Elektrická a elektronická zařízení (EEZ) spadající do rámce směrnice o OEEZ jsou v současné době rozdělena do deseti kategorií vymezených podle produktů a vyjmenovaných v přílohách I a II . Od 15. srpna 2018 budou EEZ rozdělena do šesti kategorií vycházejících ze způsobu sběru a vyjmenovaných v přílohách III a IV . Cíle využití, které mají výrobci splnit podle čl. 11 odst. 1, platí pro každou kategorii tak, jak je uvedeno v příloze V.

Změna kategorizace povede ke zvýšení objemu odpadu, který je třeba recyklovat, o 7 %, což znamená, že cíle recyklace platné od roku 2018 (na základě 6 kategorií) jsou ambicióznější než cíle platné od roku 2015 do roku 2018 (na základě 10 kategorií). Tento stav je žádoucí, protože cíle by se měly postupně zvyšovat a vyšší náročnost cílů z roku 2018 (6 kategorií) povede k mírnému zvýšení přínosů pro životní prostředí i hospodářství, protože zvýší množství využitého a recyklovaného materiálu.

Rozdělení do šesti kategorií je mnohem bližší operacím na úrovni sběru a zpracování. Může proto také zvýšit konzistentnost ve vykazování údajů a omezit administrativní zátěž jak pro zařízení pro sběr a zpracování OEEZ, tak pro vnitrostátní orgány, které údaje konsolidují a kontrolují jejich soulad.

2.3. Závěr

Komise dospěla na základě provedeného posouzení k závěru, že neexistují důvody pro přezkum cílů využití u šesti nových kategorií EEZ uvedených v části 3 přílohy V, protože tyto cíle jsou zhruba stejně ambiciózní jako cíle stanovené pro současných deset kategorií EEZ podle části 2 přílohy V.

3.Přezkoumání možnosti stanovení samostatných cílů pro OEEZ, která mají být připravena k opětovnému použití

3.1. Cíl

Vhodnost stanovení samostatných cílů pro přípravu k opětovnému použití byla posouzena kompilací příslušných postupů používaných v členských státech, analýzou stimulů a překážek při přípravě k opětovnému použití a vyhodnocením toho, zda je na základě dostupných informací možné a proveditelné stanovit samostatné cíle pro OEEZ, která mají být připravena k opětovnému použití.

3.2. Posouzení možnosti stanovení samostatných cílů pro OEEZ, která mají být připravena k opětovnému použití

Z oznámení členských států Eurostatu vyplývá, že v roce 2012 bylo v EU opětovně požito / připraveno k opětovnému použití přibližně 70 000 OEEZ. Podávání samostatných údajů o opětovném použití / přípravě k opětovnému použití však pro členské státy není povinné, takže související údaje za rok 2012, které jsou uvedeny v tabulce níže, vykázalo jen patnáct členských států.

Členský stát Sebraná OEEZ (v tunách) OEEZ opětovně použitá / připravená k opětovnému použití (v tunách) Opětovné použití / příprava na opětovné použití na základě sebraných OEEZ Rakousko 77 402 1 248 2 % Belgie 116 458 4 068 3 % Bulharsko 38 431 292 1 % Chorvatsko 16 187 0 0 % Kypr 2 514 42 2 % Česká republika 53 685 0 0 % Dánsko 76 200 0 0 % Estonsko 5 465 0 0 % Finsko 52 972 557 1 % Francie 470 556 9 568 2 % Německo 690 711 11 845 2 % Řecko 37 235 0 0 % Maďarsko 44 262 0 0 % Irsko 41 177 360 1 % Itálie 497 378 - - Lotyšsko 4 694 37 1 % Litva 14 259 0 0 % Lucembursko 5 010 0 0 % Malta 1 506 0 0 % Nizozemsko 123 684 475 0 % Polsko 175 295 791 0 % Portugalsko 43 695 33 0 % Členský stát Sebraná OEEZ (v tunách) OEEZ opětovně použitá / připravená k opětovnému použití (v tunách) Opětovné použití / příprava na opětovné použití na základě sebraných OEEZ Rumunsko 23 083 0 0 % Slovensko 22 671 0 0 % Slovinsko 9 430 30 0 % Španělsko 157 994 351 0 % Švédsko 168 612 0 0 % Spojené království 503 611 41 630 8 % CELKEM 3 474 177 71 327 2 %

S ohledem na vysoký počet členských států, které nevykázaly samostatně množství OEEZ, která byla opětovně použitá nebo připravená k opětovnému použití, ale také s ohledem na nedostatečné upřesnění činností, které byly ve zprávách členských států považovány za opětovné použití nebo za přípravu na ně, nejsou tyto informace dostatečně reprezentativní. Dané údaje však postačují k přijetí závěru, že s výjimkou několika členských států nejsou opětovné použití a příprava k opětovnému použití na úrovni EU dobře rozvinuty. Studie zjistila, že mezi členskými státy existují velké rozdíly ve způsobu spotřeby použitých produktů, což ovlivňuje úroveň rozvoje odvětví. Proto je poněkud obtížné posoudit potenciál přípravy k opětovnému použití v celé EU.

