EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 19.12.2017 SWD(2017) 468 final PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI - SOUHRNNÁ ZPRÁVA Průvodní dokument k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla a postupy pro dodržování a vymáhání harmonizačních právních předpisů Unie týkajících se výrobků a kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011, (EU) č. 528/2012, (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426 a (EU) 2017/1369 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/42/ES. 2009/48/ES, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2013/53/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU, 2014/68/EU a 2014/90/EU

{COM(2017) 795 final}

{SWD(2017) 466 final}

{SWD(2017) 467 final}

{SWD(2017) 469 final}

{SWD(2017) 470 final}



Obsah 1.CÍLE KONZULTACE 1.1.Metody a nástroje konzultace 2.VÝSLEDKY KONZULTAČNÍCH ČINNOSTÍ 2.1.Zasedání skupiny odborníků pro vnitřní trh s výrobky – skupiny pro dozor nad trhem 2.2.Zasedání skupiny celních odborníků 2.3.Konference zúčastněných stran 2.4.Veřejná konzultace 2.4.1.Shoda výrobků na jednotném trhu a odrazující účinek stávajícího mechanismu vymáhání předpisů 2.4.2.Pomoc pro dodržování předpisů v členských státech a na úrovni EU 2.4.3.Prokazování shody výrobků podniky 2.4.4.Přeshraniční dozor nad trhem v rámci EU 2.4.5.Dozor nad trhem u výrobků dovážených ze zemí mimo EU 2.5.Cílená konzultace provedená smluvní stranou 2.6.Neformální konzultace malých a středních podniků na následném setkání iniciativy „Small Business Act“ se zúčastněnými stranami v prosinci 2016 3.ZPĚTNÁ VAZBA PRO ZÚČASTNĚNÉ STRANY



1.CÍLE KONZULTACE

Komise chtěla provést fakty podložené posouzení toho, do jaké míry jsou ustanovení nařízení (ES) č. 765/2008 o dozoru nad trhem účinná, účelná, relevantní, soudržná a do jaké míry zajišťují přidanou hodnotu EU. Výsledky hodnocení podpoří přijetí opatření ke zvýšení úsilí v boji proti nevyhovujícím výrobkům dodávaným na jednotný trh. 1.1Metody a nástroje konzultace Během zasedání skupiny odborníků pro vnitřní trh s výrobky v roce 2016 byly konzultovány orgány dozoru nad trhem. Komise dne 17. června 2016 uspořádala konferenci zúčastněných stran, otevřenou pro všechny zainteresované účastníky. Od 1. července do 31. října 2016 se ve všech úředních jazycích EU uskutečnila veřejná konzultace, která byla zveřejněna na internetových stránkách na portálu Europa. Účast malých a středních podniků na konzultaci byla propagována a podporována prostřednictvím sítě European Enterprise Network. 2.VÝSLEDKY KONZULTAČNÍCH ČINNOSTÍ 2.1Zasedání skupiny odborníků pro vnitřní trh s výrobky – skupiny pro dozor nad trhem Poslední zasedání skupiny odborníků pro vnitřní trh s výrobky – skupiny pro dozor nad trhem se konala dne 1. února 2016, 21. října 2016 a 31. března 2017. Komise během prvního zasedání připomněla problémy oznámené orgány pro dozor nad trhem ve vnitrostátních přezkumech a posouzení činností, které bylo provedeno v letech 2010 až 2013. Podrobný dokument o vnitřním trhu s výrobky je přiložen k posouzení dopadů (příloha 2). V průběhu zasedání uspořádaného dne 21. října 2016 informovala Komise účastníky o současném stavu iniciativy k vymáhání a dodržování předpisů a vysvětlila, že účelem je získat zpětnou vazbu ohledně vhodnosti posuzovaných myšlenek. Podrobný zápis lze nalézt na adrese http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do= groupDetail.groupDetailDoc&id=28611 . Zasedání, které se uskutečnilo dne 31. března 2017, bylo zaměřeno na legislativní návrh, a zejména na to, jak zlepšit spolupráci mezi členskými státy, vytvořit jednotnou a dostatečnou úroveň dozoru nad trhem a posílit hraniční kontroly výrobků dovážených na evropský trh. 2.2Zasedání skupiny celních odborníků Skupina celních odborníků, která se sešla dne 22. dubna, byla informována o zahájení iniciativy k vymáhání a dodržování předpisů. Celní orgány byly vyzvány, aby se zapojily do konzultací a aby předložily svá stanoviska ohledně možných problémů a potřebných opatření. Skupina odborníků PARCS se sešla dne 1. prosince 2016, aby projednala bezpečnost výrobků a kontrolu shody výrobků. Na tomto zasedání informovala Komise o aktuálním stavu, pokud jde o revizi nařízení (ES) č. 765/2008. 2.3Konference zúčastněných stran Dne 17. června 2016 byla uspořádána akce zúčastněných stran, jejímž cílem bylo určit hlavní otázky v souvislosti s dodržováním a lepším vymáháním předpisů na jednotném trhu a určit možnosti dalšího postupu. Na akci bylo 144 účastníků, zastupujících podniky (62), vnitrostátní orgány (60) a jiné subjekty (22). Podrobný zápis z této konference lze nalézt na adrese http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17963 . 2.4Veřejná konzultace Během veřejné konzultace přišlo prostřednictvím stanoveného on-line formuláře 239 odpovědí. Číselné a procentuální údaje vyjadřující rozdělení odpovědí ve veřejné konzultaci vycházejí z odpovědí poskytnutých prostřednictvím nástroje EU pro provádění průzkumů na stránkách EU Survey. Další příspěvky zúčastněných stran k veřejné konzultaci byly zohledněny, aniž byly vzaty v úvahu při statistickém vyjádření. Konzultace byla rozdělena do pěti částí. Jelikož pouze část B1 byla povinná, ostatní oddíly byly zodpovězeny částečně. Proto průměrná míra odpovědí u oddílu B2 byla 80 %, u oddílu B3 66 %, u oddílu B4 80 % a u oddílu B5 84 %. Všechny statistiky obsažené v tomto shrnutí vycházejí z údajů získaných z odpovědí v každém oddílu. Podrobné statistiky pro každou kategorii lze nalézt v příloze 2 posouzení dopadů.

Silně zastoupeny byly podniky (127), za nimiž následovali veřejné orgány (80) a občané (32). Pokud jde o podniky, v konkrétnějším vyjádření 49 % z nich zastupovalo výrobce výrobků, 21 % dovozce/distributory výrobků, 8 % uživatele výrobků, 5 % subjekty pro posuzování shody, 1 % on-line zprostředkovatele a 16 % jiné subjekty. Pokud jde o zeměpisné rozdělení odpovědí, byly zastoupeny všechny země s výjimkou Lotyšska, Lucemburska, Malty a Lichtenštejnska. Většina respondentů (116) vykonává svou činnost pouze v zemi, v níž jsou usazeni. Shoda výrobků na jednotném trhu a odrazující účinek stávajícího mechanismu vymáhání předpisů Většina respondentů (89 %) se domnívá, že jejich výrobky jsou dotčeny nedodržováním požadavků na výrobky stanovených v harmonizačních právních předpisech EU. Nicméně 45 % respondentů není s to odhadnout přibližný podíl nevyhovujících výrobků v jejich odvětví. Toto procento je zhruba stejné u všech druhů respondentů. To, že neshoda výrobků má negativní vliv na prodej a/nebo na tržní podíly podniků dodržujících své právní závazky potvrzuje 80 % podniků účastnících se konzultace. Mnoho podniků (42 %) však není s to odhadnout svou přibližnou ztrátu prodeje v důsledku neshody výrobků. Jako nejdůležitější důvod neshody výrobků na jednotném trhu považuje 33,47 % respondentů to, že jde o záměrné rozhodnutí využít tržní příležitosti při nejmenších nákladech, a pak nedostatečné znalosti (26,78 %), technický či jiný druh neschopnosti dodržet pravidla (10,88 %), nejednoznačnost předpisů (10,46 %) a nedbalost (9,62 %). Všechny typy respondentů mají zkušenosti s případy, kdy orgány dozoru nad trhem neměly dostatečné finanční a lidské zdroje ani technické prostředky k plnění konkrétních úkolů, nebo o takových případech vědí. Nicméně 67,36 % respondentů nedokázalo odhadnout přibližný nedostatek finančních prostředků vnitrostátního orgánu. Pokud jde o zvýšení zdrojů pro činnosti dozoru nad trhem, přestože respondenti jednomyslně přijali dvě z tří řešení, u třetího, podle něhož by orgány dozoru nad trhem měly ukládat správní poplatky subjektům ve svém odvětví k financování kontrol, jsou výsledky rozporuplné. S touto možností zásadně nesouhlasí 55,91 % podniků a 40,63 % spotřebitelů a jiných subjektů, zatímco 50,00 % veřejných orgánů s ní souhlasí (15 % rozhodně souhlasí a 35 % souhlasí). Zúčastněné strany mají podobné názory, pokud jde o účinné využívání zdrojů pro činnosti dozoru nad trhem. Mnoho respondentů (46 %) souhlasí s tím, že orgány dozoru nad trhem nemají odrazující účinek ve svém odvětví nebo že mají odrazující účinek jen do jisté míry (34 %) a že možnosti navržené Komisí by zvýšily odrazující účinek opatření dozoru nad trhem. Pomoc pro dodržování předpisů v členských státech a na úrovni EU Tento oddíl dotazníku byl dobrovolný, takže průměrná míra odpovědí dosáhla 80 % (přibližně 190 odpovědí na otázku). Existuje shoda názorů v tom, že někdy je obtížné najít, ale také pochopit správné informace o technických pravidlech, kterým musí výrobky vyhovět, než mohou být uvedeny na domácí trh a na jiné trhy EU. Přístup, který respondenti volí při hledání podpory a informací o technických předpisech, kterým musí výrobky vyhovět, se mírně liší podle typu respondenta. Většina respondentů upřednostňuje nahlížení do informací dostupných na internetových stránkách Komise. Pokud jde o přístupy, jimiž by se měly řídit vnitrostátní orgány, aby snížily úroveň nevyhovujících výrobků na trhu, respondenti se domnívají, že nejlepším řešením je kombinace informací, podpory a vymáhání předpisů veřejnými orgány. Prokazování shody výrobků podniky Tento oddíl dotazníku byl dobrovolný, takže průměrná míra odpovědí dosáhla 66 % (přibližně 158 odpovědí na otázku). Podniky byly vyzvány, aby odpověděly na otázku, jak informují o shodě výrobků s předpisy. Přibližně 30 % respondentů se domnívá, že navrhované možnosti nejsou na ně použitelné. Velká většina respondentů rozhodně souhlasí nebo souhlasí s tím, že širší využívání elektronických prostředků k prokazování shody by pomohlo snížit administrativní zátěž pro podniky (70,62 %), omezilo by správní náklady vymáhání předpisů pro orgány (65,14 %), vedlo by k rychlejšímu poskytování informací nebo jejich rychlejšímu získávání (82,29 %) a zajistilo by více aktuálních informací pro spotřebitele / konečné uživatele (68,00 %). Přeshraniční dozor nad trhem v rámci EU

