Shrnutí Pokud jde o účinnost a kvalitu, maďarský soudní systém funguje dobře, co se týče délky řízení, a má vysokou úroveň digitalizace. Postupný růst platů soudců a státních zástupců pokračuje. Avšak co se týče nezávislosti soudů, došlo k novému vývoji, který zvyšuje stávající obavy vyjádřené rovněž v rámci postupu podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU zahájeného Evropským parlamentem. Do praxe byla uvedena nová pravidla umožňující jmenování členů Ústavního soudu do Nejvyššího soudu (Kúria) mimo obvyklý postup a ta umožnila volbu nového předsedy Nejvyššího soudu, který rovněž získal další pravomoci. Tento předseda Nejvyššího soudu byl zvolen i přes záporné stanovisko Národní soudní rady. Doporučení k posílení nezávislosti soudnictví, které bylo vydáno v rámci evropského semestru, zůstává bez odezvy. To zahrnuje nutnost formálně posílit pravomoci nezávislé Národní soudní rady, aby mohla vyvažovat pravomocí předsedy Národního úřadu pro justici. Provádění protikorupční strategie pokračuje, ale její rozsah je nadále omezený. Přetrvávají nedostatky, co se týče financování politických stran, lobbingu a efektu „otáčivých dveří“. Stále zbývá vyřešit rizika klientelismu, zvýhodňování a nepotismu na nejvyšších úrovních veřejné správy a také rizika vyplývající z vazeb mezi podniky a politickými činiteli. Nezávislé kontrolní mechanismy jsou k odhalování korupce stále nedostatečné. Přetrvávají obavy ohledně absence systematických kontrol a nedostatečného dohledu nad majetkovými přiznáními a prohlášeními o zájmech. Byly přijaty nové trestněprávní předpisy, jež mají za cíl řešit zahraniční podplácení a neformální platby ve zdravotnictví. Ačkoli míra obžalob je u případů korupce vysoká a od roku 2020 bylo otevřeno několik nových případů korupce na vysoké úrovni, výsledky vyšetřování obvinění týkajících se vysoce postavených úředníků a jejich nejbližšího okolí zůstávají omezené. Pluralita sdělovacích prostředků je i nadále ohrožena. Přetrvávají obavy, pokud jde o nezávislost a efektivnost Úřadu pro sdělovací prostředky, mimo jiné vzhledem k rozhodnutím Rady pro sdělovací prostředky, která vedla k tomu, že nezávislá rozhlasová stanice Klubrádió byla stažena z vysílání. Ačkoli nebyly zavedeny žádné režimy podpory pro sdělovací prostředky za účelem zmírnění dopadu pandemie COVID-19 na zpravodajská média, značný objem státem zadávané reklamy nadále umožňuje vládě vyvíjet na sdělovací prostředky nepřímý politický vliv. Přístup k veřejným informacím byl omezen prostřednictvím mimořádných opatření zavedených během pandemie, což nezávislým médiím ztěžuje včasný přístup k těmto informacím. Nezávislá média a novináři se nadále setkávají s překážkami a zastrašováním. Co se týče systému brzd a protivah, transparentnost a kvalita legislativního procesu nadále vyvolává obavy. Změna ústavy omezí pravomoci vlády, pokud jde o režim „stavu nebezpečí“ po červenci 2023. Komisař pro základní práva získal více pravomocí, ale jeho nezávislost byla zúčastněnými stranami zpochybněna. Komise zahájila řízení pro nesplnění povinnosti s cílem zajistit provedení rozsudku Soudního dvora ve věci zákona o transparentnosti organizací občanské společnosti financovaných ze zahraničí. Parlament zákon následně zrušil a zavedl nová pravidla ověřování zákonnosti pro občanskou společnost. Nadále přetrvává tlak na organizace občanské společnosti, které jsou kritické vůči vládě, a současně byly vyjádřeny obavy ohledně nově zřízených soukromých trustů, které dostávají významné veřejné prostředky a v jejichž správních radách jsou osoby blízké současné vládě.

