ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(16)

Toto nařízení by se mělo uplatňovat na správu Unie, aniž by byly dotčeny jiné právní akty Unie, jež obsahují zvláštní správní procesní předpisy. Avšak odvětvové správní postupy nejsou zcela soudržné a úplné. V zájmu zajištění celkové soudržnosti při správních činnostech správy Unie a plného dodržování práva na řádnou správu by měly být právní akty obsahující zvláštní správní procesní předpisy vykládány v souladu s tímto nařízením a mezery v těchto aktech by měly být vyplněny příslušnými ustanoveními tohoto nařízení. Toto nařízení stanoví práva a povinnosti jakožto standardní pravidlo pro všechny správní postupy v rámci práva Unie, a tudíž zmenšuje roztříštěnost platných procesních pravidel, která je důsledkem existence odvětvových právních předpisů.
J.

vzhledem k tomu, že podle odhadů Mezinárodního měnového fondu (MMF) venezuelská ekonomika v roce 2016 poklesne o 8 %, přičemž již v roce 2015 zaznamenala pokles o 5,7 %; vzhledem k tomu, že navzdory nárůstu minimální mzdy o 30 % nedává míra inflace, která činí 180,9 %, jakoukoli naději na to, že by se základní zboží mohlo stát pro Venezuelany dostupným; vzhledem k tomu, že MMF předpokládá, že do konce roku 2016 vzroste průměrná míra inflace na 700 % a v roce 2017 dosáhne 2 200 %;
11.

konstatuje, že je nutné, aby byly plně pochopeny účinky, které mají účetní standardy; trvá na tom, že by pro IASB a EFRAG mělo být prioritou posílení jejich analýz dopadu, zejména v oblasti makroekonomie, a hodnocení různých potřeb širokého spektra zúčastněných subjektů, včetně dlouhodobých investorů a podniků i široké veřejnosti; vyzývá Komisi, aby skupině EFRAG připomněla, že musí posílit svou kapacitu pro posuzování dopadů nových účetních standardů na finanční stabilitu se zvláštním zaměřením na evropské potřeby, jež by měly být do standardizace prováděné IASB zahrnuty v ranější fázi celého procesu; všímá se zejména, že nebylo provedeno hodnocení dopadu IFRS 9, o němž nebudou k dispozici žádné údaje až do roku 2017; vyzývá Komisi, aby se ujistila, že IFRS 9 slouží dlouhodobé investiční strategii EU, zejména tím, že budou omezena ustanovení, která by mohla do účetních závěrek zavést nadměrnou krátkodobou volatilitu; bere na vědomí, že evropské orgány dohledu ESMA, EBA a EIOPA, které mají odborné znalosti i kapacitu, aby mohly být v tomto úkolu nápomocny, zamítly řádné členství v radě EFRAG, neboť skupina EFRAG je soukromým subjektem; domnívá se, že ECB a evropské orgány dohledu by jako pozorovatelé ve správní radě EFRAG po reformě systémů správy a řízení přispívaly k tomu, aby byly lépe zohledňovány dopady na finanční stabilitu; vyzývá Komisi, aby se v rámci revize nařízení o IAS zabývala způsoby, jakým by jí evropské orgány dohledu mohly poskytovat systematickou formální zpětnou vazbu;
2.

připomíná, že politiky zemědělských investic se spíše zaměřují na rozsáhlé nákupy půdy a na zemědělství zaměřené na vývoz, které obvykle nesouvisí s místními ekonomikami; konstatuje, že rozvoj rozsáhlých zavlažovacích soustav v geografických oblastech, na něž jsou cíleny investice Nové aliance pro zabezpečování potravin a výživu, může snížit dostupnost vody pro jiné uživatele, jako například drobné zemědělce nebo pastevce; zdůrazňuje, že v tomto případě musí být důkladně posouzena a zlepšena schopnost rozsáhlých partnerství veřejného a soukromého sektoru přispívat ke snižování chudoby a k zabezpečování potravin; zdůrazňuje, že politiky zemědělských investic by měly být propojené s místním hospodářstvím a podporovat jeho rozvoj, a to včetně drobných zemědělců a rodinných zemědělských hospodářství; upozorňuje, že v dobrovolných pokynech Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) pro odpovědnou správu půdy se doporučuje zabezpečit přístup k půdě s cílem umožnit rodinám produkovat potraviny pro spotřebu domácnosti a zvýšit příjem domácností; zdůrazňuje, že je třeba, aby rozsáhlé pozemkové investice v Africe vycházely z těchto pokynů a zajišťovaly přístup k půdě drobným zemědělcům a místním komunitám, podporovaly investice do místních malých a středních podniků a zajišťovaly, aby partnerství veřejného a soukromého sektoru přispívala k zabezpečování potravin a ke snižování chudoby a nerovnosti;
12.

opětovně vyjadřuje své vážné znepokojení nad napětím v Jihočínském moři; považuje za politováníhodné, že v rozporu s Deklarací o chování z roku 2002 si několik stran nárokuje území ve sporných vodách; je zvláště znepokojen velkou intenzitou aktivit Číny v této oblasti, mezi něž patří budování vojenských zařízení, přístavů a alespoň jedné startovací a přistávací dráhy; naléhavě vyzývá všechny strany ve sporné oblasti, aby se zdržely veškerých jednostranných a provokativních akcí a usilovaly o mírové vyřešení sporů na základě mezinárodního práva, zejména podle Úmluvy OSN o mořském právu, a to prostřednictvím nestranné mezinárodní mediace a arbitráže; naléhavě vyzývá všechny strany, aby uznaly jurisdikci Úmluvy OSN o mořském právu a rozhodčího soudu, a vyzývá je, aby respektovaly případná rozhodnutí přijatá na základě Úmluvy OSN o mořském právu; podporuje všechny kroky, které umožní, aby se Jihočínské moře stalo „mořem míru a spolupráce“; podporuje rovněž veškeré úsilí stran o dosažení dohody o kodexu chování pro mírové využívání příslušných mořských oblastí včetně vytvoření bezpečných obchodních cest a vybízí k opatřením na prohlubování vzájemné důvěry; je přesvědčen, že by se EU měla zapojit do dvoustranné a mnohostranné spolupráce, aby mohla účinně přispět k bezpečnosti v tomto regionu;
53.

má za to, že vhodným prostředkem ke strukturování budoucích aktivit EU v oblasti vesmírných bezpečnostních a obranných schopností by mohla být „bílá kniha“ na úrovni EU; žádá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku, aby zahájila debatu o definování míry ambicí EU v překrývajících se oblastech vesmírných kapacit a bezpečnosti a obrany; má za to, že by to rovněž mohlo umožnit soudržný rozvoj ve všech oblastech schopností v souvislosti s udržováním míru, předcházením konfliktům a posilováním mezinárodní bezpečnosti v souladu se zásadami Charty Organizace spojených národů; žádá Komisi, aby v budoucím evropském obranném akčním plánu načrtla své plány vesmírných činností určených na podporu bezpečnosti a obrany; uznává zároveň výhody mezinárodní spolupráce týkající se bezpečnosti v oblasti vesmíru se spolehlivými partnery EU;
J.

vzhledem k tomu, že Kypr podal námitku proti oznámení a vědecká komise pro geneticky modifikované organismy při EFSA s ním souhlasila v tom, že nelze vyloučit rozmnožování karafiátu SHD-27531-4 (například zakořeněním) jednotlivci; vzhledem k tomu, že se úřad EFSA domnívá, že odřezky stonků s vegetativními výhonky by se mohly rozmnožit zakořeněním či mikrovegetativním množením a mohly by být uvolněny do životního prostředí (například v zahradách);
—

s ohledem na zprávu organizace Consumers International z roku 2012 s názvem „The relationship between supermarkets and suppliers: what are the implications for consumers?“ (Vztahy mezi supermarkety a dodavateli: jaké jsou dopady na spotřebitele?),
—

s ohledem na zveřejnění studie z roku 2015 pro Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci nazvané „A quest for accountability? EU and Member State inquiries into the CIA Rendition and Secret Detention Programme“ (Hledání odpovědnosti? Šetření EU a členských států ve věci programu CIA pro mimořádné vydávání a tajné zadržování osob),
16.

žádá delegaci EU, aby využila všech vhodných nástrojů k tomu, aby vládě Vietnamu pomohla při provádění těchto opatření, a aby podporovala a chránila obránce lidských práv; vyzdvihuje význam dialogu o lidských právech mezi EU a vietnamskými orgány, zejména pokud na tento dialog navážou skutečná opatření; poukazuje na to, že tento dialog by měl být efektivní a měl by se orientovat na výsledky;
1.

žádá Radu a Komisi, aby zohlednily následující doporučení: i) zajistit, aby jednotnost, úplnost a účinnost společných pravidel Unie nebyla negativně ovlivněna mezinárodními závazky přijatými na základě ratifikace úmluvy HNS z roku 2010 či přistoupení k této úmluvě v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora (7); ii) věnovat v tomto ohledu větší pozornost překrývání přepracovaného znění nařízení Brusel I s úmluvou HNS z roku 2010, pokud jde o procesní pravidla v případě nároků a žalob podle této úmluvy před soudy smluvních států; iii) zajistit, že možnost konfliktu mezi směrnicí o odpovědnosti za životní prostředí a úmluvou HNS z roku 2010 bude omezena na minimum, a to přijetím veškerých vhodných opatření k zajištění toho, aby členské státy, které úmluvu ratifikovaly či k ní přistoupily, plně dodržovaly ustanovení o výlučnosti podle čl. 7 odst. 4 a 5 úmluvy HNS z roku 2010, na základě něhož nelze vůči vlastníkovi lodi uplatňovat žádné další nároky, než jaké jsou v souladu s dotyčnou úmluvou; iv) zajistit snížení rizika vytvoření a upevnění znevýhodnění v hospodářské soutěži pro státy, které jsou připraveny přistoupit k úmluvě HNS z roku 2010, oproti státům, které si přejí tento proces odložit a řídit se nadále pouze směrnicí o odpovědnosti za životní prostředí; v) zajistit odstranění trvalé souběžné existence dvou režimů odpovědnosti v námořní dopravě – režimu Unie a mezinárodního režimu –, která by znamenala roztříštěnost právních předpisů Unie a navíc by ohrozila jednoznačné stanovení odpovědnosti a mohla by vést ke zdlouhavým a nákladným soudním řízením na úkor obětí a odvětví námořní dopravy; vi) zajistit v této souvislosti, aby byly členské státy jasně povinovány přijmout všechna opatření nezbytná k dosažení konkrétního výsledku, totiž ratifikovat úmluvu HNS z roku 2010 nebo k ní přistoupit v přiměřeném časovém rámci, který by neměl být delší než dva roky od data vstupu rozhodnutí Rady v platnost;
15.

je přesvědčen, že jedním z problémů, na které by se měly výzkumné činnosti zaměřit, by měla být digitalizace, aby se zvýšila výkonnost drah a snížily se jejich provozní náklady (například automatizace, čidla a monitorovací nástroje, interoperabilita, například prostřednictvím ERTMS/ETCS, používání vesmírných technologií, mj. ve spolupráci s agenturou ESA, využívání velkých objemů dat a kybernetická bezpečnost); je přesvědčen, že zadruhé by se měl výzkum zaměřit na zvýšení účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti, například používáním lehkých materiálů a alternativních paliv; je přesvědčen, že třetím předmětem zaměření výzkumu by měly být pokroky, díky nimž by se železniční doprava stala atraktivnější a byl by o ní větší zájem (např. zvýšení její spolehlivost a snížení hlučnosti, plynulejší multimodální doprava, vystavování jízdenek na integrovanou dopravu); zdůrazňuje, že snahy o inovace nesmějí zanedbávat infrastrukturu, která je životně důležitým faktorem pro konkurenceschopnost železnice;
24.

uznává, že je nutné zachovat a využívat genetické zdroje v zájmu dlouhodobého zajištění potravin a rozšířit genetickou základnu moderních programů šlechtění rostlin a zvířat; uznává, že ekologické zemědělské podniky se potýkají s nedostatkem nových odrůd, které jsou odolné vůči škůdcům a chorobám a jež by mohly být pěstovány bez používání přípravků na ochranu rostlin; podporuje koncepci založenou na sdílení přístupu a přínosů, avšak naléhavě vyzývá k provedení Nagojského protokolu, podle nařízení (EU) č. 511/2014, a prováděcího nařízení (EU) č. 2015/1866, aby šlechtitele neodrazovala složitost a nákladnost využívání nešlechtěného materiálu ke vkládání nových znaků, jako je odolnost vůči škůdcům a chorobám, výživová hodnota a environmentální odolnost; konstatuje, že toto by mělo být provedeno, aniž by se oslabily venkovské komunity, které se již po mnoho let starají o zachování druhů a vyšlechtěných odrůd;
6.