Tento oddíl dotazníku byl dobrovolný, takže průměrná míra odpovědí dosáhla 80 % (přibližně 190 odpovědí na otázku). Většina respondentů (91) nebyla s to odhadnout přibližný podíl výrobků uváděných na trh výrobci nebo dovozci z EU se sídlem v jiném členském státě EU. Veřejné orgány se domnívají, že kontaktované podniky neodpovídají na žádosti o informace/dokumentaci nebo nápravná opatření, zatímco pro podniky je hlavní potíží to, že orgány považují kontaktování podniků se sídlem v jiném členském státě EU za nákladnější. Pokud jde o komunikaci mezi vnitrostátními orgány v členských státech EU, většina respondentů uvedla, že na to nemají názor či zkušenosti s tím (33 %), zatímco 25 % respondentů má za to, že vnitrostátní orgány jen málokdy omezují uvádění výrobku na trh po výměně informací o opatřeních přijatých jiným orgánem v EU vůči témuž výrobku. Kromě toho, pokud jde o vhodné mechanismy ke zvýšení účinnosti dozoru nad trhem v rámci jednotného trhu, výsledky ukázaly velmi širokou podporu pro intenzivnější výměnu informací a diskuse mezi orgány, ale také pro úzkou koordinaci mezi členskými státy a souběžnou použitelnost rozhodnutí vůči nevyhovujícím výrobkům. Dozor nad trhem u výrobků dovážených ze zemí mimo EU Tento oddíl dotazníku byl dobrovolný, takže průměrná míra odpovědí dosáhla 84 % (přibližně 201 odpovědí na otázku). Mnozí respondenti (39 %) nebyli s to odhadnout přibližný podíl výrobků dovážených ze zemí mimo EU ve svém odvětví. Avšak 21 % z nich uvedlo, že podíl výrobků dovážených ze zemí mimo EU je vyšší než 50 %. Zároveň se 88 % respondentů domnívá, že v jejich odvětví jsou výrobky dovážené ze zemí mimo EU dotčeny neshodou výrobků s předpisy. Pokud jde o zemi původu často nevyhovujících dovážených výrobků, je na prvním místě Čína se 137 odpověďmi, za ní následuje Indie (30), Turecko a Spojené státy (18) a Hongkong (17). A konečně, nejvíce upřednostňovanou možností při přijímání opatření vůči nevyhovujícím výrobkům, s nimiž obchodují podniky se sídlem v zemi mimo EU, byla potřeba větší koordinace kontrol výrobků vstupujících do EU mezi celními orgány a orgány dozoru nad trhem (88,27 %). 2.5Cílená konzultace provedená smluvní stranou Obecně všechny zúčastněné strany, které byly konzultovány prostřednictvím cílených průzkumů a rozhovorů jednotně uznávají, že je třeba zlepšit účinnost nařízení. Přibližně polovina respondentů prohlašuje, že rozsah neshody výrobků se od vstupu nařízení v platnost nezměnil. Zatímco u veřejných orgánů tomu tak je, respondenti ze soukromého sektoru se domnívají, že neshoda výrobků vzrostla. Většina hospodářských subjektů, odvětvových sdružení a zástupců občanské společnosti uvádí, že se u členských států setkávají s rozpory, pokud