I.Soudní systém

Maďarsko má čtyřstupňový systém obecných soudů. V prvním stupni působí 113 okresních soudů, zatímco 20 krajských soudů projednává odvolání proti rozhodnutím okresních soudů a rovněž rozhoduje o některých věcech v prvním stupni. Pět krajských odvolacích soudů rozhoduje o odvolání proti rozhodnutím krajských soudů. Hlavní úlohou Nejvyššího soudu (Kúria) je zaručit jednotné uplatňování práva. Ústřední správou soudů je podle základního zákona pověřen předseda Národního úřadu pro justici (NÚJ), kterého volí parlament. Národní soudní rada je nezávislý subjekt, který podle základního zákona vykonává dohled nad předsedou Národního úřadu pro justici a podílí se na správě soudů. Soudci jsou jmenováni prezidentem republiky na základě doporučení předsedy NÚJ vycházejícího z pořadí kandidátů, jež stanoví místní soudní rady (její členy volí soudci ze svých řad). Předseda NÚJ se nemůže od tohoto pořadí odchýlit bez předchozího souhlasu Národní soudní rady. Ústavní soud není součástí systému obecných soudů, nýbrž přezkoumává ústavnost zákonů a soudních rozhodnutí. Státní zastupitelství je nezávislou institucí, která má pravomoc vyšetřovat a stíhat trestnou činnost. Maďarská advokátní komora a krajské advokátní komory jsou autonomními samosprávnými veřejnými subjekty.

Nezávislost

Nezávislost soudnictví je u široké veřejnosti nadále vnímána jako průměrná a u společností jako nízká. Nezávislost soudů a soudců je ze strany široké veřejnosti nadále vnímána jako průměrná a klesla ze 48 % v roce 2020 na 40 % v roce 2021. Celkem 32 % společností vnímá nezávislost soudnictví jako „poměrně nebo velmi dobrou“ , což představuje nárůst ve srovnání s 26 % v roce 2020. Pokud jde o širokou veřejnost, vykazuje toto vnímání v posledních pěti letech negativní trend (přerušen v roce 2020); pokud jde o společnosti, po významném poklesu v roce 2019 se toto vnímání nadále zlepšovalo.

Národní soudní rada se i nadále potýká s problémy při vyvažování pravomocí předsedy Národního úřadu pro justici, pokud jde o řízení soudů. Jak bylo uvedeno ve zprávě o právním státu 2020, čelí Národní soudní rada řadě strukturálních omezení, která jí brání ve výkonu účinného dohledu nad činností předsedy NÚJ. Národní soudní rada nemá právní subjektivitu a nemá právo navrhovat právní předpisy nebo být konzultována ohledně legislativních návrhů, které mají dopady na soudní systém. Do Národní soudní rady byli zvoleni noví členové a náhradníci; rada má schválený rozpočet a předseda NÚJ jí poskytl jednoho dalšího zaměstnance. Současný předseda NÚJ spolupracuje s radou lépe než jeho předchůdce, avšak tato spolupráce se omezuje na rozsah vyžadovaný zákonem a k řešení strukturálních problémů nebyly podniknuty žádné legislativní kroky. Doporučení Rady v rámci evropského semestru na „posílení nezávislosti soudnictví“ jsou dosud bez odezvy. Předseda NÚJ opakovaně obsazoval volná místa u vyšších soudů bez výběrového řízení soudci, kteří v NÚJ plnili administrativní úkoly.

Předseda Nejvyššího soudu Kúria získal další pravomoci při organizaci fungování tohoto soudu. Od 1. ledna 2021 vstoupila v platnost nová pravidla, která předsedovi Nejvyššího soudu umožňují zřídit pro určité skupiny věcí soudní sbory složené z předsedajícího soudce a čtyř soudců, a to na základě nezávazného stanoviska dotčeného oddělení a soudní rady Nejvyššího soudu. Tím se dále rozšířily správní pravomoci předsedy Nejvyššího soudu, mezi něž patří jmenování předsedajících soudců, přidělování soudců a předsedajících soudců do senátů, jmenování vedoucích oddělení a určení systému přidělování věcí jednotlivým senátům. Předseda Nejvyššího soudu má rovněž důležité pravomoci, pokud jde o úlohu Nejvyššího soudu při zajišťování jednotného uplatňování práva soudy. Za tím účelem přijímá Nejvyšší soud rozhodnutí o jednotnosti, která jsou pro soudy závazná. Pokud se chce komora odchýlit od zveřejněné judikatury Nejvyššího soudu, musí zastavit řízení a požádat o rozhodnutí o jednotnosti. Komisi pro posuzování jednotnosti může předsedat předseda nebo místopředseda Nejvyššího soudu; jejích šest členů vybírá předseda ad hoc z řad soudců daného oddělení. Strany mohou navíc podat stížnost týkající se jednotnosti proti konečnému rozhodnutí Nejvyššího soudu, pokud se odchyluje od zveřejněné judikatury Nejvyššího soudu. Komisi pro stížnosti týkající se jednotnosti může předsedat předseda nebo místopředseda Nejvyššího soudu; jejích osm členů vybírá předseda na základě algoritmu. Komise pro stížnosti týkající se jednotnosti může zrušit konečná rozhodnutí vydaná komorami v jednotlivých věcech. Soudní orgány Nejvyššího soudu (např. soudní rada nebo jednotlivá oddělení), které mají pouze poradní úlohu, nemohou vyvážit rozsáhlé pravomoci předsedy Nejvyššího soudu.

