k majetkovým přiznáním a pro jejich transparentnost, zejména tím, že pro udělení přístupu do registru majetkových přiznání by se vyžadovala předchozí žádost. Další rozšíření oznamovací povinnosti (např. majetkové přiznání manželů či manželek a vyživovaných osob) není do tohoto zákona zahrnuto, ačkoli doporučení skupiny GRECO týkající se tohoto tématu stále není provedeno. Etická pravidla pro státní zaměstnance jsou přezkoumávána, ale komplextní rámec etických pravidel pro obě komory Parlamentu stále chybí. Jak je uvedeno ve Zprávě o právním státu 2021, kodex profesní etiky neexistuje a chybí komplexní rámec pro dary a výhody pro poslance a senátory. Návrh revidovaného kodexu profesní etiky poslanců Poslanecké sněmovny, kodexu chování, který byl v Parlamentu projednáván od roku 2020, nebyl schválen a po skončení volebního období pozbyl platnosti. Od začátku nového volebního období nebyla v této otázce zaznamenána žádná další činnost. Senát nadále nemá kodex profesní etiky a v současnosti se jeho vytvoření ani neplánuje. Doporučení skupiny GRECO týkající se přijetí kodexu profesní etiky v obou komorách Parlamentu tak zůstávají neprovedena. Stávající kodex profesní etiky pro veřejnou správu se přepracovává tak, aby byl srozumitelnější a praktičtější. Pro omezený počet pozic státních zaměstnanců a pro některé pozice ve vládě jsou zavedena pravidla pro období po skončení pracovního poměru, která by však mohla být zlepšena a lépe sledována. Pravidla týkající se efektu „otáčivých dveří“ zůstávají celkově nezměněna. Omezený počet pozic ve veřejné správě má po skončení funkce povinnou jednoletou čekací lhůtu před zahájením práce ve stejném odvětví. To se týká většinou pozic, které se zabývají citlivými záležitostmi, jako je zadávání veřejných zakázek v určitých odvětvích. Stávající zákon o střetu zájmů stanoví jednoletou čekací lhůtu pro členy vlády a osoby na místech na nejvyšší úrovni před nástupem do funkce ve společnosti, která měla v posledních třech letech vládní zakázky, opírá se však o stejný sankční mechanismus (podobně jako otázky střetu zájmů), který se v současné době reviduje. Stávající rejstřík vládních zakázek, v němž jsou vládní instituce povinny zveřejňovat smlouvy, které uzavírají, je stále uváděn jako osvědčený postup, který usnadňuje celkovou transparentnost a odhalování nesrovnalostí. Návrh zákona týkající se lobbingu nebyl přijat před parlamentními volbami a nová vláda ještě podobný návrh nepředložila. Navrhovaný právní předpis o lobbingu, uvedený ve Zprávě o právním státu 2021, nebyl přijat před koncem volebního období v říjnu 2021, a proto pozbyl platnosti. Očekává se, že nové vládě budou podobné návrhy právních předpisů znovu předloženy ke schválení (včetně zákona o legislativní stopě a rejstříku transparentnosti) do konce prosince 2022. Některé zúčastněné strany pochybují o odhodlání vlády v tomto ohledu, zejména vzhledem k tomu, že programové prohlášení nové vlády výslovně neobsahovalo zmínku o této probíhající revizi. Byly vyjádřeny obavy, že při neexistenci takových právních předpisů zůstává transparentnost kontaktů s lobbisty nízká.

