Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o provádění jednotného evropského nebe (přepracované znění) /* COM/2013/0410 final - 2013/0186 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Cílem iniciativy jednotného evropského nebe (SES) je zlepšit celkovou účinnost organizace a uspořádání evropského vzdušného prostoru reformou odvětví poskytování letových navigačních služeb (ANS). Její vývoj zahrnoval dva komplexní balíčky právních předpisů – SES I a SES II, sestávající ze čtyř nařízení[1] – a více než 20 prováděcích pravidel a rozhodnutí Komise[2]. Rámec čtyř nařízení o jednotném evropském nebi je úzce spjat s vývojem právních předpisů o bezpečnosti evropského letectví[3], které stanoví řadu úkolů svěřených Evropské agentuře pro bezpečnost letectví (EASA)[4] a zahajují komplexní projekt modernizace vybavení a systémů pro letové navigační služby v rámci hlavy SESAR[5]. Stávající pravidla se týkají pěti vzájemně propojených pilířů: výkonnosti, bezpečnosti, technologie, lidského faktoru a letišť. Zkušenosti nabyté s iniciativou SES I od roku 2004 a s iniciativou SES II od roku 2009 ukázaly, že zásady a směr politiky jednotného evropského nebe jsou platné a že je třeba pokračovat v jejich provádění. V provádění iniciativy však dochází ke značným prodlevám, zejména v dosahování výkonnostních cílů a při zavádění jejích základních prvků (např. funkčních bloků vzdušného prostoru nebo vnitrostátních dozorových orgánů). Když zákonodárce v roce 2009 balíček SES II přijímal, rozhodl, že bude proveden ve dvou fázích, a vyzval Komisi, aby po zavedení prvotního souboru prováděcích opatření týkajících se agentury EASA a po prvních zkušenostech s auditem v oblasti ANS[6] nařízení o jednotném evropském nebi a agentuře EASA zpětně sladila. S přepracováním balíčku právních předpisů, zaměřeným především na zjednodušení právního rámce agentury EASA a jednotného evropského nebe a vyjasnění hranice, která oba rámce dělí, se tedy již počítalo. Přepracování rovněž dává možnost posoudit účinnost stávajících právních předpisů vzhledem k opožděnému provádění iniciativy SES. Proces revize právního rámce jednotného evropského nebe, zkráceně označovaný jako SES 2+, má provádění reformy letových navigačních služeb urychlit, aniž by se odchýlila od svých původních cílů a zásad. Je rovněž součástí Aktu o jednotném trhu II[7], takže jeho cílem je zlepšit konkurenceschopnost a růst celého hospodářství EU, a nikoli jen systému uspořádání letového provozu. Účelem balíčku SES 2+ je zlepšit dohled nad pravidly, systém sledování výkonnosti, orientaci poskytovatelů služeb na zákazníka a celkovou výkonnost. Balíček SES 2+ kromě toho zjednoduší právní předpisy odstraněním některých duplicit ve stávajícím rámci. Zazněly obavy, že v rámci jednotného evropského nebe dochází ke vzájemnému překrývání několika oblastí, a zároveň byl vznesen požadavek na vyjasnění úlohy různých subjektů na úrovni EU. Zmíněné uvedení čtyř nařízení o jednotném evropském nebi do souladu se základním nařízením o agentuře EASA[8] představuje čistě technickou úpravu, kterou právní předpisy požadovaly již dříve. Vzhledem k míře překrývání jednotlivých nařízení je pak logickým důsledkem této úpravy přepracování zbývajících částí čtyř nařízení o jednotném evropském nebi v nařízení jediné. Řešené problémy Prvním problémem, který se v rámci SES 2+ řeší, je nedostatečná účinnost letové navigace. Poskytování ANS je i nadále poměrně neúčinné z hlediska efektivity nákladů a letů, jakož i nabízené kapacity. Je to patrné ve srovnání se Spojenými státy, jejichž vzdušný prostor je přibližně stejně veliký. V USA kontroluje tratě vzdušného prostoru jediný poskytovatel služeb, zatímco v Evropě je poskytovatelů traťových služeb 38. Americký poskytovatel služeb tak kontroluje téměř o 70 % více letů, ačkoli má o 38 % méně zaměstnanců. Hlavními příčinami tohoto rozdílu v evropské produktivitě jsou nedostatky při zavádění a prosazování systému sledování výkonnosti, neefektivní dozorové orgány a neúměrně vysoký počet podpůrného personálu poskytovatelů služeb. Druhý klíčový problém, který se řeší, je roztříštěný systém ATM. Evropský systém ATM sestává z 27 vnitrostátních orgánů dohlížejících celkem na více než sto poskytovatelů letových navigačních služeb, s čímž souvisí různorodost systémů, pravidel a postupů. Tím, že má Evropa velký počet poskytovatelů služeb, z nichž si každý pořizuje vlastní systémy, ve většině případů provádí výcvik svých zaměstnanců, vytváří si vlastní provozní postupy a je územně omezen na poskytování služeb v malé části vzdušného prostoru, vznikají značné vícenáklady. S cílem překonat tuto roztříštěnost zavedlo jednotné evropské nebe koncepci přeshraničních funkčních bloků vzdušného prostoru (FAB) a centralizovaného manažera struktury vzdušného prostoru, aby bylo možné provozovat určité služby na úrovni sítě. Funkční bloky vzdušného prostoru však dosud nejsou orientovány na výkonnost a pozice manažera struktury vzdušného prostoru je i nadále příliš slabá. Obecný cíl: Zlepšit konkurenceschopnost evropského systému letecké dopravy ve srovnání s jinými srovnatelnými regiony, a zejména dále rozvíjet iniciativu jednotného evropského nebe. Specifické cíle: · zlepšit výkonnost letových provozních služeb z hlediska účinnosti, · zlepšit využívání kapacity uspořádání letového provozu. Operativní cíle: · zajistit, aby poskytování letových navigačních služeb bylo transparentní, založené na tržních zásadách a orientované na zákazníka, · posílit úlohu vnitrostátních dozorových orgánů, · posílit proces stanovení cílů a prosazování systému sledování výkonnosti (včetně posílení orgánu pro kontrolu výkonnosti – PRB / oddělení pro ověřování výkonnosti – PRU), · provést strategické přesměrování funkčních bloků vzdušného prostoru, · posílit správu a provozní působnost manažera struktury vzdušného prostoru. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ V období od září do prosince 2012 probíhala na internetových stránkách GŘ MOVE tříměsíční veřejná konzultace. Přípravu této iniciativy kromě toho podpořily dvě akce na vysoké úrovni – konference v Limassolu a slyšení v Bruselu – a četné dvoustranné schůzky se všemi dotčenými zúčastněnými stranami. GŘ MOVE vypracovalo posouzení dopadů s cílem podpořit legislativní návrhy na zlepšení účinnosti, bezpečnosti a konkurenceschopnosti jednotného evropského nebe. Balíček navrhuje revizi čtyř nařízení o jednotném evropském nebi (nařízení (ES) č. 549–552/2004 ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009) a základního nařízení o agentuře EASA (nařízení (ES) č. 216/2008 ve znění nařízení (ES) č. 1108/2009)[9]. Tato iniciativa se týká plánu agendy (EU) č. 2014/MOVE/001. Plán posouzení dopadů byl rovněž zveřejněn na internetových stránkách Komise[10]. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1. Přepracované znění (celé nařízení) Uvedená čtyři nařízení o jednotném evropském nebi byla sloučena v nařízení jediné, což si v jednotlivých nařízeních vyžádalo řadu změn. Nový předpis je rozčleněn do pěti kapitol v závislosti na dotčených subjektech: - Kapitola I: Obecná ustanovení - Kapitola II: Vnitrostátní orgány - Kapitola III: Poskytování služeb - Kapitola IV: Vzdušný prostor - Kapitola V: Závěrečná ustanovení Kromě toho byl z nařízení o jednotném evropském nebi odstraněn určitý obsah, který se překrýval se stávajícím nařízením (ES) č. 216/2008, a některé drobné detaily z těchto odstraněných sekcí jsou v nařízení (ES) č. 216/2008 zopakovány, aby se zdůraznila návaznost přístupu. Většina ustanovení byla odstraněna z nařízení (ES) č. 552/2004, které je nyní v celém rozsahu zrušeno s výjimkou některých údajů vztahujících se k příloze I o oznámených subjektech, které byly sloučeny s přílohou o kvalifikovaných subjektech, jakož i některých obecně popisných odstavců v příloze II, které se opakují v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008, aby byla zdůrazněna nutnost navázat na stávající politiky. V souladu s názorem, že by se Komise měla zaměřit na hospodářskou regulaci, a zejména na systém sledování výkonnosti a program SESAR, zatímco agentura EASA (nyní EAA podle dohody o standardizovaných názvech agentur) by měla celý proces podpořit koordinací tvorby všech technických předpisů, byl do nařízení vložen nový článek 28, popisující způsob, jak lze zajistit soulad politik v oblasti programu SESAR s novými technickými předpisy. V neposlední řadě byla do celého nařízení doplněna nová pravidla o prováděcích aktech a aktech v přenesené pravomoci vyplývající z Lisabonské smlouvy. 3.2. Vnitrostátní orgány (články 3, 4 a 5 a čl. 2 bod 36) Jedním z důležitých nutných zásahů uvedených v posouzení dopadů je potřeba posílit vnitrostátní orgány, a to z hlediska jejich nezávislosti i jejich odborných znalostí a zdrojů. Za tímto účelem je v článku 3 popsána nezbytná míra nezávislosti těchto orgánů na poskytovatelích služeb, na něž mají dohlížet. Vzhledem k tomu, že v některých členských státech bude třeba provést správní reorganizaci, je zároveň stanoveno přechodné období do roku 2020. Dále jsou stanoveny explicitnější požadavky na odbornou způsobilost a nezávislost přijatých zaměstnanců, jakož i posílení nezávislého financování orgánů prostřednictvím systému poplatků za traťové navigační služby v článku 14. Za účelem zlepšení odborných znalostí jednotlivých orgánů počítá článek 5 s vytvořením sítě vnitrostátních orgánů, včetně možnosti zřídit společnou skupinu odborníků, díky níž by státy mohly využívat odborníky pocházející z jiných členských států. Zároveň byla doplněna definice pojmu „vnitrostátní dozorový orgán“, která objasňuje, že pro účely tohoto nařízení se za vnitrostátní dozorové orgány považují příslušné orgány zřízené podle nařízení (ES) č. 216/2008, takže není nutné vytvářet další samostatnou úroveň správy. 3.3. Systém sledování výkonnosti a systém poplatků (články 11, 12, 13 a 14) Článek 11 týkající se systému sledování výkonnosti byl upraven tak, aby racionalizoval proces stanovení cílů a umožnil tyto cíle více zaměřit na místní úroveň. To umožní kvalifikovanější stanovení cílů přizpůsobených místním potřebám. Drobné změny byly v tomto ohledu provedeny i v článcích 12 a 13 týkajících se poplatků a jejich znění bylo rovněž aktualizováno tak, aby se ustanovení o financování úkolů spojených se správou vztahovalo i na pravomoci agentury EASA, jež byly na provádění některých těchto úkolů rozšířeny nařízením (ES) č. 1108/2009. 3.4. Funkční bloky vzdušného prostoru (článek 16) Tento článek byl změněn již nařízením (ES) č. 1070/2009 tak, aby funkční bloky vzdušného prostoru byly více orientovány na výkonnost, a ve stejném smyslu postupuje i tato revize. Na funkční bloky vzdušného prostoru by se nemělo nahlížet jako na statické bloky vzdušného prostoru, nýbrž jako na odvětvové iniciativy, které usilují o celkové zlepšení v oblasti poskytování služeb. Aby to bylo možné, musí se odvětví poskytnout při vytváření bloků vzdušného prostoru větší svoboda, a to i při navrhování různých typů těchto bloků, v závislosti na tom, kde lze předpokládat nejvíce synergií. Z tohoto důvodu se tento článek nyní více soustředí na pružná „průmyslová partnerství“, přičemž měřítkem úspěchu bude úroveň dosaženého zlepšení výkonnosti. 3.5. Podpůrné služby (článek 10 a čl. 2 bod 37) Jelikož analýza ukázala, že největší potenciál ke zlepšení existuje ve službách poskytovaných na podporu hlavních letových provozních služeb, a jelikož by tyto služby mohly být vzhledem ke své povaze rovněž poskytovány za tržních podmínek, původní článek 9 nařízení (ES) č. 550/2004 byl zrušen a nahrazen článkem týkajícím se poskytování podpůrných služeb za běžných pravidel zadávání veřejných zakázek. Na hlavní letové provozní služby, které jsou považovány za přirozené monopoly, se nadále vztahuje požadavek jejich určení, ale zároveň by se měly volně rozvíjet podpůrné služby s plným využitím potenciálu odborných znalostí i z jiných odvětví. Po vzoru článku 4 nařízení (ES) č. 1008/2008 byla zařazena ochranná doložka, zajišťující, aby nebyly ohroženy zásadní bezpečnostní a hospodářské zájmy. Počítá se s přechodným obdobím do roku 2020. V čl. 2 bodě 37 byla zároveň zařazena definice podpůrných služeb, která objasňuje, na jaké služby se toto ustanovení vztahuje. 3.6. Uspořádání sítě (článek 17 a čl. 2 body 7, 9 a 10) Článek 17 o uspořádání struktury vzdušného prostoru (dále jen „síť“) byl aktualizován dvojím způsobem. Zaprvé, původně nejednotný článek byl přepracován tak, že seznam všech služeb, které poskytuje manažer struktury vzdušného prostoru, byl zahrnut do odstavce 2 a že prvky, které se týkaly technických prováděcích pravidel uspořádání toku letového provozu – a nikoli tedy manažera struktury vzdušného prostoru – byly přemístěny do přílohy Vb nařízení (ES) č. 216/2008, která již obsahuje příslušná ustanovení týkající se pravidel uspořádání toku provozu. V souvislosti s tím byl do odstavce 2 doplněn odkaz na portál leteckých informací, neboť tato služba je již do určité míry náplní činnosti manažera struktury vzdušného prostoru, i když to není v nařízení výslovně uvedeno. Zadruhé, tento článek byl revidován tak, aby byl uveden do souladu s terminologií použitou v nařízení (ES) č. 1108/2009, tj. „funkce“ byly přejmenovány na „služby“, a s manažerem struktury vzdušného prostoru se důsledně nakládá stejně jako s ostatními poskytovateli služeb, pokud jde o požadavky na udělování osvědčení, dohled a bezpečnost. Odpovídajícím způsobem byla upravena i formulace příslušných definic. Do článku 17 bylo rovněž zahrnuto ustanovení o dalším směřování vývoje manažera struktury vzdušného prostoru v průmyslové partnerství do roku 2020. 3.7. Zapojení uživatelů vzdušného prostoru (článek 19) Jednou z oblastí vyžadujících zlepšení, jež byly uvedeny v posouzení dopadů, je potřeba docílit silnější orientace poskytovatelů letových navigačních služeb na zákazníka. Byl tedy vypracován nový článek 19, který zajišťuje, aby při schvalování investičních plánů byli konzultováni a zároveň se na tomto schvalování podíleli uživatelé vzdušného prostoru. 4. NEPOVINNÉ PRVKY Byla vypracována kratší samostatná důvodová zpráva k navrhovaným změnám základního nařízení o agentuře EASA, tj. nařízení (ES) č. 216/2008. Návrh nemá žádný dopad na rozpočet EU, protože všechny funkce, jimiž se zabývá, již v současné době existují. ê 549/2004 (přizpůsobený) 2013/0186 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví rámec pro vytvoření Ö o provádění Õ jednotného evropského nebe (přepracované znění) (Text s významem pro EHP) ê 549/2004 (přizpůsobený) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu Ö o fungování Evropské unie Õ o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 Ö 100 odst. 2 Õ této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise[11], po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[12], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[13], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: ò nový (1) Nařízení (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení)[14], nařízení (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb)[15], nařízení (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru)[16] a nařízení (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě)[17] byla podstatně změněna. Vzhledem k novým změnám by uvedená nařízení měla být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti přepracována. ê 549/2004 1. bod odůvodnění (2) Provádění společné dopravní politiky vyžaduje účinný systém letecké dopravy, který umožňuje bezpečný a pravidelný provoz letových provozních služeb, a tím usnadňuje volný pohyb zboží, osob a služeb. ê 549/2004 2. bod odůvodnění (přizpůsobený) Na svém mimořádném zasedání ve dnech 23. a 24. března 2000 v Lisabonu Evropská rada na základě práce skupiny na vysoké úrovni pro jednotné evropské nebe, zřízené Komisí, vyzvala Komisi k předložení návrhů na uspořádání vzdušného prostoru, kontrolu letového provozu a uspořádání toku letového provozu. Uvedená skupina, složená z větší části z civilních a vojenských orgánů letových navigačních služeb v členských státech, vydala svou zprávu v listopadu 2000. ê 1070/2009 2. bod odůvodnění (přizpůsobený) (3) Přijetím prvního balíčku právních předpisů o jednotném evropském nebi Evropským parlamentem a Radou, totiž nařízení (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení), nařízení (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb), nařízení (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) a nařízení (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě), byl stanoven pevný právní základ pro hladký a bezporuchový, interoperabilní a bezpečný systém uspořádání letového provozu (ATM). ò nový Přijetím druhého balíčku, tj. nařízení (ES) č. 1070/2009, byla iniciativa jednotného evropského nebe dále posílena zavedením koncepce systému sledování výkonnosti a manažera struktury vzdušného prostoru, aby se výkonnost evropského systému uspořádání letového provozu ještě zvýšila. ê 550/2004 3. bod odůvodnění (přizpůsobený) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004 (rámcové nařízení)[18] stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe. ê 551/2004 4. bod odůvodnění (přizpůsobený) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004 (rámcové nařízení)[19] stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe. ê 551/2004 (přizpůsobený) (4) V článku 1I cChicagské Úúmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 smluvní státy uznávají, že „každý stát má úplnou a výlučnou svrchovanost nad vzdušným prostorem nad svým územím“. V rámci této svrchovanosti a v souladu s použitelnými mezinárodními smlouvami vykonávají členské státy Společenství Ö Unie Õ při řízení letového provozu výsadu veřejné moci. ê 552/2004 3. bod odůvodnění (přizpůsobený) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004 (rámcové nařízení)[20] stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe. ê 1070/2009 1. bod odůvodnění (5) Provádění společné dopravní politiky vyžaduje účinný systém letecké dopravy, který by umožňoval bezpečný, pravidelný a udržitelný provoz služeb letecké dopravy, optimalizovala tedy co nejlepší využívání kapacity, a který by tak usnadňoval volný pohyb zboží, osob a služeb. ê 1070/2009 37. bod odůvodnění (6) Souběžné dosahování cíle zvýšení bezpečnostních standardů v letovém provozu a zlepšení celkové výkonnosti ATM a ANS v běžném letovém provozu v Evropě vyžaduje, aby bylže musí být zohledněn lidský faktor. Proto by měly členské státy uvažovat o zavedení zásad „spravedlivého posuzování“ („just culture“). ê 549/2004 6. bod odůvodnění (přizpůsobený) (7) Členské státy přijaly obecné prohlášení k vojenským otázkám vztahujícím se k jednotnému evropskému nebi[21]. Podle tohoto prohlášení mají členské státy především rozšiřovat civilně-vojenskou spolupráci a usnadňovat spolupráci mezi vojenskými silami členských států ve všech záležitostech uspořádání letového provozu, pokud a nakolik je považována dotčenými členskými státy za potřebnou. ê 549/2004 3. bod odůvodnění Plynulý provoz systému letecké dopravy vyžaduje stálou vysokou úroveň provozní bezpečnosti letových navigačních služeb, které umožní optimální využití evropského vzdušného prostoru a stálou vysokou úroveň provozní bezpečnosti letecké dopravy při plnění úkolů letových navigačních služeb v obecném zájmu, včetně povinností veřejné služby. Proto by měla odpovídat nejvyšším standardům odpovědnosti a způsobilosti. ê 549/2004 4. bod odůvodnění Rozvoj jednotného evropského nebe by měl být v souladu s povinnostmi vyplývajícími z členství Společenství a členských států v Evropské organizaci pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a se zásadami stanovenými v Chicagské úmluvě o mezinárodním civilním letectví z roku 1944. ê 549/2004 5. bod odůvodnění (přizpůsobený) (8) Rozhodnutí vztahující se k obsahu, rozsahu nebo provádění vojenských operacíčinností a výcviku nespadají Ö podle čl. 100 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie Õ do působnosti Společenství Unie . ê 549/2004 23. bod odůvodnění (přizpůsobený) Dne 2. prosince 1987 byla mezi Španělským královstvím a Spojeným královstvím dohodnuta opatření pro hlubší spolupráci při užívání letiště Gibraltar společným prohlášením ministrů zahraničních věcí těchto dvou zemí. Tato opatření ještě nevstoupila v platnost. ê 550/2004 1. bod odůvodnění (přizpůsobený) ð nový (9) Členské státy v různé míře reorganizovaly své vnitrostátní poskytovatele letových navigačních služeb tím, že zvýšily jejich úroveň samostatnosti a svobody při poskytování služeb. Stále více Jje nezbytné zajistit, aby v tomto novém prostředí ð existoval dobře fungující společný trh těch služeb, které lze poskytovat za tržních podmínek, a aby u těch služeb, které jsou za současného stavu technologie považovány za přirozené monopoly, ï byly uspokojovány minimální požadavky veřejného zájmu. ê 550/2004 4. bod odůvodnění V zájmu vytvoření jednotného evropského nebe by měla být přijata opatření k bezpečnému a účinnému poskytování letových navigačních služeb, která jsou v souladu s organizací a užíváním vzdušného prostoru podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru)[22]. Zřízení harmonizované organizace pro poskytování těchto služeb je důležité pro uspokojení poptávky uživatelů vzdušného prostoru a bezpečné a účinné kontroly letového provozu. ê 551/2004 1. bod odůvodnění Vytvoření jednotného evropského nebe vyžaduje harmonizovaný přístup k regulaci organizace a užívání vzdušného prostoru. ê 551/2004 2. bod odůvodnění (přizpůsobený) Ve zprávě skupiny na vysoké úrovni o jednotném evropském nebi z listopadu 2000 je zastáván názor, že vzdušný prostor má být určen, regulován a strategicky řízen na evropské úrovni. ê 551/2004 3. bod odůvodnění (přizpůsobený) Sdělení Komise o vytvoření jednotného evropského nebe ze dne 30. listopadu 2001 vyzývá ke strukturální reformě, která umožní vytvoření jednotného nebe prostřednictvím postupně více integrovaného provozního vzdušného prostoru a vývoje nových koncepcí a postupů řízení leteckého provozu. ê 551/2004 6. bod odůvodnění Vzdušný prostor je pro všechny kategorie uživatelů společným zdrojem, který musí být všemi využíván pružně, přičemž je třeba zajistit spravedlnost a průhlednost a zohlednit bezpečnostní a obranné zájmy členských států a jejich závazky v mezinárodních organizacích. ê 551/2004 7. bod odůvodnění Účinné uspořádání vzdušného prostoru je zásadní pro zvýšení kapacity systému letových provozních služeb, pro zajištění optimální reakce na různé požadavky uživatelů a pro zajištění co nejpružnějšího užívání vzdušného prostoru. ê 552/2004 1. bod odůvodnění K vytvoření jednotného evropského nebe je třeba přijmout opatření pro systémy, složky a související postupy, jejichž cílem je zajištění interoperability evropské sítě řízení letového provozu (EATMN), která jsou v souladu s ustanovením o službách letového provozu, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb)[23] a organizace a užívání vzdušného prostoru, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2003 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru)[24]. ê 552/2004 2. bod odůvodnění (přizpůsobený) Zpráva skupiny na vysoké úrovni o jednotném evropském nebi potvrdila nezbytnost zavedení technických nařízení na základě „nového přístupu“ v souladu s usnesením Rady ze dne 7. května 1985 o novém přístupu k technické harmonizaci a normalizaci[25], kde se základní požadavky, předpisy a normy vzájemně doplňují a logicky na sebe navazují. ê 552/2004 4. bod odůvodnění (přizpůsobený) Zpráva skupiny na vysoké úrovni potvrdila, že i když bylo v posledních několika letech dosaženo pokroku v oblasti hladkého a bezporuchového fungování evropské sítě řízení letového provozu, situace zůstává i nadále neuspokojivá, s nízkou úrovní integrace mezi vnitrostátními systémy řízení letového provozu a s pomalým tempem při zavádění nových provozních koncepcí a technologií, které jsou nutné pro zajištění další požadované výkonnosti. ê 552/2004 5. bod odůvodnění Posílení integrace na úrovni Společenství by vedlo ke zvýšení efektivnosti a snížení nákladů při pořizování a údržbě systému a k lepší koordinaci provozu. ê 552/2004 6. bod odůvodnění Převaha vnitrostátních technických specifikací použitých při pořizování vedla k roztříštěnosti na trhu systémů a