Objem dat vytvářených ve světě rychle roste, a to z 33 zettabytů v roce 2018 na očekávanou úroveň 175 zettabytů v roce 2025. Každá nová vlna dat představuje velké příležitosti pro EU, aby se stala světovou jedničkou v této oblasti. Navíc způsob uchovávaní a zpracování dat se v příštích 5 letech dramaticky změní. V současnosti probíhá 80 % zpracování a analýzy dat v datových centrech a v centralizovaných výpočetních zařízeních a 20 % v inteligentních propojených předmětech, jako jsou automobily, domácí spotřebiče nebo výrobní roboti, a ve výpočetních zařízeních v blízkosti uživatele („edge computing“). Do roku 2025 se tyto podíly pravděpodobně převrátí. Kromě hospodářských výhod a přínosů z hlediska udržitelnosti, které tento vývoj přináší, otevírá další příležitosti pro podniky, aby vyvinuly nástroje pro tvůrce dat za účelem zvýšení kontroly nad svými vlastními daty.

Na základě této strategie zahajuje Komise komplexní konzultaci o konkrétních opatřeních, která by mohla být přijata s cílem udržet EU v čele ekonomiky aktivně využívající data, a to při současném respektování a prosazování základních hodnot, které jsou základem evropských společností.

Občané by měli mít možnost činit lepší rozhodnutí na základě informací získaných z neosobních dat. A tato data by měla být přístupná všem, a to bez ohledu na to, zda se jedná o veřejné či soukromé subjekty, velké či malé podniky, začínající podniky nebo obří korporace To umožní společnosti mít co největší užitek z inovací a konkurenceschopnosti a zajistit, že z digitální dividendy bude mít prospěch každý z nás. Digitální Evropa by měla odrážet to nejlepší z Evropy – její otevřenou, spravedlivou, rozmanitou, demokratickou a sebevědomou tvář.

Digitální technologie během posledních několika let proměnily hospodářství a společnost a ovlivňují všechna odvětví činnosti a každodenní život všech Evropanů. Ústředním prvkem této přeměny jsou data, ovšem tím to zdaleka nekončí. Daty podložená inovace bude znamenat pro občany obrovský přínos, například prostřednictvím lepší personalizované medicíny, nové mobility a svým podílem na dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu. Ve společnosti, kde jednotlivci budou vytvářet stále větší objemy dat, musí způsob, jakým jsou data shromažďována a využívána, klást na první místo zájmy jednotlivce, a to v souladu s evropskými hodnotami, základními právy a pravidly. Občané budou daty podloženým inovacím důvěřovat a budou je přijímat pouze tehdy, pokud si budou jisti, že veškeré sdílení osobních údajů v EU bude podmíněno plným dodržováním přísných pravidel EU v oblasti ochrany údajů. Současně rostoucí objem neosobních dat z průmyslu a veřejných dat v Evropě kombinovaný s technologickou změnou spočívající ve způsobu uchovávání a zpracovávání dat bude představovat potenciální zdroj růstu a inovací, který by měl být využit.

Fungování evropského datového prostoru bude záviset na schopnosti EU investovat do technologií a infrastruktur příští generace, jakož i do digitálních kompetencí, jako je datová gramotnost. To zvýší technologickou suverenitu Evropy v klíčových základních technologiích a infrastrukturách pro ekonomiku založenou na datech. Infrastruktury by měly podporovat vytváření evropských úložišť dat, která umožňují analýzy dat velkého objemu a strojové učení způsobem, který je v souladu s právními předpisy v oblasti ochrany údajů a právem hospodářské soutěže, a umožňovat vznik ekosystémů založených na datech. Tato úložiště mohou být organizována centralizovaným nebo decentralizovaným způsobem. Organizace poskytující data by na oplátku získaly lepší přístup k datům jiných poskytovatelů, analytickým výsledkům z úložiště dat, služby jako např. prediktivní služby údržby, nebo licenční poplatky.

Zde uvedené kroky za účelem umožnění přístupu k datům musí být doplněny širší průmyslovou strategií pro ekonomiku aktivně využívající data. Datové prostory by měly posílit ekosystém (společností, občanské společnosti a jednotlivců) a vést k vytvoření nových produktů a služeb založených na dostupnějších datech. Veřejná politika může zvýšit poptávku po nabídkách založených na datech, a to jak zvýšením vlastní schopnosti veřejného sektoru využívat data pro rozhodování a veřejné služby, jakož i aktualizací nařízení a odvětvových politik s cílem zohlednit příležitosti, které nabízejí data, a zajistit, že nezachovávají demotivační faktory pro produktivní využívání dat.

EU by měla vytvořit atraktivní politické prostředí, tak aby podíl EU na ekonomice založené na datech – uchovávaná a zpracovávaná data, která jsou dána v Evropě k cennému použití – do roku 2030 odpovídal přinejmenším její hospodářské váze, nikoli na základě nařízení, ale z vlastní volby. Cílem je vytvořit jednotný evropský datový prostor, skutečný jednotný trh s daty, otevřený pro data z celého světa, kde jsou osobní, jakož i neosobní údaje, včetně citlivých osobních údajů, bezpečné a kde podniky mají rovněž snadný přístup k téměř nekonečnému množství vysoce kvalitních průmyslových dat, které podporují růst a vytvářejí hodnotu, a zároveň minimalizují lidskou uhlíkovou a environmentální stopu. Mělo by se jednat o prostor, v němž lze účinně prosazovat právo EU a v němž jsou všechny produkty a služby založené na datech v souladu s příslušnými normami jednotného trhu EU. Za tímto účelem by EU měla kombinovat vhodné právní předpisy a správu, aby byla zajištěna dostupnost dat, a investice do norem, nástrojů a infrastruktur, jakož i kompetencí pro nakládání s daty. Toto příznivé prostředí podporující pobídky a možnosti volby povede k tomu, že v EU bude uchováváno a zpracováváno větší množství dat.

Vize Komise vyplývá z evropských hodnot a základních práv a přesvědčení, že člověk je a měl by zůstat v centru naší pozornosti. Komise je přesvědčena, že podniky a veřejný sektor v EU mohou prostřednictvím využívání dat být schopny přijímat lepší rozhodnutí. Tím spíše je třeba využít příležitost, kterou představují data pro společenské a hospodářské blaho, neboť data lze na rozdíl od většiny hospodářských zdrojů reprodukovat za téměř nulové náklady a jejich užívání jednou osobou či organizací nebrání jejich užívání jinou osobou či organizací. Tento potenciál by měl být využit k řešení potřeb jednotlivců a vytvářet tak hodnotu pro hospodářství a společnost. K uvolnění tohoto potenciálu je třeba zajistit lepší přístup k datům a jejich odpovědné používání.

V současné době drží velkou část světových dat malý počet velkých technologických firem. To by mohlo dnes v EU snížit pobídky pro zakládání, růst a inovace podniků založených na datech. Máme před sebou však ještě řadu příležitostí. Velká část dat budoucnosti bude pocházet z průmyslových a profesionálních aplikací, oblastí veřejného zájmu nebo aplikací internetu věcí v každodenním životě, tedy oblastí, v nichž je EU silná. Příležitosti budou rovněž vyplývat z technologické změny. Vzniknou nové šance pro evropské podniky v oblastech, jako je cloud na okraji sítě, digitální řešení pro aplikace, jež jsou zásadně důležité pro bezpečnost, jakož i v oblasti kvantové výpočetní techniky. Z těchto trendů vyplývá, že dnešní vítězové nemusí být nutně vítězi budoucími. O zdrojích konkurenceschopnosti pro příští desetiletí v ekonomice založené na datech se však rozhoduje dnes. Proto by EU měla jednat již nyní.