Právní předpisy týkající se financování politických stran jsou zavedeny, i když problémy s jejich prováděním v praxi přetrvávají. Jsou zavedeny obsáhlé právní předpisy týkající se financování politických stran, které jsou v široké míře uplatňovány. Přetrvávají však problémy, neboť ověřování limitů pro dary a sledování pravidel pro reklamu je obzvláště náročné. Analýzu nedostatků v právních předpisech týkajících se financování politických stran plánuje provést Úřad pro dohled nad hospodařením politických stran a politických hnutí, jenž hodlá také navrhnout další kroky. Dosud nebyly schváleny změny ústavy, které by posílily Nejvyšší kontrolní úřad. Změny ústavy, uvedené ve Zprávě o právním státu 2021, byly v Senátu zamítnuty (po předchozím schválení v Poslanecké sněmovně). Rozšířily by mandát Nejvyššího kontrolního úřadu, což by mu umožnilo provádět také audity veřejných výdajů místních samospráv a státních podniků (tj. většinově vlastněných nebo ovládaných státem či místní samosprávou). Opětovné předložení právních předpisů, které by rozšířily uvedený mandát, je do nového programového prohlášení vlády zahrnuto. Pokud jde o politické nominace ve státních podnicích, navzdory kritice se v tomto ohledu nepředpokládají žádné změny, jak je uvedeno ve Zprávě o právním státu 2021. Nezávislý výbor pro jmenování zaměstnanců uvádí, že stávající pravidla zajišťují transparentní i veřejný výběr osob zastupujících stát v řídících a dozorčích orgánech uvedených společností. Probíhá reforma právních předpisů o ochraně oznamovatelů. Vzhledem k tomu, že revidované právní předpisy, jejichž cílem je provést směrnici EU o oznamovatelích, nebyly před koncem volebního období schváleny Parlamentem, pozbyly platnosti. Očekává se, že vláda bude revidované právní předpisy v roce 2022 znovu schvalovat, a to s drobnými změnami oproti předchozím návrhům reforem, zejména pokud jde o rozsah zahrnutých trestných činů, a poté o nich bude rozhodovat Parlament. Rizika korupce související s pandemií COVID-19 jsou předmětem auditů a analýz. Interní audit ve zdravotnictví během pandemie COVID-19 pomohl určit nový přístup Ministerstva zdravotnictví ke snižování rizik korupce. Nejvyšší kontrolní úřad se rovněž zabývá reakcí vlády na COVID-19. Při prvním auditu byly zjištěny známky neefektivnosti, snížení transparentnosti při nákupu osobních ochranných prostředků a chaos a improvizace při budování informačních systémů pro zvládání pandemie. Probíhají další audity vyplácení bonusu vládou v souvislosti s opatřeními ke zmírnění důsledků pandemie onemocnění COVID-19. III.Pluralita a svoboda sdělovacích prostředků Svobodu projevu a právo na informace zaručuje Listina základních práv a svobod České republiky. Zákon o rozhlasovém a televizním vysílání zaručuje nezávislost českého regulačního orgánu pro sdělovací prostředky a zákon o České televizi stanoví rámec pro dohled nad českými veřejnoprávními sdělovacími prostředky a jejich nezávislost. Zákon o svobodném přístupu k informacím upravuje přístup k informacím, které jsou v držení orgánů veřejné moci. Očekává se, že díky probíhajícím změnám zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude posílena nezávislost regulačního orgánu pro sdělovací prostředky a Rady pro rozhlasové a televizní vysílání. Reforma zaměřená mimo jiné na provedení směrnice o audiovizuálních mediálních službách, a to rovněž posílením nezávislosti regulačního orgánu pro sdělovací prostředky, plánovaná na srpen 2020, nebyla Parlamentem před koncem jeho volebního období schválena, a v důsledku toho pozbyla platnosti. Nová vláda následně předložila Parlamentu velmi podobný návrh. Navrhované změny by zrušily úlohu předsedy vlády při jmenování a odvolávání členů Rady, jelikož by obě tyto pravomoce plně převzala Poslanecká sněmovna. Reforma by současně omezila pravomoc Poslanecké sněmovny v tom smyslu, že by bylo možné odvolat pouze jednotlivé členy Rady, čímž by se posílila nezávislost Rady jako orgánu. Změny by dále vyžadovaly, aby Parlament řádně odůvodnil každé rozhodnutí o odvolání, a výslovně by stanovily právo každého člena Rady, jemuž by hrozilo odvolání, na odpověď a na obhajobu před Poslaneckou sněmovnou. Obavy vyjadřované ohledně výběrového řízení a nezávislosti členů dozorčí komise Rady České televize vedly k výzvám k přepracování příslušných ustanovení zákona o České televizi. Dohled nad českou veřejnoprávní televizí a rozhlasem podle zákona spadá do působnosti Rady České televize (15 členů) a Rady Českého rozhlasu (devět členů). Podle platných právních předpisů jsou členové Rady jmenováni na šestileté funkční období Poslaneckou sněmovnou, poté co je nominují „organizace a sdružení zastupující kulturní, regionální, sociální, odborové, zaměstnavatelské, náboženské, vzdělávací, vědecké, environmentální a národní zájmy“. Rada kvalifikovanou většinou jmenuje příslušné generální ředitele, jejichž platy jsou schvalovány Radou. Generální ředitelé musí při jmenování ředitelů studií žádat o souhlas Rady a před obsazením nebo uvolněním vyšších vedoucích pozic musí Radu konzultovat. Rada může odvolat generálního ředitele z funkce dvoutřetinovou většinou, pokud podle