To je výhodné i pro NATO, které zůstává základem kolektivní obrany svých členů. Iniciativy EU na podporu spolupráce v oblasti obrany rovněž pomáhají posílit spravedlivější transatlantické sdílení zátěže a účinnější evropský příspěvek v rámci NATO. Členské státy mohou využívat jeden soubor sil na vnitrostátní úrovni nebo v rámci EU, NATO, OSN či jakéhokoli jiného rámce. Priority EU v oblasti rozvoje schopností jsou v souladu s prioritami dohodnutými v rámci NATO, přičemž je třeba zohlednit rozdílnou povahu a odpovědnost obou organizací a zajistit vzájemné posílení jejich úsilí. Rozvoj obranných schopností je klíčovým pilířem posíleného dialogu a spolupráce mezi EU a NATO dohodnutých v rámci společných prohlášení z let 2016 a 2018.

Stručně řečeno, přetrvávající podfinancování a nedostatečná spolupráce způsobily nedostatek kritických obranných schopností napříč odvětvími, zejména na vyšším konci spektra, a roztříštěnost souvisejícího průmyslu v Evropě. Je nutné, aby EU neopakovala chyby z minulosti, které vedly k neefektivitě, duplicitám a závislosti, a aby místo toho vycházela z obranných iniciativ EU a z nástrojů pro rozvoj schopností zavedených v posledních několika letech s cílem posílit spolupráci členských států v oblasti obrany. Cílem těchto iniciativ je snížit roztříštěnost evropského obranného trhu – zejména Evropského obranného fondu – a posílit koordinaci obranných politik členských států, plánování a rozvoje schopností, zejména prostřednictvím stálé strukturované spolupráce (PESCO), koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany (CARD) a plánu rozvoje schopností (CDP). Strategický kompas navíc od roku 2022 vyzývá k tomu, aby se každý rok konala zasedání ministrů obrany věnovaná iniciativám EU v oblasti obrany zaměřeným na rozvoj schopností, která organizuje a kterým předsedá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředseda Komise a vedoucí Evropské obranné agentury (EDA) v jedné osobě, s plným využitím stávajících formátů. To vše jsou důležité kroky správným směrem k řešení stávajících nedostatků, které je však třeba s ohledem na novou situaci ještě zintenzivnit, zejména pokud jde o společné investice a nákup v oblasti obranných schopností. Tyto kroky mají zásadní význam pro to, aby byla Evropa schopná disponovat silnějšími a interoperabilnějšími obrannými schopnostmi a zároveň posílit evropskou průmyslovou a technologickou základnu obrany, která má zásadní význam pro dlouhodobou bezpečnost a strategickou autonomii Evropy.

Z historie ovšem víme, že hrozí, že se členské státy rozhodnou pro vnitrostátní řešení z průmyslových důvodů a z důvodu bezpečnosti dodávek, nebo v případě, že taková řešení nebudou k dispozici, upřednostní v naléhavé situaci „hotová“ řešení pocházející ze zemí mimo EU na úkor možných řešení v rámci Unie, která by přitom mohla mít obdobné dodací lhůty. Obranný průmysl může mít tendenci sloužit v první řadě spíše vlastní národní vládě než širší klientele z ostatních evropských zemích. Bez koordinace a spolupráce by zvýšené investice prohloubily roztříštěnost evropského odvětví obrany, omezily by potenciál spolupráce v průběhu celého životního cyklu příslušného vybavení, prohloubily by vnější závislost a pravděpodobně by ztížily interoperabilitu. Krátkodobé akvizice budou mít v tomto ohledu dlouhodobější dopad, což povede ke snížení tržní síly a ke ztrátě příležitostí na další desetiletí.

Hlavy států a předsedové vlád EU, kteří se sešli 11. března 2022 ve Versailles, se zavázali „zlepšit obrané schopnosti Evropy“ v souvislosti s ruskou vojenskou agresi vůči Ukrajině. Dohodli se 1) zvýšit výdaje na obranu, 2) posílit spolupráci prostřednictvím společných projektů, 3) odstranit nedostatky a splnit cíle v oblasti schopností, 4) podporovat inovace, mimo jiné prostřednictvím civilně-vojenských synergií, a 5) posilovat a rozvíjet evropský obranný průmysl, včetně malých a středních podniků. Dále vyzvali „Komisi, aby ve spolupráci s Evropskou obrannou agenturou do poloviny května předložila analýzu nedostatků v oblasti investic do obrany a aby navrhla veškeré další kroky nezbytné k posílení evropské obranné průmyslové a technologické základny“. Úkoly byly rovněž začleněny do Strategického kompasu pro bezpečnost a obranu, který přijala Rada a který v březnu 2022 podpořila Evropská rada.