V rámci studie byla vyhodnocena proveditelnost stanovení samostatného cíle pro přípravu k opětovnému použití. Vzhledem ke svým ekonomickým dopadům by příprava k opětovnému použití mohla z ekonomického hlediska vést k velkým úsporám a příjmům. Příprava k opětovnému použití má také pozitivní společenský dopad, protože přispívá k vytváření pracovních míst a poskytuje části obyvatel s nízkými příjmy možnost zakoupit levné domácí spotřebiče. Příprava k opětovnému použití může mít i dopady na životní prostředí, protože sníží potřebu výroby nových EEZ a zabrání vzniku odpadu. V tomto případě by se však měl brát ohled i na spotřebu energie, protože nová zařízení jsou většinou účinnější než opětovně použitá starší zařízení.

Na druhou stranu by pro stanovení samostatného cíle pro přípravu k opětovnému použití bylo nutné mít k dispozici kvalitní údaje o objemu OEEZ, která by mohla být v EU připravena k opětovnému použití, a o ekonomické proveditelnosti změny logistiky, aby se zajistilo, že potenciál opětovného použití OEEZ lze opravdu využít. Zejména v členských státech, kde je příprava k opětovnému využití málo rozvinutá, by si stanovení samostatného cíle vynutilo změny struktur pro sběr odpadu a zavedení postupů pro testování OEEZ při sběru a před jakýmkoli dalším transferem. Bylo by rovněž nutné zavést vhodný systém vykazování, aby se omezilo riziko několikanásobného započítání, protože jedno OEEZ by mohlo být před recyklací několikrát odvezeno do sběru a připraveno k opětovnému použití. V systému vykazování by se také muselo rozlišovat mezi skutečnými toky OEEZ připravených k opětovnému použití a toky zařízení, která jsou opětovně použita, aniž představují odpad. Kromě toho by při zavedení samostatného cíle pro přípravu k opětovnému použití existovalo riziko, že výrobci EEZ nebudou k dosažení tohoto cíle přispívat rovnoměrně, protože poptávka pro použitých produktech není u všech kategorií EEZ stejná a v některých případech se liší dokonce i u různých značek téhož typu zařízení. Riziko nerovného přispívání k dosažení cíle existuje sice i u cíle kombinovaného, ten však poskytuje větší flexibilitu pro kompenzaci rozdílů v poptávce po použitých produktech mezi kategoriemi EEZ.

Lze tedy shrnout, že studie potvrdila, že zavedením samostatného cíle pro přípravu k opětovnému použití by vznikly další povinnosti pro hospodářské subjekty a členské státy (např. podávání zpráv, monitorování) a výrazně by se zvýšila administrativní zátěž. Kombinovaný cíl pro přípravu k využití a recyklaci platný od roku 2015 (části 2 a 3 přílohy V) členským státům umožňuje, aby o jeho dosažení usilovaly jak podporou recyklace, tak podporou přípravy k opětovnému použití. Je však pravděpodobné, že členské státy, které si stanoví vnitrostátní cíle pro přípravu OEEZ k opětovnému použití, budou aktivněji podporovat postupy vedoucí ke zvýšení přípravy k opětovnému použití, včetně podpory přístupu pracovníků z center opětovného použití k OEEZ, jak vyžaduje čl. 6 odst. 2 směrnice, a proto ve srovnání využití OEEZ na úrovni EU dosáhnou lepších výsledků.

3.3. Závěr

Na základě hlavních zjištění posouzení přijímá Komise závěr, že v této fázi není vhodné stanovit ve směrnici o OEEZ samostatné cíle pro OEEZ, která mají být připravena k opětovnému použití. Komise však bude podporovat výměnu informací mezi členskými státy, aby se vyzdvihly osvědčené postupy v členských státech, v nichž jsou na vnitrostátní či regionální úrovni nebo v rámci rozšířené odpovědnosti výrobců stanoveny cíle pro přípravu OEEZ k opětovnému využití.

4.Přezkum metody pro výpočet dosažení cílů využití stanovené v čl. 11 odst. 2 směrnice 2012/19/EU o OEEZ

4.1. Cíl