názoru Rady nezajišťuje plnění veřejné služby televizního vysílání. Přestože zákon zajišťuje redakční nezávislost tím, že výslovně stanoví, že rady nemají žádný vliv na programovou náplň, současný systém nebrání politické většině v Poslanecké sněmovně, aby si politickým vlivem na rady zajistila odvolání generálního ředitele. Návrh zákona, který je v současné době projednáván, by rozdělil nominace do příslušných rad mezi Poslaneckou sněmovnu a Senát. Zákon č. 348/2005 Sb. upravuje financování českých veřejnoprávních sdělovacích prostředků, které jsou kromě příjmů z reklamy do značné míry závislé na poplatku vybíraném od domácností. Je poukazováno na to, že poplatek, jehož výše nebyla od roku 2008 upravena, neposkytne do budoucna dostatečné finanční prostředky, pokud nebude navýšen. Vzhledem k těmto obavám nyní nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2022 považuje nezávislost správy a financování českého veřejnoprávního vysílání za oblast představující vysoké riziko. Reformy částečně řeší obavy týkající se nedostatečné transparentnosti vlastnictví sdělovacích prostředků. Reformy zavedené v roce 2021, které zaručují přístup veřejnosti k omezenému množství informací o vlastnictví prostřednictvím registru vedeného Ministerstvem spravedlnosti a zavádí mechanismy, které některým orgánům umožňují sankcionovat absenci požadovaných údajů, jsou považovány za pouze částečné řešení. Vzhledem k tomu, že systém ukládá společnostem povinnost poskytovat informace o svých konečných vlastnících a nezajišťuje zpřístupnění informací o úplných vlastnických strukturách široké veřejnosti mimo veřejný rejstřík právnických osob, nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků 2022 tuto skutečnost opět považuje za vysoce rizikovou oblast, i když s nižší úrovní rizika. V současné době nemá Rada pro rozhlasové a televizní vysílání přístup k veškerým údajům Ministerstva spravedlnosti a požádala o nápravu. Pro různá mediální pododvětví je nadále charakteristická vysoká koncentrace vlastnictví, a to zejména na trhu regionálního denního tisku. Přetrvávají obavy, pokud jde o politickou nezávislost sdělovacích prostředků v důsledku směšování politických zájmů a zájmů sdělovacích prostředků. To se týkalo zejména mediálních zájmů bývalého předsedy vlády, jakož i některých dalších vlastníků sdělovacích prostředků, kteří buď aktivně působili v politice, nebo otevřeně oznámili své politické ambice. Společnost bývalého předsedy vlády Agrofert je sice od roku 2017 ve svěřenském fondu, bývalý předseda vlády je však stále považován za jejího skutečného vlastníka. Za účelem řešení tohoto problému navrhla skupina poslanců zastupujících vládnoucí politické strany novelu zákona o střetu zájmů (viz také oddíl II výše), která by posílila stávající podmínky a zabránila aktivním politikům, aby se v jakékoli formě zapojovali do činností v oblasti tištěných nebo audiovizuálních médií, jejichž příjmy přesahují určité prahové hodnoty. Absence pravidel pro zajištění transparentnosti státní reklamy kromě toho zvyšuje podezření, že státem vlastněné společnosti zvýhodňují sdělovací prostředky blízké vládě. Chybí podpora potřeb novinářů a jejich pracovních podmínek a právní a slovní šikana novinářů zůstává i nadále součástí politického prostředí. Varovné signály zaevidované po zveřejnění poslední zprávy o právním státu a uveřejněné platformou Rady Evropy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů se týkají případu pomluvy ze strany bývalého místopředsedou vlády proti mediálnímu domu, slovního útoku bývalého předsedy vlády na novináře během předvolební kampaně, trestního oznámení podaného proti vydavateli a kybernetického útoku na zpravodajské internetové stránky. Podle nástroje pro sledování plurality sdělovacích prostředků je hlavní profesní sdružení zastupující novináře v Česku, Syndikát novinářů, slabé, což znamená, že „chybí nezbytná podpora pro specifické potřeby novinářů a jejich pracovní podmínky“. Na rozdíl od většiny hospodářských odvětví nezískalo mediální odvětví z fondu na podporu oživení po pandemii COVID-19 zřízeného vládou žádné podpůrné finanční prostředky. IV.Další institucionální otázky týkající se systému brzd a protivah Česko má dvoukomorový parlamentní systém vládnutí s přímo voleným prezidentem. Návrh zákona může podat poslanec, skupina poslanců, Senát, vláda nebo zastupitelstvo vyššího územního samosprávného celku . Ústavní soud může provádět následný ústavní přezkum. Určitou roli v systému brzd a protivah hraje kromě soudnictví také úřad veřejného ochránce práv a občanská společnost. Počet zákonů přijatých zrychleným legislativním postupem se snížil. V období od února 2021 do listopadu 2021 bylo z celkového počtu 74 schválených zákonů 11 zákonů přijato v rámci zkráceného zákonodárného procesu ve stavu legislativní nouze a 10 zákonů bylo přijato zrychleným zákonodárným procesem, což ve srovnání s posledním vykazovaným obdobím, kdy bylo v rámci zkráceného zákonodárného procesu ve stavu legislativní nouze přijato 60 zákonů, představuje pokles. Stejně jako v předchozím vykazovaném období se některé z těchto zákonů netýkaly pandemie COVID-19. Ke