CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 1. srpna 2008 
SEK(2008) 2367 v kone čném znění  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Přezkum na řízení (ES) č. 2037/2000 o látkách, které poškozují ozonovou 
vrstvu  
 
„Zlepšování právní úpravy na základ ě 20 let zkušeností “  
 
Souhrn posouzení dopad ů k návrhu na řízení Evropského parlamentu a 
Rady o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (p řepracované zn ění) 
 
 
[KOM(2008) 505 v kone čném znění] 
[SEK(2008) 2366]  
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Přezkum na řízení (ES) č. 2037/2000 o látkách, které poškozují ozonovou 
vrstvu  
„Zlepšování právn í úpravy na základ ě 20 let zkušeností“  
Souhrn posouzení dopad ů  
k návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady o látkách, které 
poškozují ozonovou vrstvu (p řepracované zn ění) 
 
 
[KOM(2008) 505 v kone čném znění] 
[SEK(2008) 2366]  
 
CS 3   CS 1. ÚVOD 
Tento dokument je souhrnem posouzení dopad ů k přepracovanému zn ění nařízení 
(ES) č. 2037/2000 o látkách, které poškozu jí ozonovou vrstvu (dále jen „na řízení“)1.  
2. SOUVISLOSTI  
Ozonová vrstva ve stratosfé ře chrání život na Zemi p řed škodlivým ultrafialovým 
slunečním zářením. Na po čátku 80. let v ědci zaznamenali zna čný úbytek koncentrace 
ozonu ve stratosfé ře nad Antarktidou, což vs toupilo do širokého pov ědomí pod 
názvem „ozonová díra“. V dob ě své nejv ětší intenzity – na ja ře na konci 90. let – 
byla ozonová díra nejvýrazn ější v okolí pól ů, ačkoli ke zna čným úbytk ům 
koncentrací ozonu došlo i na jiných místech. Zvýšená intenzita UV zá ření může u 
lidí způsobit rakovinu k ůže a šedý zákal a m ůže mít nep říznivý dopad i na 
ekosystémy. 
Již v roce 1987 vlády schválily Montreal ský protokol o látkách, které poškozují 
ozonovou vrstvu, čímž všichni signatá ři podle stanoveného harmonogramu zahájili 
postupné ukon čení výroby a spot řeby látek poškozujících ozonovou vrstvu (ODS). 
V roce 2007 oslavily smluvní strany protokolu (v četně Evropského spole čenství) 
dvacáté výro čí Montrealského protokolu a vyzdvihly jej jako jednu z nejúsp ěšnějších 
mezinárodních dohod v oblasti životního prost ředí. Do této doby se všem 191 
smluvním stranám protokolu poda řilo oproti výchozím hodnotám snížit spot řebu 
látek poškozujících ozonovou vrstvu o 95 %2. Nejvýrazn ějšího snížení (99,2 %) 
dosáhly pr ůmyslově vyspělé země, zatímco v rozvojových zemích bylo toto snížení o 
něco nižší (80 %). Snížení bylo dosaženo na základ ě dohodnutého zastavení spot řeby 
a výroby a následného časově vymezeného postupného snižování3. 
Ve své poslední zpráv ě vydané v roce 2007 potvrdila skupina pro v ědecká hodnocení 
(SAP), která byla z řízena v rámci Montrealského protokolu, že díky regula čním 
opatřením zavedeným protokolem pomalu dochází k obnov ě ozonové vrstvy – 
třebaže o 10 až 15 pozd ěji, než uvád ěly prognózy této skupiny v p ředchozí zpráv ě 
z roku 2002. O čekává se, že k obnov ě průměrných úrovní ozonu a úrovní ozonu nad 
Arktidou by m ělo dojít do roku 2050, zatímco v p řípadě ozonové díry nad 
Antarktidou by m ělo dojít k obnov ě ozonové vrstvy mezi lety 2060 a 2075.  
Podle Programu OSN pro životní prost ředí (UNEP) zabrání regulace zavedená 
v rámci Montrealského protokolu v celosv ětovém měřítku vzniku milion ů případů 
smrtelné rakoviny k ůže a desítek milion ů případů nezhoubné rakoviny k ůže a šedého 
zákalu. Orgány Spojených stát ů amerických odhadují, že jen v USA se zabrání 
výskytu rakoviny k ůže ve více než 6,3 milionu p řípadů. Regulace zavedená 
                                                 
