EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 22.2.2017 COM(2017) 94 final ZPRÁVA KOMISE o šetření v souvislosti se zkreslováním statistik v Rakousku, jak je uvedeno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (rozhodnutí Komise ze dne 3. května 2016) {SWD(2017) 105 final}



Obsah Shrnutí 1. Úvod 1.1Souvislosti 1.1.1 Příslušná ustanovení a zásady práva EU 1.1.2 Skutkový stav a řízení 1.2Formální šetření Komise v souvislosti s podezřením ze zkreslování statistik v Rakousku, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1173/2011 2. Hlavní zjištění 2.1Přehled finančních pozic spolkové země Salcbursko: 2002–2012 2.2Institucionální povinnosti ve spolkové zemi Salcbursko 2.2.1 Zplnomocnění 2.2.2 Vnitřní kontrola 2.2.3 Kontrola ze strany LRH 2.3Finanční řízení spolkové země Salcbursko v letech 2002 až 2012 2.3.1 Zásada čtyř očí 2.3.2 Falšování podpisů a dokumentace 2.3.3 Mimorozpočtové účty 2.3.4 Půjčky, které OeBFA poskytovala spolkové zemi Salcbursko 2.3.5 Účtování cenných papírů (závazků)

2.3.6 Finanční deriváty 2.4Popis událostí v období od května 2012 do prosince 2012 2.5Prosinec 2012 až říjen 2013: skutečnosti, jak je zaznamenal Rakouský statistický úřad 2.5.1 Informace Komise 3. Zhodnocení zjištění 3.1Závěry týkající se hlavních aktérů zapojených do popisovaných událostí 4. Závěry Poznámky Shrnutí Dne 3. května 2016 Evropská komise zahájila formální šetření týkající se možného zkreslování statistik v rakouské spolkové zemi Salcbursko. Rozhodla se tak v souladu s ustanoveními čl. 8 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně ve spojení s ustanoveními rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci 2012/678/EU ze dne 29. června 2012 o šetřeních a pokutách v souvislosti se zkreslováním statistik, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1173/2011. Toto šetření se zaměřilo na posouzení toho, zda lze potvrdit vážné indicie nasvědčující zkreslování údajů o schodku a dluhu v roce 2012 a v předchozích letech, a pokud ano, zda se jedná o důsledek záměru nebo hrubé nedbalosti. V této zprávě se uvádějí zjištění, k nimž Komise na základě provedeného šetření dospěla, a klíčové skutečnosti, které tato zjištění podporují. Písemné připomínky, které předložila Rakouská republika k předběžným zjištěním Komise, jsou součástí pracovního dokumentu útvarů Komise, který je připojen k této zprávě, a byly náležitě zohledněny, pokud byly považovány za relevantní. Zpráva obsahuje podrobný popis hlavních důvodů pro revize veřejného dluhu Rakouska v oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku z dubna 2014, a to ve výši 1 192 milionů EUR za rok 2012, 879 milionů EUR za rok 2011 a 523 milionů EUR za rok 2010, na základě analýzy sestavení, kontroly a vykazování finančních transakcí ve spolkové zemi Salcbursko. Ze zprávy zejména vyplývá, že několik let docházelo k nesrovnalostem v sestavování, kontrole a vykazování finančních i nefinančních transakcí ve spolkové zemi Salcbursko, zejména zatajováním bankovních účtů, aktiv a potřebného financování těchto položek, což v konečném důsledku vedlo k zatajování a zkreslování údajů o závazcích relevantních z hlediska maastrichtského dluhu. Z hrubé nedbalosti nebyla dodržována veřejná účetní pravidla, chyběla kontrola, finanční a nefinanční transakce nebyly náležitě vykazovány a byla opomíjena doporučení Rakouského spolkového účetního dvora. Kromě toho docházelo k úmyslnému falšování dokumentace a národním statistickým úřadům i Rakouskému spolkovému účetnímu dvoru (RH) byly úmyslně zasílány zavádějící informace. Rakousko v důsledku toho vykazovalo Komisi (Eurostatu) nejméně po dobu pěti let nižší úroveň státního dluhu, než byla úroveň skutečná, což mělo za následek zkreslování údajů o dluhu relevantních z hlediska uplatňování článku 121 nebo 126 SFEU nebo z hlediska uplatňování protokolu 12, který tvoří přílohu SEU a SFEU (tj. zkreslování maastrichtského dluhu Rakouské republiky) podle čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1173/2011. Zkreslování rakouského státního dluhu na konci roku 2012 dosáhlo výše 1 192 milionů EUR. Ze zprávy vyplývá, že od roku 2002 výkonné a legislativní orgány ve spolkové zemi Salcbursko přijímaly opatření a právní předpisy způsobem, který poskytoval neomezené pravomoci finančnímu útvaru spolkové země Salcbursko k uzavírání vysoce rizikových finančních transakcí s úvěrovými institucemi na neomezenou dobu a v neomezené výši. Finanční útvar byl kromě toho zároveň nařízením vyňat ze sledování oddělením interního auditu spolkové země Salcbursko, což je podle zjištění RH ze zprávy o auditu z 9. října 2013 „v rozporu s pravidly obvyklými ve veřejné správě“ a „přispívá to k existenci závažných kontrolních nedostatků v oblastech relevantních z finančního hlediska“. Zpráva konstatuje, že Zemský úřad spolkové země Salcbursko (Amt der Salzburger Landesregierung) a zemská vláda spolkové země Salcbursko (Salzburger Landesregierung) hrály klíčovou úlohu v událostech souvisejících s nezaúčtováním a nevykazováním finančních transakcí a cenných papírů. Zpráva se zabývá zapojením dalších institucí, a to zemského účetního dvora spolkové země Salcbursko

(Salzburger Landesrechnungshof), Rakouského statistického úřadu (Statistik Austria), Rakouské centrální banky (Österreichische Nationalbank) a Rakouské spolkové agentury pro financování (Österreichische Bundesfinanzierungsagentur). Ve zprávě se uvádí i další klíčová zjištění. I když v oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku z dubna 2014 byl maastrichtský dluh pro roky 2010 až 2012 revidován, zdá se, že zkreslování údajů o dluhu a možná i o schodku mohlo začít přinejmenším již od roku 2008 a že úroveň maastrichtského dluhu vykázaného rakouskými statistickými úřady za roky 2008 a 2009 je ještě podhodnocená. V neposlední řadě je třeba vyvodit závěr, že ačkoli Komise (Eurostat) byla o tomto případu informována až 10. října 2013, rakouské statistické úřady si byly vědomy možnosti zkreslování účetnictví spolkové země Salcbursko přinejmenším od 6. prosince 2012. Zpráva také dochází k závěru, že Rakouský statistický úřad i Rakouská centrální banka si byly vědomy rozsáhlých nesrovnalostí v údajích vykázaných spolkovou zemí Salcbursko již před tím, než se o tzv. „finančním skandálu“ na konci roku 2012 dozvěděla veřejnost. Na základě zjištění uvedených v této zprávě, pokud jde o chování orgánů členského státu v období od vstupu nařízení (EU) č. 1173/2011 v platnost dne 13. prosince 2011 do zahájení šetření dne 3. května 2016, se Komise rozhodla, že Radě doporučí uložit Rakouské republice pokutu, jak stanoví nařízení (EU) č. 1173/2011.



Seznam použitých zkratek Zkratka Němčina Čeština EDP Verfahren bei einem übermäßigen Defizit (VÜD) postup při nadměrném schodku ESA Europäische System Volkswirtschaftlicher Gesamtrechnungen (ESVG) evropský systém účtů LRH Landesrechnungshof zemský účetní dvůr (v tomto dokumentu Zemský účetní dvůr spolkové země Salcbursko) BMF Bundesministerium für Finanzen rakouské ministerstvo financí OeNB Österreichische Nationalbank Rakouská centrální banka OeBFA Österreichische Bundesfinanzierungsagentur Rakouská spolková agentura pro financování RH Rechnungshof Rakouský [spolkový] účetní dvůr STAT Statistik Austria Rakouský statistický úřad SLH Salzburger Landes-Hypothekenbank AG - VRV Voranschlags- und Rechnungsabschlussverordnung rakouské nařízení o rozpočtu a účetní závěrce spolkové vlády a zemských vlád spolkových zemí



Seznam tabulek a grafů Tabulka 1: Maastrichtské závazky spolkové země Salcbursko v období 2002–2012 Tabulka 2: Výnosové a nákladové úroky spolkové země Salcbursko v období 2002–2012 Graf 1: Peněžní toky v účetnictví Zemského úřadu spolkové země Salcbursko (v mil. EUR) Seznam připojených dokumentů Pracovní dokument útvarů Komise: Připomínky Rakouské republiky k předběžným zjištěním šetření týkajícího se zkreslování statistik v Rakousku 1.Úvod 1.1Souvislosti 1.1.1Příslušná ustanovení a zásady práva EU 1.Členské státy jsou povinny oznamovat své roční údaje o schodku a dluhu Komisi (Eurostatu), a to v plném souladu s evropskými statistickými pravidly a postupy (evropský systém účtů, ESA). 2.Podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství, „členské státy zajistí, aby skutečné údaje oznámené Komisi (Eurostatu) byly poskytovány v souladu se zásadami stanovenými v článku 2 nařízení (ES) č. 223/2009. V tomto ohledu národní statistické úřady odpovídají za zabezpečení souladu oznamovaných údajů s článkem 1 tohoto nařízení a souvisejícími účetními pravidly ESA 2010“. 3.Podle článku 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 členské státy oznamují Komisi (Eurostatu) dvakrát ročně výši svého plánovaného a skutečného schodku veřejných financí a výši veřejného zadlužení, a to poprvé před 1. dubnem běžného roku (rok n) a podruhé před 1. říjnem roku n. Údaje poskytnuté v roce n se týkají let n – 1, n – 2, n – 3 a n – 4. 4.Od 13. prosince 2011 svěřuje nařízení (EU) č. 1173/2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně Komisi pravomoc zahájit šetření v případě, že existují vážné indicie nasvědčující zkreslování statistik, ať úmyslně nebo z hrubé nedbalosti. Některé z kritérií, postupů a pravidel relevantních pro výkon tohoto mandátu stanovilo rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci 2012/678/EU. Podle nařízení (EU) č. 1173/2011 mohou tato šetření vést k tomu, že Komise doporučí Radě, aby členskému státu uložila pokutu. Doporučenou pokutu vypočte Komise, ale konečné slovo o jejím uložení a výši náleží Radě. V případě, že se zjistí, že určitý členský stát úmyslně nebo z hrubé nedbalosti zkreslil své údaje o schodku a/nebo dluhu, může Rada rozhodnout, že tomuto členskému státu uloží pokutu až do výše 0,2 % jeho HDP. 5.Komise má za to, že hrubá nedbalost může obecně spočívat v zjevném porušení povinnosti péče osoby odpovídající za tvorbu údajů o schodku veřejných financí a o veřejném dluhu, jak se uvádí v 10. bodě odůvodnění rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci 2012/678, ale může také spočívat v závažných nedostatcích v organizaci datových toků mezi veřejnými subjekty a statistickými úřady, včetně mechanismů týkajících se odpovědnosti úředníků členských států a pracovníků podílejících se na těchto pracovních tocích, centrálního ověřování účetních údajů členskými státy na všech úrovních sektoru vládních institucí a důkladných a účinných systémů dohledu a kontroly na vnitrostátní úrovni. 6.A v neposlední řadě Soudní dvůr Evropské unie důsledně rozhodoval v tom smyslu, že členský stát se nemůže odvolávat na podmínky existující v rámci jeho vlastního právního systému a odůvodňovat tím skutečnost, že neplní své povinnosti vyplývající z práva Unie. Přestože každý členský stát může volně vymezit oblasti vnitřní právní pravomoci, jak to považuje za vhodné, faktem zůstává, že pouze tento stát jako takový je odpovědný vůči Evropské unii podle článku 258 SFEU za plnění svých povinností, které pro něj z práva Unie vyplývají . 7.V podobném duchu představuje ustálenou judikaturu Soudního dvora v oblasti odpovědnosti členských států za nápravu ztrát a škod způsobených jednotlivcům porušením práva Unie, za něž mohou nést odpovědnost (např. v důsledku neprovedení směrnic ve vnitrostátním právu), mechanismus, v jehož rámci se odpovědnost státu vztahuje na jakýkoli případ, ve kterém členský stát poruší právo EU, „a to bez ohledu na orgán členského státu, jehož jednáním nebo opomenutím bylo porušení způsobeno“ . „Členské státy se nemohou [...] odvolávat na rozdělení pravomocí a odpovědnosti mezi samosprávné celky, které existují v jejich vnitrostátním právním řádu, aby se zprostily své odpovědnosti“ . Podobné zásady platí analogicky pro odpovědnost členského státu za zkreslování statistik, a jsou tudíž dostatečné ke stanovení odpovědnosti v případě, že zkreslování údajů je výsledkem úmyslu nebo nedbalosti v některé části sektoru vládních institucí. 1.1.2Skutkový stav a řízení