dni 1. ledna 2022 mělo Česko dva zásadní rozsudky Evropského soudu pro lidská práva, které dosud neprovedlo. K tomuto dni Česko neprovedlo pouze 5 % zásadních rozsudků vydaných v posledních deseti letech, avšak průměrná doba čekání na provedení byla 7 let a 8 měsíců. Tento údaj je ovlivněn případem, který se řeší po dobu 14 let a který se týká diskriminace ve vzdělávání romských dětí. Ke dni 1. července 2022 dosud stále nebyly provedeny dva zásadní rozsudky. Platnost pandemického zákona byla po veřejné diskusi prodloužena do listopadu 2022. Po několika prodlouženích a vyhlášení nouzového stavu v roce 2020 a na začátku roku 2021 vyhlásila vláda nouzový stav z důvodu pandemie COVID-19 znovu ke dni 26. listopadu 2021. Platil do 25. prosince 2021. Další nouzový stav byl vyhlášen v reakci na velký počet uprchlíků přicházejících z Ukrajiny dne 4. března 2022. Pandemický zákon přijatý v únoru 2021, jak je uvedeno ve Zprávě o právním státu 2021, byl přezkoumán Ústavním soudem, který jej z většiny potvrdil. Části tohoto zákona, které upravují mimořádná opatření, byly původně platné pouze do dne 28. února 2022, avšak po politických jednáních byla jejich platnost prodloužena do dne 30. listopadu 2022. Zákon obsahuje seznam opatření, která mohou být přijata k řešení pandemie COVID-19, pokud je vyhlášen „stav pandemické pohotovosti“, a stanoví podmínky jejich soudního přezkumu. Stav pandemické pohotovosti byl vyhlášen ode dne 27. února 2021 do 5. května 2022. Pokračoval soudní přezkum pandemických opatření a Ministerstvo zdravotnictví provedlo audit, aby určilo nedostatky v procesu jejich přijímání. Správní soudy, Nejvyšší správní soud a Ústavní soud pokračovaly v přezkumu opatření a zákonů přijatých v souvislosti s pandemií COVID-19. Několik opatření bylo zrušeno, zejména z důvodu nedostatečného odůvodnění opatření a nedostatku pravomocí k jeho přijetí. Soudy rovněž shledaly, že některá opatření byla znovu přijata bezprostředně poté, co byla zrušena, aniž by došlo k nápravě zjištěných nedostatků. V reakci na vysoký počet opatření, která soudy prohlásily za nezákonné, provedlo Ministerstvo zdravotnictví interní audit, aby analyzovalo proces přípravy opatření. Audit skončil v srpnu 2021 a bylo při něm zjištěno, že proces přijímání opatření postrádal metodiku a otázka pravomocí je problematická. Závěrem auditu rovněž bylo, že rozsudky Nejvyššího správního soudu nebyly vždy respektovány. Projekty „eSbírka“ a „eLegislativa“, u nichž dochází ke zpožděním, nadále probíhají. Cílem těchto projektů je vytvořit portály, které by umožnily snadnější kontrolu legislativního procesu a účast na něm. Jak již bylo uvedeno ve Zprávě o právním státu 2021, tyto projekty byly zpožděny v důsledku nouzového stavu a dopadu omezení souvisejících s pandemií COVID-19, ale nadále pokračují. Jakmile budou funkční, zvýší transparentnost procesu vypracovávání a změn právních předpisů, zajistí jeho plnou digitalizaci a zpřístupní veřejnosti konsolidované i pozměněné verze vyhlášených právních předpisů a další související dokumenty. Očekává se, že projekty budou plně funkční od 1. ledna 2024. Nebyly učiněny žádné kroky k provedení doporučení zřídit vnitrostátní instituci pro lidská práva, která by byla v souladu s pařížskými zásadami. Jak již bylo uvedeno ve Zprávě o právním státu 2020, Česko navzdory doporučením všeobecného pravidelného přezkumu OSN dosud nezřídilo vnitrostátní instituci pro lidská práva, která by odpovídala pařížským zásadám. Vláda v tomto ohledu nemá žádné konkrétní plány. Některé úkoly vnitrostátní instituce pro lidská práva plní veřejný ochránce práv. Nemá však široký mandát k prosazování a ochraně lidských práv, jaký vyžadují pařížské zásady. Zúčastněné strany znovu vyjádřily znepokojení nad prohlášeními a chováním současného veřejného ochránce práv, zejména pokud jde o Romy nebo LGBTIQ osoby. Návrh zákona o ochránci práv dětí, uvedený ve Zprávě o právním státu 2021, nebyl přijat včas před koncem volebního období na podzim 2021. Vláda nemá v současné době v úmyslu předložit nový návrh. Pokračují práce na posílení účasti občanské společnosti na procesech tvorby politik. Zúčastněné strany uvedly, že profesní a podnikatelské organizace jsou v rozhodovacím procesu pravidelně konzultovány, zatímco zapojení organizací občanské společnosti je mnohem méně systematické. Strategie spolupráce veřejné správy s nestátními neziskovými organizacemi z července 2021 obsahuje konkrétní opatření na podporu účinného partnerství a spolupráce mezi veřejnou správou a neziskovým sektorem. V lednu 2022 byla uspořádána veřejná konzultace o návrhu metodiky pro účast zástupců občanské společnosti v poradních a pracovních orgánech vlády a při vypracovávání dokumentů státní správy. Hlavním cílem metodiky je přispět k účinnému využívání participativních procesů v poradních a pracovních orgánech a při rozvoji veřejných politik, strategických materiálů, legislativních a jiných nelegislativních materiálů jednotlivými ministerstvy a jinými ústředními správními orgány. Poté, co dokončenou metodiku schválí Rada vlády pro nestátní neziskové organizace, ověří ji do konce roku 2024 vybraná ministerstva.

