První fórum se konalo v březnu 2019 poté, co bylo během interinstitucionálních jednání dosaženo předběžné dohody mezi Evropským parlamentem a Radou. Účastníci fóra uznali, že bezprostřední prioritou je zaměřit se na plné provedení nové architektury informačních systémů EU v oblasti hranic, migrace a bezpečnosti. Komise plánovala podpořit tuto prioritu srovnávacím přehledem s cílem stanovit účinná opatření v oblasti sledování a koordinace. Cílem bylo přijmout méně formální přístup spočívající ve spolupráci s vnitrostátními koordinátory, kteří by měli zajistit, aby všechny zúčastněné strany byly plně informovány. Zvláštní pozornost byla věnována potřebám finančních a lidských zdrojů, včetně odborné přípravy koncových uživatelů, tak aby bylo provádění v souladu s harmonogramem. Bylo rovněž konstatováno, že v souladu s různými právními předpisy odpovídá za technickou koordinaci správní rada agentury eu-LISA a že by Rada pro spravedlnost a vnitřní věci měla aktuální stav provádění pravidelně zařazovat na svůj program jednání.

Podle čl. 78 odst. 5 nařízení (EU) 2019/817 a čl. 74 odst. 5 nařízení (EU) 2019/818 musí Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o aktuálním stavu příprav na provedení těchto nařízení v plném rozsahu. Jak je stanoveno v nařízeních o interoperabilitě, měla by uvedená zpráva obsahovat podrobné informace o vzniklých nákladech a informace o rizicích, která mohou mít dopad na celkové náklady. Komise musí předkládat podobné zprávy každý rok až do stanovení dat zahájení provozu složek interoperability prostřednictvím prováděcích aktů Komise uvedených v článku 72 nařízení (EU) 2019/817 a článku 68 nařízení (EU) 2019/818.

·Při provádění se v uplynulém roce pokročilo, problémy však přetrvávají. Členské státy by měly zajistit politickou podporu na vysoké úrovni.

·Členské státy by měly dokončit posouzení nezbytných vnitrostátních právních předpisů a odpovídajícím způsobem je připravit.

·Celkově byl zaznamenán značný pokrok, pokud jde o systémy správy a řízení.

·Členské státy by měly urychleně odhadnout své potřeby v oblasti zdrojů a tyto zdroje zajistit.

Souběžně s prováděním nařízení o interoperabilitě probíhá rovněž související vývoj jednotlivých systémů IT, a to jak stávajících, tak i nových. Vzhledem k tomu, že vzniká nová celková architektura, je při provádění nařízení o interoperabilitě nezbytné, aby byly plně funkční všechny i jednotlivé systémy. Pokud jde o pokrok dosažený u jednotlivých systémů, Komise vyjádřila znepokojení ohledně výsledků při vývoji Systému vstupu/výstupu. Přestože má testovací období začít do konce tohoto roku, členské státy poukázaly na malou připravenost na zavedení tohoto systému na vnitrostátní úrovni. To by mohlo mít negativní dopad na zahájení jeho provozu. S ohledem na tuto skutečnost by měly členské státy urychlit vnitřní postupy k zajištění nebytných lidských zdrojů a také uspíšit zadávání veřejných zakázek, které řeší úpravu vnitrostátních systémů v souvislosti s jejich připojením k ústřednímu Systému vstupu/výstupu a které mělo proběhnout už v minulém roce.

Na fóru rovněž někteří účastníci vyjádřili obavy, že k určitému zpoždění by mohlo dojít kvůli krizi Covid-19. Týká se to zejména zahájení provozu Systému vstupu/výstupu. Dopady na vývoj informačních systémů EU, jako je Systém vstupu/výstupu, mohou mít důsledky na vývoj složek interoperability. Tyto dopady však nejsou lineární, což znamená, že o měsíc opožděné zahájení provozu jednoho informačního systému sice může vést až k měsíčnímu zpoždění, pokud jde o zahájení provozu složek interoperability, je však rovněž možné, že tato prodleva opožděné zahájení jejich provozu nezpůsobí.

Vzhledem k současné situaci přetrvává u všech zúčastněných stran určitý stupeň nejistoty, pokud jde o dopad krize Covid-19 na probíhající projekty. Komise se v nadcházejících měsících hodlá spojit s agenturou eu-LISA a členskými státy s cílem uspořádat podrobnou diskusi o možných dopadech krize na příštím fóru, které je plánováno na podzim roku 2020.