8.Na konci roku 2012 Rakouský spolkový účetní dvůr (dále jen „RH“) zahájil audit finančního hospodaření spolkové země Salcbursko. V rámci auditu proběhlo podrobnější zkoumání systémů vnitřní kontroly a finančního řízení spolkové země Salcbursko, přičemž bylo řešeno účtování transakcí na veřejných účtech, jejich rizikový profil a související řízení peněžních prostředků (likvidity), a rovněž návazná kontrola reagující na tiskovou konferenci úředníků spolkové země Salcbursko o údajném protiprávním jednání vedoucí rozpočtového oddělení. Audit navíc zahrnoval inventuru otevřených finančních transakcí spolkové země Salcbursko ke 31. prosinci 2012 a výsledky předčasného ukončení finančních operací, ke kterému došlo v posledním čtvrtletí roku 2012. 9.Dne 9. října 2013 RH zveřejnil svou zprávu o finanční situaci spolkové země Salcbursko, která poukázala na řadu nesrovnalostí v sestavování, kontrole a vykazování finančních transakcí ve spolkové zemi Salzbursko, k němuž v průběhu několika let docházelo. V návaznosti na zjištění RH Komise (Eurostat) ihned kontaktovala Rakouský statistický úřad, který v následujících dnech poskytl další informace. Ovšem kromě celkové analýzy možného rozsahu dopadu nebylo možné, aby Rakouský statistický úřad a Komise (Eurostat) v tak krátkém čase analyzovaly statistické dopady těchto zjištění. V důsledku toho Komise (Eurostat) ve své tiskové zprávě o postupu při nadměrném schodku ze dne 21. října 2013 vyjádřila výhradu ke kvalitě údajů vykázaných Rakouskem. 10.Dne 10. března 2014 Rakouský statistický úřad poskytl Komisi (Eurostatu) výsledky své interní analýzy statistických důsledků zjištění RH a oznámil, že po zohlednění nových údajů za spolkovou zemi Salcbursko bude veřejný dluh za roky 2010, 2011 a 2012 upraven směrem nahoru (+0,2 procentního bodu HDP za rok 2010, +0,3 procentního bodu HDP za rok 2011 a +0,4 procentního bodu HDP za rok 2012). Komise (Eurostat) si vyžádala další vysvětlení, které Rakouský statistický úřad pohotově poskytl v písemné podobě dne 28. března 2014. Ve své tiskové zprávě o postupu při nadměrném schodku ze dne 23. dubna 2014 Eurostat zrušil své výhrady ke kvalitě údajů vykázaných Rakouskem, jelikož Rakouský statistický úřad promítl do vykazovaných údajů o schodku a dluhu potřebné revize. 11.Poté, co Komise (Eurostat) přezkoumala skutkový stav, situaci posoudila tak, že věc nevykázaného dluhu ve spolkové zemi Salcbursko je závažná. Prvky, které k tomuto závěru vedly, zahrnují kromě jiného skutečnost, že RH zveřejnil zjištění poukazující na existenci několika závažných nesrovnalostí ve finančním řízení spolkové země Salcbursko, že v důsledku těchto nesrovnalostí docházelo k nesprávnému vykazování údajů o dluhu, přičemž se jednalo o nezanedbatelné částky, o čemž národní statistické úřady údajně nebyly informovány mnoho let, a v neposlední řadě, že zemská vláda spolkové země Salcbursko v rámci výkonu svých zákonných pravomocí zřejmě podporovala nesprávné vykazování transakcí. 12.Komise (Eurostat) tedy vyvodila závěr, že je zapotřebí důkladnější analýza skutečností, k nimž ve spolkové zemi Salcbursko došlo. V této interní předběžné fázi analýzy se situace jevila tak, že výše zkreslování údajů je významná, že se projevují indicie buď hrubé nedbalosti nebo úmyslného zkreslování údajů a že k těmto událostem docházelo po několik let. 1.2Formální šetření Komise v souvislosti s podezřením ze zkreslování statistik v Rakousku, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1173/2011 13.Na základě své interní analýzy Komise (Eurostat) vyvodila závěr, že existují vážné indicie zkreslování statistik, které odůvodňují provedení šetření v plném rozsahu podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1173/2011. Komise proto rozhodla, že zahájí šetření zkreslování údajů v rámci postupu při nadměrném schodku v Rakousku. Dne 3. května 2016 Komise zahájila formální šetření týkající se možného zkreslování statistik ve spolkové zemi Salcbursko v Rakousku. 14.Vyšetřovací tým Komise se dotazoval na samostatných schůzkách zástupců Rakouského statistického úřadu, Zemského úřadu spolkové země Salcbursko (Amt der Salzbuerger Landesregierung), zemského účetního dvora spolkové země Salcbursko (Salzburger Landesrechnungshof – LRH), Rakouské centrální banky (Österreichische Nationalbank – OeNB) a Rakouské spolkové agentury pro financování (Österreichische Bundesfinanzierungsagentur – OeBFA). Z každé schůzky byl vyhotoven písemný zápis, který podepsali všichni účastníci. 15.Citace uvedené v závěrečných poznámkách (označených a, b, c…) k této zprávě byly převzaty z oficiálních zápisů z výše uvedených schůzek a přesně zachycují prohlášení zástupců jednotlivých orgánů, s nimiž proběhly rozhovory. 16.V této zprávě se uvádějí zjištění, k nimž Komise dospěla na základě šetření provedeného v souladu s rozhodnutím Komise v přenesené pravomoci 2012/678/EU, a klíčové skutečnosti, které tato zjištění podporují. Písemné připomínky k předběžným zjištěním Komise předložené Rakouskou republikou jsou součástí pracovního dokumentu útvarů Komise, který je připojen k této zprávě, a byly náležitě zohledněny, pokud byly považovány za relevantní. 17.Je třeba poznamenat, že se Komise při šetření zkreslování schodku a zadlužení snažila odhalit úplný rozsah problému a to, jak k němu došlo, aby se v budoucnu podobným případům předešlo. Šetření proto muselo nutně zahrnovat skutečnosti, které časově předcházejí dni 13. prosince 2011, kdy nařízení (EU) č. 1173/2011 vstoupilo v platnost. V tomto ohledu je třeba mít na zřeteli, že zkreslování údajů v rámci postupu při nadměrném schodku bylo před vstupem nařízení (EU) č. 1173/2011 v platnost rovněž protiprávní (přestože za ně nehrozila případná pokuta), a sice v tom smyslu, že členské státy byly a jsou stejnou měrou povinny poskytovat úplné a spolehlivé údaje Komisi na základě dřívějších pravidel, zejména nařízení (ES) č. 479/2009. 18.Pro účely uplatnění zvláštního režimu sankcí, který stanoví článek 8 nařízení (EU) č. 1173/2011, bylo hlavním cílem šetření zkoumat, zda ke zkreslování údajů došlo po vstupu dotčeného nařízení v platnost. Relevantním chováním členského státu, z nějž může Komise při předkládání doporučení Radě vycházet, je tedy jeho chování v období od 13. prosince 2011 do zahájení šetření dne 3. května 2016. 19.Kromě toho v rámci písemných připomínek k předběžným zjištěním Komise Zemský úřad spolkové země Salcbursko zpochybnil skutečnost, že prohlášení jednotlivých zaměstnanců Zemského úřadu spolkové země Salcbursko během schůzky mezi Komisí a tímto subjektem byla považována za prohlášení Zemského úřadu spolkové země Salcbursko jako takového. V této souvislosti je třeba připomenout, že Komise je zmocněna článkem 8 nařízení (EU) č. 1173/2011 vyšetřit domnělé zkreslování údajů a že způsoby těchto šetření jsou definovány v rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci 2012/678 a patří k nim žádosti o informace od jakéhokoli vládního subjektu, jenž se přímo či nepřímo podílí na sestavování příslušných údajů (článek 3 výše uvedeného rozhodnutí). Žádost o informace byla podána při schůzkách na konci září 2016 se subjekty, jež se přímo či nepřímo podílely na sestavování údajů o schodku a dluhu, a Komise musí vycházet z předpokladu, že názory vyjádřené zástupci a zaměstnanci dotčených subjektů během těchto schůzek nutně vyjadřují názor těchto subjektů. 20.Komise kromě toho vyhotovila zápis ze schůzky a zaslala jej k posouzení všem účastníkům. Komise přijala všechny změny, jež účastníci vyžadovali a do zápisu prosadili. 21.Kromě toho je v poznámkách pod čarou zápisu uveden konkrétní případ osoby, která byla zaměstnancem Zemského úřadu spolkové země Salcbursko, zároveň ale také bývalým zaměstnancem LRH, a konkrétní prohlášení této osoby v době, kdy byla zaměstnancem LRH, nebyly považovány za názory Zemského úřadu spolkové země Salcbursko. 22.A konečně, pokud jde o argument, který vzneslo Rakousko ve svých připomínkách k předběžným zjištěním Komise, je třeba konstatovat, že šetření Komise nemá trestní povahu, nýbrž povahu správní. Pravomoc Komise provádět šetření, již stanoví nařízení (EU) č. 1173/2011 a rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci 2012/678, je zcela nezávislá na případném trestním řízení v Rakousku a nelze ji omezit okolností, že určité skutečnosti, které jsou relevantní z hlediska šetření Komise, mohou také podléhat trestnímu řízení na vnitrostátní úrovni. 2.Hlavní zjištění 23.V tomto oddíle je uveden podrobný popis hlavních důvodů zkreslování rakouského schodku veřejných financí a dluhu, které vedlo v oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku z dubna 2014 za období 2010–2012 k revizím směrem nahoru. Toto zkreslení bylo důsledkem zkreslování údajů zasílaných národním statistickým úřadům spolkovou zemí Salcbursko přinejmenším v průběhu těchto let. Tento oddíl si kromě toho klade za cíl zjistit úroveň odpovědnosti jednotlivých institucí za zkreslování údajů, a to na zemské i spolkové úrovni. 24.Spolková země Salcbursko značný objem závazků i jiných finančních pozic nikdy předtím v účetních závěrkách, které předkládala rakouským statistickým úřadům, nevykázala.

