PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Souhrn posouzení dopadů /* SEC/2011/1406 konecném znení */





1. Vymezení problému Vzhledem k obavám ze sílící hrozby globální změny klimatu v důsledku zvyšující se koncentrace skleníkových plynů v atmosféře EU provádí a plánuje řadu politik a opatření zaměřených na zmírnění této hrozby. Důležitou součástí tohoto procesu je vytvoření pevného rámce pro monitorování, hodnocení, podávání zpráv a ověřování, neboť takový rámec EU mimo jiné umožní účinněji vytvářet a provádět budoucí politiky a posuzovat a prokazovat plnění vlastních závazků. Rozhodnutí č. 280/2004/ES[1] o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů v Unii a provádění Kjótského protokolu (dále jen „rozhodnutí o mechanismu monitorování“ – „MMD“) a jeho prováděcí ustanovení (rozhodnutí č. 2005/166/ES)[2] představují hlavní nástroje pro monitorování, podávání zpráv a ověřování, pokud jde o emise skleníkových plynů. Stanoví podrobnosti vykazování antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů a podrobnosti poskytování informací o národních programech zaměřených na snížení emisí, odhadech emisí skleníkových plynů a politikách a opatřeních v souladu s Rámcovou úmluvou Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC). Na základě šesti let zkušeností s prováděním rozhodnutí č. 280/2004 a jeho prováděcích ustanovení v rámci rozhodnutí č. 2005/166, jakož i dalších zkušeností nabytých během mezinárodních jednání a provádění různých požadavků úmluvy UNFCCC se ukázalo, že v řadě oblastí by bylo možné dosáhnout výrazného zlepšení. Kromě toho je s ohledem na nutnost posílení zmírňujících opatření a plnění našich nových nebo nadcházejících mezinárodních a vnitrostátních závazků, včetně strategie Evropa 2020, třeba zavést lepší systém monitorování a podávání zpráv. Revize rozhodnutí o mechanismu monitorování se konkrétně pokusí vyřešit následující problémy: § Stávající systém monitorování a podávání zpráv není dostatečný pro provádění nových požadavků vyplývajících z nových právních předpisů. Klimaticko-energetický balíček, který schválila Rada a Evropský parlament a který Evropský parlament přijal dne 17. prosince 2008, stanovil pro členské státy nové požadavky týkající se monitorování a podávání zpráv, které je třeba zahrnout do revize rozhodnutí č. 280/2004/ES, aby nabyly účinnosti. Na úrovni EU nejsou k dispozici odpovídající údaje, které by podpořily vytváření a provádění budoucích politik. V řadě oblastí/odvětví, které mají při snižování emisí skleníkových plynů a přijímání opatření na úrovni EU velký význam, nejsou v současnosti shromažďovány odpovídající údaje nebo dostatečně přesné údaje, které by umožnily a podpořily účinné vytváření a provádění politik. Mezi tyto oblasti patří: a) námořní doprava, b) letecká doprava, c) využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF) a c) přizpůsobování. Stávající systém monitorování a podávání zpráv nezohledňuje poslední mezinárodní vývoj v rámci úmluvy UNFCCC a není odpovídající pro zajištění souladu s novými mezinárodními závazky. EU se mezinárodně zavázala poskytnout rozvojovým zemím významnou finanční a technologickou podporu na rychlé zahájení činnosti a dlouhodobá opatření v oblasti změny klimatu. Transparentní a podrobné informace o druhu a výši poskytnuté podpory jsou klíčové pro zajištění viditelnosti, účinného plnění a důvěryhodnosti EU ve vztahu k našim mezinárodním partnerům. Výše uvedené problémy často vyvolávaly ze strany ostatních států ostrou kritiku, že EU a její členské neplní své závazky a že tyto problémy je třeba řešit. Jsou nutné další údaje a informace za účelem sledování pokroku při plnění cílů snižování emisí, zejména cílů v rámci strategie Evropa 2020. Strategie Evropa 2020, nová integrovaná strategie hospodářské politiky pro růst a zaměstnanost, mezi svými cíli uvádí i evropské a vnitrostátní cíle omezování emisí. Informace, jež se v současnosti podávají v souladu s rozhodnutím o mechanismu monitorování, se vyznačují nedostatečnou transparentností, včasností, jednotností, úplností a srovnatelností. Poměrně vysoký počet případů nedodržování předpisů v posledních letech naznačuje, že transparentnost, přesnost, jednotnost a účinnost stávajícího systému monitorování a podávání zpráv lze zlepšit. Zkušenosti ukázaly, že je třeba více zjednodušit a zefektivnit stávající požadavky na podávání zpráv. Zkušenosti s prováděním rozhodnutí o mechanismu monitorování ukázaly, že některé požadavky na podávání zpráv nepřinesly očekávané výsledky nebo že informace nebyly použity tak, jak se předpokládalo. Ukázaly také, že by bylo možné posílit propojení několika nástrojů v oblasti podávání zpráv. 2. Analýza subsidiarity Právním základem legislativního návrhu je čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Legislativní návrh sleduje legitimní cíl spadající do působnosti čl. 191 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, konkrétně boj proti změně klimatu (zmírňování a přizpůsobování). Účelem legislativního návrhu je zlepšit dostupnost informací pro tvorbu politik a rozhodování Unie a koordinaci a jednotnost podávání zpráv Unií a členskými státy v rámci úmluvy UNFCCC. Tohoto cíle nelze dosáhnout méně omezujícími prostředky než legislativním návrhem. Opatření na vnitrostátní úrovni by neumožnila soulad s mezinárodně dohodnutými závazky a nestačila by ani ke splnění a dosažení cílů stanovených v rámci rozhodnutí o „sdílení úsilí“ (406/2009/ES). Je proto nezbytné, aby Unie v proveditelném rozsahu vytvořila příslušný rámec pro harmonizované podávání zpráv, který umožní řešit specifické mezinárodní požadavky a požadavky EU. Opatření na úrovni EU by také z důvodu efektivnosti představovala jednoznačný přínos v porovnání s opatřeními na vnitrostátní úrovni. 3. Cíle iniciativy EU Obecným cílem je prostřednictvím včasného a transparentního, přesného, úplného, jednotného a srovnatelného (TACCC) podávání zpráv na úrovni EU a členských států: a) pomoci EU a členským státům při plnění jejich závazků v rámci úmluvy UNFCCC, b) pomoci EU a členským státům při plnění jejich vnitrostátních závazků ke zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně, c) podpořit účinné vytváření a provádění politik EU. 3.1 Specifické a operační cíle § Provádět požadavky na monitorování a podávání zpráv stanovené rozhodnutím o „sdílení úsilí“ (ESD) a revidovanou směrnicí o systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) o Operační cíle: § vytvořit cyklus přezkumů a zajištění souladu v rámci rozhodnutí o „sdílení úsilí“; § začlenit požadavky na podávání zpráv, pokud jde o použití příjmů z dražeb stanovené revidovanou směrnicí ETS; § Posílit stávající rámec monitorování a podávání zpráv tak, aby vyhovoval potřebám budoucích unijních a mezinárodních právních předpisů o Operační cíle: § stanovit požadavky na monitorování a vykazování emisí z námořní dopravy; § stanovit požadavky na podávání zpráv o dopadech letectví na klima, které nejsou spojeny s CO2; § stanovit požadavky na podávání zpráv o přizpůsobování se změně klimatu; § stanovit další požadavky na podávání zpráv o LULUCF; § Posílit podávání zpráv na úrovni EU a členských států o finanční a technologické podpoře poskytované rozvojovým zemím, a zajistit tak plnění mezinárodních závazků v rámci úmluvy UNFCCC o Operační cíl: vymezit požadavky na podávání zpráv o finanční a technologické podpoře poskytované rozvojovým zemím; § Posílit soulad podávání zpráv podle rozhodnutí MMD s podáváním zpráv podle jiných právních nástrojů v EU, které se týkají látek znečišťujících ovzduší o Operační cíl: vytvořit vazby s vykazováním emisí skleníkových plynů v rámci systému EU ETS, s informacemi podávanými v rámci evropského registru úniků a přenosů znečišťujících látek (E-PRTR), v rámci směrnice o národních emisních stropech (NEC) a v rámci nařízení o fluorovaných skleníkových plynech; § Posílit podávání zpráv s ohledem na zkušenosti získané během provádění v minulosti o Operační cíle: § zlepšit podávání zpráv o odhadech, politikách a opatřeních; § zlepšit přípravu zprávy o národní inventuře. 