neusnadňuje průmyslovou spolupráci na úrovni Společenství. V důsledku toho je postižen zejména průmysl, protože musí vynakládat významné úsilí na přizpůsobení svých produktů jednotlivým vnitrostátním trhům. Tato praxe zbytečně ztěžuje rozvoj a zavádění nových technologií a zpomaluje zavádění nových provozních koncepcí, které jsou nutné pro zvýšení kapacity. ê 549/2004 8. bod odůvodnění Z těchto důvodů a s ohledem na rozšiřování jednotného evropského nebe s cílem zahrnout větší počet evropských států by mělo Společenství s přihlédnutím k vývoji v rámci Eurocontrolu stanovit společné cíle a akční program, aby soustředilo úsilí Společenství, členských států a dalších zúčastněných hospodářských subjektů směřující k vytvoření integrovanějšího fungování vzdušného prostoru: jednotného evropského nebe. ê 549/2004 24. bod odůvodnění Protože cílů tohoto nařízení, zejména vytvoření jednotného evropského nebe, nemůže být vzhledem k nadnárodnímu rozsahu opatření dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství při zohlednění podrobných prováděcích pravidel, která respektují zvláštní místní podmínky, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. ê 549/2004 9. bod odůvodnění Jestliže členské státy přijmou opatření, která směřují k dodržování požadavků Společenství, měly by být orgány vykonávající tuto kontrolu dostatečně nezávislé na poskytovatelích letových navigačních služeb. ê 549/2004 10. bod odůvodnění Letové navigační služby, zejména letové provozní služby, které jsou srovnatelné s veřejnými orgány, vyžadují funkční a strukturální oddělení a jsou organizovány v jednotlivých členských státech na základě značně odlišných právních forem. ê 549/2004 11. bod odůvodnění Jestliže je vyžadován nezávislý audit, který se týká poskytovatelů letových navigačních služeb, měla by být kontrola vykonávaná úřadem členského státu pověřeným auditem, je-li tato služba poskytována správními orgány nebo veřejným subjektem, který podléhá dozoru uvedeného úřadu, považována za nezávislý audit bez ohledu na to, zda vyhotovené zprávy o auditu jsou nebo nejsou zveřejňovány. ê 1070/2009 9. bod odůvodnění (10) Aby byl zajištěn stálý a kvalitní dozor nad poskytováním služeb v celé Evropě, měla by být zajištěna dostatečná nezávislost a dostatečné financování vnitrostátních dozorových orgánů. Tato nezávislost by neměla těmto orgánům bránit v plnění jejich správních úkolů. ê 1070/2009 10. bod odůvodnění (11) Vnitrostátní dozorové orgány mají v provádění jednotného evropského nebe klíčovou úlohu, a Komise by proto měla usnadnit jejich vzájemnou spolupráci s cílem umožnit výměnu osvědčených postupů a vytvořit společný přístup, a to i prostřednictvím posílené spolupráce na regionální úrovni. Tato spolupráce by měla být pravidelná. ê 550/2004 6. bod odůvodnění Členské státy odpovídají za zajištění bezpečného a účinného poskytování letových navigačních služeb a za kontrolu, jak poskytovatelé letových navigačních služeb dodržují společné požadavky stanovené na úrovni Společenství. ê 550/2004 7. bod odůvodnění Členským státům by mělo být povoleno, aby uznaným organizacím, které mají technické zkušenosti, svěřily ověřování, jak poskytovatelé letových navigačních služeb dodržují společné požadavky stanovené na úrovni Společenství. ê 549/2004 20. bod odůvodnění Sankce stanovené za porušení tohoto nařízení a opatření uvedených v článku 3 by měly být účinné, přiměřené a odrazující, aniž by snižovaly provozní bezpečnost. ê 549/2004 17. bod odůvodnění Sociální partneři by měli být vhodným způsobem informováni a konzultováni ke všem opatřením, které mají významné sociální dopady. Rovněž by měl být konzultován výbor pro kolektivní vyjednávání zřízený podle rozhodnutí Komise 1998/500/ES ze 20. května 1998 o zřízení výborů pro kolektivní vyjednávání k podpoře dialogu mezi sociálními partnery na evropské úrovni[26]. ê 1070/2009 11. bod odůvodnění (přizpůsobený) (12) Sociální partneři by měli být lépe informováni a konzultováni v souvislosti se všemi opatřeními, která mají dalekosáhlé sociální důsledky. Na úrovni Společenství Ö Unie Õ by měl být konzultován i výbor pro kolektivní vyjednávání zřízený rozhodnutím Komise 98/500/ES[27]. ê 550/2004 11. bod odůvodnění Podmínky spojené s osvědčením by měly být objektivně odůvodněny a měly by být nediskriminační, přiměřené, průhledné a slučitelné se souvisejícími mezinárodními normami. ê 550/2004 2. bod odůvodnění (přizpůsobený) Zpráva skupiny na vysoké úrovni pro jednotné evropské nebe z listopadu 2000 potvrdila, že na úrovni Společenství je nutné mít pravidla, která by rozlišovala mezi regulací a poskytováním služeb, a že je nutné zavést systém certifikace zaměřený na zachování požadavků veřejného zájmu, především s ohledem na bezpečnost, a zdokonalit mechanismus zpoplatňování. ê 550/2004 10. bod odůvodnění Zároveň se zárukou plynulého poskytování služby by měl být vytvořen systém vydávání osvědčení poskytovatelům navigačních služeb, který by umožnil vymezit práva a povinnosti těchto poskytovatelů a pravidelně sledovat dodržování těchto požadavků. ê 550/2004 12. bod odůvodnění Osvědčení by měla být všemi členskými státy vzájemně uznávaná, aby umožnila poskytovatelům letových navigačních služeb poskytovat služby v jiném členském státě, než ve které získali svá osvědčení, pokud jsou dodržovány bezpečnostní požadavky. ê 550/2004 14. bod odůvodnění V zájmu usnadnění bezpečného odbavování leteckého provozu mezi členskými státy s přihlédnutím k zájmům uživatelů vzdušného prostoru a cestujících by měl systém vydávání osvědčení zajišťovat rámec, který usnadňuje členským státům určovat poskytovatele letových provozních služeb bez ohledu na místo vydání osvědčení těmto poskytovatelům. ê 550/2004 5. bod odůvodnění Poskytování letových navigačních služeb tak, jak navrhuje toto nařízení, je spojeno s výkonem veřejné moci, která není hospodářské povahy a neopravňuje k použití pravidel na ochranu hospodářské soutěže uvedených ve Smlouvě. ê 550/2004 13. bod odůvodnění ð nový (13) Poskytování spojovacíchkomunikačních, navigačních a přehledovýchpozorovacích služeb a rovněž ð meteorologických a ï leteckých informačních služeb by mělo být organizováno za tržních podmínek, přičemž by měly být brány v úvahu zvláštnosti těchto služeb a zachovávání vysoké úrovně bezpečnosti. ê 550/2004 15. bod odůvodnění Členské státy by na základě své analýzy bezpečnostních otázek měly mít možnost určit jednoho nebo více poskytovatelů meteorologických služeb pro celý vzdušný prostor nebo jeho část ve své působnosti, aniž by bylo třeba vyhlašovat nabídkové řízení. ê 550/2004 19. bod odůvodnění Podmínky zpoplatňování použitelné pro uživatele vzdušného prostoru by měly být spravedlivé a průhledné. ê 550/2004 20. bod odůvodnění Uživatelské poplatky by měly stanovit úhradu za zařízení a služby poskytované letovými navigačními službami a členskými státy. Výše uživatelských poplatků by měla být přiměřená nákladům s přihlédnutím k cílům bezpečnosti a ekonomické efektivnosti. ê 550/2004 21. bod odůvodnění (14) Při poskytování rovnocenných letových navigačních služeb by nemělo docházet k diskriminaci mezi uživatelůi vzdušného prostoru. ê 550/2004 22. bod odůvodnění Poskytovatelé letových navigačních služeb nabízejí určitá zařízení a služby, které přímo souvisejí s provozem letadel, a takové náklady by měli být schopni uhradit na základě zásady „platí uživatel“, což znamená, že uživatelé vzdušného prostoru by měli platit za náklady, které vzniknou v místě užití nebo v jeho nejbližším okolí. ê 550/2004 23. bod odůvodnění Je důležité zajistit průhlednost nákladů, které vzniknou použitím těchto zařízení nebo služeb. Proto má být každá změna systému nebo výše poplatků vysvětlena uživatelům vzdušného prostoru. Tyto změny nebo investice navrhované poskytovateli letových navigačních služeb by měly být vysvětleny v rámci výměny informací mezi jejich řídicími orgány a uživateli vzdušného prostoru. ê 550/2004 24. bod odůvodnění Měl by být vytvořen prostor pro úpravu poplatků, které přispějí k maximalizaci kapacity celkového systému. Finanční podněty mohou být užitečnou cestou k rychlejšímu zavádění pozemního nebo palubního vybavení, které zvyšuje kapacitu, a k odměňování vysokého výkonu nebo k vyrovnání obtíží při zvolení méně poptávaného směrování tratí. ê 550/2004 25. bod odůvodnění V souvislosti s těmito příjmy vybíranými v zájmu zajistit přiměřenou návratnost kapitálu a v přímém vztahu k úsporám, které jsou vytvořeny zvýšením účinnosti, by Komise měla prozkoumat možnost stanovení rezervy, která by omezila účinek náhlého zvýšení poplatků požadovaných na uživatelích vzdušného prostoru v době snížené úrovně letového provozu. ê 550/2004 26. bod odůvodnění Komise by měla prozkoumat možnost zavedení dočasné finanční podpory opatření ke zvýšení celkové kapacity evropského systému řízení letového provozu. ê 1070/2009 7. bod odůvodnění (přizpůsobený) (15) Koncepce společných projektů, jejichž cílem je pomoci uživatelům vzdušného prostoru nebo poskytovatelům letových navigačních služeb zdokonalovat sdílenou leteckou navigační infrastrukturu, zdokonalovat letové navigační služby a lépe využívat vzdušný prostor, zejména těch projektů, které mohou být vyžadovány k provádění hlavního plánu ATM, Ö schváleného rozhodnutím Rady 2009/320/ES[28] v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) Rady č. 219/2007 Õ, by neměla ohrozit již existující projekty, o nichž rozhodl jeden nebo více členských států s podobnými cíli. Ustanoveními o financování zavádění společných projektů by neměl být dotčen způsob, jakým jsou tyto společné projekty vytvářeny. Komise může navrhnout, aby na podporu společných projektů bylo v rámci víceletého finančního rámce možné využívat finančních prostředků, jako jsou prostředky transevropské sítě či Evropské investiční banky, a to zejména s cílem urychlit zřízení programu SESAR. Aniž je dotčen přístup k těmto finančním prostředkům, měly by mít členské státy možnost samy rozhodnout o tom, jakým způsobem naloží s příjmy z dražeb povolenek pro odvětví letecké dopravy v rámci systému obchodování s emisemi, a zvážit v tomto ohledu, zda by část těchto příjmů nemohla být využita k financování společných projektů na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru. ê 550/2004 27. bod odůvodnění Komise by měla ve spolupráci s Eurocontrolem, vnitrostátními dozorovými orgány a uživateli vzdušného prostoru pravidelně přezkoumat stanovení a ukládání poplatků pro uživatele vzdušného prostoru. ê 551/2004 8. bod odůvodnění Činnosti Evropské organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) potvrzují, že síť leteckých tratí a struktura vzdušného prostoru nemohou být reálně vyvíjeny odděleně, protože každý jednotlivý členský stát je jak uvnitř, tak mimo Společenství nedílnou součástí evropské sítě řízení letového provozu. ê 551/2004 13. bod odůvodnění Ve vztahu k tratím a sektorům vzdušného prostoru je důležité dosáhnout harmonizované struktury vzdušného prostoru, založit dnešní a budoucí organizaci vzdušného prostoru na společných zásadách a určit a řídit vzdušný prostor v souladu s harmonizovanými pravidly. ò nový (16) Koncepce manažera struktury vzdušného prostoru má zásadní význam při zlepšování výkonnosti uspořádání letového provozu na úrovni struktury vzdušného prostoru (dále jen „síť“), neboť centralizuje poskytování některých služeb, které lze nejlépe provádět na úrovni sítě. Aby se usnadnilo řešení krize v letectví, měl by manažer struktury vzdušného prostoru tuto krizi koordinovat. (17) Komise je přesvědčena, že vzdušný prostor lze bezpečně a účinně využívat jen prostřednictvím úzké spolupráce jeho civilních a vojenských uživatelů, zejména na základě koncepce pružného užívání vzdušného prostoru a efektivní civilně-vojenské koordinace stanovené organizací ICAO, a zdůrazňuje důležitost posilování civilně-vojenské spolupráce mezi civilními a vojenskými uživateli vzdušného prostoru. (18) Přesnost informací o stavu vzdušného prostoru a o konkrétních situacích v letovém provozu a včasné předání těchto informací civilním a vojenským řídícím letového provozu má přímý dopad na bezpečnost a účinnost provozu. Včasný přístup k aktuálním informacím o stavu