ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení Evropského roku občanů 2013 /* COM/2014/0687 final */





1. Úvod Tato zpráva poskytuje v souladu s rozhodnutím o Evropském roku občanů (2013)[1] přehled jeho provádění, výsledků a celkových úspěchů. Vychází také z poznatků obsažených v hodnocení roku občanů ex post, které pro Komisi zpracoval externí smluvní partner.[2] 1.1. Souvislosti Pojem „občanství Unie“ byl zaveden v roce 1993 Maastrichtskou smlouvou. Následující Amsterdamská smlouva (1999) a Lisabonská smlouva (2009) práva spojená s občanstvím Unie dále posílily. Přestože je již nyní právo svobody pohybu a pobytu pevně zakotveno jak v primárním, tak v sekundárním právu Unie, stále přetrvávají rozpory mezi použitelnými právními ustanoveními a skutečností, kterou občané zakoušejí, když se pokoušejí tato práva uplatnit v každodenním životě. Občané Unie se především stále potýkají s příliš mnoha praktickými překážkami, rozhodnou-li se žít a pracovat v jiném členském státě. Komise se těmito překážkami, zejména pokud jde o přeshraniční situace, zabývala ve své zprávě o občanství EU za rok 2010[3] a popsala 25 konkrétních opatření, jak je odstranit. Mimo jiné dospěla k závěru, že občanům Unie brání ve využívání jejich práv, a zejména práva na svobodu pohybu, nedostatečná informovanost. Ve svém usnesení ze dne 15. prosince 2010[4] Evropský parlament vyzval Komisi, aby rok 2013 vyhlásila Evropským rokem občanů, „a dala tak impulz diskusi o evropském občanství a informovala evropské občany o jejich právech, zejména nových právech vyplývajících ze vstupu Lisabonské smlouvy v platnost“. Dvacet let od Maastrichtské smlouvy tedy bylo vhodné vyhlásit rok 2013 Evropským rokem občanů, a to s cílem „zvýšit povědomí a znalosti o právech a povinnostech spojených s občanstvím Unie, aby občané mohli plně využívat práv svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států“[5]. Tento cíl nabyl ještě většího významu s ohledem na nadcházející evropské volby (v roce 2014), v nichž měli právo volit a být voleni všichni evropští občané. Evropský parlament, Rada Evropské unie a Evropská komise stanovily v souladu s Partnerstvím pro komunikaci o Evropě[6] Evropský rok občanů 2013 jako jednu ze svých interinstitucionálních komunikačních priorit pro léta 2013/2014. 1.2. Cíle roku Pro Evropský rok občanů 2013 (dále „ERO 2013“) byly stanoveny tyto cíle: · zvýšit povědomí občanů Unie o jejich právu svobodně se pohybovat a pobývat v Unii a obecněji o jejich právech v přeshraničních situacích, včetně práva účastnit se demokratického života Unie, · zvýšit povědomí občanů Unie o tom, jak mohou mít hmatatelný prospěch z práv a politik Unie, žijí-li v jiném členském státě, a podnítit jejich aktivní účast v občanských fórech týkajících se tematiky Unie a jejích politik, · podnítit diskusi o vlivu a potenciálu práva na volný pohyb jako nezcizitelného prvku občanství Unie, zejména pokud jde o posilování sociální soudržnosti a vzájemného porozumění mezi občany Unie a vazbu mezi občany a Unií. ERO 2013 měl ukázat, že občanství Unie není prázdný koncept, ale zásadní status občanů členských států, z něhož jim vyplývají hmatatelná práva a výhody (jako jednotlivcům, spotřebitelům, pracovníkům, studentům, dobrovolníkům, politickým činitelům atd.). ERO 2013 měl dále rovněž zdůraznit, že zásadní úloha při posilování těchto práv náleží samotným občanům Unie, a to prostřednictvím zapojení do občanské společnosti a demokratického života. 1.3. Zdroje ERO 2013 Rozhodnutím Komise[7] o přijetí ročního pracovního programu na rok 2013 pro ERO 2013 byl na financování činností, které naplňují konkrétní cíle roku, vyčleněn rozpočet ve výši 1 milionu EUR. Poté co byl přijat souhrnný rozpočet Evropské unie na finanční rok 2013, byla v důsledku změny pracovního programu[8] poskytnuta dodatečná částka ve výši 1 milionu EUR, aby bylo možno rozšířit rozsah činností. Ještě před začátkem ERO 2013 byl v roce 2012 vyčleněn rozpočet ve výši 750 000 EUR na přípravné činnosti. GŘ pro komunikaci se podařilo uvolnit další částku ve výši 1,2 milionu EUR z rozpočtu programu Evropa pro občany. Z uvolněných prostředků ve výši 3 842 849,92 EUR bylo 79 % využito na činnosti týkající se celounijní informační a komunikační kampaně, přičemž zbývajících 21 % bylo rozděleno mezi granty na akce na podporu Aliance pro Evropský rok občanů (EYCA) sdružující organizace občanské společnosti, zahajovací a závěrečnou konferenci ERO 2013 za irského a litevského předsednictví EU a smlouvu na externí hodnocení činností ERO 2013. 