Zvláštní zpráva č. 2/2012 „Finanční nástroje pro malé a střední podniky spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj“





GLOSÁŘ CEB : Rozvojová banka Rady Evropy CIP : Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (Competitiveness and Innovation Framework Programme). Viz EIP níže. EBRD : Evropská banka pro obnovu a rozvoj. EFRR : Evropský fond pro regionální rozvoj. EIB : Evropská investiční banka. EIF : Evropský investiční fond (specializovaný fond skupiny EIB, který poskytuje kapitál a záruční nástroje pro malé a střední podniky). EIP : Program pro podnikání a inovace (Entrepreneurship and Innovation Programme). Program GŘ pro podniky a průmysl určený malým a středním podnikům, součást programu CIP, který spravuje EIF pod dohledem GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti. Na základě rozhodnutí č. 1639/2006/ES tento program podpory pro malé a střední podniky zahrnuje pět mechanismů, z nichž tři mají za cíl zlepšit přístup malých a středních podniků k financování: mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem I a II (GIF I a GIF II) a záruční mechanismus pro malé a střední podniky (SMEG). Tyto mechanismy jsou doplňkem mechanismů víceletého programu (viz níže). ERP : Evropský program pro obnovu (European Recovery Programme). V kontextu tohoto auditu se jím rozumějí německé Marshallovy fondy a fondy financované z jejich výnosů. ERP nebyl stanoven na žádné programové období a není prováděn regionálně. Jako evergreenový vnitrostátní fond ve prospěch německých podniků má revolvingovou povahu; financování z výnosů nelze transformovat zpět na granty. Správcem fondů ERF je banka KfW a na řízení fondů se nepodílejí orgány regionální správy. Více informací o ERP a Marshallových fondech v Německu je k dispozici na internetové stránce KfW. Evergreen : Finanční nástroj nebo fond bez pevného data splatnosti nebo pevné doby platnosti. Financování z výnosů : Budoucí přebytek fondu odvozený z příspěvků veřejného sektoru, který lze (jakmile je k dispozici) použít na pomoc malým a středním podnikům. Finanční instituce : Firmy, jejichž hlavní podnikatelskou činností jsou finanční aktivity, například přijímání vkladů, investování finančních prostředků nebo finanční obchodování. Všechny finanční instituce jsou finančními zprostředkovateli. Finanční zprostředkovatel : Subjekt jednající jako zprostředkovatel mezi zdroji kapitálu a poptávkou po nich (např. banka, podílový fond, fond). Fond : Oddělené portfolio nástrojů finančního inženýrství, které řídí jeden či více manažerů fondů podle stanovených investičních politik a cílů. Fond lze zákonným způsobem zřídit nebo založit jako samostatný blok finančních prostředků v rámci finanční instituce. Fond vede oddělené účty a transakce. GIF : Mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem (High Growth and Innovation Facility) (viz EIP). Grant : Nevratný rozpočtový příspěvek, který poskytuje EU nebo kterákoli veřejná instituce členského státu. Uváděno i jako "veřejná dotace". GŘ : Generální ředitelství. IMSP : Inovativní MSP činný v oblasti vyspělých technologií. JEREMIE : Společné evropské zdroje pro mikropodniky a střední podniky (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises, iniciativa Komise a skupiny EIB pro financování malých a středních podniků využívající výhradně strukturální fondy). Kapitál : Rizikový kapitál investovaný nebo držený ve firmě v podobě kapitálových nástrojů nebo podobných nástrojů (např. konvertibilní a podřízené úvěry). KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau je německá spolková rozvojová banka se zkušenostmi s financováním malých a středních podniků. Jedná zejména jako subdodavatel Banky Rady Evropy a je činná jako mezinárodní finanční instituce na středoevropském a východoevropském trhu financování malých a středních podniků. Kritické množství : Částka určená na základě funkce vztahu mezi velikostí fondu a jeho výnosy. Při větších investicích lze zajistit příznivější míru návratnosti a obvykle se snižují transakční náklady. Likvidace : Proces, který zahrnuje prodej veškerého majetku (podílového) fondu, vypořádání s věřiteli, rozdělení případného zbývajícího majetku mezi vlastníky a rozpuštění fondu. Manažer fondu : Komplementář nebo subjekt odpovědný za realizace investiční strategie fondu, který řídí jeho portfolio finančních nástrojů dle smluvních ustanovení. MAP : Víceletý program pro podniky a podnikání (Multi-Annual Programme for Entreprise and Entrepreneurship), program GŘ pro podniky a průmysl určený pro malé a střední podniky, který řídí EIF pod dohledem GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti. Na základě rozhodnutí 2000/819/ES pozměněného rozhodnutím č. 1776/2005/ES je tento program prováděn prostřednictvím dvou mechanismů pro MSP, které spravuje EIF: programu počátečního kapitálu evropských technologických zařízení (nástroje rizikového kapitálu, "Program počátečního kapitálu ETZ") a záručního mechanismu pro malé a střední podniky (záruční nástroje, "SMEG"). Nástupnickým programem víceletého programu je program CIP/EIP (viz výše). Mezaninové financování : Druh dluhového financování s vysokým výnosem, které se často vyskytuje v dluhově financovaných akvizičních transakcích a často znamená možnost nebo právo nabytí akcií ve firmě za preferenční kurz. Mezaninové financování má často podobu podřízených konvertibilních půjček. Mezera ve financování : Nesoulad mezi poptávkou po finančních zdrojích a jejich nabídkou. V rámci tohoto auditu se mezera ve financování týká pouze mezery u různých druhů finančních nástrojů pro malé a střední podniky v konkrétní oblasti EU. Mikroúvěr : V rámci tohoto auditu drobné úvěry (obvykle do 25 000 EUR) poskytované mikropodnikům (dle definice EU). Obvykle tyto mikropodniky získávají i bezplatné poradenství a mentoring. MP : Memorandum o porozumění. MPOPI : Ministerstvo průmyslu, obchodu a práce státu Izrael. MSP : Malý a střední podnik (dle definice Komise). V programovém období 2007–2013 se může také jednat o kterýkoli malý podnik. Náklady na správu : V rámci tohoto auditu náklady na správu znamenají všechny náklady, které nese finanční zprostředkovatel nebo MSP v souvislosti s náklady na správu finančních nástrojů. Tyto náklady zahrnují například zprostředkovatelské poplatky, poplatky za záruku, poplatky za manipulaci, členské poplatky, poplatky za monitorování, výkonnostní poplatky, poplatky za zpracování i režijní náklady manažera fondu. Za náklady na správu se nepovažují platby úroku a dividendy. Nástroje finančního inženýrství (nebo také finanční nástroje) : Pojem, který Komise používá k označení různých vratných nástrojů, jež nabízejí strukturální fondy s cílem zlepšit přístup malých a středních podniků k financování, a dále rozvoj měst a energetickou účinnost. V kontextu tohoto auditu se jedná o kapitálové, úvěrové a záruční nástroje pro malé a střední podniky. Neplnění : V kontextu tohoto auditu se jedná o případ, kdy MSP nesplácí svůj úvěr podle smluvních podmínek. V případě záruk znamená neplnění okamžik realizace záruky, kdy záruční fond, protizáruční fond nebo oba fondy plní svou povinnost uhradit nesplacenou částku. NUTS : Klasifikace územních statistických jednotek (Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques). Standardní termín definovaný Eurostatem. V kontextu EFRR Komise používá tzv. regiony NUTS-2. Pákový efekt : V kontextu tohoto auditu výkonnosti je pákový efekt vyjádřen tím, kolik EUR z financování (veřejného a soukromého) bylo shromážděno a vyplaceno na financování malých a středních podniků na každé euro vyplacené z veřejného financování (EU a členských států). Příloha II uvádí schematický přehled fungování pákového efektu u každé hlavní kategorie finančních nástrojů a výklad koncepce pákového efektu v rámci EFRR. Podílový fond : Zákonným způsobem zřízený fond, který má kontrolní podíl v několika dceřiných kapitálových fondech, záručních fondech nebo úvěrových fondech. Preferenční režim pro investora : Pojem užívaný v rámci tohoto auditu k popisu situací, kdy veřejný sektor nemá postavení věřitele pari passu (rovnocenné postavení), protože soukromému sektoru – např. komerčním bankám, soukromým investorům – je přiznán preferenční režim. To znamená, že fondy veřejného sektoru jsou z hlediska práv na splacení v nižší třídě. Program počátečního kapitálu evropských technologických zařízení : Program počátečního kapitálu evropských technologických zařízení (viz MAP). Provozní kapitál : Oběžná aktiva podniku (krátkodobé zásoby + pohledávky + peněžní ekvivalenty + peněžní prostředky) minus krátkodobá pasiva podniku (krátkodobé závazky + zálohy). Převod podniku : Převod podniku, podnikání nebo části podniku či podnikání ze strany vlastníka na jinou osobu. Revolving : Koncepce, při níž jsou příspěvky na finanční nástroje po prvním použití (nebo cyklu) znovu vkládány do daného procesu (nebo znovu používány, recyklovány). Režim pari passu : Právní pojem užívaný k popisu skutečnosti, že dva či více finančních nástrojů mají rovnocennou třídu z hlediska práv na splacení. Opakem režimu pari passu je preferenční režim pro investora/soukromý sektor. RK : Rizikový kapitál. Specializovaná forma kapitálového financování pro nové, malé nebo rizikové nekotované podniky. Řídicí orgán : Veřejný orgán členského státu, který řídí strukturální fondy (včetně EFRR) jménem daného členského státu. SBIC : Program malých investičních společností (Small Business Investment Companies Program). SBIC je jeden z programů finanční pomoci, který ve Spojených státech amerických poskytuje správní úřad pro malé podniky, Small Business Administration (SBA). Americký kongres jej zřídil v roce 1958 s cílem překlenout mezeru mezi potřebou kapitálu u podnikatelů a tradičními zdroji financování. Struktura programu je jedinečná v tom, že SBIC jsou soukromě vlastněné a řízené investiční fondy, kterým vydává licenci a které reguluje SBA. Tyto fondy využívají své vlastní kapitálové fondy a fondy vypůjčené se zárukou SBA pro kapitálové a dluhové investice do způsobilých malých podniků. Jedná se o vládou sponzorovaný fond fondů, který investuje dlouhodobý kapitál do soukromě vlastněných a řízených investičních firem (držitelů licencí). SBA prostřednictvím programu SBIC neinvestuje do malých podniků přímo. SBA zajišťuje podporu bez regionálního rozlišení. SMEFF : Finanční nástroj pro malé a střední podniky v rámci programu Phare GŘ pro rozšíření ("Polsko a Maďarsko: pomoc při restrukturalizaci jejich hospodářství"). Únikový efekt : Každý efekt snižující částku peněz dostupných pro poskytování finančních nástrojů pro malé a střední podniky. Úvěr : Půjčka peněz za úrok dlužníkovi, který musí půjčenou částku vrátit. Veřejné financování : V kontextu tohoto auditu a v souladu s nařízeními o strukturálních fondech se jedná o každý veřejný příspěvek na financování operací finančního inženýrství, jehož zdrojem je rozpočet EU, členského státu, regionálních a místních orgánů a jakýkoli podobný výdaj. Záruka : V kontextu tohoto auditu se zárukou rozumí závazek určité strany (záručního fondu) uhradit předem definovanou výši zaručené jistiny a úroku v případě neplnění u úvěru poskytnutého finančním