Byly vyjádřeny obavy z překážek, kterým organizace občanské společnosti čelí při přístupu k veřejnému financování. Ačkoli je obecný regulační rámec pro svobodu sdružování, projevu a shromažďování stanoven a spravedlivě prováděn, možnosti působení občanské společnosti se zhoršily a kvůli obavám z oslabování nezávislosti sdělovacích prostředků již nejsou označovány za otevřené, nýbrž zúžené. Jisté zúčastněné strany informují o překážkách v přístupu k veřejnému financování, kterým čelí určité typy organizací občanské společnosti, zejména společnosti, které se zabývají problematikou životního prostředí, právního státu, LGBTIQ osob nebo azylu a obhajování zájmů. Tyto strany se domnívají, že v Česku existuje vysoká administrativní zátěž, která přístup k veřejnému financování dále ztěžuje, a že financování rovněž omezuje skutečnost, že subjekty vykonávající veřejně prospěšné činnosti již nejsou osvobozeny od daně. Zúčastněné strany rovněž informují o negativním veřejném diskurzu, který se obracel zejména proti organizacím občanské společnosti, které zvyšují povědomí o vývoji situace v oblasti střetu zájmů a korupcí, nebo proti aktivistům LGBTIQ. Příloha I: Seznam zdrojů v abecedním pořadí* * Seznam příspěvků získaných v rámci konzultace ke Zprávě o právním státu 2022 je k dispozici na adrese https://ec.europa.eu/info/publications/2022-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation_en Associated Press (2022), Former Czech Prime Minister Babiš indicted in fraud case (Bývalý premiér Česka Babiš obžalovaný z podvodu), https://apnews.com/article/europe-andrej-babis-prague-indictments-european-union-984f8b8d12ceb2f2d0e00899759d80ee Centrum pro pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků (2021), Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků – zpráva o Česku https://cmpf.eui.eu/mpm2021-results/#:~:text=The%20Media%20Pluralism%20Monitor%202021%20%28MPM2021%29%20is%20a,2020.%20This%20is%20the%20fourth%20MPM%20EU-wide%20implementation . Centrum pro pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků (2022), Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků 2022 – zpráva o Česku. Česká justice (2022), Kolegium šéfů soudů: Novela zákona o soudech a soudcích znemožňuje výběr nových předsedů, Novela zákona o soudech a soudcích znemožňuje výběr nových předsedů https://www.ceska-justice.cz/2022/04/kolegium-sefu-soudu-novela-zakona-o-soudech-a-soudcich-znemoznuje-vyber-novych-predsedu/. Česká televize (2022), Balák se v případu Lánské obory neobohatil, zdůvodnil Zeman milost, https://ct24.ceskatelevize.cz/domaci/3467040-balak-se-v-pripadu-lanske-obory-neobohatil-zduvodnil-zeman-milost Poslanecká sněmovna, Sněmovní tisk 110 – Novela zákona o střetu zájmů, https://www.psp.cz/sqw/historie.sqw?o=9&T=110 Poslanecká sněmovna, Sněmovní tisk 110 – Novela zákona o střetu zájmů – důvodová zpráva, https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=9&CT=110&CT1=0 Poslanecká sněmovna, Sněmovní tisk 192 – Novela zákona o střetu zájmů, https://www.psp.cz/sqw/historie.sqw?t=192 Poslanecká sněmovna, Sněmovní tisk 192/0 – Novela z. o střetu zájmů – RJ – důvodová zpráva, https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=9&CT=192&CT1=0 Rada Evropy: Výbor ministrů (2010), Doporučení CM/Rec(2010)12 Výboru ministrů členským státům o soudcích: nezávislost, účinnost a odpovědnost. Rada Evropy, Platforma pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů – Česká republika, https://fom.coe.int/en/alerte?years=2022&typeData=1&time=1653914309287 Rada Evropy: Benátská komise (2010), Report on the Independence of the Judicial System Part II:

The Prosecution Service (Zpráva o nezávislosti soudního systému, část II: Státní zastupitelství), CDL-AD(2010)004. Rada Evropy: Benátská komise (2016), Rule of Law Checklist (Seznam kritérií právního státu) (CDL-AD(2016)007). Rada pro rozhlasové a televizní vysílání (2022), písemný příspěvek Rady pro rozhlasové a televizní vysílání ke Zprávě o právním státu 2022 získaný v souvislosti s návštěvou Česka. CIVICUS, Monitor tracking civic space (Monitor sledování občanského prostoru) – Česká republika, https://monitor.civicus.org/country/czech-republic/ Rozsudek Ústavního soudu ČR ze dne 7. prosince 2022, sp. zn. Pl. ÚS 20/21. Nejvyšší kontrolní úřad (2022), Zpráva o finančním řízení prostředků Evropské unie v ČR (EU report 2021), https://www.nku.cz/assets/publikace-a-dokumenty/eu-report/eu-report-2021-cz.pdf

Nejvyšší kontrolní úřad (2022), písemný příspěvek Nejvyššího kontrolního úřadu ke Zprávě o právním státu 2022 získaný v souvislosti s návštěvou Česka. Vláda ČR (2021), Strategie spolupráce veřejné správy s nestátními neziskovými organizacemi na léta 2021 až 2030, https://www.vlada.cz/assets/ppov/rnno/dokumenty/Strategie_NNO_2021_2030.pdf Vláda ČR (2022), Programové prohlášení vlády – Spravedlnost a právo, https://www.vlada.cz/cz/programove-prohlaseni-vlady-193547/#spravedlnost_a_pravo Vláda ČR (2022), Programové prohlášení vlády – Legislativa, https://www.vlada.cz/cz/programove-prohlaseni-vlady-193547/#legislativa Vláda ČR (2022), příspěvek Česka ke Zprávě o právním státu 2022. Česká vláda (2022), Programové prohlášení vlády ze dne 7. ledna 2022 https://www.vlada.cz/cz/jednani-vlady/programove-prohlaseni/programove-prohlaseni-vlady-193547/ . Česká vláda, Vládní koncepce boje s korupcí https://korupce.cz/protikorupcni-dokumenty-vlady/na-leta-2018-az-2022/ . Česká vláda (2022), Plán legislativních prací vlády na zbývající část roku 2022, 322/2022, https://apps.odok.cz/attachment/-/down/NANACE58UGS3 . Parlament ČR (2022), písemný příspěvek Parlamentu ČR ke Zprávě o právním státu 2022 získaný v souvislosti s návštěvou Česka. Nejvyšší kontrolní úřad České republiky (2022), tisková zpráva k auditu č. 20/32 https://www.nku.cz/scripts/detail.php?id=11761 . Nejvyšší kontrolní úřad České republiky (2022), tisková zpráva ke KA č. 21/35, https://www.nku.cz/cz/pro-media/tiskove-zpravy/it-reseni-pandemie:-stat-pripraveny-nebyl--nasledne-budovani-it-provazel-chaos-a-improvizace-id12500/ Soudcovská unie ČR (2022), Prohlášení Republikové rady SU ČR https://www.soudci.cz/zpravy-a-stanoviska/pohledy-a-nazory/3251-prohlaseni-republikove-rady-su-cr-z-20--1--2022.html Unie státních zástupců ČR (2022), Stanovisko Unie státních zástupců ke snižování platů v justici https://www.uniesz.cz/stanovisko-unie-statnich-zastupcu-k-snizovani-platu-v-justici/ . Směrnice (EU) 2018/1808 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) s ohledem na měnící se situaci na trhu. Generální ředitelství pro komunikaci (2019), Bleskový průzkum Eurobarometr 482: Postoje podniků ke korupci v EU. Generální ředitelství pro komunikaci (2020), Zvláštní průzkum Eurobarometr 502: korupce. Generální ředitelství pro komunikaci (2022), Bleskový průzkum Eurobarometr 507: Postoje podniků ke korupci v EU. Generální ředitelství pro komunikaci (2022), Zvláštní průzkum Eurobarometr 523: korupce. Evropské občanské fórum (2022), příspěvek Evropského občanského fóra ke Zprávě o právním státu 2022. EPPO, Výroční zpráva 2021 – Česko https://www.eppo.europa.eu/sites/default/files/2022-03/CH2.6_EPPO-Annual-Report-2021-CZ.pdf .

