ISSN 1831-0788
EVROPSKÝ  
ÚČETNÍ DVŮR
2012
CS
Zvláštní zpráva č. 5
SPOLEČNÝ INFORMAČNÍ SYSTÉM  
PRO OBLAST VNĚJŠÍCH VZTAHŮ (CRIS)

SPOLEČNÝ INFORMAČNÍ SYSTÉM  
PRO OBLAST VNĚJŠÍCH VZTAHŮ 
(CRIS)Zvláštní zpráva č. 5  2012
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU)
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Lucemburk
LUCEMBURSKO
Tel. +352  4398-1
Fax +352  4398-46410
E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 5  2012
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2012
ISBN 978-92-9237-599-7
doi:10.2865/94280
© Evropská unie, 2012
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)3
OBSAH
Body
	 ZKRATKY 	A	GLOSÁŘ
I–IX	 SHRNUTÍ
1–16	 ÚVOD
1–6	 OBLAST 	AUDITU
7–13 	 POPIS 	SYSTÉMU 	CRIS
14–16 	 REGULAČNÍ 	RÁMEC
17–23	 ROZSAH 	A	KONCEPCE 	AUDITU
24–74	 PŘIPOMÍNKY
24–44 	 	NAVZDORY 	URČITÝM 	NEDOSTATKŮM 	PROBÍHÁ 	NYNÍ 	VÝVOJ 	SYSTÉMU 	CRIS 	TAK,	 ABY	SYSTÉM 	MOHL 	
REAGOVAT 	NA	POTŘEBY 	KOMISE
24–29	 PROJEKTY 	ROZVOJE 	SYSTÉMU 	NYNÍ 	REAGUJÍ 	NA	NÁLEŽITĚ 	ZJIŠTĚNÉ 	POTŘEBY
30–35	 POTŘEBA 	AKTUALIZOVAT 	DEFINICI 	ÚLOHY 	SYSTÉMU 	CRIS
36–41	 NEDOSTATKY 	V	KÓDOVÁNÍ 	DAT
42–44	 PŘETRVÁVAJÍCÍ 	PROBLÉMY 	S	UŽIVATELSKOU 	VSTŘÍCNOSTÍ
45–57	 ŘÍZENÍ 	SYSTÉMU 	CRIS 	NENÍ 	V	ZAJIŠŤOVÁNÍ 	INTEGRITY 	DAT	DOSTATEČNĚ 	ÚČELNÉ
49–52 	 	CHYBĚJÍCÍ 	DATOVÉ 	ZÁZNAMY
53–56	 	NEPLATNÉ 	DATOVÉ 	ZÁZNAMY
57	 	ZPOŽDĚNÉ 	ZAÚČTOVÁNÍ
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)4
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)58–74	 NEDOSTATEČNÉ 	ZABEZPEČENÍ 	SYSTÉMU 	A	JEHO 	DAT
58–62	 NEJASNÁ 	DEFINICE 	ODPOVĚDNOSTI 	ZA	BEZPEČNOST 	DAT
63–67	 	NEDOSTATKY 	PODRÝVAJÍCÍ 	SCHOPNOST 	SYSTÉMU 	ZACHOVÁVAT 	DŮVĚRNOST 	INFORMACÍ 	A	INTEGRITU 	DAT
68–72	 NEÚPLNÁ 	SYSTÉMOVÁ 	DOKUMENTACE
73–74	 NEDOSTATEČNÉ 	MONITOROVÁNÍ 	ZPRACOVÁVÁNÍ 	OSOBNÍCH 	ÚDAJŮ
75–81 	 ZÁVĚRY 	A	DOPORUČENÍ
ODPOVĚDI 	KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)5
ABAC : Systém akruálního účetnictví Komise, který nahradil dříve používaný účetní systém na hotovostní bázi Sincom2.
Bezpečnost 	(údajů) : Bezpečnost údajů se týká schopnosti informačního systému zachovávat důvěrnou povahu údajů, 
jejich integritu a  dostupnost. 
CRIS : Společný informační systém RELEX
Dostupnost 	(údajů) : Kapacita informačního systému provést úkol za podmínek stanovených s  ohledem na program, 
lhůty a  výkonnost
Důvěrnost 	(údajů) : Důvěrný charakter informací nebo informačního systému jako celku či jeho části (například algo -
ritmů, programů a  dokumentace), k  nimž mají přístup pouze oprávněné osoby a  subjekty v  rámci daných postupů.
ERF : Evropské rozvojové fondy
EuropeAid : Generální ředitelství Evropské komise pro rozvoj a  spolupráci – EuropeAid (dříve Úřad pro spolupráci Euro -
peAid a  Generální ředitelství pro rozvoj)
GŘ: Generální ředitelství
Informační 	systém : Soubor zařízení, metod a  postupů a  případně též osob, zaměstnanců, organizovaných za účelem 
zpracování informací 
Integrita 	(dat) : Záruka, že informační systém a  zpracovávané informace je možné měnit pouze záměrnými a  legitimními 
kroky a  že systém vygeneruje požadovaný přesný a  vyčerpávající výsledek. 
IT: Informační technologie
(datové) 	kódy : Hodnoty dat, které se v  databázi používají ke kategorizaci jiných dat.
Kontrolor 	(osobních) 	údajů : Orgán nebo subjekt Společenství, generální ředitelství, oddělení nebo jiná organizační 
jednotka, která sama nebo v  součinnosti s  jinými jednotkami určuje účel a  způsob zpracování osobních údajů. 
MOV : Monitorování orientované na výsledky
OECD : Organizace pro hospodářskou spolupráci a  rozvoj 
OLAS : Účetní systém fungující online. Informační systém, který Komise používala do roku 2008 jako podporu pro operace 
evropských rozvojových fondů. 
Osobní 	údaje : Veškeré informace o  identifikované nebo identifikovatelné fyzické osobě. Identifikovatelnou osobou se 
rozumí osoba, kterou lze přímo či nepřímo identifikovat, zejména odkazem na identifikační číslo nebo na jeden či několik 
zvláštních prvků její fyzické, fyziologické, psychické, hospodářské, kulturní nebo sociální identity.ZKRATKY A GLOSÁŘ
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)6
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)RELEX : Francouzská zkratka pro relations extérieures  neboli „vnější vztahy“
Správa 	informačních 	technologií : Vedení, organizační struktury a  procesy, které zajišťují udržitelnost infor -
mačních technologií organizace a  rozvinou její strategie a  cíle.
Úložiště 	dat	systému 	ABAC : Informační systém Komise, který poskytuje konsolidované finanční a  účetní 
údaje.
Zpracování 	osobních 	údajů : Jakýkoli úkon nebo soubor úkonů s  osobními údaji, které jsou prováděny 
pomocí či bez pomoci automatizovaných postupů, jako je shromažďování, zaznamenávání, uspořádávání, ucho -
vávání, přizpůsobování nebo pozměňování, vyhledávání, konzultace, použití, sdělení prostřednictvím přenosu, 
šíření nebo jakékoli jiné zpřístupnění, sladění či spojení, jakož i  blokování, výmaz nebo likvidace.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)7
SHRNUTÍ
I.
CRIS je informační systém zavedený Komisí k  podpoře 
řízení vnějších akcí. Funkce tohoto systému se od jeho 
uvedení do provozu v  roce 2002 kontinuálně rozšiřo -
valy. Postupně se stal hlavním referenčním informač -
ním systémem pro řízení, výkaznictví a  dokumentaci 
vnějších akcí financovaných jak ze souhrnného roz -
počtu EU, tak z  evropských rozvojových fondů (ERF). 
II.
Systém CRIS umožňuje všem zaměstnancům Komise, 
kteří se v  ústředí i  v delegacích EU podílejí na řízení 
vnějších akcí, využívat společnou databázi. Poskytuje 
údaje týkající se různých fází řízení, od programování 
až po přípravu a  monitorování, a  pokrývá jak provozní, 
tak finanční aspekty příslušných akcí. Rovněž navádí 
finanční údaje do účetního systému Komise ABAC. 
III.
Obecná auditní otázka zněla, zda je systém CRIS scho -
pen účelně reagovat na informační potřeby Komise. 
Účetní dvůr zejména posuzoval, zda byl systém CRIS 
koncipován tak, aby dokázal účelně reagovat na infor -
mační potřeby Komise, a  zda informace, které poskytl, 
byly spolehlivé. Audit obsáhl i  přezkum systémové 
dokumentace systému CRIS v  Komisi a  testování věcné 
správnosti údajů v  systému CRIS.
IV.
Účetní dvůr dospěl k  názoru, že systém CRIS je větši -
nou schopen účelně reagovat na informační potřeby 
Komise v  oblasti vnějších vztahů. Nicméně i  po deseti 
letech vývoje má stále nedostatky. Tyto nedostatky 
souvisí především s  definicí úlohy systému CRIS 
ve vztahu k  účetnímu systému Komise, nedostatky 
v kódování dat, nedostatečnou účelností zajištění 
integrity dat a  obecně i  nedostatečným zabezpeče -
ním systému a  jeho dat. Některé vznesené připomínky 
potvrzují připomínky, které již Účetní dvůr uvedl ve 
svých předchozích zprávách.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)8
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)V.
Vývoj systému CRIS nyní odpovídá jasně stanoveným 
a zdokumentovaným informačním potřebám. Nicméně 
navzdory nedávným zlepšením správy sy   stému stále 
chybí aktualizovaná definice jeho úlohy. Zejména 
nebylo zřejmé, proč systém CRIS musí duplikovat 
funkce účetního systému Komise. 
VI.
Výsledkem řady kontinuálních vývojových úprav sy  -
stému CRIS v  letech 2005 a  2008, které nebyly náležitě 
formálně zdokumentovány, jsou nedostatečně defi -
nované datové kódy. Konsolidace dat je v  důsledku 
toho obzvláště obtížná a  náchylná k  chybám a  využití 
systému CRIS pro získání souhrnných dat týkajících 
se vnějších akcí v  rozdělení podle přijímající země, 
finančního instrumentu či politiky se tak komplikuje. 
VII.
Pokud jde o  integritu dat systému CRIS, Účetní dvůr 
zjistil, že některé záznamy chybějí, nejsou platné nebo 
nebyly aktualizovány. Tyto skutečnosti omezily spo -
lehlivost systému a  jeho efektivnost a  účelnost jako 
nástroje řízení. 
VIII.
Komise dosud systém a  jeho data dostatečně nezabez -
pečila. I  když postupy pro správu přístupových práv 
uživatelů byly zavedeny, odpovědnost za bezpečnost 
dat v  systému CRIS nebyla jasně definována. Některé 
systémové nedostatky navíc omezily efektivnost 
a účelnost systému, pokud jde o  zachování důvěrnosti 
informací a  integritu dat. Účetní dvůr také zjistil, že se 
dostatečně nemonitoruje zpracování osobních údajů.IX.
Na základě svých připomínek a  s cílem zlepšit účelnost 
reakce systému CRIS na informační potřeby Komise 
vydává Účetní dvůr tato doporučení:
a) Je třeba formálně stanovit zamýšlenou úlohu sy -
stému CRIS jako informačního systému, a  to zejmé -
na ve vztahu k  účetnímu systému Komise ABAC. 
Komise by se měla především snažit omezit dupli -
kace funkcí systému ABAC v  systému CRIS. 
b) Seznamy datových kódů systému CRIS by měly být 
zjednodušeny, aby jeden kód označoval vždy je -
den subjekt a  hodnoty datových polí se vzájemně 
vylučovaly. Navíc současné kontroly kvality úda -
jů (kontroly a  procesy) by měly být revidovány 
a posíleny účelnými bezpečnostními opatřeními, 
a byla tak zajištěna spolehlivost údajů. Cílem těch -
to opatření by mělo být efektivní a  účelné fun -
gování systému CRIS při poskytování souhrnných 
informací podle přijímajících zemí, oblastí politiky 
a finančních nástrojů. 
c) S ohledem na velikost a  různorodost souboru uži -
vatelů systému CRIS by se měla při jeho dalším 
vývoji věnovat náležitá pozornost zlepšení jeho 
uživatelské vstřícnosti.
d) Měla by být stanovena odpovědnost za řízení bez -
pečnosti dat systému CRIS a  provedeno celkové 
posouzení rizik souvisejících s  informačními tech -
nologiemi. Je třeba postupovat s  náležitou péčí, 
zejména pokud jde o  ochranu osobních a  finanč -
ních údajů.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)9
ÚVOD
OBLAST 	AUDITU
1.	 Do oblasti vnějších akcí spadají intervence Komise v  zemích mimo Evrop -
skou unii, včetně rozšíření Evropské unie, rozvoje afrických, karibských 
a tichomořských států a  vnější obchodní politiky. Na řízení vnějších akcí 
se podílí jak ústředí Komise v  Bruselu, tak i  delegace EU v  mnoha zemích 
po celém světě. V  roce  2010 přijala Komise v  souvislosti s  vnějšími akcemi 
závazky v  celkové hodnotě 11  107 milionů EUR1.
2.	 V uplynulé dekádě se Komise snažila své postupy pro řízení vnějších akcí 
harmonizovat a  zjednodušit. Konkrétně přijala opatření ke sjednocení 
útvarů, jež odpovídají za provádění vnějších akcí. Současně si stanovila 
cíl zavést harmonizovaný informační systém, společný informační systém 
RELEX (CRIS), a  to integrací dříve samostatných informačních systémů. 
Tento systém měl být schopen okamžitě poskytovat finanční informace 
o projektech a  programech v  oblasti vnějších akcí. 
