EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 20.7.2011 
SEK(2011) 950 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení 
o obezřetnostních požadavcích na úv ěrové instituce a investi ční podniky 
{KOM(2011) 452 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 949 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS 1. SOUVISLOSTI  
Rozsah finan ční krize odhalil nep řijatelná rizika spojená se  stávající regulací finan čních 
institucí. Podle odhad ů Mezinárodního m ěnového fondu se ztráty evropských bank 
v souvislosti s krizí v letech 2007 až 2010 b líží 1 bilionu EUR, co ž je 8 % HDP EU. 
EU a její členské státy p řijaly s cílem obnovit stab ilitu bankovního sektoru a zajistit i nadále 
přísun úvěrů do reálné ekonomiky celou řadu bezprecedentních opat ření, která nakonec 
zaplatí da ňoví poplatníci. Do října 2010 schválila v této s ouvislosti Evropská komise 
(Komise) 4,6 bilionu EUR na opat ření státní podpory finan čním institucím, z nichž byly více 
než 2 biliony fakticky použity v letech 2008 a 2009.  
Finanční podpora bankám musí jít ruku v ruce s d ůkladnou reformou, která by řešila 
nedostatky v právních p ředpisech, jež vyšly b ěhem krize najevo. V tomto ohledu již Komise 
navrhla n ěkolik změn v regulaci bank: v říjnu 2008 (CRD1 II) a v červenci 2009 (CRD III). 
Legislativní balí ček, který tato zpráva dop rovází, obsahuje mezinárodn ě vypracované 
a schválené prvky standard ů týkajících se bankovního kapitálu a likvidity, jež jsou známé 
jako rámec Basel III. Na jejich vývoji se jménem všech členských stát ů EU aktivn ě podílely 
útvary Komise. Tento balí ček je rozší řen o návrh na harmonizaci dalších ustanovení sm ěrnice 
o kapitálových požadavcích s c ílem prohloubit jednotný trh a posílit ú činnost dohledu. Tato 
zpráva se týká pouze posouzení dopad ů níže popsaných opat ření. 
2. KONZULTACE SE ZÚ ČASTNĚNÝMI SUBJEKTY  
Během projektu se útvary Komise podílely na práci mezinárodních fór, zejména Basilejského 
výboru pro bankovní dohled (BCBS), který m ěl na starosti rozvoj nových opat ření politiky 
v oblasti likvidity a řízení úvěrového rizika protistrany, defi nice regulatorního kapitálu 
a procykli čnosti. Evropský bankovní výbor a Evropský výbor orgán ů bankovního dohledu 
(CEBS) se na projektu významn ě podílely a byly v souvislosti s ním konzultovány.  
Na podporu analýzy dopad ů tohoto legislativního balí čku na bankovní odv ětví Evropské unie 
CEBS provedl kvantitativní  studii posouzení dopad ů. Na vypracování studie se podílelo 246 
bank z 21 členských zemí CEBS, v četně 50 bank skupiny 12 a 196 bank skupiny 2, které 
společně představují asi 70 % konsolidovaného bankovního  sektoru EU z hlediska kapitálu. 
CEBS také poskytoval Komisi technické por adenství v oblasti harmonizace vnitrostátních 
možností a diskre čních pravomocí. 
V dubnu 2010 uspo řádaly útvary Komise ve řejné slyšení a v letech 2009–2011 čtyři veřejné 
konzultace týkající se t ěch opatření politiky, která byla zahr nuta do legislativního balí čku3. 
Odezvy na konzultace p ředstavují významný zdroj údaj ů a názorů zúčastněných stran, pokud 
jde o dopad a ú činnost možných opat ření. Krom ě toho provedly útvary Komise samostatné 
                                                 
1 Sm ěrnice o kapitálových požadavcích. 
2 Do skupiny 1 pat ří banky, které mají kapitál tier 1 p řevyšující 3 miliardy EUR, jsou dob ře 
diverzifikované a p ůsobí na mezinárodní úrovni. Všechny ostatní banky se považují za banky 
skupiny 2. 
3 Viz http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/index_en.htm   
 
CS 2   CS rozsáhlé konzultace se zástupci pr ůmyslu, včetně skupiny odborník ů na otázky v oblasti 
bankovnictví, r ůzných sdružení bankovního sektoru v EU a jednotlivých bank. 
3. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
3.1. Řízení rizika likvidity 
Globální finan ční krize poukázala na nedostatky v sou časném řízení rizika likvidity institucí, 
včetně provádění zátěžových test ů a nesouladu splatnosti aktiv a pasiv. P řesněji řečeno se 
ukázalo, že stávající postupy řízení rizika likvidity jsou nedostate čné, pokud jde o plné 
porozumění rizikům spojeným s obchodním modelem sekur itizace „originate-to-distribute“ 
(umožňuje transfer úv ěru a jeho kreditního rizika dále do finan čního systému), použití 
komplexních finan čních nástroj ů a spoléhání se na velkoo bchodním financování s krátkou 
dobou splatnosti nástro je. Vyšlo najevo, že p ředpoklady týkající se likvidity trhu aktiv 
a interakce mezi tržní likviditou a financováním likvidity byly chybné, p řičemž aspekty 
chování finan čních institucí hrály ta ké obrovskou roli v pr ůběhu krize. Tyto faktory p řispěly 
k pádu několika finan čních institucí4 a silně narušily zdraví mnoha dalších, čímž ohrozily 
finanční stabilitu a vyžádaly si nebývalý stupe ň podpory likvidity ze strany ve řejného sektoru 
a centrálních bank. Od zá ří do prosince 2008 se p ůjčky ECB úv ěrovým institucím v eurozón ě 
zvýšily o 70 % na více než 800 miliard EUR. 
Zatímco řada členských stát ů v současné dob ě zavádí n ějakou formu kvantitativního 
regulačního standardu likvidity, neexistuje na úrovni EU žádné harmonizované, dostate čně 
jasné regula ční ošetření krátkodobé a dlouhodobé likvidity na pat řičné úrovni. Rozmanitost 
stávajících vnitrostátních standard ů ztěžuje komunikaci mezi orgány dohledu a vynucuje si 
další náklady na podávání zpráv o p řeshraničních institucích. 
3.2. Definice kapitálu 
Bankovní systém EU vstoupil do krize s nedostate čným kapitálem jak z hlediska množství, 
tak i kvality. P řesněji řečeno, některé kapitálové nástroje, a zejména hybridní kapitálové 
nástroje5 (hybridy) nesplnily p ůvodní očekávání trhu a regulátor ů, pokud jde o jejich 
schopnost absorpce ztrát6 a trvalost7 a flexibilitu8 plateb v b ěžné situaci. Požadavek, aby 
„hybridy“ spl ňovaly tři výše uvedená kritéria EU, byl ve skute čnosti prosazen politikou 
Komise ozna čovanou jako „sdílení zát ěže“ při hodnocení vnitrostátních opat ření 
rekapitalizace bank.  
Také seznam úprav regulatorního kapitálu se ukázal být neúplný, protože řada rozvahových 
položek, jako jsou menšinové  podíly a odložené da ňové pohledávky, jejichž potenciál 
absorbovat ztráty je z hlediska b ěžné činnosti v dob ě krize mén ě jistý, byla ú častníky trhu 
fakticky odstran ěna z pom ěrů kapitálu oznamovaných institucemi. Rozdíly v uplat ňování 
                                                 
4 Bear Sterns, Lehman Brothers, Northe rn Rock, HBOS, Bradford and Bingley. 
5 Hybridy jsou cenné papíry, které vykazují znaky jak kapitálových, tak i dluhových nástroj ů. 
6 Nástroj musí být k dispozici pro absorbování ztrát, a to v b ěžné situaci i p ři likvidaci, a v p řípadě 
potřeby k poskytování podpory pro fondy vkladatel ů. 
7 Nástroj musí být trvale k dispozici tak, že není pochyb o tom, že je schopen podpo řit vkladatele 
a ostatní v ěřitele v dob ě krize. 
8 Nástroj musí obsahovat prvky umož ňující nekumulativní odložení nebo zrušení výplaty kupón ů 
a dividend v dob ě krize. 
 
CS 3   CS regulačních úprav v jednotlivých členských státech dále zt ěžovaly porovnatelnost 
a spolehlivost opat ření, týkajících se kapitálu tier 1. V d ůsledku toho oznámené pom ěry 
kapitálu tier 1 neodrážely sc hopnost institucí absorbovat rost oucích ztráty. To vyžadovalo, 
aby vlády v mnoha zemích poskytnuly v obrovském m ěřítku podporu bankovnímu sektoru. 
3.3. Úvěrové riziko protistrany 
Krize odhalila řadu nedostatk ů ve stávající právní úprav ě úvěrového rizika protistrany9 
vyplývající z derivát ů, rep10 a činností spojených s financováním cenných papír ů11. Ukázalo 
se, že stávající opat ření u tohoto typu rizika  nezajistila odpovídající řízení a adekvátní 
kapitalizaci. Stávající pravidla také neposkytla dostate čné pobídky k p řechodu od 
dvoustranného zú čtování mimoburzovních derivát ových smluv k mnohostrannému zú čtování 
prostřednictvím centrálních protistran12. 
3.4. Procykličnost poskytování úv ěrů 
Procyklické ú činky jsou definovány jako ú činky, které mají tendenci sledovat sm ěr 
hospodářského cyklu a mít na n ěj zesilující ú činek. Cyklický charakter poskytování 
bankovních úv ěrů má několik vzájemn ě propojených zdroj ů, které zahrnují jak selhání trhu, 
tak i selhání v oblasti regulace.  
Jedním z rys ů současných minimálních kapitálových požadavk ů založených na mí ře rizik je 
to, že se v pr ůběhu hospodá řského cyklu m ění. Za předpokladu, že úv ěrové instituce nebo 
investiční podniky tyto požadavky splní, nejsou zavedena žádná jasn ě daná omezení, pokud 
jde o výši rizik, která mohou nést, a tím i pokud jde o výši jejich zadlužení. Nedostatek 
takovýchto omezení a neschopnost kapitálových požadavk ů reagovat na nahromad ění rizik na 
makro úrovni vedly k akumulaci finan čních nerovnováh, které uspíši ly prudké ztráty spojené 
s úvěry, a poté, co se hospodá řský cyklus obrátil, odstartovaly zni čující spirálu snižování 
pákového efektu. 
3.5. Možnosti, diskre ční pravomoci a minimální harmonizace 
V roce 2000 bylo sedm sm ěrnic o bankovnictví nahrazeno konsolidovanou bankovní 
směrnicí. Tato sm ěrnice byla spolu se sm ěrnicí o kapitálových požadavcích (CRD) v roce 
2006 přepracována b ěhem zavád ění rámce Basel II v EU. V d ůsledku toho zahrnují 
ustanovení CRD zna čný počet možností volby13 a diskre čních pravomocí14. CRD je také 
směrnicí „minimální harmonizace“, což znamená, že členské státy mohou p řipojit přísnější 
pravidla bankovního dohledu, což vede k pr axi známé jako „gold-plating“ (nadm ěrná 
vnitrostátní úprava).  
                                                 
9 Riziko, že u protistrany transakce by mohlo dojít k selhání p řed konečným vypo řádáním pen ěžního toku 
transakce.  
10 V repo smlouv ě, tzn. smlouv ě o zpětném odkupu, souhlasí dlužník s prodejem cenného papíru v ěřiteli 
a pozdější koupí stejného cenného papíru od stejného v ěřitele za pevnou cenu. 
11 Zatímco d ůvodem pro smlouvu repo je poskytnutí nebo p řijetí půjčky v hotovosti, je p ři financování 
cenných papír ů účelem dočasně získat cenné papíry pro jiné ú čely, jako je krytí krátkých pozic. 
12 Subjekt, který se vloží mezi protistrany kontrakt ů obchodovaných na jednom či na několika finan čních 
trzích, a stane se tak kupujícím pro každého prodávajícího a prodávajícím pro každého kupujícího.  
13 Možnost výb ěru z mnoha alternativ, kterou mají p říslušné orgány nebo členské státy, pokud jde 
o způsob, jak vyhov ět daným ustanovením. 
14 Možnost volby, kterou mají p říslušné orgány nebo členské státy, zda uplatní dané ustanovení. 
 