4. Možnosti politiky a posouzení dopadů Revize rozhodnutí MMD podporuje provádění přijatých politik a závazků EU, zejména závazků EU v rámci úmluvy UNFCCC, cílů a právních nástrojů v rámci klimaticko-energetického balíčku a provádění strategie Evropa 2020. Konkrétní dopady na životní prostředí, společnost a hospodářství již byly u řady dotčených oblastí posouzeny, když byl přijat klimaticko-energetický balíček, který zahrnoval konkrétní cíle a politiky[3]. Revize rozhodnutí MMD a prováděcí ustanovení přispějí k přínosům pro životní prostředí uvedeným v posouzení dopadů těchto nástrojů tím, že zajistí odpovídající monitorování plnění cílů. Dopady na životní prostředí Rozhodnutí MMD je revidováno za účelem zvýšení environmentální výkonnosti EU prostřednictvím: a) zajištění dostupnosti kvalitnějších a úplnějších údajů a informací (kvalita/úplnost údajů), b) zajištění většího souladu s vnitrostátními a mezinárodními cíli, závazky a požadavky (soulad s vnitrostátními a/nebo mezinárodními závazky) a c) zajištění návrhu, vytváření a provádění dalších politických opatření v této oblasti v budoucnosti (vytváření/provádění dalších politik). Dopady na životní prostředí byly u každé z navrhovaných možností posouzeny podle potřeby na základě kombinace výše uvedených tří kritérií (použité hodnocení: + nebo – označuje „pozitivní“ nebo „negativní dopad“, . = znamená „žádný dopad“, +/- „nízký dopad“, ++/--, „střední dopad“, +++/--- „vysoký dopad“). Konkrétně byla posouzena i hlediska souladu a zjednodušení. (Použité hodnocení souladu: NP: nízká pravděpodobnost, SP: střední pravděpodobnost, VP: vysoká pravděpodobnost). Hospodářské dopady Rozhodnutí MMD představuje nástroj, jehož prostřednictvím jsou prováděny vnitrostátní a mezinárodní požadavky na podávání zpráv. Tyto požadavky platí na vnitrostátní úrovni, takže hlavní hospodářské dopady revize rozhodnutí MMD souvisejí s administrativní zátěží, která by vznikla veřejným orgánům na úrovni členských států po provedení těchto změn. Jiné dopady (sociální věci, zaměstnanost, průmysl, malé a střední podniky) Navrhované možnosti budou mít minimální sociální dopady související s poskytováním informací veřejnosti; jimi se posouzení dopadů konkrétně nezabývalo. Rozhodnutí MMD nestanoví žádné přímé ani nepřímé požadavky na podávání zpráv pro malé a střední podniky ani pro průmysl a rovněž není pravděpodobné, že by toto rozhodnutí mělo nějaký dopad na zaměstnanost, a proto tyto dopady dále posuzovány nebyly. 4.1 Vytvoření cyklu přezkumů a zajištění souladu na úrovni EU podle rozhodnutí o „sdílení úsilí“ Možnost 1: Žádný vnitřní přezkum na úrovni EU. Použije se stávající přezkum v rámci úmluvy UNFCCC („žádná změna politiky“). (Tato dílčí možnost byla již v počáteční fázi vyřazena.) Možnost 2: Provede se vnitřní přezkum inventury na evropské úrovni pro účely stanovení cílů (počáteční přezkum), ale pro účely ročního cyklu zajištění souladu podle rozhodnutí ESD bude EU nadále vycházet z přezkumu inventury v rámci úmluvy UNFCCC, jako je tomu v rámci stávajícího rozhodnutí MMD. (Tato dílčí možnost byla již v počáteční fázi vyřazena.) Možnost 3: Zavést roční cyklus „stručných“ přezkumů a zajištění souladu na úrovni EU, pokud jde o provádění rozhodnutí ESD, a podrobný počáteční přezkum. (Roční přezkum by byl proveden v kratší lhůtě a zahrnoval by převážně automatické rutinní kontroly doplněné o analýzu předchozích zpráv o přezkumu v rámci úmluvy UNFCCC a zároveň by vycházel ze stávajících kontrol a postupů v současnosti prováděných Evropskou agenturou pro životní prostředí (EEA) v rámci rozhodnutí MMD.) („stručný přezkum“) Možnost 4: Zavést roční cyklus podrobných přezkumů a zajištění souladu na úrovni