ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.7

Považuje za nutné vyjasnit některé rozporné body ve funkci správce dopravy týkající se předmětu jeho činnosti a možnosti poskytnout svou odbornou způsobilost zároveň více než jednomu podniku, a to s cílem zamezit půjčování osvědčení, ke kterému v současné době dochází. Do budoucnosti by bylo vhodné zajistit pro samostatně výdělečně činné osoby lepší možnosti vzdělávání za účelem přístupu k povolání, což by vedlo ke zlepšení kvalifikace a k samostatnosti v řízení.
6.4

EHSV proto znovu uvádí své hlavní připomínky k tomuto tématu: — měla by být přijata charta na evropské úrovni, která by stanovovala úlohu dobrovolných organizací, včetně jejich práv a povinností; — Komise by měla vyhlásit rok dobrovolníků a zveřejnit bílou knihu o dobrovolné činnosti a aktivním občanství v Evropě; — členské státy by měly vypracovat právní rámec, který by zaručil právo provádět dobrovolnou činnost nezávisle na právním nebo sociálním postavení jednotlivce a zavedl ustanovení týkající se pojištění a proplácení výdajů; — Komise a členské státy by měly zvýšit povědomí o přínosu práce mládeže pro rozvoj mladých lidí a jejich dovedností, hodnot a postojů získaných aktivním zapojením v organizacích a pracovních aktivitách mládeže; — EU by měla klást zvláštní důraz na uznávání schopností získaných dobrovolnou činností.
5.3

Začlenění některých přístavů do projektu námořních dálnic a vyloučení jiných by vedlo k narušení hospodářské soutěže v nabídce přístavních služeb. Při volbě přístavů musí být ponechán volný prostor ostatním uchazečům, kteří se neustálým zvyšováním efektivnosti dokáží zapojit do sítě námořních dálnic.
4.3

EHSV se bezvýhradně staví za navržený jednotný předpisový rámec, který bude přehlednější a transparentnější a ve kterém budou stanoveny společné zásady a požadavky. V souvislosti s rostoucím významem EU je dále účelné usilovat o soulad s platnými mezinárodními normami a o co nejvyšší podíl na utváření budoucích předpisů OIE, a to i ve vztahu k uplatňování zásady předběžné opatrnosti. Komise poukázala na skutečnost, že ES by mělo dlouhodobě usilovat o členství v OIE, neboť by to pomohlo zvýšit soudržnost mezi normami, pokyny a dalšími ustanoveními OIE. Lze vycházet z toho, že předpisy EU jsou vzorem pro jiné obchodní partnery, což přispěje k vysoké úrovni ochrany zdraví. Kromě toho by tak bylo možné se vyhnout případnému narušení mezinárodní hospodářské soutěže. Zároveň by EU měla v tomto ohledu pomáhat určitým zemím třetího světa a zprostředkovávat v těchto zemích jasnou představu o nových právních předpisech EU.
1.5

EHSV je však toho názoru, že navzdory omezeným pravomocem Komise v této oblasti by sdělení mohlo jít více do hloubky a mohlo by se zabývat otázkami zasluhujícími si vzhledem k důležitosti, jaké se dnes těší, zvláštní pozornost.
3.2.3

Pokud EU bude chtít splnit do roku 2013 stanovené priority, bude muset investovat nejméně 30 miliard eur do infrastruktury (6 miliard eur do sítí pro přenos elektřiny, 19 miliard eur do plynovodů a 5 miliard eur do terminálů LNG). Investice jsou nutné nejen v oblasti přeshraničních spojení, ale také v odvětví výroby energie.
5.10

Ať jsou definice jakékoli, měly by být celé zahrnuty do tohoto návrhu, a nikoli pouze převzaty z GHS, ani by nemělo být potřeba odkazovat na další dokumenty. Návrh by byl vhodnou příležitostí pro první definici termínu „chemical“ jako podstatného jména (chemická látka) a přídavného jména (chemický). Je-li tento termín totožný s termínem „látka“, jak tomu s největší pravděpodobností je, mělo by to být zřejmé. Taková definice by více objasnila také předmět tohoto návrhu a dalších směrnic a nařízení, které jsou aplikovány v mnohem širším měřítku než pouze na výrobky přesněji definovaného „chemického“ průmyslu. Ozřejmilo by to rovněž skutečnost, že překlad podstatného jména „chemical“ jako „chemická látka“ v jazycích, které nemají jednoslovný ekvivalent, nepředpokládá existenci (pravděpodobně netoxické?) alternativní „ne-chemické látky“. Doufejme, že by to také mohlo omezit používání dobře míněných, avšak nic neříkajících výroků jako „většina předmětů obsahuje chemické látky“ (1) (co obsahují ty ostatní?) nebo „chemické látky se používají téměř na každém pracovišti“ (2) (co se používá na ostatních pracovištích?). EHSV samozřejmě chápe, že jakékoli používané definice musí být konzistentní ve všech právních předpisech. Je pro něj však nepřijatelné, aby nějaký právní předpis byl důležitější než jiný (jestliže tomu tak je, pak by to měl být právě tento návrh), a určitě je nepřijatelné, aby všechny zainteresované subjekty musely číst všechny související právní předpisy jen proto, aby zjistily, co které slovo znamená nebo naopak neznamená. Význam výše uvedeného roste, neboť překlad do různých jazyků vytváří rozdíly, které neexistovaly v originále, nebo vyhlazuje zásadní odlišnosti. Například slovo „product“ (výrobek) je zde použito v neutrálním slova smyslu jako jakékoli zboží, které lze koupit, používá se na pracovišti nebo jej používají spotřebitelé. Rozhodně nemá být synonymem ke slovu „article“ (předmět), které má v rámci EU a dalších právních předpisů zvláštní význam. Toto je evidentní v angličtině, ale v jiných jazycích už to může být méně jasné. Ať už je situace jakákoli, odlišnosti je třeba zachovávat. Kromě toho je třeba odhalit další jazykové a kulturní nejasnosti a těmto jevům se vyhnout. Např. „substance-free environment“ (prostředí bez látek) by v Evropě možná odkazovalo na vesmír. V USA toto spojení označuje školu, kde není povoleno pít alkohol a kouřit. V bulvárním tisku v mnoha kulturách je člověk, u nějž na rukou či oděvu najdete stopy po chemických látkách („chemicals“), považován za teroristu.
4.3

Přes společné trendy existují v členských státech a mezi nimi nápadně velké rozdíly. Průměrná délka života se v členských státech EU pohybuje od 65,4 do 77,9 let u mužů a od 75,4 do 83,8 let u žen.
7.8

EHSV si však klade otázku ohledně navrhovaného dodatečného označování, i s ponecháním dostatečné doby a za přiměřenou cenu. Je například nejasné, jak by mohl běžný občan vědět, že je „citlivý na diisokyanáty jiné než MDI“, nebo proč je to tak důležité. Osoby trpící chronickým (dlouhodobým) astmatem či dermatitidou jsou si vědomy toho, že téměř všechny domácí prostředky nebo výrobky k domácímu použití mohou mít akutní (krátkodobé) nežádoucí účinky. Za těchto okolností má dobré větrání a použití ochranného oděvu (rukavic) prvořadý význam, spolu s pokynem okamžitě zastavit manipulaci s výrobkem, pokud se příznaky objeví. To je rada vhodná pro všechny uživatele, bez ohledu na jejich předchozí zkušenost, a musí být uvedena na štítku. Vzhledem k tomu, že spreje, a tedy i štítky jsou malé, všechny tyto pokyny musí být jasné, věcné a čitelné při normálních podmínkách použití. Pokud bude zaveden požadavek uvádět další pokyny k použití či bezpečnostní pokyny, měly by být přiloženy v příbalovém letáku.
1.3

EHSV dále poznamenává, že v oblasti ochrany spotřebitele má ústřední úlohu legislativa. Na druhou stranu není stávající legislativa flexibilní a pro spotřebitele i dodavatele by mohly mít velký význam spravedlivé tržní podmínky. Pokud trh nefunguje dobře, je legislativa naprosto nezbytná. EHSV vyzývá Komisi, aby zajistila, že jsou právní předpisy skutečně prováděny a dodržovány všude tam, kde je jich zapotřebí. A to by v žádném případě nemělo poškodit stávající ochranu spotřebitele v členských státech. Jedním z nástrojů je v tomto ohledu lepší kontrola trhu, pročež EHSV vyzývá Komisi, aby zajistila provádění náležitého průzkumu makro- a mikrotrhu. Právní předpisy nelze oddělit od jejich vymáhání a musí je doprovázet neustálé vyhodnocování. Navíc je nezbytné, aby byla jednoduchá a srozumitelná, obzvláště s ohledem na to, že většina aktérů vnitřního trhu jsou MSP.
—

Celosvětové dohody by se měly zaměřit na relativní cíle (energetickou účinnost, emise skleníkových plynů/HDP), aby země s velkým potenciálem růstu (tedy s velkým nárůstem emisí skleníkových plynů) byly motivovány k účasti. Pobídky by měly být především v oblasti přenosu technologií, což je například cílem fóra AP-6 (26) šesti států z asijsko-tichomořské oblasti, aby se účinné technologie dostaly rychle do regionů, které mají největší potřebu dostihnout vývoj.
1.2

EHSV již také upozornil na to, že důležitým klíčem k úspěchu národních programů reforem je co nejrozsáhlejší zapojení všech relevantních sociálních subjektů – obzvláště sociálních partnerů – do všech fází procesu. V tomto ohledu Výbor vyjádřil politování nad tím, že v posledních několika letech nebyla uspokojivá úroveň konzultací se sociálními partnery a diskuse s občanskou společností. EHSV proto považuje za důležité posílit systém průmyslových vztahů na úrovni EU i členských států.
3.2

Výbor souhlasí s názorem, že praktické zkušenosti by měly být začleněny do transparentních srovnání. Klade důraz na zjištění, že ERK nespadá do oblasti směrnice 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací, ke které se Výbor vyjádřil ve vlastním stanovisku, a měl by tedy od ní být oddělen.
1.6.1

To se týká rozsahu působnosti směrnice. EHSV souhlasí, že by se směrnice měla vztahovat i na další typy smluv, podle nichž je zboží dodáváno spotřebitelům (např. pronájmy automobilů), a pro smlouvy, podle nichž se spotřebitelům poskytují služby s digitálním obsahem (např. hudba on-line). Týká se to také použitého zboží, které je prodáváno ve veřejné dražbě, při níž mají spotřebitelé možnost se osobně účastnit prodeje. Další aspekty, jako je definice dodávky, přenos rizika, pojem a prodloužení lhůt týkajících se shody zboží se smlouvou, krytí nároků při opakovaném poškození, režim důkazního břemene a dokonce některé opravné prostředky, by měly být v rámci smíšeného přístupu k revizi spotřebitelského acquis považovány za součást horizontálního nástroje a až bude návrh tohoto nástroje předán ke konzultaci a veřejné diskusi, mělo by se diskutovat o podrobnostech těchto témat.
5.4

Dalším významným aspektem, který zpráva zdůrazňuje, jsou dotace dopravy, které v Evropě dosahují částky pohybující se v rozmezí 270 až 290 miliard EUR. Téměř polovina je určena na silniční dopravu – jeden z nejméně ekologických druhů dopravy. Doprava přispívá k několika environmentálním problémům jako změna klimatu, emise do ovzduší a hluk, a zároveň je podporována rozsáhlými dotacemi. Silniční doprava dostává dotace ve výši 125 miliard EUR ročně, většina jsou dotace do infrastruktury, vzhledem k tomu, že daně ze silniční dopravy nejsou považovány za příspěvky na financování infrastruktury. Letecká doprava jako druh dopravy, který má nejvyšší specifický dopad na klima, dostává výrazné dotace formou daňových zvýhodnění, především osvobození od daně z pohonných hmot a DPH, které činí až 27–35 miliard EUR ročně. Železniční doprava je dotována 73 miliardami EUR ročně a profituje především z jiných dotací do rozpočtu. Lodní doprava dostává dotace ve výši 14–30 miliard EUR. (Size, structure and distribution of transport subsidies in Europe [Rozsah, struktura a rozdělení dotací do dopravy v Evropě], EEA).
2.10.3

EHSV se domnívá, že posílení výzkumných center v těchto regionech by mělo velmi pozitivní důsledky. Kromě toho by to bylo nezanedbatelnou diversifikací hospodářství v nejvzdálenějších regionech.
3.8

Lze také pochybovat o tom, zda kontroly totožnosti a prohlídky zavazadel nebo vozidel na silničních hraničních přechodech, letištích, v přístavech a méně častěji na autobusových či železničních nádražích opravdu zabrání pohybu teroristů, i když opatření na ochranu dokladů totožnosti představují účinnou obranu proti jejich padělání. I když tato opatření do jisté míry opravdu ztěžují celkový pohyb zločinců, komplikují život všem občanům a postupně vedou k tomu, že je možné podrobně sledovat jakýkoli pohyb osob, vezmeme-li v úvahu rozšířené využívání bezpečnostních videokamer, soukromých bezpečnostních služeb, elektronických průkazů ke vstupu do veřejných a soukromých institucí, signály mobilních telefonů a další prostředky lokalizace osob v reálném čase. Tyto prostředky však nedokáží zamezit sebevražedným útokům. Vytvářejí atmosféru policejního státu, nejsou–li přijata demokratická opatření, která by prokázala, že využívání těchto technologií nepřekračuje míru skutečně nezbytnou k dosažení jejich cíle. K řešení by mohly přispět vnitrostátní orgány dohledu, které by dohlížely na dohlížitele, a vytvoření evropské analytické skupiny zaměřené na tuto oblast a na problematiku údajů o osobách podezřelých z terorismu.
3.6

Pro tento účel bude životnost různých kategorií vozidel prodloužena následovně: a. 160 000 km nebo pět let podle toho, co nastane dříve, v případě motorů montovaných do vozidel kategorie M1, N1 a M2; b. 300 000 km nebo šest let podle toho, co nastane dříve, v případě motorů montovaných do vozidel kategorie N2, N3 s nejvyšší technicky přípustnou hmotností do 16 tun a kategorii M3 třídy I, II a třídy A a B s nejvyšší technicky přípustnou hmotností do 7,5 tuny; c. 700 000 km nebo sedm let podle toho, co nastane dříve, v případě motorů montovaných do vozidel kategorie N3 s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nad 16 tun a kategorie M3 třídy III a B s nejvyšší technicky přípustnou hmotností nad 7,5 tuny.
4.2

Přístupnější a „na míru šité“ režimy řízení z hlediska ochrany životního prostředí: integrace politik v oblasti životního prostředí do strategických rozhodnutí souvisejících s růstem a inovacemi umožní podnikům nejen dodržovat platné předpisy, ale vyzkoušet i nové a osvědčené postupy zohledňující svobodnou iniciativu a uzákoněné parametry, aby byly splněny zvláštní požadavky malých a nejmenších podniků. V prvé řadě je nezbytné podpořit režimy řízení z hlediska ochrany životního prostřed (jako EMAS nebo ISO). V souvislosti s EMAS (Evropský systém řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí) by tohoto cíle bylo možné dosáhnout například zahrnutím ustanovení ve prospěch MSP do předmětného nařízení, uplatňováním v souladu se strukturou MSP (5) a postupným odbouráváním současného systému kontrol a požadavků na poskytování informací od zaregistrovaných podniků. Cílem všeho je povzbuzovat MSP, aby se do tohoto systému zapojily, jelikož v současné době je zaznamenáván trvalý trend k zapojování pouze v Itálii, Německu a Španělsku. EHSV doufá, že Komise bude moci zohlednit tato doporučení i stanovisko EHSV o změně klimatu a občanské společnosti z července 2006 (6), především pro účely současné revize programu EMAS. EHSV konečně vyzývá Komisi, aby v neformálních a nekodifikovaných nástrojích na jednotlivých územních úrovních hledala prvky užitečné pro rozšíření současných režimů řízení z hlediska ochrany životního prostředí, neboť pouze přímé zapojení MSP a organizací MSP na místní a regionální úrovni může přispět ke změně nynější situace.
3.1.4

Pro úsilí o komunikaci o Evropě na místní úrovni jsou důležité četné sítě založené po celé Evropě. Např. centra „Europe Direct“ by o evropských politikách měla informovat s ohledem na všechny instituce EU. EHSV těmto sítím rád přispěje svými znalostmi a případně poskytne relevantní informační materiál a školení. Komise by měla přezkoumat relativně nízkou finanční podporu těchto sítí. S větším objemem prostředků a v případě více diferencovaného přístupu Komise by centra mohla účinnějším způsobem podpořit cíl „jednání na místní úrovni“. Navíc by Komise a Evropský parlament měly zvážit, jakým způsobem zapojit síť evropských agentur, rozptýlených po celé Evropě, do komunikačních činností EU. A konečně, EHSV ze zkušenosti ví, že zájem u občanů vzbuzují akce z oblasti kultury, které jsou důležitým prostředkem pro propagaci evropské myšlenky.
3.8

Komise cituje studii, ale nezpochybňuje výslovně systém snížených sazeb, ptá se však, zda pro účely, které si členské státy předsevzaly, neexistují vhodnější alternativní politické nástroje. Jako alternativu, nebo jako jednu z alternativ, uvádí systém přímých dotací, pomocí kterého by se dosáhlo stejných cílů, ale s nižšími náklady. Tento systém by mohl být vytvořen tak, aby se zamezilo negativním účinkům na úrovni EU, a mohl by zaručit větší transparentnost a být méně nákladný pro rozpočty členských států. Přesto je třeba poznamenat, že by se přímé dotace mohly projevit jako pochybná výhoda pro podniky, neboť jejich přidělení by se mohlo ukázat jako nejisté a dočasné v závislosti na potřebách státního rozpočtu nebo aktuálních politických směrech.
4.3.5

Mohl by se tak na základě institucionální spolupráce mezi členskými státy, Komisí a univerzitními orgány vytvořit a pečlivě připravit snadno přístupný evropský univerzitní portál, který by se pravidelně aktualizoval, byl obsahově atraktivní a měl širokou publicitu a přes který by bylo možné vstoupit do portálů různých evropských univerzit; také by se mohly vytvořit speciální útvary při zastoupeních Evropské unie, které by se zabývaly zvyšováním povědomí o evropském univerzitním prostoru.
—

urychlit prováděcí proces poté, co byla směrnice zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie tím, že by vnitrostátní koordinace byla svěřena jednomu kontaktnímu místu, které by spravovalo k tomuto účelu vytvořenou databázi, jak to ve svém sdělení doporučuje Komise, tj. vybavit toto kontaktní místo systémem varování, který by s předstihem několika měsíců upozornil na blížící se vypršení lhůty pro provedení. Belgie, Maďarsko a Nizozemsko se podle toho již zařídily;
1.13