zprostředkovatelem (bankou) ve prospěch MSP. Záruka vždy ponechává určité riziko na věřiteli a daný MSP je za úvěr nadále odpovědný. Záruky mohou nebo nemusí být realizovány na první požádání. SHRNUTÍ I. Malé a střední podniky jsou páteří hospodářství Evropské unie. Vytvářejí zaměstnanost, inovace a bohatství. Mohou však na druhé straně trpět nedostatkem financování, protože nejsou schopny získat přístup k takovému druhu a objemu financování, jaké v daný okamžik potřebují. II. Na podporu podnikání Evropská unie (EU) používá hlavně svou politiku pro podniky a politiku soudržnosti. III. Politika soudržnosti využívá zejména granty a ve stále větší míře v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) i finanční nástroje. IV. Finanční nástroje jsou vratné a revolvingové nástroje, které zajišťují, aby z nich mohly mít prospěch jednotlivé po sobě jdoucí vlny malých a středních podniků. V. Audit Účetního dvora se zaměřil na opatření finančního inženýrství spolufinancovaná z EFRR v programových obdobích 2000–2006 a 2007–2013. Zjištění auditu vycházejí z přímého přezkumu vzorku projektů a šetření systémů Komise a členských států pro řízení, monitorování a informování. VI. Hlavním cílem auditu bylo posoudit, zda byly výdaje EFRR na opatření finančního inženýrství pro malé a střední podniky účelné a efektivní. VII. Účetní dvůr zjistil, že účelnost a efektivnost opatření narušovaly důležité nedostatky, zejména v důsledku nepřiměřenosti stávajícího regulačního rámce strukturálních fondů: a) pokud byla k dispozici hodnocení mezer ve financování malých a středních podniků, vykazovala závažné nedostatky; b) nařízení o strukturálních fondech, původně určená pro granty, mají čtyři závažné nedostatky, protože se nezabývají zvláštními rysy finančních nástrojů (viz bod 119); c) před tím, než se finanční prostředky dostaly do malých a středních podniků, docházelo k významným prodlením a v porovnání s ostatními programy EU pro malé a střední podniky byla schopnost EFRR zapojit soukromé investice malá. VIII. Účetní dvůr doporučuje: a) Při navrhování opatření finančního inženýrství by řídicí orgány měly zajistit, aby byl jejich návrh řádně odůvodněný dostatečně kvalitním posouzením nedostatku financování MSP, včetně vyčíslené analýzy mezery ve financování. b) Při schvalování operačních programů včetně opatření finančního inženýrství by Komise měla ověřovat jejich soulad s posouzením mezery ve financování MSP a měla by zajišťovat kvalitu tohoto posouzení. c) Při koncipování návrhů pro nařízení o strukturálních fondech by normotvůrce a Komise měli řešit jednotlivé konkrétní nedostatky uvedené ve zprávě (body 48–77). Na obecnější rovině by zákonodárce a Komise měli zajistit přiměřenější regulační rámec, aby návrh a provádění opatření finančního inženýrství netrpěly nedostatky regulačního rámce strukturálních fondů, zeměpisnými omezeními a efekty rozptýlení. d) Komise by měla poskytnout spolehlivý a technicky důkladně zajištěný systém monitorování a hodnocení konkrétně určený pro finanční nástroje. V důsledku toho by pak finanční nástroje měly být při postupech monitorování, vykazování a auditu Komise odděleny od čistých grantů a částka finančních prostředků skutečně vyplácených malým a středním podnikům by měla být transparentní. Zejména by se Komise a členské státy měly dohodnout na malém počtu měřitelných, relevantních, specifických a jednotných ukazatelů výkonů určených pro finanční nástroje. e) Komise by měla zkoumat možnost poskytnout členským státům již hotové struktury a nástroje finančního inženýrství pro malé a střední podniky (např. granty s licenčními poplatky, účelové investiční nástroje) s cílem urychlit provádění a snížit náklady na správu. f) Členské státy by za podpory Komise měly usilovat o začlenění všech finančních nástrojů spolufinancovaných z EFRR pro malé a střední podniky do jediného operačního programu na každý členský stát. To by znamenalo racionalizaci procesu plánování a odstranilo by to jeden z klíčových zjištěných faktorů vedoucích k prodlením. g) Kromě stanovování koncepcí a definic pákového efektu a recyklace v nařízeních o strukturálních fondech by Komise v závislosti na druhu podílového fondu nebo fondu měla vyžadovat smluvně závazné minimální hodnoty koeficientu využití pákového efektu, minimální revolvingová období a údaje pro výpočet ukazatele pákového efektu. h) Jestliže nebude možné výše uvedená doporučení provést v rámci politiky soudržnosti, Účetní dvůr vyzývá normotvůrce a Komisi, aby zvážili alternativní způsoby provádění podpory malých a středních podniků prostřednictvím nástrojů finančního inženýrství. V takovém případě by tyto nástroje měly být podporovány programy, které bude centrálně řídit Komise, nebo účelovými investičními nástroji, na nichž budou spolupracovat Komise a členské státy, nebo programy řízenými přímo členskými státy. ÚVOD 1. Malé a střední podniky [1] jsou páteří hospodářství EU a představují 99 % všech podniků [2]. Finanční trhy však přistupují k investicím do malých a středních podniků velmi opatrně, protože tyto podniky jsou vnímány jako rizikovější než velké společnosti, zvláště pak pokud jde o malé a střední podniky na inovativních trzích (IMSP). 2. Podle Střediska pro sledování evropských malých a středních podniků [3] představuje omezený přístup k financování pro malé a střední podniky v Evropě problém. Situaci zhoršily nedávné finanční krize, které zvlášť těžce zasáhly některé členské státy. 3. Protože má veřejný sektor při podpoře malých a středních podniků důležitou úlohu, zvláště pak pokud jde o zajišťování vhodného financování, poskytuje Komise přístup k financování různými způsoby. POLITIKA SOUDRŽNOSTI EU 4. Cílem politiky soudržnosti EU je posilovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost v rámci EU snižováním rozdílů mezi regiony EU. V rámci politiky soudržnosti EFRR výslovně stanoví možnost přispívat na přístup malých a středních podniků k financování především pomocí jednorázových grantů, které díky jejich samotné podstatě příjemce není povinen vracet. 5. V programovém období EFRR 2000–2006 a ve větší míře v programovém období EFRR 2007–2013 Komise a většina členských států užívala nástroje finančního inženýrství (vratné nástroje) v rámci politiky soudržnosti EU. Tématem tohoto auditu výkonnosti je vývoj těchto finančních nástrojů EFRR. PODPORA MALÝCH A STŘEDNÍCH PODNIKŮ FINANČNÍM INŽENÝRSTVÍM MIMO POLITIKU SOUDRŽNOSTI 6. Protože je zajišťování a zlepšování přístupu malých a středních podniků k financování tak důležité, podporuje EU přístup malých a středních podniků k financování dvěma hlavními způsoby: a) Vytváření zvláštních programů – víceletého programu pro podnik a podnikavost (MAP), jehož nástupcem se stal program pro podnikání a inovace (EIP). Víceletý program a EIP společně představovaly částku 1,6 miliardy EUR v letech 2001–2013. Jsou prováděny prostřednictvím Evropského investičního fondu (EIF). Účetní dvůr nedávno provedl audit záručního mechanismu malých a středních podniků (SMEG), který je součástí MAP a EIP [4]. b) Evropská investiční banka (EIB) zavedla úvěrové programy ve výši zhruba 70 miliard EUR (2001–2010) s cílem zlepšit malým a středním podnikům přístup k financování. Tyto programy jsou financovány zejména ze zdrojů EIB a nezískávají žádné finanční prostředky z rozpočtu EU [5]. PODPORA FINANČNÍHO INŽENÝRSTVÍ EFRR PRO MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY 7. V posledních dvou programových obdobích Komise podporovala v souvislosti s politikou soudržnosti vratné formy pomoci prostřednictvím nástrojů finančního inženýrství. Podle Komise to představuje zhruba 12 miliard EUR z rozpočtu EU přidělených ve prospěch opatření finančního inženýrství ve všech členských státech EU [6]: 1,6 miliardy EUR (2000–2006) a 10,4 miliardy EUR (2007–2013), z toho 1,5 miliardy EUR, resp. 7,9 miliardy EUR v platbách do podílových fondů nebo fondů přispívajících na nástroje finančního inženýrství. 8. Číselné údaje jsou orientační a je třeba je posuzovat obezřetně [7], zejména za programové období 2007–2013 [8]. To je hlavně důsledek toho, že Komise nemá podrobné informace o financování nástrojů finančního inženýrství [9]. Kromě toho stále není známo, do jaké míry malé a střední podniky skutečně využily částky přidělené do podílových fondů a fondů. 9. Stručné shrnutí příslušných celkových částek podle programového období je k dispozici v příloze I. 10. V současné době nařízení [10] specifikuje, že nástroje finančního inženýrství lze využít ke třem účelům: fondy na podporu podniků, zejména malých a středních podniků, fondy rozvoje měst a fondy na podporu energetické účinnosti. 11. Totéž nařízení předpokládá, že členské státy mohou EIF zapojit do provádění nástrojů finančního inženýrství třemi různými způsoby: příprava hodnocení, posouzení mezer ve financování MSP, činnost podílového fondu; tento způsob je v současné době uplatňován v osmi členských státech a třech regionech [11], činnost poradce vnitrostátních nebo regionálních orgánů. MECHANISMY FINANČNÍCH NÁSTROJŮ 12. Provádění přístupu k financování programů vyžaduje aktivní zapojení finančních zprostředkovatelů, kteří transformují veřejné prostředky na finanční nástroje pro malé a střední podniky. Veřejné financování mohou doplnit další finanční prostředky poskytované soukromým sektorem, které zvyšují celkový objem prostředků, jenž je k dispozici pro investice do malých a středních podniků – takto Účetní dvůr definuje pákový efekt. Pákový efekt je schematicky vysvětlen podle jednotlivých kategorií finančních nástrojů v příloze II. 13. Většina finančních prostředků, kterými přispívají operační programy, směřuje do vybraného podílového fondu (který řídí EIF, vnitrostátní instituce nebo jiné subjekty), následně pak k vybraným zprostředkovatelům (viz diagram). Alternativně mohou být tyto finanční prostředky převáděny přímo vybraným finančním zprostředkovatelům. V kontextu nástrojů finančního inženýrství jsou příjemci finanční zprostředkovatelé a malé a střední podniky jsou koneční příjemci. DIAGRAM TOK FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ Z OPERAČNÍHO PROGRAMU SMěREM K MSP (ZJEDNODUŠENÁ ILUSTRACE) +++++ TIFF +++++ 14. Je třeba rozlišovat tři hlavní druhy finančních nástrojů: kapitálové, úvěrové a záruční nástroje. Jsou to všechno nástroje způsobilé pro spolufinancování z EFRR, ale musí být v souladu s pravidly způsobilosti jak EU, tak vnitrostátními (týká se to např. převodu podniku, provozního kapitálu či státní podpory). 15. V případě kapitálových a úvěrových nástrojů se předpokládá, že výnosy vytvářené prodejem majetkových podílů nebo dluhovou službou budou znovu použity na financování dalších finančních nástrojů pro jiné malé a střední podniky. V tom spočívá revolvingový efekt. 16. U záruk jsou peníze skutečně vynakládány pouze v případě neplnění. Nedojde-li k neplnění, lze vložené příspěvky uvolnit, jakmile jsou splněny příslušné smluvní podmínky. 