-využívání cloud computingu v evropském veřejném sektoru je nízké. To může vést k méně efektivním digitálním veřejným službám, a to nejen z důvodu jasného potenciálu snížení nákladů na IT prostřednictvím cloud computingu, ale také proto, že vlády potřebují škálovatelnost cloud computingu pro zavádění technologií, jako je umělá inteligence,

Nerovnováha v tržní síle: Kromě vysoké koncentrace v poskytování cloudových služeb a datových infrastruktur existují také nerovnováhy na trhu, pokud jde o přístup k datům a jejich využívání, například pokud jde o přístup malých a středních podniků k údajům. Týká se to velkých on-line platforem, kde malý počet subjektů může akumulovat velké množství dat, získávat důležité poznatky a konkurenční výhody plynoucích z bohatství a rozmanitosti dat, která mají k dispozici. To může v konkrétních případech ovlivnit hospodářskou soutěž na trhu, nejen na trhu s těmito službami platforem, ale také na různých specifických trzích se zbožím a službami, které platforma obsluhuje, zejména v případě, kdy je platforma na těchto souvisejících trzích sama aktivní. Vysoký stupeň tržní síly vyplývající z „datové výhody“ může velkým subjektům umožnit stanovit pravidla platformy a jednostranně uložit podmínky pro přístup k datům a jejich využívání či dokonce využít tuto výhodu síly při vytváření nových služeb a rozšiřování na nové trhy. Nerovnováha může nastat i v jiných situacích, například pokud jde o přístup ke společně vytvořeným datům internetu věcí z průmyslových a spotřebních zařízení.

-Využívání informací veřejného sektoru podniky (sdílení dat mezi vládami a podniky – G2B). Zpřístupnění informací veřejné správy je dlouhodobou politikou EU. Tato data jsou vytvářena za použití veřejných prostředků, a proto by měla být přínosná pro společnost. Nedávno revidovaná směrnice o otevřených datech, jakož i ostatní odvětvové právní předpisy, zajišťují, že veřejný sektor snadno zpřístupní více dat, která vytváří, pro jejich použití, zejména malými a středními podniky, ale rovněž občanskou společností a vědeckou obcí, a to v rámci nezávislých hodnocení veřejných politik. Vlády však mohou učinit více. Datové soubory s vysokou hodnotou nejsou často dostupné za stejných podmínek v celé EU, což při používaní dat znevýhodňuje malé a střední podniky, které si takovou roztříštěnost nemohou dovolit. Zároveň citlivé údaje (např. údaje o zdravotním stavu) ve veřejných databázích nejsou často zpřístupňovány pro účely výzkumu, protože neexistují žádné kapacity ani mechanismy, které by umožňovaly provádění konkrétních výzkumných činností způsobem, který je v souladu s pravidly ochrany osobních údajů.

Data pro veřejné blaho: Data jsou vytvářena společností a mohou sloužit k boji proti mimořádným událostem, jako jsou povodně a lesní požáry, k zajištění toho, aby lidé mohli žít déle a zdravěji, ke zlepšení veřejných služeb a k řešení zhoršování životního prostředí a změny klimatu, a pokud je to nezbytné a přiměřené, k zajištění účinnějšího boje proti trestné činnosti. Data vytvořená veřejným sektorem, jakož i vytvořená hodnota, by měly být k dispozici pro veřejné blaho tím, že se zajistí, a to i prostřednictvím preferenčního přístupu, že tato data budou využívána výzkumnými pracovníky, jinými veřejnými institucemi, malými a středními podniky nebo začínajícími podniky. Data soukromého sektoru mohou rovněž významně přispět k veřejnému blahu. Využívání souhrnných a anonymizovaných dat ze sociálních médiích může být například účinným způsobem, jak doplnit zprávy všeobecných lékařů v případě epidemie.

-usnadnit jednotlivcům používání dat, které vytvářejí pro veřejné blaho, pokud si to přejí („datový altruismus“), a to v souladu s obecným nařízením o ochraně osobních údajů.

-posílit správní mechanismy na úrovni EU a v členských státech, které jsou relevantní pro využívání dat napříč odvětvími a pro využívání dat ve společných odvětvových datových prostorech, včetně soukromých i veřejných subjektů. To by mohlo zahrnovat mechanismus k upřednostnění normalizačních činností a práci na harmonizovanějším popisu a přehledu datových souborů, datových objektů a identifikátorů s cílem podpořit interoperabilitu dat (tj. jejich využitelnost na technické úrovni) mezi odvětvími a případně v rámci jednotlivých odvětví. Toho lze dosáhnout v souladu se zásadami dohledatelnosti, dostupnosti, interoperability a znovupoužitelnosti (zásady FAIR) dat, přičemž se zohlední vývoj a rozhodnutí odvětvových orgánů,