1 Viz SEK(2008) xxx a KOM(2008) xxx. 
2 Článek 1 Montrealského protokolu definuje „spot řebu“ jako výrobu po p řičtení dovozu a po ode čtení 
vývozu regulovaných látek. 
3 Úsp ěšné snížení spot řeby daných látek v rozvojových zemích umožnil mnohostranný fond, z n ěhož 
byly doposud poskytnuty p řibližně 2,4 miliardy USD na p řenosy technologií a související projekty 
budování kapacit. Harmonogramy rozvojových zemí tradi čně zaostávají za pr ůmyslově vyspělými 
zeměmi o několik let. 
 
CS 4   CS Montrealským protokolem na víc v letech 1990 až 2010 p řispěje k zamezení emisí 
skleníkových plyn ů ve výši více než 100 miliard tun CO 2. Do roku 2010 budou 
emise látek poškozujících ozonovou vrstvu  vážené podle potenciálu globálního 
oteplování p ředstavovat mén ě než 5 % celkových p ředpokládaných emisí CO 2, 
zatímco v roce 1990 činil jejich podíl tém ěř 50 %4.  
3. NAŘÍZENÍ (ES)  Č. 2037/2000  O LÁTKÁCH , KTERÉ POŠKOZUJÍ OZONOVOU VRSTVU  
Nařízení je hlavním nástrojem Evropských spole čenství pro provád ění 
Montrealského protokolu. Mezinárodní a evropské politické rámce, které jsou 
uvedené do souladu a navzájem se posilují, vykazují p ůsobivé výsledky, p řičemž již 
téměř dosáhly definitivního ukon čení spotřeby a výroby regulovaných látek 
poškozujících ozonovou vrstvu (viz obrázek).  
Výroba a spot řeba látek poškozujících ozonovou vrstvu v EU (výchozí stav do roku 2006)
-1000000100000200000300000400000500000600000700000
Výchozí 
st av1986 1 989 1990 1 991 1992 1993 1 994 1995 1 996 1 997 1998 1 999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006
Spotřeba
Výroba
  
Evropské spole čenství dosud ukon čilo více než 99 % své základní spot řeby a výroby 
látek poškozujících ozonovou vrstv u. Do roku 2010 Evropské spole čenství použití 
regulovaných látek poškozujících ozonovou vrstvu – s výjimkou p řibližně 1 200 tun 
látek s potenciálem poškozování ozonu ro čně – definitivn ě ukončí. Hodnota ve výši 
1 200 tun zahrnuje odhadova ných 1 000 tun, které p řipadají na recyklované nebo 
znovuzískané hydrochlorfluoruhlovodíky, je jichž použití bude od roku 2015 podléhat 
zákazu, čímž zůstává mén ě než 200 tun látek s potenciálem poškozování ozonu 
ročně, které jsou definovány jako spot řeba ve smyslu Montrealského protokolu (ve 
srovnání se základními úrovn ěmi spotřeby ve výši 400 000 tun). Krom ě toho budou 
zbývající „emisní použití“ látek poškozujících ozonovou vrstvu, na n ěž se vztahuje 
nařízení (ale které ješt ě nejsou považované za spot řebu podle protokol u), v období po 
roce 2010 p ředstavovat odhadované množství 1 400 tun látek s potenciálem 
poškozování ozonu (z ůstanou-li v p řípadě nepřijetí dalších opat ření zachovány 
současné úrovn ě). Výroba látek poškozujících ozonovou vrstvu bude v ES v roce 
                                                 
4 Takto výrazný podíl na zm ěně klimatu je u látek poškozujících ozonovou vrstvu dán jejich velmi 
vysokým potenciálem globálního oteplování (GWP) (n ěkteré z těchto látek mají tento potenciál více 
než 14 000krát vyšší než CO 2). 
 
CS 5   CS 2010 představovat mén ě než 4 000 tun látek s potenciálem poškozování ozonu ro čně 
(v porovnání se základními úrovn ěmi výroby ve výši 700 000 tun).  
4. PROCES P ŘEZKUMU  
Tento přezkum je sou částí Legislativního a pracovní ho programu Komise (CLWP) 
na rok 2008 pod nadpisem „Zjednodušení“. P řípravy byly zahájeny na konci roku 
2006 rozsáhlým pr ůzkumem orgán ů členských stát ů a jiných p říslušných agentur, 
společností, odv ětví a nevládních organizací. Z pr ůzkumu vyplynula všeobecná 
spokojenost s ú činností na řízení. Hlavní p řipomínky se týkaly složitosti na řízení a 
přání jeho zn ění zjednodušit a up řesnit.  
Na základ ě výše uvedeného p říspěvku a dalších odborných zdroj ů (např. aktuálních 
analýz a doporu čení vypracovaných skupinami pro v ědecká, technická a ekonomická 
hodnocení v rámci Montrealského prot okolu) byly na obdob í od ledna 2008 ur čeny a 
analyzovány možnosti politiky a související posouzení dopad ů.  
5. ŘEŠENÍ KLÍ ČOVÝCH PROBLÉM Ů 
Ve své zpráv ě z roku 2007 varovala skupina pro v ědecká hodnocení z řízená 
Montrealským protokolem smluvní strany, že bez ohledu na dosažené úsp ěchy je 
nadále třeba zachovat obez řetnost, aby byl dodržován nov ě navržený harmonogram 
pro obnovu ozonové vrstvy, a to rovn ěž s přihlédnutím ke zbývajícím nejasnostem, 
zejména v oblasti dopadu zm ěny klimatu. K nejd ůležitějším úkol ům patřila potřeba 
do roku 2015 výrazn ě snížit stávající úrovn ě použití v rámci výjimky (v četně použití 
methylbromidu pro karanténní a p ředzásilkové aplikace) s cílem zajistit, aby látky 
poškozující ozonovou vrstvu „skladované“ ve výrobcích a za řízeních nebyly 
uvolňovány do atmosféry, a zabránit uvád ění nových látek poškozujících ozonovou 
vrstvu na trh (viz níže oddíl 6.3). Další problémy na úrov ni EU se týkají regula ční 
komplexnosti a s tím související administrativní zát ěže a potřeby v plné mí ře 
dodržovat ustanovení Montreal ského protokolu a zárove ň zamezit riziku 
nezákonného obchodu a používání látek poškozujících ozonovou vrstvu. Podle doporučení skupiny pro v ědecká hodnocení a zlepšovacích návrh ů zúčastněných 
stran připojených k vlastní an alýze Komise byly ur čeny tyto všeobecné a konkrétní 
cíle pro řešení zbývajících problém ů.  
Všeobecným dlouhodobým cílem p řezkumu nadále z ůstává vč
asná obnova a 
následná ochrana ozonové vrstvy, aby se zabránilo nep říznivým dopad ům, zejména 
na lidské zdraví a na  ekosystémy. S tím související krátkodobý a st řednědobý cíl 
však spočívá ve zjednodušení regula čního rámce a v sou časném snížení jakékoli 
zbytečné administrativní zát ěže, které je v souladu se závazkem Komise rozvíjet a 
prosazovat zlepšování právní úpravy.  
Za účelem spln ění těchto všeobecných cíl ů byly určeny tyto konkrétní cíle, které 
mají pomoci řešit uvedené problémy a opírají se p řitom o uznané silné stránky 
nařízení.  
1) Zlepšování a zjednodušení právní úpravy snížením administrativní zát ěže: 
a) upřesnění a zjednodušení na řízení; 
 
CS 6   CS b) zefektivn ění podávání zpráv a s tím spojené administrativní zát ěže; 
c) aktualizace ustanovení o vý jimkách a s tím souvisejících 
administrativních postup ů. 
2) Zajišt ění trvalého souladu prost řednictvím plného provád ění Montrealského 
protokolu ve zn ění z roku 2007 a lepšího prosazování: 
a) provád ění rozhodnutí XIX/6 o urychlení ukon čení výroby a spot řeby 
hydrochlorfluoruhlovodík ů; 
b) zajišt ění souladu ES s ustanoveními protokolu a zamezení nezákonnému 
a škodlivému obchodu.  
3) Řešení budoucích problém ů zohledněním látek poškozujících ozonovou vrstvu, 
které ještě nejsou regulovány Montrealským protokolem: 
a) látky obsažené (nebo „skl adované“) ve výrobcích a za řízeních; 
b) nové látky poškozující ozonovou vr stvu a látky poškozující ozonovou 
vrstvu, které mají nízkou životnost; 
c) použití methylbromidu pro karanténní a p ředzásilkové aplikace. 
6. MOŽNOSTI POLITIKY A JEJICH DOPAD  
Na základ ě výše uvedeného p říspěvku a dalších odborných zdroj ů (např. aktuálních 
analýz a doporu čení vypracovaných skupinami pro v ědecká, technická a ekonomická 
hodnocení v rámci Montrealského protokolu) byly ur čeny a analyzovány rozsáhlé 
možnosti politiky a související posouzení dopad ů. S cílem zlepšit srozumitelnost 
nařízení, a tím usnadnit jeho provád ění, ale zárove ň také snížit jakoukoli zbyte čnou 
administrativní zát ěž, bylo zkoumáno co nejvíce možností zjednodušení. S ohledem 
na snížení administrativní zát ěže byla zvážena také neregula ční opatření, např. 
případné zefektivn ění podávání zpráv o látkách poškozujících ozonovou vrstvu a 
postupů pro dohled.  
Možnosti nezm ěnění nařízení (zachování sou časného stavu) nebo dokonce jeho 
stažení byly d ůkladně zváženy, avšak zamítnuty, mimo jiné také proto, že by ES 
přestalo dodržovat Montrealský protokol , a nebyl by tak dosažen jeho cíl 
zjednodušení. 
Analýza se týkala t ří velkých kategorií opat ření politiky uvedených níže.  
1. První významná kategorie možností politi ky se vztahovala na cíl zjednodušení, 
přičemž se vychází z dosavadních úsp ěchů při ukončení výroby a spot řeby látek 
poškozujících ozonovou vrstvu a z možnosti odstran ění již neplatných ustanovení. 
Zvolené klí čové možnosti se týkají: 
– odstranění ustanovení a s tím souvisejících postup ů týkajících se základních 
použití chlorfluoruhlovodík ů (CFC), kritických použit í methylbromidu a jiných 
výjimek pro chlorfluoruhlovodíky a hydrochlorfluoruhlovodíky;  
 
CS 7   CS – zjednodušení limitu pro používání me thylbromidu pro karanténní a p ředzásilkové 
aplikace p ři současném snížení kvantitativního limitu z 607 tun látek 
s potenciálem poškozování ozonu na sou časnou maximální hodnotu 300 tun;  
– zefektivnění podávání zpráv (na základ ě opětovné žádosti ze strany členských 
států), ačkoli neexistoval dostate čný manévrovací prostor vzhledem k tomu, že 
většina povinností podáván í zpráv (ne-li dokonce všechny) vyplývá spíše 
z protokolu než z na řízení; 
– ukončení výjimek ukládajících malému po čtu subjekt ů značné administrativní 
náklady, které jsou neúm ěrné ve srovnání s malými p řínosy; 
– objasnění definic a jiných zlepšení právní úpravy ve snaze (spolu s d řívějšími 
opatřeními) splnit pož adavek mnoha zú častněných stran týkající se jednoduššího a 
lépe strukturovaného právního aktu. 
Tento soubor možností zjednoduš ení má v období do roku 2020 p řinést kumulativní 
úspory administrativních náklad ů odhadované na tém ěř 4 miliardy EUR. 
Předpokládá se, že dopad na životní prost ředí bude p říznivý (třebaže nepatrný a 
obtížně měřitelný), nebo ť revidované na řízení má být snáze proveditelné a bude se 
lépe prosazovat, a to i ze strany malých a st ředních podnik ů. Z téhož d ůvodu mohou 
průmysl a uživatelé látek poškozujících ozonovou vrstvu o čekávat malé čisté přímé 
hospodářské zisky, a to zejména pro malé a st řední podniky, které mají omezený 
přístup k odborným znalostem pot řebným pro provád ění nařízení.  
2. V souladu s pot řebou zajistit trvalý s oulad s Montrealským  protokolem vznikla 
druhá kategorie možností. K up řednostňovaným možnostem pat ří:  
– posunutí data ukon čení výroby hydrochlorfluoruhlovodík ů z roku 2025 na rok 
2020 s cílem uvést na řízení do souladu s nedávným rozhodnutím XIX/6 o 
urychlení ukon čení výroby a spot řeby hydrochlorfluoruhlovodík ů;  
– zjednodušení a zp řísnění prosazování na řízení s cílem zamezit nezákonnému 
obchodu a používání látek poškozujících ozonovou vrstvu v EU, a to s pomocí 
účinnějších ustanovení týkajících se inspek čních požadavk ů členských stát ů (např. 
přechodem z „namátkových“ inspekcí  na kontroly „na základ ě existujícího 
rizika“), p řiměřených požadavk ů na označování ve snaze zabránit nezákonnému 
obchodu (i v rámci EU) a vybraných opat ření k posílení dohledu nad dovozem a 
vývozem látek poškozujících ozonovou vrstvu. 
Tím, že zamezují nezákonnému obchodu a rovn ěž zohledňují obavy vyjád řené 
průmyslem b ěhem průzkumu p řispívají tyto možnosti politiky k tomu, aby 
nevznikaly nadm ěrné administrativní náklady a aby se zajistilo dodržování 
Montrealského protokolu.  
3. S cílem zajistit vhodné řešení zbývajících problém ů v budoucnosti byl kladen 
důraz na tyto t ři oblasti: 
a) Uvol ňování emisí „skladovaných“ látek poškozujících ozono vou vrstvu (ODS) 
/ emisí skleníkových plyn ů (GHG) do atmosféry  – Vzhledem k tomu, že se 
protokol dosud zam ěřoval na postupný zákaz spot řeby a výroby látek 
poškozujících ozonovou vrstvu, jsou zna čná množství t ěchto látek nadále 
 
CS 8   CS ukládána nebo „skladována“ ve výrobcích a za řízeních (nap ř. v izolačních 
pěnách, chladivech a v klimatizaci) . Vzhledem k vysokému potenciálu 
globálního oteplování t ěchto skladovaných láte k poškozujících ozonovou 
vrstvu vzniká v p řípadě, že nedojde ke znovuzískání a kone čnému zneškodn ění 
těchto látek, zna čné riziko globálního oteplová ní. V roce 2010 by množství 
skladovaných látek poškozujícíc h ozonovou vrstvu mohlo v EU p ředstavovat 
přibližně 700 000 tun látek s potenciálem poškozování ozonu (5 miliard tun 
ekvivalentu CO 2), přestože zde odborníci kv ůli omezenému množství 
dostupných m ěřitelných údaj ů předpokládají zna čný stupeň nejistoty. Emise by 
v období 2005–20155 mohly ro čně případně dosáhnout množství 24 000 tun 
látek s potenciálem poškozování ozonu (nebo 170 milion ů tun ekvivalentu 
CO 2). Navrhuje se, aby do na řízení bylo za řazeno několik opat ření ke zpřísnění 
ustanovení týkajících se znovuzískávání a zneškod ňování látek poškozujících 
ozonovou vrstvu obsažených ve výrobcích a za řízeních. Tato opat ření by 
mohla v desetiletém časovém horizontu znamenat p řínosy pro životní prost ředí 
ve výši až 14 000 tun látek s potenciálem poškozování ozonu nebo 112 milion ů 
tun ekvivalentu CO 2. Kromě toho se zlepšuje provád ění rámcové sm ěrnice EU 
o odpadech a sm ěrnice o odpadních elektric kých a elektronických za řízeních 
tak, aby byly zachyceny emise látek poškozujících ozonovou vrstvu/látek s potenciálem globálního oteplování, což by p řípadně mohlo znamenat další 
přínos pro životní prost ředí ve výši až 34 000 tun látek s potenciálem 
poškozování ozonu (270 milion ů tun ekvivalentu CO
2). Vzhledem k vysoké 
variabilitě nákladů u různých výrobk ů (v rozpětí od 4,5 EUR za jednoduché 
zneškodn ění až po 100 EUR/kg látek s pot enciálem poškozování ozonu za 
znovuzískání a zneškodn ění látek poškozujícíc h ozonovou vrstvu obsažených 
v izolačních pěnách) se návazná opat ření navíc zam ěří na promyšlené a 
přiměřené pobídky k (výraznému) zvýšení objemu výrobk ů a zařízení určených 
ke znovuzískávání a recyklaci nebo zneškodn ění6.  
b) Uvád ění nových látek poškozujíc ích ozonovou vrstvu na trh  – Ze zprávy 
skupiny pro v ědecká hodnocení z roku 2007 vyplynuly nové v ědecké důkazy o 
tom, že potenciál poškozování ozonu n ěkterých chemických látek, které dosud 
nejsou regulovány protokolem (nap ř. nPB), je podstatn ě vyšší, a proto se zde 
doporučuje, aby smluvní strany protokolu zvážily n ěkterá regula ční opatření 
s cílem zabránit tomu, aby došlo ke zvrácení dosavadního pokroku. Emise nových látek poškozujících ozonovou vrstvu v ES jsou v sou časné dob ě 
odhadovány na celkov ě méně než 300 tun látek s potenciálem poškozování 
ozonu ročně. S cílem zabránit rozši řování trhů, které by bylo t řeba následn ě 
regulovat, jsou navrhována preventivní opat ření v podob ě uvedení seznamu 
nových látek poškozujících ozonovou vrstvu v p říloze nařízení (nap ř. na 
základě údajů společností podle sm ěrnice REACH) a požadavku, aby výrobci a 
dovozci těchto látek vedli záznamy o objemech, s nimiž obchodují. A čkoli jsou 
tato opat ření vhodná pro zvyšování informovanosti mezi spot řebiteli látek 
                                                