17. Podle posledních strategických dokumentů, které zveřejnila Komise, je velmi pravděpodobné, že nástroje finančního inženýrství budou v příštím programovém období dále rozvíjeny [12]. Odpovědný útvar Komise, GŘ pro regionální politiku, skutečně považuje pákový a revolvingový efekt za hlavní výhody finančních nástrojů oproti grantům. Další často zmiňované výhody finančních nástrojů spočívají v tom, že tyto nástroje mohou: a) poskytovat udržitelné financování malých a středních podniků za podmínek příznivých pro trhy; b) zvyšovat finanční odborné znalosti a know-how jak veřejných orgánů, tak malých a středních podniků; c) poskytovat pro investiční projekty týkající se malých a středních podniků ve srovnání s granty větší počáteční financování. ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 18. Hlavním cílem auditu bylo posoudit, zda jsou výdaje z EFRR na nástroje finančního inženýrství [13] pro malé a střední podniky účelné a efektivní. 19. Účetní dvůr se zabýval těmito klíčovými otázkami účelnosti a efektivnosti: a) kvalita posouzení mezery ve financování MSP; b) vhodnost rámce EFRR k provádění finančních nástrojů; c) účelnost a efektivnost finančních nástrojů při dosahování výsledků. 20. Audit byl proveden v Komisi a v pěti členských státech (Německo, Maďarsko, Portugalsko, Slovenská republika a Spojené království). Podle číselných údajů, které poskytla Komise, představuje těchto pět členských států přibližně 46 %, resp. 30 % přídělů EFRR pro nástroje finančního inženýrství v programových obdobích 2000–2006 a 2007–2013. Při výběru těchto členských států byla pozornost věnována tomu, aby byla zajištěna dostatečná rozmanitost finančních nástrojů, struktur financování a také zeměpisná vyváženost. 21. Byl posouzen vzorek 34 operací spolufinancovaných z EFRR, 24 z programového období 2000–2006 a 10 z programového období 2007–2013. Příloha I uvádí přehled celkových přidělených a vyplacených částek zahrnutých do této zprávy, včetně jejich podílu na celkové výši EFRR. 22. Audit zahrnoval přezkum dokumentace a setkání se zástupci různých veřejných orgánů a finančními zprostředkovateli odpovědnými za koncepci, provádění a správu opatření finančního inženýrství a nástrojů pro malé a střední podniky. 23. Byly také shromážděny důkazy z finančních auditů, které v obou programových obdobích provedla Komise nebo Evropský účetní dvůr ("Účetní dvůr"), z kontroly dokladů a setkání v rámci auditu v Komisi a EIF [14]. 24. Audit v EIF se týkal dvou ze tří druhů služeb, které fond poskytoval v kontextu opatření finančního inženýrství pro malé a střední podniky v rámci EFRR, dále přípravy posouzení mezery ve financování MSP a činnosti podílového fondu. 25. V rámci svého porovnávání použil Účetní dvůr jako příklady dobré praxe určité mezinárodně uznávané programy [15] a také určité srovnatelné centrálně řízené programy EU [16]. Všechny tyto programy totiž sledují podobnou logiku intervence jako programy na zajištění přístupu MSP k financování v rámci politiky soudržnosti (odhlédnuto od širšího cíle územní soudržnosti). Všechny mají také společné to, že usilují o dosažení ekonomického růstu a vytváření pracovních příležitostí cestou rozvoje podniků za pomocí finančních nástrojů. PŘIPOMÍNKY KVALITA POSOUZENÍ MEZERY VE FINANCOVÁNÍ MSP 26. Nesoulad mezi nabídkou a poptávkou u různých druhů finančních nástrojů pro malé a střední podniky, označovaný jako mezera ve financování, odůvodňuje zásahy veřejného sektoru na trhu. Aby byly při plnění potřeb financování malých a středních podniků účelné, měly by být operace EFRR založeny na důkladném posouzení mezery ve financování [17]. 27. Účetní dvůr zkoumal kvalitu posouzení mezer, zvláště to, zda tato posouzení mezer: a) určila a vyčíslila potřebu opatření ze strany veřejného sektoru ve prospěch opatření finančního inženýrství pro malé a střední podniky; b) měla vazbu na příslušné operační programy; c) byla dostatečně předem dostupná všem dotčeným zúčastněným subjektům. 28. Ačkoli se všechna posouzení mezer EIF držela standardní metodiky (tj. společné šablony), vykazovala znatelně nerovnoměrnou úroveň kvality. Účetní dvůr však jako příklad správné praxe určil posouzení mezery EIF pro Švédsko a použil je jako srovnávací standard (viz rámeček 1). RÁMEČEK 1 POSOUZENÍ MEZERY, KTERÉ EIF PROVEDL PRO ŠVÉDSKO, PŘÍKLAD SPRÁVNÉ PRAXE Posouzení mezery, které EIF dokončil v lednu 2007, zahrnovalo: úplnou analýzu poptávky a nabídky financování malých a středních podniků v celé zemi podle druhu finančního nástroje, případně se zohledněním regionálních zvláštností, oblasti, kde bylo nebo nebylo možné důvodně určit existenci mezer ve financování, odkazy na předešlou podporu EFRR nebo jiné programy EU pro přístup k financování včetně úlohy skupiny EIB, informace o plánovaném strukturování spolufinancovaných fondů pro financování malých a středních podniků (rozdělení finančních prostředků) včetně vazby na operační program předložený Komisi ke schválení, informace o tom, kteří potenciální finanční zprostředkovatelé by mohli být schopni financování provádět. 2000–2006: OBECNě NEEXISTOVALA ŽÁDNÁ POSOUZENÍ MEZER 29. V programovém období 2000–2006 Komise a členské státy obecně neprováděly posouzení mezer ve financování MSP. Ačkoli bylo na opatření finančního inženýrství pro malé a střední podniky vynaloženo 1,6 miliardy EUR, posouzení mezer nebyla ani povinná, ani Komisí doporučená. 30. Hodnocení ex ante, která předpokládá nařízení o strukturálních fondech [18], neobsahovala řádné posouzení mezery ve financování MSP. Například v Portugalsku byly programy pro malé a střední podniky financovány bez jakéhokoli předchozího posouzení mezery, zatímco v Německu (regiony Berlín a Severní Porýní-Vestfálsko) nebyla provedená posouzení konkrétní a jejich skutečné využití příslušnými orgány je nejisté. 2007–2013: VÝZNAMNÉ NEDOSTATKY 31. V programovém období 2007–2013 neexistují žádné konkrétní právní požadavky na existenci a využití posouzení mezer ve financování MSP na úrovni operačního programu. Avšak Komise, vědoma si jejich užitečnosti, se v partnerství s EIF rozhodla spolufinancovat posouzení mezer prováděná na žádost členských států a bezplatně [19]. Tato posouzení by byla využita k přípravě operačních programů za účelem stanovení cílů a zdrojů pro zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování. 32. V letech 2006–2009 EIF vypracoval 55 posouzení mezer na nepovinnou žádost 20 členských států, z nichž 18 bylo během auditu přezkoumáno. Kromě posouzení mezer týkajících se auditovaných členských států byla přezkoumána další posouzení mezer provedená pro Španělsko, Francii a Polsko, protože na tyto členské státy připadala většina posouzení mezer. EIF URČIL A VYČÍSLIL POTŘEBU OPATŘENÍ VEŘEJNÉHO SEKTORU 33. U všech přezkoumaných posouzení mezer EIF vyčíslil mezeru ve financování a konstatoval nutnost opatření veřejného sektoru ve prospěch finančního inženýrství pro malé a střední podniky. 34. EIF však pouze zřídka odkazoval na předešlou podporu EU pro přístup malých a středních podniků k financování v rámci kontextu EFRR či mimo něj. Pokud už EIF na takovou podporu odkázal, nepokusil se vyvodit žádné poučení. CHYBÍ JASNÁ VAZBA S OPERAČNÍMI PROGRAMY 35. V žádném ze zkoumaných případů nebyla v posouzeních mezer EIF vazba na operační programy EFRR, k nimž posouzení příslušela. Posouzení mezer, která vypracoval EIF, byla provedena nezávisle na procesu operačních programů, často u nich docházelo k prodlením a často vedla k ne zcela optimálnímu rozdělení finančních prostředků pocházejících z opatření operačních programů na finanční nástroje. 36. V důsledku toho, když bylo třeba sjednat následné rámcové dohody (mezi členskými státy a manažery podílových fondů), objevila se u operačních programů znovu značná omezení (např. rozdělení mezi jednotlivé druhy nástrojů, územní omezení, požadavky na monitorování a vykazování), která nebyla v posouzeních mezer řešena. 37. Polské regionální orgány například nebyly spokojeny s úrovní kvality pěti regionálních posouzení mezer [20]. V jiných případech byla posouzení mezer v kontextu provádění operačních programů do velké míry opomenuta (např. Andalusie, Maďarsko). 38. Komise nevyžadovala žádné nezávislé hodnocení ani přezkum kvality týkající se posouzení mezer, která si objednala od EIF. EIB však provedla hodnocení, které posouzení mezer označilo za "částečně neuspokojivé" a kritizovalo zejména zpožděný proces posouzení mezer a "nejrůznější externí problémy" včetně problémů regulačních [21]. POSOUZENÍ MEZER NEBYLA SYSTEMATICKY ZVEŘEJŇOVÁNA 39. Pro optimalizaci rozsahu a kvality zajištění finančních prostředků pro malé a střední podniky je nezbytné co možná nejvíce zvyšovat povědomí zúčastněných subjektů o konkrétních potřebách financování malých a středních podniků. To znamená poskytovat finančním zprostředkovatelům i různým zájmovým skupinám a sítím malých a středních podniků úplná posouzení mezer ve stejnou dobu jako řídicím orgánům. 40. V rozporu s memorandem o porozumění [22] nebyly ve většině případů zveřejněny úplné zprávy. Komise pouze zveřejnila shrnutí. VHODNOST RÁMCE EFRR PRO PROVÁDěNÍ FINANČNÍCH NÁSTROJŮ 41. Přiměřený regulační a správní rámec je pro členské státy a četné regiony a zúčastněné finanční instituce kritickým faktorem úspěchu při účelném a efektivním zajišťování přístupu malých a středních podniků k financování. 42. Účetní dvůr zkoumal: a) zda právní a správní rámce dostatečně zohledňovaly zvláštní povahu jednotlivých finančních nástrojů; b) zda využití EFRR jako mechanismu pro zajišťování finančních nástrojů podněcovalo řádné finanční řízení; c) zda byly systémy Komise pro monitorování a informování vhodné k danému účelu. ZVLÁŠTNÍ POVAHA JEDNOTLIVÝCH FINANČNÍCH NÁSTROJŮ NENÍ DOSTATEČNě ZOHLEDNěNA 43. Stávající nařízení o strukturálních fondech [23] uvádí, že finanční nástroje zahrnují rizikový kapitál (forma kapitálového financování), úvěrové fondy a záruční fondy. Neobsahují žádná konkrétní ustanovení o kapitálových, úvěrových a záručních fondech, které se zásadně liší jak od nevratných nástrojů (grantů), tak i navzájem. Ani finanční nařízení [24] neexistuje konkrétně pro různé finanční nástroje. 44. V důsledku toho Komise řídí vratnou pomoc pro malé a střední podniky podle stejného právního rámce jako nevratné granty. 45. Komise uznala, že tato skutečnost vede k problémům. Například zpráva interního auditu z roku 2010 [25] zjistila, že návrh regulačního a strategického rámce nebyl nejvhodnější pro dosahování cílů a že nepřiměřená koncepce systému mohla mít silný nepříznivý dopad na výsledky i pověst Komise. 46. S cílem pomoci členským státům pochopit, jak by se měla nařízení o strukturálních fondech používat na podporu finančních nástrojů, vydala Komise nejprve dvě rozsahem omezené výkladové poznámky – v červenci 2007 a prosinci 2008. Až v únoru 2011, čtyři roky po začátku současného programového období, vydala Komise komplexní a relevantní výkladovou poznámku k nástrojům finančního inženýrství, která rozlišuje hlavní druhy finančních nástrojů. 