V souladu s touto zásadou zavádí první priorita pro uvedení vize do praxe podpůrný legislativní rámec pro správu společných evropských datových prostorů (4. čtvrtletí 2020). Tyto správní struktury by měly podporovat rozhodování o tom, jaká data lze použít v daných situacích, měly by usnadnit přeshraniční využívání dat a upřednostňovat požadavky a normy týkající se interoperability v jednotlivých odvětvích a napříč odvětvími při zohlednění potřeby, aby odvětvové orgány učily odvětvové požadavky. Tento rámec posílí nezbytné struktury v členských státech a na úrovni EU s cílem usnadnit využívání dat pro inovativní podnikatelské nápady, a to jak na úrovni jednotlivých odvětví či oblastí, tak z meziodvětvové perspektivy. Bude vycházet z nedávných iniciativ v členských státech a v jednotlivých odvětvích s cílem řešit jednu či více z těchto otázek:

Meziodvětvová (či horizontální) opatření pro přístup k datům a jejich využívání by měla vytvořit nezbytný zastřešující rámec pro ekonomiku aktivně využívající data, čímž se zabrání škodlivé roztříštěnosti na vnitřním trhu způsobené nejednotnými opatření mezi odvětvími a mezi členskými státy. Tato opatření by nicméně měla zohledňovat specifika jednotlivých odvětví a členských států.

V reakci na výše uvedené se ozývají hlasy, aby jednotlivci měli k dispozici nástroje a prostředky, aby se mohli přesněji rozhodnout, co se bude s jejich daty dít (prostřednictvím hnutí MyData a dalších). To je pro jednotlivce příslibem značného prospěchu, včetně jejich zdraví a dobrých životních podmínek, lepších osobních financí, nižší environmentální stopy, bezproblémového přístupu k veřejným a soukromým službám a větší kontroly a transparentnosti, pokud jde o jejich osobní údaje. K těmto nástrojům a prostředkům patří nástroje pro správu souhlasu, aplikace správy osobních údajů, včetně plně decentralizovaných řešení založených na technologii blockchain, jakož i družstva nebo trusty pro osobní údaje působící jako noví neutrální zprostředkovatelé v oblasti ekonomiky osobních údajů. Tyto nástroje jsou v současné době stále ještě v plenkách, avšak mají značný potenciál a potřebují příznivé prostředí.

Komise zváží opatření, která usnadní používání dat u produktů a služeb a zvýší poptávku po službách založených na datech. Odvětvové přezkumy by měly určit regulační a neregulační překážky používání dat nebo nabídek založených na datech. Zvýšená dostupnost a normalizace dat by měla rovněž usnadnit soulad v reálném čase a přeshraniční soulad vedoucí ke snížením administrativní zátěže a překážek jednotného trhu. Navíc vlády mohou rovněž posílit poptávku prostřednictvím zvýšeného používaní analýzy dat a automatických služeb ve veřejných službách a rozhodování.

Komise rovněž zváží problémy týkající se soudní příslušnosti ve vztahu k datům. Tyto problémy vytvářejí nejistotu pro podniky, které mohou čelit protichůdným pravidlům. EU by neměla dělat kompromisy, pokud jde o její zásady: všechny společnosti, které prodávají zboží nebo poskytují služby související s ekonomikou aktivně využívající data v EU, musí dodržovat právní předpisy EU, což by nemělo být ohroženo nároky na soudní příslušnosti ze zemí mimo EU.

-pouze v případě, že to vyžadují zvláštní okolnosti, by měl být přístup k datům povinný, a to případně za spravedlivých, přiměřených a/nebo nediskriminačních podmínek.