CS 4   CS V důsledku toho jsou ve zp ůsobu, jak jsou tato  pravidla provád ěna ze strany členských stát ů 
a následně uplatňována národními orgány dohl edu, velké rozdíly, což p ředstavuje zvláštní 
zátěž zejména pro firmy, které p ůsobí přes hranice. To také vede k nedostatku pr ávní jistoty 
a nerovným sout ěžním podmínkám.  
4. CÍLE 
Zastřešujícím cílem této iniciativy je zajistit, aby ú činnost regulace bankovního kapitálu 
a likvidity v EU byla posílena a její negativní dopady na d ůvěru v banky a procykli čnost 
finančního systému byly potla čeny při zachování konkuren čního postavení bankovního 
sektoru v EU. To lze shrnout do následujících čtyř obecných cíl ů politiky:  
– zlepšit finan ční stabilitu, 
– lépe chránit zájmy vkladatel ů, 
– zajistit mezinárodní konkurences chopnost bankovního sektoru v EU, 
– omezit procykli čnost finan čního systému. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY : ANALÝZA A SROVNÁNÍ  
Celkem bylo za ú čelem vyřešení zjišt ěných problém ů posouzeno a porovnáno 27 možností 
politiky. Tento oddíl popisuje o čekávané dopady opat ření politiky v každé oblasti, stejn ě jako 
kumulativní dopady celého návrhu.  
5.1. Riziko likvidity 
Pro zlepšení krátkodobé odolnosti pr ofilu rizika likvidity finan čních institucí bude od roku 
2015 zaveden ukazatel krytí likviditou ( Liquidity Coverage Ratio, LCR ), a to po období 
pozorování a p řezkumu za ú čelem uplatn ění nezbytných vylepšení, pokud jde o jeho složení 
i kalibraci, a kontroly jakýchkoli nežádoucích dopad ů na průmysl, finan ční trhy a ekonomiku. 
Na základ ě definice LCR, zahrnuté v rámci Basel III, by se spln ění tohoto požadavku v EU 
v dlouhodobém horizontu projevilo v čistém ročním přínosu HDP v rozmezí 0,1 % až 0,5 % 
v důsledku snížení o čekávané četnosti systémových krizí.  
Za účelem řešení problém ů financování, vyplývajících z nes ouladu splatnosti aktiv a pasiv, 
zvažuje Komise zavedení ukazatele čistého stabilního financování ( Net Stable Funding Ratio, 
NSFR ). Před rozhodnutím o jeho kone čné kalibraci a p řed jeho zavedením jako minimálního 
požadavku od roku 2018 se provede ro zsáhlé sledování NSFR a jeho d ůsledků.  
5.2. Definice kapitálu 
Tyto návrhy zp řísňují kritéria zp ůsobilosti kapitálových nástroj ů pro různé složky 
regulatorního kapitálu a zásadn ě revidují uplat ňování regula čních úprav. Pro banky skupiny 1 
snižují revidované regula ční úpravy použitelný kmenový kapitá l tier 1 (CET1) o 42 % a pro 
banky ve skupin ě 2 o 33 %. Tato snížení se řídí podle úprav goodwillu, významných investic 
do jiných finan čních institucí a odložených da ňových pohledávek.  
 
CS 5   CS Nové minimální požadavky týkající se CET1 a kapitálu tier 1 se budou postupn ě zavádět od 
roku 2013 a do roku 2015 mají dos áhnout 4,5 % a 6 %. Revize právní úpravy budou zavedeny 
v období let 2014 až 2019. P ředpokládá se rovn ěž zavedení ustanovení o zachování právních 
účinků týkajících se ka pitálových nástroj ů, které již nespl ňují nové požadavky na zp ůsobilost. 
5.3. Úvěrové riziko protistrany 
Požadavky na řízení a kapitalizaci úv ěrového rizika protistra ny budou posíleny. Návrhy také 
posílí motivaci pro zú čtování mimoburzovních nástroj ů prostřednictvím centrální protistrany. 
Očekává se, že tyto návrhy budou mít vliv p řevážně na největší banky EU. 
Přezkum zacházení s úv ěrovým rizikem protistrany, a zejmé na zavedení vyšších kapitálových 
požadavk ů na dvoustranné derivátové smlouvy tak, aby odrážely vyšší riziko, jež tyto 
smlouvy p ředstavují pro finan ční systém, je nedílnou sou částí úsilí Komise zajistit 
efektivnost, bezpe čnost a stabilitu na trzích derivát ů. Tento přezkum dopl ňují další regula ční 
iniciativy Komise v této obl asti, zejména navrhované na řízení o mimoburzovních derivátech, 
centrálních protistranách a registrech obchodních údaj ů, které Komise p řijala dne 15. zá ří 
2010. 
5.4. Proticyklická opat ření politiky 
Návrhy na kapitálové rezervy zahrnují rezervy na zachování  kapitálu a proticyklické 
kapitálové rezervy. Rezervy na zachování kapitálu (CET 1) ve výši 2,5 % rizikov ě vážených 
aktiv (RWA) mají zajistit schopnost bank abso rbovat ztráty v období krize, které m ůže trvat 
i několik let. Od bank by se o čekávalo, že tento kapitál nahromadí v ekonomicky p říznivém 
období. Banky, které cíl pro tyto reze rvy nesplní, budou až do jeho dosažení čelit omezením 
v oblasti rozd ělování zisku podle vlastního uváže ní (tj. výplaty dividend).  
Proticyklické kapitálové rezervy mají p řispět k dosažení širšího globáln ě obezřetnostního cíle 
ochrany bankovního sektor u a reálné ekonomiky p řed celosystémovými riziky, vyplývajícími 
ze střídavě stoupajícího a klesajícího vývoje v oblasti celkového r ůstu úvěrů. Použije se 
hodnota vyplývající z rezervy na zachování kapitálu navýšená o dalších 2,5 %. 
S cílem omezit nadm ěrnému pákovému efektu v rozvahách úv ěrových institucí a investi čních 
podniků a pomoci tak potla čit cykličnost půjček Komise rovn ěž navrhuje jako sou část 
dohledu zavést pákový pom ěr, který není založený na riziku. D ůsledky tohoto pom ěru budou 
před tím, než by se mohl stát obecn ě závazným požadavkem k 1. lednu 2018, sledovány. 
5.5. Jednotný soubor pravidel 
Tím, že odstra ňují možnosti volby a diskre ční pravomoci, návrhy harmonizují rozdílné 
vnitrostátní p řístupy v oblasti dohledu. N ěkteré specifické oblasti, kde je nadm ěrná 
vnitrostátní úprava motivována snahou zohlednit rizika zvláštními podmínkami v oblasti trhu 
nebo produkt ů a právním rámcem členských stát ů, jsou nadále vy ňaty.  
5.6. Kumulativní dopad balí čku 
Za účelem dopln ění vlastního hodnocení dopad ů zavedení rámce Basel III Komise 
přezkoumala řadu studií vypracovaných zástupci ve řejného i soukromého sektoru.  
 
CS 6   CS Odhaduje se, že tento balí ček spolu s CRD III p řispěje k růstu rizikov ě vážených aktiv 
(RWA) bank skupiny 1 o 24,5 % a RWA bank skupiny 2 o skromných 4,1 %. Schodek 
kapitálu CET1 nutný ke spln ění nových minimálních požadavk ů a rezerv na zachování 
kapitálu, na základ ě úrovní kapitálu bank v EU v roce 2009, bude podle odhad ů do roku 2013 
zanedbatelný, do roku 2015 bude činit 84 miliard EUR a do roku 2019 46015 miliard EUR, 
což odpovídá 2,9 % RWA bankovního sektoru. 
Nové kapitálové požadavky pos kytují bankám osmileté p řechodné období, aby m ěly dostatek 
času na uchování v ětšího množství ze svých zisk ů, zlepšení efektivity provozu, vydávání 
nových akcií a u činění dalších nezbytných opat ření nutných k p řizpůsobení se novým 
požadavk ům. Podle analýz Basilejského výboru, ECB a útvar ů Komise bude mít p řechod 
k účinnějším standard ům v oblasti bankovního kapitálu a likvidity jen omezený dopad na 
celkový výkon. 
Z hlediska dlouhodobého ekonomického dopadu bude mít na základ ě analýzy, kterou provedl 
Basilejský výbor, zavedení rámce Basel III jasný čistý dlouhodobý hospodá řský přínos. Z této 
analýzy vyplývá, že čistý ekonomický p řínos ročního přírůstku HDP EU se bude pohybovat 
v rozmezí 0,3 % – 2 %. Tento p řínos vyplývá ze snížení o čekávané četnosti budoucích 
systémových krizí a je optimalizován, pokud je C ET1 kalibrován v rozmezí od 6 % do 9 %. 
Z dalšího modelu, který vypr acovala Komise a akademi čtí pracovníci, vyplývá, že návrhy by 
snížily pravd ěpodobnost systémové bankovní krize v sedmi členských státech o 29 % až 
89 %, pokud by banky p řistoupily k rekapitalizaci do pom ěru celkového kapitálu ve výši 
nejméně 10,5 %.  
Kromě toho z analýzy Basilejského výbor u vyplynulo, že vyšší kapitál, v četně proticyklické 
kapitálové rezervy, a po žadavky na likviditu by m ěly také snížit amplitudu b ěžných 
hospodářských cykl ů. To je zvlášt ě důležité pro malé a st řední podniky, které jsou na 
bankovním financování závislé v pr ůběhu celého hospodá řského cyklu.  
6. SLEDOVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Očekává se, že navržené zm ěny vstoupí v platnost v roce 2013. M ěření pokroku v dosažení 
určitých cílů politik budou podporovat pracovní skupiny Basilejského výboru a Evropského 
orgánu pro bankovnictví (EBA), které sledují dynamiku kapitálových pozic bank na celém 
světě (Basilejský výbor) a v EU (Evropský orgá n pro bankovnictví). EBA zavede zvláštní 
opatření k zajišt ění toho, aby údaje nezbyt né pro sledování pákového pom ěru a nových 
požadavk ů na likviditu byly shromaž ďovány tak, aby bylo možné dokon čit tato opat ření 
politiky ve stanovené lh ůtě. 
                                                 
15 Z toho 37 miliard EUR (m ěřeno pro kapitál tier 1) lze p řipsat návrhu CRD III.