V rámci sdělení o zlepšování právní úpravy se Komise zavázala k několika opatřením, jejichž cílem je zlepšit způsoby, jak více naslouchat občanům a zúčastněným stranám a přijímat od nich zpětnou vazbu, a to ve všech fázích procesu tvorby politiky. V souvislosti s prováděcími akty se Komise zavázala, že významné prováděcí akty, k nimž se vyžaduje stanovisko výboru, budou po dobu čtyř týdnů zpřístupněny veřejnosti, aby zúčastněné strany mohly ještě před hlasováním členských států v příslušném výboru předložit své připomínky. To značně zvýší transparentnost u prováděcích aktů ve fázi před hlasováním ve výboru.

Nařízení (EU) č. 182/2011 představuje komplexní a úplný právní rámec pro výkon prováděcích pravomocí Komise. Ve výstupech z jednání o interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů se uvádí, že orgány se zavázaly zdržet se přidávání procesních požadavků, které by měnily mechanismus kontroly ustavený nařízením (EU) č. 182/2011, do právních předpisů Unie.

3.2 Vytvoření odvolacího výboru

Odvolací výbor byl novinkou zavedenou nařízením (EU) č. 182/2011. Byl zaveden s cílem vytvořit druhou úroveň, kde by se řešily otázky, o nichž se výboru nepodařilo dosáhnout shody. Předložení věci odvolacímu výboru je v rámci postupu poměrně výjimečným krokem. Poskytuje možnost, jak postupovat v případě záporného stanoviska nebo nevydání stanoviska s blokujícím účinkem, považuje-li se prováděcí akt za nezbytný.

Odvolací výbor přijal svůj jednací řád dne 29. března 2011. Komise již v souladu s článkem 14 jednacího řádu (ustanovení o přezkumu) provedla první hodnocení toho, jak tento řád funguje v praxi. Výsledek tohoto přezkumu byl uveden ve výroční zprávě o činnosti výborů za rok 2013.

Celkový počet předložení věci odvolacímu výboru Dotčená GŘ / oblasti politiky Kladné stanovisko odvolacího výboru Záporné stanovisko odvolacího výboru Nevydání stanoviska odvolacím výborem Opatření přijatá v případě nevydání stanoviska 2011 8 Přípravky na ochranu rostlin, léčivé přípravky 2 1 5 5 2012 6 Geneticky modifikované potraviny a krmiva 0 0 6 6 2013 9 Geneticky modifikované potraviny a krmiva, přípravky na ochranu rostlin, biocidní přípravky, celní kodex Společenství 0 0 9 8 2014 13 Geneticky modifikované potraviny a krmiva, pravidla a normy pro inspekce lodí 2 0 11 11 Celkem 36 4 1 31 30

Tabulka 2, údaje z rejstříku postupů projednávání ve výborech a z výročních zpráv.

Doposud byl odvolací výbor svoláván zejména v souvislosti s jednou oblastí politiky, a sice s oblastí zdraví a ochrany spotřebitele, konkrétněji v otázkách geneticky modifikovaných potravin a krmiv a přípravků na ochranu rostlin. V těchto případech odvolací výbor dosud vždy potvrdil výsledek jednání výboru, který nevydal žádné stanovisko. Podrobnou analýzu rozhodovacího procesu v oblasti geneticky modifikovaných potravin a krmiv obsahuje sdělení Komise o přezkumu rozhodovacího procesu o geneticky modifikovaných organismech (GMO) .

Celkově dochází k předložení věci odvolacímu výboru se srovnatelnou četností, jako tomu bylo dříve u postoupení Radě, které již není podle nového institucionálního rámce povoleno. Předkládají se věci v podobných oblastech politiky a s podobnými výsledky. Z praktických zkušeností vyplývá, že členské státy byly doposud téměř ve všech případech zastoupeny pracovníky stálého zastoupení.

3.3 Flexibilita umožňující Komisi přijmout opatření v případě, že nebylo vydáno žádné stanovisko (přezkumný postup)

Nařízení (EU) č. 182/2011 zavedlo větší flexibilitu pro Komisi v případě, že ve výboru v rámci přezkumného postupu neexistuje kvalifikovaná většina ve prospěch ani proti návrhu (tzv. nevydání stanoviska). Dříve bylo v rámci řídícího i regulativního postupu stanoveno, že v případě, že výbor nevydal žádné stanovisko nebo Rada nerozhodla, Komise opatření „přijme“. Nařízení (EU) č. 182/2011 stanoví, že Komise opatření v případě, že buď výbor, nebo odvolací výbor nevydá žádné stanovisko, „může přijmout“. Tato větší flexibilita byla zavedena proto, aby Komise mohla návrh opatření znovu zvážit a byla s to rozhodnout, zda návrh opatření přijme, či nepřijme, nebo zda výboru předloží pozměněný návrh s přihlédnutím mimo jiné k postojům vyjádřeným ve výboru.