47. Výkladová poznámka Komise z února 2011 však není právně závazná a stále trvají čtyři zásadní nedostatky nařízení o strukturálních fondech: nedostatečná ustanovení o pákovém efektu a revolvingu finančních prostředků, možnost vyčlenit neodůvodněné příděly pro finanční nástroje, možnost neodůvodněného využívání preferenčního režimu pro soukromý sektor, nejasná pravidla způsobilosti v oblasti provozního kapitálu. NEDOSTATEČNÁ USTANOVENÍ O PÁKOVÉM EFEKTU A REVOLVINGU FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ 48. Prvním nedostatkem je to, že nařízení o strukturálních fondech jasně nezmiňují využívání pákového efektu u fondů a revolvingové finanční prostředky z výnosů obecně, a konkrétně pak to, jak a dokdy jsou tyto koncepce použitelné [26]. Jak Komise při mnoha příležitostech zopakovala, jedná se o klíčové vlastnosti nástrojů finančního inženýrství i strukturálních fondů ve stávajícím programovém období [27]. 49. Nařízení o strukturálních fondech nestanoví konkrétní dobu (10, 20, 30 let) nebo recyklační faktor (alespoň jednou, dvakrát, třikrát) pro opakované využití finančních prostředků z výnosů, pokud ještě nebyly vyčerpány. Kromě toho je způsob, jakým kapitálové, úvěrové a záruční fondy využívají pákový efekt u finančních prostředků, zásadně odlišný, což nebylo v nařízeních zohledněno. 50. Ačkoli poznámka z února 2011 uznává rozdíly v druzích finančních nástrojů, jen málo zmiňuje jejich pákový efekt a uvádí jen jeho přínosy, aniž by definovala a stanovovala jakékoli požadavky na pákový efekt (koeficienty pákového efektu, frekvence a opakované použití finančních prostředků z výnosů) [28]. 51. Pokud jde o revolvingovou povahu finančních prostředků, výkladová poznámka uvádí pokyn, v němž povzbuzuje k tomu, aby byly veřejné zdroje vrácené po prvním investičním cyklu "znovu přidělovány pro stejný druh opatření ve stejném regionu, pro který platí daný operační program" [29]. Řídicí orgány by však měly vždy využívat značnou možnost volného uvážení ve věci opakovaného použití případných finančních prostředků z výnosů, protože tyto finanční prostředky lze kdykoli převést zpět do podoby nevratných grantů [30], což omezuje možné přínosy nástrojů finančního inženýrství. 52. Například v Andalusii ustanovení o likvidaci jen uvádělo, že zbývající likvidované fondy by měly být převedeny do regionálního rozpočtu a poté je bez omezení může využívat regionální vláda. To znamenalo, že finanční prostředky z výnosů fondu bylo možno použít ke krytí řádných výdajů regionální vlády nebo jako granty pro jiné hospodářské subjekty než malé podniky [31]. 53. Kromě toho, jak je vysvětleno níže v bodech 78–83, zavedené systémy pro monitorování a informování neumožňují ověřovat, zda určitá investiční strategie, úniková politika nebo ustanovení o likvidaci [32] účelně stanoví podmínky, za nichž mohou být finanční prostředky z výnosů využívány opakovaně. V důsledku toho nedostává Komise dostatečné informace, aby revolvingové využívání finančních prostředků sledovat. MOŽNOST VYČLENIT NEZDŮVODNěNÉ PŘÍDěLY PRO FINANČNÍ NÁSTROJE 54. Druhý nedostatek spočívá v tom, že podle současného nařízení o strukturálních fondech [33] nejsou pro členské státy, které zavedly podílové fondy, povinná automatická zrušení závazků v době platnosti operačního programu, pokud nedošlo k výplatám z fondu. 55. Jak je uvedeno v bodě 32, členské státy nebyly povinny provádět posouzení mezer ve financování malých a středních podniků. Zákonodárce tak nabídl možnost nadměrných přídělů pro finanční nástroje. 56. Komise bude moci tento stav závazně upravit předpisy až na konci programu, více než dva roky po skončení sedmiletého programového období. 57. Výmluvným příkladem takto nadměrného přídělu do fondu je záruční fond v Itálii (viz rámeček 2). MOŽNOST NEODŮVODNěNÉHO VYUŽÍVÁNÍ PREFERENČNÍHO REŽIMU PRO SOUKROMÝ SEKTOR 58. Třetím nedostatkem je to, že nařízení o strukturálních fondech [34] bez další specifikace umožňují využít preferenční režim pro soukromý sektor, což je v neprospěch veřejného sektoru, v tomto případě strukturálních fondů. K využití tohoto preferenčního režimu dochází v případě, že smlouvy neposkytují EFRR rovnocenná práva na vrácení částek jako soukromým spolufinancujícím subjektům (tj. nikoli režim pari passu). 59. Preferenční režim lze odůvodnit snahou přitáhnout soukromé investory nebo věřitele prostřednictvím zvyšování jejich šancí na návratnost investic a získání lepšího poměru rizika a výnosů. Jeho využití však je třeba řádně odůvodnit, neboť omezuje schopnost shromáždit dostatečné financování z výnosů pro další vlnu malých a středních podniků. RÁMEČEK 2 PŘÍPAD NADMěRNÝCH PŘÍDěLŮ DO FONDU: ZÁRUKY EFRR V ITÁLII (SARDINIE) Řídicí orgán na Sardinii nepožádal o žádné posouzení mezery. S ohledem na cílový koeficient pákového efektu ve výši 10 v kombinaci s průměrnou záruční mírou 65 %, které stanovil obchodní plán řídicího orgánu [35], by vklad do fondu ve výši 233 milionů vedl k vydání nových záruk ve výši nejméně 3585 milionů EUR, tj. o 51 % vyšších, než byla maximální očekávaná částka nových záruk podle obchodního plánu. To představuje zhruba 38 % nesplacených úvěrů všech podniků na Sardinii (v současné době ve výši 11803 milionů EUR), což není realistické. Do poloviny roku 2011 bylo vůči tomuto fondu zaručeno 1,5 milionu EUR z celkového přídělu 233 milionů EUR. Tento nadměrný příděl nepodléhá automatickému zrušení závazků. 60. Proto by řídicí orgány měly posoudit, zda preferenční režim existuje a zda je odůvodněný [36]. Stávající nařízení o strukturálních fondech ani výkladové poznámky Komise však tuto otázku dále neupřesňují. 61. Tři případy neodůvodněného využití preferenčního režimu byly zjištěny v anglických regionech Londýn, Merseyside a Yorkshire a Humberside. Pokud by jen jeden z podřízených podílových fondů neplnil, podílový fond by nejprve musel provést splátku bance na úkor plnících fondů. 62. Čtvrtý případ byl zjištěn v Maďarsku, kde kapitáloví investoři zajistili návratnost svých prostředků pomocí doložky o omezení využití výnosů na úkor veřejného přispěvatele a své riziko omezili pomocí doložky o zmírnění ztrát. V důsledku toho veřejný přispěvatel nese plné riziko, ale nedostává plnou odměnu. NEJASNÁ PRAVIDLA ZPŮSOBILOSTI V OBLASTI PROVOZNÍHO KAPITÁLU 63. Čtvrtým nedostatkem jsou podmínky způsobilosti provozního kapitálu, které nebyly v nařízeních o strukturálních fondech řešeny. Ve výkladové poznámce z února 2011 Komise konstatuje, že financování provozního kapitálu, které není spojeno s plánem na zřízení nebo rozšíření podniku, by prostřednictvím finančních nástrojů nemělo být podporováno [37]. 64. Použití nejednoznačného pojmu "kapitál na rozšíření" a mnohé výjimky pro použití provozního kapitálu způsobily mezi finančními institucemi v členských státech zmatek. Komise došla k názoru, že způsobilost provozního kapitálu "je třeba zkoumat a provádět individuálně a přitom řádně zohledňovat a dodržovat platné právní a správní předpisy o státní podpoře" [38]. 65. Důsledky této nejistoty bylo možné pociťovat například v Maďarsku, kde řídicí orgán uvedl, že výklad podmínek Komise je složitý, že není možné podmínky sledovat a že tyto podmínky zvyšují riziko pro finanční zprostředkovatele do takové míry, že o poskytování provozního kapitálu v rámci EFRR ztratili zájem. SOUČASNÉ VLASTNOSTI EFRR NARUŠILY ŘÁDNÉ FINANČNÍ ŘÍZENÍ FINANČNÍCH NÁSTROJŮ 66. Vlastnosti EFRR, které narušily řádné finanční řízení finančních nástrojů, jsou zejména jeho územní povaha a jeho nedostatečné kritické množství (efekt rozptýlení). Tyto vlastnosti měl EFRR v průběhu různých programových období. EFRR: ÚZEMNÍ POVAHA S DALEKOSÁHLÝMI DŮSLEDKY PRO FONDY MALÝCH A STŘEDNÍCH PODNIKŮ 67. První neodmyslitelnou vlastností EFRR je jeho územní přístup. Pro jeho provádění je 27 členských států rozděleno na 271 statisticky definovaných regionů, obvykle na úrovni NUTS 2 [39]. 68. Tento přístup je v rozporu s prohlášením Komise, že hospodářská soutěž, které evropské podniky čelí, se stále více odehrává na celosvětové scéně a inovace jsou vnímány jako globální jev, který v uzavřeném prostředí není úspěšný a udržitelný [40]. Na rozdíl od vratné pomoci spolufinancované z EFRR taková územní omezení pro ostatní finanční nástroje pro malé a střední podniky řízené Komisí (např. program počátečního kapitálu ETZ, GIF, mechanismus financování MSP (SMEFF), SMEG atd.) v rámci EU skutečně neplatí. 69. Kromě toho Účetní dvůr v EU (Německo) a mimo EU (Spojené státy americké a Izrael) nalezl několik příkladů správné praxe bez regionálních omezení, z nichž některé jsou dále vysvětleny v rámečku 3. 70. Toto regionální rozdělení brání využití typických ukazatelů spojených s finančními nástroji, jako je procento zahraničního kapitálu v rozvahách malých a středních podniků, míry bankovního zprostředkování, míry neplnění, míry zamítnutí úvěrů nebo koeficienty poměru vlastního jmění a zadluženosti. Tyto statistické údaje v mnoha případech neexistují ani na regionální úrovni ani alespoň na úrovni regionálního rozdělení pro podporu EFRR. EFRR NEZABRAŇUJE PŘÍPADŮM, KDY PROSTŘEDKY NEDOSAHUJÍ KRITICKÉHO MNOŽSTVÍ (EFEKT ROZPTÝLENÍ) 71. Během procesu rozdělování finančních prostředků v rámci operačních programů obvykle veřejné orgány neobeznámené s financováním malých a středních podniků přidělují veřejné příspěvky do fondů tak, že jejich výše často nedosahuje kritického množství. Není to jen důsledek výše zmíněného územního přístupu, ale i různých tematických operačních programů s četnými ekonomickými, environmentálními, sociálními a územními cíli, které se mohou vzájemně lišit. 72. Zajišťování přístupu k financování s velikostí fondů nedosahující kritického množství je velmi pravděpodobně neudržitelné. Důvodem je to, že režijní náklady a rizika spojená s investicemi nebo úvěry nelze rozložit na dostatečný počet malých a středních podniků [41]. RÁMEČEK 3 SPRÁVNÁ PRAXE V JINÝCH PROGRAMECH PRO MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY V Německu není Evropský program pro obnovu stanoven na žádné pevné období a není prováděn regionálně. Jako evergreenový vnitrostátní fond ve prospěch německých podniků je skutečně revolvingový, protože financování z výnosů nelze změnit zpět na granty. Program malých investičních společností (SBIC) ve Spojených státech amerických a fond výzkumu a vývoje, program Yozma a program technologických inkubátorů Ministerstva průmyslu, obchodu a práce státu Izrael [42] poskytují přístup k financování pro malé podniky bez regionálního rozlišení. U SBIC se pozornost věnuje akreditaci a kontrole finančních zprostředkovatelů, zatímco u ministerstva průmyslu, obchodu a práce státu jde o důsledné zaměření na malé a střední podniky v oboru špičkových technologií. Všechny tyto programy kladou důraz na další hlavní faktory, ačkoli v Německu, Spojených státech amerických a Izraeli existují významné regionální rozdíly. 73. Ve Spojeném království a Německu bylo 433, resp. 204 milionů EUR v programovém období 2000–2006 rozptýleno v regionech – v 31 regionech ve Spojeném království (v průměru 14 milionů EUR na region) a 21 regionech v Německu (v průměru 10 milionů EUR na region). Konkrétně 14 regionálních struktur financování mělo prostřednictvím několika finančních nástrojů méně než 10 milionů EUR na financování malých a středních podniků v rozvinutých a hustě obydlených regionech Berlína, Londýna, Severního Porýní-Vestfálska a západní Midlands. Kromě toho v případě Berlína musely fondy rozlišovat malé a střední podniky podle jejich místa podnikání v pěti různých územních jednotkách [43]. 