25.Dne 6. prosince 2012 Finanzreferent spolkové země Salcbursko, ředitel finančního útvaru a ředitel LRH uspořádali společnou tiskovou konferenci I , na které bylo oznámeno, že spolková země Salcbursko utrpěla „čistě účetní ztrátu“ ve výši 340 milionů EUR z investic do finančních derivátů v důsledku protiprávního jednání vedoucí rozpočtového oddělení, která toto své jednání zatajovala, podváděla své nadřízené a falšovala dokumentaci. Až po této tiskové konferenci RH a jiné subjekty začaly podrobně zkoumat účetnictví spolkové země Salcbursko, aby v plném rozsahu odhalily důsledky tohoto zkreslování údajů. 2.1Přehled finančních pozic spolkové země Salcbursko: 2002–2012 26.V Tabulce 1 je uveden přehled závazků spolkové země Salcbursko relevantních z hlediska maastrichtského dluhu za období 2001–2012. 27.V prvním řádku tabulky jsou uvedeny finanční dluhy

(Finanzschulden) spolkové země Salcbursko v podobě, v níž jsou vykázány v rozvahách sestavených Zemským úřadem spolkové země Salcbursko za období 2002–2012. Podle informací Rakouského statistického úřadu by tyto finanční dluhy měly zahrnovat přinejmenším půjčky i státní dluhopisy, ale mohou zahrnovat také jiné závazky, které nejsou relevantní z hlediska maastrichtského dluhu. V tomto smyslu, přestože lze finanční dluhy chápat jako zástupný indikátor, je třeba vždy pro určení maastrichtského dluhu provést další analýzu. Komise však nakonec zjistila – jak je zřejmé z Tabulky 1 –, že v případě spolkové země Salcbursko a za rok 2012 byl stav finančních dluhů téměř totožný s maastrichtským dluhem. 28.Jak lze z tabulky vysledovat, je časová řada v intervalu od roku 2011 do roku 2012 přerušena. Tento prvek prokazuje, že spolkové zemi Salcbursko se sice podařilo odhalit stav svých stávajících závazků ke 31. prosinci 2012, avšak své rozvahy zpětně za období 2002–2011 nerevidovala. V této souvislosti Komise požádala Zemský úřad spolkové země Salcbursko, aby poskytl údaje o finančních závazcích spolkové země Salcbursko v té podobě, v níž tyto údaje byly finančnímu útvaru známy / v níž tyto údaje měl k dispozici na konci roku 2012, tj. v té podobě, v níž by byly fakticky vykázány, kdyby tato záležitost nebyla dne 6. prosince 2012 odhalena. Zemský úřad spolkové země Salcbursko argumentoval tím, že k tomuto sestavení nedošlo, jelikož účetní závěrka spolkové země Salcbursko za rok 2012 byla sestavena teprve po podrobných šetřeních RH a soukromých auditorů. Nicméně hloubková analýza provedená RH v roce 2013 naznačuje, že střednědobé finanční plánování spolkové země Salcbursko sestavené dne 16. listopadu 2012 poukázalo na celkový dluh ve výši 874 milionů EUR, který spolková země Salcbursko měla vykázat ke 31. prosinci 2012. Vzhledem k tomu, že Zemský úřad spolkové země Salcbursko neposkytl podrobnější informace, Komise musí tuto částku přijmout jako stav dluhu, jenž měl být k 31. prosinci 2012 fakticky vykázán. To je zachyceno v řádku (1a) Tabulky 1. 29.Řádek (3) v Tabulce 1 zachycuje příspěvek dluhu spolkové země Salcbursko k rakouskému maastrichtskému dluhu na základě odhadu Rakouského statistického úřadu ze dne 30. září 2013, tj. k datu posledního oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku zaslaného rakouskými statistickými úřady předtím, než byla Komise (Eurostat) informována o možnosti, že dluh spolkové země Salcbursko by mohl být podhodnocen. Jak lze dovodit ze srovnání řádků (3) a (1) (viz řádek (5)), při tomto odhadu Rakouského statistického úřadu se vzaly v úvahu nejen údaje o dluhu vykázané spolkovou zemí Salcbursko, ale také jiné zdroje údajů. 30.Odhad Rakouského statistického úřadu například vzal v úvahu značnou část toho, co je součástí peněžních prostředků bez vlivu na rozpočet

(voranschlagsunwirksame Erläge), tj. peněžních prostředků, procházejících účty spolkové země Salcbursko, které představují dluh vůči třetí straně; součástí tohoto dluhu, jak zjistil Rakouský statistický úřad, jsou také výpůjčky od OEBFA k financování fondu Salzburger Landeswohnabaufonds. Bylo zjištěno, že za rok 2011 dosáhl tento dluh výše 1 050 milionů EUR, jak je zřejmé z řádku (2.b), a byl kompletně zahrnut do peněžních prostředků bez vlivu na rozpočet (viz oddíl 2.3.4 níže). 31.Kromě toho po obdržení informací od OeNB Rakouský statistický úřad dospěl k závěru, že spolková země Salcbursko financovala vlastní rozpočet v roce 2010 prostřednictvím emise státních cenných papírů v hodnotě 300 milionů EUR. I přesto, že tato částka v rozvahách spolkové země Salcbursko nefigurovala, Rakouský statistický úřad se rozhodl, že se bude řídit přímým zdrojem údajů OeNB (po křížové kontrole s jinými nepřímými zdroji údajů) a tyto částky zahrne do dluhu spolkové země Salcbursko (viz oddíl 2.3.5 níže). 32.Pokud by za rok 2011 částka 1 050 milionů EUR vykázaná v řádku (2) (a viditelná v řádku 2.b) a cenné papíry v hodnotě 300 milionů EUR vykázané v databázi jednotlivých cenných papírů OeNB, byly přičteny k částce dluhu vykázaného v řádku (1), výše dluhu by činila 2 126 milionů EUR. Rozdíl ve výši dluhu (166 milionů EUR) podle odhadu Rakouského statistického úřadu v roce 2011 (2 293 milionů EUR) je třeba vysvětlit v prvé řadě nesrovnalostmi oznámenými Zemským úřadem spolkové země Salcbursko, pokud jde o půjčování od OeBFA. V případě diskrepancí Rakouský statistický úřad důsledně vycházel z informací, jež poskytla OeBFA II . I kdyby měl Rakouský statistický úřad možnost při sestavování národních účtů údaje z použitých zdrojů změnit, není oprávněn ukládat jiným subjektům, aby vykazované údaje měnily III (viz oddíl 2.3.4 níže). 33.V řádku (4) Tabulky 1 se promítá příspěvek dluhu spolkové země Salcbursko k rakouskému maastrichtskému dluhu, jak byl vypočten Rakouským statistickým úřadem dne 31. března 2014, tj. poté, co Eurostat vyjádřil výhradu ohledně rakouských údajů, což vedlo ke společné analýze závazků spolkové země Salcbursko Rakouským statistickým úřadem a Zemským úřadem spolkové země Salcbursko. 34.Řádek (7) Tabulky 1 znázorňuje revize rakouského maastrichtského dluhu provedené Rakouským statistickým úřadem po odhalení zkreslování dluhu ve spolkové zemi Salcbursko. Lze pozorovat, že údaje o dluhu za období před rokem 2010 statistické úřady nerevidovaly. V připomínkách Rakouska ze dne 25. ledna 2017 k předběžným zjištěním šetření Rakouský statistický úřad uvádí, že „podle nařízení o postupu při nadměrném schodku jsou členské státy povinny oznamovat údaje za roky n – 4 až n. V oznámení z dubna 2014 měly být proto sděleny pouze údaje za roky 2010 až 2014. Oznamování změn údajů týkajících se předchozích let je proto povinné pouze na základě jiných nařízení EU.“ Komise z tohoto tvrzení vyvozuje, že období před rokem 2010 nebyla podrobena žádnému šetření, ať už jde o schodek nebo dluh. Bez ohledu na toto tvrzení Rakouského statistického úřadu vyvozuje Komise na základě svých schůzek s rakouskými orgány v rámci šetření, zejména se Zemským úřadem spolkové země Salcbursko, závěr, že zkreslování údajů mohlo začít přinejmenším již v roce 2008 IV . 35.A konečně v řádku (6a) se promítá rozdíl mezi výpočtem dluhu spolkové země Salcbursko s přihlédnutím ke všem zdrojům údajů, jež byly k dispozici v březnu 2014 (řádek (4)), a dluhem fakticky vykázaným spolkovou zemí Salcbursko (řádek (1a)) za tyto roky v rámci finančních dluhů. To znamená, že pokud při sestavování příspěvku spolkové země Salcbursko k rakouskému maastrichtskému dluhu nebyly použity jiné nepřímé zdroje údajů, dopad revizí na rakouský maastrichtský dluh by v roce 2012 nedosáhl jen 0,4 % HDP, ale spíše 0,9 % HDP. 36.V písemných připomínkách Rakouska k předběžným zjištěním Komise rakouské orgány uvádějí, že skutečná výše maastrichtského dluhu za rok 2012 v té podobě, v níž byla nakonec vykázána v oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku z dubna 2014, tj. včetně oprav, které následovaly po odhalení zkreslování dluhu, byla nižší než výše maastrichtského dluhu z roku 2012 vykázaná v průběhu oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku z roku 2012 . Na tomto základě Rakousko tvrdí, že v napadených oznámeních v rámci postupu při nadměrném schodku ke zkreslování dluhu nedošlo. 37.Je důležité vysvětlit, že schodek a dluh, jež jsou vykázány v oznámeních v rámci postupu při nadměrném schodku z roku 2012 týkajících se roku 2012, představují plánované údaje, nikoli skutečné údaje. Plánované údaje nejsou skutečné údaje, ale prognózy, jež poskytly vlády členských států. Prognózy nelze ztotožňovat s údaji o skutečném stavu poskytnutými členskými státy Komisi a v tomto smyslu je srovnávat z hlediska relevance, přesnosti, úplnosti a spolehlivosti se skutečnými údaji, tj. skutečně vzniklými závazky. 38.Nařízení Rady (ES) č. 479/2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství zcela jednoznačně stanoví, že v souvislosti s postupem při nadměrném schodku Komise vyhodnotí pouze kvalitu skutečných údajů. Kromě toho pokud je kvalita skutečných údajů nedostatečná, může to v konečném důsledku vést k tomu, že Komise buď vysloví výhradu, nebo tyto údaje změní. 39.Kromě toho má Komise za to, že výše dluhu za rok 2012 vykázaná v podobě plánovaných údajů v oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku z října 2012 byla ve skutečnosti také podhodnocena o 1 192 milionů EUR, což bylo odhaleno v dubnu 2014. Z jakéhokoli jiného výkladu by vyplývalo, že statistické úřady si byly vědomy již v říjnu 2012, že tyto nevykázané závazky relevantní z hlediska maastrichtského dluhu existují, což se však neshoduje se závěrem tohoto šetření Komise. Tabulka 1: Maastrichtské závazky spolkové země Salcbursko v období 2002–2012

