Možnost 6: Registr EU.

Existují také 2 další možnosti s menším dopadem: zařadit opětovné použití do cílů sběru (možnost 7); a stanovit cíle pro poměr každé tuny lékařského vybavení, které se má recyklovat a využít, jak to již funguje u ostatních kategorií OEEZ (možnost 8).

5. Analýza dopadů a srovnání možností

Tato tabulka shrnuje dopady možností na efektivnost:

Možnost Žádná změna (Možnost 1) Větší prosazování (Možnost 2 a 3) Cíl 85% sběru (Možnost 4) Zvláštní cíle (Možnost 5) Určení (% OEEZ) Ukládání na skládce odpadů a protiprávní odstraňování 11 11 11 11 Zpracování v souladu se směrnicí 54 59 85 60 Nesprávné zpracování 35 30 4 29 ROČNÍ NÁKLADY Hrubé celkové náklady (v EUR) 5,6 mld. + prosazování 6 mld. – 6,3 + základní prosazování 6,8 mld. + základní prosazování 6,5 mld. – 6,8 mld. + základní prosazování Sběr a přeprava 1,8 mld. 1,8 mld. 1,8 mld. 1,8 mld. Dodatečné náklady 0,9 mld. 0,9 mld. 1,1 mld. 1,1 mld. Základní zpracování 1,3 mld. 1,3 mld. 1,3 mld. 1,3 mld. Dodatečné zpracování ke splnění právních norem 1,6 mld. 1,8 mld. 2,6 mld. 2,2 mld. Náklady prosazování Komisi není známo Zvýšení odhadované mezi 0,2 – 0,5 mld. Žádné zvýšení Zvýšení, zřejmě 0,1 – 0,3 mld. ROČNÍ PŘÍNOS Hodnota využití materiálu (v EUR) 2,2 mld. 2,2 mld. 2,2 mld. 2,2 mld. Poškození životního prostředí obecné Základní úroveň: Poškození ozonové vrstvy v důsledku 6720 tun uvolněných látek poškozujících ozonovou vrstvu Poškození klimatu v mld. EUR Jisté snížení možného poškození klimatu nezměřitelné Závisí na datu vstupu cílů v platnost: Snížení poškození klimatu o 2 mld. EUR až 0,2 mld. EUR ročně. Poškození ozonové vrstvy snížené o 12000–1200 tun. Závisí na datu vstupu cílů v platnost: Snížení poškození klimatu o 2 mld. EUR až 0,2 mld. EUR ročně. Poškození ozonové vrstvy snížené o 12000–1200 tun. V EU nebo mimo ni. Předpokládá se, že 4,3 milionu tun odpadu je nesprávně zpracováno v EU nebo mimo ni. Předpokládá se, že 3,7 milionu tun odpadu je nesprávně zpracováno v EU nebo mimo ni. Předpokládá se, že 0,5 milionu tun odpadu je nesprávně zpracováno v EU nebo mimo ni. Předpokládá se, že 3,5 milionu tun odpadu je nesprávně zpracováno v EU nebo mimo ni. Inovační a vývozní trhy Malá dodatečná podpora pro rozvoj třídících a recyklačních technologií Malá podpora pro rozvoj technologií v rostoucím globálním trhu Významná podpora pro rozvoj technologií v rostoucím globálním trhu Jistá podpora pro rozvoj technologií v rostoucím globálním trhu Zaměstnanost EU Základní úroveň: Odhadovaný počet pracovních míst ve zpracování OEEZ v EU: několik desítek tisíc Malé zvýšení manuálně pracujících v EU s odhadovaným zvýšením příjmu odvětví odpadů o 0,1 mld. EUR Větší zastoupení manuální a technologicky náročné práce s odhadovaným zvýšením příjmu odvětví odpadů o 0,6 mld. EUR Větší zastoupení manuální a technologicky náročné práce s odhadovaným zvýšením příjmu odvětví odpadů o 0,4 mld. EUR

6. Srovnání možností pro zvýšení účinnosti:

Vyjasnit oblast působnosti a zařadit do kategorií

Pokud jde o dopady, tyto dvě možnosti uvedené pro vyjasnění oblasti působnosti a vymezení kategorií v rámci směrnice o OEEZ se jen velmi málo liší; obě přinášejí upřesnění z právního hlediska, co se týče oblasti působnosti, a obě vyžadují zveřejňování seznamů výrobků zahrnutých do tohoto rámce působnosti, a to jak členskými státy, tak Komisí. Ani jedna z těchto možností neobjasňuje nově vzniklé pochybnosti spjaté s novými výrobky, které nebyly jasně zahrnuty do oblasti působnosti směrnice anebo postaveny mimo ni.

Pokud bylo použití seznamů, které by objasnily oblast působnosti, vůbec podpořeno, pak se zúčastněné strany přikláněly k myšlence pozitivního a negativního seznamu. Harmonizace oblasti působnosti v rámci směrnice o OEEZ byla podporována více než vymezení oblasti působnosti pomocí směrnice o nebezpečných látkách, ačkoli tato možnost by si vyžádala zavedení dvojího právního základu ve směrnici o OEEZ, zatímco ve směrnici o nebezpečných látkách, jejímž cílem již je harmonizace oblasti působnosti, by podobného účinku bylo možné dosáhnout odkazem na oblast její působnosti.