Existuje mnoho oblastí činnosti, mohou se však seskupit do sedmi hlavních skupin: — výchova a vzdělání: zde je možné pracovat na národní, regionální i místní úrovni, a to různými způsoby – zvyšovat povědomí na školách a informovanost vyučujících tak, aby se snažili o větší propojení výuky s trhem práce, otevírat podniky a odborové organizace školám a podporovat školní iniciativy pořádané za tímto účelem a účast na nich, a rovněž zakládat partnerské spolupráce se školami s cílem poskytnout mladým lidem možnost získat praktické zkušenosti v podnicích; — odborná příprava: zapojit se do přípravy koncepcí a do organizace systémů odborné přípravy, podporovat osobní zdokonalování a získávání společenských schopností, rozvíjet programy na podporu zájmu o podnikání, podporovat a prosazovat vzdělávací akce, díky nimž by bylo možné včas reagovat na potřeby trhu týkající se požadovaných dovedností a kvalifikací, a popularizovat mezi mládeží technické profese a jejich potenciál na trhu práce; — odborné stáže: nabízet stáže jako součást studijních osnov mladých lidí, připravovat kodexy chování týkající se jejich pracovních podmínek a odměn, které by zamezovaly soutěžení mezi podniky, a definovat koncepci tutorování mladých stážistů a osvědčené postupy v této oblasti; — kolektivní vyjednávání: obohatit sociální dialog a sociální dohodu o rozměr práv mladých lidí coby právoplatných občanů, vyjednávat o formách organizace práce, jež by jim poskytly perspektivu jistoty během období přechodu k pracovně aktivnímu životu, a podporovat mladé pracující v tom, aby dokončovali svá studia nebo dále pokračovali ve studiu; — podpora sdružování: spolupracovat s organizacemi mládeže – podporovat sítě kontaktů mezi mladými lidmi a trhem práce a stimulovat jak mladé podnikatele, tak mladé pracovníky k zapojování do příslušných organizací, které je zastupují, a uznávat jejich schopnosti a dovednosti nabyté neformálním vzděláváním; — osvědčené postupy: podporovat výměnu osvědčených postupů, zejména formou zakládání platforem na výměnu zkušeností, osvědčených postupů a informací o projektech uskutečněných v podnicích, na univerzitách a ve sdruženích podniků a odborových organizací. — mobilita (v rámci Evropské unie a v rámci podniků): podporovat studium cizích jazyků (4) s cílem umožnit výměnu profesních zkušeností, a to na pozadí zaručení jejich zaměstnaneckých práv; sociální partneři se budou muset obzvláště věnovat přeshraniční spolupráci, pro kterou je mobilita mladých lidí nejdůležitější.
4.5

Obavy o kvalitu ovzduší v dané lokalitě vyžadují rozsáhlé kroky, jež se zaměřují na všechny zdroje emisí v ovzduší i na zemi včetně činností, jako je průmysl a silniční doprava, jež nelze připisovat přímo letecké dopravě, jsou však vedlejším produktem obsluhy letiště. Mělo by se podporovat propojení letišť s železniční sítí, a vytvořit tak ekologicky udržitelné alternativy dopravy na letiště, rozšíření autobusové a železniční sítě je však v tomto ohledu také významným faktorem. Letiště by měla vybízet k používání ekologických vozidel prostřednictvím uplatnění snížených poplatků za parkování na letišti a přednostních parkovišť. Minimálním požadavkem by mělo být, aby vozidla letištních služeb využívala čistších energetických zdrojů, jako je zemní plyn a elektrický proud, řada typů vozidel je už dnes napájena baterií, což by se mělo dále rozšiřovat, je-li to možné, podle konkrétních provozních požadavků. Přeprava letištního personálu na letiště a zpět může způsobit značnou hustotu silniční dopravy, měly by se proto podporovat jiné alternativy, k nimž patří autobusy pro přepravu personálu, společné cestování automobilem, systém posunutých pracovních směn mimo dopravní špičku a tam, kde je to možné, dojíždění na kole.
3.5