2.2Institucionální povinnosti ve spolkové zemi Salcbursko 40.Spolková země Salcbursko má stejně jako všechny rakouské spolkové země zemský sněm (Landtag), zemskou vládu (Landesregierung), hejtmana (Landeshauptmann) a zemský úřad (Amt der Landesregierung). 41.Zemský sněm odpovídá za legislativní činnost pro spolkovou zemi v záležitostech, které nemají celostátní rozměr, za sledování provádění zákonů a za volbu zemské vlády. Dohledu zemského sněmu podléhá také LRH. 42.V čele LRH je ředitel, kterého jmenuje zemský sněm na období dvanácti let; opětovné jmenování není povoleno. LRH odpovídá za sledování správy spolkové země Salcbursko a jiných právnických osob, jež spolková země kontroluje, a také těch, které jsou příjemci financování z veřejných prostředků a správních jednotek s celkovým počtem nižším než 10 000 obyvatel. Audity LRH se zaměřují na dodržování zákonů, na správný výpočet údajů a na ekonomickou efektivnost a účelnost finančního řízení zemského úřadu. Součástí zpráv vyhotovených LRH jsou hlavní zjištění, návrhy a doporučení. Lze provést také návazný přezkum toho, zda byly návrhy a doporučení příslušnými jednotkami provedeny. LRH však nemá možnost provádění návrhů a doporučení vynucovat – hlavní síla LRH spočívá v účinku zveřejnění jeho zpráv. 43.Zemský sněm jmenuje zemskou vládu, v jejímž čele je hejtman (Landeshauptmann) a která má výkonnou moc. Ve spolkové zemi Salcbursko tvoří zemskou vládu sedm členů, z nichž každý má svou (politickou) odpovědnost za některé útvary zemského úřadu. Zejména člen zemské vlády odpovědný za finanční záležitosti (Finanzreferent) je činitelem s nejvyšší rozhodovací pravomocí, pokud jde o finanční záležitosti, který nese odpovědnost za zajištění správného fungování oblasti ve své gesci a který nese konečnou odpovědnost za všechny činnosti, výstupy a výsledky finančního řízení spolkové země. 44.Zemská vláda kromě toho po schválení spolkovou vládou jmenuje ředitele zemského úřadu (Landesamtsdirektor), který je v čele Zemského úřadu spolkové země Salcbursko. Zemský úřad spolkové země Salcbursko představuje správní podporu spolkové země Salcbursko a je rozdělen do několika útvarů, včetně útvaru 8: Finanz– und Vermögensverwaltung (dále jen finanční útvar). Kromě toho je součástí zemského generálního ředitelství (Landesamtdirektion) také interní audit (Interne Revision) a ústřední divize (Stabstelle). 45.Rozpočtové oddělení (Referat 8/02 – Budgetangelegenheiten), které hrálo v těchto událostech klíčovou roli (viz oddíl 2.2 a 2.3), spadá pod finanční útvar. Toto oddělení odpovídalo mimo jiné za střednědobé a dlouhodobé finanční plánování a řízení dluhu a investic. Rozpočtové oddělení mělo kromě toho velký vliv na účtování finančních aktiv a finančních transakcí uskutečněných na mimorozpočtových účtech (voranschlagsunwirksame Konten). Do července 2012 v tomto oddělení působila vedoucí oddělení, jeden zaměstnanec a jedna sekretářka. 46.Kromě toho byl v souvislosti s finančním řízením spolkové země Salcbursko v roce 2007 zřízen finanční poradní výbor (Finanzbeirat) s cílem vymezit strategii finančního útvaru a zajistit dohled nad ní. Tento poradní výbor neměl rozhodovací pravomoci a odpovídal především za každoroční přezkum finanční strategie a strategie v oblasti rizik spolkové země Salcbursko, a zejména za hodnocení přiměřenosti omezení rizik ve vztahu ke schopnosti nést riziko a za přiměřenost zavádění dalších omezení rizik. Výbor založil své úvahy na informacích, jež sestavilo rozpočtové oddělení. Vedle vedoucího finančního útvaru, který výboru předsedal, v něm působili také dva poradci ze soukromého sektoru a dva zaměstnanci rozpočtového oddělení (tito zaměstnanci neměli žádná hlasovací práva). 47.V neposlední řadě bylo do finančního útvaru začleněno účetní oddělení (Referat 8/04 – Landesbuchhaltung), které odpovídalo za účtování na rozpočtových účtech(voranschlagswirksame Konten) i na mimorozpočtových účtech (voranschlagsunwirksame Konten). Do začátku roku 2007 představovalo toto oddělení samostatný útvar (Abteilung 14 – Landesbuchhaltung). 2.2.1Zplnomocnění 48.V roce 2006 zemský sněm přijal zákon o státním rozpočtu, v jehož článku IV se uvádí, že: „zemská vláda je zplnomocněna v zájmu pokrytí současné potřeby finančních prostředků přijímat vyčleněné rezervy, vypůjčovat si peněžní prostředky v podobě dluhových nástrojů a využívat derivátové finanční transakce k vytvoření dalších příjmů, pokud předpokládá, že tato opatření budou pro spolkovou zemi ekonomicky výhodná; to zahrnuje i aktivní řízení finančních aktiv pro fond Landeswohnbaufonds.“ Podle informací poskytnutých Komisi bylo toto zákonné ustanovení zavedeno na výslovnou žádost vedoucí rozpočtového oddělení a zemský sněm této žádosti vyhověl V . 49.Kromě toho bylo ve zprávě RH zjištěno, že rozpočtovému oddělení byla fakticky přiznána plná pravomoc využívat finanční prostředky spolkové země Salcbursko a rovněž prostředky fondu Landeswohnbaufonds s cílem získat ekonomické výhody pro spolkovou zemi Salcbursko již v roce 2002. V té době udělil Finanzreferent řediteli finančního útvaru, vedoucí rozpočtového oddělení a zaměstnanci tohoto oddělení výhradní plné moci k uzavírání finančních transakcí prostřednictvím banky Salzburger Landes-Hypothekenbank AG (SLH) týkající se velkého počtu operací. Kromě toho dne 6. února 2003 Finanzreferent udělil týmž osobám plné moci k uzavírání vysoce rizikových finančních transakcí s dalšími úvěrovými institucemi na neomezenou dobu a v neomezené výši. Uvedeným třem osobám byla také udělena pravomoc zakládat a rušit bankovní účty. Tyto plné moci byly platné do poloviny července 2012, kdy tehdejší Finanzreferent spolkové země Salcbursko dotčené pravomoci vedoucí rozpočtového oddělení odňal. 50.Během šetření Komise úředníci zemského úřadu dále vysvětlili, že zvláštní pravomoci, které byly vedoucí rozpočtového oddělení uděleny, nebyly nikdy zpochybňovány vzhledem k tomu, že se těšila velké vážnosti VI . 51.Obdobně v pokynech pro finanční řízení spolkové země Salcbursko, jež sestavil Finanzreferent a jež jsou platné od 4. června 2007, se uvádí, že cílem finančních investic do derivátů bylo nejen dosáhnout úspor úrokových nákladů, ale také vytvořit další zdroje příjmů pro vládu. 2.2.2Vnitřní kontrola 52.Ve zprávě ze dne 2. února 2004 Finanzreferent spolkové země Salcbursko rozhodl, že počínaje tímto dnem přestane rozpočtové oddělení účetnímu oddělení vykazovat své záznamy týkající se mimorozpočtových účtů, a zejména pak finanční investice, které rozpočtové oddělení uskutečňuje v rámci správy penzijního fondu VuF (Versorgungs- und Unterstützungsfonds, penzijního fondu spolkové země Salcbursko). Avšak jak se během šetření Komise potvrdilo, údaje, které mělo rozpočtové oddělení účetnímu oddělení vykazovat, byly „nezbytné pro řádné vedení účetnictví VII “. 53.Toto rozhodnutí bylo částečně změněno až v roce 2008. Avšak jak uvedl Zemský úřad spolkové země Salcbursko během šetření Komise dne 28. září 2016, „(…) některé transakce do oznamovací povinnosti nespadaly“ ani po roce 2008. 54.Podle prohlášení poskytnutého v průběhu šetření Komise bylo rozhodnutí z roku 2004 nezbytné, neboť investice realizované rozpočtovým oddělením, zejména pak investice do fondu VuF, v té době představovaly pro spolkovou zemi Salcbursko významný zdroj příjmů VIII a rozpočtové oddělení muselo v souvislosti se složitými transakcemi fondu pohotově reagovat IX . Zaměstnanci účetního oddělení navíc nebyli schopni tyto transakce sledovat právě z toho důvodu, že byly natolik složité X . 55.Komise rovněž konstatuje, že rozpočtové oddělení nebylo pouze zbaveno oznamovací povinnosti vůči účetnímu oddělení, ale zaměstnanci účetního oddělení plnili pokyny vedoucí rozpočtového oddělení. Z toho logicky vyplývá, že za takového organizačního uspořádání účetní oddělení akceptovalo údaje tak, jak mu byly poskytnuty. XI 56.Komise mimoto konstatuje, že interní účetnictví a veřejné účty Zemského úřadu spolkové země Salcbursko, a zejména pak finančního útvaru, byly vyňaty z rozsahu kontrolních činností oddělení interního auditu již od roku 1999 XII . Podle RH stav věcí „odporoval pravidlům obvyklým ve veřejné správě“ a v konečném důsledku „přispěl k existenci závažných nedostatků, pokud jde o kontrolu v oblastech relevantních z hlediska financování“.

57.Shrneme-li výše uvedené, lze říci, že posílení pravomocí poskytnutých rozpočtovému oddělení spolkové země Salcbursko nebylo provázeno současným posílením kontroly činnosti tohoto oddělení. Posílení pravomocí udělených rozpočtovému oddělení ve skutečnosti naopak doprovázelo oslabení oznamovacích povinností ze strany tohoto oddělení vůči ostatním oddělením Zemského úřadu spolkové země Salcbursko. 2.2.3Kontrola ze strany LRH 58.Povinností LRH bylo mimo jiné provádět audit finančního řízení zemské vlády spolkové země Salcbursko a jejích finančních prostředků se zaměřením na dodržování právních předpisů a správné výpočty údajů. Přesto se zdá, že finanční útvar (a účetní závěrky) spolkové země Salcbursko nebyly v období mezi lety 2002 až 2012 ze strany LRH nikdy podrobeny důkladnému auditu XIII . 59.Podle současného i bývalého vedoucího LRH se tyto důkladné audity finančního řízení spolkové země Salcbursko neprováděly z toho důvodu, že v uvedené době nebyl dostatek personálu a zdrojů, XIV a personál navíc nebyl dostatečně vyškolen, pokud jde o způsob provádění auditu těchto transakcí XV . 60.Jak je však zřejmé ze zpráv LRH o auditu účetních závěrek spolkové země Salcbursko za roky 2008 až 2011, tyto zprávy vždy dospěly ke stejnému závěru: „Výsledkem testů, které LRH provedl, bylo, že účetní záznamy a účetní závěrka byly řádně vyhotovené a úplné. Peněžní zůstatek je správný a doložený bankovními výpisy“. Komise však dospěla k závěru, že křížové kontroly s bankovními výpisy ve skutečnosti provedeny nebyly XVI . Výrok v závěru zpráv LRH tudíž nebyl správný. 61.V neposlední řadě má Komise za to, že v uvedené době nebyly takto důkladné audity finančního řízení spolkové země Salcbursko pro zemský sněm bezprostřední prioritou XVII . 2.3Finanční řízení spolkové země Salcbursko v letech 2002 až 2012 62.V tomto oddíle jsou popsány některé nesrovnalosti, které vznikly při finančním řízení spolkové země Salcbursko v období let 2002 až 2012, se zaměřením na klíčovou úlohu, kterou při těchto událostech hrál finanční útvar spolkové země Salcbursko, a zejména rozpočtové oddělení. Tento oddíl si navíc klade za cíl objasnit účast ostatních regionálních a národních institucí na kontrole spolkové země Salcbursko, jejího financování, jakož i na sestavování národních účtů. 2.3.1Zásada čtyř očí 63.Zásada čtyř očí je základní účetní princip, při jehož uplatnění musí být určitá opatření, například rozhodnutí nebo transakce, před přijetím či uskutečněním schválena nejméně dvěma osobami. Tento kontrolní mechanismus se používá k usnadnění přenosu pravomocí, ke zvýšení transparentnosti a zabránění možným podvodům v organizaci ze strany jednotlivce. 64.Jak již bylo uvedeno, Finanzreferent udělil v roce 2002 třem zaměstnancům finančního útvaru výhradní plné moci k uskutečňování finančních transakcí s bankou SLH. Tyto plné moci byly v roce 2003 prodlouženy na neomezenou dobu a rozšířeny na neomezenou výši a neomezený počet transakcí nebo úvěrových institucí, s nimiž mohli uzavírat obchody. 65.Jak již bylo rovněž uvedeno, v roce 2004 bylo rozpočtové oddělení zprávou od Finanzreferenta zproštěno povinnosti poskytovat jakékoli informace účetnímu oddělení. Toto rozhodnutí výrazně poškodilo zásadu čtyř očí, vezmeme-li v úvahu, že rozpočtové oddělení provádělo za spolkovou zemi Salcbursko velké množství finančních transakcí. Vzhledem ke skutečnosti, že výhradní plné moci byly uděleny o dva roky dříve, finanční transakce v důsledku uvedené zprávy nepodléhaly ani druhé vnitřní kontrole rozpočtového oddělení ani kontrole oddělení, které mělo na starosti sestavení účetní závěrky spolkové země Salcbursko. V průběhu šetření Komise také vyšlo najevo, že vedoucí rozpočtového oddělení mohla zasahovat do účetních záznamů. 66.Kdyby interní audit nebyl v roce 1999 nařízením zproštěn kontroly finančního útvaru, pravděpodobně by mohl na tato selhání vnitřních kontrolních postupů upozornit. 67.Přestože bylo rozhodnutí obsažené ve zprávě z roku 2004 nakonec v roce 2008 změněno, některé transakce byly z oznamovací povinnosti nadále vyňaty, zejména transakce mezi základním rozpočtem spolkové země Salcbursko a fondy, konkrétně fondem VuF a fondem Landeswohnbaufonds, jakož i všechny transakce zaúčtované do mimorozpočtových účtů (viz oddíl 2.3.3). 68.Vedoucí rozpočtového oddělení byla kromě toho také zároveň zodpovědná za finanční záležitosti fondu Landeswohnbaufonds, XVIII což znamenalo, že pokud mezi uvedenými dvěma institucemi probíhaly transakce, vedoucí rozpočtového oddělení spolkové země Salcbursko byla jedinou osobou, která je na obou stranách prováděla a zaúčtovávala částky. Rovněž tato situace byla jasným porušením zásady čtyř očí. 69.Z několika prohlášení Zemského úřadu spolkové země Salcbursko v neposlední řadě vyplývá, že zásada čtyř očí nebyla dodržena ani při vykazování informačních toků. 70.Komise tudíž vyvozuje závěr, že spolková země Salcbursko v souvislosti se svým finančním řízením přinejmenším od roku 2002 v několika ohledech nedodržovala zásadu čtyř očí. Tato zásada má pro zajištění řádného finančního řízení prvořadý význam. Komise má za to, že nedodržení této zásady představuje ze strany spolkové země Salcbursko hrubou nedbalost. 2.3.2Falšování podpisů a dokumentace 71.Zemský úřad spolkové země Salcbursko Komisi v průběhu jejího šetření informoval, že v přímé souvislosti se zprávou z roku 2008, jíž bylo zavedeno, že k uskutečnění některých finančních transakcí je potřeba podpisu dvou zaměstnanců, zfalšovala výše uvedená vedoucí rozpočtového oddělení velké množství podpisů XIX . 72.Když byl Zemský úřad spolkové země Salcbursko dále požádán, aby vysvětlil, jak mohly být při auditech Zemského úřadu spolkové země Salcbursko, které prováděl RH, některé účty před touto institucí utajeny (viz oddíl 2.3.3), odpověděl, že vedoucí rozpočtového oddělení zfalšovala také zápisy z jednání a účetní závěrky XX .