Podle nových zvláštních pravidel pro jmenování soudců byl ke dni 1. ledna 2021 zvolen nový předseda Nejvyššího soudu. Je třeba připomenout, že v červnu 2020 prezident republiky jmenoval od 1. července 2020 osm členů Ústavního soudu soudci Nejvyššího soudu na jejich žádost, přičemž šest z nich nemělo praxi soudce u obecného soudu. Jak bylo vysvětleno ve zprávě o právním státu 2020 mohou na základě změny přijaté v roce 2020 členové Ústavního soudu po získání statusu soudce požádat o jmenování do Nejvyššího soudu po skončení svého funkčního období u Ústavního soudu. Dne 5. října 2020 doporučil prezident republiky, aby parlament jednoho z nich zvolil do funkce předsedy Nejvyššího soudu. Po vyslechnutí dotčené osoby v souladu s příslušnými právními předpisy Národní soudní rada její nominaci téměř jednomyslně zamítla. Po ukončení členství v Ústavním soudu byl tento kandidát dne 19. října 2020 Národním shromážděním zvolen do funkce předsedy Nejvyššího soudu na období devíti let ode dne 1. ledna 2021. Rovněž dne 19. října byl tehdejším předsedou Nejvyššího soudu přidělen do Nejvyššího soudu, kde působil jako předseda jednoho ze senátů až do svého nástupu do funkce předsedy Nejvyššího soudu. Tento vývoj potvrzuje obavy, které již signalizovala zpráva o právním státu 2020, kdy se o jmenování do nejvyšších soudních funkcí rozhoduje bez jakékoli účasti soudních orgánů a v rozporu s evropskými normami. Zvláštní zpravodaj OSN pro nezávislost soudců a advokátů charakterizoval toto zvolení jako „útok na nezávislost justice a pokus podrobit soudnictví vůli zákonodárné moci v rozporu se zásadou dělby moci“. S ohledem na správní pravomoci předsedy Nejvyššího soudu a klíčovou úlohu Nejvyššího soudu v soudním systému vyvolává tento vývoj vážné obavy, pokud jde o nezávislost soudnictví.

Pokračovalo rušení řízení pro výběr předsedů soudů a jmenování prozatímních předsedů soudů ze strany předsedy Národního úřadu pro justici bez schválení Národní soudní radou. Předseda NÚJ pokračoval v praxi rušení – v rostoucím počtu případů a často bez dostatečného vysvětlení – výběrových řízení na předsedy soudů a další soudní vedoucí pracovníky, a to i v případech, kdy existovali vhodní uchazeči, kteří měli podporu svých kolegů. Tuto praxi kritizovala Národní soudní rada již za mandátu předchozího předsedy NÚJ. V uplynulém roce byl výběr předsedů soudů kvůli pandemii COVID-19 opakovaně odkládán; v důsledku toho zůstala volná místa buď neobsazená, nebo byla dočasně obsazena předsedou NÚJ nebo byl mandát soudních vedoucích pracovníků prodloužen právními předpisy. Předsedové soudů vykonávají pravomoci, které jsou důležité pro kariérní vyhlídky soudců. Vzhledem k tomu, že první jmenování soudců je omezeno na tři roky, závisí pokračování jejich soudní kariéry na posouzení jejich vhodnosti pro funkční mandát soudce, za jehož účelem má předseda soudu posoudit jejich soudní činnost. Jsou-li soudci shledáni vhodnými, požádá předseda soudu předsedu NÚJ, aby prezidentovi republiky doporučil jejich jmenování na dobu neurčitou. Pokud nejsou shledáni vhodnými, musí na konci prvního jmenování opustit funkci. Výsledky hodnocení mohou být napadeny u služebního soudu; služební soud nemůže vydat předběžné opatření, aby zabránil přerušení soudní kariéry během přezkumu hodnocení. Předseda soudu a předseda NÚJ mohou rovněž každé tři roky přeložit soudce – bez jejich souhlasu – k jinému soudu na dobu až jednoho roku, i když v praxi tuto možnost nevyužili od roku 2012. Byly vyjádřeny obavy ohledně dopadu této pravomoci na neodvolatelnost soudců.

