ISSN 1831-0788
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
2013
CS
Zvláštní zpráva č. 13
ROZVOJOVÁ POMOC EU PRO 
STŘEDNÍ ASII

ROZVOJOVÁ POMOC EU PRO 
STŘEDNÍ ASIIZvláštní zpráva č. 13  2013
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU)
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Lucemburk
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Fax +352 4398-46410
E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 13  2013
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2013
ISBN 978-92-9241-470-2
doi:10.2865/65537
© Evropská unie, 2013
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
OBSAH
Body
 ZKRATKY
I–VII  SHRNUTÍ
1–14  ÚVOD
3–6  EVROPSKÁ UNIE A STŘEDNÍ ASIE
7–14 ROZVOJOVÁ POMOC EU
13–14  PŘEZKUMY PROVÁDĚNÉ RADOU A EVROPSKÝM PARLAMENTEM
15–17  ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
18–81  PŘIPOMÍNKY
18–36 ROZDĚLENÍ ROZPOČTOVÝCH PROSTŘEDKŮ
19–21  KOMISE SI PRO SVÉ VÝDAJE STANOVILA ŠIROKÉ A OBECNÉ PRIORITY
22–23   KOMISE SE PŘI PLÁNOVÁNÍ A ROZDĚLOVÁNÍ POMOCI V NĚKTERÝCH ASPEKTECH ODCHÝLILA OD OSVĚDČENÝCH 
POSTUPŮ…
24–30  … ALE V PRAXI O ROZDĚLOVÁNÍ PROSTŘEDKŮ ROZHODOVALA PŘIMĚŘENÝM ZPŮSOBEM
31 ÚROVNĚ PODPORY ODRÁŽELY MÍRU RELATIVNÍ PROSPERITY
32–35  POMOC BYLA ROZDĚLENA MEZI PŘÍLIŠ MNOHO OBLASTÍ…
36 … ALE ODRÁŽELA STRATEGICKÉ PRIORITY KOMISE
37–62 PROVÁDĚNÍ POLITIKY
38–39  KOMISE POSKYTOVALA POMOC CELOU ŘADOU ZPŮSOBŮ
40–44  ČETNÉ MALÉ PROJEKTY A NÁSTROJE FINANCOVÁNÍ: VÝZVA Z HLEDISKA ŘÍZENÍ
45–51  SPRÁVNÍM NÁKLADŮM SE NEVĚNUJE VELKÁ POZORNOST3
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
52 CÍLE A UKAZATELE: NEJEDNOZNAČNÝ STAV
53–58  ROZPOČTOVÁ PODPORA: KOMISE MOHLA BÝT PŘÍSNĚJŠÍ…
59–62   … A NEBYLA ROZHODNÝM ZPŮSOBEM PROVÁZÁNA S PODMÍNKAMI KONCIPOVANÝMI ZA ÚČELEM 
MINIMALIZACE KORUPCE
63–81 REALIZACE A PODÁVÁNÍ ZPRÁV
64–67  REALIZACE CELKOVĚ POMALÁ, ALE VARIABILNÍ…
68–72  … A REGIONÁLNÍ PROGRAMY NEJSOU SCHOPNY DOSÁHNOUT SKUTEČNÉ REGIONÁLNÍ DIMENZE
73–77  POUČENÍ ZE ZKUŠENOSTÍ: ÚSPĚCH, ALE I PROMEŠKANÉ PŘÍLEŽITOSTI
78–81  PŘEDMĚTEM PODÁVANÝCH ZPRÁV JSOU SPÍŠE ČINNOSTI NEŽ VÝSLEDKY
82–86  ZÁVĚRY
87 DOPORUČENÍ
 PŘÍLOHA I  – OBECNÉ INFORMACE O STŘEDOASIJSKÝCH REPUBLIKÁCH
 PŘÍLOHA II  – PROVĚŘOVANÉ PROGRAMY
 PŘÍLOHA III  – SPRÁVNÍ NÁKLADY KOMISE
ODPOVĚDI KOMISE A ESVČ4
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
BOMCA : Program pro správu hranic ve Střední Asii ( Border Management Programme in Central Asia )
CADAP : Akční program pro boj proti drogám ve Střední Asii ( Central Asia Drug Action Programme )
CRIS : Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů ( Common Relex Information System )
EBRD : Evropská banka pro obnovu a rozvoj ( European Bank for Reconstruction and Development )
EIDHR : Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva ( European Instrument for Democracy and Human Rights )
ENPI : Evropský nástroj sousedství a partnerství ( European Neighbourhood Policy Instrument )
ESVČ : Evropská služba pro vnější činnost
EU: Evropská unie
HDP : Hrubý domácí produkt 
INOGATE : Program pro mezistátní přepravu ropy a plynu do Evropy ( Interstate Oil and Gas Transport to Europe 
Programme )
MMF : Mezinárodní měnový fond ( International Monetary Fund )
MRR : Mechanismus rychlé reakce 
NGO : Nevládní organizace ( Non-Governmental Organisation )
NRS : Nástroj pro rozvojovou spolupráci
NS: Nástroj stability 
OBSE : Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě
OECD : Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj ( Organisation for Economic Cooperation and 
Development )
ORP : Odvětvová rozpočtová podpora 
PCA : Dohoda o partnerství a spolupráci ( Partnership and Cooperation Agreement )
PEFA : Veřejné výdaje a finanční odpovědnost ( Public Expenditure and Financial Accountability )
PFM : Řízení veřejných financí ( Public Financial Management )
PPP : Parita kupní síly ( Purchasing Power Parity )
RCT : Rozvojové cíle tisíciletí
RSD : Regionální strategický dokumentZKRATKY5
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
SFEU : Smlouva o fungování Evropské unie
SMART : Konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené ( Specific, Measurable, Achievable, Rele -
vant and Time-bound )
TACIS : Technická pomoc pro Společenství nezávislých států ( Technical Assistance to the Commonwealth of Inde -
pendent States )
TRACECA : Program pro dopravní koridor Evropa-Kavkaz-Asie ( Transport Corridor Europe-Caucasus-Asia 
Programme )
UNICEF : Dětský fond OSN6
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
SHRNUTÍ
I.
V rámci auditu se posuzovalo, jak Komise a Evrop -
ská služba pro vnější činnost (ESVČ) naplánovaly 
a řídily rozvojovou pomoc středoasijským republikám 
(Kazachstánu, Kyrgyzstánu, Tádžikistánu, Turkmenis -
tánu a Uzbekistánu) v období 2007–2012. 
II.
Při auditu bylo zjištěno, že Komise a ESVČ vyvinuly 
značné úsilí, a to za obtížných okolností, aby naplá -
novaly a realizovaly program rozvojové pomoci EU 
pro Střední Asii koncipovaný v regionálním strategic -
kém dokumentu z dubna 2007. Plánování a rozdělení 
pomoci bylo obecně uspokojivé. Realizace již méně.
III.
Komise diskutovala o prioritách s partnerskými zeměmi 
a snažila se uvést své výdajové plány do souladu 
s jejich národními prioritami. Geografické rozdělení 
pomoci zohledňovalo relativní prosperitu. Všechny 
projekty, které byly vybrány a byla jim poskytnuta 
podpora EU, přispěly k plnění širších cílů uvedených 
ve strategickém dokumentu regionu. Komise však 
poskytla podporu většímu počtu odvětví, než odpo -
vídá osvědčené praxi.
IV.
Komise použila při provádění svých plánů řadu způ -
sobů realizace. Zahrnula i velký počet malých projektů, 
které pro delegace představovaly větší administra -
tivní zátěž. Řízení programu ztěžovala i široká řada 
používaných finančních nástrojů a četné hierarchické 
struktury, kvůli kterým bylo obtížné stanovit, kolik EU 
vydala na jednotlivá odvětví a jednotlivé středoasij -
ské země. Komise se nepokusila odhadnout celkové 
správní náklady na program rozvojové pomoci ve 
Střední Asii. V.
Komise mohla a měla být při řízení programů rozpoč -
tové podpory v Tádžikistánu a Kyrgyzstánu přísnější 
a spojit je s konkrétními protikorupčními opatřeními. 
Rozhodnutí o úhradách se spíše než na dosaženém 
pokroku zakládala na závazku partnerských zemí 
pokračovat v reformách.
VI.
Realizace byla celkově pomalá, i když s výraznými 
výkyvy. Regionální programy neměly skutečně regi -
onální rozměr. Jejich významná část sestávala pouze 
z nástrojů určených několika zemím, které partnerské 
země mohly individuálně využívat. Komise nastavila 
mechanismy, jež jí umožňují učit se ze zkušeností 
a postupně programy zlepšovat. Tento postup přinesl 
užitečné výsledky, i když v některých případech nebyly 
tyto výsledky k dispozici v příhodnou dobu. V jiných 
případech nebyla jinak užitečná doporučení zohled -
něna. Zprávy Komise se zaměřovaly spíše na činnosti 
než na výsledky.
VII.
Tato zpráva uvádí doporučení, jak využít zkušeností 
získaných v období 2007–2012 pro budoucí spolupráci 
EU v tomto regionu. 7
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
1. Tato zpráva pojednává o plánování a řízení rozvojové pomoci Evropské 
unie (EU) určené pěti středoasijským republikám (Kazachstánu, Kyrgyz -
stánu, Tádžikistánu, Turkmenistánu a Uzbekistánu) v období 2007–2012 
(viz mapa ).ÚVOD
MAPA
STŘEDNÍ ASIE
BAYKONUR COSMODROME
SIACHEN GLACIERVyatka
Qezel OwzanSeym
Syr  Darya
Amu  DaryaErtis
HelmandChulym
Chulym
Chulym
Irtysh
Katun
IndusKr
Lake
Balqash
Ysyk
Köl
Kara
Bog
GolCaspian
Sea
AFGHANISTANARMENIA
AZERBAIJANCHINARUSSIA
GEORGIA
INDIAIRANKAZAKHSTAN
KYRGYZSTANMONGOLIA
PAKISTANTAJIKISTANTURKMENISTANUKRAINE
UZBEKISTANTura
UralOb
Naryn
YarkantBiyaDon
ErtisTom’
TarimChulym
IleIrtysh
OkaKhopr
EsilKatunIshimVol
Volga
KrToxkanUfa
Syr DaryaVerkhniy Yenisey
Atrek (Atrak)Ertix (Irtysh)
Aral
Sea
Ashgabat DushanbeBishkekTbilisiAstana
Yerevan
BakuTashkent
Tehran
KabulMoscow
QarshiOshFargonaNamanganKurgan
Oostanay Kokshetau
ZhezqazghanPetropavlovsk
Taldyqorghan
DasoguzUrgentchIzhevsk
Oral
RashtTurkmenbasy
BukharaNukusQyzylorda
MaryChärjewRostov
na DonuPenza
VoronezhChelyabinsk
AstrakhanOrenburgSaratovOmskTyumen
Aqtobe
AtyrauPavlodar
Semey Oskemen
TabrizShymkentZhambyl
HeratSamarqandTomsk
VolgogradUfaYekaterinburg
SamaraKazan
Novosibirsk
BarnaulKrasnoyarsk Perm
Almaty
MashhadUrumqi
Qoqon
Qonduz
BaghlanTolyatti
ZaysanOrskRubtsovsk
Temirtau
Beyneu
AqtauMagnitogorskNovokuznetsk
Rudny
KashgarQaraghandy50˚ 60˚ 70˚ 80˚ 90˚
50˚
40˚
80˚ 70˚ 60˚ 50˚40˚50˚50˚ 50˚ 60˚ 70˚ 80˚ 90˚
50˚
40˚
80˚ 70˚ 60˚ 50˚40˚50˚40˚
0 200 400 600 800 km
0 100 200 300 400 500 mi
Zdroj:  Na základě mapy Střední Asie OSN č. 3763, rev. 7, prosinec 2011. Odpovědnost za úpravu nese výhradně Účetní dvůr.8
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
2. Těchto pět států, jež získaly nezávislost po rozpadu Sovětského svazu v roce 
1991, se výrazně liší co do velikosti populace, územní rozlohy, přírodních zdrojů 
i prosperity. Kazachstán a Turkmenistán mají rozsáhlé zásoby ropy a zemního 
plynu, jejichž vývoz se odráží v relativně vysokém HDP na obyvatele. Pokud jde 
o dosažení rozvojových cílů tisíciletí, situace je různá (podrobnější informace 
o všech těchto zemích naleznete v  příloze I ). Státy se liší i mírou své relativní 
ochoty ke spolupráci a k integraci se zbytkem světa.
EVROPSKÁ UNIE A STŘEDNÍ ASIE
3. EU aktivně spolupracuje se zeměmi Střední Asie od doby, kdy získaly nezá -
vislost. Strategický dokument Komise pro Střední Asii na období 2002–2006 
stanoví klíčové cíle strategie pomoci. K nim patří podpora stability a bez -
pečnosti v zemích Střední Asie a podpora jejich úsilí o udržitelný hospo -
dářský rozvoj a omezování chudoby. 
4. Evropská komise (EK) formulovala svůj plán rozvojové pomoci na období 
2007–2013 v regionálním strategickém dokumentu, který přijala v dubnu 
20071. Politika EU vůči Střední Asii v období, k němuž se audit vztahuje, 
byla schválena Evropskou radou v červnu 2007 a pojednána v dokumentu 
Rady „Evropská unie a Střední Asie:  Strategie pro nové partnerství“2, který 
koncepci Komise podpořil.
5. Prostřednictvím strategie Rady a programu pomoci Komise definovala 
EU priority své spolupráce s tímto regionem jako celkem s důrazem na 
bezpečnost a stabilitu jako hlavní strategické zájmy. Strategie se zasazo -
vala o aktivní spolupráci se středoasijskými zeměmi za účelem podpory 
míru, demokracie a hospodářské prosperity. Zejména
 — navrhla plně využívat široké nabídky nástrojů, programů, dohod 
o spolupráci3 a politického dialogu,
 — usilovala o vyvážení bilaterálních koncepcí akcemi zaměřenými na 
řešení výzev běžných v tomto regionu4,
 — identifikovala sedm hlavních oblastí politiky zvláštního významu5,1 Evropská komise, 
Regionální strategický 
dokument pro pomoc střední 
Asii v období 2007–2013.
2 Přijat Evropskou radou ve 
dnech 21. a 22. června 2007 
(dokument Rady 
č. 11177/1/07). Zveřejněný 
Radou v říjnu 2007 pod 
názvem Evropská unie 
a Střední Asie: strategie 
pro nové partnerství  ISBN 
(978-92-824-2244-1).
3 V současné době 
jsou v platnosti dohody 
o partnerství a spolupráci 
s Kazachstánem, 
Kyrgyzstánem, Tádžikistánem 
a Uzbekistánem. Do 
konce května 2013 nebyla 
ratifikována dohoda 
o partnerství a spolupráci 
s Turkmenistánem.
4 Příklady výzev, jež jsou 
v tomto regionu běžné: 
organizovaný zločin, obchod 
s lidmi, drogami a zbraněmi, 
terorismus, otázky související 
s nešířením jaderných 
zbraní, mezikulturní dialog, 
energetika, znečištění 
životního prostředí, 
vodohospodářství, migrace, 
správa hranic a dopravní 
infrastruktura.
5 Konkrétně i) řádná 
správa, právní stát, lidská 
práva a demokratizace; 
ii) vzdělávání a odborná 
příprava; iii) hospodářský 
rozvoj, obchod a investice; 
iv) doprava a energetika; v) 
udržitelné vodní hospodářství 
a ohled na životní prostředí; 
vi) boj proti společným 
hrozbám a výzvám; vii) 
mezikulturní dialog.9
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
 — zvýšila rozpočtovou podporu EU ve finančním výhledu 2007–2013 
na přibližně 750 milionů EUR na toto období6.
6. Evropská komise otevřela své zastoupení v Kazachstánu v roce 1993 a na 
konci roku 2009 transformovala své úřadovny v Kyrgyzstánu a Tádžikistá -
nu na plnoprávné delegace EU7. V roce 2012 bylo zřízeno zastoupení EU 
v Uzbekistánu. V roce 2005 jmenovala Evropská rada zvláštního zástupce 
EU pro Střední Asii8, jehož úkolem je podporovat dobré vztahy mezi EU 
a středoasijskými zeměmi a posilovat stabilitu, spolupráci, demokracii 
a respektování lidských práv v tomto regionu, jakož i podporovat účin -
nost působení EU a její viditelnost v tomto regionu. 
ROZVOJOVÁ POMOC EU
7. Mezi lety 1991 a 2013 přidělila EU na rozvojovou a humanitární pomoc 
těmto zemím více než 2,1 miliardy EUR, 750 milionů EUR z této částky 
připadlo na období 2007–2013. V období 2007–2012 vyplatila Komise 
středoasijským zemím v rámci rozvojové pomoci 435 milionů EUR, při -
čemž k hlavním příjemcům patřil Kyrgyzstán a Tádžikistán (viz graf 1 ).6 Podpora EU se provádí 
především prostřednictvím 
nástroje pro rozvojovou 
spolupráci (nařízení (ES) 
č.1905/2006 Evropského 
parlamentu a Rady ze dne 
18. prosince 2006, kterým se 
zřizuje finanční nástroj pro 
rozvojovou spolupráci  
(Úř. věst. L 378, 27.12.2006, 
s. 41).
7 V roce 2011 se v těchto 
třech delegacích zabývalo 
rozvojovou pomocí celkem 
74 zaměstnanců.
8 Rozhodnutí Rady 
2012/328/SZBP ze dne 
25. června 2012 o jmenování 
zvláštní zástupkyně Evropské 
unie pro Střední Asii (Úř. věst. 
L 165, 26.6.2012, s. 59).
GRAF 1
PLATBY EU STŘEDOASIJSKÝM ZEMÍM, 2007–2012 PODLE ZEMÍ A NA REGION  
(V MILIONECH EUR A V PROCENTECH)
Zdroj:  Analýza Účetního dvora vycházející z údajů databáze Komise CRIS.Kazachstán
47,4
11 %
Kyrgyzstán
108,5
25 %
Tádžikistán
109,5
25 %Turkmenistán
14,4
3 %Uzbekistán
22,0
5 %Region Střední Asie
133,1
31 %10
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
8. V prvních letech tohoto období se výdaje realizovaly především v rámci 
technické pomoci pro Společenství nezávislých států (program TACIS), 
jejímž hlavním cílem bylo podporovat přechod na tržní hospodářství 
a posilovat demokracii a právní stát.
9. Od roku 2007 nahradil program TACIS nástroj pro rozvojovou spolupráci, 
mezi jehož primární cíle patří omezování chudoby, udržitelný ekonomic -
ký a sociální rozvoj a integrace rozvojových zemí do světového hospodář -
ství. V průběhu tohoto období se poskytovaly prostředky i prostřednic -
tvím jiných nástrojů, např. evropského nástroje pro demokracii a lidská 
práva (EIDHR) a nástroje stability (NS), včetně mechanismu rychlé reakce 
(MRR) (viz graf 2 ).
10.  V letech 2010 a 2011 činil rozpočet EU na rozvojovou pomoc pro středo -
asijské země v průměru 89 milionů USD. Ve srovnání s tím USA poskytly 
175 milionů USD, Turecko 165 milionů USD, Japonsko 124 milionů USD 
a Německo 109 milionů USD9.9 Tyto údaje vycházejí 
z oficiálních statistických 
údajů o rozvojové pomoci 
zveřejněných Organizací pro 
hospodářskou spolupráci 
a rozvoj.
GRAF 2
PLATBY EU STŘEDOASIJSKÝM ZEMÍM, 2007–2012 PODLE JEDNOTLIVÝCH FINANČNÍCH 
NÁSTROJŮ (V MIL. EUR)
Zdroj:  Analýza Účetního dvora vycházející z údajů databáze Komise CRIS.0102030405060708090
2007 2008 2009 2010 2011 2012
Jiné ﬁnanční nástroje před rokem 2007 TACIS NS (a MRCH) EIDHR Tematický NRS NRS-ASIE11
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
11.  Z hlediska obecného ekonomického významu představuje rozvojová 
pomoc malou část celkových finančních toků do tohoto regionu. Kon -
krétně v případě Kazachstánu, Turkmenistánu a Uzbekistánu tvoří ofi -
ciální rozvojová pomoc10 méně než 5 % ročních přímých zahraničních 
investic a méně než 0,2 % ročního hrubého domácího produktu (HDP). 
V letech 1991–2011 Evropská banka pro obnovu a rozvoj rovněž přijala 
ve vztahu k těmto pěti zemím závazky k 5 945 milionům EUR ve formě 
půjček, majetkových účastí a záruk, z toho 408 milionů EUR v roce 2011.
12.  Za formulaci rozvojové politiky EU, víceleté plánování nástrojů vnější 
pomoci a definování odvětvových politik pro takovou vnější pomoc od -
povídá Generální ředitelství Evropské komise pro rozvoj a spolupráci – 
EuropeAid a od roku 2011 Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ)11. 
Tato činnost se provádí v Bruselu za asistence delegací EU v partnerských 
zemích. 
PŘEZKUMY PROVÁDĚNÉ RADOU A EVROPSKÝM PARLAMENTEM
13.  Rada pravidelně provádí přezkum pokroku provádění strategie EU pro 
Střední Asii. Při svém posledním přezkumu12 dospěla Rada k závěru, že 
strategie je i nadále platná a že její provádění pokročilo. Rada nicméně 
usoudila, že úsilí EU by mělo být více cílené a mělo by přispívat k vidi -
telnosti a dopadu akcí EU ve Střední Asii. 
14.  Ve své zprávě za rok 201113 Evropský parlament vyslovuje závěr, že pro -
středky EU nedostačovaly k tomu, aby se dopad EU projevil ve všech 
sedmi prioritních oblastech Rady14, a naléhavě žádá o lepší definici priorit 
politiky. Evropský parlament zdůraznil, že partnerské země musí dodržo -
vat mezinárodní standardy v oblasti demokracie, správy, právního státu 
a lidských práv. Vzhledem k obavám v souvislosti s korupcí vyzval Parla -
ment Komisi, aby předložila zprávu o využití odvětvové rozpočtové po -
moci v Kyrgyzstánu a Tádžikistánu. Tato zpráva dosud nebyla předložena.10 Podle statistických údajů 
OECD za roky 2010 a 2011 
činila celková průměrná 
roční výše oficiální rozvojové 
pomoci pro Kazachstán, 
Turkmenistán a Uzbekistán 
484 milionů USD. Oproti 
tomu průměrné roční 
přímé zahraniční investice 
ve stejném období dosáhly 
11 093 milionů USD a HDP 
těchto tří zemí dohromady 
(v paritě kupní síly) 
347 miliard USD, jak uvádí 
EBRD, respekt. publikace „Svět 
ve faktech“ ( World Fact Book ). 
11 ESVČ převzala povinnosti 
někdejšího Generálního 
ředitelství Evropské komise 
pro vnější vztahy (RELEX).
12 Rada Evropské unie, 
závěry Rady o Střední Asii, 
3179. zasedání Rady pro 
zahraniční věci, Lucemburk, 
25. června 2012 a dokument 
Rady č. 11455/12.
13 Usnesení Evropského 
parlamentu ze dne 
15. prosince 2011 o stavu 
provádění strategie EU 
pro Střední Asii, Štrasburk, 
P7_TA(2011)0588.
14 Rada stanovila tyto priority: 
a) řádná správa, právní stát, 
lidská práva a demokratizace; 
b) vzdělávání a odborná 
příprava; c) hospodářský 
rozvoj, obchod a investice; 
d) doprava a energetika; 
e) udržitelné vodní 
hospodářství a ohled na 
životní prostředí; f ) boj 
proti společným hrozbám 
a výzvám; g) mezikulturní 
dialog.12
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
15.  V rámci auditu se posuzovalo, jak ESVČ a Komise naplánovaly a řídily 
rozvojovou pomoc Střední Asii v období 2007–2012, zejména pomoc 
vyplácenou z NRS, který byl hlavním nástrojem financování. V rámci au -
ditu se zjišťovalo, zda:
 — se Komise při rozdělování rozpočtových prostředků řídila osvědče -
nými postupy a respektovala priority rozvojové pomoci pro Střední 
Asii, k nimž se přihlásila,
 — Komise poskytovala rozvojovou pomoc vhodným způsobem,
 — Komise úspěšně prováděla svou politiku podpory a vycházela při -
tom ze svých zkušeností a zda o tom náležitým způsobem referovala 
ve svých zprávách.
 Jiné aspekty strategie EU jako např. politický dialog nebyly do auditu 
začleněny. 
16.  Auditní práce probíhala od června do listopadu 2012. Posuzování v rámci 
auditu vycházelo z dokumentárního přezkumu, dokumentární analýzy 
a pohovorů. Kontrolní návštěvy v Kyrgyzstánu, Tádžikistánu a Uzbekis -
tánu se konaly v říjnu 2012. V jejich průběhu vedli auditoři pohovory se 
zaměstnanci delegací EU, zástupci vnitrostátních orgánů, zaměstnanci 
ambasád členských států, technickými experty, organizacemi občanské 
společnosti, dalšími dárci a zúčastněnými stranami. Auditoři prověřovali 
celkem 21 programů podpory (19 programů pro jednotlivé země a dva 
regionální programy, viz příloha II15).
17.  Při auditu byly využity i analýzy z jiných zdrojů, např. studie a zprávy 
jiných dárců. Účetní dvůr provedl průzkum zaměřený na koordinaci dár -
ců a na to, jak práci EU v terénu vnímají ostatní dárci, v jehož rámci byli 
osloveni vedoucí představitelé ostatních dárců v každé z těchto pěti 
středoasijských republik16.15 Programy byly vybrány tak, 
aby pokrývaly 70 % výdajů 
nástroje pro rozvojovou 
spolupráci v Kyrgyzstánu 
a Uzbekistánu v období 
2007–2011 a programů 
odvětvové rozpočtové 
podpory v Tádžikistánu.
16 Z 91 dotazovaných v rámci 
průzkumu odpovědělo 28.ROZSAH A KONCEPCE AUDITU13
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ROZDĚLENÍ ROZPOČTOVÝCH PROSTŘEDKŮ
18.  V níže uvedených bodech 19 až 36 se pojednává o tom, jak Komise roz -
dělovala rozpočtové prostředky EU a v jaké míře se řídila osvědčenými 
postupy a deklarovanými prioritami rozvojové pomoci pro Střední Asii. 
KOMISE SI PRO SVÉ VÝDAJE STANOVILA ŠIROKÉ A OBECNÉ PRIORITY
19.  Jak se vysvětluje v bodu 4, v souladu s politikou EU pro Střední Asii jsou 
výdajové priority Komise stanoveny v jejím regionálním strategickém 
dokumentu (RSD). Ten znovu potvrdil, že omezování chudoby je pri -
márním cílem rozvojové politiky EU a podpora dobré správy a řízení 
a větší respektování lidských práv jsou doplňkovými cíli17, a identifikoval 
tři prioritní oblasti rozvojové pomoci EU:
 — podpora regionální spolupráce, zejména integrace sítí a trhu, život -
ní prostředí, správa hranic a řízení migrace, clo, boj proti organi -
zovanému zločinu a přeshraniční spolupráce jednotlivců i v rámci 
občanské společnosti,
 — odstraňování chudoby a zvyšování životní úrovně, zejména rozvo -
jem komunit a cílenými režimy rozvoje venkova, a reformy země -
dělství a sociální ochrany,
 — podpora demokratizace, lidských práv, dobré správy a řízení a eko -
nomických reforem.
20.  Komise si sama dala za úkol vydat na tyto tří cíle v daném pořadí 30–35 %, 
40–45 % a 20–25 % svého celkové rozpočtu. 
21.  Příslušné období rozdělila na dvě dílčí periody (2007–2010 a 2011–2013) 
a vypracovala orientační program pro první období. Program obsaho -
val podrobnější plány rozdělení podpory a stanovil konkrétní priority. 
V roce 2010 provedla Komise hodnocení v polovině období a dospěla 
k závěru, že nejsou třeba žádné významné úpravy. Na základě tohoto 
hodnocení vypracovala výdajové plány pro období 2011–2013.17 Společné prohlášení Rady 
a zástupců vlád členských 
států zasedajících v Radě, 
Evropského parlamentu 
a Komise o rozvojové politice 
Evropské unie, Evropský 
konsensus o rozvoji (Úř. věst. 
C 46, 24.2.2006, s. 1).PŘIPOMÍNKY14
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
KOMISE SE PŘI PLÁNOVÁNÍ A ROZDĚLOVÁNÍ POMOCI V NĚKTERÝCH 
ASPEKTECH ODCHÝLILA OD OSVĚDČENÝCH POSTUPŮ…
22.  Součástí uznávaných osvědčených postupů při rozdělování rozvojové 
pomoci jsou níže uvedené zásady, které uvádí například Evropský kon -
sensus o rozvoji, Pařížská deklarace o účinnosti pomoci18 a kodex chování 
EU pro doplňkovost a dělbu práce v rámci rozvojové politiky19: 
 — rozvojové priority (stanovené ve strategiích jednotlivých zemí, po -
litické dialogy a programy rozvojové spolupráce) by měly vycházet 
z jasné analýzy rozvojových strategií, institucí a postupů přijímající 
země,
 — má-li být pomoc plně účinná, přijímající země by měly mít vůči roz -
vojovým strategiím a programům podporovaným dárci vlastnickou 
odpovědnost,
 — dárci EU by měli zaměřit svou aktivní účast v konkrétní zemi na 
maximálně tři odvětví. 
23.  RSD a orientační programy zdůvodňují podrobný výběr výdajových priorit 
Komise jen částečně, například kolik by mělo být vydáno na regionální 
a kolik na bilaterální programy, nebo proč se očekávalo, že ve vztahu 
k cílům EU bude využití prostředků u konkrétních odvětví či programů 
optimální. Ve skutečnosti se již existující výdajová schémata příslušných 
zemí příliš nezměnila. 
… ALE V PRAXI O ROZDĚLOVÁNÍ PROSTŘEDKŮ ROZHODOVALA 
PŘIMĚŘENÝM ZPŮSOBEM
24.  Na druhé straně představoval způsob, jímž Komise rozdělovala výdaje, 
ve většině ohledů rozumný pokus uplatnit priority RSD. 
25.  Kontinuita rozložení výdajů Komise umožnila optimálně vyžít jejích zku -
šeností z minulosti, a to především v Tádžikistánu a v Kyrgyzstánu. 18 OECD, Pařížská deklarace 
o účinnosti pomoci, 2005 
(http://www.oecd.org/dac/
effectiveness/34428351.pdf ).
19 Rada Evropské 
unie, 9558/07, Brusel, 
15. května 2007.15
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
26.  Komise vyvinula úsilí, aby uspokojivě sladila své alokace výdajů s tím, jak 
prostředky rozdělují ostatní dárci, tím se vyhnula dvojímu financování 
a přispěla ke koordinaci dárců. Tři čtvrtiny respondentů, kteří se zúčast -
nili průzkumu provedeného Účetním dvorem, vyzdvihly volbu odvětví, 
kterým se dostalo podpory. Dvě třetiny měly za to, že programy, které se 
Komise rozhodla podporovat, jsou kvalitní, zejména programy v oblasti 
lidských práv a podpory občanské společnosti. 
27.  Pokud jde o koordinaci s partnerskými zeměmi, Komise se potýkala s kon -
krétními výzvami:
 — Kazachstán, Turkmenistán a Uzbekistán, jež nejsou signatáři Pařížské 
deklarace, nepředložily posouzení potřeb pro účely rozvojové po -
moci a strategie omezování chudoby v podobě, jakou EU používá 
při programování,
 — RSD uvádí, že smyslem rozvojové pomoci EU je podpora realizace 
její politické strategie, a zmiňuje, že EU usiluje o podporu prospe -
rity, solidarity, demokracie a lidských práv, důstojné práce, bezpeč -
nosti a udržitelného rozvoje ve všech zemích světa. Pro partnerské 
vlády však lidská práva, dobrá správa a řízení a rozvojové cíle jako 
omezování chudoby nejsou vždy tou nejvyšší prioritou,
 — národním programovým dokumentům chybí někdy jasné zaměření. 
Například v Kyrgyzstánu bylo součástí akčního plánu rozvojové stra -
tegie země na období 2009–2011 508 akcí v 19 různých odvětvích. 
28.  Navzdory těmto obtížím Komise prodiskutovala priority pomoci s vládami 
přijímajících zemí a snažila se sladit své výdaje s národními plány, pokud 
takové plány existovaly. Výsledky tohoto postupu se promítly do RSD 
a orientačních programů.
29.  Programy a projekty, které Účetní dvůr prověřoval v Kyrgyzstánu a v Tád -
žikistánu, byly v souladu se strategií Komise i s prioritami příslušných 
přijímajících vlád v míře, v níž bylo možné tyto priority identifikovat. 
Například:
 — v Kyrgyzstánu byla podpora, již Komise vládě poskytovala na vzdě -
lávání od roku 2009 a dále, nápomocná při plánování reformy a roz -
voje vzdělávacího systému země,16
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
 — v Tádžikistánu korespondovala podpora, již Komise poskytla na so -
ciální ochranu, s prioritou vlády v sociální oblasti, kde jejím cílem 
bylo zvýšit kvantitu a kvalitu sociálních služeb pro sociálně slabé 
a dosáhnout příslušných rozvojových cílů tisíciletí.
30.  Podobně i v Uzbekistánu odpovídaly projekty, které Účetní dvůr prověřo -
val (například podpora reformy systému trestního soudnictví a zlepšování 
systémů zdravotní péče o matky a děti), potřebám země, jak je definovala 
vláda. Na druhé straně soulad s potřebami, jež identifikovala vláda, nutně 
nevedl k plné podpoře ze strany orgánů při realizaci projektů. Meziná -
rodním odborníkům, kteří pracovali na reformě trestního soudnictví byl 
například odepřen přístup do věznic a k soudním případům. K zajiště -
ní spolupráce vlády na programu zaměřeném na omezování podvýživy 
u dětí musela Komise zdůraznit nutnost propagace zdravého způsobu 
stravování matek a dětí, neboť uzbecká vláda odmítla připustit existenci 
podvýživy. 
ÚROVNĚ PODPORY ODRÁŽELY MÍRU RELATIVNÍ PROSPERITY
31.  Komise vyhradila nejvyšší míru pomoci zemím, které vnímala jako nejpo -
třebnější a zároveň nejochotnější a nejschopnější tuto pomoc optimál -
ně využít, tzn. Tádžikistánu a Kyrgyzstánu. Prostředky přidělené těmto 
dvěma zemím v přepočtu na osobu trojnásobně převyšovaly prostředky 
vyčleněné pro zbývající tři recipienty (viz tabulka 1  a příloha I ).
TABULKA 1
CELKOVÁ POMOC PŘIDĚLENÁ NA NÁSTROJ PRO ROZVOJOVOU SPOLUPRÁCI (NRS)  
VE STŘEDNÍ ASII V RÁMCI RSP 2007–2013 A HDP NA OSOBU
OblastProstředky přidělené v období 
2007–2013 celkem (v mil. EUR)HNP na obyvatele v roce 2007 (v USD)
Kazachstán 74 6 771
Kyrgyzstán 106 722
Tádžikistán 128 563
Turkmenistán 53 2 606
Uzbekistán 71 830
Region 242
Celkem 674
Zdroj:  Rozvojová spolupráce EU-Střední Asie, Evropská komise, 2011 a Světová banka, ukazatele světového rozvoje.17
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
POMOC BYLA ROZDĚLENA MEZI PŘÍLIŠ MNOHO OBLASTÍ…
32.  Koncepce Komise však byla méně uspokojivá, pokud jde o počet odvětví, 
kterým byla pomoc vyplácena. 
33.  Jak uvádí bod 22, podle řídící zásady rozvojové politiky, k níž se Komise 
hlásí, by dárci EU měli usilovat o zaměření svého úsilí v konkrétní part -
nerské zemi na maximálně tři odvětví s cílem optimalizovat výsledky 
a snížit transakční náklady. 
34.  Přestože program rozvojové pomoci Střední Asii není nikterak rozsáhlý, 
Komise se této zásady přísně nedržela. Pro účely pomoci vybrala v Kyr -
gyzstánu čtyři odvětví (správu, zemědělství a rozvoj venkova, vzdělání 
a sociální ochranu), v Tádžikistánu pět odvětví (správu, zemědělství a roz -
voj venkova, vzdělání a sociální ochranu, soukromý sektor a zdravotnic -
tví) a v Uzbekistánu šest odvětví (soukromý sektor, správu, zdravotnictví, 
zemědělství a rozvoj venkova, životní prostředí a energetiku a vzdělání).
35.  Komise navíc prostřednictvím regionálních a tematických programů smě -
rovala prostředky EU na rozvojovou pomoc k řadě dalších sektorů. Tyto 
programy podporovaly oblasti jako je energetika, doprava, životní pro -
středí, správa hranic a boj proti drogám, právní stát, demokracie a lidská 
práva, rozvoj soukromého sektoru a vyšší vzdělání. 
… ALE ODRÁŽELA STRATEGICKÉ PRIORITY KOMISE
36.  Z analýzy databáze Komise, kterou provedl Účetní dvůr, vyplynulo, že 
nebyly zjištěny žádné případy, kdy by pomoc byla poskytnuta na vnitro -
státní program, který se nezaměřoval na jeden s obecných cílů snižování 
chudoby a zdokonalování řízení a správy. Mnohé vnitrostátní programy 
se zaměřují jak na omezování chudoby, tak na dobrou správu a řízení. 
Částky, k nimž byly do konce roku 2012 uzavřeny smlouvy, respektovaly 
priority stanovené v RSD (viz bod 20).18
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
PROVÁDĚNÍ POLITIKY
37.  V níže uvedených bodech 38–62 se prověřují metody, které Komise použi -
la k poskytování pomoci: její volba způsobu poskytování pomoci, pozor -
nost, jíž věnovala správním nákladům, existence jasných programových 
cílů a ukazatelů výkonnosti umožňujících monitorování a koncepce a ří -
zení rozpočtové podpory poskytované Komisí ve dvou středoasijských 
republikách. 
KOMISE POSKYTOVALA POMOC CELOU ŘADOU ZPŮSOBŮ
38.  Komise prováděla své programy pomoci v závislosti na okolnostech celou 
řadou způsobů (viz příklady v  rámečku 1 ):
 — dohody o příspěvcích s mezinárodními organizacemi v případech, 
kdy tyto organizace v partnerských zemích prováděly činnosti a vni -
trostátní orgány je přijímaly jako partnery,
 — rozpočtová podpora, pokud byla způsobilá, s ohledem na skuteč -
nost, že pokud to podmínky umožňují, jde podle Evropského kon -
sensu o rozvoji o  preferovanou metodu rozvojové spolupráce20,
 — granty nevládním organizacím (NGO) tam, kde byla občanská spo -
lečnost aktivní,
 — zakázky na služby (a několik zakázek na stavební práce), zejména 
technickou podporu, kde byla cílem konvergence s evropskými 
standardy a osvědčenými postupy v kombinaci s odvětvovou roz -
počtovou podporou. 20 Bod 113 Evropského 
konsensu o rozvoji.19
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
PŘÍKLADY PROGRAMŮ FINANCOVANÝCH EU
Dohoda o příspěvku s mezinárodní organizací
Podpora projektu reformy vězeňského systému  se zaměřuje na zlepšování řízení věznic a sociální integraci 
pachatelů, a to rozvojem programu reformy vězeňského systému v Kyrgyzstánu. Program zahrnuje i akce 
zaměřené na zlepšování hygieny a podporu činností generujících příjem. Celkový rozpočet akce prováděné 
Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu je 2,78 milionu EUR, přičemž příspěvek EU činí 2,5 milionu EUR.
Program rozpočtové podpory
Odvětvový program podpory politiky v oblasti sociální ochrany a řízení veřejných financí  v Kyrgyz -
stánu je financován prostřednictvím geografických a tématických nástrojů financování. Ve strategickém 
dokumentu pokrývajícím období sedmi let byla na tento program vyčleněna částka ve výši 53 milionů EUR. 
Prvek sociálního zabezpečení cílí na vývoj efektivnějšího systému sociální pomoci, který by zlepšil podmínky 
zranitelných osob a znevýhodněných dětí. Prvek řízení veřejných financí se paralelně zaměřuje na pomoc 
kyrgyzské vládě s cílem zlepšit postup sestavování ročního rozpočtu z hlediska transparentnosti, odpověd -
nosti, předvídatelnosti a vnitřní kontroly.
Grant nevládní organizaci
Komise spolufinancovala 80 % projektu zaměřeného na zlepšování postavení dětí a potřebných rodin  
částkou 200 000 EUR. Projekt provádí uzbecká pobočka mezinárodní nevládní organizace SOS Dětské ves -
ničky, která působí v Uzbekistánu od roku 1996. Smlouva byla podepsána v roce 2011 v rámci partnerského 
programu budování institucí, který se zaměřoval na zlepšování životních standardů zranitelných skupin 
populace v Uzbekistánu posilováním spolupráce mezi nevládními organizacemi a vnitrostátními orgány.
Smlouva o poskytování služeb: program technické pomoci kombinovaný s programem 
odvětvové rozpočtové podpory
Tádžikistán.  Jako podporu programu odvětvové rozpočtové podpory v oblasti sociálního zabezpečení Komise 
po roce 2007 vyvinula program technické pomoci a rozvoje kapacit , který se zaměřuje na: a) zlepšení 
zacílení režimů sociální podpory a jejich racionalizaci; b) rozvoj sociálních služeb; c) modernizaci systému 
ústavů poskytujících trvalou péči; d) rozvoj politiky pracovního trhu. Souhrnný rozpočet programu činí 
5 milionů EUR a k  této částce byly podepsány smlouvy se sedmi evropskými konzultačními společnostmi, 
jejichž hodnota se pohybuje mezi 90 000 EUR až 2,5 milionu EUR.RÁMEČEK 120
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
39.  Komise využila všechny uvedené způsoby poskytování pomoci (viz 
tabulka 2 ).
ČETNÉ MALÉ PROJEKTY A NÁSTROJE FINANCOVÁNÍ:  
VÝZVA Z HLEDISKA ŘÍZENÍ
40.  Jak se uvádí v  tabulce 2 , na granty a zakázky na služby připadá početně 
velká (ale hodnotou malá) část aktivit Komise na pomoc Střední Asii. 
Správní důsledky takto velkého počtu programů mohou být značné21. 
41.  Delegace EU v Kyrgyzstánu řídila v době auditu 56 zakázek. Ve svých zprá -
vách uvádí, že její možnosti, pokud jde o návštěvy míst, kde se smluvní 
činnosti prováděly, byly podstatně omezeny. Delegace rovněž poskyto -
vala podporu22 dalším 99 zakázkám řízeným útvary z ústředí.21 Například u grantových 
programů museli 
zaměstnanci Komise včetně 
zaměstnanců delegací řídit 
celý projektový cyklus, tj. 
koncipovat a zveřejňovat 
výzvy k podávání nabídek, 
informovat účastníky, 
připravovat smlouvy 
a podepisovat je, monitorovat 
plnění a dohlížet na něj, řídit 
finanční a platební cykly, 
organizovat audit, hodnocení 
a podávat zprávy. 
22 Součástí podpory tohoto 
typu je i poskytování zpětné 
vazby k návrhům podaným 
příjemci, koordinace 
projektových činností v dané 
zemi a zastupování Komise 
ve výborech, na seminářích 
apod. 
TABULKA 2
ČÁSTKY , K NIMŽ BYLY PŘIJATY ZAKÁZKY V RÁMCI NRS A TEMATICKÝCH PROGRAMŮ 
NRS OD ROKU 2007 DO KONCE ROKU 2012 PODLE ZPŮSOBU POSKYTNUTÍ POMOCI
Počet podepsaných 
zakázek/dohodČástka nasmlouvaná do 
konce roku 2012 (v mil. EUR)% z celkové částky  
(podle hodnoty)
Dohody o příspěvcích 33 128 36 %
Programy rozpočtové  
podpory15 98 28 %
Granty nevládním 
organizacím143 61 17 %
Zakázky na služby a na 
stavební práce244 66 19 %
435 353 100  %
Zdroj:  Analýza Účetního dvora vycházející z údajů databáze Komise CRIS.21
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
42.  Komise poskytuje rozvojovou pomoc ve Střední Asii prostřednictvím řady 
finančních nástrojů. Hlavním zdrojem prostředků je nástroj pro rozvo -
jovou spolupráci (NRS) působící prostřednictvím svého geografického 
programu pro Asii a pěti tématických nástrojů NRS (zajišťování potravin, 
nestátní subjekty činné v oblasti rozvoje, migrace a azyl, životní prostře -
dí a udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně energetiky a investic do 
lidských zdrojů). Těchto pět globálních nástrojů rovněž poskytuje finanč -
ní prostředky Střední Asii (viz bod 8) i Evropskému nástroji sousedství 
a partnerství (ENPI), za nějž odpovídají různé útvary v ústředí Komise. 
43.  Tato paleta zdrojů financování řízení výdajů EU komplikuje, a to jak v de -
legacích, tak v ústředí. Například u 31 z 56 zakázek, které delegace v Kyr -
gyzstánu řídila v době auditu, spolupracovala s geografickým oddělením 
pro Střední Asii EuropeAid. U zbývajících 25 spolupracovala se šesti další -
mi odděleními v EuropeAid a jedním oddělením v ESVČ. Jelikož delegace 
podporovala dalších 99 zakázek, musela spolupracovat s 11 odděleními 
v rámci EuropeAid, dvěma dalšími delegacemi EU (v Kazachstánu a Tádži -
kistánu), ESVČ a Generálním ředitelstvím Komise pro výzkum a inovace 
a Generálním ředitelstvím pro hospodářské a finanční záležitosti.
44.  Rozšířenost výdajových nástrojů znesnadňuje určit (bez časově nároč -
ných jednorázových kroků), kolik EU na jednotlivé středoasijské země 
a odvětví ve Střední Asii vydala:
 — Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů Komise 
(CRIS) není schopen identifikovat výdaje podle partnerských zemí 
v regionálních programech23.
 — Zprávy ze systému CRIS neuvádějí u regionálních a globálních pro -
gramů položku země, zejména u Evropského nástroje pro demo -
kracii a lidská práva (EIDHR) a nástroje stability (NS). 
 — Komise výdaje ve středoasijských zemích nespecifikuje po -
dle programů financovaných z Evropského nástroje sousedství 
a partnerství24.23 Viz zvláštní zpráva 
Evropského účetního 
dvora č. 5/2012 Společný 
informační systém pro 
oblast vnějších vztahů (CRIS) 
(www.eca.europa.eu ).
24 Jako dopravní koridor 
Evropa-Kavkaz-Asie 
(TRACECA) a program pro 
mezistátní přepravu ropy 
a plynu do Evropy (INOGATE).22
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
SPRÁVNÍM NÁKLADŮM SE NEVĚNUJE VELKÁ POZORNOST
45.  Poskytování rozvojové pomoci, často za obtížných okolností, může být 
z hlediska pracovní zátěže a nákladů náročnou činností. Rozhodnutí 
o tom, zač a jak prostředky vydávat, musí být vyvážena ohledem na 
pravděpodobné výsledky na straně jedné a náklady na straně druhé, 
přičemž výsledky (zejména v oblasti tak citlivé, jako je Střední Asie) je 
nutno posuzovat v celkové perspektivě. Je nicméně přiměřené očekávat, 
že agentura, jež se zabývá poskytováním pomoci, bude mít o nákladech 
na správu segmentů z rozpočtu na pomoc určité povědomí. 
46.  Komise řídí správní náklady kombinací metod, která zahrnuje i posuzo -
vání pracovního vytížení všech delegací. Nevytvořila však systém pro 
reporting celkových správních nákladů souvisejících s poskytováním 
rozvojové pomoci na úrovni regionů a zemí. 
47.  Účetní dvůr při svém odhadu správních nákladů Komise na rozvojové 
činnosti ve Střední Asii vycházel z údajů Komise. Do svého odhadu zahr -
nul osobní náklady a správní náklady související se zaměstnanci, kteří se 
zabývají rozvojovou pomocí v ústředí a v delegacích. Zohledněny byly 
i výdaje na podporu (např. tzv. Evropské domy25, konzultační a monito -
rovací služby).
48.  Účetní dvůr spočetl, že relevantní správní náklady v roce 2011, který je 
posledním uzavřeným rokem k datu auditu, činily 10,5 milionu EUR (viz 
příloha III ). Z této částky připadá 6,6 milionu EUR (63 %) na práci v oblasti 
rozvojové spolupráce (platy zaměstnanců a jiné operační výdaje) ve třech 
delegacích, které byly tehdy v provozu (viz bod 6); osobní náklady ústředí 
činily 1,8 milionu EUR (17 %) a různé náklady na podporu (včetně nákla -
dů na poradenské služby v souvislosti s podporou výběru a vytvářením 
projektů, monitorováním orientovaným na výsledky a hodnocení a rov -
něž nákladů souvisejících s Evropskými domy), připadlo 2,1 milionu EUR  
(20 %)26.
49.  Tato částka odpovídá 14,6 % výdajů na rozvoj ve Střední Asii v roce 2011 
(71,7 milionu EUR)27. Tento procentní údaj je nutno chápat jako řádový, 
nikoliv přesný odhad, neboť výpočet je citlivý například na změny v míře 
ročních úhrad. 25 Evropské domy, zřizované 
Komisí, fungují jako kanceláře 
technické podpory akcí 
EU a zvyšují viditelnost 
EU a povědomí o jejích 
politikách v zemích, kde 
nemá zastoupení.
26 Do nákladů na podporu 
nebyly při výpočtu 
zahrnuty náklady související 
s technickou pomocí na 
realizaci konkrétních projektů 
v partnerských zemích.
27 Po odečtení nákladů 
na poradenské služby 
v souvislosti s výběrem 
projektů, monitorováním 
orientovaným na výsledky 
a hodnocením by se tento 
údaj snížil na 12,7 %.23
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
50.  Správní náklady byly navíc součástí rozpočtů jednotlivých programů. 
Například z prověrky 20 grantů a dohod o příspěvcích s mezinárodními 
organizacemi, kterou provedl Účetní dvůr, vyplynulo, že na obecné správ -
ní náklady připadlo v průměru 6 % rozpočtu. U programů rozpočtové 
podpory byly odpovídající údaje v procentuálním vyjádření mnohem 
nižší. Náklady na pravidelné přezkumy pokroku, které byly zadány exter -
ním odborníkům, ve svém souhrnu činily v případě Tádžikistánu 1,1 % 
rozpočtu programu a v případě Kyrgyzstánu přibližně 1,6 %.
51.  Jelikož Komise nevykazuje v souvislosti se správními náklady žádný uka -
zatel, není možné tyto odhady srovnávat s náklady, které jí vznikají při 
řízení programů pomoci v jiných částech světa. Účetní dvůr nicméně 
s jistými obavami upozorňuje, že Komise podle všeho nemá vyčerpávající 
informace o správních nákladech, jež tvoří podstatnou část nákladů na 
rozvojovou pomoc ve Střední Asii. 
CÍLE A UKAZATELE: NEJEDNOZNAČNÝ STAV
52.  Z prověrky programů, kterou Účetní dvůr provedl ve třech navštívených 
zemích, vyplynulo, že pokud je o stanovování cílů, které jsou SMART 
(a ukazatelů pro jejich posuzování), je situace nejednoznačná, jak do -
kládají níže uvedené příklady.
 — V Tádžikistánu mělo šest ze sedmi prověřovaných programů tech -
nické pomoci dobře definované cíle výstupů přípravy odvětvových 
studií, strategií, pokynů a doporučení určených vládě. Oproti tomu 
cíle technického programu podpory ministerstva financí byly de -
finovány vágně.
 — V Kyrgyzstánu měl program týkající se informací o zajišťování potra -
vin obecné ukazatele jako „má se za to, že informace o zajišťování 
potravin jsou obecně přesné a včasné“, „byl proškolen přiměřený 
počet zaměstnanců“ a „užitečnost sklizňových prognóz“. Na druhé 
straně program „zavedení řádné správy věcí veřejných k posílení 
sociální spravedlnosti“ definoval kvantifikované cíle.
 — V Uzbekistánu měly vyčíslitelné cíle dva ze čtyř programů, ale ne -
byly stanoveny žádné referenční hodnoty ani definovány výchozí 
stavy, které by umožňovaly posoudit přidanou hodnotu programů. 24
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ROZPOČTOVÁ PODPORA: KOMISE MOHLA BÝT PŘÍSNĚJŠÍ…
53.  Odvětvová rozpočtová podpora je převodem zdrojů EU do státní poklad -
ny přijímající země na podporu konkrétních cílů politiky v daném odvětví 
a cílů reformy. Rozvojová pomoc Komise pro Střední Asii zahrnovala 
odvětvovou rozpočtovou podporu určenou na sociální ochranu a v jejím 
rámci bylo v období 2007–2012 Kyrgyzstánu vyplaceno 39,4 milionu EUR 
a Tádžikistánu 24,4 milionu EUR. 
54.  Komise vyžaduje, aby každá země, která dostává rozpočtovou podporu, 
zavedla relevantní a věrohodný program na zkvalitnění řízení veřejných 
financí (PFM)28. Ve snaze zajistit dosažení cílů odvětvové rozpočtové pod -
pory jak z hlediska rozvoje příslušného odvětví, tak z hlediska lepšího 
řízení veřejných financí váže svou podporu na plnění podmínek. Roz -
počtovou podporu vyplácí po částech po dobu několika let za předpo -
kladu, že daná země tyto podmínky plní. Podmínky musí být jasné a je 
nutno je striktně dodržovat, mají-li být účinné.
55.  Komise se tímto schématem řídila u programů rozpočtové podpory v Tád-
žikistánu a v Kyrgyzstánu. Oba státy měly program pro řízení veřejných 
financí a v obou případech prováděla Komise úhrady v rámci odvětvové 
rozpočtové podpory v návaznosti na pokrok při jeho plnění. 
56.  V roce 2007 Komise na dva roky pozastavila tádžický program odvětvové 
rozpočtové podpory, neboť Mezinárodní měnový fond (MMF) zjistil, že 
ministerstvo financí vydalo záruky, které ohrožují státní rozpočet a mak -
roekonomickou stabilitu. Fungování programu bylo obnoveno v roce 
2009 po dohodě s MMF. Reakce Komise přispěla k vyřešení problému. 28 Vycházející z nedostatků 
a silných stránek 
identifikovaných v posouzení 
veřejných výdajů a finanční 
odpovědnosti (PEFA). PEFA-
PFM jako rámec měření 
výkonnosti je nástroj pro 
hodnocení systému řízení 
veřejných financí země, který 
pracuje s 28 ukazateli.25
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
57.  V jiných ohledech však nebylo vynucování podmínek týkajících se řízení 
veřejných financí dostatečně důsledké. Komise vyplatila rozpočtovou 
podporu Kyrgyzstánu ve třech částech29, každé výplatě předcházelo po -
souzení pokroku při plnění cílů PFM30. Komise vyhodnotila pokrok jako 
pomalý, ale výplatu všech tří částí zdůvodňovala převážně tím, že kyr -
gyzská vláda je i nadále odhodlána pokračovat v reformách. Tento názor 
však nebyl podložen žádnými jasnými důkazy. Klíčová část zdůvodnění 
Komise ve věci rozhodnutí o výplatě podpory tedy vychází z hodnocení 
závazku partnerské země pokračovat v reformách spíše než z hodnocení 
skutečně dosaženého pokroku31.
58.  Pokud jde o odvětvovou rozpočtovou podporu na sociální ochranu po -
skytnutou v období 2007–2009 Tádžikistánu, Komise nestanovila přesné 
lhůty, v jejichž rámci by vláda musela tyto podmínky splnit. Partnerská 
země tedy neměla důvod vyvíjet úsilí v pokračování požadovaných re -
forem a jejich provádění se zpožďovalo. Komise však tento nedostatek 
vyřešila v následujícím programu odvětvové rozpočtové podpory. 
… A NEBYLA ROZHODNÝM ZPŮSOBEM PROVÁZÁNA S PODMÍNKAMI 
KONCIPOVANÝMI ZA ÚČELEM MINIMALIZACE KORUPCE
59.  Ve středoasijských republikách je korupce závažný problém. Na indexu 
vnímání korupce organizace Transparency International byly všechny 
tyto země v roce 2011 ohodnoceny méně než 28 body ze 100 a Kyrgyz -
stán, Turkmenistán a Uzbekistán se dostaly mezi nejhůře hodnocených 
10 % ze 182 zemí, které byly do průzkumu zahrnuty. Mezinárodní organi -
zace také mimo jiné pravidelně referují o tom, že zavádění protikorupč -
ních strategií v Kyrgyzstánu a Tádžikistánu příliš nepostupuje32.
60.  Všudypřítomná korupce může mít dopad na dobrou pověst Komise 
a omezit účinnost programů podpory. 
61.  Programy řízení veřejných financí lze využít v boji proti korupci. V Tádži -
kistánu a Kyrgyzstánu byla jejich součástí opatření cílená na zlepšování 
efektivnosti a transparentnosti finančního řízení vlády. Lze očekávat, že 
tato opatření budou nápomocna i při omezování korupce, např. zlep -
šením vnitřních kontrol, zadávacích řízení a interního auditu ve veřejné 
správě. 29 Červen 2008, 
prosinec 2010, červenec 2011.
30 Komise použila jako vstup 
pro tato hodnocení zprávy 
externích konzultantů. 
31 Tato praxe se odchyluje 
od doporučení Účetního 
dvora uvedeného ve zvláštní 
zprávě č. 11/2010 „Jak Komise 
řídí obecnou rozpočtovou 
podporu v zemích AKT, 
Latinské Ameriky a Asie“. 
Komise by měla rozhodnutí 
o vyplácení prostředků 
dokládat strukturovanějšími 
a formálnějšími důkazy 
uspokojivého pokroku během 
příslušného období, a to tak, 
že budou jasně uvedena 
kritéria pro posuzování 
pokroku, dosažený pokrok 
a důvody, proč případně 
nebylo dosaženo takového 
pokroku, jak bylo plánováno.
32 Zprávy Organizace pro 
hospodářskou spolupráci 
a rozvoj (OECD): istanbulský 
protikorupční akční plán, 
druhé kolo monitorování, 
Kyrgyzská republika, zpráva 
o pokroku z 24. 2. 2012 
a istanbulský protikorupční 
akční plán, druhé kolo 
monitorování, Tádžikistán, 
zpráva o pokroku  
z 16. 2. 2012.26
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
62.  Komise provádí programy v oblasti řízení veřejných financí, technické 
spolupráce a reformy soudnictví, jež jistě mají pozitivní dopad na pre -
venci korupce. Nepokusila se však přímo provázat své programy roz -
počtové podpory s konkrétními protikorupčními opatřeními, například 
kriminalizací korupce, opatřeními na prevenci korupce a posilováním 
odpovědnosti orgánů veřejné správy. 
REALIZACE A PODÁVÁNÍ ZPRÁV
63.  Níže uvedené body 64–81 se zabývají třemi aspekty řízení politiky pomoci 
Komisí v auditovaném období: mírou, v níž se Komisi dařilo realizovat 
její politiku pomoci, a rychlostí, s níž tak činila; případnými úpravami 
programů na základě získaných zkušeností; způsobem, kterým Komise 
informovala o poskytování rozvojové pomoci Střední Asii. 
REALIZACE CELKOVĚ POMALÁ, ALE VARIABILNÍ…
64.  Ke konci roku 2012 byly k 50 % celkových plánovaných závazků v rámci 
nástroje NRS-Asie na období 2007–2013 nasmlouvány zakázky a 27 % 
závazků bylo vyplaceno (viz tabulka 3 ).
TABULKA 3
OblastProstředky přidělené 
v období 2007–2013  
celkem (v mil. EUR)Nasmlouvané částky 
v období 2007–2012Uhrazené částky v období 
2007–2012
Kazachstán 74 60 % 28 %
Kyrgyzstán 106 73 % 45 %
Tádžikistán 128 65 % 32 %
Turkmenistán 53 21 % 13 %
Uzbekistán 71 28 % 9 %
Region 242 42 % 26 %
Celkem 674 50 % 27 %
Zdroj:  Rozvojová spolupráce EU-Střední Asie, Evropská komise, 2011 a údaje ze systému CRIS.REGIONÁLNÍ STRATEGIE PRO STŘEDNÍ ASII 2007–2013.  
PLNĚNÍ NRS-ASIE K 31. 12. 2012 – ZAKÁZKY A ÚHRADY27
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
65.  Při auditu byly zjištěny případy, kdy se rozjezd programů výrazně zpozdil. 
Ve vzorku programů kontrolovaných v Uzbekistánu například uběhly do 
podpisu dohody o financování v průměru dva roky a do zahájení reali -
zace programu jeden rok. Ke zpožděním při realizaci strategie přispěly 
složité byrokratické procedury ve státních správách recipientů, obtíže 
s nalezením činností vhodných pro financování a složité postupy Komise. 
Přibližně tři čtvrtiny respondentů průzkumu Účetního dvora mezi posky -
tovateli pomoci uvedly, že procedurální a právní požadavky Komise jsou 
příliš složité.
66.  Rychlost realizace se u jednotlivých recipientských zemí různila. Obzvláš -
tě pomalu probíhala realizace strategie v Turkmenistánu a Uzbekistánu. 
Důvodem byly zejména rozdíly v prioritách a přístupu k rozvojové spolu -
práci mezi EU a těmito zeměmi. Provádění činností rozvojové spolupráce 
navíc v prvních třech letech prověřovaného období zpomalily významné 
politické události, jako události v uzbeckém Andižanu v květnu 2005, 
a pro Komisi bylo obtížně tuto časovou ztrátu kompenzovat. 
67.  V Kyrgyzstánu a Tádžikistánu probíhala realizace rychleji, což je odra -
zem zlepšení rozvojové spolupráce mezi EU a těmito dvěma zeměmi, 
které jsou obě signatáři Pařížské deklarace. Ve zkoumaném období byla 
významná část pomoci těmto partnerským zemím poskytována formou 
odvětvové rozpočtové podpory. V období 2007–2012 poskytla Komise 
Tádžikistánu rozpočtovou podporu ve výši 24,4 milionu EUR (22 % po -
skytnuté pomoci) a Kyrgyzstánu ve výši 39,4 milionu EUR (36 % pomoci).
… A REGIONÁLNÍ PROGRAMY NEJSOU SCHOPNY DOSÁHNOUT 
SKUTEČNÉ REGIONÁLNÍ DIMENZE
68.  Komise, jak se uvádí ve strategickém dokumentu regionu a v souladu se 
strategií EU, věnovala přibližně jednu třetinu rozpočtu strategie na regi -
onální programy, jejichž cílem je dosáhnout pákového efektu, pokud jde 
o politickou snahu Komise o podporu regionální spolupráce (viz body 19–  
20). I když je toto úsilí v souladu s cíli strategie, regionální programy ne -
získaly skutečně regionální rozměr ani z hlediska společné realizace, ani 
z hlediska regionálního dopadu předpokládaného ve strategii rozvoje33. 33 Evropská komise, 
regionální strategický 
dokument pro pomoc Střední 
Asii na období 2007–2013.28
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
69.  Řízení regionálních programů znamenalo pro Komisi novou rovinu ob -
tíží. V každé fázi přípravy programu musela dosáhnout dohody se všemi 
přijímajícími zeměmi, i když míra politického závazku vůči regionálním 
programům se zemi od země a program od programu lišila. 
70.  Značná část regionálních prostředků34 byla přidělena na programy jako 
Erasmus a Tempus (36 %) a investičnímu nástroji pro program Střední 
Asie (29 %). Takové programy určené většímu počtu zemí spíše replikují 
podobné činnosti v několika přijímajících zemích a podporou spolupráce 
mezi středoasijskými se zeměmi tolik nezabývají. 
71.  Příkladem různé míry účasti recipientských zemí je program pro správu 
hranic ve Střední Asii (BOMCA). Program BOMCA se zaměřuje na refor -
mu správy hranic. S celkovými závazky ve výši 33,7 milionu EUR na léta 
2003–2014 je jeho dlouhodobým strategickým cílem přijetí standardů 
a osvědčených postupů EU v oblasti integrované správy hranic. Program 
BOMCA provádí rozvojový program OSN se sídlem v Biškeku a kancelá -
řemi ve všech pěti republikách. 
72.  Kyrgyzstán a Tádžikistán berou svou účasti v programu BOMCA relativně 
vážně. Účast Uzbekistánu a Turkmenistánu na činnostech cílených na bu -
dování kapacit je však po téměř deseti letech provádění selektivní a tyto 
země nejsou ochotny sdílet své odborné zkušenosti s jinými zeměmi.34 V regionálním strategickém 
dokumentu je na regionální 
spolupráci vyhrazeno 
242 milionů EUR.29
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
POUČENÍ ZE ZKUŠENOSTÍ: ÚSPĚCH, ALE I PROMEŠKANÉ PŘÍLEŽITOSTI
73.  V roce 2010 provedla Komise hodnocení v polovině období (viz bod 21), 
jehož cílem bylo posoudit, zda jsou priority a způsoby realizace uplatně -
né u prvního orientačního programu v období 2007–2010 i nadále vhod -
né. Na základě hodnocení v polovině období byl v orientačním programu 
na období 2011–2013 zohledněn nový vývoj v partnerských zemích, jako 
např. postupný rozvoj občanské společnosti, potřeba zkombinovat pro -
gram technické pomoci s programem rozpočtové podpory a programem 
reformy institucí, požadavek podpory místní produkce a infrastruktury.
74.  Orientační program rovněž zahrnul některé nové typy programů, které 
byly testovány v jiných geografických regionech, jako program investiční 
facility35. Komise však nevyužila příležitost upřednostnit twinning a vý -
měnu odborníků mezi správou EU a státními správami středoasijských 
zemí, což byla jedna z priorit uvedená ve strategii Rady pro vztahy EU 
a Střední Asie. 
75.  Komise vyvinula značné úsilí, aby se ve zkoumaném období poučila ze 
svých zkušeností a programy zlepšila. Díky relativní stabilitě a kontinuitě 
podpory Komise z hlediska upřednostňovaných odvětví, způsobů rea -
lizace a programů bylo možné získané poznatky zohlednit. Bilaterální 
programy, jako například program zaměřený na zlepšování zdravotní 
péče o matky a děti v Uzbekistánu (viz rámeček 2 ) a druhé kolo progra -
mu budování institucí a partnerství, profitovaly ze zkušeností získaných 
v předcházejících fázích. Akční program pro boj proti drogám ve Střední 
Asii (CADAP) je rovněž příkladem programu, u nějž získané zkušenosti 
vedly k lepšímu souladu s potřebami partnerských zemí. 
76.  Na druhé straně byly dvě zprávy z monitorování orientovaného na vý -
sledky posuzující dopad a udržitelnost fáze 7 programu BOMCA dány 
k dispozici až poté, když už byla koncepce následné fáze dokončena.35 Programy zahájené 
už dříve v Africe (2007) 
a v sousedních zemích EU 
(2008). 30
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
77.  Programům rozpočtové podpory v Kyrgyzstánu a Tádžikistánu předcháze -
ly srovnatelné programy na podporu zajišťování potravin. V roce 2008 Ko -
mise přezkoumala zkušenosti z předchozích programů a zavedla zlepšení 
v konkrétních odvětvových oblastech a ve využívání technické pomoci 
na podporu programů. Nicméně se neřídila níže uvedenými přínosnými 
doporučeními:
 — zavést víceletý charakter programů, protože jeden rok je příliš krátká 
doba na to, aby bylo možné celkově vyhodnotit pokrok a pomoc 
předvídat,
 — definovat jasně podmínky pro uvolňování plateb,
 — zaměřit se na několik klíčových oblastí se dvěma nebo třemi pod -
mínkami rozloženými do období několika let. 
RÁMEČEK 2
UZBEKISTÁN
Zlepšování péče o matky a děti  je program, který se zaměřuje na dosažení rozvojového cíle tisíciletí 
č. 4 – snížení dětské úmrtnosti a cíle č. 5 – zlepšení zdraví matek. Program byl zahájen v roce 2007 s rozpočtem 
3,5 milionu EUR a provádí ho Dětský fond OSN (UNICEF) ve spolupráci s uzbeckým ministerstvem zdravotnictví. 
Po pozitivním zhodnocení programu z roku 2010 rozhodla Komise o financování jeho druhé fáze s dodatečným 
rozpočtem ve výši 7,2 milionu EUR.31
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
PŘEDMĚTEM PODÁVANÝCH ZPRÁV JSOU SPÍŠE ČINNOSTI NEŽ 
VÝSLEDKY
78.  Komise vydává ke své rozvojové pomoci dvě hlavní výroční zprávy. Ge -
nerální ředitel EuropeAid předkládá výroční zprávu o svých činnostech 
a Komise vydává výroční zprávu o politikách EU v oblasti rozvoje a vnější 
pomoci a jejich realizaci. V obou zprávách je kapitola věnovaná rozvojové 
pomoci pro Střední Asii.
79.  Výroční zprávy o činnosti uvádí v souvislosti se Střední Asií sedm ukaza -
telů36. Tyto ukazatele, i když jsou pro úspěch rozvojové pomoci ve Střední 
Asii obecně relevantní, se liší od ukazatelů uvedených v regionálním 
strategickém dokumentu a v orientačních programech a nemají přímou 
vazbu na zamýšlené výsledky nové strategie Rady pro partnerství pro 
Střední Asii.
80.  Oddíl o Střední Asii má ve všech výročních zprávách o politikách EU 
v oblasti rozvoje a vnější pomoci narativní charakter. I když uvádí několik 
příkladů, obsahuje jen málo informací o měřitelných výsledcích činností 
EU a jejich dopadu na obyvatelstvo, neuvádí ukazatele relevantní pro 
činnosti EU a nesrovnává dosažené výsledky s cíli. Zprávy se obecně 
vyhýbají zmínkám o obtížích a překážkách realizace cílů EU. 
81.  Žádná z předložených zpráv nesrovnává rozdělení výdajů uvedené ve 
regionálním strategickém dokumentu (viz bod 20) ani neposkytuje in -
formace o správních nákladech (viz body 45–51).36 K těmto ukazatelům patří: 
i) dohody o partnerství 
a spolupráci: počet 
ratifikovaných dohod 
o partnerství a spolupráci; 
ii) demokratizace/právní 
stát – počet zemí směřujících 
k volbám podle standardů 
OBSE a Rady Evropy / 
benátské standardy Komise; 
iii) iniciativa v oblasti 
vzdělávání pro Střední Asii: 
počet středoasijských zemí 
přidružených k boloňskému 
procesu; iv) životní prostředí / 
voda / energetika: země 
přijímají národní strategie 
pro změnu klimatu a zavádějí 
odpovídající strategie 
EU; v) RCT 1 – procento 
středoasijské populace pod 
úrovní chudoby; vi) RCT 4 – 
dětská úmrtnost; vii) RCT 6 – 
boj proti HIV / AIDS, malárii 
a jiným nemocem.32
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
82.  Komise a ESVČ vyvinuly značné úsilí, a to za obtížných okolností, aby 
naplánovaly a realizovaly program rozvojové pomoci EU pro Střední Asii 
koncipovaný v regionálním strategickém dokumentu z dubna 2007. Plá -
nování a rozdělení pomoci bylo obecně uspokojivé. Realizace již méně.
83.  Komise diskutovala o prioritách s partnerskými zeměmi a snažila se uvést 
své výdajové plány do souladu s jejich národními prioritami. Geografické 
rozdělení pomoci zohledňovalo relativní prosperitu. Všechny projekty, 
které byly vybrány a byla jim poskytnuta podpora EU, přispěly k plnění 
širších cílů uvedených v regionálním strategickém dokumentu. Komise 
však poskytla podporu většímu počtu odvětví něž odpovídá osvědčené 
praxi. 
84.  Komise použila při provádění svých plánů řadu způsobů realizace. Za -
hrnula i velký počet malých projektů, které pro delegace představovaly 
větší administrativní zátěž. Řízení programu ztěžovala i široká řada pou -
žívaných finančních nástrojů a četné hierarchické struktury, kvůli kterým 
bylo obtížné stanovit, kolik EU vydala na jednotlivá odvětví a jednotlivé 
středoasijské země. Komise se nepokusila odhadnout celkové správní 
náklady na program rozvojové pomoci ve Střední Asii. 
85.  Komise mohla a měla být při řízení programů rozpočtové podpory 
v Tádži kistánu a Kyrgyzstánu přísnější a spojit je s konkrétními protiko -
rupčními opatřeními. Rozhodnutí o úhradách se spíše než na dosaženém 
pokroku zakládala na závazku partnerských zemí pokračovat v reformách.
86.  Realizace byla celkově pomalá, i když s výraznými výkyvy. Regionální 
programy neměly skutečně regionální rozměr. Jejich významná část 
sestávala pouze z nástrojů určených několika zemím, které partnerské 
země mohly individuálně využívat. Komise nastavila mechanismy, jež jí 
umožňují učit se ze zkušeností a postupně programy zlepšovat. Tento 
postup přinesl užitečné výsledky, i když v některých případech nebyly 
tyto výsledky k dispozici v příhodnou dobu. V jiných případech nebyla 
užitečná doporučení zohledněna. Zprávy Komise ze zaměřovaly spíše na 
činnosti než na výsledky. ZÁVĚRY33
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
87.  Účetní dvůr předpokládá, že programy rozvojové pomoci EU pro Střední 
Asii budou pokračovat37, a doporučuje, aby Komise a ESVČ při plánování 
a provádění budoucí rozvojové pomoci těžily ze zkušeností z období 
2007–2012. Komise a ESVČ by zejména měly:
 — koncipovat případné budoucí regionální programy tak, aby bylo 
pravděpodobné, že skutečně budou mít regionální rozměr,
 — soustředit veškerou poskytovanou pomoc na malý počet odvětví,
 — nastavit systém pro výpočet a vykazování celkových správních ná -
kladů souvisejících s poskytováním rozvojové pomoci,
 — definovat a uplatňovat náročné a objektivně ověřitelné podmín -
ky pro jakékoliv trvalé programy rozpočtové podpory, a zejména 
věnovat dostatečnou pozornost protikorupčním mechanismům,
 — ve světle získaných zkušeností a měnících se okolností zlepšovat 
koncepci a realizaci programů,
 — podávat zprávy o výsledcích a dopadu způsobem, který umožňuje 
srovnání s plány a cíli.
Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 15. října 2013.
Za Účetní dvůr
předseda  
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA37 KOM(2011) 840 
v konečném znění ze dne 
7. prosince 2011.DOPORUČENÍ
34
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
PŘÍLOHA I
Země Kazachstán Kyrgyzstán Tádžikistán Turkmenistán Uzbekistán Zdroj
Obecné informace
Plocha (tis. km2) 2 725 200 143 488 447 1
Počet obyvatel  
(v tis., odhad z července 2013)17 736 5 548 7 910 5 055 28 661 1
Nárůst počtu obyvatel  
(odhad z července 2013)1,20 % 0,97 % 1,79 % 1,15 % 0,94 % 1
Ekonomika
HND (parita kupní síly v mld. USD, odhad 
z roku 2012)231,3 13,47 17,72 47,55 104,7 1
HND na obyvatele (parita kupní síly v USD) 13 040 2 430 2 240 9 410 3 650 1
Růst HNP , 2011 7,5 % 5,7 % 7,4 % 14,7 % 8,3 % 2
Oficiální rozvojová pomoc 
ORP na osobu (v USD) 18 65 55 7 7 3
EU, ORP na osobu (v USD) 1,0 5,6 4,0 1,9 0,4 4
Korupce a reformy institucí
Index vnímání korupce  
(0 nejhorší až 100 nejlepší)28 24 22 17 17 5
Občanská společnost  
(1 nejlepší až 7 nejhorší)6,00 4,75 6,00 7,00 7,00 6
Soudní rámec a nezávislost justice  
(1 nejlepší až 7 nejhorší)6,50 6,25 6,25 7,00 7,00 6
Skóre za demokracii  
(1 nejlepší až 7 nejhorší)6,54 6,00 6,18 6,93 6,93 6
Zdroj:  
1 Svět ve faktech – Ústřední zpravodajská služba, aktualizováno 2013.
2 Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD), přechodové ukazatele 2012.
3 Světová banka 2012, roční průměr na základě údajů za roky 2008, 2009 a 2010.
4  Odhad Účetního dvora na základě úhrad z let 2007 až 2012 podle databáze CRIS (regionální programy jsou rovnoměrně rozděleny 
mezi partnerské země).
5 Index vnímání korupce organizace Transparency International, 2012.
6 Freedom House, Transformující se země, 2012.OBECNÉ INFORMACE O STŘEDOASIJSKÝCH REPUBLIKÁCH35
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
PŘÍLOHA II
NástrojČíslo roz -
hodnutíProgramČástka 
přidělená na 
závazek  
(v tis. EUR)
Kyrgyzstán
NRS-ASIE 19225Podpora hospodářské diverzifikace v oblasti zpracování zemědělské produkce 
v Kyrgyzstánu1 600 
NRS-ASIE 19222 Podpora reformy vězeňství v Kyrgyzstánu 3 000 
NRS-ASIE 19241 Podpora vzdělávání v Kyrgyzstánu 5 500 
NRS-ASIE 19237 Program na podporu odvětvové politiky – Sociální ochrana a PFM – Kyrgyzstán 2007/09 9 000 
NRS-ASIE 21363Program na podporu odvětvové politiky – Sociální ochrana a PFM – Kyrgyzská republika 
2007–2009 – 3. alokace 9 000 
NRS-ASIE 20590 Zavedení řádné správy věcí veřejných k posílení sociální spravedlnosti 3 000 
NRS-ASIE 22484 Program na podporu odvětvové politiky – Sociální ochrana a PFM – Kyrgyzstán 2010 13 000 
NRS-ASIE 21058 Správa hranic ve Střední Asii – Fáze 8 (BOMCA 8) 8 000 
NRS-ASIE 19812 Akční program boje proti drogám ve Střední Asii – Fáze 5 (CADAP 5) 5 000 
NRS-POTRAVINY 19169 Program na podporu odvětvové politiky – Sociální ochrana a PFM – Kyrgyzstán 2007/09 9 000 
NRS-POTRAVINY 21863 Podpora na zdokonalení informačního systému zajišťování potravin v Kyrgyzské republice 2 000 
Celkem 68 100 
Tádžikistán
NRS-ASIE 21994 Program podpory rozvoje lidských zdrojů 26 000
NRS-ASIE 19236 Program na podporu odvětvové politiky – Sociální ochrana, Tádžikistán 2007/09 9 000
NRS-ASIE 19667 Technická pomoc na podporu sociální odvětvové politiky v Tádžikistánu 5 000
NRS-ASIE 20325 Projekt modernizace řízení veřejných financí 2 000
NRS-POTRAVINY 19168 Program zajišťování potravin – Tádžikistán – 2007 9 000
NRS-POTRAVINY 21365Podpora sítí sociálního zabezpečení – Program pro globální potravinový nástroj 
(Tádžikistán) 7 750
Celkem 58 750
Uzbekistán
NRS-ASIE 20509 Podpora reforem trestního soudnictví v Uzbekistánu 10 000
NRS-ASIE 22308 Budování institucí a program partnerství 2 200
NRS-ASIE 22311Posilování dvoukomorového parlamentního systému a rozvíjení kontaktů s regionálními 
orgány 2 000
NRS-ASIE 22373 Zlepšení systému zdravotní péče o matky a děti v Uzbekistánu – Fáze II 6 700
Celkem 20 900
Zdroj:  Datové úložiště systému CRIS úřadu EuropeAid. PROVĚŘOVANÉ PROGRAMY 36
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ÚVOD
1. Účetní dvůr provedl odhad nákladů, jež vznikly Komisi při poskytování pomoci ve Střední Asii. 
2. Účetní dvůr vzal v úvahu tyto nákladové komponenty: 
 — osobní náklady: platy, náhrady a důchody úředníků Komise, smluvních zaměstnanců a místních 
zaměstnanců pracujících v oblasti rozvojové pomoci pro Střední Asii jak v ústředí, tak v dele -
gacích EU,
 — kanceláře, vybavení a další provozní náklady související s těmito zaměstnanci v ústředí a výdaje 
na podporu související s rozvojovou pomocí pro Střední Asii, které Komisi vznikly v souvislosti 
s jejími vlastními účely (nikoliv s účely souvisejícími s recipientskou zemí), včetně nákladů 
na poradenské služby v souvislosti s podporou výběru a vytvářením projektů, monitorováním 
orientovaným na výsledky a hodnocením a rovněž nákladů souvisejících s Evropskými domy.
ZDROJE A METODA VÝPOČTU
3. Účetní dvůr identifikoval tyto roční náklady:
1  Do nákladů na technickou podporu nebyly při výpočtu zahrnuty náklady související s technickou pomocí na realizaci konkrétních projektů 
v partnerských zemích.SPRÁVNÍ NÁKLADY KOMISEPŘÍLOHA III37
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODHADOVANÉ SPRÁVNÍ NÁKLADY NA PLÁNOVÁNÍ 
A REALIZACI ROZVOJOVÉ POMOCI EU PRO STŘEDNÍ ASII
Popis v tis. EUR Zdroj / poznámka
Správní náklady v ústředí  
(Náklady připadající na rozvojovou pomoc)1 786 Údaj za rok 2011 1
Správní náklady delegací  
(Náklady připadající na rozvojovou pomoc)6 611 Údaj za rok 2011 2
Mezisoučet 8 397
Výdaje na podporu
— Evropské domy
— Identifikace a formulace projektů
— Monitorování orientované na výsledky
— Hodnocení700
560
700
145Roční průměry vypočtené 
auditním týmem na základě 
údajů ze systému CRIS pro 
zakázky od roku 2007 (ROM 
2008–2011).
Mezisoučet 2 105
Celkem 10 502
1  Na základě standardních nákladů zaměstnávání úředníků, jak se uvádí v legislativních 
finančních výkazech. Tyto standardní náklady hradí Generální ředitelství Komise pro rozpočet. 
Náklady zahrnují platy a náhrady spolu s náklady na kanceláře a vybavení.
2  U úředníků a smluvních zaměstnanců vycházejí tyto náklady z průměru připadajícího na osoby 
působící v delegacích. U místních zaměstnanců a místních provozních nákladů se uplatňují 
skutečně vzniklé náklady, které přeúčtovává ESVČ.
OMEZENÍ
4. Některé správní výdaje se nezahrnují. Náklady na důchody zaměstnanců se zahrnují pouze v případě 
místních zaměstnanců delegací, nikoliv úředníků a smluvních zaměstnanců.
5. K podpoře, kterou poskytují jiná oddělení Komise nebo ESVČ, se neuvádějí žádné částky (správa, 
odborná příprava, IT atd.).
6. Jde o údaje za rok 2011. Delegace v Kazachstánu, Kyrgyzstánu a Tádžikistánu byly v průběhu tohoto 
roku plně v provozu. V Uzbekistánu a Turkmenistánu fungovaly evropské domy.PŘÍLOHA III38
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČ
SHRNUTÍ
II.
Komise a ESVČ chtějí zdůraznit, že k hlavním omezujícím 
faktorům při realizaci rozvojové spolupráce patří objektivní 
potíže středoasijských zemí při prosazování programu refo -
rem a jejich institucionální rámec.
III.
Komise a ESVČ vyvinuly zvláštní úsilí, zejména co se týká 
orientačního víceletého programu na období 2011–2013, 
aby soustředily oblasti intervence v rámci dvoustranné 
pomoci. Dodatečná odvětví vyplývají z regionálních 
a tematických prvků: ty jsou nedílnou součástí nařízení 
o nástroji pro rozvojovou spolupráci, jež musí Komise plně 
provést.
IV.
Komise a ESVČ by rády připomenuly toto:
 — rozhodnutí o způsobu realizace je výsledkem zvláštní analýzy 
a integrovaného hodnocení každého programu a zahrnuje 
konzultace a kontrolu kvality,
 — Komise usiluje o omezení počtu malých projektů, které vyplý -
vají především z tematických programů, v nichž mají jednotlivé 
akce ve své podstatě omezené rozměry,
 — finanční nástroje vyplývají ze stanoveného právního základu; 
na podávání zpráv o realizaci se nutně podílejí různé geogra -
fické a tematické útvary v ústředí,
 — informace o výdajích na jednotlivé programy a nástroje jsou 
k dispozici,
 — k posouzení správních nákladů spojených s rozvojovou spo -
luprací již Komise používá různé nástroje.
V.
Komise a ESVČ chtějí zdůraznit, že probíhající programy 
rozpočtové podpory jsou spojeny s konkrétními opatřeními 
pro prevenci korupce.39
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČKritéria způsobilosti pro rozpočtovou podporu vyžadují 
komplexní přístup založený na věrohodnosti a pozitivní 
realizaci, jež jsou přirozeně obecné. Uspokojivý pokrok 
by se měl zakládat na dynamickém přístupu, který přihlíží 
k minulým a nejnovějším výsledkům politiky v porovnání 
s očekáváními v souvislosti s reformami, připouští však šoky 
a nápravná opatření a v případě potřeby zpřesnění cílů.
VI.
Komise a ESVČ chtějí zdůraznit, že k hlavním omezujícím 
faktorům při realizaci rozvojové spolupráce patří objektivní 
potíže středoasijských zemí při prosazování programu refo -
rem a jejich institucionální a politický rámec.
Komise o ESVČ připomínají zvláštnost středoasijských regi -
onálních programů, které poskytují příležitosti k dialogu 
a prosazují dobré přátelské vztahy a regionální spolupráci. 
Skutečně regionální rozměr není vzhledem k současným 
politickým podmínkám ve Střední Asii vždy možný.
Je-li to relevantní, přihlíží Komise vždy k doporučením 
vyplývajícím z provádění programů.
VII.
Komise a ESVČ budou věnovat doporučením Účetního 
dvora zvláštní pozornost a budou se jimi řídit v budoucích 
akcích týkajících se spolupráce ve všech případech, kdy je 
to relevantní a možné.ÚVOD
13.
Doporučení Rady, že by úsilí EU mělo být více cílené a mělo 
by přispívat k viditelnosti a dopadu akcí EU ve Střední Asii, 
byla náležitě uznána. Akce zahrnují vedoucí úlohu EU ve 
stěžejních iniciativách, které přijaly samotné členské státy 
EU – Francie a Německo v oblasti právního státu, Itálie 
a Rumunsko v oblasti životního prostředí a vodního hospo -
dářství, přičemž Finsko hraje aktivní podpůrnou roli.
Viditelnost a dopad EU se zvyšují rovněž tehdy, pokud jsou 
prováděním programů pomoci EU pověřena přímo konsor -
cia členských států EU nebo agentur EU, například v oblasti 
právního státu, správy hranic a boje proti drogám, vzdělá -
vání a životního prostředí, a v případě investičních nástrojů 
prostřednictvím finančních institucí EU (EBRD, Evropská 
investiční banka, Kreditanstalt für Wiederaufbau, Agence 
Française de Développement).
14.
Co se týká závěrů Evropského parlamentu, Komise a ESVČ 
připomínají, že prostředky přidělené jednotlivým zemím 
vyplývají z konečných rozhodnutí rozpočtových orgánů EU, 
zatímco o prioritách politiky rozhoduje s konečnou plat -
ností Rada EU.
Rámec pro rozvoj a spolupráci nemá zahrnovat všechny 
politické prvky strategie EU pro Střední Asii. Rozvojová 
spolupráce se zaměřuje na podporu provádění strategie ve 
vybraných oblastech, kterými jsou právní stát, vzdělávání 
a životní prostředí / vodní hospodářství.
Strategie EU pro Střední Asii stanoví společný program 
posílené spolupráce následovaný pravidelným dialogem 
o odvětvových politikách. Prioritní oblasti byly dohod -
nuty s členskými státy EU a zeměmi Střední Asie a zahrnují 
právní stát, demokracii a lidská práva.
V roce 2012 přijala Komise nový soubor pokynů pro roz -
počtovou podporu, které obsahují konkrétní požadavky 
týkající se zlepšení standardů podávání zpráv, a zabývá se 
rovněž problémy souvisejícími s korupcí. V případě Tádži -
kistánu a Kyrgyzstánu se v rámci každé žádosti o úhradu 
provádí pravidelné hodnocení operací rozpočtové pod -
pory. Tato dokumentace je k dispozici Parlamentu.40
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČPŘIPOMÍNKY
23.
Účetní dvůr kritizuje skutečnost, že regionální strategický 
dokument a orientační programy jen částečně zdůvodňují 
podrobný výběr výdajových priorit Komise, a to jak z hle -
diska výběru hlavních odvětví, tak i toho, kolik by mělo být 
vydáno na regionální a kolik na bilaterální programy. Ačkoli 
to nemusí být v politických dokumentech podrobně uve -
deno, tento výběr se provádí pečlivě a v souladu s přísluš -
nými programovými a strategickými dokumenty.
Rozhodnutí o přidělení finančních prostředků jednotlivým 
odvětvím znamená důkladné zvažování mezi zaměřením se 
na méně odvětví a posouzením rizika vyplývajícího z kon -
centrace finančních prostředků určených na pomoc na pří -
liš úzkou škálu odvětví. Tato rozhodnutí jsou svou povahou 
dynamická a v programovém období 2007–2013 se vyví -
jela. Navíc hlavní zásadou při programování kombinace 
regionálních a bilaterálních programů je doplňkovost mezi 
cíli politiky, které jsou konkrétnější na úrovni jednotlivých 
zemí – například omezování chudoby, poskytování sociál -
ních služeb, místní rozvoj – a více průřezové u záležitostí 
regionální povahy. V programovém období se vždy uznává 
přednost bilaterálních finančních rámců před regionálními 
finančními rámci. V návaznosti na zkušenosti z předchozích 
programů projednala Komise priority podpory s vládami 
přijímajících zemí a usilovala o sladění svého rámce pro 
spolupráci s vnitrostátními plány, pokud byly k dispozici.
Je pravdou, že důležitým faktorem přitom byla kontinuita 
podpory, pokud byla relevantní, jelikož ta je jedním z klí -
čových cílů k zajištění udržitelnosti reforem. Celoodvět -
vový přístup, který EU zvolila za účelem prosazování refo -
rem, vyžaduje určitou míru kontinuity vlastního zapojení 
a podpory.
Je třeba zdůraznit, že programování bylo provedeno 
navzdory objektivním omezením ve Střední Asii; zejména 
skutečnosti, že většina středoasijských zemí nevypracovala 
vnitrostátní rozvojové strategie ani nedodržovala rámec 
pro rozvoj a spolupráci (Pařížská deklarace).30.
Připomínka Účetního dvora odráží celkový složitý politický 
a institucionální kontext v Uzbekistánu. Navzdory pro -
blémům způsobeným obdobími politického napětí mezi 
EU a Uzbekistánem, strukturálními omezeními přístupu 
dotyčné země k rozvojové spolupráci a neexistencí dele -
gace EU v místě, se však v rámci rozvojové spolupráce EU 
přesto podařilo provést v Uzbekistánu v období 2005–2012 
konkrétní akce.
V minulých letech bylo vyvíjeno zvláštní úsilí s cílem zvýšit 
míru odpovědnosti uzbeckých orgánů za programy spolu -
práce, a to vedlo k inovativním operacím, jako je reforma 
soudnictví a udržitelný rozvoj venkova.
32.
Viz odpověď k bodu 34.
34.
Komise plně souhlasí se zásadou účinnosti pomoci spočí -
vající ve snaze zaměřit se při programování pomoci v každé 
partnerské zemi maximálně na tři odvětví. Komise vyvinula 
veškeré úsilí, aby v programovém období 2007–2013 dodr -
žela tuto i jiné zásady účinnosti pomoci.
V případě Kyrgyzstánu určuje orientační víceletý program 
na období 2011–2013 jako hlavní oblasti dvoustranné 
spolupráce vzdělávání, právní stát a sociální ochranu / 
vytváření příjmů. Jelikož podpora reformy systému stát -
ních dávek přímo souvisí s podporou vytváření příjmů pro 
chudé, má se za to, že projekty v této oblasti se týkají téhož 
odvětví. Projekty v ostatních odvětvích odpovídají orien -
tačním víceletým programům z předchozích období.
V případě Tádžikistánu určuje orientační víceletý program 
na období 2011–2013 jako hlavní oblasti intervence řízení 
veřejných financí sociální odvětví (zdravotnictví a sociální 
ochrana) a rozvoj soukromého sektoru. Jelikož se řízení 
veřejných financí považuje za průřezovou záležitost, exi-
stují zde fakticky tři hlavní odvětví. Projekty v ostatních 
odvětvích odpovídají orientačním víceletým programům 
z předchozích období.41
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČV případě Uzbekistánu stanoví orientační víceletý pro -
gram I na období 2007–2010 dvě hlavní odvětví: zvyšování 
životní úrovně prostřednictvím programů rozvoje venkova 
a místního rozvoje a řádnou správu / právní stát. Orien -
tační víceletý program II na období 2011–2013 stanoví tři 
hlavní odvětví: zvyšování životní úrovně prostřednictvím 
programů rozvoje venkova a místního rozvoje; právní stát 
a reformu soudnictví; zlepšení obchodu a podnikatelského 
prostředí a malé a střední podniky. Oba orientační víceleté 
programy tedy fakticky zahrnují dvě stejné oblasti, a to 
zvyšování životní úrovně prostřednictvím programů roz -
voje venkova a místního rozvoje a správu věcí veřejných 
a právní stát.
Zmínka o životním prostředí, energetice a vzdělávání se 
vztahuje na oblasti, jimiž se v případě všech pěti zemí 
zabývají především akce na regionální středoasijské úrovni.
35.
Komise usilovala o poskytování doplňkové pomoci v oblas -
tech s vysokou prioritou pro partnerské země s cílem zvýšit 
dopad a zlepšit výsledky.
Zvláštní regionální a tematické prvky jsou nedílnou sou -
částí nařízení o nástroji pro rozvojovou spolupráci, jež musí 
Komise plně uplatňovat. Odvětví zahrnutá do regionálního 
programu jsou součástí programového dokumentu pro 
Střední Asii a sledují komplexní politický přístup v souladu 
s potřebami partnerských zemí ve Střední Asii. Záležitosti 
týkající se lidských práv jsou řešeny v rámci evropského 
nástroje pro demokracii a lidská práva (EIDHR).
41.
Padesát šest nahlášených smluv zahrnuje nejen hlavní pro -
gramy spolupráce (>1 000 000 EUR), nýbrž rovněž smlouvy 
o doplňkových službách, jako je krátkodobá technická 
pomoc, audit atd. s maximální hodnotou každé smlouvy 
do 200 000 EUR. Patří sem rovněž smlouvy v rámci jiných 
finančních nástrojů, než je nástroj pro rozvojovou spolu -
práci, jako je evropský nástroj pro demokracii a lidská práva 
(EIDHR), nástroj stability, jaderná bezpečnost a další.Komise chce zdůraznit rovněž další dva důležité struktu -
rální rysy: mnoho akcí (krátkodobá technická pomoc, moni -
torování, hodnocení a jiné) lze provést pouze prostřednic -
tvím smluv o službách uzavřených na základě nabídkových 
řízení podle pravidel hospodářské soutěže v souladu 
s finančním nařízením EU. Na granty / tematické programy 
nevládních organizací, rovněž s občanskou společností 
a místními aktéry, jsou z podstaty věci udělovány omezené 
částky finančních prostředků a tyto granty / tematické pro -
gramy jsou svou povahou malé.
Mnoho z 99 smluv, které Účetní dvůr určil v době svého 
auditu, vyžaduje od delegace v Biškeku pouze omezenou 
a sporadickou zpětnou vazbu, jelikož často mají globální 
působnost.
43.
Co se týká hodnocení Účetního dvora ohledně řady finanč -
ních nástrojů (viz rovněž bod 84), Komise podotýká, že 
počet použitých nástrojů je odůvodněn jejich povahou, 
jelikož podle nástroje pro rozvojovou spolupráci je povinné 
soustředit se pouze na omezený počet odvětví, která vyža -
dují dlouhodobou strategickou spolupráci. Tematické 
a zvláštní nástroje, jako je nástroj stability, umožňují zabý -
vat se jinými záležitostmi, které vyžadují okamžitá opatření, 
avšak mimo omezený rozsah vybraných klíčových odvětví.
Linie podávání zpráv je specifická, a to pouze prostřednic -
tvím zprávy o řízení vnější pomoci pro EuropeAid.
44. První odrážka
Co se týká připomínek Účetního dvora ohledně výdajů 
podle zemí v regionálním programu, Komise chce zdů -
raznit, že logika regionálního programu má právě zame -
zit pouhému sečtení částí týkajících se jednotlivých zemí, 
a ze zásady proto není uvedeno rozdělení rozpočtu podle 
jednotlivých zemí, a to během vypracovávání ani během 
provádění. Právě to přitom středoasijské země požadují, 
a Komise se tomu vždy bránila vzhledem k samotné povaze 
regionálních programů, tj. projektu, který investuje zdroje 
do společných činností a výměny zkušeností s cílem usnad -
nit integraci.42
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČ44. Druhá odrážka
S ohledem na zjištění Účetního dvora Komise podotýká, 
že systém CRIS může po udělení zakázky informace získat 
(aniž jsou dotčeny výše uvedené body). Před udělením 
zakázky jsou rozpisy orientační. Systém CRIS má proto po 
globální výzvě k podávání návrhů k dispozici informace 
týkající se položky země u programů, s výjimkou regionál -
ních smluv, a to z výše uvedeného důvodu.
44. Třetí odrážka
V minulých letech byl rámec pro regionální spolupráci se 
středoasijskými zeměmi dále upevněn prostřednictvím 
jejich účasti v regionálním programu evropského soused -
ství (Východ) podporujícím reformy a modernizaci hlavních 
odvětví jejich rozvojového programu, v nichž se potýkají 
s podobnými problémy, jako je zejména vzdělávání, ener -
getika, doprava, životní prostředí, vodní hospodářství, boj 
proti drogám nebo zlepšení podnikatelského prostředí 
a přilákání investic EU. To vedlo k posílení dopadu spolu -
práce EU a zajištění konkrétních výsledků.
Zpráva Účetního dvora je relevantní pro země evropského 
nástroje sousedství a partnerství (za nějž odpovídá ředitel -
ství F v GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid), co se týká 
dvou programů INOGATE a TRACECA, což jsou jediné dva 
programy, které se vztahují na region evropského nástroje 
sousedství a partnerství a zahrnují Střední Asii. Ačkoli 
odvětvové zaměření těchto dvou programů je naprosto 
jasné, Komise souhlasí s tím, že u organizovaných regio -
nálních iniciativ, které jsou sdíleny všemi zúčastněnými 
zeměmi, nelze přesně určit, kolik finančních prostředků jde 
na jednotlivé země bez časově náročné a pracné analýzy 
projektových činností a souvisejících nákladů. Povahou 
a duchem regionálních programů je mimoto podpora spo -
lupráce na úrovni více zemí, a nikoli rozdělení prostředků 
pro jednotlivé země, jež může vést spíše k soutěžení než 
ke spolupráci.
45.
Rozhodnutí o tom, kde a jak vynaložit rozpočtové pro -
středky určené na rozvoj, závisí na více kritériích (poli -
tické aspekty, geopolitika, potřeby v konkrétních zemích, 
bezpečnost, spolehlivost přijímajících zemí a realizačních 
partnerů atd.), a nemělo by být zkoumáno pouze z hlediska 
správních nákladů v určitém regionu nebo zemi.Pokud by se rozhodnutí Komise řídila pouze výší správ -
ních nákladů, bylo by nutno upustit od realizace rozvojové 
pomoci prostřednictvím relativně nejnákladnějších způ -
sobů jejího poskytování, například prostřednictvím nevlád -
ních organizací, a od poskytování pomoci nejméně rozvi -
nutým zemím, což by bylo v rozporu s cílem naší politiky.
46.
Komise pozorně sleduje své správní náklady a snaží se je 
snižovat, je-li to možné (víceletý finanční rámec, snížení 
rozpočtových prostředků v kapitole V, pravidelné hodno -
cení pracovního vytížení, revidovaný služební řád, sledo -
vání výkonnosti atd.).
Systém výpočtu a hodnocení nákladů souvisejících s politi -
kami existuje na úrovni orgánů EU, a to v rámci sestavování 
rozpočtu podle činností (ABB). Z důvodu soudržnosti by 
v případě, že Účetní dvůr chce zpochybnit tento systém, 
který byl schválen rozpočtovým orgánem, tak měl učinit na 
institucionální úrovni, a nikoli v rámci jednotlivé politiky.
47.
Viz odpověď k bodu 45.
48.
Viz odpověď k bodu 45.
49.
Komise se domnívá, že v důsledku použité definice je 
výše správních nákladů posuzovaných Účetním dvorem 
nadhodnocena. Účetní dvůr zahrnuje do svého výpočtu 
náklady, které jsou součástí akcí, jako je technická pomoc 
spojená s určením, vypracováním a hodnocením pro -
jektů a agregací výsledků (monitorování orientované na 
výsledky), a které se nepokládají za správní náklady, nýbrž 
za součást cyklu provádění projektů.
50.
Viz odpověď k bodu 45.
51.
Viz odpověď k bodům 45 a 46.43
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČ52.
Ve svých nových programech usiluje Komise o odstranění 
tohoto nedostatku, jelikož se sběr údajů a statistické sy -
stémy v partnerských zemích zlepšily.
52. První odrážka
Vzhledem k neexistenci oficiální strategie řízení veřejných 
financí v daném okamžiku a probíhající práci na této stra -
tegii, jakož i nejistotě zapříčiněné zmrazením programu 
rozpočtové podpory kvůli nesprávnému vykazování využití 
mezinárodní rezervy Tádžickou národní bankou a zastavení 
programu MMF v roce 2008, byly stanoveny obecnější cíle.
Komise tudíž musela při náležitém reagování na tyto pro -
blémy postupovat pružně. To umožnilo určitý prostor pro 
manévrování a pro to, aby byla technická pomoc pro pod -
poru zahrnuta do základů reforem, zejména co se týká soci -
álních reforem a řízení veřejných financí.
52. Druhá odrážka
V zájmu podpory dalších celkových reforem v oblasti zajiš -
ťování potravin byly ukazatele poměrně vágní. Avšak čás -
tečně v důsledku této flexibility pomohl program připra -
vit půdu pro důležité reformy v oblastech, jako je šetření 
domácností, systém sběru informací o cenách potravin 
a vyškolení osob shromažďujících údaje.
52. Třetí odrážka
Povaha projektů zařazených do vzorku a uzbecké prostředí 
ztěžují stanovení spolehlivých výchozích stavů. Ukazatele 
však byly co nejkonkrétnější. Komise chce rovněž zdůraz -
nit, že ve specifických uzbeckých podmínkách není přístup 
založený na odvětvových politikách schůdný. Existují proto 
jasná omezení, pokud jde o možnost stanovit předem refe -
renční hodnoty a výchozí stavy v obecném a dlouhodobém 
horizontu.54.
Aby byla země způsobilá pro rozpočtovou podporu, musí 
splňovat čtyři kritéria:
 — náležitě vymezená celostátní nebo odvětvová rozvojová nebo 
reformní politika,
 — stabilní makroekonomický rámec,
 — řádné řízení veřejných financí nebo věrohodný a relevantní 
program jeho zlepšení,
 — transparentnost rozpočtu a dohled nad ním (informace o roz -
počtu musí být veřejně dostupné). Čtvrté kritérium způsobi -
losti bylo zavedeno v roce 2012.
57.
Je třeba rozlišovat na straně jedné mezi kritérii způsobilosti 
pro rozpočtovou podporu, která vyžadují komplexní pří -
stup založený na věrohodnosti a pozitivní realizaci a která 
jsou svou povahou obecná, a na straně druhé zvláštními 
podmínkami spojenými s proměnlivými výplatami, které 
musí být skutečně jednoznačné a konkrétní. Kritéria způ -
sobilosti musí být splněna před programem a v jeho prů -
běhu, zatímco podmínky musí být splněny před provede -
ním plateb.
Uspokojivý pokrok by se měl zakládat na dynamickém pří -
stupu, který přihlíží k minulým a nejnovějším výsledkům 
politiky v porovnání s očekáváními v souvislosti s refor -
mami, připouští však šoky a nápravná opatření a v případě 
potřeby zpřesnění cílů. U některých kritérií (zejména řízení 
veřejných financí) je pokrok v porovnání s původními mil -
níky reforem obzvláště důležitý; u jiných (například makro -
ekonomických) postačuje k potvrzení způsobilosti zacho -
vání politik zaměřených na stabilitu. Dárci musí uznat 
složitost reforem a stanovit cíle, které jsou přiměřenější 
a lépe uspořádané. Pokrok v oblasti reformy řízení veřej -
ných financí v obou zemích, které dostávají rozpočtovou 
podporu, byl například pomalejší, než se očekávalo. Plány 
týkající se reformy řízení veřejných financí, které byly 
původně z velké části vyhotoveny externími dárci, byly pří -
liš ambiciózní a podcenily místní kapacity pro jejich prove -
dení. K nápravě této situace byly reformy řízení veřejných 
financí a akční plány revidovány tak, aby byly reálnější, 
a byla poskytnuta dodatečná technická pomoc.44
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČKaždoroční přezkum rozpočtové podpory, společné pra -
covní skupiny dárců a vlád a externí monitorování předsta -
vují další nástroje, které byly zavedeny s cílem lépe podpo -
rovat a sledovat pokrok.
58.
Dřívější programy nebyly příliš striktní, pokud jde o lhůty 
pro splnění podmínek ze strany vlády, a je zřejmé, že 
mechanismům pohyblivých výplat by se mělo zamezit. To 
bylo v koncepci nových programů napraveno stanovením 
přesných harmonogramů pro přezkumy a časově vázaných 
ukazatelů.
60.
Komise si je plně vědoma problému korupce ve Střední Asii 
a zabývá se jím v rámci různých odvětvových programů 
se zvláštním důrazem na transparentnost, odpovědnost 
a efektivní řízení veřejných financí. Je zřejmé, že rozvoj 
a spolupráce nemohou samy o sobě vymýtit zvyky a kul -
turní postoje, které jsou hluboce zakořeněny ve společen -
ském chování.
61.
Neustálé zlepšování systémů finanční kontroly a zadávání 
veřejných zakázek sledované v rámci programů rozpočtové 
podpory účinně omezuje prostor pro korupci. Korupce 
a podvody jsou nepřetržitě monitorovány prostřednictvím 
rámce pro posuzování rizik, který byl zaveden prostřednic -
tvím pokynů pro rozpočtovou podporu z roku 2012.
V reakci na klíčové doporučení Účetního dvora vypracovala 
Komise zdokonalený rámec pro řízení rizik. Cílem rámce 
je strukturované určení a řízení zvláštních rizik spojených 
s rozpočtovou podporou. Rámec má být nejméně jednou 
ročně aktualizován a během programového cyklu trvale 
používán. Jedná se o hlavní nástroj v nových strukturách 
řízení rozpočtové podpory. Úrovně rizika určují postoupení 
Řídícímu výboru pro rozpočtovou podporu, jemuž před -
sedá generální ředitel, a rámec pro řízení rizik představuje 
hlavní vstup v rozhodovacím procesu.V červnu 2010 byl zaveden nový formát výročních monito -
rovacích zpráv delegací o řízení veřejných financí, včetně 
nového systému hodnocení pokroku reforem v oblasti 
řízení veřejných financí. Porovnání dosažených výsledků 
s jednoznačnými a reálnými prioritními cíli v krátkodobém 
horizontu (příštích 12 měsíců) a střednědobém horizontu 
(příštích tří let) ze strany vlády přijímající země podporuje 
strukturované a formalizované hodnocení.
V nových pokynech pro rozpočtovou podporu z roku 2012 
zavedla Komise důslednější posuzování tří stávajících krité -
rií způsobilosti, která se vztahují na stabilní makroekono -
mický rámec (se silnějším zaměřením na uvolnění domá -
cích zdrojů), vnitrostátní/odvětvové politiky a reformy 
a řízení veřejných financí (přičemž se před zahájením ope -
rací rozpočtové podpory vyžadují krátkodobá opatření, je-li 
řízení veřejných financí nedostatečné). Byl zaveden rovněž 
důslednější přístup k výběru a stanovení výkonnostních 
ukazatelů s důrazem na používání ukazatelů zaměřených 
na výsledky, které odrážejí uznávané zásady osvědčených 
postupů.
62.
Komise chce zdůraznit, že probíhající programy jsou spo -
jeny s konkrétními opatřeními pro prevenci korupce, 
například: přispění k automatizaci výplat v rámci celkové 
reformy řízení veřejných financí, jež přispívá k ukončení 
zvyku zaměstnávat ve veřejném sektoru „mrtvé duše“. Tato 
opatření přímo přispívají k prevenci korupce a k posílení 
odpovědnosti veřejných institucí. Navíc zpráva o veřejných 
výdajích a finanční odpovědnosti za rok 2012 výslovně 
přičítala reformám v sociální oblasti přímé snížení úrovně 
korupce a podpora těchto reforem je těžištěm intervence 
EU v Tádžikistánu. Dárci též koordinují své úsilí (dělbu 
práce) přispívající k různým reformám, které bojují proti 
korupci, zejména na podporu rozvoje interního a externího 
auditu: DFID/WB se soustředily na externí audit (dohoda 
o partnerství s úřadem externího auditu ve Spojeném krá -
lovství) a EU na veřejnou vnitřní finanční kontrolu.45
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČ64.
Komise a ESVČ chtějí zdůraznit, že do konce roku 2013 
budou zcela splněny všechny závazky na první úrovni, 
a to v souladu s částkami v plné výši, jak bylo napláno -
váno v orientačním víceletém programu. Uzavírání smluv 
a platby budou následovat v příhodné době.
65.
Komise a ESVČ připomínají, že postupy přípravy a schva -
lování rozvojové spolupráce jsou stanoveny v zavedeném 
právním základu EU a finančním nařízení. Komise zdůraz -
ňuje, že dva milníky závisí přímo na uzbeckých orgánech, 
tj. spolupodepsání dohody o financování (celkové poli -
tické schválení) a schválení mandátu (technické schvá -
lení). Oboje představuje základní požadavky podléhající 
zvláštním časovým omezením, jež je třeba vzít v úvahu. 
Ve vzorku projektů vybral Účetní dvůr programy (Parla -
ment a IBPP), které byly stanoveny již v roce 2008, poté 
však Uzbekistán odmítl spolupodepsat roční akční pro -
gram pro rok 2008. Programy byly poté zastoupeny aktua -
lizacemi a zpřesněním financování v rámci výkonnostního 
plánu a rozpočtu na rok 2010. Dobu (více než dva roky), 
která uplynula mezi přípravou (v roce 2008) a konečným 
opětovným předložením a schválením (v roce 2010), nelze 
započítat.
66.
Analýza provádění projektů v Uzbekistánu by měla vzít 
v úvahu celkovou složitou situaci. Navzdory problé -
mům způsobeným obdobími politického napětí mezi 
EU a Uzbekistánem, strukturálními omezeními přístupu 
dotyčné země k rozvojové spolupráci a neexistencí dele -
gace EU v místě se však v rámci rozvojové spolupráce EU 
přesto podařilo provést v Uzbekistánu v období 2005–2012 
konkrétní akce.
V Turkmenistánu často brání rychlému stanovení a realizaci 
programů složité správní a schvalovací postupy.68.
Pokud jde o hodnocení Účetního dvora týkající se regionál -
ních programů, Komise a ESVČ chtějí zdůraznit, že politic -
kým cílem EU je podporovat dobré sousedské vztahy mezi 
partnerskými zeměmi v regionu plném napětí a poskytnout 
společný referenční rámec pro program politických refo -
rem v klíčových odvětvích.
Míra politické angažovanosti pro regionální programy se 
mezi jednotlivými zeměmi a programy značně liší, což ztě -
žuje zevšeobecňování nebo vyvozování závěrů, které platí 
pro všech pět zemí.
Ačkoli regionální programy nemohou zamezit tíhnutí 
k  „nacionalizaci“ ze strany jednotlivých přijímajících zemí, 
různá fóra, možnosti vzdělávání a semináře představují nej -
lepší dostupné prostředky pro prosazování dobrých sou -
sedských vztahů a regionální spolupráce.
Jako faktor ovlivňující skutečnou regionální integraci je 
třeba vzít v úvahu rovněž složitou regionální politickou 
dynamiku (rivalita mezi zeměmi atd.). Selektivní účast/
angažovanost Uzbekistánu je například založena na poli -
tické citlivosti jeho vztahů se sousedy, jako je Tádžikistán, 
bez ohledu na technickou povahu programu.
70.
Navzdory skutečnosti, že programy pro více zemí, jako je 
Erasmus, Tempus a investiční nástroj pro Střední Asii (IFCA), 
replikují podobné činnosti ve více než jedné přijímající 
zemi, poskytují tyto programy základ pro pozitivní měřítka 
a soutěžení mezi zeměmi regionu, kdy výsledky a úspěchy 
slouží jako základ dalšího pokroku v programu reforem 
v jednotlivých odvětvích, jako je například vodní hospo -
dářství, životní prostředí, energetika, výměna znalostí. Co 
se týká programu Tempus, Komise a ESVČ zastávají názor, 
že uvedený program podporuje meziregionální spolupráci. 
Existuje několik projektů za účasti středoasijských univerzit 
z více než jedné země.46
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČSpolečná odpověď k bodům 71 a 72
Komise a ESVČ mohou potvrdit vysokou účast všech 
středoasijských zemí v regionálních fórech a dialozích, 
workshopech, společných studijních návštěvách atd., což 
prokazuje, že existuje počáteční ochota k regionální spo -
lupráci a dialogu. Jasnými příklady jsou schůzky v rámci 
iniciativy týkající se bezpečnosti hranic ve Střední Asii (kte -
rou vede Rakousko) a iniciativy týkající se správy hranic 
v oblasti Issyk-Kul (poslední schůzky se zúčastnil dokonce 
Turkmenistán), jakož i středoasijské regionální informační 
a koordinační centrum. Komise se domnívá, že angažo -
vanost přijímajících zemí pro akční program pro boj proti 
drogám ve Střední Asii (CADAP) je ještě vyšší než v pří -
padě programu pro správu hranic ve Střední Asii (BOMCA) 
(monitorování orientované na výsledky v roce 2012 týkající 
se programu CADAP , v jehož rámci byl Kazachstán kvůli své 
vysoké angažovanosti dokonce ohodnocen známkou „A“, 
pokud jde o perspektivní dopad).
Obezřetný postoj Turkmenistánu a Uzbekistánu k regionál -
ním činnostem zaměřeným na hranice je částečně zapří -
činěn zvláštními programovými složkami podporujícími 
země, které to potřebují nejvíce, tj. Tádžikistán a Kyrgyz -
stán. Například v případě složky čtyři stávajícího programu 
BOMCA 8 dostávají materiální podporu na infrastrukturu 
pouze Tádžikistán a Kyrgyzstán, jelikož ostatní tři země 
jsou zcela schopné infrastrukturu zajistit. Některé zvláštní 
složky, jako je složka týkající se tádžicko-afghánských hra -
nic v rámci programu BOMCA 7, byly navrženy logicky 
pouze pro Tádžikistán. Ostatních složek, zejména složek 
týkajících se vzdělávání a budování kapacit, se účastní 
všechny země. Určitá absence turkmenských účastníků je 
zapříčiněna především složitým a zdlouhavým byrokratic -
kým procesem schvalování zahraničních cest.
74.
Ve třetí zprávě o pokroku strategie bylo vyzdviženo, že 
zapojení členských států EU do realizace pomoci EU zajiš -
ťuje mnohem vyšší dopady a výsledky. K tomuto vývoji již 
dochází u řady programů a zemí ve Střední Asii, jak Komise 
výslovně prosazovala v minulých letech.
Realizace prostřednictvím konsorcia členských států může 
skutečně představovat nejlepší způsob předání přidané 
hodnoty EU a  know-how . V příštím programovém období 
se lze zaměřit na operace podobné „twinningovému part -
nerství“. Takovýto nástroj však nelze pouze okopírovat pro 
jiný region, nýbrž musí být konkrétně přizpůsoben středo -
asijským partnerským zemím.76.
Komise souhlasí s tím, že pro neustálé zlepšování operací je 
zásadní komplexní analýza získaných poznatků. Právě proto 
Komise v současnosti vyvíjí IT platformu, která umožní pří -
stup k informacím o operacích (včetně monitorování ori -
entovaného na výsledky, hodnocení projektů a programů) 
v rámci celého projektového cyklu. To značně usnadní 
zejména začleňování závěrů z monitorování orientovaného 
na výsledky do procesu v rámci skupiny na podporu kvality.
77. První odrážka
Komise již do koncepce nových programů začlenila delší 
dobu trvání. Je však třeba podotknout, že ačkoli byly 
dřívější programy financovány prostřednictvím ročních 
závazků, přispívaly účinně k stejným cílům a výsledkům 
programů.
77. Druhá odrážka
Obecné podmínky rozpočtové podpory odpovídají pro -
cesům, které nelze plně stanovit předem, zatímco zvláštní 
podmínky pro uvolňování plateb musí být konkrétní 
a jasné. V nových programech se Komise touto záležitostí 
zabývá současně se zlepšováním sběru údajů a statistic -
kých systémů v partnerských zemích.
77. Třetí odrážka
Komise se již zaměřuje na nižší počet oblastí a podmínek 
v programech zahrnujících delší období.
79.
Ukazatele vybrané pro výroční zprávy o činnosti (uvedené 
v poznámce pod čarou 36) zahrnují v možném rozsahu cíle 
související s celkovou politikou i rozvojovou spoluprací. 
Vzhledem ke každoročnímu hodnocení je nelze považo -
vat za pouhou kopii ukazatelů uvedených v dlouhodo -
bých strategických dokumentech. Některé z nich se však 
vztahují na obecné cíle v oblasti rozvoje s odkazem na 
rozvojové cíle tisíciletí (ukazatele v, vi, vii). Tyto ukazatele 
mimoto souvisejí se strategií EU pro Střední Asii: ukazatele 
ii), iii) a iv) přímo odrážejí tři politické iniciativy strategie 
pro Střední Asii. Ukazatel i) týkající se dohod o partnerství 
a spolupráci odkazuje na klíčový dokument, který je jádrem 
smluvních vztahů s partnerskými zeměmi.47
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČ80.
Vypracování výroční zprávy o politikách Evropského spole -
čenství v oblasti rozvoje a vnější pomoci a jejich provádění 
představuje právní povinnost; zprávu přijímá kolegium. 
Rada vydává každoročně ke zprávě své závěry, na nichž 
Komise poté zakládá svou zprávu v následujícím roce. 
V minulých letech Rada uznala snahy Komise o vyšší zamě -
ření se na výsledky. V roce 2012 Rada Komisi pochválila za 
její úsilí o dosažení cílů týkajících se posílení odpovědnosti 
a transparentnosti a na výsledky orientované rozvojové 
politiky a vnější pomoci EU.
Komise má za to, že v příštím nařízení o nástroji pro rozvo -
jovou spolupráci bude výsledkům pravděpodobně věno -
vána větší pozornost.
81.
Výroční zpráva slouží k informování veřejnosti pomocí uži -
vatelsky přívětivého a stručného formátu; není proto vhod -
ným místem pro poskytnutí podrobných administrativních 
a finančních údajů.ZÁVĚRY
82.
Komise a ESVČ chtějí zdůraznit, že k hlavním omezujícím 
faktorům při realizaci rozvojové spolupráce patří objektivní 
potíže středoasijských zemí při prosazování programu refo -
rem a jejich institucionální rámec.
83.
Komise a ESVČ vyvinuly zvláštní úsilí, zejména co se týká 
orientačního víceletého programu na období 2011–2013, 
aby soustředily oblasti intervence v rámci dvoustranné 
pomoci. Dodatečná odvětví vyplývají z regionálních 
a tematických prvků: ty jsou nedílnou součástí nařízení 
o nástroji pro rozvojovou spolupráci, jež musí Komise plně 
provést.
84.
Komise a ESVČ by rády připomenuly toto:
 — rozhodnutí o způsobu realizace je výsledkem zvláštní analýzy 
a integrovaného hodnocení každého programu a zahrnuje 
konzultace a kontrolu kvality,
 — Komise usiluje o omezení počtu malých projektů, které vyplý -
vají především z tematických programů, v nichž mají jednotlivé 
akce ve své podstatě omezené rozměry,
 — finanční nástroje vyplývají ze stanoveného právního základu; 
na podávání zpráv o realizaci se nutně podílejí různé geogra -
fické a tematické útvary v ústředí,
 — informace o výdajích na jednotlivé programy a nástroje jsou 
k dispozici,
 — k posouzení správních nákladů spojených s rozvojovou spo -
luprací již Komise používá různé nástroje.
85.
Komise a ESVČ chtějí zdůraznit, že probíhající programy 
rozpočtové podpory jsou spojeny s konkrétními opatřeními 
pro prevenci korupce.48
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČKritéria způsobilosti pro rozpočtovou podporu vyžadují 
komplexní přístup založený na věrohodnosti a pozitivní 
realizaci, jež jsou přirozeně obecné. Uspokojivý pokrok 
by se měl zakládat na dynamickém přístupu, který přihlíží 
k minulým a nejnovějším výsledkům politiky v porovnání 
s očekáváními v souvislosti s reformami, připouští však šoky 
a nápravná opatření a v případě potřeby zpřesnění cílů.
86.
Komise a ESVČ chtějí zdůraznit, že k hlavním omezujícím 
faktorům při realizaci rozvojové spolupráce patří objektivní 
potíže středoasijských zemí při prosazování programu refo -
rem a jejich institucionální a politický rámec.
Komise o ESVČ připomínají zvláštnost středoasijských regi -
onálních programů, které poskytují příležitosti k dialogu 
a prosazují dobré přátelské vztahy a regionální spolupráci. 
Skutečně regionální rozměr není vzhledem k současným 
politickým podmínkám ve Střední Asii vždy možný.
Je-li to relevantní, přihlíží Komise vždy k doporučením 
vyplývajícím z provádění programů.DOPORUČENÍ
87. První odrážka
Komise a ESVČ provedou doporučení v rozsahu možném 
ve Střední Asii, pokud se jednotlivé země dohodnou na 
společných cílech a programech (např. BOMCA, CADAP). 
Regionální fondy jsou i nadále užitečné rovněž při účin -
nější podpoře činností ve více zemích, například pro účely 
kombinace nebo pro akademickou mobilitu.
87. Druhá odrážka
Komise a ESVČ již soustředí pomoc na programy pro jed -
notlivé země a regionální programy v rámci nástroje pro 
rozvojovou spolupráci. Tímto není dotčena zvláštní povaha 
tematických nástrojů, které byly rozpočtovým orgánem 
navrženy s konkrétními cíli.
87. Třetí odrážka
Komise a ESVČ toto doporučení nepřijímají. Komise a ESVČ 
se domnívají, že nastavení nového systému pro výpočet 
a vykazování celkových správních nákladů souvisejících 
s poskytováním rozvojové pomoci není nutné. Komise 
a ESVČ odkazují na stávající systém ABB, který již obsahuje 
informace o správních nákladech. Jakákoli jeho změna by 
měla být řešena na institucionální úrovni a dohodnuta 
s rozpočtovým orgánem.
87. Čtvrtá odrážka
Komise a ESVČ již uplatňují náročné a objektivně ověřitelné 
podmínky pro programy rozpočtové podpory, jak se před -
pokládá v nových pokynech pro rozpočtovou podporu.
87. Pátá odrážka
Komise a ESVČ berou v úvahu získané zkušenosti v zájmu 
neustálého zlepšování koncepce a realizace programů pro -
střednictvím přezkumů v rámci skupiny na podporu kvality 
a na základě zpětné vazby získané z výsledků monitorování 
a hodnocení.49
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
ODPOVĚDI  
KOMISE A ESVČ87. Šestá odrážka
Komise a ESVČ již věnují zvláštní pozornost celkovým 
výsledkům a dopadu rozvojové spolupráce s cílenějšími 
a udržitelnějšími intervencemi spojenými s pokrokem poli -
tického dialogu a účinným předáváním příslušného know -
-how  a politických doporučení EU. Komise a ESVČ se však 
domnívají, že existuje prostor pro zlepšení, a v budoucnu 
budou usilovat o předkládání lepších zpráv o výsledcích 
a dopadu v souladu s oznámeným trendem u nového naří -
zení o nástroji pro rozvojovou spolupráci.50
Zvláštní zpráva č. 13/2013 – Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 13/2013
Rozvojová pomoc EU pro Střední Asii
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie
2013 – 50 s. – 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9241-470-2
doi:10.2865/65537

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace :
•		jeden	výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•		více	výtisků,	plakáty	či	pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie ( http://ec.europa.eu/represent_cs.htm )  
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm );  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm   
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*) Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou  
 telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
•	 prostřednictvím	 stránek	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu ).
Předplatné:
•		u	některého	 z prodejců	 Úřadu	pro	publikace	 Evropské	 unie	  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm ).
QJ-AB-13-014-CS-C
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮRÚČETNÍ DVŮR PROVĚŘOVAL, JAK EVROPSKÁ KOMISE A EVROPSKÁ SLUŽBA PRO 
VNĚJŠÍ ČINNOST (ESVČ) NAPLÁNOVALY A ŘÍDILY ROZVOJOVOU POMOC STŘEDO -
ASIJSKÝM REPUBLIKÁM (KAZACHSTÁNU, KYRGYZSTÁNU, TÁDŽIKISTÁNU, TURKME -
NISTÁNU A UZBEKISTÁNU) V OBDOBÍ 2007–2012. PLÁNOVÁNÍ A ROZDĚLENÍ POMOCI 
BYLO I ZA SLOŽITÝCH OKOLNOSTÍ OBECNĚ USPOKOJIVÉ. REALIZACE JIŽ MÉNĚ. 
ÚČETNÍ DVŮR VYSLOVIL ŘADU DOPORUČENÍ. EVROPSKÁ KOMISE A ESVČ BY MĚLY 
KONCIPOVAT PŘÍPADNÉ BUDOUCÍ REGIONÁLNÍ PROGRAMY TAK, ABY BYLO PRAVDĚ -
PODOBNÉ, ŽE BUDOU SKUTEČNĚ MÍT REGIONÁLNÍ ROZMĚR. MĚLY BY SOUSTŘEDIT 
VEŠKEROU POSKYTOVANOU POMOC NA MALÝ POČET ODVĚTVÍ A PRO JAKÉKOLIV 
TRVALÉ PROGRAMY ROZPOČTOVÉ PODPORY DEFINOVAT A UPLATŇOVAT NÁROČNÉ 
A OBJEKTIVNĚ OVĚŘITELNÉ PODMÍNKY. ZEJMÉNA BY MĚLY VĚNOVAT DOSTATEČNOU 
POZORNOST PODPOŘE PROTIKORUPČNÍCH MECHANISMŮ.