74. Tabulka 1 uvádí velikosti fondů včetně případných soukromých příspěvků ve čtyřech různých regionech EU. TABULKA 1 VELIKOSTI FONDŮ V REGIONECH EFRR BERLÍN, SEVERNÍ PORÝNÍ-VESTFÁLSKO, LONDÝN A ZÁPADNÍ MIDLANDS (NÁZVY FONDŮ BYLY ANONYMIZOVÁNY) Pozn.: Kurz ECB GBP/EUR k 31.12.2008 (datum platební uzávěrky): 1,0499. Země | Region | Název fondu | Velikost fondu (v milionech EUR) | NĚMECKO | Berlín | Úvěrový fond A (složka cíle 1) | 4,52 | Úvěrový fond A (složka cíle 2) | 7,22 | Kapitálový fond A (složka cíle 1) | 1,26 | Kapitálový fond A (složka cíle 2) | 4,14 | NRW | Kapitálový fond D | 0,41 | SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ | Londýn | Kapitálový fond O (cíl 2) | 7,98 | Kapitálový fond N (cíl 2) | 5,95 | Úvěrový fond H (úvěrová operace) | 3,62 | Úvěrový fond G | 1,88 | Úvěrový fond H (mezzaninová operace) | 0,82 | západní Midlands | Kapitálový fond P | 13,12 | Kapitálový fond L | 13,08 | Úvěrový fond J | 7,08 | Kapitálový fond Q | 6,23 | Kapitálový fond M | 3,46 | Úvěrový fond I | 1,00 | 75. V případě tří fondů pro regiony Londýna, Severního Porýní-Vestfálska a západní Midlands profil rizik společně s malou velikostí fondu znamenaly riziko pro celé portfolio fondu v důsledku nedostatečné diverzifikace rizik podstupovaných fondem. 76. Riziko, že řídicí orgány EFRR mohou rozptýlit financování malých a středních podniků, se týká rovněž programového období 2007–2013. V době provádění auditu neexistovaly důkazy o tom, že by dotčené regiony měly fondy o velikosti, která je dostatečným kritickým množstvím. Na výmluvný příklad upozorňuje rámeček 4 (Slovensko). 77. Zřizování podílových fondů s dostatečným kritickým množstvím je naopak usnadněno v případě, kdy členský stát podle svých vnitrostátních předpisů může považovat své území za jediný region (Litva) nebo může vyhradit opatření finančního inženýrství pro jeden konkrétní operační program na úrovni více regionů (Portugalsko). Současně se tím zjednodušuje provádění, protože je třeba zapojit pouze jeden řídicí orgán. RÁMEČEK 4 PODKRITICKÉ MNOŽSTVÍ NA SLOVENSKU Na Slovensku například byly fondy o podkritické velikosti původně financovány až z pěti různých vnitrostátních operačních programů, a to v rozporu s výslovným pokynem EIF, manažera podílového fondu. Problém podkritického množství se zhoršil po uplatnění koncepcí "podporované" a "nepodporované oblasti" zavedených Komisí a používaných v kontextu plnění pravidel EU pro státní podporu, které neměly vazbu na koncepci mezery ve financování MSP. Aby zajistily vnitrostátní výjimku z pravidel státní podpory, definovaly slovenské orgány město Bratislava jako "nepodporovanou oblast". Třetina všech slovenských malých a středních podniků a polovina slovenského potenciálu v oblasti výzkumu a vývoje přitom sídlí v hlavním městě. V důsledku toho byla řada malých a středních podniků vyloučena z možnosti využít záruční nástroje a v podobě kapitálových nástrojů jim byla přidělena velmi malá částka. SYSTÉMY KOMISE A ČLENSKÝCH STÁTŮ PRO MONITOROVÁNÍ A INFORMOVÁNÍ NEJSOU UZPŮSOBENY PRO SPECIFIKA FINANČNÍCH NÁSTROJŮ 78. Kombinovaná složitost finančních nástrojů, sdíleného řízení a pravidel pro státní podporu a strukturální fondy vyžaduje zvláštní systémy pro informování, komunikaci a monitorování mezi Komisí, řídicími orgány a příjemci (finančními zprostředkovateli). Kromě toho vzhledem k novým ustanovením regulačního rámce pro období 2007–2013 členské státy a jiné zúčastněné subjekty ve větší míře žádaly o pokyny a rady Komise. 79. V programových obdobích 2000–2006 i 2007–2013 musí být členské státy a řídicí orgány v kontaktu s tzv. "odděleními pro jednotlivé zeměpisné celky" (geographical desks) GŘ pro regionální politiku. Podle zjištění interního auditu GŘ pro regionální politiku byla tato oddělení postižena špatným tokem informací a omezenou transparentností [44]. 80. Komise zřídila v programovém období 2007–2013 jednotku, která měla mimo jiné odpovědnost za finanční nástroje pro malé a střední podniky podporované z EFRR. Většina jejích pracovníků však byla pověřena jinými oblastmi činnosti této jednotky. 81. V praxi byli nástroji finančního inženýrství určenými pro malé a střední podniky pověřeni v přepočtu na ekvivalent plné pracovní doby pouze tři pracovníci. Protože interní požadavky na sdílení znalostí a odborných zkušeností s jinými generálními ředitelstvími nebyly dodrženy [45] a členským státům a zúčastněným subjektům nebyly zpřístupněny žádné konkrétní aplikace informační technologie, Komise nemusí mít možnost poskytovat odpovídající pokyny a poradenství. 82. Standardní nástroje monitorování politiky soudržnosti zavedené pro EFRR [46] jsou nevhodné nebo nepřizpůsobené pro účely finančních nástrojů. a) Výroční zprávy o provádění nevykazují konkrétní výsledky nástrojů finančního inženýrství, s výjimkou zpráv Spojeného království. b) Úkolem monitorovacích výborů stanoveným předpisy je monitorování na úrovni operačního programu [47]. Proto tyto výbory obecně nejsou schopny zabývat se specifickými rysy jednotlivých druhů nástrojů finančního inženýrství. c) Ukazatele operačního programu nerozlišují mezi finančními nástroji (vratnými nástroji) a granty (nevratnými nástroji) [48]. V důsledku toho většina používaných ukazatelů – na výkon zaměřených "makroukazatelů rozvoje" [49] – není užitečná při posuzování pokroku nástrojů finančního inženýrství. 83. Komise, která si tohoto nedostatku byla vědoma, ve své výkladové poznámce z února 2011 doporučila 27 členským státům, aby vykazovaly více než 100 navržených ukazatelů [50]. ÚČELNOST A EFEKTIVNOST FINANČNÍCH NÁSTROJŮ PŘI DOSAHOVÁNÍ VÝSLEDKŮ 84. Při posuzování účelnosti a efektivnosti EFRR v rámci poskytování finančních nástrojů Účetní dvůr zkoumal, zda a do jaké míry: a) bylo financování malých a středních podniků postiženo prodleními; b) neodůvodněné náklady na správu snižovaly skutečně dostupné finanční prostředky pro financování malých a středních podniků (únikové efekty) [51]; c) veřejné fondy podněcovaly soukromé financování. ČASTÁ PRODLENÍ 85. Včasnost zajišťování přístupu malých a středních podniků k financování lze posuzovat a porovnávat podle začátků příslušných operačních programů v letech 1999–2000, resp. 2007. 86. Kromě rizika ohrožení pověsti, které mohou prodlení v přístupu k financování vyvolat, by pravděpodobné dominové efekty zpoždění ovlivnily schopnost Komise recyklovat finanční prostředky v programových obdobích 2007–2013 a v programovém období následujícím. 87. Kdykoli dojde k prodlení při zajišťování přístupu malých a středních podniků k financování, nemohou fondy ve formě finančních nástrojů vynakládat peníze, na které by malé a střední podniky měly nárok. Z hlediska řídicího orgánu to znamená, že se přitažlivější stává alternativa, tedy využití grantů pro malé a střední podniky. 88. Hlavní příčiny prodlení v obou programových obdobích byly shrnuty v tabulce 2. Prodlení se často vyskytovala ve všech členských státech. Některé příčiny prodlení se v současném programovém období opakovaly a kromě "získávání příspěvku soukromého sektoru" prodlení souvisejí méně s nestálými finančními okolnostmi než se správními, právními, organizačními či strategickými důvody. TABULKA 2 HLAVNÍ PŘÍČINY PRODLENÍ PŘI PROVÁDěNÍ FINANČNÍCH NÁSTROJŮ EFRR Pozn.: Prodlení se nemusí týkat všech druhů finančních nástrojů, které mají být poskytnuty; prodlení kratší než dva roky od data schválení operačního programu nebyla vzata v úvahu; auditoři zjednodušili kategorie; všechny kategorie vycházejí z důkazů. Příčiny prodlení | Členské státy nebo regiony | 2000–2006 Časově náročné strukturování a jednání | Berlín, Londýn, S. Porýní-Vestfálsko, Portugalsko, západní Midlands | Problémy státní podpory v regionech cíle 2 | Londýn, S. Porýní-Vestfálsko, západní Midlands | Pokyny Komise ke strukturám fondů | Berlín, Londýn | Získání příspěvku soukromého sektoru | Londýn | 2007–2013 Časově náročné strukturování a jednání | Řecko, Londýn, Maďarsko, Polsko, Slovensko | Získání příspěvku soukromého sektoru | Londýn, západní Midlands, Maďarsko | Administrativní důvody | Andalusie, Řecko, Polsko, Sardinie | Jednání o nákladech řízení | Polsko, Slovensko | Správní ujednání | Řecko, Slovensko | Nejistá způsobilost provozního kapitálu | Maďarsko | Vyjednávající subjekt nebyl řídícím orgánem | Slovensko | 89. V následujících bodech je uvedeno několik výmluvných příkladů, jeden z minulého a tři ze současného programového období. 90. V Německu fondy začaly v programovém období 2000–2006 fungovat velmi pozdě, což vedlo k tomu, že nejméně tři fondy v Berlíně a Severním Porýní-Vestfálsku nebyly schopny vynaložit předpokládané částky na financování malých a středních podniků ve výši 24,4 milionu EUR, resp. 13,6 milionu EUR a 2,6 milionu EUR. To způsobilo nedostatečné využití fondů od 18 % do 87 % původně plánované částky. 91. V Řecku byla dohoda o podílovém fondu podepsána v červnu 2007, tj. dosti dlouhou dobu před tím, než nastala krize státního dluhu tohoto členského státu. K 30. červnu 2011 bylo malým a středním podnikům skutečně vyplaceno pouze 0,21 % z částky 250 milionů EUR v podílovém fondu. Řecké malé a střední podniky začaly dostávat podporu z EFRR až od dubna 2011. Protože Řecká republika a EIF podepsaly dohodu o podílovém fondu brzy, výzvy k předkládání nabídek mohl vydávat přímo manažer podílového fondu, pokud by býval tento členský stát nezpozdil ustavení správy podílového fondu, zejména tím, že jej podmínil jmenováními v rámci dotčených řídicích orgánů a investiční rady fondu. 92. Na Slovensku neměly do června 2011 a pět let poté, co EIF a Slovenská republika podepsaly memorandum o porozumění, malé a střední podniky žádné financování EFRR. Příděly do fondů z jednotlivých operačních programů a podmínky pro zřizování podílového fondu byly dokončeny až v lednu 2011. Finanční zprostředkovatelé nezískali zmocnění a náklady na správu vznikaly již od října 2009. 93. V Polsku nezískaly malé a střední podniky žádné financování z EFRR od roku 2008 do června 2011. Po rozhodnutí nejmenovat EIF manažerem podílového fondu pověřila tímto úkolem Polská republika svou rozvojovou banku, Bank Gospodarstwa Krajowego, která se ještě musí dohodnout s pěti regionálními orgány na jednotném systému pro náklady na správu. Polské ministerstvo pro regionální rozvoj uvádělo právní a organizační problémy s iniciativou JEREMIE (Společné evropské zdroje pro mikropodniky a střední podniky), a zejména potřebu širokého výkladu nařízení o strukturálních fondech vzhledem k jejich složitosti [52]. ÚNIKOVÉ EFEKTY 94. Je obvyklou tržní praxí, že finanční zprostředkovatelé mohou účtovat malým a středním podnikům náklady na správu. V kontextu EFRR jsou však takové náklady obvykle finančním zprostředkovatelům placeny přímo z operačního programu jako úhrada nebo náhrada za správu fondů [53]. DODATEČNÉ POPLATKY PRO MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY… 95. Pokyny Komise (včetně dvou výkladových poznámek z let 2007 a 2011) nestanoví podmínky, které by bránily tomu, aby byly malým a středním podnikům účtovány náklady, které nejsou odvozeny od skutečného rizika daného MSP nebo služeb poskytovaných finančními zprostředkovateli. 