·Pozemní obrana: Modernizace a rozšíření stávajícího inventáře hlavních bojových tanků a obrněných bojových vozidel, stejně jako systémů nové generace, se pro mnoho členských států stala naléhavou záležitostí vzhledem k návratu rozsáhlých a vysoce intenzivních bojů do Evropy. Posílení pozemních bojových schopností by mělo zahrnovat bojovou podporu, zejména širokou škálu protitankových a dělostřeleckých systémů, s důrazem na přesný úder a obranu proti dělostřeleckým útokům .

·Vzdušný prostor: Na významu nabývá vývoj a zprovoznění tzv. „Eurodronu“ se schopností letu ve střední výšce (MALE RPAS), který je součástí projektů stálé strukturované spolupráce a Evropského obranného fondu. V krátkodobém až střednědobém horizontu je prioritou modernizace a rozšíření schopností doplňovat palivo ve vzduchu a stávajících leteckých flotil, vybudování vícevrstvé protivzdušné obrany schopné integrovaného řízení, jakož i vývoj a obstarávání vybavení proti dronům a vyzbrojených středně velkých dronů. Ve střednědobém a dlouhodobějším horizontu je modernizace systémů znemožnění vstupu / odříznutí oblasti a flotily víceúčelových stíhacích letounů v EU další oblastí, kde mají členské státy v úmyslu uskutečnit nové investice a kde by koordinovaný přístup pomohl optimalizovat zdroje, a to i s ohledem na vývoj nové generace systémů.

Komise a Evropská obranná agentura analyzovaly investiční mezery v oblasti obrany. V této souvislosti předložila Evropská obranná agentura členským státům analýzu investičních nedostatků, které je třeba vyplnit v krátkodobém, střednědobém a dlouhodobějším horizontu, a to v rámci tří typů opatření: 1) připravenost (zvýšení připravenosti včetně doplnění zásob v souvislosti s podporou Ukrajiny), 2) posílení stávajících sil a schopností a 3) posílení a modernizace schopností podle priorit schopností dohodnutých v rámci EU na základě informací z koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany (viz příloha).

Ačkoli pro jednotlivé členské státy neexistuje žádný právně závazný cíl pro výši vnitrostátních výdajů na obranu, naprostá většina z nich se v rámci NATO a/nebo stálé strukturované spolupráce (PESCO) dohodla na zvýšení svých výdajů na obranu. Pro představu lze uvést, že kdyby všechny členské státy v letech 2006–2020 vydávaly na obranu 2 % svého HDP a 20 % na investice, znamenalo by to, že by na obranu bylo vynaloženo přibližně 1 100 miliard EUR navíc, z toho přibližně 270 miliard EUR na investice.

Navíc v posledních deseti letech Spojené státy – a co je ještě znepokojivější, Rusko – zvyšovaly své rozpočty na obranu mnohem rychleji než Evropa. Je zarážející, že Čína ve stejném období zvýšila svůj rozpočet ještě více. V období 1999 až 2021 vzrostly celkové výdaje členských států EU na obranu o 19,7 %, zatímco Spojené státy americké zvýšily tyto výdaje o 65,7 %, Rusko o 292 % a Čína o 592 %. Tyto údaje navíc neodrážejí ani výrazné podhodnocení výdajů na obranu ze strany Číny a Ruska, protože kupní síla jejich rozpočtu je vyšší, než by se mohlo zdát z přepočtu na základě směnných kurzů. Podle parity kupní síly se ruský obranný rozpočet na rok 2021 odhaduje na 178 miliard USD a ten čínský na 332 miliard USD. Kromě toho je podíl investic do výdajů na obranu ve Spojených státech, Číně a Rusku výrazně vyšší než v členských státech EU.

·Námořní obrana: Další posilování námořních sil členských států má i nadále zásadní význam vzhledem k rostoucímu počtu sporů v Černém, Baltském a Středozemním moři, jakož i k potřebě posílit projekci síly a moci, ale také schopnosti znemožnit vstup / odříznout oblast a obranné schopnosti při obraně pobřeží. Patří sem fregaty, ponorky a hlídková plavidla, jež zajišťují námořní bezpečnost. Ve střednědobém až dlouhodobém horizontu budou schopnosti v oblasti zpravodajství, sledování a průzkumu (ISR) a ochrana námořních komunikačních linek těžit ze špičkových vzájemně propojených lodí doplněných o bezpilotní platformy pro řízení na hladině i pod vodou a elektronický boj.