 
5 Odhady byly získány extrapolací nejlepších dostupných globálních odhad ů obsažených ve zpráv ě 
TEAP z roku 2005, podle níž globální skladovaná množství v roce 2002 p ředstavovala 3,5 milionu tun 
látek s potenciálem poškozování ozonu (20 miliard tun ekvivalentu CO 2) a předpokládané množství pro 
rok 2015 činilo 2 miliony tun látek s potenciálem poškozování ozonu (13,4 miliard tun ekvivalentu 
CO 2).  
6 Nap ř. normy spojené s kompenza čními nebo depozitními systémy, financování likvidace z regionálních 
fondů apod. 
 
CS 9   CS poškozujících ozonovou vrstvu, neo čekává se, že budou mít významný 
hospodářský dopad na pr ůmysl, který by m ěl dále pokra čovat v ukon čení 
výroby a spot řeby těchto látek. 
c) Omezení použití methylbromidu pro karanténní a p ředzásilkové aplikace  – 
Vzhledem k tomu, že methylbromid  je toxická látka, která p ředstavuje zna čná 
zdravotní rizika (a z tohoto d ůvodu je na řízení přísnější než protokol), spo čívá 
upřednostňovaná možnost v povinném z novuzískávání do roku 2015 a 
následném ukon čení výroby a spot řeby uvedené látky. Toto opat ření umožní 
přechodnou fázi, b ěhem níž budou alternativy jako nap ř. tepelné ošet ření 
v mnoha p řípadech z řejmě konkurenceschopn ější, a k ukon čení výroby a 
spotřeby dojde, až bude k dispozici více alternativ. Celkové náklady pro 
průmysl by v období 2010–2020 p ředstavovaly 9,5 milionu EUR, což by 
odpovídalo úspo ře methylbromidu v hodnot ě 2 000 tun látek s potenciálem 
poškozování ozonu. 
7. ZÁVĚRY 
Navrhované možnosti politiky odrážejí pevný závazek ke zjednodušování a 
zlepšování právních p ředpisů na základ ě řádné analýzy. Výsledný soubor opat ření 
bude základem pro výrazn ě zjednodušený právní text, p řičemž zárove ň poskytne 
záruky pro konsolidaci a pokra čování pokroku, jehož se v oblasti ukon čení výroby a 
spotřeby látek poškozujících ozonovou vrstvu doposud dosáhlo. A čkoli se úsp ěšným 
ukončením výroby a spot řeby již snížila administrativní zát ěž spojená s provád ěním 
nařízení, dodate čné čisté úspory za celkový soubor opat ření (poté, co bylo rovn ěž 
zohledněno několik opat ření, která by mohla vést ke  zvýšení administrativních 
nákladů) budou celkov ě činit téměř 3 miliony EUR, z čehož přibližně 2 miliony EUR 
připadají na pr ůmysl, 0,7 milionu EUR na orgány členských stát ů a zbývající částka 
na Evropskou komisi. Se souborem opat ření nejsou spojeny žádné významné čisté 
přímé přírůstkové náklady. O čekává se, že kumulativní dodate čný přímý 
hospodářský dopad nep řesáhne 13 milion ů EUR a bude se zejména týkat opat ření na 
snížení použití methylbrom idu pro karanténní a p ředzásilkové aplikace7. 
Zjednodušení by m ělo být přínosem zejména pro malé a st řední podniky, které mají 
omezený p řístup k odborným znalostem pot řebným pro provád ění nařízení. 
Nejvíce hmatatelné p řínosy souboru opat ření pro oblast životního prost ředí se týkají 
snížené spot řeby a zvýšeného znovuzískávání vyplývajícího zejména z politických 
opatření v souvislosti s karanténními a p ředzásilkovými aplikacemi. Tyto výhody by 
mohly přinést čistý zisk ve výši 16 000 tun látek s potenciálem poškozování ozonu 
nebo 112 milion ů tun ekvivalentu CO 28. Další vyjád ření ve vztahu ke sníženému 
riziku výskytu rakoviny by byla bezp ředmětná s ohledem na malá množství, o n ěž se 
ve srovnání s celosv ětovým dosahem tohoto problému jedná, a ke zna čným 
nejasnostem v souvislosti se  vztahem dávka-odezva mezi tunou látek s potenciálem 
                                                 
7 Náklady by byly zna čně nižší, pokud by bylo vzato v úvahu pravd ěpodobné rozhodnutí o zrušení 
registrace methylbromidu ze zdravotních d ůvodů.  
8 Z hlediska potenciálu globálního oteplování to odpovídá p řibližně 2 % emisí skleníkových plyn ů v roce 
1990. Pouze pro srovnání: snížení odpovídá jedné desetin ě snížení, jehož je nezbytné dosáhnout pro 
splnění cíle na rok 2020 snížit emise skleníkových plyn ů o 20 % v rámci souboru opat ření v oblasti 
energetiky a klimatu.  
 
CS 10   CS poškozování ozonu a kone čným dopadem na lidské zdraví a na životní prost ředí. 
Toto čisté snížení emisí látek s pote nciálem poškozování ozonu by však p řispělo ke 
snížení rizika dalšího poško zení ozonové vrstvy a zárove ň by znamenalo skute čné 
přínosy v souvislosti se zm ěnou klimatu. Podrobné údaje, v četně úplného seznamu 
všech zvažovaných možností a jejich dopad ů (jakož i zamítnuté možnosti) jsou 
zahrnuty v plném zn ění posouzení dopad ů.  
V oblastech, v nichž budou v dohledné dob ě dostupné alternativy, bude p řijato více 
opatření za účelem definitivního ukon čení výroby a spot řeby látek poškozujících 
ozonovou vrstvu. Tato opat ření jsou uvedena ve sd ělení doprovázejícím návrh na 
přepracování na řízení. Komise bude rovn ěž v návaznosti na tuto revizi úzce 
spolupracovat s členskými státy, aby vy řešila zbývající klí čovou otázku 
skladovaných látek poškozujících ozonovou vrstvu. Opat ření tohoto druhu by mohla 
znamenat další významné p řínosy v oblasti životního prost ředí. Komise bude rovn ěž 
úzce spolupracovat s členskými státy a dalšími smluvními stranami protokolu s cílem 
snížit zbývající použití látek poškozujících ozonovou  vrstvu, zejména látek 
používaných v souvislosti s karanténními a p ředzásilkovými aplikacemi, a zamezit 
uvádění nových látek poškozujíc ích ozonovou vrstvu na trh.