73.Podobně byly zfalšovány také zprávy vypracované na základě informací, které připravilo rozpočtové oddělení a které finanční útvar předložil finančnímu poradnímu výboru. Komise zjistila, že falšování pravděpodobně začalo v letech 2005 až 2006 XXI . 2.3.3Mimorozpočtové účty Graf 1: Peněžní toky v účetnictví Zemského úřadu spolkové země Salcbursko (v mil. EUR) 74.Výše uvedený Graf 1 znázorňuje vykazování peněžních toků v účetnictví zemského úřadu, pokud jde o rozpočtové účty (voranschlagswirksame Gebarung) a mimorozpočtové účty (voranschlagsunwirksame Gebarung), v letech 2006 až 2011. Jak je vysvětleno výše, v letech, které byly podrobeny analýze, bylo za účtování na rozpočtových účtech zodpovědné účetní oddělení a za vykazování mimorozpočtových účtů bylo zodpovědné rozpočtové oddělení, přestože v zásadě by za vedení účetnictví v případě obou typů účtů mělo být zodpovědné výhradně účetní oddělení. 75.Graf znázorňuje, že přinejmenším za roky 2006 až 2011 byl nárůst přítoků (EIN) a odtoků (AUS) na mimorozpočtových účtech mnohem vyšší než na rozpočtových účtech. 76.Na základě prohlášení Zemského úřadu spolkové země Salcbursko Komise vyvozuje závěr, že finanční útvar Zemského úřadu spolkové země Salcbursko začal zatajovat bankovní účty vedené jako mimorozpočtové v roce 2003 XXII . Přestože měly tyto účty obsahovat pouze přechodné položky (toky), obsahovaly také stavy aktiv a pasiv XXIII XXIV , což znamená, že uvedený účetní rámec skrýval pravděpodobně od roku 2003 dluh spolkové země Salcbursko. 77.Bez ohledu na to, že objem mimorozpočtových účtů byl značný, nebyly v letech 2002 až 2012 účetním oddělením spolkové země Salcbursko efektivně a účinně kontrolovány XXV . Kdyby byly tyto účty účetním oddělením správně kontrolovány, uvedené nesrovnalosti by patrně mohly být odhaleny dříve než v roce 2012. 78.Tyto nesrovnalosti byly navíc možné jen díky tomu, že vedoucí rozpočtového oddělení neposkytla všechny informace, které RH v rámci svých auditů požadoval XXVI . 79.V neposlední řadě byly úrokové toky týkající se těchto finančních nástrojů rovněž zaúčtovány na mimorozpočtových účtech, a tudíž v účetní závěrce spolkové země Salcbursko nefigurovaly XXVII . 80.Tabulka 2 znázorňuje nákladové a výnosové úroky na rakouských národních účtech v té podobě, v níž je Komisi (Eurostatu) poskytl Rakouský statistický úřad. Tabulka 2: Výnosové a nákladové úroky spolkové země Salcbursko v období 2002 až 2012 81.Za prvé, Komise má za to, že nákladové úroky měly být Rakouským statistickým úřadem zrevidovány přinejmenším také za roky 2010 a 2011 společně s provedenými revizemi dluhu (viz Tabulka 1). V dopise, který Rakouský statistický úřad zaslal Eurostatu dne 28. března 2014, bylo v souvislosti s revizemi let 2010 a 2011 uvedeno: „Jedním z výsledků naší dvoustranné schůzky s úředníky spolkové země Salcbursko je jistota, že nebudou poskytnuty žádné další zdroje pro další vysvětlení předchozích let. To znamená, že naše odhady zůstávají nezměněny.“ 82.Komise má navíc za to, že v návaznosti na skutečnost, že dluh za období před rokem 2010 byl prokázán jako podhodnocený, mohly být zkresleny také nákladové úroky, a tudíž mohl být podhodnocen také rakouský schodek veřejných financí za uvedené roky. 2.3.4Půjčky, které OeBFA poskytovala spolkové zemi Salcbursko 83.Jak je patrné z Tabulky 1, spolková země Salcbursko začala v roce 2006 získávat financování prostřednictvím půjček od OeBFA. Z údajů poskytnutých Rakouským statistickým úřadem byl vyvozen závěr, že finanční prostředky, které spolkové zemi Salcbursko půjčila OeBFA a jejichž konečným příjemcem byl fond Landeswohnbaufonds, byly v rozvaze spolkové země Salcbursko zaúčtovány pod položkou Voranschlagsunwirksame Erläge. 84.Na schůzce Rakouského statistického úřadu a rozpočtového oddělení Zemského úřadu spolkové země Salcbursko, která se konala dne 8. září 2010, Rakouský statistický úřad vysvětlil, že veškeré finanční prostředky vypůjčené od OeBFA by měly být pro účely evropského systému účtů / postupu při nadměrném schodku vykázány jako úvěrové pohledávky spolkové vlády a úvěrové závazky dotčené zemské vlády. Toto účtování de facto rovněž vede ke zvýšení finančních dluhů (Finanzschulden) podle definice této položky v rakouských pokynech pro veřejné účetnictví. Rakouský statistický úřad navíc informoval rozpočtové oddělení spolkové země Salcbursko, že na mimorozpočtových účtech mají být vykázány pouze přechodné položky (transakce, toky), a nikoli „trvalé“ stavy aktiv a pasiv. 85.Skutečnost, že většina finančních prostředků zapůjčených fondu Landeswohnbaufonds je zaúčtována pod položkou Voranschlagsunwirksame Erläge, nelze považovat za zkreslování údajů, neboť to nemělo díky konsolidaci provedené Rakouským statistickým úřadem na dluh Rakouské republiky vliv. Přesto je třeba obecně poznamenat, že skutečnost, že byly pod touto položkou účetní závěrky zaúčtovány stavy závazků, představuje vážné zneužití účtů a je s podivem, že tak snadno zjistitelné zneužití účtů nebylo odhaleno žádným kontrolním úřadem. 86.Avšak část (166 milionů EUR; viz oddíl 2.1) finančních prostředků, které OeBFA spolkové zemi Salcbursko půjčila, nebyla ve skutečnosti vykázána pod žádnou položkou rozvahy. I kdyby Rakouský statistický úřad tyto částky do rakouského maastrichtského dluhu v souladu se svými postupy konsolidace zahrnul, jejich absence v rozvaze Zemského úřadu spolkové země Salcbursko představuje z jeho strany poskytnutí nepravdivých informací rakouským statistickým a kontrolním úřadům.

