DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Situace v oblasti potravinového zabezpečení ve světě se rychle zhoršuje a řada postižených zemí patří mezi nejméně rozvinuté země nebo země s nízkými příjmy a nedostatkem potravin.

Předtím, než se celosvětový nedostatek potravin zhoršil v důsledku vojenské agrese Ruska vůči Ukrajině, téměř 193 milionů lidí (téměř o 40 milionů více než v předchozím roce) v rámci 53 zemí/území trpělo akutním nedostatkem potravin a potřebovalo naléhavou pomoc. Vojenská agrese Ruska vůči Ukrajině vedla k drastickému omezení dodávek obilí na světové trhy kvůli zablokování černomořských trasy a záměrným útokům na obilná sila. Světové ceny potravin rychle rostou a jsou nejvyšší za posledních třicet let. Nárůst cen energií zvyšuje ceny zemědělských vstupů (zejména hnojiv), dopravy a v konečném důsledku i potravin. Toto zvyšování cen zhoršuje makroekonomický výhled v situaci, kdy se fiskální prostor již zmenšil v důsledku pandemie COVID-19. Mohlo by to vést k dalšímu nárůstu počtu zemí v dluhové tísni a/nebo s krizí platební bilance. Konflikty a sucha dále zhoršují situaci ve zranitelných regionech. Nejzranitelnější jsou nejméně rozvinuté země a země s nízkými příjmy. Jak jsme viděli v případě povstání v minulých desetiletích, nestabilitu a konflikty často vyvolá cenový šok u potravin.

Politickou naléhavost podpory nejohroženějších zemí zdůraznila Evropská rada ve svých závěrech z 24. a 25. března, v nichž vyzvala Komisi, aby upřednostnila práci na celosvětovém potravinovém zabezpečení a cenové dostupnosti potravin, zejména podporou potravinového zabezpečení a zemědělství na Ukrajině a v nejzranitelnějších a nejohroženějších třetích zemích. Následně Evropská rada ve svých závěrech z 30. a 31. května 2022 Komisi vyzvala, aby prozkoumala možnost uvolnění rezerv z Evropského rozvojového fondu na podporu nejvíce postižených partnerských zemí. Finanční prostředky v rámci zeměpisného pilíře Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa (NDICI – Globální Evropa) jsou plně naprogramovány a přibližně 3 miliardy EUR se již zaměřují na programy v oblasti zemědělství, výživy, vody a hygieny. Kromě toho bylo v roce 2022 původně přiděleno přibližně 520 milionů EUR africkým, karibským a tichomořským zemím (AKT) v rámci rozpočtu na humanitární pomoc, z něhož je značná část určena na řešení nedostatku potravin a souvisejících potřeb. Vzhledem k rozsahu těchto potřeb a možným důsledkům by však měly být na podporu partnerských zemí mobilizovány další finanční prostředky. Dostupné prostředky z rozpočtu EU jsou velmi omezené (rezerva pro nově se objevující výzvy a priority v rámci nástroje NDICI – Globální Evropa bude v roce 2022 zcela využita za účelem reakce na jiné naléhavé priority, přičemž původní rozpočet na humanitární pomoc v zemích AKT v roce 2022 určený na potravinové zabezpečení a související potřeby, který byl stanoven před začátkem vojenské agrese Ruska vůči Ukrajině, se blíží plnému využití), a vzhledem k dopadům v různých partnerských zemích AKT by mobilizace uvolněných prostředků z 10. a 11. Evropského rozvojového fondu (ERF) mohla EU a jejím členským státům umožnit zvýšit podporu a přispět k úsilí o řešení krize v oblasti potravinového zabezpečení, kterou zhoršila vojenská agrese Ruska vůči Ukrajině, a to v rámci přístupu „tým Evropa“.

Cílem tohoto návrhu rozhodnutí Rady je získat povolení Rady k použití uvolněných finančních prostředků z 10. a 11. ERF na financování opatření k řešení potravinové krize a hospodářského šoku v zemích AKT v důsledku vojenské agrese Ruska vůči Ukrajině, a to až do výše 600 000 000 EUR, z toho 488 000 000 EUR z 10. ERF a 112 000 000 EUR z 11. ERF.

Z těchto prostředků až 582 000 000 EUR přispěje na financování akcí a až 18 000 000 EUR pokryje podpůrné výdaje vynaložené Komise.

Tyto prostředky budou použity ve prospěch nejvíce postižených partnerských zemí, přičemž zvláštní pozornost bude věnována nejzranitelnějším a nejohroženějším zemím, zejména na poskytnutí:

·makroekonomické podpory (100 milionů EUR),

·podpory produkce potravin a odolnosti potravinových systémů (350 milionů EUR),

·humanitární pomoci (150 milionů EUR).

Pokud jde o podporu produkce potravin a odolnosti potravinových systémů, bude EU podporovat investice do místních výrobních kapacit jako součásti udržitelných vodních a zemědělsko-potravinářských systémů založených na agroekologických přístupech, včetně diverzifikace zemědělských hodnotových řetězců a produkce potravin. Pro zaměření pomoci na vybrané země lze použít následující kritéria:

·(zvyšující se) úroveň nedostatku potravin a podvýživy u partnerů,

·vystavení partnerů důsledkům ruské agrese vůči Ukrajině, zejména na základě podílu dovozu potravin na HDP těchto zemí,

·makroekonomická zranitelnost partnerů, kterou lze zjistit na základě poměru jejich dluhu k HDP, mezinárodních rezerv / pokrytí měsíců dovozu a hodnocení analýzy udržitelnosti dluhu,

·potenciální dopad financování z prostředků Unie v partnerských zemích nebo regionech, posuzovaný zejména na základě rozsahu příslušných intervencí na podporu produkce a odolnosti.

Opatření financovaná v rámci tohoto návrhu podpoří reakci EU v zájmu celosvětového potravinového zabezpečení, která byla vypracována na žádost Evropské rady. Tato reakce zahrnuje okamžitá a střednědobá opatření, která mají partnerům na celém světě ukázat, že EU poskytuje integrovanou, komplexní a rychlou podporu při řešení dopadů války. Reakce EU v zájmu celosvětového potravinového zabezpečení zavádí různé oblasti činnosti – jak se předpokládá v rámci iniciativy FARM a globální aliance G7, a poskytuje nezbytnou podporu skupině pro řešení otázky celosvětových krizí Organizace spojených národů.

•Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky