EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 22.6.2011 
SEK(2011) 780 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY  
o energetické ú činnosti a o zm ěně a následném zrušení sm ěrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES
{KOM(2011) 370 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 779 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS Pouhým uplat ňováním nákladov ě efektivních opat ření na úsporu energie m ůže Evropa snížit 
svou spot řebu primární energie v roce 2020 o 20 %.  Tím by se zvýšila konkurenceschopnost 
hospodářství EU a vytvo řila pracovní místa a nové obchodní p říležitosti. Energetická ú činnost 
přináší rovn ěž lepší využívání energetických zdroj ů a snížení závislost i na dovozu. Znamená 
méně emisí CO2 a jiných škodlivin, menší dopad na  ekosystém a lepší kvalitu života pro 
občany. Dosažení 20% úspor energie by navíc pomohlo realizovat výhled EU do roku 2050, 
stanovený plánem p řechodu na nízkouhlíkové hospodá řství do roku 20501. 
1. ÚVOD A POLITICKÉ SOUVISLOSTI  
Vedoucí p ředstavitelé EU p řijali závazek dosáhnout v roce 2020 úspory primární energie o 
20 %  oproti referen ční úrovni2. Tato hodnota p ředstavuje úsporu 368 milion ů tun ropného 
ekvivalentu (Mtoe) primární  energie (hrubá domácí spot řeba minus objem pro neenergetické 
účely) do roku 2020 ve srovnání s odhadovanou spot řebou 1 842 Mtoe pro tentýž rok.  
Akční plán pro energetickou ú činnost z roku 20063 byl prvním významným krokem 
k dosažení  cílové dvacetiprocentní úspory, avšak nebyl zam ěřen na využití celého 
hospodářského potenciálu. Navzdory pokroku dosaženému p ři jeho provád ění je 
pro intenzivn ější využívání zbývajícího potenciálu nutný nový impulz. Za tímto ú čelem byl v 
roce 2011 p řijat nový plán energetické ú činnosti4. 
Realizace n ěkterých opat ření stanovených v plánu energetické ú činnosti vyžaduje p řijetí 
nového legislativního návrhu (návrh ů). K těmto opat řením pat ří stanovení jasných 
politických cíl ů, rozvoj trhu energetických služeb, posílení úlohy ve řejného sektoru, zlepšení 
informovanosti spot řebitelů o jejich spot řebě energie a zvýšení ú činnosti v oblasti dodávek 
energie. Tato opat ření úzce souvisejí s oblastí p ůsobnosti dvou platných právních 
nástrojů: směrnice o energetických službách a sm ěrnice o kombinované výrob ě tepla 
a elektřiny5. Střednědobé hodnocení t ěchto směrnic však ukazuje, že ve své sou časné podob ě 
nebudou k dosažení politického cíle sta čit, a je tedy nezbytná jejich revize. Účelem tohoto 
posouzení dopad ů je poskytnout analyt ický materiál pro p řípravu revize zmín ěných 
směrnic.  
2. V ČEM JE PROBLÉM ? 
Politický cíl EU spo čívající v úspo ře energie o 20 % nebude p ři současných politikách spln ěn 
– a nebude tak dosaženo ani výhod, které s ním souvisejí. Ve všech odv ětvích (od p řeměny 
energie až po její využití) existuje dosud nevyužitý hospodá řský potenciál, avšak p řetrvávají 
i závažné problémy, jakými jsou nedostate čná politická v ůle, málo rozvinuté trhy pro 
energeticky ú činné inovace, špatná informova nost o možnostech a nedostate čné pobídky pro 
zavádění energeticky ú činných inovací na stran ě poptávky i nabídky.  
3. EU MÁ VÝZNAMNOU ÚLOHU  
Právo EU jednat v obl asti energetické ú činnosti a úspor energie je zakotveno v čl. 194 odst. 1 
Smlouvy o fungování Evropské unie. I když v ětšina odpov ědnosti leží na bedrech členských 
států, právo EU jednat bylo ustanoveno vz hledem k významu energetické ú činnosti a úspor 
energie pro dosažení cíl ů EU v oblasti zm ěny klimatu, zabezpe čení dodávek energie, 
                                                 
1 KOM(2011) 112. 
2 7224/1/07, REV 1, referen ční úroveň je PRIMES 2007. 
3 KOM(2006) 545. 
4 KOM(2011) 109. 
5 2006/32/ES a 2004/8/ES. 
 
CS 2   CS konkurenceschopnosti a ochrany životního prost ředí. Řešení těchto cílů vyžaduje 
koordinovaný postup a soudržnou po litiku v oblasti energetické ú činnosti a úspor energie.  
4. HLAVNÍ CÍLE POLITIKY  
Obecným cílem politiky EU  v oblasti energetické ú činnosti je uspo řit 20 % spot řeby 
primární energie v EU v roce 2020 opro ti prognózám. Vzhledem k tomu, že pokrok p ři plnění 
tohoto cíle není uspokojivý, je hlavním zám ěrem tohoto posouzení dopad ů přispět 
k překonání zmín ěného zaostávání zkoumáním možných opat ření ve všech odv ětvích 
s dosud nevyužitým hospodá řským potenciálem . 
5. ANALYTICKÝ P ŘÍSTUP  
Pro stanovení referen ční úrovně v oblasti každé politiky byl  použit obecný rovnovážný model 
PRIMES. Pro analýzu podrobného hospodá řského, sociálního a environmentálního dopadu 
vybraných politik byl použit model E3ME. Jako zdroj vstupních údaj ů a prognóz použitých 
při modelování jednotlivých mož ností v oblasti energetické ú činnosti byly použity r ůzné 
studie. 
V případech, kdy použití model ů nebylo možné, byl pro zjišt ění možného dopadu vybraných 
politik použit hodnotící postup „zdola nahoru“ a využity jednotlivé studie.  
Výběr nejlepších možností vycházel z po kroku dosaženého stávajícími politikami 
a z hodnocení p řetrvávajících p řekážek, p řidané hodnoty EU, možného dopadu, efektivity, 
účelnosti a soudržnosti. 
6. ANALYZOVANÉ MOŽNOSTI  
V rámci analýzy se jednotlivé politiky posuzovaly na t řech úrovních. První úrove ň se týkala 
potřeby dosažení vnitrostátních cíl ů v oblasti energetické ú činnosti a podoby t ěchto cílů. 
Druhá úrove ň analýzy se vztahovala k povaze a dopadu jednotlivých politických opat ření. Na 
třetí úrovni pak byly p řezkoumány alternativní legislativní postupy.  
Varianty politik na první úrovni  
A: Vnitrostátní plány/cíle  
A1: Zachovat sou časný přístup  
A2: Prodloužit orienta ční cíl u kone čné spotřeby stanovený sm ěrnicí o energetických službách do 
roku 2020  
A3: Komplexní orienta ční cíl pro každý členský stát do roku 2020  
A4: Závazný cíl pro každý členský stát do roku 2020  
Varianty politik na druhé úrovni  
B: Povinné úspory energie  
B1: Zachovat sou časný přístup  
B2: Zrušit ustanovení platné sm ěrnice o energetických službách bez náhrady  
B3: Požadovat, aby všechny členské státy zavedly povinné úspory  energie, avšak jejich strukturu 
ponechat na rozhodnutí členských stát ů 
B4: Jako B3, ale s harmonizací klí čových prvk ů struktury  
C: Další opat ření zaměřená na využití potenciálu ve fázi kone čné spotřeby 
C1: Zachovat sou časný přístup 
C2: Opat ření pro úsporu energie pro renovaci budov ve vlastnictví ve řejných subjekt ů  
C2a: Zavést závazný cíl pro renovaci 3 % budov ve vlastnictví ve řejných subjekt ů na nákladov ě 
optimální úrove ň 
C2b: Zavést závazný cíl pro renovaci 3 % budov ve vlastnictví ve řejných subjekt ů na téměř nulové 
 
CS 3   CS energetické hodnoty  
C2c: Zavést vnitrostátní infrastrukturu pro fi nancování a technickou pomoc pro renovaci budov ve 
vlastnictví ve řejných subjekt ů 
C3: Povinné za řazení energetické ú činnosti mezi kritéria p ři veřejných zakázkách  
C4: Dobrovolná opat ření podporující energetickou ú činnost v rámci ve řejných zakázek  
C5: Větší důraz na povinné p řesné měření a účtování ze strany energetických spole čností 
C6: Dobrovolná opat ření v oblasti m ěření a účtování  
C7: Povinné energetické audity a systémy hospoda ření s energií pro pr ůmyslové podniky  
C8: Dobrovolné systémy podporující en ergetické audity a využití systém ů hospoda ření s energií 
v průmyslu  
C9: Povinnost členských stát ů podporovat spole čnosti poskytující energetické služby  
C10: Dobrovolná opat ření na podporu spole čností poskytujících energetické služby  
D: Opatření zaměřená na využití potenciálu ve fázi p řeměny a distribuce energie  
D1: Zachovat sou časný přístup 
D2: Zrušení platných ustanovení  
D3: Požadavek povinné kombinované výroby tepla a elekt řiny a ústředního vytáp ění/chlazení 
u nových za řízení na výrobu elektrické energie a pr ůmyslových za řízení s vysokou spot řebou tepla  
D4: Povinné p řipojení a p řednostní p řístup vysoce ú činné kombinované výroby tepla a elekt řiny 
k elektrické síti  
D5: Dobrovolná opat ření podporující kombinovanou výrobu tepla a elekt řiny a ústřední 
vytápění/chlazení  
D6: Požadavek minimální energetické náro čnosti při výrobě energií  
D7: Povinnost zvyšovat energetickou ú činnost pro subjekty regulující energetické sít ě 
D8: Dobrovolná opat ření zaměřená na zvýšení ú činnosti při přeměně, přenosu a distribuci energie  
E: Podávání zpráv členskými státy  
E1: Zachovat sou časný přístup 
E2: Vyžadovat zprávy ve zjednodušené verzi  
E3: Vyžadovat podrobné vy číslení úspor a hodnocení opat ření v celém hospodá řství 
E4: Podávání zpráv pouze v rámci národních program ů reforem  
E5: Spojit podávání zpráv s jinými p říslušnými nástroji  
Varianty politik na t řetí úrovni  
1: Ponechat ob ě platné sm ěrnice (o energetických službách a o kombinované výrob ě tepla 
a elektřiny) v sou časné podob ě 
2: Zrušit ob ě platné sm ěrnice bez náhrady  
3: Navrhnout dv ě samostatné revidované sm ěrnice a rozší řit oblast jejich p ůsobnosti  
4: Sloučit obě směrnice a rozší řit oblast jejich p ůsobnosti  
5: Místo sm ěrnice použít jako právní nástroj na řízení 
7. ZÁVĚRY: PREFEROVANÝ NOVÝ POLITICKÝ RÁMEC  
7.1. Preferované možnosti  
Analýza dosp ěla k závěru, že v daném okamžiku není nutné navrhovat závazné 
vnitrostátní cíle . I když by takové cíle mohly zd ůraznit význam energetické ú činnosti a dodat 
jí velkou politickou váhu, skute čnou změnu přinesou teprve jednotlivá opat ření. Proto jsou 
doporučovány pouze orientační cíle  stanovené členskými státy (varianta A3). Je však nutné 
 
CS 4   CS sledovat a vyhodnocovat dosažený pokrok. Pokud hodnocení v roce 2013 ukáže, že tento 
přístup ohrožuje dosažení celkového evrops kého cíle zvýšit energetickou ú činnost o 20 %, 
bude nutné p řejít k závazným vnitrostátním cíl ům.  