·Vesmír (konektivita, dohled, ochrana): Válka na Ukrajině dále ukázala význam satelitní bezpečné konektivity, včetně vysoce odolného evropského programu ultrabezpečné konektivity zahrnujícího kvantové šifrování, jakož i pozorování Země z vesmíru jako kritických faktorů. Jednou z výhod spolupráce v této souvislosti je optimalizace synergií s programem EU pro vesmírnou konektivitu. Rostoucí prioritou je také ochrana vesmírné infrastruktury EU před hrozbami (získávání poznatků o situaci ve vesmíru). Vesmírná zařízení mohou být také klíčovým nástrojem pro silný systém včasného varování, který je potřebný pro detekci odletů raket (např. balistických, hypersonických) a pro jejich sledování.

·Kybernetická obrana: V zájmu boje proti rostoucímu riziku kybernetických útoků ze strany státních subjektů v kontextu geopolitické soutěže by mohly EU a její členské státy zahájit práce na vytvoření schopnosti komplexní kybernetické obrany (od výzkumu, detekce a ochrany až po reakci, včetně aktivních obranných schopností). To zahrnuje schopnosti získávat poznatky o situaci v oblasti kybernetiky a sdílení informací (rovněž na základě potenciálních synergií s evropskou infrastrukturou tzv. kybernetického štítu bezpečnostních operačních středisek), kyberneticky odolné a interoperabilní velení a řízení vojenských operací a misí, kybernetická cvičení a výcvik a kybernetické záložní síly na vnitrostátní úrovni. EU zde může nabídnout platformu pro spolupráci mezi útvary EU a členskými státy, včetně součinnosti s příslušnými programy EU.

Válka na Ukrajině navíc znovu potvrdila důležitost efektivní a účinné logistiky, včetně udržení a přesunu sil, vybavení a zásob na bojiště, z tohoto prostoru a přes něj. Komise urychlila plnění rozpočtu na vojenskou mobilitu v rámci Nástroje pro propojení Evropy (CEF) a je připravena v této souvislosti předsunout finanční prostředky v rámci omezení stanovených víceletým finančním rámcem. Zvýšené investice vyžaduje zejména dopravní infrastruktura. Konzultace s členskými státy o jejich plánovaných projektech v oblasti dopravní infrastruktury dvojího užití a nadměrný počet žádostí o spolufinancování v první výzvě k podávání návrhů ukazují, že je zapotřebí většího rozpočtu a že je možné jej využít. EU by měla navázat na svou práci v oblasti zvýšené vojenské mobility, posílení strategické a taktické přepravní kapacity po zemi, ve vzduchu a po moři, jakož i civilně-vojenskou součinnost v oblasti dopravy, odolnosti a energetické účinnosti a obecněji zvýšit součinnost schopností mezi potřebami civilní ochrany, správy hranic a obrany.

5.Posílený rámec spolupráce v oblasti obrany

Za účelem řešení těchto nedostatků navrhují Komise a vysoký představitel následující postup, jak koordinovat a motivovat společné zadávání veřejných zakázek na vojenské vybavení, přičemž je třeba začít řešením nejpalčivějšího problému, tj. doplnit stávající zásoby. Tento postup by doplnil stávající iniciativy EU v oblasti obrany založené na spolupráci, například v rámci Evropského obranného fondu a stálé strukturované spolupráce, a navázal na součinnost s dalšími programy EU. Evropský obranný průmysl má ve všech těchto oblastech silné schopnosti a produkty, které může nabídnout.

Úspěch jakékoli obranné iniciativy EU závisí na odhodlání členských států utrácet lépe, tedy investovat, nakupovat a postupovat společně ve společném zájmu. Navrhovaný přístup založený na spolupráci má zásadní význam pro zefektivnění a posílení evropské poptávky v oblasti obrany (programování a zadávání veřejných zakázek) i nabídky (vývoj a výroba).

5.1 Okamžitá opatření: Pracovní skupina na podporu koordinace

Vzhledem k naléhavé potřebě Komise a vysoký představitel / vedoucí agentury urychleně zřídí pracovní skupinu pro společné zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany, která bude spolupracovat s členskými státy na podpoře koordinace jejich velmi krátkodobých potřeb v oblasti zadávání veřejných zakázek, aby bylo možné čelit nové bezpečnostní situaci. Zpočátku by se pracovní skupina zaměřila na odstranění konfliktů a na koordinaci s cílem předejít soupeření při zajišťování zakázek, které by vedlo ke spirálovitému růstu cen, nadměrné koncentraci poptávky ve stejném časovém období, nedostatku dodávek a komplikacím pro ohroženější členské státy v jejich snaze zajistit nepostradatelné položky, čímž by se předešlo možným konfliktům plynoucím ze situace, kdy by se jednotlivé státy ve stejné době snažily zajistit zakázky samostatně. To může zahrnovat centralizaci shromažďování informací, poskytování metodické podpory a koordinaci nebo řízení nákupů. Pracovní skupina by rovněž vypracovala souhrnný odhad potřeb a zmapovala a podporovala rozšiřování průmyslových výrobních kapacit EU nezbytných k uspokojení potřeb.

