EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 8.12.2016 COM(2016) 792 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ Čtvrtá zpráva o pokroku dosaženém při provádění prohlášení EU a Turecka





Čtvrtá zpráva o pokroku dosaženém při provádění prohlášení EU a Turecka Úvod V průběhu období, kterému je věnována tato čtvrtá zpráva , se při plnění prohlášení EU a Turecka potvrdil trend trvalého dosahování výsledků, byť tváří v tvář četným problémům. Od aktivace prohlášení značně ubylo případů překročení hranic a tento trend pokračoval i v období sledovaném touto zprávou. Ztráty na životech byly omezeny. Z Turecka vstupovalo na řecké ostrovy i nadále v průměru kolem 81 osob denně, tedy mnohem méně než mimořádně vysoké počty zaznamenané v témže období minulého roku. Současně však vykazuje navracení osob z Řecka do Turecka příliš nízké tempo. V důsledku toho jsou již tak přetížená přijímací zařízení na řeckých ostrovech vystavena dalšímu tlaku, což přispělo k nedávným případům narušení veřejného pořádku. Ačkoli do Řecka směřuje i nadále mnohem méně osob, než tomu bylo před aktivací prohlášení, žádá si situace nejen pečlivé monitorování, ale i – což je ještě důležitější – zvýšené úsilí o zlepšení situace na řeckých ostrovech. Pokroku bylo dosaženo i v dalších bodech prohlášení. Například přesídlování syrských uprchlíků z Turecka se trvale urychluje. Z nástroje pro uprchlíky v Turecku dotovaného 3 miliardami EUR přidělila EU na konkrétní účely již přes 2,2 miliardy EUR, z toho vyplaceno bylo 677 milionů EUR. Tato čtvrtá zpráva popisuje jednak pokračující trend v dosahování cílů, jednak opatření, jichž je nadále zapotřebí k tomu, aby realizace prohlášení spočívala na pevných základech jako stabilní a udržitelný pilíř politiky EU. Evropská rada na svém zasedání dne 20. října konstatovala, že má-li být situace na trase přes východní Středomoří trvale stabilizována, musí být prohlášení EU a Turecka dále prováděno. Ve svých závěrech tento orgán vyzval k dalšímu urychlení navracení migrantů z řeckých ostrovů do Turecka, k urychlenému jmenování stálých koordinátorů v řeckých hotspotech, k tomu, aby členské státy v plném rozsahu reagovaly na výzvy příslušných agentur EU k poskytnutí zdrojů za účelem pomoci Řecku, a k dalšímu pokroku při plnění celé škály závazků vůči všem členským státům uvedených v prohlášení, mimo jiné pokud jde o liberalizaci vízového režimu. Tato zpráva potvrzuje, že je ve všech uvedených bodech naléhavě zapotřebí posunu vpřed. 1.Současná situace Od vydání třetí zprávy dne 28. září 2016 dorazilo z Turecka na řecké ostrovy celkem 5 687 osob, což znamená v průměru zhruba 81 příchozích za den. Přestože denní počet nově příchozích je nadále vyšší než v období před létem, zůstávají počty mnohem nižší oproti stejnému období loňského roku (zhruba 390 000 od 28. září do 4. prosince 2015) i oproti měsíci, který předcházel aktivaci prohlášení (kdy průměrný počet nově příchozích přesahoval 1 700 osob denně). Od aktivace prohlášení EU a Turecka přišlo v Egejském moři o život nebo je nezvěstných 63 osob. Jakkoli je každá ztráta života velmi politováníhodná, jedná se o významný pokles ztrát na životech s ohledem na skutečnost, že ve stejném období roku 2015 zahynulo přes 592 osob. Posílená koordinace a spolupráce

Koordinátor EU pro realizaci prohlášení EU a Turecka zajišťoval každodenní činnosti, jež z tohoto prohlášení vyplývají, a to v součinnosti s řeckými a tureckými orgány, agenturami EU, mezinárodními organizacemi a dalšími členskými státy. Hlavní pozornost patřila urychlení azylového řízení, zvýšení počtu migrantů navracených z řeckých ostrovů do Turecka a zavedení náležitých bezpečnostních opatření v hotspotech. V zájmu plné realizace prohlášení EU a Turecka a zmírnění tlaku na řecké ostrovy je nutno tuto realizaci zintenzivnit a urychlit. Za tímto účelem a s ohledem na opatření na straně EU vypracoval koordinátor EU v součinnosti s řeckými orgány společný akční plán, jejž k dnešnímu dni zveřejňuje. Tento plán byl sestaven za účelem nástinu dalších kroků, jichž je na všech stranách ještě zapotřebí, má-li být prohlášení EU a Turecka realizováno v plném rozsahu, a zejména má-li být zmírněn tlak na řecké ostrovy. Svým dílem se musí přičinit Řecko, členské státy, Evropská pohraniční a pobřežní stráž, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, Komise i mezinárodní organizace (Mezinárodní organizace pro migraci a Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky). Cílem spolupráce na této bázi především je, aby byly na řeckých ostrovech do dubna 2017 dotaženy do konce dosud neuzavřené azylové případy. Komise za sebe přijímá hlavní body společného akčního plánu uvedeného v příloze 1. K tomu, aby agentury EU poskytovaly svou podporu při realizaci prohlášení EU a Turecka účinně, je nepostradatelná účast členských států. Evropská rada na svém zasedání dne 20. října zdůraznila význam toho, aby byly v plném rozsahu splněny požadavky agentur EU na zaměstnance, i význam rezervní skupiny pro otázky azylu vytvořené pro potřeby Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu k tomu, aby se členským státům v přední linii dostávalo podpory v libovolném okamžiku a v potřebném objemu. V zájmu rychlé reakce na výzvu Evropské rady k poskytnutí dalších zaměstnanců vypracoval Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu komplexní pilotní školicí program, který má zajistit, aby za účelem podpory řeckých orgánů mohli být nasazeni odpovědní pracovníci, kteří mají ve vnitrostátním měřítku jen omezené zkušenosti. Nedostatky zjištěné v předchozích zprávách však dosud nebyly plně vyřešeny. Ke dni 5. prosince vyslal Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu do Řecka 93 tlumočníků a dále 74 odborníků z členských států, z nichž bylo 52 vysláno do hotspotů, přičemž ve 39 případech se jedná o pracovníky v rámci azylových řízení. V současnosti chybí v rámci azylových řízení 61 pracovníků. Vzhledem k potřebě dalších pracovníků adresoval Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu dne 11. listopadu členským státům výzvu k poskytnutí 150 odborníků v oblasti azylu, včetně 100 pracovníků v rámci azylových řízení, kteří by působili na řeckých ostrovech. Na základě seznamů došlých do 5. prosince se však očekává, že počet vyslaných odborníků do konce roku ještě fakticky poklesne. Nedojde-li k neodkladné nápravě, bude zásadním způsobem ohroženo tempo, jímž lze případy vyřizovat, a vzroste riziko výrazného přeplnění kapacit na ostrovech. Pokud jde o správu hranic, měla Evropská pohraniční a pobřežní stráž ke dni 5. prosince 682 příslušníků vyslaných do Řecka, včetně celkem 54 příslušníků vyčleněných na podporu při realizaci prohlášení. Do 14. prosince tak bude chybět 13 vyslaných příslušníků, po tomto datu dokonce 57. Pokud jde o Europol, počet vyslaných příslušníků, kteří jsou aktuálně nasazeni v hotspotech, aby zde prováděli sekundární bezpečnostní kontroly, vzrostl na 24 (z toho je 21 vyslaných příslušníků a tři jsou zaměstnanci Europolu). Prozatím jsou nad rámec zaměstnanců Europolu nasazených na celkem pěti ostrovech za účelem sekundárních bezpečnostních kontrol umístěni další čtyři příslušníci při regionální jednotce Evropské unie v Pireu, kde plní koordinační úkoly. Vysílání pracovníků prostřednictvím Europolu je podle všeho nadále postačující, avšak bude zapotřebí pozorně monitorovat, zda nebude nutno jejich počty modifikovat s ohledem na budoucí vývoj pohybu migrantů. V této souvislosti, zejména s ohledem na rizika rostoucího přeplnění přijímacích kapacit na ostrovech a na související rizika pro veřejný pořádek (viz níže), by měly členské státy naléhavě zvýšit přísliby, jež daly Evropskému podpůrnému úřadu pro otázky azylu. Splnit by měly rovněž svůj slib vyslat k Evropské pohraniční a pobřežní stráži požadovaný počet příslušníků s potřebným profilem. K tomu, aby byla Evropská pohraniční a pobřežní stráž akceschopná, je nutno zajistit, aby byli trvale k dispozici příslušníci připravení k vyslání i technické vybavení. Obojí je nezbytné k účinné realizaci operací, jež stráž koordinuje, tedy k tomu, aby tato agentura a orgány pobřežní stráže členských států mohly zvládat toky nelegální migrace po trase ve východním Středomoří. Turečtí styční úředníci, kteří byli z funkcí odvoláni po pokusu o puč, byli na řecké ostrovy opětovně nasazeni dne 25. října. Turecká pobřežní stráž aktivně hlídkuje ve vodách východního Egejského moře. Registruje vysoký týdenní počet případů, kdy se daří zabránit tomu, aby migranti odpluli z Turecka (přibližně 450–500 případů zadržení). V návaznosti na vyslání styčného důstojníka Evropské pohraniční a pobřežní stráže na vlajkovou loď NATO v dubnu 2016 a na podpis standardních operačních postupů mezi stráží a námořním velením NATO v červenci se spolupráce v Egejském moři prohloubila díky společnému situačnímu přehledu, včasnému varování, ostraze a sdílení operačních informací s pobřežními strážemi Řecka a Turecka. Tato spolupráce má trvale zvyšovat již tak vysokou míru odhalování a urychlovat výměnu informací o převaděčství migrantů. Za tímto účelem NATO nedávno poskytlo Evropské pohraniční a pobřežní stráži vybavení, jež stráži dává přístup do vyhrazené regionální sítě NATO, s cílem dále zkvalitnit platformy pro výměnu informací mezi oběma subjekty. Informační iniciativy Na základě výsledků pracovní skupiny pro strategii informování migrantů připravuje konsorcium významných sdělovacích prostředků ve spolupráci s Komisí internetový „Informační portál pro migranty“. Očekává se, že portál bude spuštěn začátkem roku 2017, kdy začne informovat miliony potenciálních migrantů po celém světě o riskantních cestách a právních překážkách při pokusech o vstup do EU. V návaznosti na informační kampaň, která s cílem informovat migranty o jejich právech a možnostech proběhla v červenci až srpnu na všech ostrovech, kde jsou zřízeny hotspoty, pomáhá Komise nyní řeckým orgánům zřídit ve všech hotspotech trvalé informační stánky. V těchto stáncích mají působit odborníci z řeckých orgánů a z evropských a mezinárodních organizací a jejich smyslem je být pro migranty spolehlivým zdrojem informací. Tento stánek již vznikl na ostrově Chios a na ostrově Lesbos se připravuje. Podkladové dokumenty a informační materiály připravuje Komise v součinnosti s řeckými orgány, agenturami EU, Mezinárodní organizací pro migraci a Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky.