87.Dále je třeba poznamenat, že postupy konsolidace při zjištění významných diskrepancí nespočívají pouze v tom, že se použijí nejspolehlivější údaje, jak to v uvedených letech praktikoval Rakouský statistický úřad. V rámci správné konsolidační praxe by o těchto diskrepancích rovněž měly být informovány příslušné úřady, neboť zkreslení jedné položky může vést ke zkreslení dalších položek. 88.OeNB Komisi rovněž informovala, že v rámci postupů při sestavování finančních účtů provedla porovnání nezpracovaných údajů o půjčkách obdržených od OeBFA a konsolidovaných informací poskytnutých Rakouským statistickým úřadem XXVIII . Součástí správné konsolidační praxe by mělo být porovnání dvou nezávislých souborů nezpracovaných údajů, a nikoli porovnání jednoho souboru nezpracovaných údajů s výstupem pořízeným z téhož souboru údajů. V uvedeném případě je nepravděpodobné, že by se projevily nesrovnalosti, jelikož je jeden soubor údajů odvozený od druhého. 89.Úlohu LRH při účtování a využití půjček od OeBFA se Komisi nepodařilo objasnit. Zatímco OeBFA uvedla, že za křížovou kontrolu údajů týkajících se těchto fondů je odpovědný LRH XXIX , LRH naopak tvrdil, že za křížovou kontrolu je odpovědná OeBFA XXX . Komise tudíž vyvozuje závěr, že v období let 2006 až 2012 nekontroloval použití finančních prostředků a účtování těchto finančních prostředků na účtech spolkové země Salcbursko ani LRH ani OeBFA. 90.Poté, co RH obdržel od Rakouského statistického úřadu tabulku zachycující dluh spolkové země Salcbursko od roku 2011 sestavenou Rakouským statistickým úřadem (viz Tabulka 1, řádek 3), požádal dne 12. října 2012 o další informace o dluhu ve výši 1 050 milionů EUR v souvislosti s „fondy“ a o vysvětlení, jaké fondy měl Rakouský statistický úřad konkrétně na mysli. Zatímco tyto půjčky měly být zaúčtovány v rozvaze spolkové země Salcbursko jako dluh spolkové země Salcbursko, jak je vysvětleno v tomto oddíle, Komise neobdržela žádné informace o další korespondenci mezi uvedenými dvěma subjekty v této věci, tudíž jí není známo, že by RH na tuto záležitost v souvislosti se zneužitím účtů spolkové země Salcbursko dále upozornil Rakouský statistický úřad nebo Zemský úřad spolkové země Salcbursko. 91.Jak je uvedeno výše, nesprávné vykazování půjček od OeBFA nemělo na dluh Rakouské republiky vliv vzhledem ke konsolidaci provedené standardním postupem Rakouským statistickým úřadem. Přesto je třeba zdůraznit, že kdyby statistické a kontrolní úřady věnovaly těmto nesrovnalostem více pozornosti a včas provedly v souvislosti s nimi aktivní návaznou kontrolu, vedlo by to automaticky k podrobnější a hlubší analýze všech účetních závěrek Zemského úřadu spolkové země Salcbursko. Tím by se zkreslování údajů odhalilo zcela jistě v dřívější fázi, jelikož dluh spolkové země Salcbursko byl skrytý v rámci mimorozpočtových účtů, jak je vysvětleno v oddíle 2.3.3. Jak bylo zjištěno v této zprávě, mimorozpočtové účty nebyly nikdy podrobeny vyčerpávající analýze. 2.3.5Účtování cenných papírů (závazků) 92.V roce 2011 informovala OeNB Rakouský statistický úřad, že si Zemský úřad spolkové země Salcbursko v roce 2010 vypůjčil finanční prostředky prodejem dluhopisů v hodnotě 300 milionů EUR. Jak bylo diskutováno interně v Rakouském statistickém úřadu, tyto cenné papíry v účetních závěrkách Zemského úřadu spolkové země Salcbursko vykazovaných Rakouskému statistickému úřadu nefigurovaly. I přesto, že tato částka v rozvahách spolkové země Salcbursko (v žádné položce závazků) nefigurovala, Rakouský statistický úřad se rozhodl, že se bude řídit přímým zdrojem údajů OeNB a tyto údaje zahrne do dluhu spolkové země Salcbursko. 93.Když se RH dotazoval na rozdíly mezi dluhem vykázaným spolkovou zemí Salcbursko (finančními dluhy) a tabulkou, kterou sestavil Rakouský statistický úřad a která zachycuje dluhy jednotlivých spolkových zemí, Rakouský statistický úřad podal RH vysvětlení, že rozdíl zahrnuje mj. 300 milionů EUR za cenné papíry, „které jsme nikde v účetní závěrce nenašli“. 94.Toto vysvětlení podané Rakouským statistickým úřadem mohlo být důvodem pro okamžitou návaznou kontrolu ze strany RH, například zahájením nového auditního postupu. Komisi není známo, že by RH v souvislosti s touto záležitostí provedl jakoukoliv okamžitou a naléhavou návaznou kontrolu. 2.3.6Finanční deriváty 95.V písemných připomínkách k předběžným zjištěním Komise Rakousko argumentuje, že v souladu s nařízením (ES) č. 479/2009 závazky vyplývající z finančních derivátů nejsou součástí veřejného dluhu. Toto tvrzení je sice v užším slova smyslu správné, avšak důvod, proč je na místě se otázkou finančních derivátů zabývat, souvisí se skutečností, že se spolková země Salcbursko z důvodu financování svých investic do finančních derivátů musela zadlužit. V souvislosti s týmž dluhem došlo ke zkreslení údajů o schodku a dluhu spolkové země Salcbursko. 96.V červenci 2009 RH vydal zprávu o auditu, v níž uvedl srovnávací přehled financování a investic spolkové vlády a několika spolkových zemí a obcí a zaměřil se na každý z kontrolovaných subjektů, mj. na spolkovou zemi Salcbursko. Uvedená zpráva o auditu se zabývala obdobím od roku 2002 do roku 2006, zohledněny byly však i některé významné události z let 2007 a 2008. 97.Ve shrnutí zprávy je uvedeno: „Spolková země Salcbursko provedla transakce s deriváty o vysokém objemu a s vysokým rizikem, aniž byla v průběhu celého období přiměřeně informována o rizicích s nimi spojenými a o celkových rizicích jejich financování. Podrobné písemné pokyny, průběžná analýza rizik a komplexní posuzování celého portfolia byly zavedeny až přibližně pět let po zahájení těchto transakcí. Dosažený hrubý příjem z derivátových transakcí odpovídal částce 210,38 milionu EUR, z čehož 65,04 milionu EUR bylo převedeno do zemského rozpočtu.“ 98.Investice do finančních derivátů provedlo rozpočtové oddělení na základě globální politiky spolkové země Salcbursko a všechny příslušné instituce, jichž se to týkalo, byly informovány, že rozpočtové oddělení tímto způsobem investuje XXXI . Rovněž bylo známo, že tyto investice jsou zahrnuty do mimorozpočtových účtů (voranschlagsunwirksame Gebarung). Bez ohledu na tyto skutečnosti Komise neví o snaze žádné z příslušných institucí ve spolkové zemi Salcbursko (zemský sněm, LRH, spolková vláda a zemský úřad) důsledně sledovat plnění doporučení RH a rovněž v této zprávě vyvodila závěr, že mimorozpočtové účty (voranschlagsunwirksame Gebarung) nebyly účinně sledovány. Kdyby příslušné instituce spolkové země Salcbursko důsledně sledovaly plnění doporučení RH, podle něhož je třeba použití těchto finančních nástrojů důsledně sledovat, mimorozpočtové účty (voranschlagsunwirksame Gebarung) by byly předmětem účinné kontroly a díky tomu by s největší pravděpodobností ke zkreslování dluhu nedošlo. 99.V neposlední řadě, vezme-li se v úvahu jednak zveřejnění zpráv RH, jednak skutečnost, že mezi OeBFA a spolkovou zemí Salcbursko, jakož i jinými spolkovými zeměmi, byly realizovány rozsáhlé křížové měnové swapy, Komise je překvapena zjištěním, že ve zkoumaných letech nebyly v národních účtech za celý sektor S.1312 (sektor národních vládních institucí) vykázány žádné toky ani stavy finančních derivátů, přestože by agentura OeBFA o těchto křížových měnových swapech zcela jistě informovala statistické úřady. 2.4Popis událostí v období od května 2012 do prosince 2012 100.Podle interních sdělení, k nimž měl RH přístup, a jak potvrdila Komise během svého šetření v Rakousku ve dnech 26.–28. září 2016, události se odvíjely v tomto sledu: podle zprávy RH zveřejněné dne 9. října 2013 ředitel finančního útvaru v květnu 2012 informoval vedoucího personálního útvaru, že vedoucí rozpočtového oddělení jednala v rozporu s politikou a služebními pokyny zemského úřadu, dne 17. července 2012 byl o těchto skutečnostech informován Finanzreferent, který vedoucí rozpočtového oddělení odebral plné moci k provádění transakcí a některé transakce zrušil XXXII . Kromě toho si vedoucí rozpočtového oddělení od uvedeného dne do 12. září 2012 vzala dovolenou,

dne 23. srpna 2012 spolková země Salcbursko zaslala RH své stanovisko k návazné zprávě RH. Žádná z těchto zjištěných skutečností nebyla ve stanovisku spolkové země Salcbursko pro Rakouský spolkový účetní dvůr uvedena XXXIII XXXIV , dne 1. září 2012 Finanzreferent a ředitel finančního útvaru přijali nového zaměstnance, který měl provést další přezkoumání účetní závěrky spolkové země Salcbursko, počátkem října 2012 ředitel finančního útvaru informoval některé zaměstnance tohoto útvaru, že jimi analyzované portfolio je ve skutečnosti součástí většího portfolia, tj. že část portfolia byla utajena XXXV , v druhé polovině října 2012 Finanzreferent a ředitel finančního útvaru společně rozhodli o ukončení transakcí v cizích měnách a dalších transakcí XXXVI . Předčasné zrušení transakcí a pozic bylo uloženo novému zaměstnanci přijatému dne 1. září 2012. Mimo jiné byly zrušeny finanční derivátové pozice u Deutsche Bank, což vedlo ke ztrátě spolkové země Salcbursko ve výši 56 milionů EUR, dne 23. října 2012 ředitel finančního útvaru zpravil finanční poradní výbor o existenci dalších finančních transakcí, které dosud nebyly uvedeny ve zprávě o portfoliu určené výboru, když se Finanzreferent, ředitel finančního útvaru a vedoucí LRH na začátku listopadu 2012 dotázali vedoucí rozpočtového oddělení, odmítla, že by se podílela na rizikových transakcích jménem spolkové země Salcbursko. Tvrzení, že se na těchto transakcích nepodílela, zopakovala před zemským sněmem XXXVII , dne 26. listopadu 2012 vedoucí rozpočtového oddělení přiznala přímým nadřízeným, že zatajila účetní ztrátu z finančních investic ve výši 340 milionů EUR, a následně byla propuštěna. 101.Dne 6. prosince 2012 Finanzreferent spolkové země Salcbursko, ředitel finančního útvaru a vedoucí LRH oznámili na tiskové konferenci: „Byli jsme oklamáni.“ („Wir sind getäuscht worden“). Jejich oznámení lze shrnout tak, že spolková země Salcbursko utrpěla „čistě účetní ztrátu“ ve výši 340 milionů EUR z investic do finančních derivátů, konkrétně do měnových a úrokových swapů. Na tiskové konferenci rovněž vyšlo najevo, že monitorovací mechanismy na zemské a spolkové úrovni selhaly. 102.Dopoledne téhož dne, tj. 6. prosince 2012, zveřejnil RH návaznou zprávu a tato zpráva byla prezentována na tiskové konferenci. Jelikož byly významné informace určené RH utajeny, návazná zpráva byla z hlediska popisu skutečné situace zavádějící. 103.Z tohoto důvodu se zdá, že od května do prosince 2012 (tj. více než 6 měsíců) zemská vláda spolkové země Salcbursko, která byla v této fázi o daném stavu věcí přinejmenším částečně informována, zatajila významné informace, které měla povinnost poskytnout alespoň RH, statistickým úřadům a případně i dalším orgánům. Místo toho v druhé polovině října správní orgány a vláda spolkové země Salcbursko na základě rozhodnutí jednoho pracovníka předčasně ukončily přibližně 300 finančních investic. 104.Zemský úřad spolkové země Salcbursko a Rakouský statistický úřad oficiálně projednaly problém s existencí zkreslování účetnictví spolkové země Salcbursko až 22. ledna 2013. 105.Komise vyvozuje závěr, že zatajení významných informací úředníky v oblasti finančního řízení a vlády spolkové země Salcbursko před RH od května 2012 do prosince 2012 bylo rovněž příčinou nesprávných a neúplných závěrů návazné zprávy RH z roku 2012, která byla zveřejněna dne 6. prosince 2012. 2.5Prosinec 2012 až říjen 2013: skutečnosti, jak je zaznamenal Rakouský statistický úřad 106.Podle interních sdělení Rakouského statistického úřadu a prohlášení poskytnutých dotčenými subjekty, k nimž byl Komisi umožněn přístup během šetření v Rakousku od 26. do 28. září 2016, bylo zjištěno, že: na základě tiskové konference spolkové země Salcbursko konané dne 6. prosince 2012 se Rakouský statistický úřad dozvěděl o potenciálních problémech s údaji ve spolkové zemi Salcbursko XXXVIII , během šetření Komise Rakouský statistický úřad prohlásil, že v období od prosince 2012 do května 2013 neproběhla mezi spolkovou zemí Salcbursko a Rakouským statistickým úřadem žádná výměna informací k uvedenému problému XXXIX , od 10. prosince 2012 Rakouský statistický úřad začal od BMF dostávat otázky týkající se účetních závěrek spolkové země Salcbursko, zejména jejích dluhů, dne 22. ledna 2013 si Zemský úřad spolkové země Salcbursko a Rakouský statistický úřad vyměnily několik e-mailů. V jednom z nich Rakouský statistický úřad konstatuje: „Co se nás týká, velmi nás zajímají průběžné zprávy o financích spolkové země Salcbursko, abychom si udělali představu o změnách/revizích, které nám byly sděleny, nebo o tom, jakému zkreslování údajů jsme byli vystaveni“, dne 30. ledna 2013 Rakouský statistický úřad navrhl schůzku se Zemským úřadem spolkové země Salcbursko v prostorách Rakouského statistického úřadu, byť konstatoval, že se schůzka může konat nejdříve v prvním týdnu března 2013, když se Eurostat dne 31. ledna 2013 z tisku dozvěděl o významném použití finančních derivátů v rakouských spolkových zemích, z vlastní iniciativy kontaktoval Rakouský statistický úřad. Problémy diskutované při tomto rozhovoru se týkaly obecného účetního zacházení s finančními deriváty na národních účtech. V této souvislosti zmínil Rakouský statistický úřad spolkové země Dolní Rakousko a Salcbursko jako spolkové země, které tyto finanční nástroje využívají. Rakouský statistický úřad v průběhu rozhovoru informoval Eurostat o tom, že se s uvedenými spolkovými zeměmi připravují schůzky, na nichž by se měly projednat obecné otázky včetně využívání finančních derivátů. Během uvedeného rozhovoru však nezaznělo nic o údajném nezákonném chování úředníků spolkové země Salcbursko, o zkreslování údajů o operacích (o skrytých bankovních účtech či dluzích) spolkové země Salcbursko ani o existenci finančních derivátů, které doposud nebyly vykázány,