EU, pokud jde o provádění rozhodnutí ESD, a podrobný počáteční přezkum. Tento přezkum by se realizoval po vzoru přezkumu v rámci úmluvy UNFCCC, ale v kratší lhůtě, aby bylo možné v daném kalendářním roce provést posouzení souladu. („podrobný přezkum“) || Dopad na životní prostředí[4] || Administrativní zátěž Možnost 3:stručný přezkum || + || 15 000 – 30 000 EUR Možnost 4: podrobný přezkum || +++ || 50 000 – 100 000 EUR Rovněž byly zváženy dílčí možnosti v ročním cyklu podávání zpráv, přezkumů a zajištění souladu, které souvisejí s přístupem k přepočítávání v důsledku a) ročního zlepšení metodiky nebo údajů v inventurách skleníkových plynů ve scénáři bez opatření (případ 1) a v důsledku b) změny pravidel podávání zpráv na mezinárodní úrovni (případ 2). 4.2 Začlenění požadavků na podávání zpráv, pokud jde o použití příjmů z dražeb podle revidované směrnice ETS Revidovaná směrnice ETS jasně stanoví, že dodatečné požadavky na podávání zpráv týkající se použití příjmů z dražeb emisních povolenek mají být zahrnuty do zpráv předkládaných v rámci rozhodnutí č. 280/2004/ES[5]. 4.3 Stanovení požadavků na monitorování a vykazování emisí z mezinárodní námořní dopravy Možnost 1: Pokračovat ve stávajícím monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů z vnitrostátní a mezinárodní námořní dopravy v inventurách skleníkových plynů, aniž by se vytvořil základ pro zlepšení podkladových údajů. („žádná změna politiky“) Možnost 2: Stanovit pro členské státy podrobné požadavky na monitorování a vykazování. (Tato možnost by zahrnovala vymezení základu pro monitorování, kritérií pro přidělování emisí členským státům a administrativních podrobností týkajících se vykazování.) („podrobné požadavky na vykazování nyní“) Možnost 3: Vytvořit základ pro nové pokyny k monitorování a vykazování, které umožní přijmout podrobná ustanovení v rámci budoucích právních předpisů prostřednictvím postupu projednávání ve výborech, jakmile Mezinárodní námořní organizace nebo EU přijmou nějaké opatření. („rámec nyní, podrobnosti později“) || Dopad na životní prostředí || Soulad || Administrativní zátěž Možnost 1: žádná změna politiky || - - || Není uvedeno || Není uvedeno Možnost 2: podrobné požadavky na vykazování nyní || + || SP || - - - Možnost 3: rámec nyní, podrobnosti později || + + + || VP || - 4.4 Stanovení požadavků na podávání zpráv o dopadech letectví na světové klima, které nejsou spojeny s CO2 Možnost 1: Pokračovat ve stávajícím vykazování emisí skleníkových plynů z vnitrostátní a mezinárodní letecké dopravy v rámci inventur skleníkových plynů omezených na emise CO2. („žádná změna politiky“) Možnost 2: Požadovat, aby členské státy podávaly zprávy o dopadech letectví na klima, které nejsou spojeny s CO2, a to tak, že vynásobí dopady CO2 předem stanoveným faktorem. (Tento faktor by měnil Výbor pro změnu klimatu na základě nejnovějších vědeckých výsledků.) („násobící přístup“) Možnost 3: Požadovat, aby členské státy podávaly zprávy o dopadech letectví na klima, které nejsou spojeny s CO2, na základě podrobných modelů. („modelový přístup“) Možnost 4: Přijmout pro členské státy nové požadavky na podávání zpráv o vlivech letectví, které nejsou spojeny s CO2, založené na dvouúrovňovém systému. (V rámci této možnosti by členské státy, které vykázaly více než 3 % celkových emisí CO2 EU z letectví, podávaly zprávy o vlivech letectví, které nejsou spojeny s CO2, na základě podrobných modelů. (V současné době by se to týkalo Francie, Itálie, Německa, Nizozemska, Spojeného království a Španělska, které dohromady zodpovídají za přibližně 80 % emisí CO2.) Všechny ostatní členské státy by mohly podávat zprávy na základě podrobných modelů, ale pokud by to nebylo možné, mohly by namísto toho použít násobící přístup.) („úrovňový přístup“) || Dopad na životní prostředí || Soulad || Administrativní zátěž Možnost 1: žádná změna politiky || - || = || = Možnost 2: násobící přístup || + || VP || 24 000 EUR Možnost 3: modelový přístup || ++ || NP || 6,75 milionu EUR Možnost 4: úrovňový přístup || +++ || SP || 1,52 milionu EUR 4.5 Stanovení požadavků na podávání zpráv o přizpůsobování se změně klimatu Možnost 1: Pokračovat ve stávajícím podávání zpráv o dopadech změny klimatu, náchylnosti vůči těmto dopadům a přizpůsobování se jim v národních sděleních členských států v rámci úmluvy UNFCCC a využívat tyto informace pro účely EU. („žádná změna politiky“) Možnost 2: Požadovat, aby členské státy podávaly každoročně podrobné zprávy o dopadech změny klimatu, náchylnosti vůči těmto dopadům a opatřeních k přizpůsobování se těmto dopadům. (Tato možnost by mimo jiné zahrnovala zaznamenané a odhadované dopady na jednotlivá odvětví; posouzení klíčových oblastí zranitelnosti podle jednotlivých regionů a odvětví; stávající národní a/nebo regionální strategie přizpůsobování se změně klimatu a provedená a plánovaná opatření; informace o strategiích a dvoustranných a vícestranných projektech pro přizpůsobování se změně klimatu a o příslušných přidělených rozpočtových prostředcích). („podávání podrobných zpráv“) Možnost 3: Požadovat, aby členské státy podávaly každoročně zprávy o provedených a plánovaných národních opatřeních k přizpůsobování se změně klimatu. V rámci této možnosti by byl poskytnut orientační seznam informací, které by zprávy měly obsahovat. („podávání zpráv o opatřeních“) || Dopad na životní prostředí || Soulad || Administrativní zátěž Možnost 1: žádná změna politiky || - || = || = Možnost 2: podávání podrobných zpráv || +++ || NP || 1 až 2,24 milionu EUR Možnost 3: podávání zpráv o opatřeních || ++ || VP || 120 000 EUR 4.6 Zavedení dalších požadavků na podávání zpráv o LULUCF Možnost 1: Pokračovat ve stávajícím podávání zpráv o využívání půdy, změnách ve využívání půdy a lesnictví. („žádná změna politiky“) Možnost 2: Zavést revidované požadavky na podávání zpráv o činnostech v oblasti LULUCF na základě informací z probíhajících mezinárodních jednání (a nad rámec stávajících požadavků na podávání zpráv), a to v následujících oblastech („podrobné požadavky nyní“):[6] § Povinně odhadovat a vykazovat emise a jejich snížení v souvislosti s činností lesního obhospodařování. § Odhadovat a vykazovat údaje o emisích v souvislosti s produkty z vytěženého dřeva (povinné). § Odhadovat a vykazovat emise a jejich snížení v souvislosti s opětovným zamokřováním a odvodňováním[7] (volitelné). § Odhadovat a vykazovat emise a snížení v souvislosti s „vyšší mocí“[8] (volitelné). § Aktualizovat referenční hodnoty lesního obhospodařování na základě nových údajů nebo lepší metodiky. Možnost 3: Vytvořit základ pro nové pokyny k podávání zpráv, které umožní přijmout podrobná ustanovení v rámci budoucích právních předpisů, jakmile budou přijata příslušná opatření na úrovni EU nebo na úrovni mezinárodní. (V podstatě to znamená, že rozsah podávání zpráv by se stanovil prostřednictvím postupu spolurozhodování, během kterého by se vytvořily právní předpisy o roli LULUCF v rámci závazku EU snížit emise skleníkových plynů, zatímco technické podrobnosti by byly vymezeny prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci („postup projednávání ve výborech“) v rámci dohodnutém Evropským parlamentem a Radou). („rámec nyní, podrobnosti později“) || Dopad na životní prostředí || Soulad || Administrativní zátěž Možnost 1: žádná změna politiky || - - - || = || = Možnost 2:podrobné požadavky nyní || + + || SP || 610 000 EUR až 710 000 EUR Možnost 3: rámec nyní, podrobnosti později || + + + || VP || < 610 000 EUR až 710 000 EUR 4.7 Zavedení požadavků na podávání zpráv o finanční a technologické podpoře poskytované rozvojovým zemím Možnost 1: Pokračovat ve stávajícím podávání zpráv o finanční a technologické podpoře rozvojovým zemím prostřednictvím sdělení jednotlivých členských států v rámci úmluvy UNFCCC bez samostatných požadavků na podávání zpráv na úrovni EU. („žádná