Hlavní výzvy a další kroky S ohledem na rizika stále přeplněnějších přijímacích kapacit a na související rizika pro veřejný pořádek jsou členské státy povinny urychleně poskytnout potřebné odborníky, k čemuž se zavázaly na říjnovém zasedání Evropské rady. Tyto odborníky potřebuje Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu k tomu, aby na řeckých ostrovech zrychlil vyřizování žádostí o azyl, v případě potřeby i s využitím komplexního výcviku, jejž sám připravil pro potřeby vysílání méně zkušených úředníků, členské státy musí nadále dávat Evropské pohraniční a pobřežní stráži k dispozici v potřebném počtu odborníky s požadovaným profilem, konsorcium sdělovacích prostředků spustí počátkem roku 2017 „Informační portál pro migranty“, co nejdříve musí být na všech ostrovech, kde jsou zřízeny hotspoty, vytvořena informační místa za účelem přímého informování migrantů. 2.Navracení všech nových nelegálních migrantů z Řecka do Turecka Prohlášení upravuje navracení všech nových nelegálních migrantů a žadatelů o azyl, kteří vstoupí z Turecka na řecké ostrovy po 20. březnu a jejichž žádosti budou prohlášeny za nepřípustné či neopodstatněné. Předmětná opatření jsou důsledně prováděna v souladu s požadavky unijního a mezinárodního práva a při plném dodržování zásady nenavracení (non-refoulement). Současný stav v oblasti navracení migrantů Od vydání třetí zprávy dne 28. září 2016 bylo po návratu tureckých styčných důstojníků na řecké ostrovy a od znovuzahájení návratových operací počátkem září navráceno do Turecka 170 osob, jež přes jeho území do Řecka vstoupily, včetně 42 Syřanů, a to v režimu upraveném v prohlášení EU a Turecka. Celkově tak bylo po aktivaci prohlášení EU a Turecka navráceno do Turecka celkem 748 migrantů. Mezi další národnosti patřili Pákistánci (394), Afghánci (61), Alžířané (68), Iráčané (17), Bangladéšané (26), Íránci (18), Šrílančané (16) a Maročané (15). Vracené osoby obdržely zamítavé rozhodnutí o azylu (včetně zamítavých druhoinstančních rozhodnutí), stáhly svoje žádosti o azyl nebo o azyl nepožádaly. V průběhu roku 2016 bylo do Turecka z Řecka na základě prohlášení EU a Turecka anebo na základě dvoustranného protokolu o zpětném přebírání osob mezi Tureckem a Řeckem navráceno celkem 1 187 nelegálních migrantů, z toho 95 Syřanů. Celkově je počet návratů nízký, je však nižší než počet přicházejících osob. V říjnu počet návratů o něco vzrostl a návratové operace probíhaly každý týden. V první půli listopadu (kdy byli navráceni pouze čtyři Pákistánci) však byly zaznamenány prodlevy v reakci tureckých orgánů na žádosti řeckých orgánů o provedení návratové operace v souladu s prohlášením EU a Turecka, či případy úplné absence takových reakcí. Zatímco řecká azylová služba zdvojnásobila počet svých odborníků, kteří na ostrovech působí, a očekává se, že do konce roku budou nabráni další, jsou zapotřebí další kroky. Jedná se mj. o vysílání odborníků z členských států prostřednictvím Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu. Smyslem je urychlit vyřizování žádostí o azyl v prvním stupni a zvýšit a udržet počet návratů migrantů. Migranti nepocházející ze Sýrie jsou do Turecka navraceni na člunech a jsou převáženi do zajišťovacího zařízení v Kirklareli, kde jsou poučeni o svých právech včetně možnosti požádat v Turecku o status ochrany. Dle hlášení předložilo své žádosti tureckým orgánům 47 osob: jedné osobě byl přiznán status uprchlíka, 46 osob bylo ze zajišťovacího zařízení propuštěno do doby, než bude o jejich žádosti rozhodnuto. 417 osob, jež v Turecku o status uprchlíka nepožádalo, bylo navráceno do zemí svého původu. Syřané jsou z řeckých ostrovů navraceni letadlem a umisťováni do uprchlického tábora v Duzici. Mají právo požádat o dočasnou ochranu a po rychlé předběžné registraci pro účely předběžné ochrany jsou propuštěni a mohou se svobodně usadit v provincii dle vlastního výběru, nebo zůstat v táboře. Až doposud byli předběžně registrováni všichni navrácení Syřané, s výjimkou deseti z nich, kteří se rozhodli pro dobrovolný návrat do Sýrie. Zajišťovací zařízení v Kirklareli a uprchlický tábor v Duzici nedávno navštívili vysoký komisař OSN pro uprchlíky a delegace EU v Turecku. Pracovní povolení získalo v Turecku za rok 2016 dosud 11 102 syrských státních příslušníků (stav k 15. listopadu). Od vydání třetí zprávy dne 28. září 2016 se do země původu z pevninské části Řecka dobrovolně vrátilo 869 osob a z řeckých ostrovů 163 osob. Pomáhal jim v tom program asistovaného dobrovolného návratu a opětovného začlenění. Od 1. ledna 2016 tohoto programu v Řecku využilo 5 710 migrantů. Za účelem zintenzivnění souvisejících opatření byl program upraven. Asistence při opětovném začleňování by tak měli mít možnost plně využívat všichni účastníci z řeckých ostrovů. Veškerému úsilí při navracení migrantů by též napomohlo, kdyby se Řecko plně zapojilo do návratových programů financovaných z prostředků EU (zejména do programu sítě evropského nástroje pro reintegraci) a kdyby co nejvíce využívalo finanční a technické podpory, kterou tyto programy nabízejí. Právní kroky

Činnost zahájil nově zřízený odvolací orgán, jenž má šest stálých odvolacích výborů (a jeden náhradní výbor za výbory stálé). Tyto výbory rozhodují o odvoláních, jež byla od 20. července v rámci řízení o přípustnosti a způsobilosti (která se použijí v případě národností s nízkou mírou uznávání žádostí) podána proti prvoinstančním rozhodnutím řecké azylové služby. V zájmu zefektivnění nového odvolacího orgánu a zvýšení počtu druhoinstančních rozhodnutí řecká vláda dne 25. října rozhodla ustavit dalších sedm takových výborů, čímž jejich celkový počet vzrostl na třináct. Do konce února 2017 vláda zamýšlí zvýšit počet odvolacích výborů na 20 a zvýšit i počet rozhodnutí přijatých za jeden měsíc. Ministerstvo spravedlnosti a Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky dokončily výběr členů těchto sedmi dalších výborů, jež by podle očekávání měly svou činnost zahájit do konce prosince. Komise nadále poskytuje řeckým orgánům podporu při urychlování prvo- i druhoinstančního azylového řízení a při zvyšování produktivity azylové služby a odvolacího orgánu. Pokud jde o případy na řeckých ostrovech, dosáhla odvolání proti 6 040 provoinstančních rozhodnutí azylové služby ve věci přípustnosti a ve věci samé celkového počtu 2 014. V těchto 2 014 případech odvolání bylo dosud přijato 838 druhoinstančních rozhodnutí (tj. 42 % všech případů). Ze 407 druhoinstančních rozhodnutí o odvolání ve věci přípustnosti jich dosud 17 potvrdilo a 390 zrušilo prvoinstanční rozhodnutí o nepřípustnosti . Pokud jde o 431 druhoinstančních rozhodnutí o odvolání ve věci samé, 369 jich potvrdilo a 62 zrušilo prvoinstanční zamítavá rozhodnutí. Nové odvolací výbory plní zásadní úlohu při zajišťování toho, aby každý jednotlivec měl příležitost k výkonu svých práv. Rozhodnutí jsou však zatím přijímána pomalu, což má pro realizaci prohlášení přímé důsledky. V oblasti působnosti prohlášení EU a Turecka vydaly nové odvolací výbory doposud 366 rozhodnutí, 14 o přípustnosti a 352 ve věci samé. Ve věci ústavnosti složení nových odvolacích výborů proběhlo dne 29. listopadu slyšení před řeckou státní radou. Rozhodnutí rady, jež se očekává do konce roku, bude mít zvláštní význam při určování pokroku v mnoha dalších případech. Operativní kroky Stále přeplněnější přijímací kapacita hotspotů a nedávné incidenty vyvolané migranty a místním ostrovním obyvatelstvem dále zhoršily již tak obtížné životní a pracovní podmínky, jež na ostrovech panují. Na ostrovech je přítomno 16 295 migrantů, kdežto v oficiálních přijímacích zařízeních je k dispozici pouze 7 450 míst a dalších 754 míst nabízí program pro pronájem ubytovacích zařízení, jejž zavedl Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky. Zvládání situace v hotspotech je komplikováno i značným vytížením, jemuž jsou řecké orgány vystaveny v pevninské části Řecka. Dle jejich hlášení je na pevnině i ostrovech přítomno ke dni 6. prosince celkem zhruba 62 000 migrantů. Kromě snahy urychlit vyřizování žádostí o azyl a navracení nelegálních migrantů do Turecka přijímá Řecko řadu opatření, jež mají hotspotům ulehčit. Zranitelní migranti a rodiny byli převedeni do programu pro pronájem ubytovacích zařízení, jejž zavedl Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, nebo byli přemístěni do hotelů na ostrovech. Na pevninu jsou přemisťovány i osoby, jež nelze do Turecka navrátit v režimu podle prohlášení EU a Turecka, a zranitelné skupiny spolu s nezletilými osobami bez doprovodu. Ke dni 1. prosince bylo na pevninu těchto osob přemístěno celkem 2 675. Tyto osoby byly převedeny do programu pro pronájem ubytovacích zařízení, jejž zavedl Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, přemístěny do ubytovacích zařízení na pevnině, nebo si ubytování na pevnině zajistily samy. Hlavní prioritou pro Komisi zůstává vhodné ubytování pro nezletilé osoby bez doprovodu. Komise uvolnila prostředky na další přijímací kapacity a vyzývá členské státy, aby zintenzivnily relokaci způsobilých osob v této kategorii, jež se nacházejí v Řecku a Itálii. Na ostrově Lesbos byl zaveden zjednodušený operační postup pro migranty ze zemí Maghrebu, Pákistánu a Bangladéše, v jejichž případě se registrace, pohovor a oznámení výsledku odehrává během několika dnů. Řecké orgány v součinnosti s orgány místními též budují další zajišťovací kapacity nebo rozšiřují stávající zařízení na ostrovech, aby navýšily kapacitu uzavřených zařízení pro osoby před vyhoštěním. Nadále je zapotřebí zajistit, aby byla na ostrovech v dostatečném množství k dispozici přijímací zařízení vybavená na zimu. S modernizací ubytovacích kapacit se postupuje. V reakci na zimní podmínky distribuují partneři v oblasti humanitární pomoci za podpory EU na ostrovech oblečení a potřeby pro domácnost. S cílem vyřešit část obav o bezpečnost a zlepšit podmínky, jež na ostrovech vládnou v oblasti veřejného pořádku, připravila řecká policie bezpečnostní a evakuační plány, jež se týkají všech osob i organizací v hotspotech. Pro případ incidentu byly vypracovány pokyny pro nouzovou evakuaci zaměstnanců agentur EU a odborníků z členských států, kteří v hotspotech pracují. Řecká policie na ostrovech zvýšila přítomnost svých příslušníků, včetně speciálně vycvičených zásahových jednotek, jež jsou umístěny poblíž pracovišť vyřizujících žádosti o azyl. Policie plánuje počet těchto příslušníků dále navýšit. Bezpečnostní podmínky na pracovištích, která v hotspotech vyřizují žádosti o azyl, zpřísňuje i Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu. I přes dosavadní zlepšení zbývá k řešení situace na řeckých ostrovech učinit ještě mnoho. Registrační a identifikační služba by měla za účelem zlepšení procesů prioritně dopracovat a přijmout standardní operační postupy, jež budou platit v hotspotech a budou plně zohledňovat prohlášení EU a Turecka. Lhůta mezi učiněním a podáním žádosti by měla být zkrácena v souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice o azylovém řízení, který vyžaduje, aby osoba, která učinila žádost o mezinárodní ochranu, měla příležitost podat žádost co možná nejdříve. Řečtí stálí koordinátoři hotspotů se dosud neujali svých funkcí, přestože v uplynulých šesti měsících bylo opakovaně ohlašováno jejich bezprostřední jmenování. Jejich přítomnost je přitom k celkovému řízení hotspotů, mj. z bezpečnostního hlediska, nezbytně nutná. Nasazeno by mělo být i mnohem více policistů . Odhaduje se, že adekvátní policejní síla, která by bezpečnost a veřejný pořádek v hotspotech v jejich současné podobě zajišťovala uspokojivým způsobem, by musela být v závislosti na potřebách konkrétních ostrovů třikrát, či dokonce čtyřikrát větší, než je tomu v současnosti. Finanční pomoc EU určená Řecku

Zatímco finanční podpora EU Řecku se zaměřovala nejen na hotspoty, které musí plnit nejnaléhavější potřeby, měla na realizaci prohlášení kladný dopad i podpora určená pevninské části Řecka. Jsou přijímána opatření, s jejichž pomocí se má co nejdříve a v plném rozsahu začít s čerpáním 509 milionů EUR, které jsou na vnitrostátní řecké programy pro období 2014–2020 vyčleněny z Azylového, migračního a integračního fondu a z Fondu pro vnitřní bezpečnost. V říjnu bylo dokončeno předání pravomoci orgánu odpovědného za řízení vnitrostátních programů na ministerstvo hospodářství, rozvoje a cestovního ruchu. Oba vnitrostátní programy bylo považováno za nutné zrevidovat, tak aby lépe vyhovovaly současným potřebám. Program Azylového, migračního a integračního fondu byl schválen nedávno, program Fondu pro vnitřní bezpečnost je v současnosti finalizován a schválen by měl být velmi brzy. Komise i nadále naléhavě vyzývá řecké orgány, aby své vnitrostátní programy využívaly způsobem efektivním a účinným. S řeckými orgány těsně spolupracuje na zkvalitnění realizačních mechanismů, tak aby bylo možno disponibilní zdroje využít na plnění naléhavých potřeb, zejména na poli přijímání migrantů a kontroly hranic (např. registrace, zjišťování totožnosti a snímání otisků prstů). Z částky 352,8 milionu EUR, jež byla Řecku prostřednictvím obou zmíněných fondů přidělena v rámci pomoci při mimořádných událostech, bylo zhruba 70 milionů EUR použito na přímou podporu při realizaci prohlášení EU a Turecka, jež byla poskytnuta buď přímo řeckým orgánům, anebo prostřednictvím agentur EU a mezinárodních organizací. Dalších 199 milionů EUR bylo uvolněno z nástroje pro mimořádnou podporu, jejž schválila Rada dne 15. března 2016. Další rozpočtový příděl v objemu 50 milionů EUR bude k dispozici v prosinci. Určen bude na vykrytí stávajících nedostatků při poskytování stravy a ubytování v Řecku a na rychlou reakci v případě nepředvídaných událostí. Partneři v oblasti humanitární pomoci, kteří jsou z nástroje pro mimořádnou podporu financováni, se v pevninské i ostrovní části Řecka starají o zajištění aktuálních potřeb. Zejména na ostrovech je podpora poskytována formou víceúčelové peněžité pomoci, výstavby dalších neformálních přijímacích zařízení a zajišťování zdravotní péče, potravin, vody, hygieny a dalších základních služeb. Hlavní výzvy a další kroky Naléhavě urychlit vyřizování žádostí o azyl, zejména na ostrovech, ve fázích od učinění žádosti přes odvolání až po konečné rozhodnutí, v souladu s evropskými a mezinárodními právními předpisy, zvýšit počet odvolacích výborů a rozhodnutí připadajících na jeden takový výbor a přednostně se přitom zaměřovat na řecké ostrovy, urychleně zvýšit tempo navracení osob do Turecka v režimu upraveném v prohlášení EU a Turecka, zkvalitnit bezpečnostní opatření na ostrovech, zejména jmenováním stálých koordinátorů v hotspotech a nasazením dalších řeckých policistů, postarat se o to, aby byla na řeckých ostrovech k dispozici přijímací zařízení vybavená na zimu, postarat se o přesun nezletilých osob bez doprovodu do zařízení vyhrazených k tomuto účelu, nově určený vnitrostátní orgán, jenž bude odpovídat za řízení vnitrostátních programů v rámci Azylového, migračního a integračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost, urychleně připravit k tomu, aby byl plně schopen výkonu činnosti a aby bylo možno efektivně a účinně čerpat finanční prostředky, jež jsou v rámci těchto programů k dispozici. 3.Přesídlování uprchlíků z Turecka do EU podle zásady „jeden za jednoho“ Současný stav Ke dni 5. prosince dosáhl počet Syřanů přesídlených z Turecka do EU a Norska v režimu 1:1 celkem 2 761. Od vydání třetí zprávy dne 28. září 2016 bylo do osmi členských států (Belgie, Finska, Francie, Německa, Itálie, Lucemburska, Nizozemska a Švédska) přesídleno 1 147 Syřanů (do 5. prosince včetně). Celkový počet osob, jež byly schváleny a jež čekají na přesídlení, aktuálně činí 340. Stejně jako v období sledovaném předchozí zprávou tedy tempo přesídlování ve srovnání s návraty z řeckých ostrovů značně pokročilo a toto tempo je potřeba zachovat. Zlepšila se komunikace mezi členskými státy a Tureckem o plánovaných výběrových misích do Ankary a o přesídlování z Ankary, což přispělo k lepší koordinaci a plánování aktivit v oblasti přesídlování a k optimalizovanému využívání zdrojů. Přesídlování uprchlíků tak pokračuje pravidelnějším tempem. Řadě členských států