V rámci pracovní skupiny a ve spolupráci s Komisí by Evropská obranná agentura již mohla takové velmi krátkodobé společné zadávání veřejných zakázek usnadnit na základě svých odborných znalostí a zkušeností, které v této oblasti nasbírala. Pracovní skupina by rovněž koordinovala svou činnost s jednotkou informačního střediska zřízenou v rámci Evropské služby pro vnější činnost / Vojenského štábu EU s cílem usnadnit koordinaci vojenské pomoci Ukrajině a podpořit členské státy při obstarávání nejnaléhavějších položek potřebných k doplnění zásob.

5.2 Krátkodobý nástroj EU k posílení schopností obranného průmyslu prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek

Jak již bylo uvedeno výše, bez koordinace a spolupráce by zvýšené investice ze strany členských států prohloubily roztříštěnost evropského odvětví obrany, omezily by potenciál spolupráce v průběhu celého životního cyklu příslušného vybavení, prohloubily by vnější závislost a pravděpodobně by ztížily interoperabilitu. Pořizování vybavení v krátkodobém horizontu bude mít v tomto ohledu dlouhodobější dopad, přičemž povede ke snížení tržní síly a ke ztrátě příležitostí na další desetiletí.

Členské státy musí s ohledem na bezpečnostní situaci a již uskutečněné transfery na Ukrajinu urychleně obnovit bojovou a obrannou připravenost. Díky doplnění zásob materiálu by navíc byly schopny poskytnout Ukrajině další pomoc. V současné době mohou členské státy, které poskytují Ukrajině vojenskou pomoc, získat finanční náhradu prostřednictvím Evropského mírového nástroje. Při doplňování svých zásob a vybavení by však měly využít možnosti vzájemné spolupráce, protože by to přineslo vyšší hodnotu za vynaložené prostředky využitím úspor z rozsahu a zvýšení interoperability. To vyžaduje také další posílení a zkvalitnění evropské technologické a průmyslové základny obrany.

Za tímto účelem Komise navrhne specializovaný krátkodobý nástroj, který bude vytvořen v duchu solidarity a bude motivovat členské státy, které jsou ochotny zadávat veřejné zakázky společně s cílem koordinovaně řešit nejnaléhavější a nejkritičtější nedostatky, zejména ty, jež vznikly v důsledku reakce na současnou agresi. Nový nástroj by přispěl k posílení společného zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany a prostřednictvím souvisejícího financování ze strany Unie k posílení a reformě jejich schopností v oblasti obranného průmyslu. Finanční podpora EU by měla podnítit nové investice členských států do obrany a být přínosem pro evropskou průmyslovou základnu a zároveň zajistit schopnost členských států EU jednat a dosáhnout větší interoperability.

Nový nástroj by měl být navržen tak, aby bylo jeho zavedení jednoduché, ale měl by být podmíněn tím, že členské státy splní konkrétní kritéria, např. že se společného zadávání veřejných zakázek zúčastní alespoň tři členské státy. Při provádění tohoto nového nástroje bude Komise spoléhat na pomoc pracovní skupiny.

Komise je připravena investovat do tohoto programu 500 milionů EUR v průběhu dvou let (2022–2024). Za tímto účelem Komise navrhne spolunormotvůrcům, aby se zapojili do urychleného přijetí nařízení, které umožní zřízení tohoto nástroje a související navýšení rozpočtu.

5.3 Rámec EU pro společné zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany

Kromě krátkodobých naléhavých potřeb spojených s novým bezpečnostním paradigmatem je třeba pokročit směrem k vytvoření rámce EU pro společné zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany. Prostřednictvím Evropského obranného fondu má EU k dispozici silný nástroj na podporu společného a kolektivního výzkumu a vývoje v oblasti obrany až do úrovně prototypů. Evropská obranná agentura má pravomoc provádět společné zadávání veřejných zakázek, a to již nyní, je však třeba ji posílit, aby EU mohla využívat plně vyhovující kapacity pro společné zadávání veřejných zakázek.

S ohledem na výše uvedené navrhne Komise ve třetím čtvrtletí roku 2022 nařízení o evropském programu investic do obrany. Jeho cílem bude stanovit podmínky a kritéria pro to, aby členské státy mohly vytvářet konsorcia, která se budou považovat za konsorcium evropských obranných schopností a která budou společně pro potřeby zúčastněných členských států pořizovat obranné schopnosti, které jsou v rámci EU vyvíjeny na základě vzájemné spolupráce a které by byly osvobozeny od DPH. Tento nový nástroj by doplnil stávající související možnosti v rámci Evropské obranné agentury a mohl by sloužit i projektům v rámci stálé strukturované spolupráce.