96. V Sasku-Anhaltsku (Německo) a Estonsku finanční zprostředkovatelé jmenovaní příslušnými řídicími orgány účtovali jednotlivým malým a středním podnikům náklady za refinancování a zpracování. Tento postup byl odhalen po auditech Účetního dvora v roce 2009. Náklady za refinancování a zpracování jsou pro finanční zprostředkovatele položkami běžných provozních nákladů. 97. I v Anglii byly malým a středním podnikům vedle obvyklých tržních poplatků účtovány poplatky za sjednání, manipulaci, monitorování a jiné. Status poplatků za manipulaci a monitorování z hlediska dopadu na konečné prohlášení o způsobilých výdajích v současné době šetří Komise v rámci auditních kontrol prováděných v anglických regionech. … NEBYLY VŽDY DOSTATEČNě TRANSPARENTNÍ 98. Protože Komise z právního hlediska nepovažuje MSP za příjemce a protože členské státy nevykazují náklady na správu vždy správně, došlo k případům, kdy nejsou náklady na správu nesené malými a středními podniky známy. 99. Z 16 auditovaných kapitálových fondů nebylo možné v době auditu odhadnout náklady na správu u čtyř, a to v důsledku nedostatku dostupných údajů. 100. Například v Severním Porýní-Vestfálsku ani řídicí orgán ani jmenovaný manažer fondu nebyli schopni poskytnout informace o nákladech na správu, které region skutečně vynaložil. Nebylo možné předložit dokumentaci výpočtu účtované úrokové sazby včetně přirážky za financování nákladů na správu. Prostřednictvím fondů byly financovány dodatečné náklady na podporu malých a středních podniků (včetně nákladů externích konzultantů) v případě jednoho kapitálového fondu pro ranou fázi, ale ani v tomto případě nebylo možné předložit přehled těchto nákladů. 101. Neexistence řádných informací o nákladech na správu se neomezuje jen na kapitálové fondy, jedná se o širší problém. V 11 z 34 auditovaných operací nebylo možné stanovit náklady na správu z toho důvodu, že informace o nákladech na správu nebyly k dispozici nebo nebyly spolehlivé. ŠPATNÉ VÝSLEDKY EFRR PŘI ZAPOJOVÁNÍ SOUKROMÝCH PROSTŘEDKŮ 102. Komise a jiné mezinárodní subjekty v oblasti financování malých a středních podniků (viz bod 25) mají za to, že příspěvek, který přitahuje financování ze soukromého sektoru, je jednou z hlavních výhod podpory malých a středních podniků prostřednictvím finančních nástrojů [54]. V důsledku toho definuje Účetní dvůr pákový efekt jako míru, v níž se podařilo přitáhnout soukromé financování, jak je uvedeno v rámečku 5. 103. Omezí-li se veřejné financování pouze na příspěvek EU (jako u centrálně řízených programů EU), dávají oba výše uvedené výpočty stejný výsledek. V kontextu politiky soudržnosti je však situace většinou odlišná. Spolufinancování operačních programů ze strany členských států obvykle představuje veřejné financování: toto spolufinancování může být na vnitrostátní či regionální úrovni či může mít jiné podoby veřejné podpory [55]. 104. Zatímco Komise zahrnuje spolufinancování operačního programu ze strany členského státu jako příspěvek k multiplikačnímu efektu, ukazatel zvolený Účetním dvorem toto spolufinancování za příspěvek k multiplikačnímu efektu nepovažuje. Spolufinancování ze strany členského státu není specifické pouze pro finanční nástroje – existuje pro všechna opatření v rámci politiky soudržnosti. Patří sem i tradiční nevratné granty. 105. Na úrovni podílových fondů audit nezjistil významný pákový efekt pro soukromý sektor. To platilo pro obě programová období. V dohodách o financování mezi řídicími orgány a finančními zprostředkovateli obvykle nejsou uvedeny žádné konkrétní požadavky ve věci pákového efektu, kromě některých kapitálových fondů ve Spojeném království, které pro soukromé spoluinvestory stanovovaly závazný požadavek na pákový efekt. RÁMEČEK 5 PÁKOVÝ EFEKT Účetní dvůr vypočítal pákový efekt takto: Příloha II uvádí s použitím metody výpočtu Účetního dvora schematický přehled fungování pákového efektu pro každou hlavní kategorii finančních nástrojů a v kontextu EFRR vysvětluje, jak má být koncepce pákového efektu chápána. Například koeficient pákového efektu ve výši 1,00 znamená, že nebylo získáno žádné soukromé financování. V srpnu 2011 Komise formálně stanovila koncept "multiplikačního efektu", který je vyjádřen takto: Čitatel u ukazatele pákového efektu Účetního dvora a u ukazatele multiplikačního efektu Komise je totožný. Co se týče jmenovatele, Účetní dvůr sčítá veškeré veřejné financování, zatímco Komise zohledňuje pouze příspěvek EU. 106. U kapitálových a úvěrových nástrojů Účetní dvůr konstatoval, že dosažený pákový efekt nebyl významný a byl nižší než u srovnávacích standardů. U záručních nástrojů byl naopak pákový efekt velmi vysoký. PÁKOVÝ EFEKT PRO KAPITÁLOVÉ NÁSTROJE EFRR 107. U tohoto druhu finančního nástroje Účetní dvůr podrobil auditu: a) pět fondů rizikového kapitálu zaměřených na malé a střední podniky v oblasti špičkové technologie a inovací; b) dvanáct fondů rizikového kapitálu s nižším nebo žádným zaměřením na špičkové technologie. 108. Tabulka 3 uvádí, že koeficienty pákového efektu se pohybovaly od zhruba 1 (žádný pákový efekt u soukromého financování) po 2,75. 109. Jako srovnávací standard Účetní dvůr použil program počátečního kapitálu ETZ, který centrálně financuje Komise a který je přístupný všem způsobilým finančním zprostředkovatelům v EU pod svěřeneckou správou jednoho manažera fondu, EIF. Program je určen pro rizikový kapitál a zaměřuje se na poměrně rizikové malé a střední podniky. 110. Program počátečního kapitálu ETZ dosáhl průměrného souhrnného koeficientu pákového efektu ve výši 4,6 (1998–2008) a 6,50 (2001–2008) a podařilo se mu také pro Komisi generovat výnosy [57]. Konkrétně lze uvést, že v Německu, Portugalsku a ve Spojeném království (v těchto zemích byl EFRR srovnatelně aktivní) dosáhl program počátečního kapitálu evropských technologických zařízení koeficientu pákového efektu ve výši 4,88, 5,93 a 5,03 [58]. Naopak koeficient pákového efektu dosažený EFRR v období od dubna 2000 do června 2010 u auditovaných fondů (v tabulce 3) se pohyboval v rozmezí 1,09–2,75. TABULKA 3 PÁKOVÝ EFEKT AUDITOVANÝCH KAPITÁLOVÝCH NÁSTROJŮ (NÁZVY FONDŮ BYLY ANONYMIZOVÁNY) Pozn: - Kapitálové fondy E a F byly v době návštěvy v rámci auditu v zahajovací investiční fázi. - Koeficienty pákového efektu vypočtené na základě údajů předaných během auditu manažerem fondu nebo řídícím orgánem. Členské státy | Název fondu | Popis produktu | Pákový efekt | Fondy moderních technologií Německo | Kapitálový fond B | RC (špičkové tech.) | 2,26 | Spojené království | Kapitálový fond L | RC kapit. (špičkové tech.) | 2,01 | Spojené království | Kapitálový fond M | RC kapit. (špičkové tech., raná fáze) | 1,95 | Spojené království | Kapitálový fond N | RC kapit. (špičkové tech., raná fáze) | 1,89 | Německo | Kapitálový fond D | RC (špičkové tech., raná fáze) | 1,33 | Ostatní fondy Německo | Kapitálový fond A | Rizikový kapitál (více odvětví) | 2,75 | Portugalsko | Kapitálový fond G | RC kapitálový fond fondů | 2,22 | Portugalsko | Kapitálový fond H | RC kapit. (více odvětví) | 2,12 | Spojené království | Kapitálový fond O | RC kapit. (kreativní, raná fáze) | 1,89 | Německo | Kapitálový fond C | Rizikový kapitál (více odvětví) | 1,88 | Spojené království | Kapitálový fond P | Filmový fond | 1,78 | Maďarsko | Kapitálový fond E | RC kapit. (více odvětví) | 1,72 | Maďarsko | Kapitálový fond F | RC kapit. (více odvětví) | 1,43 | Portugalsko | Kapitálový fond I | RC kapit. (cest. ruch) | 1,33 | Spojené království | Kapitálový fond Q | RC kapit. (kreativní, raná fáze) | 1,09 | Slovensko | Kapitálový fond J | RC kapit. mimo region Bratislava | – | Slovensko | Kapitálový fond K | RC kapit. v regionu Bratislava | – | PÁKOVÝ EFEKT ÚVěROVÝCH NÁSTROJŮ EFRR 111. Tabulka 4 uvádí bez ohledu na jakýkoliv srovnávací standard, že pět z deseti úvěrových fondů nevyvolalo vůbec žádné soukromé financování, zatímco další úvěrové fondy vykázaly velmi omezený pákový efekt. 112. Účetní dvůr použil jako srovnávací standard finanční nástroj pro malé a střední podniky SMEFF. Tento nástroj byl využíván v zemích střední a východní Evropy, které vstoupily do EU v roce 2004 a 2007. SMEFF poskytoval granty (zejména výkonnostní poplatky, ale také tzv. technickou pomoc) sítím lokálních finančních zprostředkovatelů prostřednictvím mezinárodních finančních institucí [59]. Tyto granty byly podmíněny faktickým zřízením a revolvingovým používáním dluhového portfolia s předem stanovenou velikostí pro malé a střední podniky. 113. U soukromého financování, vyvolaného pákovým efektem u nástroje SMEFF, přesahoval obvykle koeficient pákového efektu hodnotu 5 a dosahoval až 12,5 a 19,2 [60]. V období od roku 1998 do června 2009 a v závislosti na provádějícím finančním zprostředkovateli byl u SMEFF dosažen průměrný koeficient pákového efektu 2–12,5 v Maďarsku a 4–10 na Slovensku. PÁKOVÝ EFEKT ZÁRUČNÍCH NÁSTROJŮ EFRR 114. Audit zkoumal menší počet záručních fondů (šest, viz tabulka 5), protože Spojené království a auditované regiony v Německu obecně záruky EFRR nepoužívají. 115. Dosahované koeficienty pákového efektu se velice lišily, přičemž nejvyšší činil 171. I nejnižší koeficient (4,16) záručního fondu v Maďarsku, který zahájil činnost v listopadu 2008, je vyšší než koeficient pákového efektu dosažený kterýmkoli z kapitálových a úvěrových fondů. Tyto míry pákového efektu odpovídají záručnímu nástroji pro malé a střední podniky (SMEG, viz bod 6 písm. a)), který kumulativně vyvolal pákový efekt 67násobku každého eura z veřejných peněz vynaložených od roku 2001 do roku 2006 [61]. TABULKA 4 PÁKOVÝ EFEKT AUDITOVANÝCH ÚVěROVÝCH NÁSTROJŮ (NÁZVY FONDŮ BYLY ANONYMIZOVÁNY) Pozn.: Koeficienty pákového efektu vypočtené na základě údajů předaných během auditu manažerem fondu nebo řídícím orgánem. Členské státy | Název fondu | Popis produktu | Pákový efekt | Ostatní fondy Spojené království | Úvěrový fond G | Dlouhodobé prioritní úvěry sociálním podnikům | 1,67 | Spojené království | Úvěrový fond H (2 operace) | Prioritní úvěry (více odvětví) | 1,67 | Spojené království | Úvěrový fond I | Prioritní úvěry (více odvětví) | 1,41 | Maďarsko | Úvěrový fond B | Mikroúvěry, drobné půjčky | 1,33 | Maďarsko | Úvěrový fond C | Mikroúvěry (více odvětví) | 1,10 | Německo | Úvěrový fond A | Mikroúvěry, úvěry | 1,00 | Maďarsko | Úvěrový fond D | Úvěry MSP | 1,00 | Maďarsko | Úvěrový fond E | Úvěry na provozní kapitál | 1,00 | Maďarsko | Úvěrový fond F | Úvěry na provozní kapitál | 1,00 | Spojené království | Úvěrový fond J | Mikroúvěry (více odvětví) | 1,00 | TABULKA 5 PÁKOVÝ EFEKT AUDITOVANÝCH ZÁRUČNÍCH NÁSTROJŮ (NÁZVY FONDŮ BYLY ANONYMIZOVÁNY) Pozn.: Koeficienty pákového efektu vypočtené na základě údajů předaných během auditu manažerem fondu nebo řídícím orgánem. Členské státy | Název fondu | Popis produktu | Pákový efekt | Portugalsko | Záruční fond B | Záruky | 171,00 | Portugalsko | Záruční fond C | Záruky | 114,00 | Portugalsko | Záruční fond D | Záruky | 80,00 | Portugalsko | Záruční fond E | Protizáruky | 11,00 | Maďarsko | Záruční fond A | Záruky | 4,16 | Slovensko | Záruční fond F | Portfoliové záruky za první ztrátu | – | ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ KVALITA POSOUZENÍ MEZERY VE FINANCOVÁNÍ MSP 116. Obecně v programovém období 2000–2006 neexistovala vůbec žádná posouzení mezer. 