Vzhledem k vyjádřením Komise o nutnosti změn obsahu směrnice a výzvě členským státům, aby zastavily provedení směrnice 2004/40/ES do vnitrostátní legislativy (8), se v podstatě jedná o stažení směrnice 2004/40/ES v současném znění. Z formálního hlediska přitom dojde jedině k odložení vstupu směrnice v platnost. Taková situace způsobí nekonzistenci právního systému, protože zúčastněné strany dostanou protichůdné signály o rozsahu činností, které jsou na evropském pracovním trhu nutné k omezení expozice pracovníků elektromagnetickým polím. EHSV by proto chtěl zdůraznit význam co nejrychlejšího stanovení konzistentních pravidel.
3.1

Vzácnost energie a neustálá nejistota co do zdrojů zásobování negativně ovlivňuje životní podmínky občanů a zachování konkurenčních podmínek evropských podniků. Tyto faktory by v budoucnu mohly mít závažné důsledky, a to i v situaci přetrvávající nestability a nárůstu cen energetických zdrojů.
1.9

Výbor se domnívá, že výše sankcí pro plavidla třetích zemí by měla být harmonizována ve všech členských státech Evropské unie. Má rovněž za to, že v případě nedodržení předpisů ze strany nespolupracujících států by měla být zvážena možnost uplatnit jiné sankce než ty, které souvisejí s rybolovem.
1.5

EHSV vítá zavedení solventnostního systému na základě dvou kapitálových požadavků: solventnostního kapitálového požadavku (SCR) a minimálního kapitálového požadavku (MCR), z nichž každý má jiný účel. SCR by měl odrážet cílovou úroveň kapitálu, které by se určitý subjekt měl snažit dosáhnout za běžných provozních podmínek, kdežto MCR by měl odrážet úroveň kapitálu, pod níž by již mělo dojít k zahájení mezních opatření dozoru. EHSV by přivítal, kdyby úprava na úrovni II dále vyjasnila podmínky týkající se zjednodušeného výpočtu SCR (čl. 108), jakož i okolností vedoucích k vyžádání dodatečného solventnostního kapitálu.
3.2

Dle názoru EHSV je bezpochyby nutné, aby byly co možná nejrychleji zjednodušeny a harmonizovány předpisy pro tvorbu seznamů, aktualizaci, předávání a zveřejňování informací. Vytyčeného cíle lze však dle názoru Výboru dosáhnout rychleji a jednodušším způsobem, a to tak, že stávající ustanovení o shromažďování a zveřejňování informací budou z příslušných právních předpisů odstraněna a nahrazena jedním právním předpisem, který Komisi poskytne nutný právní základ a pravomoc co možná nejrychleji zahájit a provádět zjednodušení a harmonizaci za uplatnění regulativního postupu. Bude to mít stejný výsledek, aniž by se muselo čekat na časově náročné provádění do legislativy a správní praxe členských států.
7.5

Zvýšit transparentnost a zjednodušit přístup na trhy v zájmu větší likvidity trhu s elektřinou a zemním plynem. Na trhu existuje nedostatek spolehlivých a aktuálních informací (mezi stranami zapojenými do řetězce). Nevyváženost informací mezi společnostmi s tradičně monopolním postavením a jejich konkurenty je značná. Větší transparentnost by minimalizovala rizika při vstupu nových subjektů na trh a snížila by i překážky vstupu, zlepšila důvěru ve velkoobchodní trhy, a tím i důvěru v cenové signály. Nicméně je nezbytné, aby byla zajištěna určitá jednotnost/adekvátnost informací, která – aniž by byla podceňována důležitost diskrétnosti ohledně strategie/obchodech společnosti – by neponechala žádný prostor pro různé výklady, jež by ohrozily skutečnou transparentnost trhu.