Evropská vysílací unie (European Broadcasting Union) 2021, Public service media in the Czech Republic under threat (Veřejnoprávní vysílací média v České republice ohrožena), https://www.ebu.ch/news/2021/04/public-service-media-in-the-czech-republic-under-threat#:~:text=Public%20service%20media%20in%20the%20Czech%20Republic%20under,the%20independence%20of%20Czech%20Television%20is%20under%20threat Evropská komise (2020), Zpráva o právním státu 2020, kapitola o stavu právního státu v Česku. Evropská komise (2021), příloha návrhu prováděcího rozhodnutí Rady o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Česka, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/bdd15c6c-e8ae-11eb-93a8-01aa75ed71a1/language-cs Evropská komise (2021), Zpráva o právním státu 2021, kapitola o stavu právního státu v Česku. Evropská komise (2021), Závěrečná zpráva o auditu fungování řídicích

a kontrolních systémů zavedených s cílem zamezit střetu zájmů v České republice,

provedeném generálními ředitelstvími Komise pro regionální a městskou politiku

(REGIO) a pro zaměstnanost, sociální začleňování a sociální věci (EMPL). Evropská komise (2022), Srovnávací přehled EU o soudnictví. Evropský soud pro lidská práva, rozsudek ze dne 13. listopadu 2007, D. H. a ostatní v, Česká republika, 57325/00. European Implementation Network (2022), příspěvek sítě European Implementation Network ke Zprávě o právním státu 2022. European Network of National Human Rights Institution (ENNHRI) (2022), příspěvek European Network of National Human Rights Institution ke Zprávě o právním státu 2022. Glopolis (2022), příspěvek organizace Glopolis ke Zprávě o právním státu 2022. GRECO (2016), Fourth Evaluation Round – Evaluation Report on Czechia on preventing corruption in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Čtvrté hodnotící kolo – Hodnotící zpráva Česka týkající se prevence korupce ve vztahu ke členům Parlamentu, soudcům a státním zástupcům). GRECO (2020), Fourth Evaluation Round – Interim Compliance Report on Czechia on preventing corruption in respect of members of

parliament, judges and prosecutors (Čtvrté hodnotící kolo – Průběžná zpráva o plnění doporučení v Česku zaměřená na předcházení korupci ve vztahu k poslancům a senátorům, soudcům a státním zástupcům). GRECO (2022), příspěvek skupiny GRECO ke Zprávě o právním státu 2022. Holásek Jan, zpravodaj stanoviska ústavního výboru Senátu (2022), Projev během schůze Senátu dne 10. února 2022, https://www.senat.cz/xqw/xervlet/pssenat/hlasovani?action=steno&O=13&IS=6880&D=10.02.2022#b22902 Rada pro lidská práva (2018), Universal Period Review – Czechia (Všeobecný pravidelný přezkum – Česko), https://www.ohchr.org/en/hr-bodies/upr/cz-index ILGA-Europe (2022), příspěvek organizace ILGA-Europe ke Zprávě o právním státu 2022. International Press Institute (2021), Concerns over increased meddling in independence of Czech public broadcaster (Obavy ze sílícího vměšování do nezávislosti českého veřejnoprávního vysílání) https://ipi.media/concerns-over-increasing-meddling-in-independence-of-czech-public-broadcaster/ . iRozhlas (2022), „Dělí miliardové dotace, mimo zákon ale stojí i po novele ke střetu zájmů. Změna bude, slibují poslanci) https://www.irozhlas.cz/zpravy-domov/stret-zajmu-novela-fond-rozdeluje-miliardy-agrofet-babis_2206030500_tec?utm_source=newsletter-irozhlas&utm_medium=email&utm_campaign=daily-2022-06-03-N4184 . Ministerstvo zdravotnictví (2022), písemný příspěvek Ministerstva zdravotnictví ke Zprávě o právním státu 2022 získaný v souvislosti s návštěvou Česka. Ministerstvo spravedlnosti (2018), Vládní koncepce boje s korupcí na léta 2018 až 2022, https://korupce.cz/protikorupcni-dokumenty-vlady/na-leta-2018-az-2022/2021-2022/

Ministerstvo spravedlnosti (2021), Akční plán boje proti korupci na roky 2021 a 2022, https://korupce.cz/protikorupcni-dokumenty-vlady/na-leta-2018-az-2022/2021-2022/ Ministerstvo spravedlnosti (2021), české soudnictví 2020: Výroční statistická zpráva https://justice.cz/documents/12681/719244/Ceske_soudnictvi_2020.pdf/43b3020e-fc02-44a4-bb2c-a124ce85f57b . Ministerstvo spravedlnosti, Rada vlády pro koordinaci boje s korupcí https://korupce.cz/rada-vlady/ . Ministerstvo spravedlnosti (2022), Zhodnocení plnění opatření uvedených v Akčním plánu boje proti korupci na roky 2021 a 2022, https://korupce.cz/protikorupcni-dokumenty-vlady/na-leta-2018-az-2022/2021-2022/ Ministerstvo pro místní rozvoj (2022), písemný příspěvek Ministerstva pro místní rozvoj ke Zprávě o právním státu 2022 získaný v souvislosti s návštěvou Česka. Národní centrála proti organizovanému zločinu (2021), Výroční zpráva NCOZ 2020, https://www.policie.cz/clanek/vyrocni-zprava-ncoz-2020.aspx Síť k ochraně demokracie (2022), příspěvek Sítě k ochraně demokracie ke Zprávě o právním státu 2022. OECD (2021), Addendum to the follow-up to Phase 4 Report (Dodatek ke zprávě o opatřeních navazujících na čtvrtou fázi), https://www.oecd.org/daf/anti-bribery/Czech-Republic-Phase-4-Addendum-to-the-follow-up-report.pdf OLAF (2022), výroční zpráva úřadu OLAF za rok 2021 https://ec.europa.eu/anti-fraud/system/files/2022-06/olaf-report-2021_en_3.pdf . Organizace pro pomoc uprchlíkům (2022), příspěvek Organizace pro pomoc uprchlíkům ke Zprávě o právním státu 2022. proFem – Centrum pro oběti domácího a sexuálního násilí (2022), příspěvek organizace proFem – Centra pro oběti domácího a sexuálního násilí ke Zprávě o právním státu 2022. Public Media Alliance (2021), The threat facing Czech TV (Hrozba pro Českou televizi), https://www.publicmediaalliance.org/the-threat-facing-czech-tv-ceska-televize/#:~:text=Statement%20The%20threat%20facing%20Czech%20TV%20%28%C4%8Cesk%C3%A1%20Televize%29,and%20its%20vital%20role%20in%20the%20country%E2%80%99s%20democracy Radio Prague International (2022), Czech president sparks outrage with controversial pardon (Český prezident pobouřil kontroverzní milostí), 30. března 2022, https://english.radio.cz/czech-president-sparks-outrage-controversial-pardon-8746286 / Nařízení (EU) 2019/1939 ze dne 7. listopadu 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 582/2011, pokud jde o pomocné strategie pro emise (AES), přístup k informacím palubního diagnostického systému vozidla a k informacím o opravách a údržbě vozidla, měření emisí v době startu studeného motoru a používání přenosných systémů pro měření emisí (PEMS) za účelem měření počtu částic u těžkých nákladních vozidel. Reportéři bez hranic – Česko https://rsf.org/en/czech-republic. Seznam Zprávy (2022), „Žalobce nechce pro Babiše vězení. Stačí mu podmínka a pokuta 10 milionů) https://www.seznamzpravy.cz/clanek/domaci-zivot-v-cesku-zalobce-nechce-pro-babise-vezeni-staci-mu-podminka-a-pokuta-10-milionu-19603 . Síť k ochraně demokracie (2022), příspěvek Sítě k ochraně demokracie ke Zprávě o právním státu 2022. Nejvyšší státní zástupce, Zahraniční podplácení https://verejnazaloba.cz/nsz/boj-s-korupci/zahranicni-podplaceni/ . Transparency International (2022), Protikorupční priority české kanceláře Transparency International 2022/2023, https://www.transparency.cz/protikorupcni-priority-ceske-kancelare-transparency-international-2022-2023/ Transparency International (2022), Index vnímání korupce 2021.

Transparency International Česko (2022), Střet zájmů Andreje Babiše https://www.transparency.cz/kauzy/andrej-babis/ . Příloha II: Návštěva Česka Útvary Komise uspořádaly v březnu 2022 virtuální jednání s těmito účastníky: · Sdružení novinářů ·Česká advokátní komora ·Český národní výbor Mezinárodního tiskového institutu ·Rada pro rozhlasové a televizní vysílání ·Nadační fond nezávislé žurnalistiky ·Evropské středisko pro svobodu tisku a sdělovacích prostředků (European Centre for Press and Media Freedom) ·Finanční analytický úřad ·Frank Bold – Rekonstrukce státu ·Mezinárodní tiskový institut (International Press Institute) ·Liga pro lidská práva ·Ministerstvo kultury ·Ministerstvo vnitra ·Ministerstvo spravedlnosti ·Národní centrála proti organizovanému zločinu ·Veřejný ochránce práv ·Partnerství pro otevřené vládnutí

·Nejvyšší státní zastupitelství ·Nejvyšší správní soud ·Nejvyšší kontrolní úřad ·Nejvyšší soud ·Transparency International Česká republika ·Soudcovská unie ·Unie státních zástupců * Komise se na řadě horizontálních jednání setkala rovněž s těmito organizacemi: ·Amnesty International ·Článek 19 ·Unie pro občanské svobody v Evropě (Civil Liberties Union for Europe) ·Civil Society Europe ·Evropské středisko pro svobodu tisku a sdělovacích prostředků (European Centre for Press and Media Freedom) ·Evropské občanské fórum (European Civic Forum) ·Evropská federace novinářů (European Federation of Journalists) ·Evropské partnerství pro demokracii (European Partnership for Democracy) ·Evropské fórum mládeže ·Free Press Unlimited ·Human Rights Watch