navrhuje, aby v rámci přípravy na uvedený summit zaslala Komise a ESVČ hlavám států a předsedům vlád EU konkrétní doporučení ohledně účinných mechanismů zajišťování SPR a integrace strategií EU v zájmu efektivnějšího provádění cílů udržitelného rozvoje a ohledně toho, jak jasněji definovat povinnosti jednotlivých orgánů EU při plnění závazků SPR; domnívá se, že tento proces by měl být co nejtransparentnější a nejinkluzivnější a že by do něj měly být zapojeny místní a regionální správní orgány, organizace občanské společnosti a expertní skupiny;
24.

bere na vědomí hodnotící zprávu OSN ze dne 15. května 2015 o úsilí o prosazování práva a nápravu sexuálního vykořisťování a zneužívání ze strany zaměstnanců Organizace spojených národů a přidružených pracovníků během mírových operací (UN Evaluation Report on Enforcement and Remedial Assistance Efforts for Sexual Exploitation and Abuse by the United Nations and Related Personnel in Peacekeeping Operations); domnívá se, že AU, OSN, EU a její členské státy by měly pečlivě bdít nad těmito trestními věcmi, a naléhavě vyzývá k přísnějším disciplinárním a soudním řízením a k maximálnímu úsilí o zabránění trestným činům tohoto druhu; mimoto doporučuje, aby personál mírových operací byl náležitě vycvičen a vyškolen, a domnívá se, že zařazení žen mezi pracovníky misí, jakož i poradců pro genderové otázky by pomohlo překonat mylné představy o jiných kulturách a snížit výskyt sexuálního násilí;
8.

v situaci, kdy neexistuje plně funkční Ústavní soud, vyjadřuje obavy ohledně nedávného rychlého vývoje v oblasti právních předpisů, ke kterému došlo v jiných oblastech bez řádných konzultací, a naléhavě vyzývá Komisi, aby provedla posouzení přijatých právních předpisů z hlediska jejich souladu s primárním a sekundárním právem Unie a s hodnotami, na nichž je Unie založená, a zohlednila přitom doporučení vydaná Benátskou komisí dne 11. června 2016 a komisařem Rady Evropy pro lidská práva dne 15. června 2016 a doporučení Evropské komise týkající se právního státu ze dne 27. července 2016. Jde zejména o: — zákon o veřejnoprávních sdělovacích prostředcích, přičemž je třeba mít na paměti potřebu rámce pro řízení veřejnoprávních sdělovacích prostředků, jenž by zajistil, že budou poskytovat nezávislý, nestranný a přesný obsah, který odráží rozmanitost polské společnosti, jakož i příslušnou judikaturu Evropského soudu pro lidská práva a acquis EU v audiovizuální mediální oblasti, — zákon, kterým se mění zákon o policii a některé další zákony, přičemž je třeba mít na paměti jeho nepřiměřený zásah do práva na soukromí a neslučitelnost plošného hromadného sledování a hromadného zpracovávání osobních údajů občanů s judikaturou EU a Evropského soudu pro lidská práva, — novelu trestního řádu a zákona o prokuratuře, přičemž je třeba mít na paměti potřebu souladu s acquis EU v oblasti procesního práva, jakož i základního práva na spravedlivý proces, — novelu zákona o veřejné službě, přičemž je třeba mít na paměti vážné nebezpečí politizace polské státní správy, což by ohrozilo nestrannost veřejné služby, — protiteroristický zákon, přičemž je třeba mít na paměti vážné ohrožení práva na soukromí a práva na svobodu projevu, kterým je rozšíření pravomocí polské rozvědky, aniž by byly stanoveny přiměřené právní záruky, — další záležitosti, které vzbuzují obavy, protože by mohly být v rozporu s právem Unie, judikaturou EÚLP a základními lidskými právy, mimo jiné právy žen;
34.

je toho názoru, že k tomu, aby byl její postup účinný, potřebuje EU novou finanční a daňovou strategii; domnívá se, že by za tímto účelem měla Komise navrhnout opatření založená na následujících zásadách a prvcích: — rychle mobilizovat přiměřené zdroje; je nezbytně nutné reformovat systém financování Unie posílením skutečných vlastních zdrojů nebo zavedením zdrojů nových, aby byl rozpočet Unie stabilnější, udržitelnější a předvídatelnější; současně je také důležité dodržovat zásadu univerzality a zvýšit transparentnost; — pro dosažení nejlepších možných výsledků musí být při řízení rozpočtových nástrojů EU věnována velká pozornost výkonnosti a nákladové účinnosti a musí se dbát na dodržování předpisů a na ochranu finančních zájmů EU; — EU by měla usilovat o získání zdrojů, které jsou nutné k řešení problémů vysoké nezaměstnanosti a k reakci na vnitřní a vnější aspekty uprchlické krize; — již po dvou letech uplatňování dosáhl víceletý finanční rámec (VFR) svého limitu; bez komplexní revize VFR v polovině období navíc nebude rozpočet EU schopen čelit dodatečným finančním potřebám a naplňovat nové politické priority a nebude ani možné vyhnout se opakování platební krize; vyzývá Komisi, aby do konce roku 2016 předložila přezkum fungování VFR, učinila rozhodné kroky ve věci revize stropů VFR směrem vzhůru a rozšířila jeho flexibilitu, aby mu umožnila reagovat na okolnosti, s nimiž se v roce 2013 nepočítalo; — Evropský fond pro strategické investice (EFSI) musí být spravován takovým způsobem, aby bylo všem členským státům umožněno vynakládat vysoké objemy prostředků na strategické investice v souladu s nařízením o fondu EFSI a bylo zajištěno, aby financování investic podporovalo přechod k udržitelnému hospodářství a společnosti; návrh Komise na příští fázi EFSI by se měl zakládat na těchto cílech; — účinné provádění politiky soudržnosti v období 2014–2020 by měla provázet příprava na její období po roce 2020, přičemž musí být respektována její skutečná povaha, jak ji stanoví Smlouvy, její význam pro rozvoj vnitřního trhu a její potenciál investičního nástroje dostupného pro všechny regiony v EU; měly by být posíleny synergie mezi evropskými strukturálními a investičními fondy, fondem EFSI a dalšími nástroji EU k financování s cílem urychlit inteligentní a ekologický růst podporující začlenění, s důvěryhodnou rovnováhou mezi granty a vytvářenými finančními nástroji a bez jakéhokoli snižování rozpočtu na politiku soudržnosti; — Komise by měla předložit návrhy na snížení byrokratické komplikovanosti SZP pro zemědělce; Komise by dále měla koncipovat zdokonalené nástroje umožňující bojovat s extrémními krizemi na zemědělských trzích; je přesvědčen, že nekalé obchodní praktiky lze omezit pouze tehdy, bude-li zaveden právní rámec na úrovni EU, který evropským zemědělcům a spotřebitelům poskytne možnost využívat spravedlivých podmínek při prodeji a nákupu;
10.

zdůrazňuje, že Evropský fond pro strategické investice by měl být doplňkovým a dodatečným fondem k evropským strukturálním a investičním fondům a dalším programům EU, jako je program Horizont 2020, a pravidelným činnostem Evropské investiční banky; konstatuje, že v důsledku toho se EFSI zaměřuje na různé druhy projektů z těch, do nichž by mířily 2,2 miliardy EUR prostřednictvím programu Horizont 2020; zdůrazňuje, že je třeba zajistit plnou soudržnost a součinnost všech nástrojů EU s cílem dosáhnout zastřešujících strategických cílů v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a zabránit překrývání nebo rozporům mezi nimi nebo mezi různými úrovněmi provádění politik, a to za současného doplňování vnitrostátních a regionálních fondů a programů; připomíná, že přezkum strategie Evropa 2020 musí určit, které prostředky jsou potřebné, a zároveň účinně využít všech dostupných prostředků a dosáhnout očekávaných výsledků, pokud jde o zastřešující strategické cíle, s ohledem na skutečnost, že objem, kvalita a dopad investic do výzkumu a inovací by měly být navýšeny koordinovaným využíváním nástrojů politiky soudržnosti a programu Horizont 2020;
10.

je znepokojen specifickými těžkostmi, s nimiž se potýkají ženy a děti s albinismem a kvůli nimž jsou ve větší míře ohroženy chudobou, nejistotou a izolací; trvá na tom, že všechny oběti by měly mít přístup k náležité lékařské a psychologické péči a měly měly by být zavedeny odpovídající politiky, které usnadní jejich znovuzačlenění do jejich komunit;
11.

v souvislosti se současnou diskusí o rozsahu působnosti obchodních jednání musí regulační spolupráce chránit základní funkci předpisů, kterou je ochrana veřejného zájmu; zdůrazňuje, že posílená spolupráce mezi regulačními orgány by měla posilovat obchod a investice díky stanovení zbytečných technických překážek obchodu a zdvojované či nadbytečné administrativní zátěže a formalit, které mají neúměrný dopad na MSP, přičemž by neměly být oslabeny technické postupy související se základními normami a předpisy, měly by být zachovány evropské normy týkající se právních předpisů v oblasti zdraví, bezpečnosti, spotřebitelů, práce, kulturní rozmanitosti a sociálních a environmentálních předpisů, a to při plném dodržení zásady obezřetnosti a regulační autonomie celostátních, regionálních a místních orgánů; připomíná, že příslušné mechanismy musí být založeny na zvýšené výměně informací a lepším přijímání mezinárodních technických norem a musí vést k většímu sbližování, ale současně nesmí za žádných okolností oslabovat nebo zdržovat demokraticky legitimizovaný postup rozhodování žádného z obchodních partnerů; podporuje uplatňování a vypracování dalších mezinárodních technických norem na základě posouzení dopadů a rovněž veškeré úsilí, které by směřovalo k zajištění plného zapojení obchodních partnerů do mezinárodních normalizačních orgánů; domnívá se nicméně, že i kdyby neexistovala společná mezinárodní norma, nemělo by to bránit ve vhodných případech vzájemnému uznávání rovnocennosti ani úsilí o vypracování společných transatlantických technických norem;
164.

naléhavě vyzývá členské státy, aby vyčlenily dostatečné a stálé finanční a lidské zdroje pro rámce dohledu zřízené podle čl. 33 odst. 2, aby mohly plnit svou funkci; domnívá se, že by měly rovněž zaručit nezávislost rámců dohledu zajištěním toho, že jejich složení a fungování zohlední pařížské zásady pro fungování národních institucí pro lidská práva, jak to vyžaduje čl. 33 odst. 2, což by bylo podpořeno vytvořením formálního právního základu, jenž by jasně stanovil úlohu a působnost rámců; naléhavě vyzývá ty členské státy, které dosud neurčily orgány podle článku 33, aby tak co nejrychleji učinily a vybavily je zdroji a mandáty, které jim umožní efektivně provádět a monitorovat jejich povinnosti vyplývající z Úmluvy o právech osob se zdravotním postižením;
85.

připomíná, že podle směrnice 2011/36/EU by měly členské státy podporovat činnost organizací občanské společnosti a úzce s nimi spolupracovat, přičemž by se tato spolupráce měla zaměřit zejména na iniciativy související s vytvářením politik, na informační a osvětové kampaně, na výzkumné a vzdělávací programy, odbornou přípravu a také na monitorování a hodnocení účinku opatření proti obchodování s lidmi; poukazuje dále na to, že nevládní organizace by kromě toho měly pomáhat i při včasném vyhledávání obětí a při poskytování pomoci a podpory těmto obětem; trvá na tom, že by členské státy měly zajistit, aby byly nevládní organizace chráněny před odplatou, výhrůžkami a zastrašováním a že by navíc neměly podléhat trestnímu stíhání v případech, kdy pomáhají obětem obchodování s lidmi, které se nacházejí v nelegálním postavení;
17.

poukazuje na to, že v rámci snahy o co nejúčinnější začlenění uprchlíků do společnosti a o jejich uplatnění na trhu práce a začlenění do místních společenství je nutné začít působit co nejdříve a trvale, což by mělo zmírnit riziko, že se později budou cítit izolovaně a nevhodně a žít s pocitem, že do společnosti nepatří; připomíná, že opatření včasné intervence by mohla zahrnovat včasné zapojení prostřednictvím dobrovolnictví, stáží, mentoringu a komunitní činnosti;
85.

připomíná kritický postoj Parlamentu, co se týče způsobu, jakým probíhal postup přijímání nařízení o VFR na období 2014–2020; připomíná, že pro přijetí dotyčného nařízení je potřeba souhlas Parlamentu; zdůrazňuje proto, že je třeba, aby Parlament byl od počátku zcela zapojen do příslušných jednání; domnívá se, že orgány EU by měly formalizovat pravidla pro příští jednání o VFR v dohodě dosažené při přezkumu/revizi VFR v polovině období, v níž by měly být zohledněny nedostatky předchozích jednání a plně zachována úloha a výsady Parlamentu, jak je stanoveno ve Smlouvách; domnívá se, že tato pravidla by měla být v konečném důsledku zakotvena v interinstitucionální dohodě, jak je tomu v případě ročního rozpočtového procesu;