Během vykazovaného období projevovala předsednictví Rady i nadále svůj závazek k provádění, přičemž některá z nich uspořádala vlastní konference oslovit širší publikum v této oblasti. Komise tyto iniciativy předsednictví vítá.

4.Požadavky v oblasti odborné přípravy

Během schůzek v rámci tří fór bylo opakovaně zdůrazněno, že interoperabilita je více než jen projekt IT. Koncoví uživatelé, tj. příslušníci pohraniční stráže, azylové orgány či policisté, budou muset přesně znát způsoby přístupu k informacím, které mají k dispozici. Odborná příprava dotčených zaměstnanců je soustavně zmiňována jako nutnost. V tomto ohledu se Komise zavázala, že v březnu 2020 uspořádá akci Train the Ambassadors (Vyškolit ambasadory) s cílem poskytnout odpovědným subjektům členských států materiály, které jim umožní informovat a instruovat koncové uživatele ohledně používání rámce a složek interoperability. Tato akce se nemohla v důsledku krize Covid-19 fyzicky uskutečnit, avšak Komise zpřístupnila vzdělávací materiály v digitální podobě.

5.Náklady a rizika

V legislativním finančním výkazu připojeném k návrhům Evropské komise na obě nařízení o interoperabilitě byla na rozvoj interoperability v roce 2020 vyčleněna částka 11 954 000 EUR. Jak je uvedeno ve 2. zprávě agentury eu-LISA o pokroku v oblasti interoperability z června 2020, dosud byla na podporu činností v oblasti přípravy interoperability využity prostředky ve výši 1 718 606 EUR.

V rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost neexistují rozpočtové prostředky přidělené členským státům v roce 2020 výslovně na interoperabilitu. V budoucím víceletém finančním rámci na období 2021–2027 se navrhuje vyčlenit pro členské státy 136,3 milionu EUR na úpravy jejich vnitrostátních systémů v souvislosti s používáním složek interoperability. Tyto finanční prostředky představují příděl na podporu projektů členských států a nejsou určeny na proplacení skutečně vzniklých nákladů. Jako takové nemusí tyto prostředky splňovat požadavky na dodatečné financování, než tomu je u prostředků přidělených agenturám Unie, jež jsou plně financovány z rozpočtu Unie.

Pokud jde o rizika překročení nákladů, krize Covid-19 bude mít nevyhnutelný dopad na dobu trvání některých jednotlivých částí celkového projektu zavádění nové architektury informačních systémů EU v oblasti hranic, migraci a bezpečnost. Tento dopad se v současné době posuzuje na základě plánovaného harmonogramu. Delší doba trvání projektu pravděpodobně zvýší náklady. Avšak vzhledem k tomu, že s rozvojem interoperability se právě začalo, existuje stále prostor ke zmírnění dopadu na celkový harmonogram a náklady. V době zveřejnění zprávy běží projekt interoperability nadále podle stanoveného harmonogramu a v mezích původně odhadovaného rozpočtu.

6.Závěr

S ohledem na obecný závazek všech členských států, zemí přidružených k schengenskému prostoru a agentur Unie zajistit plné provedení nařízení o interoperabilitě pokračuje Komise v koordinaci a sledování opatření všech zúčastněných s cílem dosáhnout plné dostupnosti nových a modernizovaných systémů IT a složek interoperability do konce roku 2023.

Jak bylo uvedeno výše, práce na provádění nařízení o interoperabilitě zatím probíhají podle plánu. Při provádění rámce interoperability však musí všichni aktéři společně dosáhnout pokroku u všech informačních systémů EU a složek interoperability. Bude nutné sledovat možná zpoždění kvůli krizi Covid-19, zejména pokud jde o vývoj Systému vstupu/výstupu. Komise bude v tomto ohledu spolupracovat se všemi zúčastněnými stranami s cílem získat co nejjasnější přehled o potenciálních zpožděních, aby taková zpoždění byla co nejkratší a mohl být dodržen harmonogram provádění. Komise je odhodlána učinit spolu s členskými státy a agenturami Unie maximum pro to, aby případný dopad krize Covid-19 na cílové datum pro plné provedení byl co nejmenší a aby celkové plánované náklady zůstaly v mezích odhadovaného rozpočtu uvedeného v legislativním finančním výkazu.