vzdušného prostoru má zásadní význam pro všechny strany, které chtějí využít dostupných struktur vzdušného prostoru, když předkládají nebo znovu předkládají svůj letový plán. ê 550/2004 16. bod odůvodnění Poskytovatelé letových navigačních služeb by měli pomocí vhodných opatření zřídit a udržovat úzkou spolupráci s vojenskými orgány příslušnými pro řízení činností, které mohou ovlivnit všeobecný letový provoz. ê 550/2004 17. bod odůvodnění Účetnictví všech poskytovatelů letových navigačních služeb by mělo být co nejprůhlednější. ê 550/2004 18. bod odůvodnění Zavedení harmonizovaných zásad a podmínek pro přístup k provozním údajům by mělo v novém prostředí usnadnit poskytování letových navigačních služeb a provoz uživatelů vzdušného prostoru a letišť. ê 551/2004 9. bod odůvodnění V horním vzdušném prostoru by měl být pro obecný letový provoz na letových tratích vytvořen postupně více integrovaný provozní vzdušný prostor. V této souvislosti by mělo být stanoveno rozhraní mezi horním a spodním vzdušným prostorem. ê 551/2004 10. bod odůvodnění Evropská oblast letových informací pro horní vzdušný prostor (European Upper Flight Information Region, EUIR), který v oblasti působnosti tohoto nařízení zahrnuje horní vzdušný prostor spadající pod pravomoc členských států, by měla usnadnit společné plánování a zveřejňování letových informací s cílem překonat oblastní úzká místa. ê 1070/2009 30. bod odůvodnění (přizpůsobený) (19) Zajištění moderních, úplných, kvalitních a včasných leteckých informací má významný dopad na bezpečnost a usnadnění přístupu ke vzdušnému prostoru Společenství Ö Unie Õ a svobody pohybu v něm. Společenství Ö Unie Õ by mělao vzít v úvahu hlavní plán ATM a ve spolupráci s Eurocontrolem Ö manažerem struktury vzdušného prostoru Õ se zasadit o modernizaci tohoto odvětví a zajistit, aby uživatelé měli k těmto údajům přístup prostřednictvím jednotného veřejného přístupového bodu, který bude nabízejícíhot ověřené a integrované informace moderní a uživatelsky přístupnou formou. ê 551/2004 11. bod odůvodnění Uživatelé vzdušného prostoru čelí rozdílným podmínkám přístupu ke vzdušnému prostoru Společenství a svobody pohybu v tomto vzdušném prostoru. To je způsobeno nedostatkem harmonizace v klasifikaci vzdušného prostoru. ê 551/2004 12. bod odůvodnění Změna struktury vzdušného prostoru by měla být založena na provozních potřebách bez ohledu na současné hranice. Společné obecné zásady pro vytváření jednotných funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být vypracovány po konzultaci s Eurocontrolem a na základě jeho technických doporučení. ê 551/2004 14. bod odůvodnění Koncepce pružného užívání vzdušného prostoru by měla být uplatňována účinně. Je nezbytné, aby užívání sektorů vzdušného prostoru, zejména během období špiček všeobecného letového provozu a v oblastech velké hustoty letového provozu, bylo optimalizováno spoluprací mezi členskými státy, s přihlédnutím k užívání těchto sektorů pro vojenské činnosti a výcvik. Za tímto účelem je nezbytné, aby pro účinné uplatnění této koncepce pružného užívání vzdušného prostoru byly přiděleny vhodné zdroje, přičemž je třeba brát ohled na civilní i vojenské požadavky. ê 551/2004 15. bod odůvodnění Členské státy by měly usilovat o spolupráci se sousedními státy, aby uplatnily koncepci pružného užívání vzdušného prostoru přesahující vnitrostátní hranice. ê 551/2004 16. bod odůvodnění Odlišnosti v organizaci spolupráce mezi civilními a vojenskými orgány ve Společenství omezují jednotné a včasné uspořádání vzdušného prostoru a provádění změn. Úspěch jednotného evropského nebe závisí na účinné spolupráci mezi civilními a vojenskými orgány, aniž jsou dotčeny výsady a odpovědnost členských států v oblasti obrany. ê 551/2004 17. bod odůvodnění Vojenské činnosti a vojenský výcvik by měly být zajištěny, pokud je jejich bezpečné a účinné provádění uplatňováním společných zásad a kritérií omezováno. ê 551/2004 18. bod odůvodnění Měla by být přijata vhodná opatření ke zvýšení účinnosti systému uspořádání toku letového provozu s cílem pomoci stávajícím stanovištím, včetně ústředního stanoviště pro uspořádání letového provozu Eurocontrolu, zajistit efektivitu letového provozu. ê 552/2004 10. bod odůvodnění Z důvodu doplnění nebo zdokonalení základních požadavků se podle potřeby musí pro systémy vypracovat prováděcí pravidla týkající se interoperability. Tato pravidla se musí vypracovat rovněž v případech, kdy je třeba usnadnit koordinované zavádění nových schválených a potvrzených provozních koncepcí nebo nových technologií. Tato pravidla musí být dodržována neustále. Tato pravidla by se měla opírat o předpisy a normy vypracované mezinárodními organizacemi, jako je například Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) nebo Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO). ê 552/2004 7. bod odůvodnění Je tudíž v zájmu všech dotčených subjektů při řízení letového provozu rozvinout nový partnerský přístup, který umožní vyvážené zapojení všech stran a podpoří tvořivost a předávání znalostí, zkušeností a rizik. Toto partnerství by mělo ve spolupráci s průmyslem usilovat o stanovení uceleného souboru specifikací Společenství, které mohou vyhovovat co nejširšímu okruhu potřeb. ê 552/2004 11. bod odůvodnění Vývoj a přijetí specifikací Společenství týkajících se evropské sítě řízení letového provozu, jejích systémů a složek a souvisejících postupů představuje vhodný způsob stanovení technických a provozních podmínek, které jsou nezbytné pro splnění základních požadavků a příslušných prováděcích pravidel pro interoperabilitu. Dodržování zveřejněných specifikací Společenství, které zůstává i nadále dobrovolné, vytváří předpoklad pro přizpůsobení se základním požadavkům a příslušným prováděcím pravidlům pro interoperabilitu. ê 552/2004 12. bod odůvodnění Evropské orgány pro normalizaci spolu s Evropskou organizací pro zařízení v civilním letectví (Eurocae) a s Eurocontrolem musí stanovit specifikace Společenství v souladu s obecnými normalizačními postupy Společenství. ê 552/2004 13. bod odůvodnění Postupy, jimiž se řídí posuzování shody nebo vhodnosti k používání jednotlivých složek, musí vycházet z používání modulů stanovených rozhodnutím Rady 93/465/EHS ze dne 22. července 1993 o modulech pro různé fáze postupů posuzování shody a o pravidlech pro připojování a používání označení shody ES, které jsou určeny k použití ve směrnicích technické harmonizace[29]. Tyto moduly by měly být rozšířeny v takové míře, aby pokryly konkrétní požadavky dotyčných odvětví. ê 552/2004 14. bod odůvodnění Dotyčný trh je malý a skládá se ze systémů a složek, které jsou užívány téměř výlučně pro účely řízení letového provozu a nejsou určeny pro širokou veřejnost. Z tohoto důvodu by bylo nadbytečné připojovat označení shody ES ke složkám, protože na základě posuzování shody anebo vhodnosti k používání postačuje prohlášení výrobce o shodě. To nemá vliv na povinnost výrobců použít označení ES pro určité složky za účelem potvrzení jejich shody s jinými právními předpisy Společenství, které se na ně vztahují. ê 552/2004 15. bod odůvodnění Uvedení systémů řízení letového provozu do činnosti podléhá ověření shody se základními požadavky a příslušnými prováděcími pravidly pro interoperabilitu. Využitím specifikací Společenství vzniká předpoklad shody se základními požadavky a s příslušnými prováděcími pravidly pro interoperabilitu. ê 552/2004 16. bod odůvodnění Plného uplatnění tohoto nařízení se dosáhne prostřednictvím přechodné strategie, která je určena k dosažení cílů tohoto nařízení bez vzniku neopodstatněné nákladové bariéry pro zachování existující infrastruktury. ê 549/2004 7. bod odůvodnění Vzdušný prostor je omezeným zdrojem, jehož optimální a účinné využívání je možné jen za předpokladu, že budou brány v úvahu veškeré požadavky uživatelů, které by měly být vždy v případě potřeby zastoupeny v rámci celkového vývoje, rozhodovacího procesu a realizace jednotného evropského nebe, včetně Výboru pro jednotné nebe. ê 549/2004 25. bod odůvodnění Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[30]. ê 549/2004 26. bod odůvodnění (přizpůsobený) Ustanovení čl. 8 odst. 2 vzorového jednacího řádu pro výbory[31] zřízené podle čl. 7 odst. 1 rozhodnutí 1999/468/ES stanoví pravidlo, podle kterého může předseda výboru rozhodnout o přizvání třetích osob na schůzi uvedeného výboru. Předseda výboru pro jednotné nebe může tak případně přizvat zástupce Eurocontrolu, aby se schůzí účastnili jako pozorovatelé nebo odborníci, ê 549/2004 18. bod odůvodnění Dotčené subjekty, jako jsou poskytovatelé letových navigačních služeb, uživatelé vzdušného prostoru, letiště, letecký průmysl a organizace profesního zastoupení zaměstnanců by měly mít možnost poskytovat Komisi doporučení k technickým hlediskům realizace jednotného evropského nebe. ê 549/2004 12. bod odůvodnění Je žádoucí, aby bylo jednotné evropské nebe rozšířeno na evropské třetí země, buď v rámci účasti Společenství na práci Eurocontrolu, po přistoupení Společenství k Eurocontrolu, nebo prostřednictvím dohod uzavřených Společenstvím s těmito zeměmi. ê 549/2004 13. bod odůvodnění Přistoupení Společenství k Eurocontrolu je důležitou součástí při vytváření celoevropského vzdušného prostoru. ê 549/2004 14. bod odůvodnění V procesu vytváření jednotného evropského nebe by mělo Společenství, pokud to bude vhodné, rozvíjet na nejvyšší úrovni spolupráci s Eurocontrolem, aby byla zaručena normotvorná součinnost a jednotný přístup a zamezilo se oboustranným duplicitám. ê 549/2004 15. bod odůvodnění (přizpůsobený) V souladu se závěry vysoké skupiny je Eurocontrol subjektem, který má nezbytné odborné znalosti, aby podpořil Společenství v jeho normotvorné úloze. Proto by měla být vypracována prováděcí pravidla pro záležitosti, které spadají do působnosti Eurocontrolu, na základě pověření uděleného této organizaci a za podmínek, které budou zahrnuty do rámce spolupráce mezi Komisí a Eurocontrolem. ê 549/2004 16. bod odůvodnění Příprava opatření, která jsou nutná pro vytvoření jednotného evropského nebe, vyžaduje široce založené jednání dotčených hospodářských a sociálních subjektů. ê 550/2004 8. bod odůvodnění Plynulý provoz systému letecké dopravy rovněž vyžaduje jednotné a vysoké normy provozní bezpečnosti určené poskytovatelům letových navigačních služeb. ê 550/2004 9. bod odůvodnění Měla by být přijata ustanovení k harmonizování systému osvědčování způsobilosti řídících letového provozu s cílem zvýšit dostupnost řídících letového provozu a podporovat vzájemné uznávání povolení. ê 550/2004 28. bod odůvodnění Vzhledem ke zvláštní citlivosti informací, které se týkají poskytovatelů letových navigačních služeb, by vnitrostátní dozorové orgány neměly zveřejňovat informace, na které se vztahuje profesní tajemství, aniž je dotčeno zavedení systému sledování a zveřejňování výsledků těchto poskytovatelů, ê 549/2004 19. bod odůvodnění Výkonnost systému letových navigačních služeb jako celku na evropské úrovni by měla být posuzována pravidelně a s patřičným zřetelem na zachování vysoké úrovně bezpečnosti, aby se ověřila účinnost přijatých opatření a navrhla opatření nová. ê 549/2004 21. bod odůvodnění Dopad opatření přijatých k provedení tohoto nařízení by měl být hodnocen na základě zpráv, které budou pravidelně předávány Komisi. ê 551/2004 19. bod odůvodnění Je žádoucí, aby se v souladu s časovým plánem a náležitými studiemi uvažovalo o rozšíření koncepce pro horní vzdušný prostor na spodní vzdušný prostor, ê 549/2004 22. bod odůvodnění Toto nařízení se nedotýká pravomoci členských států přijmout předpisy, která se vztahují k organizaci jejich ozbrojených sil. Tato pravomoc může vést členské státy k přijetí opatření, která zajišťují jejich ozbrojeným silám dostatečný vzdušný prostor pro přiměřené školící a výcvikové účely. Mělo by být proto stanovena bezpečnostní doložka, která umožní výkon této pravomoci. ê 552/2004 19. bod odůvodnění (přizpůsobený) Z důvodů právní jistoty je důležité zajistit, aby obsah určitých ustanovení práva Společenství přijatých na základě směrnice 93/65/EHS zůstal v platnosti beze změny. Přijetí prováděcích pravidel podle tohoto nařízení, která