Za účelem ochrany práv a zájmů podniků a občanů EU bude Komise za podpory příslušných orgánů členských států věnovat zvláštní pozornost dodržování pravidel EU (např. obecné nařízení o ochraně osobních údajů, nařízení o volném pohybu neosobních údajů a akt o kybernetické bezpečnosti) ze strany poskytovatelů cloudových služeb působících na trhu EU a případně jejich plánovanému provádění prostřednictvím samoregulačních a spoluregulačních mechanismů a technologických prostředků za účelem zvýšení důvěry, jakými jsou např. bezpečnost již od fáze návrhu a automatizovaný soulad. V současné době není pro poskytovatele a uživatele cloudových služeb k dispozici žádný komplexní přehled těchto pravidel EU a samoregulačních a spoluregulačních systémů. V této souvislosti Komise do 2. čtvrtletí 2022 sloučí různá platná pravidla (včetně samoregulace) pro cloudové služby do soudržného rámce ve formě souboru pravidel pro cloudové služby. Soubor pravidel pro cloudové služby nabídne v první řadě přehled stávajících kodexů chování v oblasti cloudu a certifikace, pokud jde o bezpečnost, energetickou účinnost, kvalitu služeb, ochranu údajů a přenositelnost údajů. V oblasti energetické účinnosti bude zváženo dřívější opatření.

V této souvislosti Komise posílí součinnost mezi prací na evropské federaci pro cloudové technologie a iniciativy členských států, jako např. Gaia-X. To je nezbytné pro zabránění vzniku mnoha roztříštěných cloudových federací a iniciativ v oblasti sdílení dat, jelikož úspěch takové iniciativy by závisel na panevropské účasti a kapacity pro navýšení. Z tohoto důvodu Komise usnadní memorandum o porozumění s členskými státy do 3. čtvrtletí 2020, přičemž začne s těmi státy, které již mají cloudovou federaci a iniciativy v oblasti sdílení dat.

Složka cloudové federace projektu s vysokým dopadem posílí postupné vytvoření nové rovnováhy mezi centralizovanou datovou infrastrukturou v cloudu a vysoce decentralizovaným a inteligentním zpracováním dat na okraji sítě. Takový projekt by proto měl od začátku propojovat nově vznikající kapacity edge computingu. Postupem času by projekt měl dále umožnit přístup ke špičkovým vysoce výkonným počítačům a jejich integraci se základními službami zpracování dat. To zajistí nepřetržité výpočetní služby za účelem maximalizace růstu a využívání společných evropských datových prostorů pro veřejné, průmyslové a vědecké použití.

Soukromý sektor, včetně zejména malých a středních podniků, rovněž potřebuje datové a cloudové infrastruktury a služby, které mají základní prvky bezpečnosti, udržitelnosti, interoperability a rozšiřitelnosti. To je zásadní pro to, aby evropské podniky mohly mít prospěch z úplného hodnotového řetězce tvorby a zpracování dat a přístupu k nim a jejich opakovaného využití. Investice propojí soukromé subjekty s veřejnou podporou za účelem vytvoření společných platforem nabízejících přístup ke značně rozmanitým cloudových službám pro bezpečné ukládání a sdílení dat, jakož i aplikace od umělé inteligence po simulaci, modelování, digitální replikování a zdroje vysoce výkonné výpočetní techniky (HPC). Platforma bude zahrnovat všechny vrstvy datové a výpočetní infrastruktury a služeb a bude využívat příležitostí, které nabízí nejnovější vývoj, jako je například edge computing, zavádění sítí 5G a využívání internetu věcí napříč průmyslovými odvětvími. Pomůže rovněž vytvořit dynamický ekosystém pro dodavatelské odvětví v Evropě založené na datech a cloudových službách v celém hodnotovém řetězci.

Konktrétně má Komise v úmyslu financovat vytvoření celounijních společných interoperabilních datových prostorů ve strategických odvětvích. Tyto prostory mají za cíl překonat právní a technické překážky sdílení dat napříč organizacemi, a to kombinací potřebných nástrojů a infrastruktur a řešení otázek důvěry, například prostřednictvím společných pravidel vytvořených pro uvedené prostory. Prostory budou zahrnovat: i) zavádění nástrojů a platforem pro sdílení dat; ii) vytvoření rámců pro správu dat; iii) zlepšování dostupnosti, kvality a interoperability dat, a to jak v prostředí specifických pro danou oblast, tak napříč odvětvími. Financování bude rovněž podporovat orgány v členských státech při zpřístupňování datových souborů s vysokou hodnotou pro opakované použití v různých společných datových prostorech.