změna politiky“) Možnost 2: Požadovat, aby členské státy každé dva roky dobrovolně podávaly informace o poskytnuté finanční a technologické podpoře na základě pokynů ke sdělení podávaným jednotlivými státy. („dobrovolné podávání zpráv“) Možnost 3: Požadovat, aby členské státy každoročně prostřednictvím zjednodušených formátů podávaly zprávy o finanční a technologické podpoře poskytnuté rozvojovým zemím, přičemž by se vycházelo z pokynů ke sdělení podávaných jednotlivými státy, ale zároveň by se vyžadovaly podrobnější informace o technologických programech a použití metodik vytvořených v rámci EU pro podávání zpráv o finanční podpoře a ukazatelů pro finanční toky Výboru pro rozvojovou pomoc (DAC) OECD. („podávání podrobných zpráv“) || Dopad na životní prostředí || Soulad || Administrativní zátěž Možnost 1: žádná změna politiky || - - - || = || = Možnost 2: dobrovolné podávání zpráv || + || SP || 65 000 EUR Možnost 3: podávání podrobných zpráv || +++ || SP || 195 000 EUR 4.8 Posílení souladu s dalšími právními nástroji EU, které se týkají látek znečišťujících ovzduší Možnost 1: Přistupovat k požadavkům na podávání zpráv podle rozhodnutí MMD a podle jiných právních nástrojů zvlášť a nesnažit se zjednodušovat podávání zpráv v rámci různých nástrojů. („žádná změna politiky“) Možnost 2: Zavést požadavky na podávání zpráv o souladu informací podávaných v rámci rozhodnutí MMD s informacemi podávanými v rámci systému EU ETS, evropského registru úniků a přenosů znečišťujících látek (E-PRTR), směrnice o národních emisních stropech (NEC) a nařízení o fluorovaných skleníkových plynech a požadavky na podávání zpráv o kontrolách zabezpečení a kontroly kvality (QA/QC) prováděných za účelem zajištění souladu mezi různými právními nástroji (včetně podílu emisí v systému ETS). („podávání zpráv o souladu“) Možnost 3: Zavést požadavky, aby byly stávající systémy národních inventur členských států změněny tak, aby byl umožněn přístup k údajům z jiných nástrojů pro podávání zpráv (např. ETS, E-PRTR, NEC) a aby inventurní údaje byly v důsledku toho rovněž zpřístupněny pro účely podávání zpráv v rámci jiných nástrojů pro podávání zpráv. („změna národního systému“) Možnost 4: Zavést požadavek, aby se údaje vykazované ve zprávách podávaných prostřednictvím jiných nástrojů, např. systému EU ETS, registru E-PRTR, nařízení o fluorovaných skleníkových plynech a směrnice o NEC, použily přímo tak, že se sjednotí údaje o znečišťujících látkách sladěním prvků, které používají/definují: rozčlenění, obsah, postupy, nástroje a formáty. (Tato dílčí možnost byla již v počáteční fázi vyřazena.) || Dopad na životní prostředí || Zjednodušení || Soulad || Administrativní zátěž Možnost 1: žádná změna politiky || - || - - || = || Možné náklady, pokud přezkum úmluvy UNFCCC zjistí nedostatečné zabezpečení a kontrolu kvality (QA/QC) Možnost 2: podávání zpráv o souladu || + + || ++ || VP || 525 000 EUR (nezahrnuje přínosy zjednodušení) Možnost 3: změna národního systému || + + + || +++ || VP || 380 000 EUR 4.9 Posílení podávání zpráv s ohledem na zkušenosti získané během provádění v minulosti Možnost 1: Zachovat stávající pokyny k podávání zpráv v rámci rozhodnutí MMD a prováděcích ustanovení a vycházet z metodických pokynů vymezených v rámci úmluvy UNFCCC. Provádět změny pokynů k podávání zpráv v rámci úmluvy UNFCCC. („žádná změna politiky“) Možnost 2: Požadovat roční podávání zpráv a podrobněji vymezit druh informací/údajů, které mají být podávány/vykazovány, a/nebo příslušné formáty. („zjednodušení formátů“) Možnost 3: Podrobněji vymezit metodické pokyny k účinkům politik a opatření a přípravu odhadů emisí skleníkových plynů. („harmonizace metodik“) Možnost 4: Požadovat vytvoření národního systému pro podávání zpráv o odhadech, politikách a opatřeních[9] (na základě podobných hlavních zásad jako v případě zavedených inventur skleníkových plynů). („vytvoření národního systému“) || Dopad na