3.	 Informační systém je soubor zařízení, metod a  postupů a  případně též 
osob, zaměstnanců, organizovaných za účelem zpracování informací2. 
V rámci organizace se informační systémy obvykle zavádějí, aby za -
městnancům a  vedení poskytovaly informace, a  umožnily jim tak plnit 
jejich povinnosti související s  plánováním, monitorováním, kontrolou 
a výkaznictvím. 
4.	 Když byl systém CRIS v  roce  2002 uveden do provozu, jeho jednotlivé 
funkce se vztahovaly k  finanční realizaci projektů. Od té doby se prů -
běžně pracovalo na jeho vývoji, aby mohl poskytovat podporu rostoucí 
škále finančních a  provozních aspektů řízení vnějších akcí. Systém nyní 
pokrývá různé fáze příslušných akcí, od fáze programování až po jejich 
přípravu a  monitorování.1 8 445 milionů EUR ze 
souhrnného rozpočtu EU 
a 2 662 milionů EUR z ERF. 
Zdroj:  Pracovní dokument 
Komise „Výroční zpráva 
(2011) o politikách rozvoje 
a vnější pomoci Evropské 
unie a o jejich provádění 
v roce 2010“, SEK(2011) 880 
v konečném znění, přiložený 
k dokumentu „Výroční zpráva 
(2011) o politikách rozvoje 
a vnější pomoci Evropské 
unie a o jejich provádění 
v roce 2010“, KOM(2011) 414 
v konečném znění.
2 Rozhodnutí Komise 
K(2006) 3602 ze dne 
16. srpna 2006 o bezpečnosti 
informačních systémů 
užívaných v Evropské komisi.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)10
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)3 Dne 1. ledna 2011 se 
útvary někdejšího GŘ 
AIDCO a někdejšího GŘ 
DEV sloučily a vytvořily 
nové Generální ředitelství 
pro rozvoj a spolupráci – 
EuropeAid (GŘ pro rozvoj 
a spolupráci – EuropeAid). 
Název „EuropeAid“, pod 
nímž bylo někdejší GŘ 
AIDCO známo, nyní 
používá nové GŘ pro rozvoj 
a spolupráci – EuropeAid.
4 Dne 1. ledna 2011 zaniklo 
někdejší GŘ pro vnější vztahy 
a většina jeho činností přešla 
na Evropskou službu pro 
vnější činnost (ESVČ). Jeho 
finanční činnost převzala 
Služba nástrojů zahraniční 
politiky (FPI).5.	 Systém CRIS využívá především Generální ředitelství Komise pro spolu -
práci a  rozvoj (EuropeAid3), GŘ pro rozšíření a  Služba nástrojů zahraniční 
politiky4. Tyto útvary využívají systém CRIS zejména jako vstupní rozhra -
ní pro vkládání finančních dat o  vnějších akcích do účetního systému 
Komise (ABAC). Finanční operace se zahajují v  systému CRIS, do něhož 
se údaje vkládají a  kde se ověřují, než jsou automaticky převedeny do 
systému ABAC; není tedy nutno je kódovat dvakrát. Dále se do systému 
CRIS vkládají provozní údaje o  programech a  projektech z  oblasti vněj -
ších vztahů, například výsledky auditů a  monitorovacích činností, a  jsou 
v něm rovněž zpracovávány a  uchovávány. Tyto údaje je možné využívat 
při řízení a  rozhodování i  pro obecné monitorování realizace vnějších 
akcí. 
6.	 Systém CRIS je vzhledem ke svému využití v  oblasti účtování a  vykazování 
výsledků vnitřních kontrol klíčovým prvkem systému vnitřní kontroly 
Komise pro řízení vnějších akcí. 
POPIS 	SYSTÉMU 	CRIS
7.	 CRIS je počítačový informační systém; funguje především na základě 
počítačového a  telekomunikačního vybavení (hardware) a  elektronických 
postupů (software). Jeho softwarová část v  zásadě sestává z  databáze, 
síťového uživatelského rozhraní pro vkládání dat a  jejich vyhledávání 
a rozhraní či propojení s  účetním systémem ABAC Komise. Tím, že využívá 
jednu centrální databázi, umožňuje všem uživatelům v  Komisi a  u dele -
gací EU pracovat se stejnými daty. 
8.	 Uživatelské rozhraní je rozčleněno do různých modulů, z  nichž většina 
odpovídá různým fázím projektového cyklu a  ročním cyklům řízení, jak 
ukazuje diagram 1 . Ostatní moduly se využívají při správě sy  stému.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)11
DIAGRAM  1
POKRYTÍ 	PROJEKTOVÉHO 	CYKLU 	A ROČNÍHO 	CYKLU 	ŘÍZENÍ 	MODULY 	SYSTÉMU 	CRIS
Fáze projektového cyklu / cyklu řízení Hlavní používané moduly systému  CRIS
Stanovení politiky 
a strategie pro danou zemi
Příprava akce
Realizace a zprávaProgramování
Finanční prognózy
Rozhodnutí
Nabídkové řízení / výzvy 
k předkládání návrhů
Online registrace v databázi 
potenciálních žadatelů (PADOR)
Složka právního subjektu / 
Složka bankovního účtu
Rámcové smlouvy
Projekty
Smlouvy
Finanční záruky
Faktury/platby
Prognózy příjmů
Inkasní příkazy
Audit
Monitorování orientované 
na výsledky (MOV)
Hodnocení
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)12
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)9.	 Typický modul systému CRIS uživatelům mimo jiné umožňuje: 
 οvytvářet a  upravovat záznamy a  potvrzovat jejich platnost,
 οvyhledávat záznamy,
 οnahlížet do záznamů a  souvisejících dat, z  nichž některé systém au -
tomaticky vypočítává,
 οpřikládat k  záznamům dokumenty,
 οpropojovat záznamy různých modulů. 
10.  Například modul Smlouvy uživateli umožňuje vyhledat veškeré záznamy 
o zakázkách udělených konkrétnímu příjemci. Každý takto identifikova -
ný záznam by pak obvykle mimo jiné uváděl číslo smlouvy, krátký po -
pis zakázky, její stav a  typ, jméno odpovědného útvaru a  odpovědných 
osob, příslušnou zeměpisnou oblast, datum podpisu smlouvy a  ukončení 
smlouvy, výši zakázky a  příslušné rozpočtové položky. Byla by k  němu 
připojena i  naskenovaná kopie smlouvy a  jejích příloh. Smlouva by dále 
byla například propojena s  několika záznamy v  modulu Faktury, které by 
odpovídaly fakturám zaslaným příjemcem. Z  tohoto modulu by se uži -
vatel mohl dostat ke všem záznamům, které se týkají dané akce, i  přímo 
nahlížet do elektronické verze příslušných dokumentů. 
11.  Uživatelské rozhraní systému CRIS doplňují dva další nástroje: 
 οsystém výkaznictví CRIS Datawarehouse , tj. úložiště dat systému CRIS, 
který uživatelům umožňuje data systému CRIS agregovat, 
 οdokumentární systém CRIS Knowledge Base , tj. informační základna 
systému CRIS, která uživatelům zajišťuje přístup k  veškeré uživatelské 
dokumentaci systému CRIS. 
12.  S postupem let počet uživatelů systému CRIS rostl. V  roce  2010 ho vyu -
žívalo  5 000 individuálních uživatelů, z  toho více než 3  000 v  delegacích 
EU, jak ukazuje tabulka . V průběhu běžného pracovního dne bylo regis -
trováno v  průměru 3  000 uživatelských přístupů.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)13
13.  Rozvoj a  údržba systému CRIS se financují z  prostředků souhrnného 
rozpočtu EU a  z evropských rozvojových fondů. Rozpočtové prostředky 
požadované na vývoj, údržbu a  podporu systému CRIS se po několik let 
zvyšovaly a  v roce  2011 dosáhly  13 milionů EUR. Tento rozpočet spravu -
je EuropeAid, který ve spolupráci s  ostatními generálními ředitelstvími, 
která systém CRIS využívají či podporují, vede jeho vývoj a  údržbu. 
Působiště uživateleUživatelé systému CRIS  
v roce 2010Počet uživatelských přístupů v 
roce 2010
Delegace EU 3 095 62 % 562 861 70,5 %
EuropeAid 1 319 26 % 178 993 22,5 %
Bývalé GŘ RELEX 164 3 % 7 404 1 %
GŘ pro rozšíření 277 6 % 44 373 5,5 %
GŘ pro humanitární pomoc a civilní 
ochranu (ECHO)45 1 % 1 222 0 %
Ostatní GŘ a jiné útvary 105 2 % 3 683 0,5 %
Celkem 5 005 100 % 798 536 100 %TABULKA
POČET 	UŽIVATELŮ 	SYSTÉMU 	CRIS 	V ROCE 2010
Zdroj: Údaje spočetl Účetní dvůr na základě dat systému CRIS.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)14
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)5 Nařízení Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 ze 
dne 25. června 2002, kterým 
se stanoví finanční nařízení 
o souhrnném rozpočtu 
Evropských společenství 
(Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).
6 Nařízení Komise 
(ES, Euratom) č. 2342/2002 
ze dne 23. prosince 2002 
o prováděcích pravidlech 
k nařízení Rady (ES, Euratom) 
č. 1605/2002, kterým se 
stanoví finanční nařízení 
o souhrnném rozpočtu 
Evropských společenství 
(Úř. věst. L 357, 31.12.2002, 
s. 1). Konkrétně článek 48 
uvádí, že systémy a postupy 
pro řízení a vnitřní kontrolu 
mají mimo jiné zajistit 
generování spolehlivých 
finančních informací 
a informací o řízení. 
7 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady 
(ES) č. 45/2001 ze dne 
18. prosince 2000 o ochraně 
fyzických osob v souvislosti 
se zpracováním osobních 
údajů orgány a institucemi 
Společenství a o volném 
pohybu těchto údajů 
(Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).
8 Viz poznámka pod čarou 
č. 2.REGULAČNÍ 	RÁMEC
14.  Základní zásady plnění rozpočtu definuje finanční nařízení Evropské 
unie5 spolu s  příslušnými prováděcími pravidly6. Konkrétně stanoví, že 
schvalující osoby jsou povinny ustavit náležité organizační struktury a  za-
vést kontrolní postupy a  svým orgánům podávat zprávy o  výkonu svých 
povinností. Rovněž uvádí konkrétní ustanovení, která se týkají systémů 
finančních informací. 
15.  Nařízení (ES) č.  45/20017 stanoví pravidla pro ochranu fyzických osob 
v souvislosti se zpracováními osobních údajů orgány a  subjekty Evropské 
unie.
16.  Rozhodnutí Komise K(2006)  36028 stanoví bezpečnostní opatření na 
ochranu informačních systémů Komise a  informací v  nich zpracová -
vaných před vším, co by mohlo ohrozit jejich dostupnost, integritu 
a důvěrnost.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)15
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
17.  Obecná auditní otázka zněla, zda je systém CRIS schopen účelně reagovat 
na informační potřeby Komise v  oblasti vnějších vztahů. 
18.  Touto obecnou otázkou se zabývá ve třech částech:
a) Je systém CRIS koncipován tak, aby byl schopen účelně reagovat 
na potřeby Komise? (viz body  24–44)
b) Jsou informace, které systém CRIS poskytuje, spolehlivé? (viz 
body  45–57)
c) Zajistila Komise dostatečné zabezpečení systému CRIS a  jeho dat? 
(viz body  58–74)
19.  Práce, která se konkrétně vztahovala k  dílčím auditním podotázkám a) a  c), vět -
šinou vycházela z  analýzy relevantních dokumentů a  vysvětlení, která poskytli 
pracovníci Komise při auditních pohovorech. Týkala se především vývoje sys -
tému CRIS od roku  2005. V  míře, v  níž byla k  dispozici příslušná dokumentace, 
byly však zohledněny i  události, k  nimž došlo mezi lety  2000 a  2005. Tato část 
auditu se soustředila na EuropeAid, který se na vývoji sy  stému CRIS zásadním 
způsobem podílel. V  květnu  2011 Účetní dvůr rovněž provedl elektronický 
průzkum mezi uživateli systému CRIS v  delegacích EU. 
20.  Ve druhé části auditu – dílčí otázka b) – se ověřovalo, zda jsou informace 
poskytované systémem CRIS spolehlivé. Ověřování probíhalo formou 
testování věcné správnosti souborů dat systému CRIS. Testovala se data, 
která byla přímo importována z  databáze CRIS na konci března  2011. 
Smyslem testů bylo zkontrolovat, zda jsou datové záznamy v  systému 
CRIS úplné, platné, jednotné a  aktuální. 
21.  Audit zahrnul informace o  všech rozpočtových prostředcích, jejichž řízení 
systém CRIS podporuje, a  to jak ze souhrnného rozpočtu EU, tak i  z ev-
ropských rozvojových fondů.
22.  Aby se postupovalo efektivně, soustředila se auditní práce na osm z  21 mo-
dulů systému CRIS, které byly vybrány tak, aby byly zastoupeny finanční 
i provozní moduly9. Účetní dvůr tak mohl provést podrobnější testy vybra -
ných modulů a  zároveň si vytvořit obecnou představu o  celém systému. 
23.  Cílem auditu nebylo posuzovat technické aspekty systému, což je postup 
používaný při auditu informačních technologií, ani nákladovou efektivitu 
údržby a  vývoje systému CRIS.9 Pro audit byly vybrány 
toto moduly: Rozhodnutí, 
Smlouvy, Složky právních 
subjektů, Faktury, Finanční 
prognózování, Audit, 
Hodnocení a MOV. 