dne 5. března 2013 proběhla ve Vídni dvoustranná schůzka mezi zástupci Rakouského statistického úřadu a Zemského úřadu spolkové země Salcbursko, dne 27. března 2013 Zemský úřad spolkové země Salcbursko informoval Rakouský statistický úřad, že po vypracování zprávy nezávislým externím soukromým auditorem bylo zjištěno, že konsolidované závazky spolkové země Salcbursko sice nelze rozepsat na jednotlivé položky, celkově však činí 3 507 milionů EUR. Komise neví o žádné konkrétní naléhavé a přiměřené návazné kontrole, která by proběhla s cílem zjistit skutečnou výši a povahu těchto závazků, v dubnu 2013 Eurostat a Rakouský statistický úřad projednaly v rámci běžné žádosti o vysvětlení oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku z dubna 2013 týkající se Rakouska, kde se Eurostat opět chopil iniciativy a zajímal se o obecné účtování finančních derivátů v rakouských spolkových zemích. V odpovědích na otázky Eurostatu Rakouský statistický úřad opět nezmínil údajné nezákonné chování úředníků spolkové země Salcbursko ani zkreslování údajů o operacích. Kromě toho Rakouský statistický úřad napsal, že nemůže poskytnout žádné kvantitativní informace, že však pokud jde o využití derivátů v rakouských spolkových zemích, v údajích o dluhu v rámci postupu při nadměrném schodku neočekává větší revize, dne 7. května 2013 proběhla schůzka zástupců Rakouského statistického úřadu a Zemského úřadu spolkové země Salcbursko. Na této schůzce Rakouský statistický úřad uznal, že mohly vzniknout problémy s účtováním derivátů a dluhů spolkové země Salcbursko XL . Rakouský statistický úřad a Zemský úřad spolkové země Salcbursko se dohodly, že na konci srpna 2013 by měl být Rakouskému statistickému úřadu zaslán úplný soubor údajů o veřejných účtech za rok 2012 XLI , v srpnu 2013 spolková země Salcbursko zaslala Rakouskému statistickému úřadu pouze toky (nikoli stavy) XLII , v září 2013, kdy stále nebyly k dispozici roční údaje, Rakouský statistický úřad sestavil údaje pro evropský systém účtů / postup při nadměrném schodku na základě čtvrtletních údajů předložených spolkovou zemí Salcbursko XLIII , po celé období od 6. prosince 2012 do 9. října 2013 mezi RH, který již ve věci prováděl šetření, a Rakouským statistickým úřadem neprobíhala žádná komunikace XLIV , dne 9. října 2013 RH zveřejnil svou zprávu nazvanou Land Salzburg - Finanzielle Lage, dne 10. října 2013 byl na záležitost poprvé upozorněn Eurostat, tj. deset měsíců od okamžiku, kdy na ni byl upozorněn Rakouský statistický úřad, dne 11. října 2013 zaslal Rakouský statistický úřad Eurostatu své první připomínky ke zprávě RH o finanční situaci spolkové země Salcbursko zveřejněné dne 9. října 2013, dne 21. října 2013 Eurostat zveřejnil svou tiskovou zprávu o schodku veřejných financí a veřejném dluhu, v níž vyjádřil výhradu ke kvalitě údajů vykázaných Rakouskem, dne 31. března 2014 Rakouský statistický úřad informoval Eurostat o oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku z dubna 2014. Míra příspěvku spolkové země Salcbursko k maastrichtskému dluhu za rok 2012 byla zrevidována směrem vzhůru o 1 192 milionů EUR na 3 507 milionů EUR, tj. přesně na částku, kterou Zemský úřad spolkové země Salcbursko avizoval Rakouskému statistickému úřadu dne 27. března 2013, dne 23. dubna 2014 Eurostat zrušil své výhrady ke kvalitě údajů vykázaných Rakouskem. 2.5.1Informace Komise 107.Ze sledu událostí vyplývá, že Rakouský statistický úřad informoval Komisi (Eurostat) o zkreslování údajů ve spolkové zemi Salcbursko až dne 10. října 2013. Bylo však zjištěno, že Rakouský statistický úřad byl o těchto skutečnostech postupně informován od 6. prosince 2012. Zejména bylo Rakouskému statistickému úřadu zřejmé přinejmenším od 22. ledna 2013, že ve spolkové zemi Salcbursko došlo ke zkreslování údajů. 108.Přestože Rakouský statistický úřad v připomínkách Rakouska ze dne 25. ledna 2017 k předběžným zjištěním šetření tvrdil, že informoval Eurostat o zkreslování údajů ve spolkové zemi Salcbursko dne 31. ledna 2013, záznamy dokládají, že toto prohlášení je nepřesné. Za prvé, tato komunikace proběhla z iniciativy Eurostatu, a ne z iniciativy Rakouského statistického úřadu, který by aktivně informoval Eurostat. Ze záznamů rovněž vyplývá, že informace poskytnuté Rakouským statistickým úřadem neobsahují žádné informace či poznatky k údajnému nezákonnému chování úředníků spolkové země Salcbursko ani ke zkreslování údajů o operacích. Ve skutečnosti se jednalo pouze o návazné opatření v reakci na tiskovou konferenci RH ze dne 6. prosince 2012 – nikoli tedy na tiskovou konferenci spolkové země Salcbursko konanou téhož dne –, jejímž cílem bylo zveřejnění následného přezkumu využívání finančních derivátů v rakouských spolkových zemích, který z již uvedených důvodů neobsahoval žádné poznatky či informace ke zkreslování údajů ve spolkové zemi Salcbursko. 109.Kromě toho na základě informací poskytnutých Zemským úřadem spolkové země Salcbursko k výsledkům nezávislého externího auditu mělo být Rakouskému statistickému úřadu přinejmenším od 27. března 2013 zřejmé, že výše zadlužení spolkové země Salcbursko by ve skutečnosti mohla být výrazně vyšší, než Rakouský statistický úřad původně odhadoval. Vzhledem k tomu, že Rakouský statistický úřad měl o čtyři dny později předat Eurostatu údaje v souvislosti s oznámením v rámci postupu při nadměrném schodku z dubna 2013, je Komise toho názoru, že poté, co Rakouský statistický úřad obdržel informace od spolkové země Salcbursko, měl neodkladně a naléhavě provést praktickou návaznou kontrolu. Zdá se, že takové kroky podniknuty nebyly. Dále přestože by v tak krátké lhůtě nebylo možné provést v souvislosti s danou záležitostí komplexní návaznou kontrolu, protože je možné, že Rakouskému statistickému úřadu nebylo zcela jasné, jaký druh finančních nástrojů byl do uvedené částky zahrnut, Komise je toho názoru, že podle zásady náležité péče měl Rakouský statistický úřad okamžitě po 27. březnu 2013 informovat Eurostat o částce, kterou Rakouskému statistickému úřadu sdělil Zemský úřad spolkové země Salcbursko. 110.Podání informací Eurostatu mohlo přinejmenším vést k dvoustrannému jednání o postupu v dané záležitosti a o tom, zda se v situaci, kdy nejsou k dispozici podrobnější informace, využijí kvantitativní informace poskytnuté spolkovou zemí Salcbursko jako zástupný indikátor pro účely nezbytné korekce maastrichtského dluhu, nebo zda je na místě, aby Eurostat k rakouským údajům vyjádřil výhradu pro nejistotu s nimi spojenou. 111.Argument Rakouského statistického úřadu, že Eurostat plně informoval přinejmenším od 31. ledna 2013, je v nesouladu s jeho konstatováním, že před květnem 2013 nedošlo mezi Rakouským statistickým úřadem a spolkovou zemí Salcbursko k žádné výměně informací. Na druhou stranu prohlášení Rakouského statistického úřadu, že před květnem 2013 nedošlo k žádné výměně informací mezi Rakouským statistickým úřadem a spolkovou zemí Salcbursko, je v nesouladu s informacemi, které si vyměnil se Zemským úřadem spolkové země Salcbursko přinejmenším dne 22. ledna a 27. března 2013. 112.Navíc přestože byl Rakouský statistický úřad v souvislosti s oznámením v rámci postupu při nadměrném schodku z dubna 2013 požádán o další informace týkající se používání finančních derivátů v rakouských spolkových zemích, rozhodl se neposkytnout Eurostatu kvantitativní informace, které obdržel dne 27. března 2013 od Zemského úřadu spolkové země Salcbursko.