odpovídají těmto ustanovením, si vyžádá určitou dobu, ê 552/2004 18. bod odůvodnění (přizpůsobený) Směrnice Rady 93/65/EHS ze dne 19. července 1993 o definicích a užívání slučitelných technických specifikací pro zadávání zakázek na zařízení a systémy řízení letového provozu[32] se omezuje na povinnosti zadavatele. Toto nařízení má širší působnost v tom, že stanoví závazky všech účastníků, včetně poskytovatelů služeb letového provozu, uživatelů vzdušného prostoru, odvětví a letišť, a stanoví jak obecně závazné předpisy, tak i přijetí specifikací Společenství, které jsou zatím dobrovolné, nicméně vytvářejí předpoklad shody se základními požadavky. Z tohoto důvodu musí být po uplynutí přechodného období zrušeny směrnice 93/65/EHS, směrnice Komise 97/15/ES ze dne 25. března 1997, kterou se přijímají normy Eurocontrol a mění směrnice Rady 93/65/EHS o definicích a užívání slučitelných technických specifikací pro zadávání zakázek na zařízení a systémy řízení letového provozu[33] a nařízení Komise (ES) č. 2082/2000 ze dne 6. září 2000, kterým se přijímají normy Eurocontrol a mění směrnice 97/15/ES[34] a nařízení Komise (ES) č. 980/2002 ze dne 4. července 2002, kterým se mění nařízení (ES) č. 2082/2000, kterým se přijímají normy Eurocontrol. ê 552/2004 8. bod odůvodnění Cílem Společenství je vytvoření vnitřního trhu, a proto by opatření přijatá v souladu s tímto nařízením měla přispívat k postupnému rozvoji v tomto odvětví. ê 552/2004 9. bod odůvodnění Je tudíž vhodné vymezit základní požadavky, které by platily pro evropskou síť řízení letového provozu, její systémy, složky a související postupy. ê 552/2004 17. bod odůvodnění V rámci příslušných právních předpisů Společenství by měl být brán náležitý zřetel na potřebu zajistit: – harmonizované podmínky pro dostupnost a efektivní využití rozsahu radiových frekvencí nezbytného pro realizaci jednotného evropského nebe, včetně aspektů elektromagnetické kompatibility, – ochranu záchranných služeb proti škodlivému rušení, – účinné a odpovídající využívání frekvencí výlučně přidělených a spravovaných leteckým sektorem. ò nový (20) S cílem zohlednit změny zavedené v nařízeních (ES) č. 1108/2009 a (ES) č. 1070/2009 je v souladu s článkem 65a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví[35] nezbytné uvést obsah tohoto nařízení do souladu s obsahem nařízení (ES) č. 216/2008. (21) Kromě toho by měly být aktualizovány technické údaje nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 schválené v letech 2004 a 2009 a provedeny technické opravy zohledňující dosažený pokrok. (22) Územní působnost tohoto nařízení v rámci oblasti ICAO NAT by měla být změněna tak, aby zohledňovala stávající a plánovaná ujednání o poskytování služeb a nutnost zajistit soulad při uplatňování pravidel na poskytovatele letových navigačních služeb a uživatele vzdušného prostoru, kteří v této oblasti působí. (23) Funkce manažera struktury vzdušného prostoru by se v souladu s jeho úlohou provozní organizace a s probíhající reformou Eurocontrolu měla nadále vyvíjet v průmyslové partnerství. (24) Koncepce funkčních bloků vzdušného prostoru, jež mají zlepšit spolupráci mezi poskytovateli letových provozních služeb, je důležitým nástrojem pro zlepšování výkonnosti evropského systému ATM. Za účelem dalšího zlepšení tohoto nástroje by funkční bloky vzdušného prostoru měly být více orientovány na výkonnost a založeny na průmyslových partnerstvích a odvětví by měla být dána větší volnost upravovat je tak, aby bylo možné dosáhnout výkonnostních cílů, a pokud možno tyto cíle překročit. (25) Funkční bloky vzdušného prostoru by měly fungovat pružně tak, aby sdružovaly poskytovatele služeb v celé Evropě, kteří by využívali svých silných stránek ke vzájemnému prospěchu. Tato pružnost by měla umožnit součinnost mezi poskytovateli bez ohledu na jejich zeměpisnou polohu nebo státní příslušnost a variabilní způsoby poskytování služeb v úsilí o zlepšení výkonnosti. (26) Aby se posílila orientace poskytovatelů letových navigačních služeb na zákazníka a zvýšila možnost uživatelů vzdušného prostoru ovlivňovat rozhodnutí, která se jich týkají, měla by se zefektivnit konzultace se zúčastněnými stranami a jejich zapojení do důležitých provozních rozhodnutí poskytovatelů letových navigačních služeb. (27) Systém sledování výkonnosti je klíčovým nástrojem hospodářské regulace ATM, takže by měla být zachována, a pokud možno zlepšena kvalita a nezávislost jeho procesu rozhodování. (28) Aby byl zohledněn vývoj v technické nebo provozní oblasti, zejména změnou příloh nebo doplněním ustanovení o uspořádání sítě a systému sledování výkonnosti, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Obsah a rozsah každého přenesení pravomoci jsou podrobně stanoveny v příslušných článcích. Zejména je důležité, aby Komise během přípravné práce uskutečnila vhodné konzultace, včetně konzultací na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby příslušné dokumenty byly souběžně, včas a odpovídajícím způsobem předány Evropskému parlamentu a Radě. (29) Při rozšiřování seznamu služeb uspořádání sítě by Komise měla uskutečnit řádnou konzultaci se zúčastněnými stranami z odvětví. (30) Aby byly zajištěny jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení, zejména pokud jde o výkon pravomocí vnitrostátních dozorových orgánů, výlučné poskytování podpůrných služeb poskytovatelem služeb nebo sdruženími těchto poskytovatelů, nápravná opatření k zajištění souladu s výkonnostními cíli na úrovni Unie a místními výkonnostními cíli, přezkum souladu v souvislosti se systémem poplatků, řízení a přijímání společných projektů pro funkce sítě, funkční bloky vzdušného prostoru, způsoby zapojení zúčastněných stran do důležitých provozních rozhodnutí poskytovatelů letových navigačních služeb, přístup k údajům a ochranu údajů, letecké informace v elektronické podobě a o technický rozvoj a interoperabilitu uspořádání letového provozu, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[36]. (31) V souladu s nařízením (EU) č. 182/2011 by měl být pro přijímání prováděcích aktů s obecnou působností podle tohoto nařízení použit přezkumný postup. (32) Pro příjímání prováděcích aktů s individuální působností by měl být použit poradní postup. ê 549/2004 20. bod odůvodnění (přizpůsobený) (33) Sankce stanovené za porušení tohoto nařízení a opatření uvedených v článku 3 by měly být účinné, přiměřené a odrazující, aniž by snižovaly provozní bezpečnost. ò nový (34) Zakázky na podpůrné služby by měly být zadávány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby[37], popřípadě se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb[38]. Případně by měly být zohledněny také pokyny stanovené v interpretačním sdělení Komise 2006/C 179/02 o právních předpisech Společenství použitelných pro zadávání zakázek, na které se plně nebo částečně nevztahují směrnice o zadávání veřejných zakázek[39]. ê 1070/2009 42. bod odůvodnění (35) Prohlášení ministrů o letišti v Gibraltaru dohodnuté během prvního ministerského zasedání fóra pro dialog o Gibraltaru, které se konalo dne 18. září 2006 v Córdobě („prohlášení ministrů“), nahradí společné prohlášení o tomto letišti učiněné dne 2. prosince 1987 v Londýně a úplné dodržování uvedeného prohlášení bude považováno za dodržování prohlášení z roku 1987. ê 1070/2009 43. bod odůvodnění (36) Toto nařízení se v souvislosti s prohlášením ministrů a na jeho základě použije v plném rozsahu uplatní na letiště v Gibraltaru, a to v souvislosti s textem prohlášením ministrů a na jeho základě. Aniž je dotčeno toto prohlášení ministrů dotčeno, jemusí použitíuplatňování tohoto nařízeníopatření a všech souvisejících prováděcích opatření na letiště v Gibraltaru v plném souladu splně odpovídat uvedenýmému prohlášením a se všemivšem v něm stanoveným ujednáními, která jsou v něm obsažena. ê 549/2004 24. bod odůvodnění (přizpůsobený) (37) Protože cílů tohoto nařízení, totižzejména vytvoření Ö provádění Õ jednotného evropského nebe, nemůže být vzhledem k nadnárodnímu rozsahu opatření dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství Ö Unie Õ při zohlednění podrobných prováděcích pravidel, která respektují zvláštní místní podmínky, může Společenství Ö Unie Õ přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou vpodle článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle, ê 552/2004 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ ê 1070/2009 Čl. 1 bod 1 (přizpůsobený) ð nový Článek 1 Cíl Ö Předmět Õ a oblast působnosti 1. ðToto nařízení stanoví pravidla pro vytvoření a řádné fungování ï Cílem iniciativy jednotného evropského nebe je zdokonalit Ö s cílem zachovat Õ stávající normy bezpečnosti leteckého provozu, přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy a zlepšit celkovou výkonnost systému uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb (ANS) pro všeobecný letový provoz v Evropě tak, aby byly splněny požadavky všech uživatelů vzdušného prostoru. Jednotné evropské nebe zahrnuje soudržnoukonzistentní celoevropskou síť tratí, ð integrovaný provozní vzdušný prostor, ï systémy uspořádání struktury vzdušného prostoru (dále jen „síť“) sítě a uspořádání letového provozu, které jsou založeny výhradně na bezpečnosti, účinnostivýkonnosti a technických hlediscích ð interoperabilitě ï, ku prospěchu všech uživatelů vzdušného prostoru. Toto nařízení tento cíl naplňuje tím, že zřizuje harmonizovaný právní rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe. ê 1070/2009 Čl. 1 bod 2 (přizpůsobený) 2. Uplatňováním tohoto nařízení a opatření podle článku 3 není dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle článku 3513. Toto nařízení a opatření podle článku 3 se nevztahují Ö se nevztahuje Õ na vojenské operacečinnosti a výcvik. ê 1070/2009 Čl. 1 bod 3 (přizpůsobený) 3. Uplatňováním tohoto nařízení a opatření podle článku 3 nejsou dotčena práva a povinnosti členských států vyplývající z chicagské Úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“). V této souvislostitomto kontextu je dalším cílem Ö se Õ tohoto nařízení Ö snaží napomáhat Õ v oblasti své působnosti napomáhat členským státům v plnění jejich závazků podle Chicagské úmluvy tím, že stanovíposkytne základnu pro společný výklad a jednotné provádění ustanovení uvedené úmluvy a že zajišťujestí, aby tato ustanovenínařízení byla řádně zohledněna v tomto nařízení a v jeho prováděcích pravidlech k němu. ê 550/2004 KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Oblast působnosti a účel 1. V oblasti působnosti rámcového nařízení se toto nařízení týká poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi. Účelem tohoto nařízení je stanovit společné požadavky pro bezpečné a účinné poskytování letových navigačních služeb ve Společenství. 2. Toto nařízení se vztahuje na poskytování letových navigačních služeb pro všeobecný letový provoz v souladu s rámcovým nařízením a v oblasti jeho působnosti. ê 551/2004 KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Oblast působnosti a účel 1. V oblasti působnosti rámcového nařízení upravuje toto nařízení organizaci a užívání vzdušného prostoru jednotného evropského nebe. Cílem tohoto nařízení je podporovat v rámci společné dopravní politiky koncepci postupně více integrovaného provozního vzdušného prostoru a stanovit společné postupy pro stanovení, plánování a řízení, což zajistí účinné a bezpečné fungování řízení letového provozu. 2. Užívání vzdušného prostoru má podporovat provozování letových navigačních služeb jako soudržný a logický celek v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb)[40]. ê 551/2004 (přizpůsobený) ð nový 43. Aniž je dotčen článek 10, vztahuje se tToto nařízení se vztahuje na vzdušný prostor v oblastech Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) evropská oblast (ICAO EUR), a oblast Afriky a Indického oceánu (ICAO AFI) ð a NAT ï, ve kterém členské státy zajišťují poskytování letových provozních služeb v souladu s Ö tímto Õ nařízením o poskytování služeb. Členské státy mohou toto nařízení rovněž uplatňovat toto nařízení na vzdušný prostor spadající pod jejich pravomoc i v rámci jiných oblastí ICAO za podmínky, že o tom uvědomí Komisi a ostatní členské státy. ê 551/2004 4. Letové informační oblasti, které jsou zahrnuty do vzdušného prostoru, na který se vztahuje toto nařízení, budou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie. ê 1070/2009 Čl. 1 bod 1 54. Toto nařízení se použije napro letiště v Gibraltaru, aniž by byly dotčeny právní postoje Španělského království a Spojeného království Velké Británie a Severního Irska ve sporech o suverenitu nad územím, kde se toto letiště nachází. ê 552/2004 Článek 1 Oblast působnosti a účel 1. V oblasti působnosti rámcového nařízení se toto nařízení týká interoperability evropské sítě řízení letového provozu. 