životní prostředí || Soulad || Zjednodušení || Administrativní zátěž Možnost 1: žádná změna politiky || = || = || - - - || Možnost 2: zjednodušení formátů || ++ || VP || + + || 980 000 EUR – 1,3 milionu EUR Možnost 3: harmonizace metodik || +++ || NP || - || Vyšší než u možnosti 2 Možnost 4: vytvoření národního systému || +++ || SP || + + + || 290 000 5. Srovnání možností Hlavním cílem rozhodnutí MMD je pomoci EU a jejím členským státům splnit jejich vnitrostátní i mezinárodní závazky a cíle a podpořit vytváření budoucích politik zajištěním transparentního, přesného, jednotného, srovnatelného a úplného podávání zpráv. Upřednostňovaný scénář zajišťuje dosažení těchto cílů účinným a efektivním způsobem. Celková administrativní zátěž spojená s upřednostňovaným scénářem se pohybuje v rozmezí 4–5 milionů EUR pro EU-27. Vzhledem k nejistotě ohledně budoucího režimu klimatu upřednostňovaný scénář počítá s vytvořením procesu přezkumu na úrovni EU zaměřeného na údaje o skleníkových plynech předkládané členskými státy, aby se zajistilo důkladné, transparentní, důvěryhodné a včasné posouzení shody s cíly rozhodnutí ESD, jak stanoví klimaticko-energetický balíček. S ohledem na vykazování emisí z mezinárodní námořní dopravy a odvětví LULUCF, kde probíhají vnitrostátní i mezinárodní politické diskuse, byl zvolen rozumný přístup v důsledku zajištění toho, že rozhodnutí MMD poskytuje odpovídající rámec pro pozdější vytvoření podrobných požadavků na podávání zpráv, až bude dosaženo konkrétního politického výsledku (na vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni). Je tak zajištěn soulad s budoucím politickým rámcem, zabrání se zdvojenému úsilí a zároveň je zajištěno, že EU dokáže tyto podrobné požadavky provést tím nejúčinnějším způsobem. Pokud jde o dopady letectví na klima, které nejsou spojeny s CO2, je rovněž zajištěn soulad se stávající vnitrostátní politikou, která snahu o zohlednění těchto dopadů vyžaduje. Návrh ustanovení obsažený v návrhu nařízení o dopadech letectví, které nejsou spojeny s CO2, podle kterého se vyžaduje, aby Komise tyto dopady posuzovala každé dva roky na základě nejnovějších dostupných údajů o emisích a vědeckých poznatků, se liší od možností zkoumaných v posouzení dopadů a odráží užitečné informace získané jinými útvary Komise v rámci konzultací mezi jednotlivými útvary. Tento nový návrh ustanovení byl do návrhu nařízení zahrnut, neboť se mělo za to, že zajistí soulad se stávající politikou Unie, a rovněž za účelem dosažení stejných výsledků s výrazně nižší administrativní zátěží. Pokud jde o finanční a technologickou podporu, upřednostňovaná možnost posílit podávání zpráv na základě společných metod je rovněž v souladu se závazkem EU uvádět transparentní a úplné informace o finanční a technologické podpoře, kterou poskytuje rozvojovým zemím, a vede pouze k omezené zátěži. Co se týče přizpůsobování se změně klimatu, roční podávání zpráv o adaptačních opatřeních pomůže lépe vymezit strategii přizpůsobování se změně klimatu na úrovni celé EU a podpoří také informační mechanismus EU. Tato možnost je účinná, neboť je spojena s omezenou administrativní zátěží a zároveň zajišťuje, že EU dokáže lépe plnit své mezinárodní závazky v oblasti podávání zpráv. Součástí upřednostňovaného scénáře je v neposlední řadě také posílení stávajícího národního systému členských států tak, aby zahrnoval i podávání zpráv o odhadech, politikách a opatřeních, jakož i zajištění souladu s jinými právními nástroji týkajícími se látek znečišťujících ovzduší. Tento postup představuje účinný posun vpřed, neboť navzdory související zátěži povede v dlouhodobém horizontu k lepšímu souladu, ke zjednodušení vynaloženého úsilí a v konečném důsledku ke snížení nákladů. Upřednostňovaný scénář také počítá s lepšími ustanoveními v oblasti zabezpečení a kontroly kvality a se zavedením zjednodušených formátů podávání zpráv a pokynů, aby se zvýšila kvalita a úplnost poskytovaných údajů a aby se zjednodušily stávající požadavky na podávání zpráv bez vytváření nepřiměřené administrativní zátěže. 6. Monitorování a hodnocení Všechny dané možnosti politiky se týkají požadavků na monitorování a podávání zpráv, přičemž úplnost a transparentnost výsledných zpráv a jejich soulad s vnitrostátními i mezinárodními požadavky sám o sobě prokáže, zda byly prostřednictvím revidovaného rozhodnutí MMD splněny stanovené cíle. Pro účely monitorování a hodnocení výsledků rozhodnutí MMD se rovněž použije soubor zvláštních ukazatelů odpovídajících obecným, specifickým a operačním cílům stanoveným v tomto posouzení dopadů. Tyto ukazatele se mimo jiné zaměří na to, do jaké míry výsledné zprávy a údaje odpovídají stanoveným pokynům, na včasnost a úplnost těchto zpráv a údajů a na zjištěné případy jejich nesouladu. Zprávy vytvořené v rámci rozhodnutí MMD budou nadále posuzovány na úrovni EU a/nebo na mezinárodní úrovni jednou za rok, každé dva roky a/nebo každé čtyři roky. Na úrovni EU provedlo monitorování a hodnocení tradičně Generální ředitelství pro oblast klimatu a kromě něj také Evropská agentura pro životní prostředí, Společné výzkumné středisko a Eurostat. Stejné subjekty se budou podílet na těchto aktivitách i v budoucnosti. Výsledky posouzení na úrovni EU a na mezinárodní úrovni budou využívány pro účely zajištění souladu a nadále též k tomu, aby bylo co nejúčinněji vynakládáno úsilí na zlepšování a činnosti v oblasti budování kapacit na úrovni EU a členských států. [1] Úř. věst. L 49, 19.2.2004, s.1 [2] Rozhodnutí Komise č. 2005/166/ES ze dne 10. února 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu (Úř. věst. L 55, 1.3.2005, s. 57) [3] Posouzení dopadů je zahrnuto v pracovním dokumentu útvarů Komise o posouzení dopadu – „Průvodní dokument k balíčku prováděcích opatření k cílům EU týkajícím se změny klimatu a obnovitelných energií pro rok 2020“ (SEK(2008) 85/3) a v jeho příloze SEK(2008)85), část II. [4] Použité hodnocení: + nebo – označuje „pozitivní“ nebo „negativní dopad“, . = znamená „žádný dopad“, +/- „nízký dopad“, ++/--, „střední dopad“, +++/--- „vysoký dopad“. [5] Použití zpráv předkládaných na základě rozhodnutí č. 280/2004/ES pro účely vykazování příjmů z dražeb není v čl. 3d odst. 4 konkrétně stanoveno pro povolenky v oblasti letectví, nicméně bude provedeno náležitým způsobem, aby se zajistila jednotnost. [6] Podrobnosti vycházejí z návrhu rozhodnutí v rámci Kjótského protokolu. [7] Opětovné zamokřování a odvodňování je systém postupů zaměřených na opětovné zamokřování a odvodňování organických půd pokrývající území o rozloze minimálně 1 ha. Tato činnost se týká všech půd, které byly odvodněny a/nebo opětovně zamokřeny od roku 1990 a které nespadají pod žádnou jinou činnost definovanou v této příloze, přičemž odvodňování je snížení hladiny podzemní vody v půdě přímo způsobené člověkem a opětovně zamokřování je částečné nebo úplné zvrácení procesu odvodňování přímo způsobené člověkem. [8] Události, které daná země nemůže ovlivnit a nemá na ně žádný materiální vliv, včetně prokázání toho, že na území postiženém událostmi způsobenými „vyšší mocí“ nedošlo k žádným změnám ve využívání půdy, že příslušná strana nemohla dané události ovlivnit, že bylo vyvinuto úsilí za účelem obnovení půdy postižené událostmi způsobenými „vyšší mocí“ a že nebyly vyňaty emise související se záchrannou těžbou dřeva. [9] Jak uvádí Kjótský protokol, cílem národního systému je zajistit sestavení roční inventury skleníkových plynů, která bude splňovat kvalitativní kriteria stanovená pro inventury, a podávání zpráv o této inventuře sekretariátu Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC) a Komisi Evropské unie. Národní systém poskytne údaje o emisích a podkladové údaje inventury. Zahrnuta je také archivace údajů použitých při výpočtech emisí, zveřejnění výsledků, účast na vyšetřování v rámci inventury a řízení kvality inventury.