113.V neposlední řadě, přestože Rakouský statistický úřad konstatuje, že dne 7. května 2013 uznal, že mohly nastat problémy s vykazováním dluhu v rámci postupu při nadměrném schodku spolkové země Salcbursko, znovu se rozhodl tyto informace Eurostatu neposkytnout – a nakonec tak učinil až v říjnu 2013. 3.Zhodnocení zjištění 114.Z této zprávy vyplývá, že při sestavování, kontrole a vykazování finančních, jakož i nefinančních transakcí ve spolkové zemi Salcbursko docházelo po značnou dobu k závažným nesrovnalostem. Nebyla splněna pravidla veřejného účetnictví, chyběla kontrola, nebyla dodržena zásady čtyř očí, nebyly náležitě vykázány finanční a nefinanční transakce, byla ignorována doporučení RH, byla zfalšována dokumentace a podpisy a národním statistickým úřadům, jakož i RH byly zaslány zavádějící informace, což vedlo ke zkreslování údajů o finančních účtech, a tedy i údajů o dluhu za Rakousko přinejmenším od roku 2008. 115.Zkreslování údajů o finančních transakcích a zatajování bankovních účtů začalo v roce 2003. Udělení plných mocí řediteli finančního útvaru a dvěma zaměstnancům rozpočtového oddělení v roce 2002 vedlo k situaci, kdy bylo možné uzavřít vysoce rizikové finanční transakce a založit stovky bankovních účtů, které byly v účetních systémech spolkové země Salcbursko zatajeny. 116.V témže období byla na Zemském úřadu spolkové země Salcbursko z působnosti oddělení interního auditu nařízením vyňata analýza transakcí rozpočtového oddělení a analýza vyúčtování těchto transakcí v účetní závěrce a totéž bylo znemožněno i účetnímu oddělení. 117.Podobně v letech 2002 až 2012 ani LRH, ani RH neprovedl žádný skutečný důkladný audit finančních účtů spolkové země Salcbursko. Zejména neprovedly audit mimorozpočtových účtů (voranschlagsunwirksame Gebarung), které, jak je zřejmé z Grafu 1 a oddílu 2.3.3., v roce 2011 dosáhly přítoků a odtoků ve výši více než 26 miliard EUR a de facto zahrnovaly všechny nevykázané transakce a stavy, zatímco v zásadě měly zahrnovat pouze mimorozpočtové toky, a nikoli závazky relevantní z hlediska maastrichtského dluhu. 118.Uvedené postupy odporující pravidlům byly zveřejněny v roce 2012 po tiskové konferenci, kterou dne 6. prosince 2012 uspořádali Finanzreferent, ředitel finančního útvaru a vedoucí LRH spolkové země Salcbursko. Tato zpráva rovněž ukazuje, že uvedené skutečnosti mohly být odhaleny dříve, kdyby Zemský úřad spolkové země Salcbursko příslušné informace v plném rozsahu poskytl kontrolním orgánům, justičním orgánům a statistickým úřadům. 119.Dále tato zpráva dokládá, že Rakouský statistický úřad mohl a měl informovat Komisi (Eurostat) o uvedených skutečnostech o několik měsíců dříve. 3.1Závěry týkající se hlavních aktérů zapojených do popisovaných událostí 120.Hlavními aktéry událostí popisovaných v této zprávě jsou: zemský úřad a zejména jeho rozpočtové oddělení, zemská vláda, zemský sněm a LRH spolkové země Salcbursko, RH, OeBFA, OeNB a Rakouský statistický úřad. Zástupci všech subjektů, s nimiž vyšetřovací tým Komise vedl rozhovory, mu byly nápomocni, plně s ním spolupracovali a poskytli Komisi všechny požadované informace, jež byly pro šetření nezbytné. 121.Zemský úřad spolkové země Salcbursko, pod který mimo jiné spadá oddělení interního auditu, účetní oddělení a finanční útvar (a zejména rozpočtové oddělení), by měl být považován za účastníka, který nese hlavní odpovědnost za to, že finanční a nefinanční účty byly nejméně od roku 2008 zkreslovány. 122.Na jednu stranu interní audit Zemského úřadu spolkové země Salcbursko nekontroloval postupy vnitřní kontroly a řízení rizik finančního útvaru. Na druhou stranu účetní oddělení nekontrolovalo účetní záznamy, a to ani k rozpočtovým účtům, ani k mimorozpočtovým účtům. 123.Zjištění zprávy dokládají, že finanční útvar, a zejména rozpočtové oddělení: ignorovaly doporučení RH týkající se realizovaných rizikových investic, nerespektovaly při svých činnostech zásadu čtyř očí, zejména v souvislosti se založením bankovních účtů a otevřením dalších finančních pozic, jakož i v souvislosti s finančním řízením fondu Landeswohnbaufonds, při provádění finančních transakcí falšovaly podpisy, nepostupovaly podle základních účetních zásad, falšovaly zápisy z jednání finančního poradního výboru zasílané RH, aby finanční situace spolkové země Salcbursko působila lepším dojmem, falšovaly účetní závěrky zasílané RH v souvislosti s audity finančního řízení spolkové země Salcbursko prováděnými RH, nejméně od roku 2003 utajovaly bankovní účty,

nesprávně sestavovaly účetní závěrky spolkové země Salcbursko, zejména v tom ohledu, že v roce 2012 vykázaly ve finančních dluzích (Finanzschulden) závazky ve výši 874 milionů EUR, když tato částka ve skutečnosti činila 3 507 milionů EUR, nesprávně vykazovaly údaje v účetních závěrkách odesílaných statistickým úřadům, což vedlo v roce 2012 k zatajení dluhu ve výši 1 192 milionů EUR, poskytly nepravdivá prohlášení Rakouskému statistickému úřadu, zejména v souvislosti s půjčkami prostřednictvím emise cenných papírů. Kromě toho naléhaly na Rakouský statistický úřad, aby se uvedené finanční pozice nezahrnovaly do dluhu spolkové země Salcbursko, zkreslovaly několik let účetnictví spolkové země Salcbursko, utajovaly a/nebo zkreslovaly údaje o příjmech, výdajích, finančních transakcích, finančních pozicích a pohybech peněžních prostředků. 124.Úloha zemského sněmu spolkové země Salcbursko v popsaných událostech spočívala v přijetí článku IV zemského zákona o rozpočtu z roku 2006, který v zásadě povoloval finanční správě spolkové země Salcbursko zabývat se vysoce rizikovými finančními transakcemi, u nichž se dal očekávat hospodářský prospěch pro spolkovou zemi. Kromě toho se nezdálo, že by se zemský sněm řídil doporučeními ohledně vysoce rizikových finančních transakcí, které mu v roce 2009 RH poskytl, ani nenabádal LRH k tomu, aby provedl důkladné audity účetních závěrek spolkové země Salcbursko. 125.Úloha zemské vlády, zejména Finanzreferenta, spočívala zčásti ve vydání plné moci třem zaměstnancům finančního útvaru k tomu, aby od roku 2002 uskutečňovali vysoce rizikové investice, a zčásti ve vynětí činností rozpočtového oddělení z působnosti oddělení interního auditu – zejména v souvislosti s interním účetnictvím, veřejnými účty a postupy vnitřní kontroly – a účetního útvaru spolkové země Salcbursko. Kromě toho byly vedoucí rozpočtového oddělení svěřeny pravomoci k tomu, aby prováděla finanční transakce jménem fondu Landeswohnbaufonds, což znamenalo, že kdykoli fond prováděl transakce se zemským úřadem, stejný zaměstnanec jednal jménem obou subjektů, aniž podléhal dohledu jiných osob či subjektů. Uvedené pravomoci možná lze chápat jako nejdůležitější faktor, který přispěl ke vzniku situace popisované v této zprávě. 126.Zemská vláda a Zemský úřad spolkové země Salcbursko byly dále od května do prosince 2012 informovány, že ve finančním řízení vznikly nesrovnalosti, a prováděly v tomto směru interní šetření. Tyto subjekty však o uvedených událostech a zjištěních neinformovaly ani RH, který tehdy dokončoval návaznou kontrolu ke zprávě o auditu pro spolkovou zemi Salcbursko, ani justiční orgány a statistické úřady. 127.Navíc se zemská vláda spolkové země Salcbursko v uvedeném období rozhodla předčasně ukončit stovky finančních investic, které do té doby nebyly vykázány v účetních závěrkách. K vyřízení předčasného ukončení transakcí byl přijat bývalý zaměstnanec Deutsche Bank. Stejná osoba byla po několik let partnerem rozpočtového oddělení spolkové země Salcbursko, který se podílel na uvedených vysoce rizikových investicích, jež byly realizovány u Deutsche Bank. 128.LRH neprovedl účelný a efektivní audit činností finančního útvaru, a tedy ani účetních závěrek spolkové země Salcbursko. Ačkoli bylo argumentováno, že v daném období LRH neměl potřebnou kapacitu k provedení důkladné analýzy účetních závěrek spolkové země Salcbursko, bylo by možné provést jednoduché základní kontroly, zejména křížovou kontrolu informací o půjčkách, jež poskytla OeBFA, a informací zveřejněných v rozvahách spolkové země Salcbursko. Kromě toho bylo v oddíle 2.2.3 zjištěno, že zprávy zveřejněné LRH k účetním závěrkám spolkové země Salcbursko za roky 2008 a 2011 obsahují některá nesprávná tvrzení. 129.Po 31. srpnu 2012 neprovedl RH návaznou kontrolu diskrepancí, které zjistil v účetních závěrkách spolkové země Salcbursko, jak na ně upozornil Rakouský statistický úřad, a které se týkaly cenných papírů v hodnotě 300 milionů EUR, jež nebyly v rozvahách spolkové země Salcbursko vykázány. 130.OeNB v souboru údajů o rakouských finančních účtech nevykázala Komisi (Eurostatu) finanční deriváty. Kromě toho byly její postupy konsolidace finančních účtů neefektivní. 131.Úloha Rakouského statistického úřadu v popisovaných událostech spočívá jak v jeho odpovědnosti spojené s funkcí hlavního rakouského statistického úřadu, tak v oznamovacích povinnostech vůči Komisi (Eurostatu). Za prvé, Rakouský statistický úřad přinejmenším od roku 2010 připouští existenci diskrepancí v účetních závěrkách spolkové země Salcbursko, konkrétně ve srovnání rozvah spolkové země Salcbursko s údaji o půjčkách od OeBFA a s informacemi o cenných papírech z databáze jednotlivých cenných papírů, které poskytla OeNB. Ačkoli Rakouský statistický úřad v souvislosti s oznámeními v rámci postupu při nadměrném schodku správně provedl nezbytné změny v údajích poskytnutých Zemským úřadem spolkové země Salcbursko, Komise je toho názoru, že podle zásady náležité péče měly být informovány další rakouské příslušné subjekty, zejména BMF a RH. 132.Za druhé, a to je ještě důležitější, přestože byl Rakouský statistický úřad přinejmenším od 22. ledna 2013 plně informován, že v účetních závěrkách spolkové země Salcbursko došlo ke zkreslování údajů, o těchto skutečnostech neprodleně neinformoval Komisi (Eurostat). V důsledku toho Eurostat bez výhrad schválil údaje za roky 2009 až 2012 předložené v souvislosti s oznámením v rámci postupu při nadměrném schodku z dubna 2013, přestože ve skutečnosti byly chybné. 4.Závěry 133.Na základě všech skutečností a úvah popsaných v této zprávě lze vyvodit závěr, že LRH a zemská vláda spolkové země Salcbursko, tj. subjekty v sektoru vládních institucí Rakouské republiky, se tím, že nezajistily odpovídající kontrolu sestavování údajů a postupy jejich vykazování, dopustily hrubé nedbalosti. Uvedené subjekty tím umožnily rozpočtovému oddělení Zemského úřadu spolkové země Salcbursko, aby se dopustilo zkreslování a utajování finančních transakcí, což vedlo ke zkreslení skutečných údajů v oznámeních v rámci postupu při nadměrném schodku z roku 2012 a 2013, která se týkala údajů o dluhu Rakouska za období 2008–2012 a která byla předkládána Eurostatu, tzn. poté, co vstoupilo v platnost nařízení (EU) č. 1173/2011. 134.Ačkoli by závěry týkající se hlavních účastníků učiněné v oddíle 3.1. výše mohly naznačovat, že rozpočtové oddělení Zemského úřadu spolkové země Salcbursko mělo zřejmý úmysl utajit a zfalšovat informace, Komise neshledala, že by uvedené jednání proběhlo s konkrétním záměrem zkreslovat údaje o schodku a dluhu předkládané Komisi (Eurostatu) v rámci postupu při nadměrném schodku. Proto má Komise za to, že jednání rozpočtového oddělení Zemského úřadu spolkové země Salcbursko představuje hrubou nedbalost. 135.V neposlední řadě je třeba vyvodit závěr, že ačkoli Komise (Eurostat) byla o tomto případu informována až 10. října 2013, rakouské statistické úřady si byly vědomy možnosti zkreslování účetnictví spolkové země Salcbursko přinejmenším od 6. prosince 2012. Kromě toho zpráva dochází k závěru, že Rakouský statistický úřad i Rakouská centrální banka si byly vědomy rozsáhlých nesrovnalostí v údajích vykázaných spolkovou zemí Salcbursko již předtím, než se o tzv. „finančním skandálu“ na konci roku 2012 dozvěděla veřejnost. 136.V důsledku toho byly údaje, jež Rakousko zaslalo Eurostatu v souvislosti s oznamováním v rámci postupu při nadměrném schodku v roce 2013, neúplné, jelikož nebyly vykázány významné objemy závazků a to vedlo k revizi vykázaného veřejného maastrichtského dluhu v oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku za rok 2012 z dubna 2014 o 1 192 milionů EUR, což odpovídalo 0,4 % HDP. 137.Na základě zjištění uvedených v této zprávě, a pokud jde o chování orgánů členského státu v období od 13. prosince 2011 do zahájení šetření dne 3. května 2016, se Komise rozhodla, že Radě doporučí uložit Rakouské republice pokutu, jak stanoví nařízení (EU) č. 1173/2011.



Poznámky