2. Toto nařízení se vztahuje na systémy, jejich složky a související postupy uvedené v příloze 1. 3. Účelem tohoto nařízení je dosáhnout interoperability mezi různými systémy, složkami a souvisejícími postupy evropské sítě řízení letového provozu, s náležitým ohledem na související mezinárodní předpisy. Toto nařízení zároveň usiluje o zajištění koordinovaného a urychleného zavedení nových schválených a potvrzených provozních koncepcí nebo technologií v oblasti řízení letového provozu. ê 549/2004 (přizpůsobený) Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení a opatření podle článku 3 se použijí tyto definice: ê 549/2004 ð nový 1. „službou řízení letového provozu (ATC)“ se rozumí služba poskytovaná za účelem: a) zabraňováánění srážkámnehod: – mezi letadly a – mezi letadly a překážkami na provozní plošev manévrovacích prostorech a b) udržováníurychlení a zajištění rychlého a spořádanéhořádného toku letového provozu; 2. „letištní službou řízení“ se rozumí služba řízení letového provozu pro letištní provoz; 3. „leteckou informační službou“ se rozumí služba zřízená v rámci určené oblasti pokrytí za účelem poskytování, aby poskytovala leteckýché informacíe a údajůe nezbytnýché pro bezpečnost, pravidelnost a účinnost letového provozuletecké navigace; 4. „letovými navigačními službami“ se rozumějí letové provozní služby letového provozu, spojovacíkomunikační služby, navigační služby a přehledové služby pro přehled o provozu, meteorologické služby pro letový provozletovou navigaci a letecké informační služby; 5. „poskytovateli letových navigačních služeb“ se rozumějí veškeré veřejné nebo soukromé subjekty, které poskytují letové navigační služby pro všeobecný letový provoz; 6. „blokem vzdušného prostoru“ se rozumí vzdušný prostor stanovených rozměrů v prostoru a čase, v jehož rámci jsou poskytovány letové navigační služby; 7. „uspořádáním vzdušného prostoru“ se rozumí plánovací funkce ð služba ï, jejímž prvořadým cílem je maximalizace využití dostupného vzdušného prostoru dynamickým sdílením času a někdyv určitou dobu na základě krátkodobých potřeb rovněž rozdělováním vzdušného prostoru pro různé kategorie uživatelů vzdušného prostoru; ê 1070/2009 Čl. 1 bod 2 písm. a) 8. „uživateli vzdušného prostoru“ se rozumí provozovatelé letadel provozovaných v rámci všeobecného letového provozu; ê 549/2004 ð nový 9. „uspořádáním toku letového provozu“ se rozumí funkce ð služba ï zřízená s cílem přispívatět k bezpečnému, spořádanémuřádnému a rychlémuurychlenému toku letového provozu tím, že zajistí, aby kapacita řízení letového provozu bylaje v co největší míře využita v maximální možné míře a aby objem letového provozu byl slučitelný sodpovídá kapacitamiám vyhlášenými příslušnýmioznámeným dotyčnými poskytovateli letových provozních služeb; ê 1070/2009 Čl. 1 bod 2 písm. b) ð nový 10. „uspořádáním letového provozu (ATM)“ se rozumí soubor palubních a pozemních funkcí ð služeb ï (letových provozních služeb, uspořádání vzdušného prostoru a uspořádání toku letového provozu) vyžadovaných pro zajištění bezpečného a účinnéhohospodárného pohybu letadel během všech fází jejich provozuprovozních činností; ê 549/2004 11. „letovými provozními službami“ se rozumějí různé letové informační služby, pohotovostní služby, letové poradní služby a služby řízení letového provozu (oblastní, přibližovací a letištní službay řízení letového provozu); 12. „oblastní službou řízení“ se rozumí služba řízení letového provozu pro řízené lety v bloku vzdušného prostoru; 13. „přibližovací službou řízení“ se rozumí služba řízení letového provozu pro řízené lety přilétávajícíchající nebo odlétávajícíchající letadelřízené lety; ê 1070/2009 Čl. 1 bod 2 písm. c) 1413a. „hlavním plánem ATM“ se rozumí plán schválený rozhodnutím Rady 2009/320/ES[41] v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 219/2007 ze dne 27. února 2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR)[42]; ò nový 15. „krizí v letectví“ se rozumí okolnosti, za nichž je kapacita vzdušného prostoru neobvykle snížena v důsledku významných nepříznivých meteorologických podmínek či nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru buď z přírodních, nebo politických důvodů; ê 549/2004 1614. „souborem služeb“ se rozumějí dvě nebo více letových navigačních služeb; ê 1070/2009 Čl. 1 bod 2 písm. d) 1715. „osvědčením“ se rozumí doklad vydaný vnitrostátním dozorovým orgánem v jakékoliv podobě v souladu s vnitrostátním právem, který potvrzuje, že poskytovatel letové navigační služby splňuje požadavky na poskytování specifické služby; ê 549/2004 1816. „spojovacímikomunikačními službami“ se rozumějí letecké pevné a pohyblivémobilní služby, které umožňují komunikační spojení země-země, letadlovzduch-země a letadlo-letadlovzduch-vzduch pro účely řízení letového provozu; 17. „evropskou sítí řízení letového provozu“ rozumí soubor systémů uvedených v příloze I k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě)[43], který umožňuje poskytování letových navigačních služeb ve Společenství včetně rozhraní na hranicích s třetími zeměmi; 18. „provozní koncepcí“ rozumějí kritéria pro provozní užívání evropské sítě řízení letového provozu nebo její části; 19. „složkami“ se rozumějí hmotné věci, např. technické vybavení, a nehmotné věci, např. programové vybavení, na kterých závisí interoperabilita Eevropské sítě uspořádání řízení letového provozu (EATMN); ò nový 20. „prohlášením“ se pro účely ATM/ANS rozumí jakékoli písemné prohlášení: - o shodě systémů a složek nebo o jejich vhodnosti k používání, vydané organizací, která se zabývá projektováním, výrobou a údržbou systémů a složek pro ATM/ANS; - o souladu služby nebo systému, který má být uveden do provozu, s platnými požadavky, vydané poskytovatelem služeb; - o způsobilosti a prostředcích k plnění povinností spojených s určitými letovými informačními službami; ê 549/2004 (přizpůsobený) 20. „Eurocontrolem“ rozumí Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu, zřízená Mezinárodní úmluvou o spolupráci při zajišťování bezpečnosti leteckého provozu ze dne 13. prosince 1960[44]; ê 1070/2009 Čl. 1 bod 2 písm. f) (přizpůsobený) 2122. „pružným užíváním vzdušného prostoru“ se rozumí koncepce uspořádání vzdušného prostoru uplatňovaná v oblasti Evropské konference civilního letectví na základě „Příručky uspořádání vzdušného prostoru pro uplatnění koncepce pružného užívání vzdušného prostoru“, kterou vydala Ö Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu Õ (Eurocontrol) Ö [45] Õ; ê 549/2004 23. „letovou informační oblastí“ rozumí vzdušný prostor definovaných rozměrů, ve kterém jsou poskytovány letové informační služby a pohotovostní služby; ê 1070/2009 Čl. 1 bod 2 písm. g) 2223a. „letovou informační službou“ se rozumí služba poskytovanáí za účelem podávání rad a informací užitečných kpro bezpečnému a účinnémuhospodárné provádění letů; 2323b. „pohotovostní službou“ se rozumí služba poskytovaná za účelem vyrozumívání příslušných organizací o letadlech, kterým se má poskytnout pátrací a záchranná služba, a asistence těmto organizacím podle potřeby; ê 549/2004 24. „letovou hladinou“ rozumí plocha o stálém atmosférickém tlaku vztaženém ke specifickému údaji tlaku 1 013,2 hektopascalů, která je oddělená od ostatních ploch specifickými tlakovými odstupy; ê 1070/2009 Čl. 1 bod 2 písm. h) 2425. „funkčním blokem vzdušného prostoru“ se rozumí blok vzdušného prostoru stanovený na základě provozních požadavků a zřízený bez ohledu na státní hranice, v němž je poskytování letových navigačních služeb a souvisejícíchdalších funkcí založeno na výkonnosti a optimalizováno tak, aby s cílem zajistit v každém funkčním bloku vzdušného prostoruletového provozu byla zajištěna rozšířenáou spoluprácei mezi poskytovateli letových navigačních služeb nebo byl případně zajištěnstanovit jednotnýého poskytovatele; ê 549/2004 (přizpůsobený) 2526. „všeobecným letovým provozem“ se rozumí veškerý pohyb civilních letadel, jakož i a rovněž veškerý pohyb státních letadel (včetně vojenských, celních a policejních letadel), je-lijestliže jsou tentotyto pohyby prováděny ve shodě s postupy Ö Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), zřízené chicagskou Úmluvou o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 Õ ICAO; 27. „Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO)“ rozumí Mezinárodní organizace pro civilní letectví, zřízená Chicagskou úmluvou o mezinárodním civilním letectví z roku 1944; 2628. „interoperabilitou“ se rozumí soubor funkčních, technických a provozních vlastností, které jsou předepsányané pro systémy a složky Eevropské sítě uspořádánířízení letového provozu a pro postupy jejího provozování s cílem umožnit, aby se umožnil její bezpečný, plynulý a účinný provoz. Interoperability je dosaženohováno zajištěním souladu systémů a složek se základními požadavky; 2729. „meteorologickými službami“ se rozumějí zařízení a služby, které poskytují letadlům meteorologické předpovědi, hlášení a pozorování, jakož i a další meteorologické informace a údaje, které státy poskytují pro využití v letectví; 2830. „navigačními službami“ se rozumějí zařízení a služby, které poskytují letadlům informace k určování polohy a času; 2931. „provozními údaji“ se rozumějí informace o všech fázích letu, které jsou nezbytnépožadované k přijetí provozních rozhodnutí poskytovatelů letových navigačních služeb, uživatelů vzdušného prostoru, provozovatelů letišť a ostatních dotčených subjektů; 32. „postupem“ v souvislosti s nařízením o interoperabilitě rozumí standardní metoda pro technické nebo provozní využití systémů v souladu se schválenými a ověřenými provozními koncepcemi, které vyžadují jednotné uplatňování v celé evropské síti řízení letového provozu; 3033. „uvedením do provozu“ se rozumí první provozní použití po počáteční instalaci nebo modernizacizdokonalení systému; 3134. „sítí leteckých tratí“ se rozumí síť specifických tratí pro usměrňování toku všeobecného letového provozu podle potřeb poskytování služeb řízení letového provozu; 35. „směrováním“ rozumí zvolená cestovní trasa, která má být letadlem sledována během jeho letu; 36. „plynulým provozem“ rozumí provoz evropské sítě řízení letového provozu způsobem, který z pohledu uživatele působí jako jeden celek; ê 549/2004 3238. „přehledovými službami pro přehled o provozu“ se rozumějí zařízení a služby používané, které jsou užívány k určení polohy letadel s cílem umožnit, aby se umožnil jejich bezpečný rozestup; 3339. „systémem“ se rozumí souborseskupení palubních a pozemních složek, jakož i a zařízení v kosmickém prostoru, kterýá zajišťujeí podporu letových navigačních služeb pro všechny fáze letu; 3440. „modernizacízdokonalením“ se rozumí každá úprava, která mění provozní vlastnosti systému; ê 1070/2009 Čl. 1 bod 2 písm. j) 3541. „přeshraničními službami“ se rozumí jakákoliv situace, kdy jsou letové navigační služby v jednomurčitém členském státě zajišťovány poskytovatelem služeb, který získal osvědčení autorizovaným v jiném členském státě; ò nový 36. „vnitrostátním dozorovým orgánem“ se rozumí vnitrostátní orgán nebo orgány pověřené členským státem úkoly v oblasti dozoru v souladu s tímto nařízením a příslušné vnitrostátní orgány pověřené úkoly stanovenými v článku 8b nařízení (ES) č. 216/2008; 37. „podpůrnými službami“ se rozumějí jiné letové navigační služby než letové provozní služby, jakož i jiné služby a činnosti, které jsou spojeny s poskytováním nebo podporují poskytování letových navigačních služeb; 38. „místními výkonnostními cíli“ se rozumějí výkonnostní cíle stanovené členskými státy na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění nebo úrovni letiště. ê 549/2004 Článek 3 Oblasti činnosti Společenství 1. Toto nařízení zřizuje harmonizovaný právní rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe ve spojitosti s: a) nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru)[46]; b) nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb)[47] a c) nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě)[48] a s prováděcími pravidly přijatými Komisí na základě tohoto a výše uvedených nařízení. 