Aby se nemusely stanov ovat závazné cíle a p řitom se zajistily stej né výsledky, bylo by možné 
navrhnout tato opat ření:  
Povinné úspory energie (varianta B4)  mají zásadní význam pro aktivn ější zavádění opatření 
energetické ú činnosti a podporu rozvoje trhu s energetic kými službami. Proto se navrhuje, 
aby byly zavedeny vnitrostátní  systémy povinných úspor energie, jejichž cílem bude 
snižovat kone čnou spot řebu energie o 1,5 % ro čně. Je vhodné, aby členské státy uložily 
tuto povinnost svým energetickým za řízením (dodavatel ům nebo distributor ům), neboť tyto 
subjekty mají p řehled o spot řebě energie svých klient ů. Určité důležité prvky povinných 
systémů by měly být harmonizovány na úrovni EU (nap ř. výše stanovených cíl ů a výpočetní 
metody), ale členské státy by m ěly mít možnost je p řizpůsobit svým vnitrostátním 
podmínkám. Tento požadavek umožní finan ční vyčíslení úspor ener gie a spojí zisk 
energetických za řízení s energetickou ú činností, a ne s pouhým m nožstvím dodané energie. 
Očekávané úspory jsou zna čné (108–118 Mtoe uspo řené primární energie v roce 2020), 
přičemž náklady na osobu jsou zanedbatelné a rovnom ěrně rozložené mezi koncové 
spotřebitele energie. 
Na stimulaci p řeměny trhu sm ěrem k energeticky ú činnějším výrobk ům, budovám a službám 
by se mohl významn ě podílet ve řejný sektor  vzhledem ke zna čné výši ve řejných výdaj ů. 
Navrhují se dv ě opatření. Za prvé, každoro čně by měla být renovována 3 % budov ve 
vlastnictví ve řejných subjekt ů na nákladov ě optimální úrove ň (varianta C2a). Nevedlo by to 
sice k obzvlášt ě vysokým úsporám energie (p řibližně 9 Mtoe), ale je to považováno za 
důležité, nebo ť tyto budovy jsou výrazn ě viditelné ve ve řejném život ě. Dokonce i v pen ěžním 
vyjádření výhody této varianty p řeváží nad náklady – dodate čné investice spoj ené s energií ve 
výši 1,6 mld. EUR ro čně za období 2010 až 2020 vyváží úspor y ve výši 1,92 mld. EUR na 
účtech za energii. Za druhé, ve řejné subjekty kupující výrobky a budovy s nízkou 
energetickou náro čností na základ ě dostupných energetických štítk ů a certifikát ů (varianta 
C3) budou pohán ět trh kupředu. To by vedlo k p římému dopadu v podob ě uspořených 9–18 
Mtoe v roce 2020. Byly by sice zapot řebí větší počáteční investice, ale sn ížily by se celkové 
náklady na financování ve řejných organizací. 
Informace o skute čné spot řebě energie  pravideln ě poskytované domácnostem 
a společnostem v jejich ú čtech za energii (varianta C5) a o možnostech úspor  u velkých 
společností v rámci energetických audit ů (varianta C7) jsou d ůležité pro p řekonání 
nedostate čné informovanosti, která je jednou z p řekážek bránících zvyšování ú činnosti. 
Analýza ukázala, že v obou variantách by zát ěž pro kone čné spotřebitele a spole čnosti byla 
poměrně nízká ve srovnání s výhodami, kter é získají. Také možné úspory u t ěchto dvou 
variant jsou zna čné a mohly by dosáhnout až p řibližně 90 Mtoe u varianty C5 a až 30 Mtoe 
u varianty C7. Výše úspor by však závis ela na individuálních reakcích spot řebitelů a na 
interakci mezi t ěmito opat řeními a jinými vnitrostátními opat řeními, jež by spot řebitele 
pobídla k využití informací , které jim budou poskytnuty. 
Důležitým aktérem jsou spole čnosti poskytující energetické služby , které by mohly p řevzít 
část zátěže plynoucí z nezbytných po čátečních investic do opat ření zvyšujících energetickou 
účinnost. Avšak i na vysp ělých trzích s energetickými službami brání potenciálním 
zákazníkům ve snadném p řístupu k nabídce dostupných služeb p říliš vysoké transak ční 
náklady. Proto se navrhuje, aby členské státy vytvo řily struktury, jež zaj istí sledování trhu, 
poskytování p řehledů o nabídce energetických služeb a vzorových smluv (varianta C9). Pro 
tyto účely by členské státy mohly využít již z řízených agentur pro sledování politik týkajících 
 
CS 5   CS se energetické ú činnosti a tato varian ta by proto pro n ě nepředstavovala velkou 
administrativní zát ěž. 
Navrhuje se p řijmout některá regula ční opatření na podporu energeticky ú činnější výroby, 
přenosu a distribuce energie . Patří mezi ně opatření, jež zajistí, aby k zabezpe čení poptávky 
po teplu v budovách a v podnicí ch byly využívány v první řadě tepelné p řebytky z výroby 
elektrického proudu a pr ůmyslových proces ů a z dalších zdroj ů energie vyráb ěné z odpad ů 
a aby primární energetické palivo bylo využíváno efektivn ěji. Toho by bylo dosaženo 
prostřednictvím požadavk ů na vybavení nových elek trárenských kapacit a pr ůmyslových 
zařízení s vysokou spot řebou tepla tepelnými rekupera čními jednotkami (pro kombinovanou 
výrobu tepla a elekt řiny) a jejich spojení se spot řebiteli sít ěmi ústředního vytáp ění/chlazení 
(varianta D3). Ke snížení administrativní zát ěže a vytvo ření rovných podmínek pro všechny je 
dále nezbytné zavést jasná pravidla pro p řipojení a p řednostní p řístup vysoce ú činné 
kombinované výroby tepla a elekt řiny do elektrické sít ě (varianta D4). Tím by se 
kombinovaná výroba tepla a elekt řiny postavila na stejnou úrove ň s technologiemi 
využívajícími obnovitelné zdroje energie.  
Kromě toho by m ělo být vyžadováno, aby subjekty  regulující energetické sít ě vypracovaly 
ceníky a p ředpisy pro využití sítí, j ež by umožnily nabídnout spot řebitelům energeticky 
účinná řešení a technologie (varianta D7). Vzhledem k tomu, že by to regulujícím subjekt ům 
nepřineslo dodate čné úkoly, ale naopak poskytlo jasný d ůvod pro up řednostnění energetické 
účinnosti mezi jejich úkoly, dodate čná administrativní zát ěž by nebyla velká. Navrhuje se 
také, aby Komise sledovala dosahova ný pokrok v oblasti energetické ú činnosti výroby 
elektřiny a tepla, a nebude-li dostate čný, měla by po podrobné analýze navrhnout další 
opatření (varianta D6 a další). 
Aby se snížila administrativní zát ěž spojená s řádným sledováním dosahovaného pokroku, 
navrhuje se podávání zpráv ve zjednodušené verzi  (varianta E2). Tento p řístup by snížil 
administrativní zát ěž díky vylou čení nejnákladn ějších úkol ů: předběžného a následného 
hodnocení jednotlivých opat ření politiky. Odhaduje se, že tímto zp ůsobem by se náklady 
snížily ze sou časné úrovn ě přibližně na polovinu. 
Analýza variant politik na t řetí úrovni dosp ěla k závěru, že by bylo užite čné rozšířit oblast 
působnosti sm ěrnice o energetických službách a sm ěrnice o kombinované výrob ě tepla 
a elektřiny. Jejich slou čení do jednoho legislativního text u by zajistilo zjednodušení a v ětší 
soudržnost. 
Všechny navrhované varianty jsou navzájem propojené a vzájemn ě se posilují . Požadované 
snížení spot řeby energie p ři sociálně přijatelných nákladech mohou p řinést jedin ě tehdy, 
budou-li spojeny do jednoho balí čku. 
7.2. Celkový dopad 
Předkládaná kombinace nástroj ů bude obsahovat řadu vzájemných p řekrytí a interakcí. 