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)16
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)NAVZDORY 	URČITÝM 	NEDOSTATKŮM 	PROBÍHÁ 		
NYNÍ 	VÝVOJ 	SYSTÉMU 	CRIS 	TAK, 	ABY 	SYSTÉM 		
MOHL 	REAGOVAT 	NA	POTŘEBY 	KOMISE
PROJEKTY 	ROZVOJE 	SYSTÉMU 	NYNÍ 	REAGUJÍ 	NA	NÁLEŽITĚ 		
ZJIŠTĚNÉ 	POTŘEBY
24.  Správa informačních technologií se týká „vedení, organizační struktury 
a [procesů], které zajišťují udržitelnost informačních technologií orga -
nizace a  rozvíjejí její strategie a  cíle“10.
25.  V souladu se standardy Komise pro vnitřní kontrolu musí být zavedeny 
náležité struktury pro správu informačních technologií11. Konkrétně:
 οkaždé generální ředitelství musí stanovit vhodnou organizaci řízení 
informačních systémů, které vlastní;
 οmusí být vypracován výroční směrný plán (rámcový plán pro infor -
mační technologie) vývoje všech informačních systémů;
 οkaždý informační systém v  majetku generálního ředitelství musí mít 
jasně určeného vlastníka, který zastupuje zájmy uživatelů a  na kterého 
dohlíží řídicí výbor;
 οprojekty týkající se všech nových informačních systémů se musí 
schvalovat na základě koncepčního dokumentu, v  němž je daný pro -
jekt popsán;
 οveškeré nové informační systémy by se měly vyvíjet s  využitím stan -
dardních metod Komise pro řízení a  vývoj projektů.
26.  Smyslem těchto opatření je zajistit, aby projekty vývoje informačních 
systémů odpovídaly potřebám Komise a  byly koncipovány tak, aby tyto 
potřeby účelným způsobem řešily12.10 Definice Institutu pro 
správu IT®, jak ji cituje 
SEK(2004) 1267 ze dne 
20. října 2004 – Sdělení 
Komisi o zlepšení správy 
informačních technologií 
v Komisi.
11 Standard vnitřní kontroly 
č. 7. Viz také SEK(2004) 1267. 
12 SEK(2004) 1267 stanoví, že 
ke všem projektům vývoje 
informačních systémů by se 
měly předkládat obchodní 
plány/studie proveditelnosti, 
v nichž by bylo vysvětleno, 
proč se systém vytváří, co je 
jeho úkolem a jak bude tento 
úkol splněn, jaký má dopad 
na organizaci a kolik bude 
stát.PŘIPOMÍNKY
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)17
27.  Účetní dvůr zjistil, že v  letech  2005  až 2008 zjišťování informačních potřeb 
a stanovování jejich priorit jednak neprobíhalo systematicky a  jednak 
nebylo jasně zdokumentováno. Vývojové změny systému pak náležitým 
způsobem nereagovaly na potřeby Komise nebo v  extrémních přípa -
dech byly dokonce zbytečné (viz rámeček 1 ). Stejně tak i  řízení většiny 
projektů v  oblasti IT probíhalo relativně neformálně, s  výjimkou jednoho 
velkého projektu převzetí informačního systému OLAS, který se dříve 
využíval pro podporu operací ERF.
28.  Od roku  2008 zavádí Komise ucelenější strukturu správy IT systému CRIS. 
Především jsou nyní systematicky zjišťovány a  analyzovány potřeby. 
Veškeré nové projekty týkající se vývoje nových informačních systémů 
EuropeAid se nyní schvalují na základě koncepčního dokumentu, jenž 
popisuje cíle projektu, jeho rizika a  prostředky. Na základě toho pak Euro -
peAid vypracuje výroční směrný plán (rámcový plán pro informační tech -
nologie), v  němž uvede všechny plánované projekty vývoje informačních 
systémů. U  každého projektu je stanoven vlastník projektu, jehož úkolem 
je zastupovat zájmy uživatelů; na velké projekty dohlíží řídicí výbor. 
29.  EuropeAid nyní navíc používá metodiku projektového řízení a  nové pro -
jekty vývoje informačních systémů jsou dokumentovány.
RÁMEČEK  1
MODUL 	PRO 	HODNOCENÍ 	NEBYL 	NIKDY 	POUŽIT 	
Z pracovního dokumentu Komise z  roku  2004 vyplývá, že modul systému CRIS pro hodnocení měl podle 
plánu poskytovat kompletní přehled hodnocení v  polovině období a  konečných hodnocení řízených 
delegacemi a  provozními odděleními. Tento modul nicméně nebyl nikdy využit a  neobsahoval žádné 
záznamy. Komise neměla k  dispozici žádnou dokumentaci, kterou by tuto situaci mohla vysvětlit.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)18
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)13 Viz poznámka pod čarou 
č. 12.
14 Od svých počátků systém 
CRIS postupně přebíral 
funkce a data těchto 
informačních systémů: 
Griot (systém někdejšího 
GŘ DGIA, v roce 2002), 
Désirée (systém někdejšího 
GŘ IB, v letech 2002–2003), 
MIS (informační systém 
někdejšího GŘ VIII, 
v letech 2003–2004) 
a OLAS (informační systém 
někdejšího GŘ DEV, 
v roce 2008).POTŘEBA 	AKTUALIZOVAT 	DEFINICI 	ÚLOHY 	SYSTÉMU 	CRIS 	
30.  V praxi se osvědčilo vytvářet ke všem projektům vývoje informačních 
systémů dokumenty, v  nichž se vysvětluje, proč se systém vytváří, co je 
jeho úkolem a  jak bude tento úkol splněn13. Účetní dvůr kontroloval, zda 
takové dokumenty existují pro vývoj systému CRIS jako celku. 
31.  Účetní dvůr nalezl dokumenty, z  nichž vyplývá, že když se Komise 
v roce  2000  rozhodla tento systém vyvinout, bylo jeho cílem poskytovat 
okamžité informace o  projektech a  programech v  oblasti vnějších akcí 
a zejména pak nabídnout náležitý přehled o  rozložení závazků a  plateb 
mezi země a  sektory v  různých zeměpisných oblastech. Systém CRIS 
měl doplňovat účetní systém Komise tím, že zajistí funkce a  informace 
specifické pro oblast vnějších akcí. 
32.  V letech  2002 až  2004 se tedy první moduly systému zaměřovaly převážně 
na některé aspekty finančního řízení vnějších akcí, například rozhodnutí, 
smlouvy a  faktury. Od té doby se však probíhal soustavný další vývoj 
funkcí, především bylo do systému zahrnuto více provozních aspektů 
vnějších akcí. Postupně se přidávaly nové moduly a  stávající moduly se 
upravovaly (viz diagram 2 ). Došlo také k  převzetí jiných informačních sys -
témů, což pokrytí systému CRIS původně zaměřeného na oblast vnějších 
vztahů rozšířilo14. V roce  2005 došlo k  zásadním změnám, když byly do 
systému CRIS zavedeny funkce akruálního účetnictví. Další významnou 
změnou pak bylo převzetí systému OLAS v  roce  2008 (viz bod  27).
33.  Od roku  2002 se rovněž výrazným způsobem měnil účetní systém Komise. 
Poté, kdy bylo v  roce  2005 zavedeno akruální účetnictví a  předchozí účet -
ní systém Sincom2  byl nahrazen systémem ABAC, nabízí systém Komise 
mnoho nových funkcí, například registraci smluv.
34.  Navzdory těmto zásadním změnám jak v  systému CRIS, tak v  systému 
ABAC nenalezl Účetní dvůr žádný dokument s  aktualizovaným prohlá -
šením o  zamýšlené úloze systému CRIS v  rámci celkového informačního 
systému Komise, jeho cílech či přesném rozsahu operací, kterým posky -
tuje podporu.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)19
DIAGRAM  2
HISTORIE 	VÝVOJE 	SYSTÉMU 	CRIS 	
NOVÉ MODULY SYSTÉMU CRIS VÝVOJ ROZHRANÍ MEZI CRIS A ABAC
FINANČNÍ PROGNÓZOVÁNÍRÁMCOVÉ SMLOUVY
MOVFAKTURY
(Zásadní změny)VRATKYPROGNÓZY PŘÍJMŮFINANČNÍ ZÁRUKYAUDITFINANČNÍ PROGNÓZOVÁNÍ
(1. verze)SMLOUVY
FAKTURY
FORMULÁŘE DAC
NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ / VÝZVY 
K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ
PROGRAMOVÁNÍROZHODNUTÍ
ZÁVAZKY
PLATBY
SMLOUVY
FAKTURY
VRATKY
ZÁRUKY
1999−2002
2002
2003
2004ROK
2006
2009
20082007
2005
2010CRIS
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)20
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)35.  Zejména nebyla vhodným způsobem definována úloha systému CRIS ve 
vztahu k  systému ABAC, jehož mnohé funkce systém CRIS replikuje. Přida -
ná hodnota přetrvávající praxe zadávání finančních operací do systému 
CRIS, místo aby se zadávaly přímo do systému ABAC, nebyla zřejmá (viz 
rámeček 2 ). Nicméně kvůli vzájemné závislosti sy  stémů CRIS a  ABAC pra -
cuje třetina personálu v  oddělení IT EuropeAid na aktualizacích systému 
CRIS, jež ho mají uvést v  soulad s  vývojem systému ABAC, a  nemůže se 
tedy věnovat podpoře operací v  oblasti vnějších akcí.
NEDOSTATKY 	V KÓDOVÁNÍ 	DAT
36.  Používání datových kódů v  informačním systému umožňuje pomocí au -
tomatických vyhledavačů rychlé vyhledávání datových záznamů a  jejich 
konsolidaci pro účely výkaznictví. Efektivnost a  účelnost sy  stému, pokud 
jde o  snadné vyhledávání a  konsolidaci datových záznamů, proto výrazně 
závisí na kvalitě a  jednotnosti datových kódů. 
37.  V roce  2000  byl pro systém CRIS vytyčen cíl poskytovat okamžité a  konso -
lidované finanční informace o  projektech a  programech v  oblasti vnějších 
akcí (viz bod  31). Účetní dvůr kontroloval, zda jsou datové kódy v  systé -
mu CRIS definovány tak, aby k  tomuto cíli účelně přispívaly.
RÁMEČEK  2
NEEFEKTIVNÍ 	DATOVÉ 	PŘEVODY 	MEZI 	SYSTÉMY 	CRIS 	A ABAC
Rozhraní systémů CRIS a  ABAC nepodporuje výměnu dat. Systém ABAC sice před záznamem finančních 
operací automaticky provádí kontroly úplnosti a  jednotnosti údajů, ale protože kontroly prováděné 
systémem ABAC se ne vždy zcela shodují s  kontrolami prováděnými systémem CRIS, někdy se stává, 
že údaje o  finančních operacích jsou při převodu ze systému CRIS do ABAC, tj. v  pozdější fázi procesu 
potvrzování platnosti, zablokovány. Údaje je pak třeba v  systému CRIS opravit, znovu potvrdit jejich 
platnost a  opětovně je převést do systému ABAC.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)21
38.  Účetní dvůr zjistil, že jelikož následné vývojové změny systému nebyly 
dostatečně formálně definovány (viz bod  27), bylo několik z  více než sta 
kódových seznamů duplikováno. Duplikované seznamy datových kódů se 
mohou po čase začít lišit. Konsolidace a  odsouhlasování dat je pak také 
složitější, časově náročnější a  náchylnější k  chybám. Před několika lety 
byl zahájen projekt zjednodušení organizace datových kódů v  systému 
CRIS; kódy měly být uloženy ve společné tabulce. Projekt však nebyl do -
končen a  systém byl zakonzervován v  hybridním stavu, kdy jsou některé 
seznamy datových kódů stále uloženy v  oddělených nebo duplikovaných 
tabulkách. 
39.  Účetní dvůr také objevil několik seznamů kódů s  hodnotami, které se 
vzájemně nevylučovaly, což bránilo účelné konsolidaci dat. Například 
modul Faktury podobně jako mnohé jiné moduly systému CRIS využíval 
seznam kódů odpovídajících zeměpisným oblastem. Některé tyto kódy 
označovaly jednotlivé země, zatímco jiné odkazovaly na skupiny zemí. 
V důsledku toho byl v  některých platebních záznamech uveden kód 
státu, ale v  jiných kód širšího zeměpisného regionu, do něhož tento 
stát patří. Získat seznam plateb nebo informace o  celkové výši plateb 
vyplacených příjemcům v  dané zemi ze systému CRIS není proto vůbec 
snadné. Příklad je uveden v  rámečku 3 .
40.  Systém CRIS rovněž nelze snadno použít k  výpočtu celkové částky vydané 
na danou politiku nebo financované konkrétním finančním nástrojem. 
Seznam domén používaných pro spojování záznamů mnoha modulů 
systému CRIS s  konkrétní doménou je ve skutečnosti kombinací země -
pisných zón (například Asie), finančních nástrojů (například TACIS15) a te-
matických politik (například bezpečnost potravin).15 Technická pomoc pro 
Společenství nezávislých 
států.