117. Všechna posouzení mezer provedená v programovém období 2007–2013 dospěla k závěru, že ve financování malých a středních podniků je třeba zásahů veřejného sektoru v různých podobách, a vyčíslila mezery ve financování malých a středních podniků. Posouzení mezer v programovém období 2007–2013 však vykazují významné nedostatky. Zejména chybí zásadní vazba mezi jednotlivými programovými příděly a zjištěnou mezerou ve financování. 118. Neproběhl žádný nezávislý přezkum kvality posouzení mezer a příslušných postupů. DOPORUČENÍ 1 a) Při navrhování opatření finančního inženýrství by řídicí orgány měly zajistit, aby byl jejich návrh řádně odůvodněný dostatečně kvalitním posouzením nedostatků ve financování MSP, včetně vyčíslené analýzy mezery ve financování. b) Při schvalování operačních programů včetně opatření finančního inženýrství by Komise měla ověřovat jejich soulad s posouzením mezery ve financování MSP a měla by zajišťovat kvalitu tohoto posouzení. VHODNOST RÁMCE EFRR PRO PROVÁDěNÍ FINANČNÍCH NÁSTROJŮ 119. Nařízení o strukturálních fondech, která byla původně určena pro granty, obsahují čtyři závažné nedostatky, protože se nezabývají zvláštními rysy finančních nástrojů. Tyto nedostatky se týkají nedostatečných ustanovení pro pákový efekt a opakované použití finančních prostředků, odůvodnění přídělů pro finanční inženýrství, podmínek ospravedlňujících využívání preferenčního režimu pro soukromý sektor a podmínek způsobilosti pro oblast provozního kapitálu. Komise vydala komplexní a relevantní vysvětlující poznámku k finančním nástrojům až v únoru 2011, tj. čtyři roky po zahájení současného programového období (viz body 46 a 47). 120. Delegovat provádění spolufinancovaných finančních nástrojů na velký počet veřejných orgánů znamená, že tatáž částka financování EFRR, která by teoreticky mohla být k dispozici pro všechny malé a střední podniky v určitém členském státě, musí být rozptýlena do velkého počtu regionů EU, což u fondů ovlivňuje kritické množství. 121. Tam, kde existovaly vhodné systémy pro monitorování a informování, nebyly přiměřeně vybaveny k tomu, aby mohly informovat o řádném finančním řízení fondů a monitorovat je. I přes zkušenosti z programového období 2000–2006 to Komisi bránilo vykazovat příslušné informace užitečné pro rozhodovací subjekty a zúčastněné subjekty činné v kontextu politiky soudržnosti. DOPORUČENÍ 2 a) Při koncipování návrhů pro nařízení o strukturálních fondech by měly být řešeny jednotlivé konkrétní nedostatky uvedené ve zprávě (viz body 48–77). Na obecnější rovině by normotvůrce a Komise měli zajistit přiměřenější regulační rámec, aby návrh a provádění opatření finančního inženýrství netrpěly nedostatky regulačního rámce strukturálních fondů, zeměpisnými omezeními a efekty rozptýlení. b) Komise by měla poskytnout spolehlivý a technicky důkladně zajištěný systém monitorování a hodnocení konkrétně určený pro finanční nástroje. V důsledku toho by pak finanční nástroje měly být při postupech monitorování, vykazování a auditu Komise odděleny od čistých grantů a částka finančních prostředků skutečně vyplácených malým a středním podnikům by měla být transparentní (viz bod 8). Zejména by se Komise a členské státy měly dohodnout na malém počtu měřitelných, relevantních, specifických a jednotných ukazatelů výkonů určených pro finanční nástroje. ÚČELNOST A EFEKTIVNOST FINANČNÍCH NÁSTROJŮ PŘI DOSAHOVÁNÍ VÝSLEDKŮ 122. Provádění finančních nástrojů pro malé a střední podniky prostřednictvím EFRR postihovala častá prodlení. Některé z důvodů prodlení v programovém období 2000–2006 se opakovaly i v programovém období 2007–2013. 123. Finanční nástroje spolufinancované z EFRR trpěly i únikovými efekty z hlediska nákladů na správu. Týká se to zejména toho, že některým malým a středním podnikům byly účtovány dodatečné náklady, které nevycházely z rizika přijatého v souvislosti s těmito podniky, a toho, že vykazování nákladů na správu nebylo vždy transparentní. 124. Kromě záručních fondů byly koeficienty pákového efektu vykazované pro fondy spolufinancované z EFRR, jak byly definovány Účetním dvorem, nedostatečné. DOPORUČENÍ 3 a) Komise by měla zkoumat možnost poskytnout členským státům již hotové struktury a nástroje finančního inženýrství pro malé a střední podniky (např. granty s licenčními poplatky, účelové investiční nástroje) s cílem urychlit provádění a snížit náklady na správu. Příklady takových struktur jsou popsány v příloze III. b) Členské státy by za podpory Komise měly usilovat o začlenění všech finančních nástrojů spolufinancovaných z EFRR pro malé a střední podniky do jediného operačního programu na každý členský stát. To by znamenalo racionalizaci procesu plánování a odstranilo by to jeden ze zjištěných klíčových faktorů vedoucích k prodlením. c) Kromě stanovení koncepcí a definic pákového efektu a recyklace v nařízeních o strukturálních fondech by Komise v závislosti na druhu podílového fondu nebo fondu měla vyžadovat smluvně závazné minimální koeficienty využití pákového efektu, minimální revolvingová období a údaje pro výpočet ukazatele pákového efektu. VŠEOBECNÁ DOPORUČENÍ Jestliže nebude možné výše uvedená doporučení provést v rámci politiky soudržnosti, Účetní dvůr vyzývá normotvůrce a Komisi, aby zvážili alternativní způsoby provádění podpory malých a středních podniků prostřednictvím nástrojů finančního inženýrství. V takovém případě by tyto nástroje měly být buď podporovány programy, které budou centrálně řídit Komise, nebo účelovými investičními nástroji, na nichž budou spolupracovat Komise a členské státy, nebo programy řízenými přímo členskými státy. Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá pan Harald NOACK, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 11. ledna 2012. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Malé a střední podniky jsou v této zprávě definovány podle doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36). MSP je podnik, který zaměstnává méně než 250 zaměstnanců a má roční obrat nepřesahující 50 milionů EUR a/nebo roční bilanční sumu nepřesahující 43 milionů EUR. Musí také splňovat kritérium nezávislého podniku. [2] Giving SMEs the credit they need (Dát malým a středním podnikům úvěr, který potřebují), časopis pro politiku podnikání, Evropská komise, 12.2.2009 a KOM(2005) 551 v konečném znění ze dne 10. listopadu11.2005. [3] Středisko pro sledování evropských malých a středních podniků, analytická zpráva, listopad 2006 až leden 2007, bleskový průzkum Eurobarometr. [4] Cílem tohoto "Auditu záručního mechanismu malých a středních podniků", který provedl Účetní dvůr (SR 4/2011), bylo posoudit účelnost mechanismu SMEG (viz glosář), zejména jeho koncepci a plánování, řízení jeho činnosti a dosahování jeho cílů. Účetní dvůr došel k závěru, že rámec pro řízení běžných operací mechanismu je odpovídající. Úplná zpráva je k dispozici na internetové stránce Účetního dvora: http://eca.europa.eu. [5] Odhadovaný údaj konsolidovaný na základě těchto dokumentů EIB: konzultace MSP 2007/2008 z května 2008, výroční zpráva za rok 2006 z června 2007 a výroční zpráva za rok 2010 z května 2011. [6] Částky čerpány z databáze SFC, Evropská komise, 8. června 2011. [7] Jak uvedly útvary Komise, členské státy chybně vykládaly klasifikační pravidla pro příděly a mohly do údajů zařadit i jiné formy financování než nástroje finančního inženýrství. [8] Za toto období finanční nástroje zahrnují nástroje pro podniky, které nesplňují definici MSP podle EU, i projekty rozvoje měst a projekty energetické účinnosti. [9] Viz bod 4.32 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2010. [10] Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25). [11] EIF je v současné době manažerem podílového fondu v Bulharsku, na Kypru, v Litvě, Lotyšsku, na Maltě, v Rumunsku, Řecku a na Slovensku a pro francouzský region Languedoc-Roussillon a italské regiony Kampánie a Sicílie. [12] KOM(2010) 700 v konečném znění ze dne 19. října 2010 – Přezkum rozpočtu EU, s. 4, 20; Plán řízení 2010 (konečné znění), GŘ pro regionální politiku, 10. května 2010, s. 6–7; pátá zpráva o hospodářské, sociální a územní soudržnosti, listopad 2010 (předběžné znění), s. xv–xvi a 213–218. [13] V kontextu tohoto auditu jsou tyto nástroje kapitálové, úvěrové a záruční nástroje pro malé a střední podniky (viz glosář). [14] V důsledku toho byla vznesena řada dalších připomínek týkajících se Německa, Estonska, Řecka, Španělska, Francie, Itálie, Polska a Spojeného království. [15] ERP v Německu, programy MPOPI v Izraeli, SBIC ve Spojených státech amerických. Viz též příloha III. [16] Program počátečního kapitálu evropských technologických zařízení (program počátečního kapitálu ETZ) a mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem (GIF) v oblasti kapitálových nástrojů, finanční nástroj pro malé a střední podniky (SMEFF) v oblasti úvěrových nástrojů a záruční mechanismus pro malé a střední podniky (SMEG) v oblasti záručních nástrojů. [17] Viz čl. 44 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s.1) a memorandum o porozumění Komise a EIF z května 2006. [18] Nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1). [19] Memorandum o porozumění Komise a EIF z května 2006, bod 4, odst. 2, s. 2. Právní základ viz článek 45 (Technická pomoc z podnětu Komise) nařízení Rady (ES) č. 1083/2006. [20] Konference o JEREMIE v Poznani, 8. dubna 2008, GŘ pro regionální politiku: poznámka ke spisu ze dne 23. května 2008 a interní poznámka GŘ pro regionální politiku "Příspěvek GU pro řídicí výbor JEREMIE" ze dne 24. června 2008. Zpráva o misi, Varšava, 17. července 2008, GŘ pro regionální politiku, poznámka ke spisu ze dne 28. července 2008. [21] Hodnocení činností, souhrnná zpráva EIB (Poučení, s. iv) s poznámkami Komise (vydáno v září 2011). [22] Memorandum o porozumění Komise a EIF, výsledky hodnocení, s. 2, 30. května 2006. [23] Pro programové období 2007–2013 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 prováděné nařízením Komise (ES) č. 1828/2006 a následnými změnami nařízení. Pro programové období 2000–2006 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 prováděné nařízením Komise (ES) č. 1685/2000 a následnými změnami nařízení. [24] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1), ve znění pozměněném dne 14. dubna 2007. [25] Pokyny GŘ pro regionální politiku, odbor interního auditu (závěrečná zpráva), 4. března 2010, body převzaté ze stran 6–10. [26] Body 106—113 vysvětlují špatné koeficienty využití pákového efektu dosahované u kapitálových a úvěrových nástrojů. [27] K příkladům mimo jiné patří: memorandum o porozumění Komise a EIF z 30. května 2006, podepsané komisařem pro regionální politiku a generálním ředitelem EIF, s. 4; čtvrtá zpráva o hospodářské a sociální soudržnosti ze dne 30. května 2007, s. 3–4, výkladová poznámka COCOF/07/0018/01 určená členským státům ze dne 16. července 2007, s. 4. [28] "Výběr více než jednoho nástroje finančního inženýrství může vést k nejlepším možným pákovým efektům pro veřejné zdroje vložené operačním programem, při nichž je zapojeno co největší množství dostupných zdrojů a odborných zkušeností ze soukromého sektoru, a maximalizovat příležitosti k dosažení investičních a rozvojových cílů operačního programu. […]", výkladová poznámka COCOF/10/0014/00, bod 2.2.2. [29] Výkladová poznámka COCOF/10/0014/00, bod 9.2.3. [30] Viz nařízení Komise (ES) č. 1685/2000 ze dne 28. července 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 týkající se způsobilosti výdajů na činnosti spolufinancované strukturálními fondy (Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 39) (příloha, pravidlo č. 8, podmínka 2.6) a článek 43 nařízení (ES) č. 1828/2006. [31] Výroční zpráva Účetního dvora za rok 2010, bod 4.33, příklad 4.4 c). [32] Ustanovení definovaná Komisí v článku 43 nařízení (ES) č. 1828/2006, v platném znění. [33] Článek 44 nařízení (ES) č. 1083/2006. [34] Nařízení (ES) č. 1685/2000 a (ES) č. 1828/2006 v platném znění. [35] Obchodní plán řídicího orgánu podle čl. 43 odst. 2 nařízení (ES) č. 1828/2006 by měl být chápán jako ekvivalent "investiční strategie a plánování" podle změny, kterou požaduje nařízení Komise (ES) č. 846/2009 ze dne 1. září 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1828/2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (Úř. věst. L 250, 23.9.2009, s. 1). [36] Během předešlého programového období Komise uznala, že je třeba přijmout opatření pro minimalizaci narušování hospodářské soutěže na trzích rizikového kapitálu a úvěrů (viz podmínka 2.6 nařízení (ES) č. 1685/2000 v platném znění). [37] Výkladová poznámka COCOF/10/0014/00, body 3.2.6. a 3.2.7. [38] Odpověď Komise ze dne 12. února 2009 na dopis EIF ze dne 11. prosince 2008. [39] Článek 13 nařízení (ES) č. 1260/1999 a článek 35 a nařízení (ES) č. 1083/2006. Výklad potvrdilo auditorům Účetního dvora GŘ pro regionální politiku při schůzce k auditu dne 1. prosince 2010. [40] SEK(2005) 433 v konečném znění ze dne 6. dubna 2005, KOM(2005) 121 v konečném znění ze dne 6. dubna 2005. [41] "Srovnávací studie fondů rizikového kapitálu a úvěrových fondů podporovaných strukturálními fondy", závěrečná zpráva, kterou zadalo GŘ pro regionální politiku (Centrum pro strategii a služby hodnocení, 2007). [42] Viz příloha III. [43] Použití článků 3, 4 a 6 nařízení (ES) č. 1083/2006: cíl 1 (klíčové nebo přechodné oblasti), cíl 2 (klíčové nebo přechodné oblasti) a nezpůsobilé oblasti. [44] Vyjádření útvaru vnitřního auditu GŘ pro regionální politiku (závěrečná zpráva), 4. března 2010. [45] Vyjádření útvaru vnitřního auditu GŘ pro regionální politiku (závěrečná zpráva), 4. března 2010. [46] Články 34–37 nařízení (ES) č. 1260/1999 a články 63–68 nařízení (ES) č. 1083/2006. [47] Článek 35 nařízení (ES) č. 1260/1999 a článek 65 nařízení (ES) č. 1083/2006. Dvěma výjimkami specifickými pro Spojené království, které byly zjištěny v Londýně a v západním Midlands, byly výbory pro monitorování určené konkrétně k řešení otázek programování opatření a nástrojů finančního inženýrství. [48] V programovém období 2000–2006 bylo v auditovaných regionech v Anglii a Německu zjištěno, že částky označené Komisí v rámci ukazatele "finanční inženýrství" obsahují většinu grantů pro malé a střední podniky nebo organizace podporující malé a střední podniky. Pro programové období 2007–2013 ukazatel Komise "finanční inženýrství" zcela zmizel. [49] Např. "zachovaná, vytvořená pracovní místa", "opatření ve prospěch místních iniciativ", "podniky, které zlepšily kvalitu" atd. [50] Výkladová poznámka COCOF/10/0014/00, příloha II Vzor zprávy o monitorování (Komise, únor 2011). [51] V kontextu tohoto auditu výkonnosti byly zvažovány pouze únikové efekty v podobě neodůvodněných nákladů na správu. [52] Dopis adresovaný polskému Nejvyššímu kontrolnímu úřadu ze dne 3. ledna 2011, jehož obsah je ověřen podle interních spisů GŘ pro regionální politiku. [53] Podle výkladové poznámky COCOF 10/0014/04, bodu 2.6. [54] Podle sdělení Komise KOM(2011) 662 o "kapitálových a dluhových platformách EU" (s. 7), lze pákového efektu "docílit spolufinancováním mezinárodními finančními institucemi nebo dodatečným dluhovým objemem, který musejí banky a záruční instituce poskytnout cílovým příjemcům" (v tomto sdělení jsou na tomto místě malé a střední podniky nazývány "cílovými příjemci"). [55] V některých velmi ojedinělých případech má spolufinancování členského státu podobu soukromých komerčních úvěrů. [56] To zahrnuje příspěvek ERDF a také (jak je pro ERDF běžné) spolufinancování poskytované daným členským státem. Ve výjimečném případě Spojeného království soukromý sektor zajišťoval financování členského státu podle pravidel nařízení pro spolufinancování; toto financování bylo zohledněno jako soukromé a nikoli veřejné financování v důsledku uplatnění zásady přednosti podstaty před formou. [57] Externí hodnocení programu pro podnikání a inovace pro GŘ pro podniky a průmysl, s. xi, 63 a 67, 30. dubna 2009. Údaje hodnotitele lze považovat za hodnověrné, a to na základě předchozího nezávislého hodnocení víceletého programu (2001–2005) provedeného pro GŘ pro podniky a průmysl, v kterém se již v roce 2004 zmiňovalo, že program počátečního kapitálu evropských technologických zařízení dosahuje koeficientu pákového efektu 4,00. Na základě údajů z června 2009 obsažených ve čtvrtletní zprávě EIF (která byla zveřejněna po hodnocení z roku 2009) činily hodnoty tohoto koeficientu 4,91 pro kapitálové nástroje, které byly zahájeny v rámci programu roku 1998, a 6,52 pro nástroje, které byly zahájeny v rámci programu roku 2001. [58] Vážené hodnoty pro Německo, Portugalsko a Spojené království vycházející z tabulky 3a a 3b, výroční zpráva o programu počátečního kapitálu ETZ z 21. října 2009, údaje k 30. červnu 2009. [59] Komise spolupracovala se třemi mezinárodními finančními institucemi: CEB/KfW, EBRD a EIB. [60] SMEFF – půlroční zpráva EIB za rok 2009, s. 1. Půlroční zpráva EU/EBRD o fungování finančního nástroje pro malé a střední podniky, s. 70, červen 2009. [61] Konečná zpráva o víceletém programu (SMEG), 31. prosince 2006, s. 7. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I ZÁVAZKY A PLATBY PRO NÁSTROJE FINANČNÍHO INŽENÝRSTVÍ 2000-2006 | Auditovaný členský stát | Závazky (v milionech EUR) | % | Platby (v milionech EUR) | % | Německo | 204 | 13 | 170 | 11 | Maďarsko | – | – | – | 0 | Portugalsko | 106 | 7 | 88 | 6 | Slovensko | – | – | – | 0 | Spojené království | 433 | 27 | 410 | 27 | Celkem | 742 | 46 | 668 | 45 | EU celkem | 1596 | 100 | 1497 | 100 | Zdroj: Evropská komise (GŘ pro regionální politiku). Poznámky: Součty procent se mohou lišit v důsledku zaokrouhlování před desetinnou čárkou. V programovém období 2000–2006 byly příjemci výhradně malé a střední podniky. V programovém období 2007–2013 finanční nástroje zahrnují nástroje pro podniky, které nesplňují definici malých a středních podniků podle EU, i projekty rozvoje měst a projekty energetické účinnosti. Alespoň pro programové období 2007–2013 je přesnost číselných údajů třeba posuzovat obezřetně, protože členské státy chybně vykládaly klasifikační pravidla pro přidělované částky a mohly do údajů zařadit i jiné formy financování než nástroje finančního inženýrství. 2007-2013 | Auditovaný členský stát | Příděly (v milionech EUR) | % | Platby (v milionech EUR) | % | Německo | 1370 | 13 | 710 | 9 | Maďarsko | 770 | 7 | 669 | 8 | Portugalsko | 292 | 3 | 233 | 3 | Slovensko | 30 | 0 | 27 | 0 | Spojené království | 614 | 6 | 230 | 3 | Celkem | 3075 | 30 | 1868 | 24 | EU celkem | 10393 | 100 | 7879 | 100 | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II SCHEMATICKÝ PŘEHLED KONCEPCE PÁKOVÉHO EFEKTU U KAPITÁLOVÝCH, ÚVěROVÝCH A ZÁRUČNÍCH NÁSTROJŮ KAPITÁL +++++ TIFF +++++ Koeficient využití pákového efektu: Pákový efekt: 4 Poznámky: Tento schematický přehled je uváděn jen pro ilustraci. Veřejné příspěvky odpovídají financování operačního programu. ÚVěRY +++++ TIFF +++++ Koeficient využití pákového efektu: Pákový efekt: 6 Poznámky: Tento schematický přehled je uváděn jen pro ilustraci. Veřejné příspěvky odpovídají financování operačního programu. ZÁRUKY +++++ TIFF +++++ Koeficient využití pákového efektu: Pákový efekt: 20 Poznámky: Tento schematický přehled je uváděn jen pro ilustraci. Veřejné příspěvky odpovídají financování operačního programu. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III PŘÍKLADY HOTOVÝCH NÁSTROJŮ GRANTY S LICENČNÍMI POPLATKY: PŘÍKLAD MINISTERSTVA PRŮMYSLU, OBCHODU A PRÁCE STÁTU IZRAEL V Izraeli většina programů podpory pro malé a střední podniky (fond výzkumu a vývoje, technologické inkubátory, Heznek, …), i pokud využívá nevratné granty, podmiňuje výplatu grantu závazkem přijímajícího MSP zaplatit v případě úspěchu licenční poplatky. Licenční poplatky jsou vypočítávány na základě tržeb nebo zisku. Přínos grantů s platbami licenčních poplatků spočívá v tom, že jsou méně složité než nástroje finančního inženýrství, a přitom se zaměřují na malé a střední podniky s potenciálem v oblasti výzkumu a vývoje. Více informací viz http://www.moital.gov.il. ÚČELOVÉ INVESTIČNÍ NÁSTROJE Evropský program pro obnovu: ERP je evergreenový vnitrostátní fond, který spravuje banka KfW ve prospěch německých podniků a jedním z jeho hlavních znaků je jeho revolvingová povaha. Více informací viz http://www.bundesfinanzministerium.de/ Izraelský fond Yozma: jednalo se o státem vlastněný fond, jehož zásadou bylo spoluinvestování veřejných finančních prostředků a prostředků soukromých investorů při požadavku minimálního koeficientu pákového efektu ve výši 2,5. Fond investoval do začínajících izraelských podniků v sektorech špičkových technologií. Klíčový rys tohoto programu spočíval v tom, že poskytoval izraelské vládě i soukromým investorům rozdělení zisku na úrovni pari passu. Protože partneři ze soukromého sektoru měli možnost během prvních pěti let odkoupit podíl vlády za cenu ve výši sazby LIBOR+1 plus licenční poplatky na konci období financování, mohla vláda následně tyto výnosy znovu investovat do nových fondů nebo malých a středních podniků. Izraelské vládě přinesl fond Yozma zisk ve výši 40 milionů USD. Více informací viz http://www.yozma.com/overview/ Evropský nástroj mikrofinancování Progress: Komisí zřízený evropský nástroj mikrofinancování Progress neposkytuje přímo financování pro malé a střední podniky, ale umožňuje, aby jim zvýšily úvěry instituce mikrofinancování v zemích EU. Dosahuje toho vydáváním záruk pro instituce mikrofinancování, čímž sdílí jejich riziko a zvyšuje objem mikroúvěrů pomocí financovaných nástrojů (tj. úvěrů a kapitálu). Více informací viz http://ec.europa.eu/social/ Evropský fond pro jihovýchodní Evropu (EFSE): hlavní investiční činností fondu EFSE je refinancování vybraných partnerských úvěrových institucí v oblasti jihovýchodní Evropy a evropského východního sousedství prioritními nebo podřízenými úvěry, přičemž dlužník se zavazuje dále půjčovat finanční prostředky konečným cílovým skupinám včetně mikropodniků a malých podniků a nízkopříjmových soukromých domácností. Tento fond se vyznačuje vysokou mírou sponzorství, které zahrnuje mezinárodní finanční instituce (např. EBRD, EIB, KfW atd.), Komisi i veřejné a soukromé finanční instituce. Více informací viz http://www.efse.lu/ --------------------------------------------------