Modelování celého balí čku ukázalo, že poptávka po primární energii v roce 2020 se oproti 
referenční projekci PRIMES 2007 sníží o 19,7 % až 20,9 % a kone čná poptávka se v roce 
2020 sníží o 15,6 % až 19,5 %. Nejvíce klesne poptávka v odv ětvích dopravy a bydlení. 
K podstatnému snížení dojde  také v terciární sfé ře díky účinnějším zařízením a dokonalejšímu 
vytápění a chlazení. Zlepšuje se také ú činnost výroby energie a n ěkterá opat ření ke snížení 
konečné poptávky po energii vedou k nižší spot řebě elektřiny a tudíž k její nižší výrob ě.  
Opatření zaměřená na dosažení 20% cíle v oblasti úspory energie v roce 2020 podpo ří 
dosažení cíle v oblasti snižování emisí skleníkových plyn ů, zejména v odv ětvích, na n ěž se 
nevztahuje systém pro obchodování s emisemi (ETS). Podle plánu p řechodu na nízkouhlíkové 
 
CS 6   CS hospodářství do roku 2050 umož ňuje dosažení 20% cíl ů v oblasti energetické ú činnosti 
a obnovitelných zdroj ů energie snížení emisí skleníkových plyn ů o 25 %. Vzhledem k t ěmto 
souvislostem Komise uvedla, že bude sledovat dopad nových opat ření k dosažení cíle zvýšit 
energetickou ú činnost o 20 % na odv ětví, na n ěž se vztahuje systém pro obchodování 
s emisemi6.  
Dopady na odv ětví, na n ěž se vztahuje systém pro obchodování s emisemi (ETS), jsou 
předkládány v modelových použ itích celkového 20% cíle, a čkoliv výsledky se v závislosti na 
použitém modelu výrazn ě liší. Třebaže v obou modelech se promítá další pokles emisí 
skleníkových plyn ů, výsledky týkající se dopad ů na ceny v systému ETS jsou r ůzné. Model 
E3ME předpovídá v roce 2020 pokles cen v sy stému ETS na nulu, zatímco scéná ř PRIMES 
předpokládá mnohem nižší dopad (s nížení z 16,5 EUR/t na 14,2 EUR/t v roce 2020). Tento 
menší dopad na ceny v systému ETS do roku 2020 ve scéná ři PRIMES je dán mimo jiné 
vyšším podílem modelovaných opat ření se snížením emisí skleníkových plyn ů, k němuž 
dojde v odv ětvích, na n ěž se nevztahuje systém pro obchodování s emisemi, p ředpokládaný 
celkový vývoj trhu a odhadovaná neomezená bankovní flexibilita systému ETS do roku 2050. Je vhodné sledovat dopady navrhovaných opat ření na systém ETS. 
Dodatečné náklady na celý energetický systém vzrostou oproti referen čnímu scéná ři o 2,6 % 
až 4,7 %
7. Růst energetické ú činnosti bude v krátkodobém výhledu vytvá řet tlak na zvyšování 
cen elektřiny ze 141 EUR/MWh na 146 EUR/MWh vzhledem k pot řebě financovat zvýšené 
náklady spojené s opat řeními ke zvyšování energetické ú činnosti8. V dlouhodobé perspektiv ě 
však tento nár ůst bude kompenzován st abilizací cen elekt řiny v důsledku nižší poptávky.  
Lze proto potvrdit, že navrhovaný soubor politik m ůže vést k dosažení cílových úspor ve 
výši 20% a p řinést další výhody, které z ůstanou hmatatelné i po roce 2020 . Dodatečné 
náklady, spojené s dosažením celkových dvacetiprocentních úspor pomocí navrhovaného balíčku opatření, jsou pom ěrně nízké. Celkové hospodá řské, sociální a environmentální 
dopady výše uvedených variant velmi pozitivn ě přispějí k politikám EU a stanou se jedním 
z pilířů úspěchu strategie Evropa 2020. 
                                                
 
6 KOM(2011) 112. 
7 Referen ční scénář PRIMES 20 %. 
8 Viz poznámka pod čarou 7.