RÁMEČEK  3
NEJEDNOZNAČNÉ 	KÓDY 	ZEMĚPISNÝCH 	OBLASTÍ 	V ZÁZNAMECH 	O PLATBÁCH
Jeden záznam o  platbě v  systému CRIS může odkazovat na Tanzanii, zatímco jiný může odkazovat na 
zeměpisnou oblast nazývanou „subsaharská Afrika“. Seznam plateb, jež se vážou k  Tanzanii, by pak 
uváděl první platbu, ale nikoliv druhou, ačkoliv i  část druhé platby mohla směřovat do Tanzanie.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)22
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)16 Ve své výroční zprávě 
o ERF za rozpočtový 
rok 2005 Účetní dvůr uvedl, 
že „nedostatky v počítačovém 
systému informací o řízení 
(CRIS), především jeho 
kódovací systém, neumožňují 
ústředním útvarům Komise 
provádět účinný celkový 
dohled nad programy 
mikroprojektů. Například 
je stále obtížné vytvořit 
spolehlivý seznam programů 
mikroprojektů, které byly 
realizovány nebo které 
se realizují. Jde o obecný 
problém, který se netýká jen 
programů mikroprojektů […]“.  
Již ve své výroční zprávě za 
rok 2006 Účetní dvůr uvádí, že 
„[s]polečný informační systém 
pro oblast vnějších vztahů 
(Common Relex Information 
System – CRIS) poskytuje 
údaje pro každodenní řízení 
projektů. Převážně v důsledku 
omezení kladených na 
definování údajů nelze 
ze systému získat některé 
užitečné analýzy finančních 
informací“.  
Ve své zvláštní zprávě 
č. 4/2009 o řízení zapojení 
nestátních subjektů do 
rozvojové pomoci ES ze 
strany Komise Účetní dvůr 
uvádí: „V současné době 
nemá úřad EuropeAid 
snadno dostupný zdroj údajů 
o financování nestátních 
subjektů […]. Údaje ze 
společného informačního 
systému pro oblast vnějších 
vztahů (CRIS) jsou neúplné 
a identifikace příslušných 
zúčastněných subjektů 
(operátorů) nespolehlivá.“
17 Viz poznámka pod čarou 
č. 12.
18 Ve své výroční zprávě 
za rozpočtový rok 2008 
Účetní dvůr uvádí: „[Existují] 
technická omezení, s nimiž 
se uživatelé systému musí 
často potýkat a která 
mohou ovlivnit správnost 
zpracovávaných operací 
(jsou běžné případy plateb, 
které byly v důsledku 
nedostupnosti systému 
provedeny po stanovených 
termínech).“41.  Konsolidace dat, zejména finančních, v  systému CRIS pro účely výkaznic -
tví se tím výrazně komplikuje. Tento stav má negativní dopad na efektiv -
nost a  účelnost systému CRIS jako nástroje pro výkaznictví a  řízení16. 
PŘETRVÁVAJÍCÍ 	PROBLÉMY 	S UŽIVATELSKOU 	VSTŘÍCNOSTÍ
42.  Podle sdělení Komisi o  zlepšení správy informačních technologií v  Komi -
si17 se musí fungování informačních systémů odvíjet od jejich uživatelů 
a plnit jejich potřeby. Uživatelé tedy ze své pozice mohou vypovídat 
o účelnosti reakce informačního systému na jejich potřeby. 
43.  V květnu  2011  provedl Účetní dvůr mezi uživateli systému CRIS v  delega -
cích EU průzkum s  cílem posoudit, v  jaké míře se tento soubor uživatelů 
potýkal s  určitými problémy. 44  z 92 delegací, jimž byly zaslány dotaz -
níky, na ně odpovědělo. Z  analýzy jejich odpovědí vyplynuly tyto hlavní 
závěry: 
 οUživatelé systému CRIS se potýkají s  dlouhými a  častými výpadky sys -
tému (14  delegací ze  44 uvedlo případy, kdy systém nebyl přístupný 
déle než týden).
 οV roce  2010  měly téměř všechny delegace (41  ze 44) potíže s  kódo -
váním operací nebo potvrzováním jejich platnosti způsobené kon -
cepčními nedostatky systému CRIS18.
 ο21 respondentů ze  44 se domnívalo, že z  důvodu obtíží při inter -
pretaci či překladu datových kódů se některé kódy někdy zadávaly 
odhadem.
 οŠest delegací ze  44 uvedlo, že zpoždění způsobená systémem CRIS 
jdou na vrub Komise; dvě z  těchto delegací odhadly výši příslušných 
sankcí či ztrát na  300 EUR v  prvním případě a  3 000 EUR v  případě 
druhém.
44.  Výsledky průzkumu Účetního dvora dokládají i  dva průzkumy, které Ko -
mise provedla v  letech  2008 a  2010  a jichž se účastnili uživatelé systému 
CRIS jak v  ústředí Komise, tak u  delegací EU. Z  průzkumů vyplynulo, že 
mínění uživatelů o  systému se zlepšilo, ale zůstává i  nadále nejednoznač -
né, jak ukazuje diagram 3 .
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)23
ŘÍZENÍ 	SYSTÉMU 	CRIS 	NENÍ 	V ZAJIŠŤOVÁNÍ 	
INTEGRITY 	DAT 	DOSTATEČNĚ 	ÚČELNÉ 	
45.  Aby informační systém plnil svůj účel, nestačí jen, aby byla poskytována 
data, ale musí být také zajištěna jejich integrita. Integrita dat se týká 
kapacity informačního systému zpracovat očekávaný výsledek přesně 
a v úplnosti, aby bylo možné se na něj spolehnout19.
46.  Komise považuje systém CRIS za kriticky důležitý z  hlediska bezpečnos -
ti, tj. jde o  systém, jehož ztráta integrity nebo nedostupnost by mohly 
ohrozit pozici Komise ve vztahu k  ostatním orgánům, členským státům 
či třetím stranám20.19 Rozhodnutí Komise 
K(2006) 3602.
20 Rozhodnutí Komise 
K(2006) 3602 stanoví, že 
hlavní informační systémy 
jsou systémy, které by, 
pokud by ztratily integritu 
či nebyly dostupné, mohly 
ohrozit pozici Komise ve 
vztahu k ostatním orgánům, 
členským státům nebo třetím 
stranám. K takovým případům 
by patřilo poškození dobrého 
jména Komise nebo jiného 
orgánu v očích členských 
států nebo veřejnosti, závažný 
případ předpojatosti vůči 
právnickým či fyzickým 
osobám, překročení rozpočtu 
nebo významná finanční 
ztráta s velmi vážnými 
negativními dopady na 
finanční prostředky Komise.
DIAGRAM  3
VÝVOJ 	STANOVISKA 	UŽIVATELŮ 	SYSTÉMU 	CRIS 	K NĚKOLIKA 	ASPEKTŮM 	SYSTÉMU 	
V LETECH 2008 A 2010 NA 	STUPNICI 	OD 1 (CHABÁ) 	DO 5 (VYNIKAJÍCÍ)
1 2 3 4 5Globální hodnoceníInformace v/uni00A0manuálechPřístup k manuálůmBezpečnostRychlost reakceDostupnostUživatelská vstřícnostFunkčnostSpolehlivostVyhledávání
2010 2008
Zdroj:  Pracovní dokument Komise – Výsledky průzkumu z roku 2010 „Systém CRIS – váš pohled“, únor 2011.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)24
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)47.  Komise zavedla několik záruk, které přispívají k  integritě dat systému 
CRIS:
 οDo softwaru systému CRIS jsou zabudovány automatické kontroly.
 οPlatnost každé finanční operace zakódované v  systému CRIS musí být 
potvrzena několika různými úředníky.
 οV rámci EuropeAid provádí malá skupina úředníků, tzv. tým pro kva -
litu dat, kontroly kvality údajů a  koordinuje opravy velkého počtu 
nesprávných či chybějících údajů21.
 οInterní a  externí auditní zprávy pravidelně upozorňují na systémové 
problémy s  kvalitou dat a  formulují doporučení.
 οNa problémy s  kvalitou dat poukazují rovněž kontroly ex post  prová -
děné u  vzorku finančních operací. 
48.  Účetní dvůr provedl testy věcné správnosti několika souborů datových 
záznamů systému CRIS, aby mohl ověřit, zda informační systém účelně 
zajišťuje integritu dat. Účetní dvůr konkrétně kontroloval, zda jsou datové 
záznamy úplné, platné a  aktuální:
ÚplnéJsou zaznamenány všechny operace a vyplněna všechna příslušná 
datová pole.
PlatnéÚdaje v celém systému jsou jednotné (záznamy si vzájemně neodpo -
rují) a datové záznamy jsou odrazem stavu, který byl zjištěn na místě. 
Aktuální Informace jsou zaznamenávány včas.
CHYBĚJÍCÍ 	DATOVÉ 	ZÁZNAMY
49.  Účetní dvůr našel záznamy o  fakturách, které byly zaneseny přímo do 
systému ABAC, nikoliv do systému CRIS. Proto bylo v  systému CRIS občas 
nutné vytvořit záznamy o  jednorázových platbách, aby si výsledné částky 
v CRIS a  ABAC odpovídaly. Účetní dvůr zjistil 118  takových vyrovnávacích 
záznamů (31  záznamů v  roce  2009, s  částkou v  celkové výši 65  milio -
nů EUR, a  87 záznamů v  roce  2010, s  částkou v  celkové výši 175  milio -
nů EUR). Tyto záznamy jednorázových plateb však nebyly schopny kom -
penzovat nedostatečně podrobné záznamy v  systému CRIS. Především 
nebyly přiřazovány ke konkrétní zeměpisné oblasti (viz bod  39). Přímé 
kódování fakturačních dokladů v  systému ABAC má negativní dopad na 
schopnost systému CRIS poskytovat konsolidované informace.21 Podle dokumentů 
vedení Komise zjistil tým 
pro kvalitu dat v roce 2010 
80 000 datových anomálií 
a u více než 70 000 z nich se 
podílel na koordinaci oprav.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)25
50.  Možnost přikládat k  datovým záznamům dokumenty se zatím systema -
ticky nevyužívala. Například k  jedné třetině uzavřených či aktivních zá -
znamů o  rozhodnutích aktualizovaných v  roce  2010 nebyly přiloženy 
žádné dokumenty. Podobně ke  14 % uzavřených či aktivních záznamů 
o smlouvách podepsaných v  roce  2009 nebo  2010  nebyl přiložen žádný 
dokument. Efektivnost a  účelnost systému z  hlediska projektového řízení 
a přístupu k  dokumentům je tak omezena. 
51.  Účetní dvůr dále zjistil případy, kdy se možnost systému CRIS propojovat 
záznamy o  stejném projektu z  různých modulů nevyužívala, přestože 
díky této funkci mohou uživatelé procházet všechny záznamy týkající se 
dané akce (viz bod  10). Například 9  000 ze  105 000 záznamů o  smlouvách 
(9 %) nebylo propojeno s  žádným rozhodnutím o  financování. Podobně 
pouze  300 z  3 000 uzavřených či aktivních záznamů o  auditech22 (10 %) 
nebylo propojeno s  žádným záznamem o  smlouvě či rozhodnutí23. Efek -
tivnost systému CRIS jako nástroje projektového řízení tím byla omezena. 
52.  Komise jako člen výboru OECD pro rozvojovou pomoc (DAC) pravidelně 
podává OECD zprávy o  svých aktivitách v  oblasti vnější pomoci. K  nim 
patří klasifikace relevantních činností do standardních kategorií (sektoro -
vé kódy DAC). V  systému CRIS je možné záznamům o  smlouvě a  projektu 
přiřadit sektorový kód DAC. Téměř všechny záznamy o  smlouvách takový 
kód měly, u  projektových záznamů to ale bylo jen  30 % záznamů. Pro 
účely zpracování spolehlivých statistických údajů podle kodifikace DAC 
OECD (viz rámeček 4 ) proto nelze data systému CRIS využít.22 Týkaly se auditů vnějších 
operací, které obvykle provádí 
externí auditorské firmy 
najaté Komisí. 
23 Již ve své výroční zprávě za 
rok 2004 Účetní dvůr uvedl, 
že „informace týkající se všech 
auditů, včetně těch, jejichž 
provedení prováděcími 
organizacemi bylo zajištěno 
smluvně, by měly být 
zaznamenány v systému CRIS 
a propojeny s příslušnými 
informacemi o řízení 
daného projektu“. Podobné 
doporučení bylo rovněž 
uvedeno ve výroční zprávě 
Účetního dvora za rok 2005.
RÁMEČEK  4
PROJEKTY 	NELZE 	SEŘADIT 	PODLE 	SEKTOROVÉHO 	KÓDU 	DAC 	
Jelikož pouze  30 % záznamů o  projektech v  systému CRIS má sektorový kód DAC, výsledkem vyhledávání 
všech projektových záznamů týkajících se například „ochrany vodních zdrojů“ by pravděpodobně byl 
neúplný seznam příslušných projektů, na nějž by nebylo možné se spolehnout.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)26
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)24 Již ve své výroční zprávě za 
rok 2008 Účetní dvůr uvedl, 
že „[b]ěhem testování operací 
bylo zjištěno, že informace 
obsažené v systému CRIS 
nejsou vždy úplně přesné. 
Byly zjištěny chyby v kódech 
jak u údajů o platbách, 
tak o závazcích (například 
v případě projektů a/nebo 
zakázek, u nichž byl chybně 
zadán kód země). Další chyby 
mohou ovlivnit spolehlivost 
finančních výkazů Komise 
(týkají se například data 
vypršení platnosti bankovních 
záruk a způsobu řízení 
projektů/zakázek)“.NEPLATNÉ 	DATOVÉ 	ZÁZNAMY
53.  Účetní dvůr nezjistil v  systému CRIS žádný případ duplikace finančních 
záznamů, tj. operací zaznamenaných více než jednou. 