2. Opatření uvedená v odstavci 1 se uplatňují s výhradou ustanovení tohoto nařízení. ê 1070/2009 Čl. 1 bod 3 (přizpůsobený) ð nový KAPITOLA II ÖVNITROSTÁTNÍ ORGÁNY Õ Článek 34 Vnitrostátní dozorové orgány 1. Členské státy společně nebo samostatně buď jmenují, nebo zřídí jeden či více orgánů jako svůj vnitrostátní dozorový orgán, který převezme úkoly jemu svěřené podlev rámci tohoto nařízení a v rámci opatření uvedených v čl. 3. 2. Vnitrostátní dozorové orgány jsou ð právně odlišné a ï nezávislé na ð zejména z organizačního, hierarchického a rozhodovacího hlediska na jakýchkoliv ï poskytovatelích letových navigačních služeb ð nebo na jakémkoli soukromém či veřejném subjektu, který má na činnosti těchto poskytovatelů zájem ï. Této nezávislosti je dosaženo alespoň na funkční úrovni dostatečným oddělením vnitrostátních dozorových orgánů od těchto poskytovatelů. ò nový 3. Aniž je dotčen odstavec 2, lze vnitrostátní dozorové orgány organizačně propojit s jinými regulačními subjekty a/nebo bezpečnostními orgány. 4. Vnitrostátní dozorové orgány, které nejsou ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost právně odlišné od některého poskytovatele letových navigačních služeb nebo některého soukromého či veřejného subjektu, který má na činnosti těchto poskytovatelů zájem, jak je stanoveno v odstavci 2, musí tento požadavek splnit nejpozději do 1. ledna 2020. ê 1070/2009 Čl. 1 bod 3 ð nový 35. Vnitrostátní dozorové orgány vykonávají své pravomoci nestranně, nezávisle a transparentně. Toho se dosáhne uplatněním vhodných řídících a kontrolních mechanismů ð Zejména jsou organizovány, obsazeny personálem, řízeny a financovány tak, aby tímto způsobem mohly vykonávat své pravomoci. ï , a to i v rámci správních orgánů členského státu. To však nesmí bránit vnitrostátním dozorovým orgánům plnit jejich úkoly v souladu s pravidly pro organizaci vnitrostátních úřadů civilního letectví či jakýchkoli jiných veřejných subjektů. ò nový 6. Zaměstnanci vnitrostátních dozorových orgánů: a) jsou přijímáni na základě jasných a transparentních pravidel, která zaručují jejich nezávislost, přičemž osoby odpovědné za strategická rozhodnutí jsou jmenovány vládou státu či radou ministrů nebo jiným veřejným orgánem, který přímo nekontroluje poskytovatele letových navigačních služeb ani z těchto služeb nemá prospěch; b) jsou vybíráni prostřednictvím transparentního řízení na základě svých příslušných kvalifikací, včetně odpovídající odborné způsobilosti a relevantní praxe mimo jiné v oblasti auditu, letových navigačních služeb a systémů; c) jednají nezávisle, zejména na jakémkoli zájmu spojeném s poskytovateli letových navigačních služeb a při výkonu funkcí vnitrostátního dozorového orgánu nevyhledávají ani nepřijímají pokyny od žádné vlády ani jiných veřejných či soukromých subjektů; d) jsou-li osobami odpovědnými za strategická rozhodnutí, činí každoročně závazné prohlášení a prohlášení o zájmech, v němž uvedou veškeré přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za zájmy ohrožující jejich nezávislost a které by mohly ovlivňovat výkon jejich funkcí, a e) jsou-li osobami odpovědnými za strategická rozhodnutí, audity nebo jiné funkce, které přímo souvisejí s dohledem nad výkonnostními cíli poskytovatelů letových navigačních služeb, nezastávají po skončení pracovního úvazku ve vnitrostátním dozorovém orgánu nejméně po dobu jednoho roku žádnou odbornou ani odpovědnou funkci u žádného poskytovatele letových navigačních služeb. ê 1070/2009 Čl. 1 bod 3 ð nový 74. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly k účinnému a včasnému plnění úkolů, které jim toto nařízení přiděluje, potřebné zdroje a schopnosti. ðVnitrostátní dozorové orgány mají veškerou pravomoc v oblasti náboru a řízení svých zaměstnanců s využitím vlastních prostředků pocházejících mimo jiné z poplatků za traťové navigační služby, které se stanoví v přiměřeném poměru k úkolům, jež mají tyto orgány plnit v souladu s článkem 4. ï 85. Členské státy oznámí Komisi název a adresu vnitrostátního dozorového orgánu včetně změn v těchto údajích, jakož i opatření přijatá k zajištění souladu s ð tímto článkem ï odstavci 2, 3 a 4. ò nový 9. Komise vytvoří podrobná pravidla, kterými pro účely odst. 6 písm. a) a b) stanoví postupy pro výběr a nábor zaměstnanců. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3. ê 1070/2009 Čl. 2 bod 1 (přizpůsobený) Článek 42 Úkoly vnitrostátních dozorových orgánů 1. Vnitrostátní dozorové orgány uvedené v článku 34 rámcového nařízení Ö jsou pověřeny zejména těmito úkoly: Õ a) zajišťují náležitý dozor nad uplatňováním tohoto nařízení, zejména s ohledem na bezpečnou a účinnou činnost poskytovatelů letových navigačních služeb, kteří poskytují služby vztahující se k vzdušnému prostoru, který spadá poddo pravomoci členského státu, jenž určil nebo zřídil tento příslušný orgán jmenoval nebo zřídil; ò nový b) udělují osvědčení poskytovatelům letových navigačních služeb v souladu s článkem 8b nařízení (ES) č. 216/2008 a dohlížejí na uplatňování podmínek, za kterých byla udělena; c) vydávají průkazy způsobilosti, kvalifikace, doložky a osvědčení řídícím letového provozu v souladu s článkem 8c nařízení (ES) č. 216/2008 a dohlížejí na uplatňování podmínek, za kterých byly vydány; d) vypracovávají plány výkonnosti a sledují jejich provádění v souladu s článkem 11; e) sledují provádění systému poplatků v souladu s články 12 a 13; f) schvalují podmínky přístupu k provozním údajům v souladu s článkem 22 a g) dohlížejí na prohlášení a uvádění systémů do provozu. ê 1070/2009 Čl. 2 bod 1 (přizpůsobený) ð nový 2. Za tímto účelem provádí Kkaždý vnitrostátní dozorový orgán provádí řádné inspekce a šetření, aby ověřil soulad s, zda jsou dodržovány požadavky tohoto nařízení, včetně požadavků týkajících se lidských zdrojů pro poskytování letových navigačních služeb. Dotčenýí poskytovatelé letových navigačních služeb mu tuto činnostpráci usnadňujeí. ò nový Článek 5 Spolupráce vnitrostátních dozorových orgánů 1. Vnitrostátní dozorové orgány si vyměňují informace o své činnosti a zásadách rozhodování, postupech a řízeních, jakož i o provádění práva Unie. Spolupracují za účelem koordinace svého rozhodování v celé Unii. Vnitrostátní dozorové orgány jsou účastníky sítě, která se schází v pravidelných intervalech, a v rámci této sítě spolupracují. Členy této sítě jsou i Komise a Agentura Evropské unie pro letectví (dále jen „EAA“), kteří činnost sítě koordinují a podporují a případně síti vydávají doporučení. Komise a agentura EAA usnadňují aktivní spolupráci vnitrostátních dozorových orgánů a vzájemné výměny a využívání služeb zaměstnanců těchto orgánů na základě společné skupiny odborníků, kterou zřídí agentura EAA v souladu s čl. 17 odst. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 216/2008. S výhradou pravidel o ochraně údajů stanovených v článku 22 tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 45/2001 Komise podporuje výměnu informací uvedených v prvním a druhém pododstavci tohoto odstavce mezi členy sítě, pokud možno pomocí elektronických nástrojů, přičemž respektuje důvěrnost obchodních tajemství poskytovatelů letových navigačních služeb. 2. Vnitrostátní dozorové orgány úzce spolupracují, mimo jiné prostřednictvím pracovních ujednání, s cílem poskytovat si vzájemnou pomoc při plnění svých úkolů v oblasti sledování trhu a v oblasti inspekcí a šetření. ê 1070/2009 Čl. 2 bod 1 ð nový 3. S ohledem na funkční bloky vzdušného prostoru, které přesahují vzdušný prostor spadající pod pravomoc více než jednoho členského státu, uzavřou dotčené členské státy dohodu o dozoru, jejž tento článek stanoví, s ohledem nave vztahu k poskytovateleům letových navigačních služeb poskytujícím služby, jež se k těmto blokům vztahují. ðAby dotčené vnitrostátní dozorové orgány uvedly tuto dohodu v platnost, vytvoří plán upřesňující způsob své spolupráce. ï ê 1070/2009 Čl. 2 bod 1 (přizpůsobený) 4. Vnitrostátní dozorové orgány úzce spolupracují za účelem zajištění dostatečného dozoru nad poskytovateli letových navigačních služeb, kteří jsou držiteli platného osvědčení některého z členských států a kteří rovněž poskytují služby vztahující se ke vzdušnému prostoru spadajícímu poddo pravomoci jiného členského státu. Tato spolupráce zahrnuje ujednánídohodu o vyřizování případů nesouladuplnění Ö s tímto nařízením a s Õ platnýmipoužitelných společnýmich požadavkyů stanovených Ö přijatými Õ v Ö souladu s Õ čl.ánku Ö 8b odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008 Õ 6 nebo podmínek stanovených v příloze II. ê 1070/2009 Čl. 2 bod 1 (přizpůsobený) ð nový 5. V případě přeshraničního poskytování letových navigačních služeb ð ve vzdušném prostoru spadajícím pod pravomoc jiného členského státu ï zahrnují tato ujednáníopatření ð uvedená v odstavcích 2 a 4 ï dohodu o vzájemném uznávání úkolůčinností v oblasti dozoru stanovených v čl. 4 odst. 1 a 2 a výsledků těchto úkolůčinností. Toto vzájemné uznávání se rovněž uplatňuje, pokud se ujednání o uznávání mezi vnitrostátními dozorovými orgány vztahují na vydávání osvědčení pro poskytovatelůme služeb. 6. Pokud to dovolují vnitrostátní právní předpisy, a s ohledem na regionální spolupráci, mohou vnitrostátní dozorové orgány rovněž uzavřít dohody o rozdělení povinností týkajících se úkolů v oblasti dozoru. ê 1070/2009 Čl. 2 bod 1 (přizpůsobený) Článek 63 Kvalifikované subjekty 1. Vnitrostátní dozorové orgány mohou rozhodnout, aby byly prováděním inspekcí a šetření uvedených v čl. 42 odst. 2 úplně nebo částečně pověřeny kvalifikované subjekty, které splňují požadavky stanovené v příloze I. 2. Toto pověření udělené vnitrostátním dozorovým orgánem platí v celém Společenství Ö Unii Õ po dobu tří let, přičemž lze tuto dobu obnovit. Vnitrostátní dozorové orgány mohou dát pokyn k provedení inspekcí a šetření kterémukolivkaždému z kvalifikovaných subjektů se sídlem ve Ö Unii Õ Společenství pokyn k provedení inspekcí a šetření. ê 552/2004 (přizpůsobený) ð nový Článek 8 Oznámené subjekty 31. Členské státy oznámí Komisi, ð agentuře EAA ï a ostatním členským státům Ö kvalifikované Õ subjekty, Ö které pověřily úkoly v souladu odstavcem 1 Õ, které určí, aby plnily úkoly v oblasti posuzování shody nebo vhodnosti k použití podle článku 5 nebo při ověřování podle článku 6, přičemž uvedousdělí oblast působnosti každého subjektu a uvedou jeho identifikační číslo Ö a veškeré změny, k nimž v tomto ohledu došlo Õ přidělené Komisí. Komise zveřejní seznam Ö kvalifikovaných Õ subjektů, jejich identifikační čísla a oblasti působnosti v Úředním věstníku Evropské unie a tento seznam průběžně aktualizuje. 2. Členské státy uplatňují pro hodnocení subjektů, které mají oznámit, kritéria uvedená v příloze V. Subjekty splňující kritéria hodnocení uvedená v použitelných evropských normách se považují za subjekty splňující uvedená kritéria. 34. Pokud oznámený Ö kvalifikovaný Õ subjekt přestane splňovat Ö požadavky stanovené Õ kritéria uvedená v příloze IV, členské státy oznámení Ö pověření Õ zrušíodvolají. Neprodleně o tom uvědomí Komisi, ð agenturu EAA ï a ostatní členské státy. 