Zařazení některých druhů produktů do kategorie komerčního odpadu by napomohlo vyřešení problémů s odpadem s dvojím využitím, ke kterým dochází tam, kde se komerční zařízení, velmi podobné spotřebitelským zařízením (jako např. informatické zařízení), stávají součástí odpadu z domácností a jejich zpracování je hrazeno výrobci zařízení pro domácnosti. Toto zneužívání by bylo pravděpodobně ještě častější, pokud by větší objemy OEEZ byly sbírány oficiálně.

Snížit zbytečné administrativní náklady na registraci a předkládání zpráv

Pro účel snížení zbytečných nákladů plynoucích z dvojí a odlišné registrace a předkládání zpráv výrobci jsou zvažovány tři možnosti. Zavedení zápočtového střediska EU nebo jednotného registru EU by zajisté představovalo možnost jak snížit zbytečné náklady: jednotný registr EU by bezpochyby přinesl vyšší náklady Evropské komisi (a stejně tak plátci daně) a přinesl členským státům snížení nákladů na činnosti. Existuje reálná šance, že zavedení právních požadavků na interoperabilitu mezi registry členských států by dosáhlo stejného výsledku, pokud jde o registraci výrobců, a zamezilo by zvýšení nároků na zdroje na straně Evropské komise, ale je nepravděpodobné, že by umožnilo synchronizovat finanční toky pro zpracování u režimů se skutečným přeshraničním zpracováním OEEZ.

7. Doporučená kombinace možností a jejich dopady

Za účelem zvýšení efektivnosti a účinnosti stávajících cílů směrnice o OEEZ doporučuje analýza v tomto posouzení dopadů přijetí kombinace možností. Tyto možnosti jsou spolu s jejich klíčovými dopady popsány v této tabulce:

Doporučené možnosti politiky Klíčové dopady (srovnání se základní úrovní) Zlepšit efektivnost Stanovit cíle sběru pro výrobce na úrovních blízko úrovně sběru, které je v současnosti dosahováno, odpady B2B zahrnout do těchto cílů. -Náklady na dodatečné zpracování ve výši 1 mld. EUR za rok, z čehož významnou, ale neupřesněnou část tvoří zvýšené příjmy pro podniky EU zabývající se zpracováním. -Tyto náklady spadají na stranu výrobců, kteří je budou moci přenést na spotřebitele. -Roční snížení poškození životního prostředí působícího na atmosféru (řádově 1 mld. EUR ročně) do roku 2020, na území EU a pracovníky rozvojových zemí díky bezpečnějšímu zpracování 4,3 milionu tun OEEZ. Založit tyto cíle na úrovních EEZ uvedených na trh v předchozím roce, na úrovni 65 % EEZ uvedených na trh u všech členských států (85 % produktů OEEZ). Stanovit minimální požadavky na inspekce a prosazování členskými státy, přičemž o těchto požadavcích by bylo rozhodnuto postupem projednávání ve výborech. Zlepšit účinnost Vymezit oblast působnosti směrnice ve směrnici o nebezpečných látkách (na základě článku 95 Smlouvy) a vyžadovat na členských státech uveřejnění seznamu výrobků spadajících do vnitrostátní oblasti působnosti. Zvýšené objasnění, i když ne úplné, výrobků spadajících do oblasti působnosti s možností pro členské státy tuto oblast působnosti na svém území rozšířit. Požadovat interoperabilitu a možnost přenosu údajů mezi registry výrobců v členských státech -Snížení zbytečných nákladů hrazených výrobci o 66 milionů EUR ročně díky jednotné registraci pro všechny závazky Společenství se sjednocenými požadavky na předkládání zpráv a postupy, z čehož budou mít největší poměrný užitek malé a střední podniky. Zařadit opětovné použití celých spotřebičů do cíle pro recyklaci v kombinaci s opětovným použitím. Odstranění překážek opětovného použití výrobků tam, kde opětovné použití je z hospodářského hlediska výhodnější než recyklace. Stanovit cíle pro lékařská zařízení (kat. 8), které budou shodné s cíli pro monitorovací zařízení (kat. 9). Omezený dopad: jen u některých lékařských zařízení (okolo 10 000 tun ročně) bude podíl recyklovaných materiálů vyšší.

V porovnání s dalšími možnostmi tato kombinace možností:

–má větší schopnost stimulovat správné zpracování veškerých OEEZ, které nejsou součástí toku odpadu domácností a zároveň nezvýšit náklady na jejich sběr na straně společnosti a může zvýšit nákladovou efektivnost stávající směrnice;

–by měla přinést větší výhody díky inovaci a vývozu, vyšší investice do recyklačních technologií, čehož by mohly využít podniky zabývající se technologiemi na rychle rostoucím vývozním trhu, kde mají podniky EU v celosvětovém měřítku často vedoucí postavení, umožnit v tomto odvětví zvýšení zaměstnanosti v oblasti vyspělých technologií, jakož i snížit náklady a podpořit vznik trhu s novými materiály;

–by měla zvýšit zaměstnanost v odvětví zpracování a využití OEEZ v EU, přičemž v tomto odvětví jde často o manuální práci pro pracovní sílu s nižší kvalifikací. Rovněž stimulace odvětví opětovného využití by mohla vést ke zvýšení zaměstnanosti u sociálně znevýhodněných osob a k lepšímu přístupu k levnějšímu již použitému zboží pro nejchudší část společnosti.