Aby byl tento projekt důvěryhodný jako celoevropská iniciativa, potřebuje odpovídající úroveň investic. Očekává se, že členské státy a odvětví investují do projektu společně s Komisí, čímž by mohlo být dosaženo celkového financování v řádu 4–6 miliard EUR, z čehož by Komise mohla usilovat o financování ve výši 2 miliardy EUR, a to na základě různých výdajových programů, s výhradou dohody o příštím víceletém finančním rámci.

Z projektu budou financovány infrastruktury, nástroje pro sdílení dat, architektury a řídicí mechanismy pro funkční sdílení dat a ekosystémy umělé inteligence. Bude vycházet z evropské federace (tj. propojení) energeticky účinných a důvěryhodných infrastruktur na okraji sítě a cloudových infrastruktur (infrastruktura jako služba, platforma jako služba, software jako služba). Bude řešit zvláštní potřeby odvětví v EU, včetně modelů pro zavádění hybridních cloudových služeb, které umožňují zpracování dat na okraji sítě, aniž by docházelo k jejich zpožďování („cloud-edge“). Do tohoto projektu bude zapojen evropský ekosystém podniků náročných na data, přičemž projekt podpoří evropské podniky a veřejný sektor v jejich digitální transformaci.

V zájmu plného využití tohoto potenciálu by měly být podniknuty další kroky s cílem propojit organizace na straně poptávky v soukromém a veřejném sektoru s novým a inovativním poskytováním služeb zpracování dat přizpůsobených na míru, zejména na úrovni platforma jako služba a software jako služba. Komise usnadní vytvoření tržiště s cloudovými službami pro uživatele z EU ze soukromého a veřejného sektoru do 4. čtvrtletí 2022. Trh nabídne potenciálním uživatelům (zejména veřejnému sektoru a malým a středním podnikům) možnost vybrat si služby pro zpracování dat v cloudu, softwarové služby a služby platformy, které splňují řadu požadavků v oblastech, jako je ochrana dat, bezpečnost, přenositelnost údajů, energetická účinnost a tržní postup. Účast poskytovatelů služeb na tržišti bude záviset na použití transparentních a spravedlivých smluvních podmínek, které současný trh ne vždy zajišťuje, a to konkrétně pro uživatele z řad mikropodniků a malých a středních podniků. Tržiště může usnadnit veřejné zadávání zakázek v oblasti alternativních řešení a jejich využívání soukromým sektorem může podpořit tržiště vzhledem k jeho značné agregované poptávce.

Zatímco řada členských států již vypracovává podobné tržní iniciativy na vnitrostátní úrovni, výhoda trhu s cloudovými službami na úrovni EU je dvojí: Zaprvé, může vyřešit stávající problém tržní asymetrie mezi velkými globálními aktéry, kteří často nabízejí integrovaná řešení obsahující aplikace, jež poskytují i menší subjekty (EU). Zadruhé, může zajistit jasnost, pokud jde o soulad cloudových služeb s příslušnými pravidly. To zajistí lepší soulad mezi nabídkou a poptávkou EU vycházející zejména z veřejné správy, služeb obecného veřejného zájmu a malých a středních podniků.

Podporovat pokrok v oblasti datových technologií

Program Horizont Evropa bude i nadále podporovat technologie, které mají zásadní význam pro další fáze ekonomiky založené na datech, jako jsou technologie na ochranu soukromí a technologie, na nichž jsou založeny průmyslové a osobní datové prostory. Několik kandidátů na partnerství v programu Horizont Evropa, jako je např. partnerství pro umělou inteligenci, údajů a robotiku a partnerství evropský cloud pro otevřenou vědu, která se připravují, mohou pomoci směřovat investice do této oblasti.

Klíčová opatření – Investovat do projektu s vysokým dopadem na evropské datové prostory, který zahrnuje architektury pro sdílení dat (včetně norem pro sdílení dat, osvědčených postupů, nástrojů) a mechanismy správy, jakož i evropské federace energeticky účinných a důvěryhodných cloudových infrastruktur a souvisejících služeb, s cílem usnadnit kombinované investice ve výši 4–6 miliard EUR, přičemž Komise by mohla usilovat o investice ve výši 2 miliardy EUR. První prováděcí fáze plánovaná na rok 2022, – podepsat memoranda o porozumění s členskými státy ohledně cloudové federace, 3. čtvrtletí 2020, – zavést evropské tržiště s cloudovými službami integrující celý soubor nabídky cloudových služeb, 4. čtvrtletí 2022, – vytvořit soubor (samo)regulačních pravidel EU pro cloudové služby, 2. čtvrtletí 2022.

C.Kompetence: posílení postavení jednotlivců, investování do dovedností a malých a středních podniků

Posílení postavení jednotlivců, pokud jde o jejich data

Jednotlivci by měli být dále podporováni při prosazování jejich práv, pokud jde o využívání dat, které vytvářejí. Mohou být oprávněny mít kontrolu nad svými daty prostřednictvím nástrojů a prostředků, aby se mohli přesně rozhodnut, co se děje s jejich daty („prostory pro osobní údaje“). To by mohlo být podpořeno rozšířením práva na přenositelnost pro jednotlivce podle článku 20 obecného nařízení o ochraně osobních údajů, čímž by získali větší kontrolu nad tím, kdo může získávat přístup ke strojově generovaným datům a kdo je může používat, např. prostřednictvím přísnějších požadavků na rozhraní pro přístup k datům v reálném čase a zavedení povinného používání strojově čitelných formátů pro data z některých produktů a služeb, např. data pocházející z inteligentních domácích spotřebičů nebo nositelné elektroniky. Kromě toho by mohla být zvážena pravidla pro poskytovatele aplikací osobních údajů nebo nových zprostředkovatelů dat, jako jsou poskytovatelé prostorů pro osobní údaje, která zaručí jejich úlohu jakožto neutrálního zprostředkovatele. Tyto otázky lze dále prozkoumat v kontextu výše uvedeného právního předpisu o datech. Program Digitální Evropa bude rovněž podporovat vývoj a zavádění datových prostorů pro osobní údaje.

Investice do dovedností a všeobecné datové gramotnosti

Finanční prostředky určené na dovednosti v rámci programu Digitální Evropa přispějí k překlenutí rozdílů, pokud jde o kapacity v oblasti dat velkého objemu a analýz. Program poskytne finanční prostředky na rozšíření zdrojů digitálních talentů čítajících řádově 250 000 osob, které budou moci rozšířit nejnovější technologie do podniků v celé EU. Vzhledem k významu dat v digitální ekonomice je pravděpodobné, že mnoho z těchto technologií bude založeno na datech.

Celkově by EU a členské státy měly do roku 2025 snížit současný nedostatek 1 milionu digitálních odborníků na polovinu, a to i tím, že se zaměří na zvýšení účasti žen.

Dále bude prozkoumána myšlenka sítě správců dat ze všech datově náročných organizací (jak podniků, tak i veřejného sektoru), kterou předložila odborná skupina pro sdílení dat mezi podniky a vládou.

Pokud jde o obecnou datovou gramotnost, posílená agenda dovedností stanoví cestu, která ukazuje, jak opatření EU a členských států mohou do roku 2025 zvýšit podíl obyvatelstva EU se základními digitálními dovednostmi, a to ze současných 57 % na 65 %.

Data velkého objemu a analytika učení nabízejí nové možnosti pro sběr, analýzu a používání dat za účelem zlepšení vzdělávání a odborné přípravy. Aktualizovaný akční plán digitálního vzdělávání posílí lepší přístup k datům a jejich využívání jako jednu ze svých klíčových priorit s cílem přizpůsobit vzdělávací instituce a instituce odborné přípravy pro digitální věk a vybavit je schopnostmi potřebnými pro lepší rozhodování a zlepšování dovedností a schopností.

Budování specializovaných kapacit pro malé a střední podniky

Připravovaná evropská strategie pro malé a střední podniky bude definovat opatření k vybudování kapacity pro malé a střední podniky a začínající podniky. Data jsou v této souvislosti významným přínosem, neboť zakládání nebo rozšiřování společnosti založené na datech není příliš kapitálově náročné. Malé a střední podniky a začínající podniky často vyžadují právní poradenství a poradenství ohledně regulačních požadavků, aby mohly plně využít velké množství příležitostí, které nabízí obchodní modely založené na datech.