4. Aniž jsou dotčeny požadavky uvedené v odstavcích 1, 2 a 3, mohou členské státy rozhodnout o určení subjektů uznaných v souladu s článkem 3 nařízení o poskytování služeb jako oznámených subjektů. ò nový 5. Subjekty jmenované před vstupem tohoto nařízení v platnost jako oznámené subjekty v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 552/2004 se pro účely tohoto článku považují za kvalifikované subjekty. ê 1070/2009 Čl. 1 bod 5 ð nový Článek 710 Konzultace se zúčastněnými stranami 1. Členské státy ð Vnitrostátní dozorové orgány ï jednající v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy, vytvořístanoví konzultační mechanismus pro vhodné zapojení zúčastněných stran, včetně organizací profesního zastoupení zaměstnanců ð zřízených pro účely výkonu jejich úkolů ï, do prováděnírealizace jednotného evropského nebe. ò nový 2. Zúčastněnými stranami mohou být: – poskytovatelé letových navigačních služeb, – provozovatelé letišť, – příslušní uživatelé vzdušného prostoru nebo příslušné skupiny zastupující uživatele vzdušného prostoru, – vojenské orgány, – výrobní průmysl, – organizace profesního zastoupení zaměstnanců. ê 550/2004 (přizpůsobený) KAPITOLA III PRAVIDLA PRO POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB ê 550/2004 (přizpůsobený) ð nový Článek 6 Společné požadavky Společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb se vymezují postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení. Společné požadavky se týkají: – technické a provozní způsobilosti a přiměřenosti, – systémů a postupů pro řízení provozní bezpečnosti a kvality, – systémů podávání zpráv, – finanční způsobilosti, – odpovědnosti a pojistného krytí, – vlastnické a organizační struktury včetně ochrany před střetem zájmů, – lidských zdrojů včetně odpovídajících plánů na nábor pracovníků, – ochrany před protiprávními činy, – security. Článek 87 Vydávání osvědčení poskytovatelůme letových navigačních služeb 1. Poskytování všech letových navigačních služeb ve Společenství Ö Unii Õ podléhá ð v souladu s článkem 8b nařízení (ES) č. 216/2008 ï osvědčení, které je vydáváno členskými státy ð vnitrostátními dozorovými orgány či agenturou EAA, nebo prohlášení, které se předkládá těmto orgánům a této agentuře ï . ê 550/2004 2. Žádosti o vydání osvědčení se předávají vnitrostátnímu dozorovému orgánu členského státu, kde má žadatel hlavní provozovnu nebo případně sídlo. ò nový 2. Při vydávání osvědčení se rovněž zajistí, že žadatelé mohou prokázat dostatečné finanční zajištění a že získali odpovědnost a pojistné krytí, pokud to není zaručeno dotčeným členským státem. ê 550/2004 (přizpůsobený) ð nový 3. Vnitrostátní dozorové orgány vydají poskytovateli letových navigačních služeb osvědčení, jestliže splňuje společné požadavky uvedené v článku 6. Osvědčení mohou být vydávána jednotlivě pro každý typ letové navigační služby definované v článku 2 rámcového nařízení nebo pro soubor těchto služeb, mimo jiné pokud poskytovatel letových provozních služeb bez ohledu na své právní postavení provozuje a udržuje své vlastní komunikační systémy, navigační systémy a systémy pozorování letového provozu. Osvědčení jsou pravidelně kontrolována. 43. ð Osvědčení stanoví ï Osvědčení vymezuje práva a povinnosti poskytovatelů letových navigačních služeb včetně zásady zákazu diskriminace uživatelů vzdušného prostoru v jejich přístupu k službám, přičemž zvláštní ohled se klade na bezpečnost. Vydání osvědčení smí být Ö je Õ vázáno pouze na podmínky stanovené v příloze II. Tyto podmínky musí být objektivně odůvodněné, nediskriminující, přiměřené a průhledné. 5. Bez ohledu na odstavec 1 mohou členské státy povolit, aby byly bez uděleného osvědčení letové navigační služby poskytovány v celém vzdušném prostoru, který spadá pod jejich pravomoc, nebo v části tohoto vzdušného prostoru, pokud poskytovatel těchto služeb tyto služby nabízí v prvé řadě pro pohyby letadel mimo rámec všeobecného letového provozu. V těchto případech dotčený členský stát informuje Komisi a ostatní členské státy o svém rozhodnutí a opatřeních přijatých k zajištění maximálního souladu se společnými požadavky. ê 1070/2009 Čl. 2 bod 3 (přizpůsobený) ð nový 46. Aniž jsou dotčeny články 8 a 9, zajišťuje vVydané osvědčení zajišťuje poskytovatelům letových navigačních služeb možnost nabízet své služby členským státům, jiným poskytovatelům letových navigačních služeb, uživatelům vzdušného prostoru a letištím ve Společenství Ö Unii Õ . ðV případě podpůrných služeb podléhá tato možnost splnění požadavku uvedeného v čl. 10 odst. 2. ï 7. Vnitrostátní dozorové orgány sledují dodržování společných požadavků a podmínek připojených k osvědčení. Podrobnosti tohoto sledování jsou zahrnuty do výročních zpráv překládaných členskými státy podle čl. 12 odst. 1 rámcového nařízení. Jestliže vnitrostátní dozorový orgán zjistí, že držitel osvědčení tyto požadavky nebo podmínky nadále neplní, přijme vhodná opatření, přičemž zajistí kontinuitu služby za podmínky, že není ohrožena bezpečnost. Tato opatření mohou zahrnovat odebrání osvědčení. ê 550/2004 8. Členský stát uzná každé osvědčení, které v souladu s tímto článkem vydal jiný členský stát. 9. Za výjimečných okolností mohou členské státy odložit provedení tohoto článku o šest měsíců ode dne, který vyplývá z čl. 19 odst. 2. Toto odložení členské státy oznámí Komisi a uvedou důvody, které je k němu vedly. ê 1070/2009 Čl. 2 bod 4 (přizpůsobený) ð nový Článek 98 Určení poskytovatelů letových provozních služeb 1. Členské státy zajistí výlučné poskytování letových provozních služeb v rámci jednotlivých bloků vzdušného prostoru vztahujících se ke vzdušnému prostoru, který spadá pod jejich pravomoc. Za tímto účelem členské státy určí poskytovatele letových provozních služeb, který je držitelem osvědčení ð nebo prohlášení ï platného ve Společenství Ö Unii Õ . 2. Pokud jde o poskytování přeshraničních služeb, členské státy zajistí, aby dodržování tohoto článku a čl. 18 10 odst. 3 nebylo v rozporu s jejich vnitrostátním právním systémem vyžadujícím, aby poskytovatelé letových provozních služeb poskytující služby ve vzdušném prostoru spadali spadajícím pod pravomoc daného členského státu ð splňovali jednu z následujících podmínek ï : a) byli vlastněni přímo nebo formou většinového podílu drženého tímto členským státem nebo jeho státními příslušníky; b) měli hlavní místo podnikání nebo sídlo na území daného členského státu; nebo c) využívali výhradně zařízení v daném členském státě. 3. Členské státy vymezí práva a povinnosti určených poskytovatelů letových provozních služeb letového provozu. Tyto povinnosti mohou zahrnovat podmínky včasného poskytnutí relevantních informací umožňujících identifikaci všech pohybů všech letadel ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc. ê 1070/2009 Čl. 2 bod 4 ð nový 4. Členské státy mohou volně uvážit, koho vyberou za poskytovatele letových provozních služeb letového provozu, pokud tento poskytovatel plní požadavky a podmínky uvedené v článcích 6 a 7 ð získal osvědčení nebo předložil prohlášení v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 ï . ê 1070/2009 Čl. 2 bod 4 5. Ve vztahu k funkčním blokům vzdušného prostoru stanoveným v souladu s článkem 16 9a, které přesahují vzdušný prostor spadající pod pravomoc jednoho členského státu, určí dotčené členské státy v souladu s odstavcem 1 tohoto článku alespoň jeden měsíc před zřízením bloku vzdušného prostoru společně jednoho nebo více poskytovatelů letových provozních služeb. 6. Členské státy neprodleně uvědomí Komisi a ostatní členské státy o všech rozhodnutích přijatých na základě tohoto článku, která se týkají určení poskytovatelů letových provozních služeb v konkrétních vzdušných blocích s ohledem na vzdušný prostor spadající pod jejich pravomoc. ò nový Článek 10 Poskytování podpůrných služeb 1. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily, že v souladu s tímto článkem se poskytovatelé podpůrných služeb mohou za účelem poskytování těchto služeb účastnit hospodářské soutěže v rámci Unie na základě spravedlivých, nediskriminačních a transparentních podmínek. Požadavek uvedený v tomto článku musí být splněn do 1. ledna 2020. 2. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily, že poskytování letových provozních služeb je odděleno od poskytování podpůrných služeb. Toto oddělení zahrnuje požadavek, aby letové provozní služby a podpůrné služby poskytovaly samostatné podniky. 3. Při výběru poskytovatele podpůrných služeb zohlední zadavatel těchto služeb zejména jejich nákladovou efektivitu, celkovou kvalitu a bezpečnost. 4. Poskytovatel podpůrných služeb může být vybrán pro poskytování služeb ve vzdušném prostoru některého členského státu, pouze pokud: a) je držitelem osvědčení podle článku 8b nařízení (ES) č. 216/2008; b) se jeho hlavní provozovna nachází na území některého členského státu; c) členské státy nebo státní příslušníci členských států vlastní více než 50 % poskytovatele služeb a skutečně jej přímo či nepřímo kontrolují prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících podniků, s výhradou ustanovení dohody se třetí zemí, jíž je Unie stranou, a d) poskytovatel služeb splňuje vnitrostátní požadavky týkající se národní bezpečnosti a obrany. 5. Podpůrné služby související s provozem EATMN může poskytovat centralizovaně manažer struktury vzdušného prostoru tak, že se tyto služby v souladu s čl. 17 odst. 3 přidají ke službám uvedeným v čl. 17 odst. 2. Může je rovněž výhradně poskytovat poskytovatel letových navigačních služeb nebo skupina takových poskytovatelů, zejména pokud se jedná o služby související s poskytováním infrastruktury ATM. Komise upřesní postupy pro výběr poskytovatelů nebo skupiny poskytovatelů, založené na odborné způsobilosti a schopnosti zajistit služby nestranně a nákladově efektivním způsobem, a vypracuje celkové posouzení odhadovaných nákladů a přínosů plynoucích z poskytování podpůrných služeb centralizovaným způsobem. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3. Komise určí poskytovatele či skupinu poskytovatelů v souladu s těmito prováděcími akty. ê 550/2004 Článek 9 Určení poskytovatelů meteorologických služeb 1. Členské státy mohou určit poskytovatele meteorologických služeb, aby dodával všechny meteorologické údaje nebo jejich část výlučně pro celý vzdušný prostor spadající pod jejich pravomoc nebo jeho část, přičemž je třeba brát ohled na bezpečnostní hlediska. 2. Členské státy neprodleně uvědomí Komisi a ostatní členské státy o všech rozhodnutích přijatých na základě tohoto článku, která se týkají určení poskytovatele meteorologických služeb. ê 1070/2009 Čl. 1 bod 5 (přizpůsobený) ð nový Článek 11 Systém sledování výkonnosti 1. Za účelem zlepšení výkonnosti letových navigačních služeb a ð služeb ï funkcí sítě v rámci jednotného evropského nebe se zřídí bude zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a ð služeb ï funkcí sítě. Součástí systému jsou: a) výkonnostní cíle na úrovni Společenství Ö Unie Õ ð a související místní výkonnostní cíle ï v klíčových oblastech zahrnujících bezpečnost, životní prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů; b) vnitrostátní plány nebo plány pro funkční bloky vzdušného prostoru, včetně výkonnostních cílů, zajišťujících soulad s výkonnostními cíli na úrovni Společenství Ö Unie Õ ð a souvisejícími místními výkonnostními cíli ï ; a c) pravidelná kontrola, sledování a měření výkonnosti letových navigačních služeb a služeb sítě. 2. Komise může v souladu s regulatorním postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 stanovit ð určí ï , že Eurocontrol nebo jiný nezávislý, nestranný a kvalifikovaný odborně způsobilý orgán, který bude působit jako „orgán pro kontrolu výkonnosti“. Úkolem orgánu pro kontrolu výkonnosti je pomáhat ve spolupráci s vnitrostátními dozorovými orgány Komisi a na základě jejich žádosti i vnitrostátním dozorovým orgánům v provádění systému sledování výkonnosti uvedeného v odstavci 1. ð EAA a Eurocontrol či jiný příslušný subjekt může orgánu pro kontrolu výkonnosti poskytovat odbornou pomoc. ï Komise zajistí, aby orgán pro kontrolu výkonnosti jednal při plnění úkolů, které mu Komise svěřila, nezávisle. 3. a) Výkonnostní cíle pro uspořádání letového provozu na úrovni Společenství přijme Komise regulatorním postupem podle čl. 5 odst. 3 poté, co zohlední příslušné údaje vnitrostátních dozorových orgánů na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru. b) Vnitrostátní plány či plány pro funkčních blokyů vzdušného prostoru uvedené v odst. 1 písm. b) vypracují vnitrostátní dozorové orgány a přijme (přijmou) členský stát nebo (členské státy). Tyto plány zahrnou závazné vnitrostátní ð místní ï cíle nebo cíle na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a vhodný systém pobídek přijat