Na tuto větší flexibilitu se vztahuje řada výjimek uvedených v čl. 5 odst. 4 nařízení (EU) č. 182/2011, tedy v některých oblastech politiky (daně, finanční služby, bezpečnost nebo ochrana zdraví lidí, zvířat či rostlin nebo konečná mnohostranná ochranná opatření), jestliže základní akt stanoví, že návrh prováděcího aktu nemůže být přijat, pokud nebylo vydáno žádné stanovisko (ustanovení o nevydání stanoviska) nebo pokud se proti němu vysloví prostá většina všech členů daného výboru. V těchto případech Komise návrh přijmout nemůže. Je-li však daný akt považován za nezbytný, může předseda výboru předložit pozměněné znění prováděcího aktu nebo jej předat odvolacímu výboru. Zahrnutí ustanovení o nevydání stanoviska do základního aktu musí reagovat na konkrétní potřebu a musí být normotvůrcem odůvodněno. Od vstupu nařízení (EU) č. 182/2011 v platnost učinila Komise prohlášení v tomto smyslu ve zhruba 30 případech v reakci na normotvůrce, který takováto ustanovení zařadil do základního právního aktu, aniž by je odůvodnil. Většina skutečných hlasování, kdy nebylo vydáno žádné stanovisko, se však dosud konala v oblastech, na něž se buď již vztahují zvláštní oblasti politiky uvedené v čl. 5 odst. 4 a kde Komise nemůže přijmout opatření, aniž by se obrátila na odvolací výbor, nebo v takových oblastech (zejména cel, zemědělství, rozvojové spolupráce a obchodu), na něž se nevztahuje žádná ze tří výjimek a Komise zde mohla akt přijmout, aniž by je musela předložit odvolacímu výboru.

Nevydání stanoviska při přezkumném postupu Komise opatření přijala Komise opatření nepřijala 2011 67 63 4 2012 73 70 3 2013 49 47 2 2014 45 42 3 Celkem 234 222 12

Tabulka 3, údaje získané z rejstříku postupů projednávání ve výborech (kromě odvolacího výboru); údaje se mohou lišit od údajů ve výroční zprávě.

Z výše uvedených údajů vyplývá, že Komise nevyužívá možnost nepřijmout akt v případě nevydání žádného stanoviska často. V praxi je flexibilita Komise ve věcech týkajících se povolování přípravků nebo účinných látek, například v oblasti geneticky modifikovaných potravin a krmiv, výrazně omezena požadavkem, aby Komise přijala rozhodnutí (kterým se povoluje, nebo zakazuje uvedení na trh) v přiměřené lhůtě. Není možné, aby nezaujala žádný postoj. Zároveň v těchto případech Komise nemůže přijmout návrh aktu, pokud výbor nevydal stanovisko, a nejprve musí návrh aktu předložit odvolacímu výboru. Tím se částečně vysvětluje, proč byl odvolací výbor doposud svoláván zejména v této oblasti politiky. S cílem řešit zvláštní situaci v oblasti geneticky modifikovaných potravin a krmiv a poté, co bylo nalezeno řešení pro pěstební povolení, přijala Komise v dubnu 2015 návrh na změnu právního rámce. Zatímco postup povolování zůstává zachován, návrh stanoví, že členské státy mohou omezit nebo zakázat používání geneticky modifikovaných potravin či krmiv na svém území. Využití této možnosti musí být založeno na jiných důvodech, než jsou důvody související s riziky pro lidské zdraví, zdraví zvířat a životní prostředí, která jsou řešena na úrovni EU.

Nově získaná flexibilita Komise při rozhodování, zda přijmout návrh prováděcího aktu v případě, že nebylo vydáno žádné stanovisko, je užitečná. Přestože byla dosud využita jen v několika málo případech, umožnila Komisi, aby přehodnotila návrh opatření poté, co výsledky hlasování a diskuse ve výboru ukázaly, že nemá ve výboru nejširší možnou podporu.

3.4 Kritéria pro výběr postupů

Nařízení (EU) č. 182/2011 stanoví kritéria pro výběr postupů. Ustanovení čl. 2 odst. 2 uvádí řadu případů, kdy se obecně předpokládá použití přezkumného postupu. Poradní postup se zpravidla použije pro všechny případy, na něž se nevztahuje postup přezkumný. Kritéria pro výběr přezkumného postupu jsou podobná těm, jež jsou stanovena v rozhodnutí o postupu projednávání ve výborech z roku 1999. Celkově se volba postupu nezdá být kontroverzní. Výraznou výjimkou je případ, kdy dohodovací výbor diskutoval zejména o výběru postupu (v souvislosti s makrofinanční pomocí Gruzii).

Akty přijaté v rámci přezkumného postupu Akty přijaté v rámci poradního postupu 2011 1 311 77 2012 1 591 121 2013 1 579 143 2014 1 437 122

Tabulka 4, údaje získané z rejstříku postupů projednávání ve výborech; údaje se mohou lišit od údajů ve výroční zprávě.

Přezkumný postup se zjevně použije ve většině případů; pouze asi 10 % stanovisek se přijímá v rámci postupu poradního. To do značné míry odráží rozdělení mezi řídící/regulativní a poradní postup v předchozím systému.

3.5 Kontrolní pravomoci Evropského parlamentu a Rady v případě základních aktů přijatých řádným legislativním postupem