54.  Účetní dvůr nicméně identifikoval záznamy, které nebyly podloženy 
skutečnou finanční operací nebo provozní událostí. Někdy se takové 
záznamy, obecně uživateli systému CRIS nazývané prázdné záznamy, 
vytvářely s  cílem kompenzovat technické limity systému. Ukázalo se, 
že 100 záznamů z  15 000 konkrétních záznamů o  smlouvách uzavřených 
v systému CRIS v  letech  2009 a  2010 bylo prázdných. Existence takových 
záznamů může konsolidovaná data zkreslit, uživatele pravděpodobně 
zmate a  povede k  chybám a  menší efektivnosti. 
55.  Účetní dvůr zjistil, že záznamy v  systému CRIS obsahují vzájemně neslu -
čitelné datové hodnoty. Například:
 ο2 % z 6 000 auditních záznamů byly v  systému vedeny jako provizor -
ní, ačkoli u  nich bylo uvedeno již uplynuvší datum přijetí konečné 
zprávy. 
 οU 7 % z 2 300 uzavřených záznamů o  smlouvách s  datem podpisu 
v roce  2009 nebo  2010  předcházelo datum zahájení implementace 
datu podpisu.
 ο1 % z 5 000 záznamů o  rozhodnutí mělo status aktivní, i  když u  nich 
bylo uvedeno již uplynuvší datum uzávěrky. 
 Tyto rozpory často ukazují na existenci nesprávných datových záznamů 
nebo administrativní chyby24.
56.  Účetní dvůr identifikoval případy, kdy se záznamy v  systému CRIS lišily 
od záznamů v  úložišti dat systému ABAC (ústřední systém Komise po -
skytující vedení konsolidované finanční a  účetní údaje).
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)27
25 Viz poznámka pod čarou 
č. 2.
26 Článek 61 finančního 
nařízení uvádí: „Každý orgán 
jmenuje účetního, který 
odpovídá za: [...] stanovení 
a potvrzení platnosti 
účetních systémů a případně 
potvrzení platnosti 
systémů stanovených 
schvalující osobou 
a určených k poskytnutí 
nebo odůvodnění účetních 
údajů [...].“
27 V článku 57 prováděcích 
pravidel k finančnímu nařízení 
se uvádí, že „[p]okud systémy 
finančního řízení stanovené 
schvalujícím úředníkem 
dodávají údaje do účetnictví 
orgánu nebo pokud se 
používají k odůvodnění údajů 
v účetnictví, musí dát účetní 
souhlas k zavedení nebo 
změně těchto systémů“.ZPOŽDĚNÉ 	ZAÚČTOVÁNÍ
57.  Pokud jde o  včasnost registrace dat v  systému CRIS, Účetní dvůr iden -
tifikoval záznamy, u  nichž došlo mezi provozní událostí a  její registrací 
v systému ke zpoždění. V  Komisi je například běžné zaúčtovávat faktury 
do pěti dní od jejich přijetí. V  roce  2010 byla nicméně v  této lhůtě za -
účtována do systému CRIS pouze polovina faktur a  13 % faktur nebylo 
zaúčtováno ani do měsíce od jejich přijetí. Podobně v  roce  2010 uply -
nulo od přijetí auditní zprávy v  Komisi do jejího archivování připojením 
k příslušnému auditnímu záznamu v  systému CRIS v  průměru šest týdnů. 
NEDOSTATEČNÉ 	ZABEZPEČENÍ 	SYSTÉMU 	A JEHO 	DAT
NEJASNÁ 	DEFINICE 	ODPOVĚDNOSTI 	ZA	BEZPEČNOST 	DAT 	
58.  V rozhodnutí Komise K(2006)  3602  o bezpečnosti jejích informačních 
systémů25 se uvádí, že každý generální ředitel jmenuje alespoň jednoho 
inspektora pro bezpečnost informací, jehož úkolem je zajistit, aby posky -
tovatelé služeb IT a  dodavatelé systémů zavedli náležitá bezpečnostní 
opatření. Rozhodnutí rovněž uvádí, že generální ředitelství mohou zčásti 
či úplně delegovat provádění a  řízení svých bezpečnostních plánů na 
horizontální útvary, například na Generální ředitelství pro informatiku. 
Generální ředitelé však v  takových případech musí zajistit, že daný útvar 
bude příslušná bezpečností opatření uplatňovat. Aby byly podmínky 
delegace pravomocí zaznamenány, je nutné, aby strany sepsaly dohodu 
o poskytování služeb, která konkrétně určí opatření, s  jejichž pomocí se 
bude realizace monitorovat. 
59.  Finanční nařízení dále stanoví, že účetní orgán odpovídá za potvrzování 
platnosti účetních systémů zavedených za účelem poskytování a  odů -
vodňování účetních údajů26. Prováděcí pravidla finančního nařízení 
specifikují, že účetní musí před jakoukoliv úpravou takových systémů 
vyslovit s  úpravou souhlas27.
60.  Podle zjištění Účetního dvora byly postupy a  odpovědnost za přidělení, 
správu a  odejmutí uživatelských přístupových práv k  systému CRIS zdo -
kumentovány. Nicméně na obecnější úrovni nebyla odpovědnost za říze -
ní systému CRIS jasně stanovena. Konkrétně místní inspektor EuropeAid 
pro bezpečnost informací nenese za systém CRIS žádnou odpovědnost.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)28
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)28 V době auditu Účetního 
dvora nebyla zatím platnost 
účetních informací v systému 
CRIS týkajících se operací 
financovaných z evropských 
rozvojových fondů potvrzena. 
29 Standard vnitřní kontroly 
č. 12.
30 Viz poznámka pod čarou 
č. 2.61.  EuropeAid, vlastník systému CRIS, s  Generálním ředitelstvím pro informa -
tiku, na které EuropeAid delegoval odpovědnost za zajištění serverů, na 
nichž je uložen software systému a  data, žádnou dohodu o  poskytování 
služeb nepodepsal. Bez takového dokumentu však není odpovědnost 
jednotlivých generálních ředitelů jasně stanovena. 
62.  V červenci  2008 potvrdil účetní Komise platnost CRIS jako lokálního sys -
tému pro poskytování a  odůvodňování účetních informací souvisejících 
s operacemi financovanými ze souhrnného rozpočtu EU28. Přestože byl 
systém CRIS v  roce  2010 výrazným způsobem upraven, nefiguroval na se -
znamu změn oznámených účetnímu Komise za daný rok, což je v  rozporu 
s ustanoveními prováděcích pravidel finančního nařízení (viz bod  59). 
NEDOSTATKY 	PODRÝVAJÍCÍ 	SCHOPNOST 	SYSTÉMU 	ZACHOVÁVAT 	
DŮVĚRNOST 	INFORMACÍ 	A INTEGRITU 	DAT 	
63.  Standardy vnitřní kontroly Komise vyžadují, aby systémy IT využívané 
generálním ředitelstvím byly chráněny před skutečnostmi, které ohrožují 
jejich důvěrný charakter a  integritu29.
64.  Účetní dvůr identifikoval dva problémy, které vzbuzují obavy ohledně 
schopnosti systému CRIS zachovávat důvěrnost informací (viz bod  65) 
a integritu dat (viz bod  67).
65.  Důvěrnost informací se týká zejména výlučnosti údajů, k  nimž mají pří -
stup pouze oprávněné osoby30. V případě systému CRIS je přístup do 
systému automaticky udělován statutárním a  externím uživatelům Ko -
mise v  GŘ pro rozvoj a  spolupráci – EuropeAid, GŘ pro rozšíření, GŘ 
pro humanitární pomoc a  civilní ochranu (ECHO), ve Službě nástrojů 
zahraniční politiky a  zaměstnancům Komise u  delegací EU. Přístupová 
práva mohou získat na základě žádosti i  dočasní externí uživatelé z  těch -
to útvarů a  zaměstnanci dalších útvarů a  Evropského účetního dvora. 
V určitých případech se přístup do systému povoluje i  uživatelům, kteří 
nejsou zaměstnanci orgánů a  institucí.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)29
66.  Systém CRIS nicméně nedisponuje standardním mechanismem, který by 
umožňoval omezit přístupová práva uživatelů k  určitým kategoriím dat. 
Ve dvou konkrétních případech musely být ad hoc  vytvořeny technické 
mechanismy, aby k  citlivým dokumentům neměli přístup všichni uživa -
telé31. Kromě těchto dvou výjimek mají všichni uživatelé systému CRIS 
automaticky přístup ke všem údajům v  systému. Důvěrnost informací 
v systému CRIS je tím zpochybněna, zejména s  ohledem na oněch několik 
externích uživatelů. 
67.  Za účelem zajištění integrity dat je nutno přijmout opatření, která zaru -
čí, že informační systém a  informace v  něm zpracovávané bude možné 
měnit pouze záměrnými a  legitimními zásahy32. Kromě jiných funkcí dis -
ponuje systém CRIS mechanismy, které pracovníkům finančního oddělení 
umožňují potvrzovat v  systému platnost operací33. Účetní dvůr iden -
tifikoval záznamy potvrzení platnosti finančních operací provedených 
oprávněným uživatelem, které byly upraveny další osobou. 
NEÚPLNÁ 	SYSTÉMOVÁ 	DOKUMENTACE
68.  Pro pracovníky vývoje IT a  uživatele systému je systémová dokumentace 
důležitým nástrojem, který zajišťuje bezpečnost dat a  jejich integritu. 
Pomáhá porozumět tomu, jak systém s  daty pracuje a  jak by data a  kódy 
měly být interpretovány. Vývojovým pracovníkům umožňuje především 
zachovávat při úpravách systému jeho vnitřní jednotnost a  uživatelům 
vkládat správná data na správné místo. Prováděcí pravidla finančního 
nařízení stanoví, že pokud jsou použity informační systémy pro zpraco -
vání plnění rozpočtu, požaduje se úplný a  aktualizovaný popis každého 
systému34. Každý popis stanoví obsah všech datových polí a  upřesňu -
je způsob, jakým systém zpracovává jednotlivé operace. Musí rovněž 
podrobně popsat způsob, jakým systém zaručuje existenci kompletní 
auditní stopy každé operace. 
69.  Účetní dvůr zjistil, že dokumentace k  obsahu datových polí – dato -
vý glosář – u  dvou z  osmi modulů systému CRIS vybraných k  auditu 
chybí (viz bod  22). U  zbývajících šesti modulů byl datový glosář úplný 
a aktualizovaný.31 Přístupová práva 
jednorázových uživatelů 
byla omezena u modulu 
Nabídkové řízení a u záznamů 
o smlouvách označených za 
důvěrné.
32 Viz poznámka pod čarou 
č. 2.
33 V článku 84 finančního 
nařízení se uvádí, že 
„v případě řízení příjmových 
a výdajových operací 
počítačovými systémy 
mohou být dokumenty 
podepisovány digitálně 
nebo elektronicky“.
34 Článek 107 nařízení 
(ES, Euratom) č. 2342/2002. 
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)30
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)70.  Ke všem modulům vybraným k  auditu byla k  dispozici dokumentace 
k funkční analýze, která popisuje, jak systém zpracovává jednotlivé ope -
race. Na obecnější úrovni však byla dokumentace technické architektury 
systému nedostatečná. Například integritu zaručující vztahy mezi různý -
mi datovými tabulkami v  systému CRIS nebyly zdokumentovány35. 
71.  Účetní dvůr rovněž zjistil, že s  výjimkou modulu Hodnocení, který se 
nepoužíval (viz  rámeček 1 ), existuje ke každému auditovanému modulu 
uživatelský manuál. Ve třech případech ze sedmi byl však částečně za -
staralý nebo neúplný. 
72.  V rámci systému CRIS funguje systém auditních stop, který v  zásadě 
umožňuje obnovit historii úprav dat, tj. zjistit, jaké kroky byly provedeny 
u daného záznamu, který uživatel je provedl a  kdy je provedl. Údaje sou -
visející s  auditní stopou ale nebyly uživatelům k  dispozici přes uživatelské 
rozhraní systému CRIS. Měli k  nim přístup pouze pracovníci oddělení IT 
a interpretace těchto údajů vyžadovala rozsáhlou znalost architektury 
systému. Možná užitečnost auditní stopy tak byla omezena na výjimečné 
případy na zvláštní žádost. 
NEDOSTATEČNÉ 	MONITOROVÁNÍ 	ZPRACOVÁVÁNÍ 	OSOBNÍCH 	ÚDAJŮ
73.  Nařízení (ES) č.  45/2001  stanoví pravidla pro zpracovávání osobních úda -
jů. Zejména stanoví, že správce údajů musí inspektora ochrany údajů 
Komise o  zpracování údajů předem informovat36.
74.  Správci údajů zaslali inspektorovi pro ochranu údajů čtyři oznámení 
o zpracování osobních údajů v  systému CRIS. Jedno se týkalo systému 
CRIS jako celku a  zbývající tři konkrétních modulů. Účetní dvůr však iden -
tifikoval dokumenty, které obsahovaly osobní údaje a  které byly přiřazeny 
k záznamům v  systému CRIS, i  když se na ně žádné z  výše uvedených 
oznámení nevztahovalo. Patřilo k  nim více než  2 000 životopisů přiřaze -
ných k  záznamům v  několika modulech systému CRIS, k  nimž měli přístup 
všichni uživatelé (viz body  65 a 66).35 Vztahem zaručujícím 
integritu by byl například 
záznam v modulu Smlouvy, 
který by nebylo možné ze 
systému vymazat, pokud by 
byl propojen se záznamem 
v modulu Platby. Tato vazba 
by tedy zajišťovala, že platbu 
lze vždy vysledovat a propojit 
se smlouvou a že v systému 
nejsou žádné „nepropojené“ 
platby. 
36 Článek 25 nařízení (ES) 
č. 45 /2001: „Před zahájením 
zpracování nebo souboru 
zpracování se stejným 
účelem nebo se souvisejícími 
účely, o tom uvědomí správce 
inspektora ochrany údajů.“
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)31
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
75.  Účetní dvůr dospěl k  názoru, že systém CRIS je většinou schopen účelně 
reagovat na informační potřeby Komise v  oblasti vnějších vztahů. Nic -
méně i  po deseti letech vývoje má stále nedostatky. Jedná se především 
o definici úlohy systému CRIS ve vztahu k  účetnímu systému Komise, ne -
dostatky v  kódování dat, nedostatečnou účelnost při zajišťování integrity 
dat a  obecně i  nedostatečné zabezpečení systému a  jeho dat. Některé 
vznesené připomínky potvrzují jiné připomínky, které Účetní dvůr vyslovil 
již ve svých předchozích zprávách. 
76.  V roce  2002  při zavádění systému CRIS do provozu bylo cílem Komi -
se poskytovat okamžité a  konsolidované finanční informace o  projek -
tech a  programech v  oblasti vnějších akcí. Od té doby se systém CRIS 
kontinuálně upravoval, aby odpovídal novým konkrétním informačním 
potřebám. Tento vývoj posléze vedl k  podstatným změnám systému. 
Kromě finančních aspektů zahraničních akcí pokrývá nyní i  řadu jejich 
provozních aspektů. Mezitím se vyvíjel i  účetní systém Komise, který má 
teď mnoho nových funkcí. Navzdory těmto změnám nebyla nikdy nově 
definována úloha systému CRIS ani jeho cíle. Především není přiměřeně 
vymezena úloha systému CRIS ve vztahu k  účetnímu systému Komise. 
Systém CRIS totiž mnohé jeho funkce duplikuje.
Je třeba formálně stanovit zamýšlenou úlohu systému CRIS jako infor -
mačního systému, a to zejména ve vztahu k účetnímu systému Komise 
ABAC . Komise by se měla především snažit omezit duplikace funkcí 
systému ABAC v systému CRIS.DOPORUČENÍ 1
77.  Od roku  2008 přijímala Komise opatření, aby vývoj systému CRIS odpoví -
dal dobře definovaným informačním potřebám. Všechny projekty vývoje 
systému CRIS se nyní schvalují na základě koncepčního dokumentu, který 
popisuje cíle, rizika a  prostředky projektu. Navíc se nyní uplatňuje meto -
dika řízení projektů. 
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)32
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)78.  Výsledkem řady po sobě následujících vývojových úprav systému CRIS 
v letech  2005 a  2008, které nebyly náležitě formálně zdokumentovány, 
jsou nedostatečně definované datové kódy. Účetní dvůr zjistil, že několik 
seznamů s  kódy existovalo dvojmo, zatímco jiné seznamy uváděly kódy, 
které se vzájemně nevylučovaly. Konsolidace dat je v  důsledku toho ob -
zvláště obtížná a  náchylná k  chybám a  využití systému CRIS pro získání 
souhrnných dat týkajících se vnějších akcí v  rozdělení podle přijímající 
země, finančního instrumentu či politiky se tak komplikuje. 
79.  Pokud jde o  integritu dat systému CRIS, Účetní dvůr zjistil, že u  některých 
záznamů informace chybějí, nejsou platné nebo nebyly aktualizovány. 
Tyto skutečnosti omezují spolehlivost systému a  jeho efektivnost a  účel -
nost jako nástroje řízení.
Seznamy datových kódů systému CRIS by měly být zjednodušeny, aby 
jeden kód označoval vždy jeden subjekt a hodnoty datových polí se 
vzájemně vylučovaly. Navíc současné kontroly kvality údajů (kontroly 
a procesy) by měly být revidovány a posíleny účelnými bezpečnost -
ními opatřeními, a byla tak zajištěna spolehlivost údajů. Cílem těchto 
opatření by mělo být efektivní a účelné fungování systému CRIS, jež 
mu umožní poskytovat souhrnné informace klasifikované podle přijí -
majících zemí, oblastí politiky a finančních nástrojů.DOPORUČENÍ 2
80.  Z průzkumu Účetního dvora provedeného mezi uživateli systému CRIS 
v delegacích EU vyplynulo, že uživatelé mají s  používáním systému po -
tíže. Uživatelé konkrétně upozornili na dlouhé a  časté výpadky dostup -
nosti systému, zpoždění v  účtování operací zapříčiněná koncepčními 
nedostatky systému a  obtíže s  interpretací datových kódů.
S ohledem na velikost a různorodost souboru uživatelů systému CRIS 
by se měla při jeho dalším vývoji věnovat náležitá pozornost zlepšení 
jeho uživatelské vstřícnosti.DOPORUČENÍ 3
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)33
81.  Účetní dvůr zjistil, že Komise dosud systém a  jeho data dostatečně ne -
zabezpečila. I  když postupy pro správu přístupových práv uživatelů byly 
zavedeny, odpovědnost za bezpečnost dat v  systému CRIS nebyla jasně 
definována. Některé systémové nedostatky navíc omezily efektivnost 
a účelnost systému, pokud jde o  zachování důvěrnosti informací a  in-
tegritu dat. Účetní dvůr také zjistil, že zpracování osobních údajů není 
dostatečně monitorováno. 
Měla by být stanovena odpovědnost za řízení bezpečnosti dat systému 
CRIS a provedeno celkové posouzení rizik souvisejících s informačními 
technologiemi. Je třeba postupovat s náležitou péčí, zejména pokud 
jde o ochranu osobních a finančních údajů. DOPORUČENÍ 4
Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá pan Karel PINXTEN, člen 
Účetního dvora, v  Lucemburku na svém zasedání dne  6. března  2012.
Za Účetní dvůr
předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)34
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)ODPOVĚDI  
KOMISE
SHRNUTÍ
IV.
Viz odpověď Komise k  bodu 75.
V.
Pokud jde o  úlohu CRIS, viz rovněž odpovědi Komise 
k bodu 76 a  doporučení 1.
Pokud jde o  zdvojení funkcí, viz odpovědi Komise na 
body  35 a  76 a  doporučení 1.
VI.
Viz odpověď Komise na bod 78.
VII.
Viz odpověď Komise na bod 79.
VIII.
Viz odpověď Komise na bod 81.
IX.	a)
CRIS je informačním systémem generálního ředitelství 
pro vnější vztahy Komise1. Jedná se o  integrovaný sy   stém, 
který zahrnuje přímé rozhraní s  účetním systémem Komise 
(ABAC), a  tím optimalizuje počet nástrojů, které zaměst -
nanci v  oblasti vnější spolupráce používají při své každo -
denní práci. Jeho cíle byly definovány v  dokumentu „Straté -
gie des systèmes d‘information de la DG EuropeAid jusque 
2016“ v  prosinci 2011.
V rámci procesu racionalizace informačních systémů 
Komise v  současné době pracuje na lepší integraci všech 
svých informačních systémů. Cíle snížit zdvojení funkcí 
ABAC bude dosaženo přímým používáním funkcí sy   stému 
ABAC v  rámci systému CRIS prostřednictvím internetové 
služby systému ABAC. EuropeAid je součástí pilotního pro -
jektu zahájeného v  této oblasti v  rámci celé Komise.
1 Pouze částečně, pokud jde o ECHO.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)35
ODPOVĚDI  
KOMISE
ÚVOD
2.
Viz definice systému CRIS stanovená Komisí v  bodě IX a).
Již od svého začátku v  roce 2002 byl CRIS nastaven pro 
účely provozního řízení, jakož i  finančního řízení. Tehdy 
byly aspekty provozního řízení (hlavní činnosti) řešeny 
v modulech pro akce/projekty a  pro programování.
PŘIPOMÍNKY
27.
U situace popsané Účetním dvorem se jedná o  situaci, 
která panovala před rokem 2009, kdy byl zaveden nový 
způsob řízení a  bylo reorganizováno oddělení IT. Všem 
změnám v  systémech nyní předchází plně zdokumento -
vaný proces (identifikace, schválení, určení priorit, analýza, 
vývoj, testy). Komise rovněž vytvořila model svých hlavních 
procesů, které jsou zaměřeny na lepší sladění funkčních 
specifikací systému s  těmito procesy.
Rámeček 	1 
Omezený modul pro hodnocení, který existuje v  systému 
CRIS, byl zřízen s  cílem vytvořit velmi jednoduchou data -
bázi hodnocení za účelem podávání zpráv. Následně, kdy 
se ukázalo, že potřeba hodnocení je větší a  situace je slo -
žitější, než se původně předpokládalo, bylo nakonec roz -
hodnuto vypracovat ambicióznější projekt nazvaný „Project 
Cycle Management (PCM) Evaluation“ (Hodnocení řízení 
projektového cyklu), který bude s  to podporovat celý pro -
ces hodnocení v  rámci úplně nové technické architektury. 
Tento projekt má být funkční v  roce 2013 a  bude nepo -
chybně poskytovat větší přidanou hodnotu celému pro -
cesu hodnocení.
31.
Jedním z  hlavních cílů pro zřízení a  vývoj systému CRIS byla 
také potřeba racionalizace třech systémů bývalých GŘ1A, 
GŘ1B a  GŘ8 po sloučení těchto tří útvarů. Komise nechtěla 
nadále zachovávat tři různé systémy s  odlišným rozhraním 
se systémem ABAC.IX.	b)
Komise bude pokračovat v  probíhajícím úsilí o  sledo -
vání údajů a  zdokonalení postupů validace údajů v  sy -
stému CRIS. V  této oblasti byla již přijata různá opatření, 
jako například stanovení vlastníků údajů počátkem roku 
2009, přičemž výhledově mají být řízeny kódy a  stanoveny 
normy, které mají být provedeny.
IX.	c)
Složitost provozního prostředí a  rozmanitost uživatelských 
rolí a  různých odpovědností nevyhnutelně vedou k  určité 
komplexnosti takového integrovaného systému. Komise 
však přijímá toto doporučení. Zlepšení uživatelského kom -
fortu je hlavním cílem mj. u  těchto projektů:
 — projekt vícenásobného zadávání pro moduly smluv 
a rozhodnutí, 
 — projekt optimalizace řízení faktur a 
 — nová podoba auditního modulu.
IX.	d)
Celkově bude posuzování rizik v  oblasti IT zahájeno v  prů-
běhu roku 2012 a  Komise jmenuje úředníka pro informační 
bezpečnost systému CRIS.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)ODPOVĚDI  
KOMISE36
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)34.	
Pok ud jde o  v ymezení úlohy CRIS, viz odpověď na 
bod  IX a).
Jeho cíle byly definovány v  dokumentu „Stratégie des 
systèmes d‘information de la DG EuropeAid jusque 2016“ 
v prosinci 2011.
35.
CRIS posk ytuje uživatelům možnost ř ídit provozní 
a finanční údaje týkající se jejich projektů prostřednictvím 
jednoho integrovaného nástroje.
Pokud jde o  zdvojení funkcí, pak v  době, kdy byl systém 
CRIS zřízen, byla určitá míra zdvojování funkcí nevyhnu -
telná, protože se ukázalo, že je obtížné využívat ústřední 
systém přímo (SINCOM II tehdy neměl přístup na internet) 
v různých delegacích EU, nedávno stanovených v  průběhu 
procesu převodu. Po zavedení nového účetního systému 
(ABAC Workflow ) v roce 2005 a  stanovení hlavních priorit 
pro následující roky (integrace ERF, nové moduly) začala 
Komise pracovat na zlepšení této situace v  souladu s  raci-
onalizací svých IT systémů. Tento proces, který byl zahájen 
v roce 2010, objasní v  případě potřeby úlohu každé apli -
kace Komise a  povede k  absorpci nebo integraci systémů 
tak, aby bylo značně redukováno zdvojení funkcí.
Zdvojení funkcí nevede k  duplikaci procesu kódování 
údajů.
Pokud jde o  vzájemnou závislost systémů CRIS a  ABAC, 
jejich dopad na zdroje byl zlepšen v  prosinci 2011 
a vedl k  novému odhadu jedné šestiny zdrojů v  oblasti 
informatiky.
Rámeček 	2 
Nová architektura ABAC dá všem místním systémům k  dis-
pozici validační služby. Před zasláním transakce do systému 
ABAC pro zaznamenání systém CRIS využije této validační 
služby, a  to s cílem informovat konečné uživatele o  chy-
bách kódování, aby mohli provést nezbytné opravy nebo, 
pokud jsou údaje správné, aby automaticky využili mož -
nosti údaje v  rámci systému ABAC uložit. Stávající architek -
tura systému ABAC nemá funkce pro hodnocení transakcí, 
aniž by zároveň došlo k  předchozímu uložení hodnocení 
v databázi. CRIS tudíž uplatňuje kontrolní funkce vyvinuté 
lokálně, než je pošle do systému ABAC prostřednictvím roz -
hraní. To vysvětluje, proč musí být validace prozatím prová -
děna v  systému CRIS.38.
V současnosti probíhají dva projekty týkající se řízení kódo -
vání v  cílem vypořádat se s  duplikací seznamů kódů. Jeden 
má centralizovat a  konsolidovat referenční údaje a  nabíd -
nout IT systémům replikační služby. Druhý projekt je pokra -
čováním prvního a  zaměřuje se na reorganizaci způsobů 
ukládání seznamů kódů v  systému CRIS.
Oba projekty byly zahájeny v  roce 2010 a  budou postupně 
vyvíjeny až do roku 2014. Povedou v  tomto ohledu k  výraz -
nému zlepšení.
39.
V případě zmíněném Účetním dvorem se zeměpisné 
oblasti nemusí nutně vzájemně vylučovat: určitá země je 
vždy součástí jedné zeměpisné oblasti nebo více oblastí. To 
může vést k  určitému nevyhnutelnému překrývání.
Složitost konsolidace, jak ji popsal Soudní dvůr, vyplývá 
spíše z  velké různorodosti programů a  postupů, jimiž se 
zabývá Komise v  rámci vnějších akcí. Není tudíž nutně 
důsledkem systému CRIS.
Rámeček 	3 
Situace, kterou Účetní dvůr uvádí, je nevyhnutelným 
důsledkem vzhledem k  různorodosti programů řízených 
v dané zemi. Vnější pomoc může být totiž přičitatelná regi -
onu, který je příjemcem podpory a  který zahrnuje několik 
zemí. V  mnoha případech však tato skutečnost může být 
snadno napravena díky řádným operačním následným 
opatřením a  kombinací různých stávajících kódů systému 
CRIS. 
40.
Ostatní kritéria, která jsou k  dispozici v  systému CRIS, lze 
použít pro zpřesnění konsolidace celkové částky vynalo -
žené na určitý finanční nástroj. Například příslušné rozpoč -
tové linie mohou být použity k  určení částky vynaložené 
na určitý finanční nástroj. Podobně, pole „zone benefiting 
from the action“ (území, které je příjemcem v  rámci dané 
akce) může být použito k  určení částky vynaložené v  dané 
zemi. 
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)37
ODPOVĚDI  
KOMISE
41.
Složitost úkolu konsolidovat finanční údaje přímo souvisí 
s povahou opatření Komise v  rámci vnějších akcí spíše než 
s nedostatky systému CRIS. 
43.	první 	odrážka
Odstávka systému CRIS, která trvala déle než jeden týden, 
se vyskytla v  lednu 2011 v  důsledku sloučení úřadu pro 
spolupráci EuropeAid a  GŘ pro rozvoj a  vytvoření Evropské 
služby pro vnější činnost (EEAS) a  Služby nástrojů zahra -
niční politiky (FPI).
To bylo však výjimečnou událostí. Obecně lze říci, že 
odstávky jsou Komisí pečlivě kontrolovány. V  roce 2011 byl 
systém CRIS, kromě výše uvedené situace, v  provozu po 
více než 99 % celého roku.
Jedná se o  internetovou aplikaci, a  proto je dostupnost 
systému v  delegacích závislá rovněž na funkčnosti jiných 
technických komponentů (sítě, místní servery, …).
43.	druhá 	odrážka
Na počátku roku 2011 bylo vynaloženo výrazné úsilí pro 
řešení těchto systémových nedostatků a  bude vynaklá -
dáno i  v budoucnosti. Reorganizace úkolů podpory rovněž 
zvýšila kvalitu služeb. V  důsledku těchto opatření se počet 
incidentů registrovaných v  roce 2011 ve srovnání s  rokem 
2010 strukturálně snížil.
43.	třetí 	odrážka
Složitost kodifikace odráží složitost a  různorodost základ -
ních procesů a  předpisů samotných.
V důsledku tohoto složitého provozního prostředí CRIS 
přiřazuje zvláštní kódování klasifikačním kódům uloženým 
v ústředním finančním systému. Pokud je plánováno pře -
zkoumání funkcí (např. přijetí nových rozpočtových pravi -
del / prováděcích pravidel), zvláštní pozornost bude věno -
vána zajištění vzájemného průřezového zkoumání těchto 
„hlavních údajů“. Kromě toho se dostupné informační toky 
v posledních letech výrazně zlepšily (znalostní základna, 
systematické zveřejňování informací o  nových verzích, účet 
na Twitteru na podporu systému CRIS, sítě USM atd.).49.
Cílem sesouhlasení faktur je aktualizace příslušných výdajů 
v modulu CRIS Rozhodnutí (závazky na úrovni  1) a Smlouvy 
(závazky na úrovni 2) vždy, když některé transakce není 
možné zpracovat prostřednictvím sy   stému CRIS z  důvodu 
funkčních omezení nebo proto, že provádění probíhá přes 
služby, které nemohou využívat systém CRIS. Kvůli tomuto 
technickému omezení se tyto transakce musí zpraco -
vat přímo v  systému ABAC nebo pomocí jiné místní sítě. 
V důsledku toho je později zapotřebí procesu sesouhlasení.
Cílem sesouhlasení není kopírovat všechny statistické 
informace, které již mohly být získány jinde, ale prostě 
sladit v  systémech ABAC a  CRIS částky vynaložené v  rámci 
příslušných závazků za stanovené období (obvykle celý roz -
počtový rok).
Ve srovnání s  celkovým počtem transakcí řízených pro -
střednictvím systému CRIS je počet případů, kdy je třeba 
sesouhlasení, velmi omezený. I  v těchto případech jsou 
všechny statistické údaje týkající se rozhodnutí nebo smluv 
k dispozici vždy podle kódu země. V  těchto případech je 
však statistické údaje o  fakturách/platbách podle země při -
jímající finanční pomoc zapotřebí získat přímo z  datového 
skladu systému ABAC ( ABAC Data warehouse ).
50.
Přiložení dokumentů k  záznamům o  údajích pro smlouvy 
a rozhodnutí je na základě pokynu z  8. října 2009 povinné. 
Tento pokyn byl později doplněn několika příslušnými 
zlepšeními vyvinutými v  systému CRIS, čímž se rozšířila 
možnost blokovat validaci transakcí v  případě, že potřebné 
dokumenty nebyly řádně přiloženy.
Tyto nové prvky byly zavedeny v  listopadu 2010.
51.
Od září 2011 jsou záznamy o  smlouvách označené Účetním 
dvorem automaticky propojeny se záznamem o  rozhodnutí 
o financování. Pokud jde o  záznamy o  auditech, většina 
z nich (96 %) pochází z  období před rokem 2009, kdy kte -
rýkoliv uživatel měl ještě možnost uzavřít záznam o  auditu 
v systému CRIS, aniž by ho propojil s  auditovanou smlou -
vou. Systém od té doby, s  výjimkou velmi specifických pří -
padů, již takový typ uzavření nepovoluje. K  těmto velmi 
specifickým případům (zbývající 4  % případů, na které upo -
zornil Účetní dvůr) patří audity fondů Stabex (stabilizace 
příjmů z  vývozu) nebo posouzení souladu mezinárodních 
organizací, které ze své podstaty nejsou spojeny s  žádnou 
auditovanou smlouvou.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)ODPOVĚDI  
KOMISE38
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)52.
Do roku 2009 byl systém CRIS využíván jako jeden z  infor -
mačních zdrojů pro podávání zpráv Výboru pro rozvojo -
vou pomoc, ačkoli z  důvodů souvisejících s  kvalitou údajů 
musely být údaje upřesňovány a  manuálně ověřovány, než 
byly podány OECD.
Od té doby bylo vyvinuto značné úsilí na zlepšení kódo -
vacího procesu formulářů Výboru pro rozvojovou pomoc 
a v současnosti jsou v  důsledku toho všechny formuláře 
Výboru pro rozvojovou pomoc řádně připojeny ke všem 
novým záznamům o  projektech. Předběžné ověření kódů 
Výboru pro rozvojovou pomoc se provádí na centrální 
úrovni pro všechny projekty (schválení RESPCAD).
Podle poslední dostupné statistiky ze systému CRIS jsou 
nejméně k  84 % projektů a  95 % zakázek z  roku 2009 a  let 
následujících připojeny formuláře Výboru pro rozvojovou 
pomoc, přičemž je třeba vzít v  úvahu, že ne všechna GŘ, 
která používají CRIS, využívají formulář Výboru pro rozvo -
jovou pomoc. 
Kromě toho byl v  roce 2010 zahájen proces aktualizace 
historických údajů o  transakcích z  roku 2003 a  transakcích 
pozdějších (a projektech otevřených před rokem 2003), 
který bude dokončen v  roce 2012. 
Rámeček 	4 
Viz odpověď Komise na bod 52.
54.
Odborným výrazem Komise pro „prázdné“ záznamy jsou 
záznamy „technických závazků“. Za účelem vyřešení tohoto 
problému byl v  roce 2010 zahájen projekt nazvaný „projekt 
týkající se více závazků“ ( multi-commitment project ), který 
umožňuje propojit záznam o  jedné smlouvě s  několika 
různými druhy rozpočtových závazků. Po úplném prove -
dení tohoto projektu již nebude zapotřebí vytvářet žádné 
záznamy o  „technických závazcích“.
55.	první 	odrážka
Komise uznává skutečnost, že auditní záznamy, které uvádí 
Účetní dvůr, měly být uzavřeny již v  době auditu provádě -
ného Účetním dvorem. Tato situace je částečně zapříčiněna 
některými „provozními pravidly“, která konečnému uživateli 
brání v  udělení jeho/jejího konečného souhlasu, a  tedy 
v uzavření záznamu. Od té doby byla uzavřena více než 
polovina těchto případů. V  příští verzi auditního modulu 
systému CRIS budou postupy týkající se uzavírání auditních 
záznamů zjednodušeny a  upraveny tak, aby umožňovaly 
neprodlené uzavření záznamů.55.	druhá 	odrážka
Přibližně jedna třetina případů, které Účetní dvůr zjistil, se 
týká běžné situace (grantových smluv se začátkem činností 
před dnem podpisu, nebo zásahů týkajících se rozpočtové 
podpory, anebo jiných technických závazků (předběžná 
registrace)), kdy datum podpisu může být kódováno, ale 
není relevantní nebo povinné.
55.	třetí 	odrážka
Tato situace je důsledkem přehlédnutí ve fázi vývoje, které 
bylo již před dlouhou dobou vyřešeno (nejnovější rozhod -
nutí ze vzorku je z  roku 2005). V  té době se při opětov -
ném otevření rozhodnutí datum uzávěrky automaticky 
nevymazávalo.
Možnost udělat takovou chybu buď již neexistuje z  důvodu 
neustálého zlepšování systému CRIS v  posledních letech, 
nebo se tato možnost zohledňuje v  probíhajících rozvojo -
vých projektech.
56.
K nesrovnalostem v  údajích mezi datovým skladem sy  -
stému ABAC (zdroj údajů: ABAC Workflow ) a systémem CRIS 
může někdy dojít po selhání nebo mimořádných operacích 
realizovaných přímo v  systému ABAC, ale tyto jsou moni -
torovány a  sledovány prostřednictvím opravných procesů 
nebo procesů sesouhlasení. Způsob zpracování finančních 
údajů v  systému CRIS pravidelně schvaluje účetní Komise.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)39
ODPOVĚDI  
KOMISE
57.
Pokud jde o  zaznamenávání faktur, v  roce 2012 bude zahá -
jen projekt v  oblasti IT, jehož účelem bude zjistit všechny 
možnosti zjednodušení kódovacího procesu, zejména 
kódování částek v  hrubé výši, což vyžaduje komplexní 
výpočet, který musí provést osoba pověřená zadáváním 
údajů.
Pokud jde o  přílohy k  auditním záznamům, Komise 
nedávno významně snížila průměrné prodlení mezi přije -
tím závěrečné auditní zprávy a  jejím přiložením k  přísluš -
nému auditnímu záznamu v  systému CRIS. Nicméně rych -
lost, jakou se auditní záznamy zaznamenávají v  systému 
CRIS, nemá žádné účetní dopady a  jen malé dopady na 
řízení informací za předpokladu, že záznamy byly vloženy 
včas pro požadované účely podávání zpráv.
60.
Otázka nedostatečně definované odpovědnosti za řízení 
bezpečnosti systému CRIS na globální úrovni se bude řešit 
jmenováním místního úředníka odpovědného za infor -
mační bezpečnost, který bude pověřen výhradně systé -
mem CRIS.
61.
Generální ředitelství pro informatiku (GŘ DIGIT ) podepsalo 
memorandum o  porozumění pro každý informační systém 
úřadu EuropeAid. Jedno se týká systému CRIS. Kromě toho 
byl systém CRIS definován jako „kritický“ a  z tohoto důvodu 
GŘ DIGIT zavedlo záložní systém. 
62.
Systém CRIS je pravidelně schvalován účetním Komise 
jakožto místní systém, přičemž poslední schválení bylo 
provedeno v  prosinci 2011. V  budoucnosti budou zlepšeny 
interní postupy týkající se včasného oznamování význam -
ných změn systému CRIS účetnímu Komise.
65.
Pro přístup do systému CRIS se využívá ověřovacího sy  -
stému ECAS a  systému autorizace založeného na přísluš -
nosti ke skupině „Commission Enterprise Directory“.
Všechna ostatní povolení pro přístup jsou udělována podle 
jasně definovaných příslušných postupů, pro která jsou 
zapotřebí příslušná schválení a  povolení.66.