předal Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky nedávno základní informace o dalších kandidátech na přesídlení a další členské státy již na nadcházející měsíce naplánovaly nové výběrové mise v rámci přípravy přesídlení a související operace. Nad rámec seznamu základních informací o 5 700 syrských uprchlících, jenž byl předložen dne 2. září pro účely možného přesídlení těchto osob, předložily turecké orgány Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky dne 7. října a 18. listopadu další seznamy 5 000, resp. 2 000 osob. Předložení příštího seznamu zhruba 2 000 Syřanů se předpokládá v prosinci. Úřad vysokého komisaře rovněž očekává, že turecké orgány ověří starší seznamy zhruba 4 000 Syřanů. Pro tento případ úřad uvedl, že v prvních měsících roku 2017 bude pro účely přesídlovacích operací k dispozici dostatek základních informací o kandidátech na přesídlení. Odhaduje však, že by od tureckých orgánů potřeboval v prvních třech měsících roku 2017 dostávat 10 000 spisů měsíčně (pouze pro účely evropských programů přesídlování). Členské státy EU začaly s Úřadem vysokého komisaře komunikovat na téma svých kvót pro přesídlení na příští rok. Operativní kroky Koordinací své činnosti asistuje tým EU pro přesídlování členským státům a stará se o slaďování kroků s Mezinárodní organizací pro migraci, Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a tureckým generálním ředitelstvím pro řízení migrace. Úřad vysokého komisaře vyvíjí s tureckými orgány těsnou součinnost k tomu, aby se zkvalitnily registrace při sestavování seznamů základních informací o kandidátech na přesídlení, a podporuje turecké orgány při zavádění mechanismu průběžné registrace všech Syřanů, kteří v této zemi pobývají a kteří požívají dočasné ochrany. Tento projekt byl zahájen koncem října. Původně se týkal 30 provincií (z celkem 81) s menší syrskou populací a měl by přinést bezprostřední výsledky sloužící účinnému předávání základních informací o kandidátech na přesídlení.

V návaznosti na vydání příslibů nyní Komise vyčleňuje na vnitrostátní programy příslušných členských států financované z Azylového, migračního a integračního fondu dalších zhruba 213 milionů EUR, jež mají pomoci při přijímání syrských státních příslušníků pobývajících v Turecku. Hlavní výzvy a další kroky Je nutno zachovat rychlost přesídlování, Komise musí finalizovat financování relevantních vnitrostátních programů v rámci Azylového, migračního a integračního fondu, jejichž předmětem je přijímání syrských státních příslušníků pobývajících v Turecku. 4.Prevence vzniku nových námořních či pozemních tras pro nelegální migraci Dosavadní úsilí o kontrolu migračních toků na trase ve východním Středomoří nevedlo k tomu, že by se trasa z Turecka významněji změnila, přestože byla zaznamenána menší aktivita v podobě přepravy migrantů do Itálie a na Kypr. Ve sledovaném období připlulo do Itálie z Turecka 18 člunů s celkem 1 500 migranty a na Kypr připluly dva čluny s celkem 212, vesměs syrskými, migranty na palubě. Pokud jde o pozemní trasy, bylo pravidelně odhalováno nedovolené překročení pozemních hranic Turecka s Bulharskem a Řeckem, přestože počet těchto odhalení od vydání třetí zprávy dne 28. září 2016 podle všeho poklesl. V současné době je denně v průměru registrováno zhruba deset případů nelegálního překročení tureckých pozemních hranic do Řecka a méně než čtyři případy překročení hranic do Bulharska. Na podporu správy hranic a řízení migrace v Bulharsku Komise uvolnila nouzové financování v objemu 160 milionů EUR. Z nich bylo na zálohách vyplaceno již 101 milionů EUR a na zbývajících 59 milionů EUR byly nedávno podány žádosti o financování mimořádných potřeb. Dne 6. října svou činnost na bulharské hranici s Tureckem oficiálně zahájila nová Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž. Ke dni 5. prosince rozmístila tato stráž na uvedené hranici 68 příslušníků. 5.Dobrovolný program přijímání osob z humanitárních důvodů Jak bylo uvedeno již v předchozích zprávách, je v Radě za úzké spolupráce s Komisí, Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a Mezinárodní organizací pro migraci projednávána finalizace standardních operačních postupů pro výše uvedený program. Jakmile budou tyto standardní postupy ujednány, mělo by se posoudit, zda jsou splněny podmínky k tomu, aby byl dobrovolný program zahájen. Prohlášení EU a Turecka uvádí, že dobrovolný program bude aktivován, jakmile bude nelegální překračování hranic mezi Tureckem a EU končit, nebo se alespoň počet těchto případů podstatně a udržitelně sníží. Zavedení dobrovolného programu by bylo podporou při realizaci prohlášení EU a Turecka a poskytlo by Syřanům bezpečnou a legální alternativu k nelegální migraci do EU. 6.Uvolnění vízového režimu Co se týče provádění plánu na uvolnění vízového režimu, zbývá ještě splnit sedm kritérií, jak zdůraznila třetí zpráva ze dne 28. září 2016: vydávání biometrických cestovních dokladů plně vyhovujících normám EU,

přijetí protikorupčního opatření uvedeného v plánu, uzavření dohody o operativní spolupráci s Europolem, revidování právních předpisů a postupů v oblasti terorismu, aby byly v souladu s normami EU, uvedení předpisů o ochraně osobních údajů do souladu s normami EU, nabídnutí účinné justiční spolupráce v trestních věcech všem členským státům EU, provádění všech ustanovení dohody mezi EU a Tureckem o zpětném přebírání osob. Jak již bylo uvedeno v předchozích zprávách, Komise vybídla Turecko k co nejrychlejšímu splnění všech kritérií, jež v kontextu plánu na uvolnění vízového režimu dosud nebyla dosažena. Komise a Turecko pokračovaly v navázaném dialogu o možných řešeních, včetně legislativních a procedurálních změn, které jsou v souvislosti s nesplněnými kritérii nezbytné. Pokud jde o kritérium biometrických cestovních dokladů, začalo Turecko dne 1. listopadu vydávat cestovní pasy druhé generace, jež kromě zobrazení obličeje obsahují i otisky prstů držitele pasu. Pasy, které používají šifrovací systém rozšířené kontroly přístupu (EAC) v souladu s aktuálně platnými standardy organizace ICAO a se standardy EU z roku 2014, budou vydávány dočasně, dokud nezačnou být vydávány cestovní pasy třetí generace, jež budou v plném rozsahu splňovat standardy EU a kritérium podle plánu na uvolňování vízového režimu. Tyto pasy třetí generace spolufinancuje EU a podle očekávání by měly začít být vydávány koncem prvního čtvrtletí roku 2017. Komise opakovaně žádala Turecko, aby pokračovalo v uplatňování dvoustranných dohod s Řeckem, Bulharskem a Rumunskem o zpětném přebírání osob. V září uzavřely turecké orgány s Bulharskem praktické dvoustranné ujednání o zpětném přebírání státních příslušníků třetích zemí z Bulharska. V rámci tohoto ujednání Bulharsko požádalo o zpětné převzetí 543 osob, z nichž Turecko dosud akceptovalo 19. Co se týče zpětného přebírání tureckých státních příslušníků, reagovalo Turecko v období leden až říjen 2016 kladně na 148 z 301 doručených žádostí o zpětné převzetí a v rámci dohody o zpětném přebírání osob mezi EU a Tureckem bylo zpětně převzato 117 tureckých státních příslušníků. Pokud jde o praktickou spolupráci, přetrvávají problémy např. s dodržováním lhůt, jež uvedená dohoda stanoví. Za účelem dosažení kompromisu vedou Evropský parlament a Rada dál souběžně jednání o návrhu Komise, jenž má posílit stávající mechanismus pozastavení bezvízového styku, který stanoví okolnosti vedoucí k možnému pozastavení bezvízového styku pro občany všech zemí, pro něž uvolnění vízového režimu platí. 7.Nástroj pro uprchlíky v Turecku Od vydání třetí zprávy ze dne 28. září 2016 pokračovala Komise ve své snaze řešit nejkritičtější potřeby uprchlíků a hostitelských komunit v Turecku. Z výše uvedeného nástroje byly na humanitární i nehumanitární pomoc v období 2016–2017 přiděleny úhrnem 2,2 miliardy EUR, tedy velká část z celkových 3 miliard EUR. Z těchto přidělených prostředků jsou již na 1,3 miliardy EUR uzavřeny smlouvy a z těchto smluvně vázaných prostředků bylo dosud vyplaceno 677 milionů EUR . Tyto finanční prostředky mají nadále přímý praktický dopad a snižují pravděpodobnost, že jejich příjemci budou pokračovat v cestě do EU. Humanitární pomoc

Komise pokračovala v plnění své humanitární strategie v rámci uvedeného nástroje . Na tento účel bylo dosud přiděleno 595 milionů EUR. Z této částky byly na 512 milionů EUR uzavřeny smlouvy, jejichž předmětem je 26 humanitárních projektů s 19 partnery, kteří se starají o zajišťování základních potřeb, ochrany, vzdělávání, zdravotní péče, potravin a přístřeší. Z těchto smluvně vázaných 512 milionů EUR bylo doposud vyplaceno 407 milionů EUR. Dne 26. září zahájila Komise v Turecku stěžejní část této strategie, nouzovou záchrannou sociální síť, a to společně s tureckými orgány a partnerskými organizacemi, jež tento program realizují. Dne 28. listopadu byla zahájena registrace příjemců. Pro EU se jedná o dosud největší humanitární program, na nějž je vyčleněno 348 milionů EUR. Smyslem programu je převádět nejzranitelnějším uprchlíkům každý měsíc na elektronickou debitní kartu hotovost, která jim má pomoci zajistit své základní potřeby v podobě potravin, přístřeší či vzdělání. Očekává se, že první hotovostní prostředky budou rozděleny koncem prosince 2016, s tím, že cílem nouzové záchranné sociální sítě je pojmout do konce prvního pololetí roku 2017 postupně jeden milion nejzranitelnějších uprchlíků. V oblasti ochrany je před dokončením komplexní plán reakce. Již nyní probíhá široká škála ochranných zásahů, včetně projektu v hodnotě 9 milionů EUR, jenž byl sjednán v červenci 2016 a jejž realizuje Populační fond OSN. Tímto projektem budou rozšířeny intervence uvedeného fondu, jež dříve financovala Komise. Za tímto účelem bude podpořeno 20 bezpečných prostor pro ženy a dívky, poskytování péče v oblasti reprodukčního zdraví a intervence proti genderově podmíněnému násilí. Dalším cílem projektu je rozšířit přístup ke zdravotní péči pro nejzranitelnější ženy a dívky z řad uprchlíků. Nehumanitární pomoc Zdroje uvolněné z nehumanitární složky nástroje (cca. 1,6 miliardy EUR) byly přiděleny na konkrétní účely již téměř v plném rozsahu. Na 790 milionů EUR jsou v současnosti již uzavřeny smlouvy a 270 milionů EUR bylo vyplaceno. V rámci zvláštního opatření z července 2016, jehož předmětem jsou vzdělávání, zdravotní péče, komunální infrastruktura a socioekonomická podpora uprchlíkům v Turecku, byly v září schváleny dva významné dvouleté přímé granty. První smlouva na 300 milionů EUR s tureckým ministerstvem národního vzdělávání poskytuje téměř půl milionu syrských dětí přístup k formálnímu vzdělávání a týká se 15 000 učitelských a 2 000 neučitelských pracovníků ministerstva. Druhá smlouva, rovněž v objemu 300 milionů EUR, uzavřená s ministerstvem zdravotnictví zajišťuje zhruba dvěma milionům uprchlíků přístup k primární zdravotní péči, za kterýmžto účelem vznikne přes 500 zdravotnických zařízení. Dále budou na základě této smlouvy poskytovány až jednomu milionu uprchlíků v Turecku rehabilitační služby v oblasti duševního zdraví. Zajišťovány budou i služby v oblasti plánování rodiny, prevence přenosných chorob, nábor a odborná příprava zdravotnického personálu a osvětová činnost. Dále byla dne 28. listopadu podepsána smlouva v hodnotě 50 milionů EUR na výstavbu a vybavení patnácti nových škol v provinciích s vysokou koncentrací syrských uprchlíků. Vybudovány budou standardní školy po 24 třídách, včetně prostor pro zaměstnance a deseti zvláštních místností pro děti se zdravotním postižením a traumatizované. Výstavba a vybavení těchto škol jsou určeny pro 11 000 syrských dětí. Díky nim vzroste i prováděcí a řídicí kapacita ministerstva národního vzdělávání. Smlouvy s mezinárodními finančními institucemi na další projekty zajišťující vzdělávací infrastrukturu, nemocnice a veřejné služby budou podepsány v příštích několika měsících. Dvě smlouvy mají být podepsány do konce roku v rámci regionálního svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi v Sýrii. První projekt v hodnotě 33 milionů EUR rozšíří syrským uprchlíkům a hostitelským komunitám přístup k inkluzivním a velmi kvalitním zdravotnickým službám. Podílet se na něm bude dánská organizace Červeného kříže a turecká organizace Červeného půlměsíce. Druhý projekt v hodnotě 5 milionů EUR, jejž bude realizovat nizozemská nevládní organizace Spark, má posílit účast a rovný přístup k dalšímu a vyššímu vzdělávání zranitelných mladých lidí ze Sýrie, kteří museli ukončit studium. V rámci regionálního svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi v Sýrii se připravují i další projekty sledující přístup „zdola nahoru“. Ve fázi před finalizací na příští schůzku řídicího výboru, jež proběhne v lednu 2017, se nachází rámec pro výsledky výše uvedeného nástroje. Tento rámec, který je součástí systému sledování a hodnocení nástroje, by měl pojmenovat výstupy a výsledky nástroje a potvrdit dopad jeho činnosti. Dokončuje se i komunikační strategie nástroje.

Hlavní výzvy a další kroky Zajistit, aby byly bez průtahů uzavřeny smlouvy na všechny akce, s nimiž programy počítají, a aby byly tyto akce realizovány způsobem účinným a z finančního hlediska řádným, a to v těsné spolupráci s tureckými orgány, pro potřeby dalších humanitárních projektů v oblasti zdravotnictví a vzdělávání podepsat v nadcházejících měsících smlouvy s mezinárodními finančními nástroji a prostřednictvím svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi v Sýrii, připravit plán provádění humanitární pomoci pro Turecko na rok 2017, finalizovat rámec pro výsledky nástroje a zprovoznění systému sledování a hodnocení, dokončit komunikační strategii nástroje, příští schůzka řídícího výboru je plánována na 12. ledna 2017. 8.Modernizace celní unie Závazek modernizovat celní unii byl přijat na summitu EU-Turecko v listopadu 2015. Vycházejíc z úspěchu stávající celní unie a prvního hospodářského dialogu na vysoké úrovni mezi EU a Tureckem, jenž proběhl v dubnu 2016, a v návaznosti na veřejnou konzultaci a externí studii posoudila Komise dopady, jež by mělo zahájení jednání s Tureckem o modernizaci celní unie a o rozšíření bilaterálního preferenčního obchodního vztahu na služby, veřejné zakázky a zemědělství. Toto posouzení dopadů zdůrazňuje, že rozšířená celní unie by pozitivní ekonomické a sociální přínosy měla pro EU i Turecko. V návaznosti na tuto přípravnou práci předloží Komise Radě návrhy směrnic pro jednání. 9.Proces přistoupení V rámci přístupových jednání bylo dosud zahájeno 16 kapitol a jedna z nich bylo předběžně uzavřena. V nejdůležitějších oblastech, jimiž jsou jednak soudnictví a základní práva, jednak spravedlnost, svoboda a bezpečnost (kapitoly 23 a 24), pokračovaly přípravné práce. Komise právě dokončuje a aktualizuje související dokumentaci tak, aby odrážela nejnovější vývoj. Uvedené kapitoly se zabývají řadou zásadních otázek, včetně základních práv (například svobody slova), soudnictví, protikorupční politiky, migrace a azylu, vízových pravidel, správy hranic, policejní spolupráce a boje proti organizovanému zločinu a terorismu. EU od Turecka očekává dodržování nejvyšších standardů, pokud jde o demokracii, právní stát a respektování základních svobod (včetně svobody projevu). Již na jaře loňského roku byly Radě předloženy přípravné dokumenty v oblasti energetiky (kapitola 15), vzdělávání a kultury (kapitola 26) a zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky (kapitola 31). Tím nejsou dotčeny postoje členských států v souladu se stávajícími pravidly. Zprávu o celkové situaci v Turecku podala Komise dne 9. listopadu 2016. 10.Humanitární podmínky v Sýrii Humanitární situace v Sýrii zůstává nanejvýš znepokojivá. Uvedené platí zejména pro východní Aleppo, kde se od července ocitlo zcela bez pomoci 250 000 až 300 000 lidí, kde se systém zdravotnictví blíží kolapsu, zásoby potravin rychle docházejí a ceny posledního zbývajícího zboží šplhají do závratné výše. Účinná a dostatečně rychlá reakce na humanitární potřeby lidí ve východním Aleppu i jinde v severní Sýrii výrazně závisí na spolupráci EU a Turecka. Jedná se mj. o zpřístupňování lokalit po všech možných trasách, v neposlední řadě s přeshraniční pomocí ze sousedních zemí, např. Turecka a Jordánska.