Postupný růst platů soudců a státních zástupců pokračuje. Růst platů soudců, na nějž upozorňuje zpráva o právním státu 2020, pokračoval tak, jak je stanoveno v souhrnných právních předpisech z roku 2019, a očekává se, že přispěje k posílení nezávislosti soudnictví. V první fázi od ledna 2020 se platy zvýšily v průměru o 32 % a ve druhé fázi od ledna 2021 o 12 %. Další zvýšení o 13 % je plánováno na rok 2022. Přetrvávají však obavy, co se týče systému příplatků a pravomoci orgánů spravujících soudy přiznávat příplatky soudcům podle uvážení, bez objektivních a transparentních kritérií.

Přetrvávají obavy, co se týče některých prvků organizace státního zastupitelství. Jak je uvedeno ve zprávě o právním státu 2020, státní zastupitelství má přísnou hierarchickou strukturu. Přestože je nezávislost státního zastupitelství zakotvena v zákoně, určité prvky v právním řádu vedly skupinu GRECO k tomu, že vydala doporučení na přezkum pravidel pro jmenování nejvyššího státního zástupce s cílem ochránit tuto funkci před politickým vlivem. Ačkoli většina doporučení skupiny GRECO týkajících se státního zastupitelství byla provedena, některá zůstávají bez odezvy. Tak je tomu v případě doporučení zrušit možnost ponechat nejvyššího státního zástupce ve funkci i po uplynutí jeho mandátu. Je tomu tak i v případě doporučení skupiny GRECO, aby se situace, kdy nadřízený státní zástupce převezme případ od podřízeného státního zástupce, řídily přísnými kritérii a aby taková rozhodnutí byla písemně odůvodněna. Skupina GRECO rovněž doporučila zvýšit odpovědnost a transparentnost disciplinárních řízení proti státním zástupcům; skupina GRECO je i nadále znepokojena tím, že o skutkové podstatě věci stále rozhoduje přímý nadřízený státní zástupce, nikoli nestranný orgán. Úplné provedení těchto doporučení by mělo pozitivní dopad na protikorupční rámec.

Kvalita

Digitalizace soudního systému je celkově vysoká. Maďarsko se i nadále umísťuje velmi vysoko, pokud jde o digitální řešení k zahájení a sledování řízení v občanských/obchodních a správních věcech, digitální řešení pro vedení a sledování soudních řízení v trestních věcech a online přístup veřejnosti ke zveřejněným rozsudkům. Maďarsko má navíc velmi dobré výsledky, pokud jde o podporu alternativních metod řešení sporů a pobídky k jejich využívání. Existují však obavy, pokud jde o míru inkluzivnosti režimu právní pomoci, a soudní poplatky v obchodních věcech jsou i nadále vysoké. Pro soudce by mohlo být k dispozici více možností vzdělávání v oblasti komunikace.

Během pandemie COVID-19 bylo fungování soudů upraveno. Digitální řešení (např. systém dálkového jednání) byla v době vypuknutí pandemie již zavedena. Během pandemie se používání nástrojů pro jednání na dálku (videokonference) začalo používat v širokém měřítku, což zefektivnilo některá soudní řízení. Některé soudní postupy byly zjednodušeny. Dne 8. března 2021 vláda zavedla změny procesních zákon s cílem usnadnit fungování soudního systému během „stavu nebezpečí“.

Efektivnost