jde dozor nad trhem. Tyto rozpory mají negativní dopad v tom, že brání volnému oběhu zboží, ovlivňují chování na trhu, snižují bezpečnost výrobků a zvyšují náklady veřejných orgánů a hospodářských subjektů na dodržování nařízení. Ze všech respondentů pouze celní orgány mají kladný názor na přiměřenost stávajících hraničních kontrol. Zástupci odvětví se obecně chtějí více zapojit do činností dozoru nad trhem. Podle respondentů by účinnost nařízení mohla být zlepšena tím, že se vyřeší stávající rozpory v jeho provádění. Většina respondentů potvrzuje relevantnost nařízení; tu potvrzují všechny hospodářské subjekty a velká část celních a koordinačních orgánů. Relevantnost nařízení však lze zpochybnit jeho malou schopností řešit vznikající problémy. Všechny zúčastněné strany se shodují v tom, že nařízení není schopno řešit problémy pramenící z prodeje on-line. V žádné kategorii zúčastněných stran nebyly oznámeny velké problémy, pokud jde o soudržnost nařízení, a to jak v rámci jeho ustanovení, tak i s jinými právními předpisy, které jsou relevantní pro dozor nad trhem. Všechny zúčastněné strany uznávají přidanou hodnotu EU zajišťovanou nařízením, které posílilo volný pohyb zboží a legislativní transparentnost. Všichni také jako přínosy uvádějí harmonizaci pravidel a spolupráci mezi členskými státy. Různé kategorie rovněž tvrdily, že nařízení může vytvořit rovné podmínky pro podniky v EU. 2.6Neformální konzultace malých a středních podniků na následném setkání iniciativy „Small Business Act“ se zúčastněnými stranami v prosinci 2016 Komise informovala o úvahách týkajících se možností, jak řešit problém neshody výrobků, a požádala o zpětnou vazbu. Zástupci podniků potvrdili, že malé a střední podniky jsou nedodržováním předpisů postiženy stejně jako větší společnosti. 3.ZPĚTNÁ VAZBA PRO ZÚČASTNĚNÉ STRANY Konzultační procesy poskytly širokou škálu názorů na fungování dozoru nad trhem, pokud jde o to, co z hlediska těchto zúčastněných stran funguje dobře a co tak dobře nefunguje. Setkání se zúčastněnými stranami poskytly včasnou příležitost podpořit zapojení vnitrostátních orgánů, a posílit tak vyhlídky na dobrou míru odpovědí. Obecným cílem této iniciativy je snížit počet nevyhovujících výrobků na jednotném trhu tím, že se souběžně zlepší pobídky pro dodržování předpisů a účinnost dozoru nad trhem. Zvažované možnosti uvedené v pořadí rostoucích ambicí a koordinace a opatření na úrovni EU: 1) základní scénář, 2) zlepšení stávajících nástrojů a mechanismů spolupráce, 3) navíc větší odrazující účinek u nástrojů k vymáhání předpisů a zvýšená koordinace EU a 4) v některých případech další přídavné centralizované vymáhání předpisů na úrovni EU. Upřednostňovaná možnost 3) zahrnuje: