Zpráva Komise - Výroční Zpráva Komise Evropskému parlamentu o antidumpingových, antisubvenčních a ochranných opatřeních uplatňovaných třetími zeměmi vůči společenství (2005) [SEK(2006) 1804] /* KOM/2006/0873 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 9.1.2007 KOM(2006) 873 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE VÝROČNÍ ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTUO ANTIDUMPINGOVÝCH, ANTISUBVENČNÍCH A OCHRANNÝCH OPATŘENÍCH UPLATŇOVANÝCH TŘETÍMI ZEMĚMI VŮČI SPOLEČENSTVÍ (2005)[SEK(2006) 1804] ČÁST I ÚVOD Nutnost otevírat trhy třetích zemí a vytvářet nové obchodní příležitosti byla stanovena jedním z klíčových prvků evropské obchodní politiky. Mají-li mít evropské společnosti možnost využívat těchto příležitostí, je ovšem nezbytně nutné zajistit, aby na trzích třetích zemí mohly soutěžit za rovných podmínek. Rostoucí vývoz se bohužel mnohdy stává předmětem rostoucích obchodních ochranných opatření třetích zemí a Evropská unie je jakožto významný světový vývozce účinkům těchto opatření často vystavena. Nelze sice zpochybnit, že třetí země mají právo v případě potřeby přijímat obchodní ochranná opatření v souladu s pravidly WTO, ale tato opatření až příliš často neodpovídají požadovaným standardům. Uvedená opatření se pak stávají vážnou a nedůvodnou překážkou pro naše legitimní příležitosti z hlediska přístupu k trhům. V důsledku toho GŘ pro obchod považuje za prioritu spravedlivé a řádné uplatňování nástrojů WTO na ochranu obchodu ze strany našich obchodních partnerů a vynakládá veškeré úsilí, aby náš vývoz nebyl předmětem nepatřičných sankcí. Z tohoto důvodu Evropská komise sleduje obchodní ochranná opatření třetích zemí a pomáhá společnostem a členským státům EU plně využívat jejich práv zúčastněných stran podle pravidel WTO. Z praktického hlediska to znamená předávání informací, analyzování podnětů a zjištění, poradenství pro společnosti ohledně příslušných právních a správních předpisů a v případě potřeby také předkládání stanovisek vyšetřujícím orgánům. Úloha Komise má největší význam v případech, které jsou problematické vinou individuálního nebo systémového porušování příslušných předpisů WTO. Na tyto problémy reagujeme diplomatickými prostředky, které obvykle představují nejrychlejší a nejúčinnější cestu k jejich vyřešení, a pokud selžou, přistupujeme k urovnání sporů v rámci WTO. Oba přístupy vedly k úspěchům, k nimž patří například zrušení více než 12 opatření ze strany Indie, jež následovalo po konzultacích s indickými orgány. Naše úsilí přimět třetí země ke zvýšení jejich standardů se nezaměřuje výhradně na jednotlivé případy. V rámci kola jednání z Dohá, které je v době sepisování této zprávy bohužel pozastaveno, EU předložila návrhy na posílení pravidel a předpisů upravujících používání antidumpingových a vyrovnávacích opatření, které by v případě přijetí zemím ztížily možnost systém zneužívat. Tyto snahy o zlepšení celkových standardů používání těchto nástrojů jsou dále podporovány sjednáváním konkrétních povinností ve vztahu ke spravedlivému uplatňování nástrojů na ochranu obchodu ve všech dvoustranných obchodních dohodách se třetími zeměmi. Kromě toho útvary pro ochranu obchodu GŘ pro obchod věnují mnoho času a zdrojů také poskytování odborné pomoci v oblasti používání uvedených nástrojů třetím zemím s cílem přesvědčit je, aby příslušná pravidla uplatňovaly spravedlivě a vyváženě. Společenství je dobře připraveno k poskytování poradenství na toto téma vzhledem k tomu, jak vysokých standardů se při správě těchto nástrojů samo drží. V této zprávě jsou podrobněji popsány konkrétní případy, které jsme sledovali, různé iniciativy, které jsme podnikli, a úspěchy, kterých jsme při naší práci v roce 2005 dosáhli. Zpráva se skládá ze dvou částí, z nichž první pojednává o hlavních trendech v daném roce a druhá se zabývá konkrétními zeměmi nebo skupinami zemí se zvláštním zaměřením na některé nejvýznačnější případy. 1. TRENDY 1.1. Celkový přehled Konec roku 2005 znamenal vítanou změnu trendu z předchozích let, protože počet obchodních ochranných opatření uplatňovaných vůči vývozcům ze Společenství poklesl. Na konci roku 2005 bylo vůči Společenství uplatňováno 151 opatření oproti 185 opatřením na konci roku 2004. Celkem 30 opatření bylo v průběhu roku 2005 zrušeno a 23 opatření pozbylo platnosti. Ze zrušených opatření bylo 12 zrušeno v Indii, a to jako přímý důsledek přezkumů opatření vůči ES, které indické orgány provedly na základě sporu na úrovni WTO, jenž byl proti Indii zahájen v roce 2003. Statisticky lze opatření uplatňovaná vůči ES na konci roku 2005 rozdělit takto: USA (27 %), Indie (15 %), Brazílie (6 %), Čína (6 %), Jihoafrická republika (5 %), Argentina, Austrálie, Kanada a Ukrajina (po 4 %), ostatní (25 %). Počet nových řízení zahájených vůči Společenství poklesl z 33 v roce 2004 na 20 v roce 2005. Tento pokles počtu opatření a šetření zaváděných a zahajovaných vůči Společenství odráží celosvětový trend, protože WTO ve svých zprávách uvádí, že rok 2005 byl čtvrtým rokem v řadě, kdy se snížil počet nových řízení, a druhým rokem v řadě, kdy klesl počet nových opatření. Je ovšem důležité uvést, že počet nových antidumpingových šetření a šetření týkajících se vyrovnávacích cel vedených vůči Společenství nebo jeho členským státům se snížil pouze marginálně. Celkový meziroční pokles počtu nových šetření prováděných vůči Společenství v roce 2005 (-13) lze totiž přičíst především snížení počtu nových ochranných šetření. To se týká především Běloruska a Turecka, které zahájily značný počet ochranných šetření v roce 2004 (4 a 5 v uvedeném pořadí), ale žádná taková šetření v roce 2005. V tomto ohledu je třeba připomenout, že i když je pravděpodobné, že ve většině případů nejsou tato šetření zaměřena přímo na vývoz ze Společenství, vývozci v EU jsou jimi přesto dotčeni, protože ochranná opatření mají povahu erga omnes , tj. vztahují se na všechny dovozy, bez ohledu na jejich původ. Navzdory klesajícímu počtu nových ochranných šetření připadá na tento druh šetření stále více než polovina zahajovaných nových řízení. Z 20 nových řízení na ochranu obchodu postihujících ES, která byla zahájena v roce 2005, se 11 týkalo ochranných opatření. Jedná se o pokračování znepokojivého trendu, na který upozornila loňská výroční zpráva, zejména proto, že, jak je uvedeno výše, výrobci ve Společenství jsou ochrannými opatřeními také postiženi, i když zjevně nejsou příčinou problému. Zdá se, že mnoho zemí považuje ochranná opatření za snadnější možnost než techničtější antidumpingová šetření a šetření týkající se vyrovnávacích cel. V ES se však ochranná opatření pokládají za nástroj, který lze použít až jako poslední možnost, a to především kvůli jejich povaze erga omnes a skutečnosti, že nepostihují dovoz dumpingových či subvencovaných výrobků, jenž se považuje za nekalou praktiku, nýbrž poctivé dovozy. V důsledku toho jsou v ES veškeré žádosti o ochranná opatření pečlivě zkoumány s cílem zajistit, aby byly jednoznačně splněny požadované velmi vysoké standardy, zejména pokud jde o újmu. Bohužel se zdá, že mnoho třetích zemí ochranná opatření používá v případech, u nichž by v ES nebylo opodstatněno ani zahájení šetření. Společenství i nadále usiluje o řešení tohoto problému jak v rámci WTO, tak v rámci dvoustranných vztahů se třetími zeměmi, ve snaze zamezit případnému nárůstu používání tohoto nástroje. Uvedený poměrný pokles aktivity v oblasti ochrany obchodu zaměřené proti Společenství lze přivítat, ale není možné určit, zda se jedná o trvalý trend. Obdobně je velmi obtížné jasně stanovit, kterými konkrétními faktory by bylo možné toto snížení vysvětlit, ačkoli významnou příčinou mohlo být posílení eura. Dalším faktorem je skutečnost, že GŘ pro obchod sleduje opatření třetích zemí již více než šest let a neustále zasahuje u ostatních uživatelů těchto nástrojů jak v jednotlivých případech, tak s cílem přesvědčit je, aby celkově zlepšili své postupy. To se provádí nejen formou přímého předkládání stanovisek samotným vyšetřujícím orgánům, ale také využíváním institucionálního rámce vytvořeného různými dvoustrannými dohodami, které ES se třetími zeměmi uzavřelo. Prostřednictvím těchto fór může ES upozorňovat na jednotlivé případy a vyvíjet další tlak na třetí země, aby příslušné nástroje používaly řádně. Tato práce má nepochybně dopad na uplatňování nástrojů na ochranu obchodu vůči ES ze strany třetích zemí, a to jak z kvantitativního, tak z kvalitativního hlediska. V loňské zprávě se uvádí, že stále vyšší počet třetích zemí zahajuje antidumpingová řízení téměř výlučně vůči celému ES, a nikoli vůči jednotlivým členským státům. V roce 2005 tomu tak nezbytně nebylo. Z 9 zahájených antidumpingových řízení bylo 5 zahájeno vůči konkrétním členským státům. Pokud jde o zbývající 4 případy, je třeba poznamenat, že Čína zahájila všechna 3 řízení vůči ES jako celku a Pákistán zahájil jedno šetření tohoto druhu. Z hospodářského a obchodního hlediska je zjevné, že z toho, zda se antidumpingová řízení zahajují vůči celému ES, nebo jednotlivým členským státům, mohou vyplývat významné důsledky pro vývozce v ES vyvážející zboží, které je předmětem šetření. Není však jasné, zda je jeden z přístupů výhodnější, např. zda k nižším dumpingovým rozpětím vede použití běžné hodnoty stanovené na základě cen veškerého prodeje v ES, nebo prodeje jen v jednom členském státu. Z právního hlediska není zahájení řízení vůči ES jako celku samo o sobě v rozporu s pravidly GATT a WTO vzhledem k tomu, že ES má status celní unie a samostatného člena WTO. Hlavní otázkou, které se příslušné útvary pečlivě věnují, je, aby třetí země správně používaly pravidla a postupovaly konzistentně v rámci šetření, tedy např. aby nezahajovaly řízení proti celému ES, jestliže se důkazy prima facie o dumpingu působícím újmu týkají jen některých členských států, nebo aby nestanovovaly běžnou hodnotu na základě prodeje jen v jednom členském státu při šetřeních, která se vztahují na celé ES. 1.2. Odvětví Nejčastěji jsou obchodní ochranná opatření vůči Společenství zaměřena na chemické látky. V roce 2005 se 11 z 20 nových řízení zahájených vůči Společenství a téměř polovina uložených opatření týkaly tohoto odvětví. Ovšem vzhledem k tomu, že uvedené odvětví zaujímá druhé místo z hlediska celosvětového významu vývozu ES, není nic překvapivého, že se tak vysoko umisťuje také mezi cílovými odvětvími. V globálním měřítku je zajímavé, že toto odvětví zaujímá přední místo také co do počtu antidumpingových řízení zahájených za posledních deset let, když na něj připadá téměř 20 % všech zahájených řízení, což znamená druhou pozici hned za ocelářským průmyslem. Z hlediska obchodních ochranných opatření zavedených v roce 2005 se jedná o nejvíce zastoupené odvětví. 2. OBECNÉ PROBLÉMY S TřETÍMI ZEMěMI V loňské zprávě je uvedena řada nedostatků v opatřeních na ochranu obchodu třetích zemí, včetně nedostatečně odůvodněného zahajování řízení, nedostatečného poskytování informací, netransparentnosti a všeobecně nadměrného používání, či dokonce zneužívání nástrojů, zejména ochranných opatření. I když byla v roce 2005 v některých zemích zaznamenána zlepšení, zvláště pokud jde o poskytování informací, bohužel zbývá vykonat ještě mnoho práce, než budou všechny země uplatňovat standardy plně v souladu s pravidly a duchem různých dohod WTO v oblasti ochrany obchodu. Dále jsou popsány hlavní systémové problémy. 2.1. Nedostatečně odůvodněné zahájení řízení Zahajování řízení bez dostatečných důvodů zůstává problémem mnoha uživatelů nástrojů na ochranu obchodu, který vede ke zbytečnému zahajování některých šetření s následným nepříznivým dopadem na obchodní toky i v případech, kdy nakonec není možné opatření uložit. Standardy, kterým je třeba vyhovět při zahájení šetření, samozřejmě nejsou stejné jako standardy vyžadované pro uložení opatření, avšak pojem prima facie nelze vykládat jako „nejmenší možný“. Mnoho zemí ovšem i nadále zahajuje šetření na základě podnětů nebo žádostí, které by v ES byly zamítnuty pro nedostatek důkazů. Útvary Komise orgánům třetích zemí stále předkládají stanoviska k jednotlivým případům, přičemž po zahájení řízení upozorňují na konkrétní nedostatky. Kromě toho útvary pro ochranu obchodu uspořádaly řadu seminářů, při nichž byly objasňovány postupy a názory EU ohledně standardů pro zahájení řízení. 2.2. Práva zúčastněných stran na obranu, poskytování informací a transparentnost Poskytnutí úplných a podrobných informací spolu s přístupem k údajům, které nemají důvěrnou povahu, ale mají vypovídací hodnotu, má zásadní význam pro zajištění práv účastníků řízení na ochranu obchodu. Evropští vývozci se však až příliš často setkávají s nedostatkem informací, který jim nesmírně ztěžuje účinnou obranu v rámci těchto řízení. Problém má dvě stránky: zaprvé nedostatek podstatných informací, který se obvykle zdůvodňuje potřebou zachovat důvěrnost dotyčných údajů, a zadruhé způsob prezentace informací znemožňující jejich smysluplnou analýzu. Tyto nedostatky se projevují v hlavních fázích řízení, jako je jeho zahájení, uložení prozatímních opatření a uložení konečných opatření. Řada evropských vývozců spolupracujících při antidumpingových šetřeních vedených třetími zeměmi upozorňuje, že vyšetřující orgány neberou v úvahu mnohé protiargumenty, které tito vývozci předkládají poté, co jim byly poskytnuty informace. Takový přístup se rovná odepírání některých práv zúčastněným stranám a zpochybňuje oprávněnost uložení následných opatření. K tomu dochází zejména ve vztahu k „dalším faktorům“, kterými se orgány musejí v rámci šetření zabývat při stanovování příčinné souvislosti. Mnoho třetích zemí buď podání v těchto věcech vůbec nebere v potaz nebo jen vyjmenuje námitky předložené zúčastněnými stranami, ale náležitě se jimi nezabývá. Například Čína, Indie a Pákistán pokračují v nadměrně „pružném“ uplatňování pravidel v této oblasti, přičemž útvary Komise tyto země neustále vyzývají k zlepšení jejich postupů jednak prostřednictvím zásahů v jednotlivých případech a jednak pořádáním seminářů vysvětlujících postupy a názory, které v těchto věcech uplatňuje sama EU. 2.3. Nedostatečná analýza újmy a příčinné souvislosti Nedostatečná analýza újmy a příčinné souvislosti je jedním z nejběžnějších a nejzjevnějších nedostatků řízení na ochranu obchodu vedených třetími zeměmi. Zkoumání případů trvale ukazuje, že se v tomto ohledu používají nedostatečné standardy. Až příliš často se stává, že ukazatele újmy vykazují příznivý vývoj, ale existence újmy je přesto potvrzena na základě špatných výsledků v jednom roce, přičemž se prakticky nepřihlíží k celkovým trendům. Tento svévolně selektivní přístup, který jasně porušuje předpisy WTO, je v některých třetích zemích běžný. Problém je dále zhoršován nedostatečným prošetřováním příčinné souvislosti, při němž se téměř nevěnuje pozornost „dalším faktorům“. Naše analýza by v mnoha případech ukázala, že existují jiné zjevné příčiny újmy; ty však často nejsou brány v potaz, což vede k neodůvodněnému uložení opatření. 3. VÝSLEDKY Pokles počtu zahájených řízení i počtu opatření uplatňovaných na konci roku 2005 vůči ES nebo členským státům je vítanou změnou trendu z předchozích let. Tento vývoj sice nelze přičíst výhradně aktivitě ES při sledování řízení vedených třetími zeměmi, nicméně se má za to, že k němu přispěla. Nejzřetelnějším úspěchem v roce 2005 bylo zrušení 12 opatření zavedených vůči Společenství ze strany Indie, k němuž došlo díky přezkumům provedeným poté, co ES v roce 2003 zahájilo proti Indii spor na úrovni WTO. Pokud jde o Indii, je třeba také uvést, že vyvinula určitou snahu zlepšit některé aspekty řízení. Bohužel zbývá udělat ještě mnoho práce, než bude Indie příslušný nástroj uplatňovat na úrovni odpovídající požadavkům WTO. Mezi další případy, které si zaslouží zmínit, patří: - Rusko: zastavení tří řízení o zavedení ochranných opatření týkajících se chemických látek, kde byly zjevnou příčinou újmy další faktory. Náznaky příznivých výsledku v probíhajícím antidumpingovém řízení ohledně nerezavějící oceli. - Argentina: zrušení vyrovnávacích opatření týkajících se olivového oleje; - Pákistán: zastavení šetření ohledně pocínovaného plechu z Německa, Francie, Itálie a Spojeného království. - Maroko: sjednání kvóty pro vývozce ES keramických obkladů na úrovni běžného objemu vývozu. - Ukrajina: snížení antidumpingového cla na šroubové kompresory ze 75 % na 29 % odvoláním se na nesprávné použití ukrajinských právních předpisů (tato úroveň cla se však stále považuje za nadměrnou). - Austrálie: zrušení vyrovnávacích opatření týkajících se brandy nestočené do lahví pocházející z Francie. 4. HLAVNÍ AKTIVITY TřETÍCH ZEMÍ 4.1. Spojené státy V roce 2005 USA nezahájily žádná nová šetření proti ES. Koncem roku 2005 byla zahájena řada přezkumů před pozbytím platnosti stávajících vyrovnávacích opatření a Komise se těchto přezkumů i nadále aktivně účastní. V důsledku uvedených přezkumů nebo probíhajících sporů před americkými soudy USA v roce 2006 musejí nebo možná budou muset zrušit mnoho vyrovnávacích opatření, včetně některých sporných opatření ve vztahu k uranu s nízkým obohacením a řady vyrovnávacích opatření týkajících se výrobků z oceli, která pocházejí ze začátku 90. let. Na konci roku 2005 uplatňovaly USA 39 opatření, a jejich počet se tedy ve srovnání s předchozím rokem nezměnil. Při sledování případů v USA v roce 2005 byla pozornost zaměřena na pokračující smírčí řízení v rámci WTO, zejména na případy „nulování“ a „privatizace“. V případě „nulování“ byla zpráva panelu rozhodčích vydána v září 2005 a zpráva odvolacího orgánu v dubnu 2006 a obě byly přijaty na smírčím zasedání dne 9. května 2006. ES se podařilo dosáhnout odsouzení metody (známé jako „nulování“), při jejímž použití vyšetřující orgány USA ve svých výpočtech nepřihlížejí k nedumpingovým vývozním operacím, což výrazně rozšiřuje dumpingová rozpětí. USA nyní toto rozhodnutí musejí provést do dubna 2007. Bez této metody by orgány USA pravděpodobně nemohly zjistit dumping a uložit cla v tak značném počtu případů. Metoda „nulování“ se dotýká obchodních transakcí vývozců v ES v hodnotě několika set milionů USD. Pokud jde o případ privatizace, na žádost ES byl v září 2004 ustaven prováděcí panel, protože USA neprovedly některé aspekty rozhodnutí panelu WTO z roku 2002. Zpráva prováděcího panelu byla vydána v srpnu 2005 a přestože ES nebylo úspěšné ve všech svých tvrzeních, zvítězilo ve většině bodů souvisejících s privatizací společností v případech týkajících se oceli ze Spojeného království a Španělska. S prováděním nálezů začaly USA v listopadu 2005 a tento proces byl dokončen v květnu 2006. USA se rozhodly ponechat opatření v platnosti, což bylo zklamáním, ale Komise nyní čeká na výsledky dalších přezkumů před pozbytím platnosti a až poté se rozhodne, zda jsou na místě nějaké další kroky. Ve třetím případu, který se týká USA a byl předložen WTO, požádalo ES o konzultace v rámci WTO o antidumpingovém clu uloženém společnosti Firth Rixson ze Spojeného království ve věci ocelových tyčí ze Spojeného království. Ministerstvo obchodu USA tuto společnost postihlo antidumpingovým clem na základě „dostupných negativních skutečností“ ( adverse facts available ), protože nebyla schopna předložit podrobné údaje o výrobních nákladech malé továrny, kterou získala v rámci spojení a ještě před začátkem šetření ji vyřadila z provozu. V roce 2005 proběhla dvě kola konzultací na úrovni WTO, jakož i několik zásahů u orgánů USA na dvoustranném základě, avšak bez výsledku. Veškeré další kroky v rámci WTO jsou pozastaveny do doby, než bude k dispozici výsledek správního přezkumu, o který uvedená společnost požádala v březnu 2006. 4.2. Rusko, Ukrajina a další země, které nejsou členy WTO V roce 2005 zahájilo Rusko 4 řízení, což znamená mírný nárůst oproti roku 2004, kdy byla zahájena 3, zatímco Ukrajina zahájila jen 1 řízení v porovnání se 3 v roce 2004. Na konci roku 2005 tyto dvě země uplatňovaly 8 opatření ve srovnání s 5 opatřeními v roce 2004. Rok 2005 byl ohledně obou zemí opravdu rušný nejen kvůli uvedeným novým případům, ale také vzhledem k řadě případů z předchozího roku, u nichž v roce 2005 začala značná aktivita; zejména jde o antidumpingové řízení ohledně nerezavějící oceli v Rusku, kde se očekává, že nebudou uložena žádná opatření. V souvislosti s Ruskem se také ukázalo, že v některých případech uplatňuje rozumný přístup, který se projevil například zastavením tří řízení o zavedení ochranných opatření, jež byla zahájena ve vztahu k chemickým výrobkům. Samozřejmě kdyby byly při posuzování podnětů uplatněny vyšší standardy, uvedené případy by se pravděpodobně vůbec nedostaly do fáze zahájení řízení. Rusko v roce 2005 bohužel také předvedlo, že dokáže uplatňovat i nepřiměřený a neopodstatněný přístup, když uložilo ochranná opatření na elektrická svítidla ve výši považované za nadměrnou. Tento přehnaný a nepřiměřený přístup se projevil rovněž v případě antidumpingových opatření ohledně šroubových kompresorů, která uložila Ukrajina. Země jako Rusko a Ukrajina, které nejsou členy WTO, představují z hlediska sledování obchodních ochranných opatření vůči Společenství zvláštní problém, protože jejich právní předpisy a standardy nutně neodpovídají pravidlům WTO a v jejich případě není jako poslední možnost k dispozici mechanismus řešení sporů v rámci WTO. Ačkoli se tyto země nacházejí mimo systém WTO, příslušné standardy WTO se při sledování jejich případů přesto používají jako referenční standardy. Určitý nástroj, jak je přimět ke zlepšení jejich celkových standardů, totiž představuje skutečnost, že o členství ve WTO jednají. Zaznamenán byl také jeden nový uživatel nástrojů na ochranu obchodu, totiž Chorvatsko, které zahájilo jedno řízení o zavedení ochranných opatření. 4.3. Čína Z globálního hlediska se v roce 2005 meziročně velmi výrazně zvýšil počet obchodních ochranných opatření přijímaných Čínou. Ve druhém pololetí roku 2005 Čína zahájila vůbec největší počet antidumpingových řízení ze všech členských zemí WTO. Tento trend se naštěstí neodráží v obchodních ochranných opatřeních, která Čína přijímá vůči Společenství, protože v roce 2005 byla zahájena 3 nová řízení, tedy stejný počet jako v předchozím roce. Následky této rostoucí aktivity v oblasti ochrany obchodu se ovšem projevují v počtu stávajících opatření uplatňovaných vůči ES, který se zvýšil ze 7 na konci roku 2004 na 9 na konci roku 2005. Kromě toho měly globální aktivity Číny nepříznivý dopad také na společnosti z ES, které mají výrobní závody v jiných asijských zemích a vyvážejí do Číny. Vzhledem k tomu, že Čína je stále považována za nového uživatele nástrojů na ochranu obchodu a přitom je používá v rostoucí míře, všechna nová šetření čínských orgánů jsou pečlivě sledována s cílem předjímat závažné a rozsáhlé problémy a předcházet jim. V roce 2005 Čína dokončila svůj vůbec první prozatímní přezkum provedený na žádost domácího výrobního odvětví. Bohužel pro vývozce pyrokatecholu v EU tento přezkum vedl ke zvýšení rozpětí. Loňská zpráva upozornila na to, že obchodní ochranná opatření Číny jsou zaměřena na chemický průmysl, a tento stav trval i v roce 2005. Uvedeného odvětví se týkala všechna konečná opatření, která na konci roku 2005 Čína uplatňovala vůči ES, jakož i 2 ze 3 zahájených řízení. Lze to vysvětlit skutečností, že chemický průmysl je jedním z nejrychleji rostoucích výrobních odvětví v Číně a zároveň odvětvím, kde se uskutečňuje významný dovoz. 4.4. Indie a Pákistán Ve druhé polovině roku 2005 Indii na pozici země, která zahajuje nejvíce nových antidumpingových řízení na světě, vystřídala Čína. Indie přesto zůstává jedním z největších světových uživatelů nástrojů na ochranu obchodu. V uvedeném roce byl zaznamenán další mírný pokles počtu řízení, která Indie zahajuje vůči Společenství, konkrétně ze 3 v předchozím roce na 2 v roce 2005 (7 v roce 2003). Počet opatření uplatňovaných vůči ES se významně snížil z 36 v roce 2004 na 22 na konci roku 2005. Jedná se o výsledek úspěšného sporu na úrovni WTO, který ES proti Indii zahájilo na konci roku 2003 a který vedl ke zrušení převážné většiny hlavních problémových opatření v průběhu roku 2005. Existuje naděje, že příznivé vyřešení tohoto sporu bude mít i nadále vliv na obecný přístup Indie k antidumpingovým opatřením. V této souvislosti byla zaznamenána zjevná zlepšení jejích celkových postupů, ačkoli mnoho ještě zbývá vykonat. Pákistán v roce 2005 zahájil 3 antidumpingová řízení, mimo jiné vůči ES, což představuje opuštění jeho dosavadní tradice poměrně umírněného používání nástrojů na ochranu obchodu. Uvedená řízení se týkala kyseliny mravenčí, pocínovaného plechu a obuvi. ES bylo opatřeními přijatými v Pákistánu postiženo pouze jednou. Toto zvýšení aktivity může být výsledkem rostoucí informovanosti domácích výrobních odvětví Pákistánu o účelu ochrany obchodu, protože pákistánské orgány uspořádaly řadu seminářů pro zástupce výrobních odvětví, na nichž tyto nástroje vysvětlovaly. Jsme ovšem velmi znepokojeni tím, jak výrazně nedostatečné standardy Pákistán při správě uvedených nástrojů používá: v případě kyseliny mravenčí příslušné orgány kladly vývozcům vážné překážky, pokud jde o získání informací. Z tohoto důvodu s nimi o těchto otázkách aktivně jednáme a podrobně sledujeme jejich probíhající šetření. Jsme nicméně spokojeni, že dvě z šetření zahájených v roce 2005 (pocínovaný plech a obuv) zastavily bez uložení opatření. 4.5. Latinská Amerika Trend nízké aktivity latinskoamerických zemí z předchozích let se potvrdil i v roce 2005. Brazílie zahájila jen jedno nové šetření (antidumpingové řízení, které bylo následně v roce 2006 zastaveno bez uložení opatření) a Argentina v roce 2005 vůči ES nezahájila žádné nové řízení ani neuložila žádná konečná opatření. Přestože na globální úrovni Argentina v roce 2005 pokračovala v aktivním používání antidumpingových opatření, jednalo se již o druhý rok po sobě, kdy nepřijímala žádná opatření vůči dovozu z ES. Vývoz z ES do Argentiny se v posledních letech zvyšuje, ale zatím se nevrátil na tradiční úrovně z doby před rokem 2002, kdy došlo k devalvaci argentinské měny. V roce 2005 jsme nicméně na Argentinu nadále vyvíjeli tlak prostřednictvím mechanismu řešení sporů v rámci WTO v souvislosti s vyrovnávacími opatřeními, která uplatňuje u pšeničného lepku a olivového oleje. Pokud jde o Mexiko a Argentinu, byla naše práce ve znamení konzultací v kontextu smírčích řízení WTO. Tyto konzultace se týkaly vyrovnávacích opatření u zemědělských produktů, jmenovitě olivového oleje (Mexiko a Argentina) a pšeničného lepku (Argentina). Žádná z těchto konzultací bohužel zúčastněné strany nepřiblížila k řešení a následně začaly přípravy na dva panely rozhodčích WTO (opatření týkající se olivového oleje Argentina zrušila). Další aktivity Brazílie a Mexika v oblasti ochrany obchodu souvisely především s kroky v řízeních, jež byla zahájena, nebo u opatření, jež platila již před rokem 2005 (např. stanovení konečných opatření, přezkumy před pozbytím platnosti a zastavení řízení či zrušení opatření). 4.6. Turecko Ačkoli v roce 2005 Turecko nezahájilo žádná nová šetření, je třeba připomenout, že v roce 2004 zahájilo bezpříkladný počet ochranných šetření (celkem 5). Ta byla dokončena v roce 2005, přičemž Komise se během uvedeného roku příslušných řízení aktivně účastnila. Výsledky byly pro ES celkově příznivé, protože tři z pěti řízení byla zastavena bez uložení opatření a zbývající dva případy, kde opatření uložena byla, měly na vývozce v ES jen malý dopad díky povaze a rozsahu konkrétních opatření. Přesto zůstáváme vážně znepokojeni příliš horlivým používáním ochranných opatření ze strany Turecka. 5. ZÁVěR Vzhledem k celkovému snížení počtu nových řízení zahájených i opatření uplatňovaných vůči ES znamenal rok 2005 z hlediska obchodních ochranných opatření zlepšení pro evropské vývozce. Je třeba připomenout, že pokles počtu uplatňovaných opatření do značné míry souvisí se zrušením opatření v důsledku přezkumů provedených na základě sporu proti Indii na úrovni WTO. Co se týče počtu nových šetření, souvisí pokles především s méně častým zahajováním ochranných šetření povahy erga omnes , která se na vývozce v ES vztahují, i když na ně nejsou vždy přímo zacílena. Doufáme, že tento trend bude pokračovat. Mezitím ES pokračuje ve sledování opatření třetích zemí ve snaze zajistit, aby tyto země dodržovaly pravidla WTO a dvoustranné dohody, nadále pomáhá výrobním odvětvím a členským státům EU, proti nimž jsou opatření namířena, a hájí jejich zájmy a usiluje o snížení hospodářského dopadu opatření třetích zemí na vývozce. Problémy se řeší několika způsoby: přímými zásahy do jednotlivých případů, upozorňováním na obecné systémové problémy v rámci formálních i neformálních dvoustranných kontaktů s dotyčnými zeměmi, jednáním v příslušných výborech WTO a také pokračujícím školením zástupců třetích zemí ohledně našich vlastních názorů a postupů v oblasti nástrojů na ochranu obchodu. V roce 2005 se úředníci z útvarů pro ochranu obchodu podíleli na deseti seminářích určených pro země jako Čína, Rusko a Mexiko. Jednání o antidumpingových a vyrovnávacích opatřeních v roce 2005 pokračovala i v rámci kola jednání WTO z Dohá s cílem zdokonalit pravidla zvláště s ohledem na transparentnost, předvídatelnost a jednoznačnost. V prohlášení z Hongkongu se členské země vyzývají, aby upustily od neopodstatněného používání antidumpingových opatření, a tyto pokračující diskuze snad povedou ke zvýšení informovanosti uživatelů a nakonec i k obezřetnému používání těchto nástrojů. Snaha zajistit, aby třetí země při používání nástrojů na ochranu obchodu uplatňovaly stejně vysoké standardy jako ES, je konečně také důležitým faktorem zajištění toho, aby se lepší přístup na trh, kterého bylo v těchto zemích případně dosaženo, nenanarušil. Aktivní přístup k překážkám obchodu, včetně úsilí o správné a transparentní používání nástrojů na ochranu obchodu, přispěje ke zvýšení konkurenceschopnosti evropských výrobních odvětví na celém světě.