Komise se bude zabývat touto připomínkou v  rámci svých 
víceletých prací na přepracování systému CRIS a  v roce 
2014 přezkoumá předpisy o  bezpečnosti, zejména pro -
střednictvím projektu týkajícího se řízení bezpečnosti pro 
externí a  interní uživatele.
67.
Pro zajištění kvality údajů musí existovat postup na opravu 
údajů, pokud bude formálně oznámeno, že exi  stují chybné 
údaje. Takové změny jsou zapotřebí pouze v  případě, kdy 
nezbytné opravy provádí IT oddělení po poruše v  systému 
CRIS nebo po dalším zpracování. Tyto jsou prováděny týmy 
pro podporu, rozvoj nebo kvalitu údajů. Byly zavedeny 
postupy k  zajištění, aby tyto činnosti byly zahajovány pro -
střednictvím formuláře žádosti, která musí být schválena 
manažerem příslušného modulu. Změny jsou nejdříve pro -
vedeny v  rámci přípravného prostředí, pak schváleny pří -
slušným manažerem a  nakonec uvedeny do provozu.
69.
Dva moduly, které uvedl Účetní dvůr, a  u nichž chyběl 
glosář:
 — hodnotící modul bude nahrazen hodnotícím modulem 
PCM (viz rovněž odpověď na rámeček 1),
 — modul MOV bude v  roce 2012 postupně ukončen.
70.
Komise bude zlepšovat dokumentaci v  rámci probíhajících 
víceletých prací na přepracování systému CRIS.
71.
Ve třech případech, kdy manuál byl částečně zastaralý 
nebo neúplný, se situace v  mezičase zlepšila:
 — auditní manuál byl aktualizován v  září 2011,
 — manuál pro finanční prognózy byl aktualizován v  pro-
sinci 2011 a 
 — manuál pro složku právnických osob bude aktualizován 
v roce 2012.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)ODPOVĚDI  
KOMISE40
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)72.
Obnovení historie změn údajů je v  systému možné na dvou 
různých úrovních:
 οna technické úrovni, kde existuje systém auditních stop, 
který je přístupný pouze pro pracovníky útvarů IT, kteří 
jsou již obeznámeni se složitou údržbou;
 οna funkční úrovni, na které mohou všichni uživatelé
 — zjistit, jak byly údaje změněny prostřednictvím kon -
zultací informací uvedených v  dodatcích k  příslušným 
záznamům, a
 — zobrazit odkazy o  možných opravách příslušných trans -
akcí provedených útvary IT, jak je vysvětleno v  první od -
rážce. Tyto odkazy jim tedy umožňují přístup k  příslušné 
dokumentaci o  těchto opravách (tj. zprávě o  čištění).
74.
Životopis a  jiné osobní údaje, které se nacházejí v  přilože -
ných dokumentech v  systému CRIS, jsou přílohami smluv 
a jako takové jsou implicitně zahrnuty v  oznámení DPO-
752 pro systém CRIS („Systém CRIS má i  úložné kapacity 
pro podpůrné dokumenty. Dokumenty uložené v  systému 
CRIS jsou zejména faktury a  smlouvy.“). Avšak přítomnost 
osobních údajů v  těchto dokumentech není v  oznámení 
výslovně uvedena. Je třeba zdůraznit, že podklady jsou 
předmětem „pasivního“ uložení bez dalšího zpracování 
v rámci aplikace. V  důsledku toho neobsahují údaje, které 
by bylo možné prohledávat, tj. v  sy  stému CRIS není možné 
vyhledávání podle jména osoby uvedené v  příloze.ZÁVĚRY	A DOPORUČENÍ
75.
Systém CRIS je jedním z  mnoha lokálních systémů exi -
stujících v  rámci Komise a  jako takový slouží na podporu 
zvláštních potřeb v  oblasti řízení informací generálních 
ředitelství, která jej používají. Dále vzhledem k  tomu, že 
podporuje rovněž finanční funkce, je propojen s  centrálním 
účetním systémem Komise. 
Od zavedení systému CRIS v  roce 2002 Komise systém 
výrazně zlepšila. Např. pokud jde o  kódování údajů, Komise 
zřídila společné klasifikace na globální úrovni. V  součas -
nosti ještě nejsou úplně sjednocené kvůli složitosti inte -
grace způsobené předchozí existencí databáze smluv sys -
tému CRIS. V  minulých letech bylo však v  této oblasti již 
vynaloženo značné úsilí např. zřízením meziútvarové pra -
covní skupiny pro systém CRIS/ABAC Contracts . 
Pokud jde o  integritu dat, byly zavedeny postupy monito -
rování, po kterých následovalo další zpracování a  imple -
mentace / zlepšování provozních pravidel v  sy  stému. 
Kromě toho byla v  systému CRIS stanovena odpovědnost 
za datové kódy a  prostřednictvím víceletého projektu, který 
bude ukončen koncem roku 2014, se neustále zavádějí 
technická zlepšení. 
76.
Komise zahájila proces racionalizace svých systémů IT, při -
čemž hlavním cílem je zamezit, aby vícero systémů pokrý -
valo stejné nebo podobné procesy, a  integrovat potřeby 
konkrétních generálních ředitelství do řešení na instituci -
onální úrovni. 
Co se týče finančních a  účetních hledisek, tento proces 
racionalizace umožní přímé využívání funkcí ABAC ze 
systému CRIS prostřednictvím webových služeb systému 
ABAC.
Doporučení 	1
Systém CRIS je informačním systémem generálního ředi -
telství pro vnější vztahy Komise. Jedná se o  integrovaný 
systém, který zahrnuje přímé rozhraní s  účetním systémem 
Komise (ABAC), a  tím optimalizuje počet nástrojů, které 
zaměstnanci v  oblasti vnější spolupráce používají při své 
každodenní práci. Jeho cíle byly definovány v  dokumentu 
„Stratégie des systèmes d‘information de la DG EuropeAid 
jusque 2016“ v  prosinci 2011.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)41
ODPOVĚDI  
KOMISE
V rámci procesu racionalizace informačních systémů 
Komise v  současné době pracuje na lepší integraci všech 
svých informačních systémů. Cíle snížit zdvojení funkcí 
ABAC bude dosaženo přímým používání funkcí systému 
ABAC v  rámci systému CRIS prostřednictvím internetové 
služby systému ABAC. EuropeAid je součástí pilotního pro -
jektu zahájeného v  této oblasti v  rámci celé Komise.
78.
Komplexnost konsolidace vyplývá z  různorodosti programů 
a postupů, kterými se zabývá Komise v  rámci vnějších čin -
ností, a  nelze ji automaticky přisoudit sy   stému CRIS. Pokud 
jde o  příklad, který uvedl Účetní dvůr, vnější pomoc může 
být globálně přičitatelná regionu, který je příjemcem pod -
pory a  který zahrnuje několik zemí.
Přesto je Komise, s  výjimkou těchto případů, schopna pro -
střednictvím systému CRIS zajistit spolehlivé souhrnné 
informace podle země, podle finančního nástroje a  podle 
oblasti politiky.
79.
I když při zadávání některých údajů dochází ke zpožděním 
a některé dokumenty, které by měly být vloženy do sys -
tému CRIS, chybí, v  systému CRIS nechybí žádné finanční 
a/nebo jiné rozhodující informace. Probíhají práce na zkrá -
cení lhůty, během níž jsou informace hlášeny systému 
CRIS. Kromě toho co se týče otázek kvality údajů obecně, 
za poslední tři roky bylo dosaženo významného pokroku:
 — Byli určeni vlastníci údajů, kteří jsou za příslušné údaje 
odpovědní.
 — Byl vytvořen tým pro kvalitu údajů, který provádí mo -
nitorování činností a  implementuje nápravná opatření.
 — Byl zaveden systém řízení kvality údajů.
Doporučení 	2
Komise bude pokračovat v  probíhajícím úsilí o  sledo -
vání údajů a  zdokonalení postupů validace údajů v  sy -
stému CRIS. V  této oblasti byla již přijata různá opatření, 
jako například stanovení vlastníků údajů počátkem roku 
2009, přičemž výhledově mají být řízeny kódy a  stanoveny 
normy, které mají být splněny.80.
Jedná se o  internetovou aplikaci, a  proto je dostupnost 
systému v  delegacích závislá především na funkčnosti 
jiných technických komponentů (sítě, místní servery…). 
Některé z  těchto prvků nespadají do odpovědnosti Komise, 
jedná se například o  síť řízenou ESVČ. Pokud jde o  aplikace 
a databázové servery, Komise zaznamenala vysoký stupeň 
dostupnosti systému. Například v  roce 2011, s  výjimkou 
odstávky systému na více než jeden týden v  důsledku fúze 
EuropeAid a  GŘ pro rozvoj a  dále zřizování ESVČ a  PFI, byl 
systém CRIS v  činnosti více než 99 % doby.
Minimalizovat nedostatky systému na úrovni obecné (sys -
tém) a  místní (transakce) je trvajícím úkolem Komise. Bylo 
zavedeno komplexní řízení, které umožňuje včasné zjištění/
opravy nedostatků způsobujících zablokování systému. 
Rovněž bylo přijato několik opatření na zlepšení kvality 
údajů, mezi které patří i  přezkoumání kódů, technická 
a funkční analýza před zavedením a  testování.
Komunikace týkající se datových kódů se racionalizovala 
díky využívání znalostní databáze systému CRIS a  zlepšila 
se kromě jiného díky systematické přípravě týdenního zve -
řejňování informací o  nových verzích a  pravidelnou aktua -
lizací manuálů.
Doporučení 	3
Složitost pracovního prostředí a  rozmanitost uživatelských 
rolí a  různých odpovědností nevyhnutelně vedou k  určité 
komplexnosti takového integrovaného systému. Komise 
však toto doporučení přijímá. Zlepšení uživatelského kom -
fortu je hlavním cílem mj. těchto projektů: 
 — projekt vícenásobného zadávání pro moduly smluv 
a rozhodnutí,
 — projekt optimalizace řízení faktur a 
 — nová podoba auditního modulu.
Zvláštní zpráva č. 5/2012 – Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)ODPOVĚDI  
KOMISE42
81.
Otázka nedostatečného zabezpečení systému bude vyře -
šena jmenováním úředníka pro informační bezpečnost 
systému CRIS. K  zajištění důvěrnosti Komise jasně defino -
vala postupy schvalování přístupu. Navíc je v  rámci sys -
tému CRIS omezen přístup k  údajům klasifikovaným jako 
důvěrné. Zlepšení řízení práv externích uživatelů bude 
provedeno během následujících let v  rámci zvláštního 
projektu, který má být dokončen do roku 2014. Pokud jde 
o osobní údaje v  systému CRIS, Komise uplatňuje pravidla 
stanovená v  nařízení (ES) č. 45/2001 a  postupy oznámené 
a schválené inspektorem ochrany údajů Komise.
Doporučení 	4
Celkově bude posuzování rizik v  oblasti IT zahájeno v  prů-
běhu roku 2012 a  Komise jmenuje úředníka pro informační 
bezpečnost systému CRIS.
Evropský účetní dvůr
Zvláštní	zpráva	č. 5/2012
Společný	informační	systém	pro	oblast	vnějších	vztahů	(CRIS)
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie
2012 – 42 s. – 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9237-599-7
doi:10.2865/94280

JAK	ZÍSKAT 	PUBLIKACE 	EU
Bezplatné	 publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  v zastoupeních a delegacích Evropské unie.  
Jejich kontaktní údaje naleznete na adrese http://ec.europa.eu  
nebo si je můžete vyžádat faxem na čísle +352 2929-42758.
Placené	 publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Předplatné	 (např.	 roční	 řady	 Úředního věstníku Evropské unie ,	sbírky	 rozhodnutí
Soudního	 dvora	 Evropské	 unie):
•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ-AB-12-004-CS-C
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
CRIS JE INFORMAČNÍ SYSTÉM ZAVEDENÝ KOMISÍ K PODPOŘE ŘÍZENÍ VNĚJ -
ŠÍCH AKCÍ. SYSTÉM CRIS UMOŽŇUJE VŠEM ZAMĚSTNANCŮM KOMISE, KTEŘÍ 
SE PODÍLEJÍ NA ŘÍZENÍ VNĚJŠÍCH AKCÍ, VYUŽÍVAT SPOLEČNOU DATABÁZI. 
POSKYTUJE ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE RŮZNÝCH FÁZÍ ŘÍZENÍ A NAVÁDÍ FINANČ -
NÍ ÚDAJE DO ÚČETNÍHO SYSTÉMU KOMISE ABAC. ÚČETNÍ DVŮR DOSPĚL 
K NÁZORU, ŽE SYSTÉM CRIS JE VĚTŠINOU SCHOPEN ÚČELNĚ REAGOVAT NA 
INFORMAČNÍ POTŘEBY KOMISE V OBLASTI VNĚJŠÍCH VZTAHŮ. NICMÉNĚ 
I PO DESETI LETECH VÝVOJE MÁ STÁLE NEDOSTATKY. TYTO NEDOSTATKY 
SOUVISÍ PŘEDEVŠÍM S DEFINICÍ ÚLOHY SYSTÉMU CRIS VE VZTAHU K ÚČET -
NÍMU SYSTÉMU KOMISE, NEDOSTATKY V KÓDOVÁNÍ DAT, NEDOSTATEČNOU 
ÚČELNOSTÍ ZAJIŠTĚNÍ INTEGRITY DAT A OBECNĚ I NEDOSTATEČNÝM ZA -
BEZPEČENÍM SYSTÉMU A JEHO DAT.