1.4. Hlavní zúčastněné subjekty a partneři kampaně ERO 2013 1.4.1. Vnitrostátní kontaktní místa Stejně jako při minulých evropských rocích byly členské státy požádány, aby stanovily vnitrostátní kontaktní místa, která by pomáhala koordinovat činnosti spojené s ERO 2013 se zúčastněnými stranami na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Omezené rozpočtové zdroje však neumožnily, aby byla vnitrostátním orgánům přidělena finanční podpora na pomoc při organizování kampaně na vnitrostátní úrovni. Vnitrostátní kontaktní místo stanovily všechny členské státy s výjimkou dvou[9]. V mnoha zemích se kontaktní místa stala aktivními účastníky a ve většině případů úzce spolupracovala se zastoupením Komise a informační kanceláří Evropského parlamentu a rovněž s vnitrostátními partnerskými agenturami hlavního poskytovatele komunikačních služeb Komise.[10] V některých případech (např. Rakousko a Itálie) vydala vnitrostátní kontaktní místa zvláštní informační letáky či brožury, jejichž cílem bylo informovat občany o jejich právech vyplývajících z občanství EU, a v dalších zemích (např. v Irsku a Portugalsku) uspořádala vnitrostátní řady dialogů s občany, inspirované celounijními dialogy s občany, které pořádá Evropská komise. 1.4.2. Organizace občanské společnosti V oblasti občanského zapojení a evropské integrace aktivně působí mnoho organizací občanské společnosti, a to jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni. Klíčovým prvkem ERO 2013 bylo zřízení EYCA, dosud největšího sdružení takových organizací. V EYCA se sdružilo 62 členských organizací působících na úrovni EU a vnitrostátní a celounijní sítě[11] zastupující více než 4 500 organizací v 50 zemích po celé Evropě. EYCA byla díky činnosti v obou osách svého pracovního programu („zvyšování účasti cestou informování občanů prostřednictvím občanské společnosti“ a „rozvoj politické agendy pro občany v Evropě ze strany občanů a uplatnění jejich hlasu“), na které se podíleli všichni její členové na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni, cenným strategickým partnerem Komise při provádění ERO 2013, kdy přinášela velmi cenný vhled z perspektivy občanské společnosti. 1.4.3. Útvary a zastoupení Komise Komise zorganizovala pro řadu svých vnitřních útvarů sérii schůzí, aby připravily činnosti ERO 2013, pomohly s jejich prováděním a zjistily, jaké existují příležitosti ke spolupráci, pokud jde o témata související s ERO 2013. Zastoupení Komise hrála klíčovou úlohu při zajišťování dosahu činností souvisejících s ERO 2013 na vnitrostátní, regionální i místní úrovni a bezproblémové koordinace práce s vnitrostátními zúčastněnými subjekty, pokud jde o obsah, logistiku, mediální dosah (včetně sociálních médií), monitorování a podávání zpráv. Plnila rovněž zásadní úlohu při organizování dialogů s občany, nového komunikačního nástroje, který propagovala prostřednictvím „doprovodných akcí“, aby připravila občany, kteří o to měli zájem, na aktivní účast v diskusích. V řadě členských států se zastoupení Komise těšila aktivní podpoře příslušné vnitrostátní sítě informačních středisek Europe Direct (EDIC). 1.4.4. Další orgány EU V průběhu roku navštěvovali akce na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni týkající se ERO 2013 poslanci Evropského parlamentu, především pak dialogy s občany. Do realizace kampaně ERO 2013 se zapojily také informační kanceláře Evropského parlamentu (EPIO). Oficiální činnosti ERO 2013 zahájil jako první Výbor regionů, který dne 28. listopadu 2012 uspořádal fórum na téma Regiony a města jsou připraveny na Evropský rok občanů 2013 – občanská agenda na místní úrovni.[12] Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) kampaň aktivně podporoval po celý rok, přičemž prvním jeho počinem byla akce v otevřeném prostoru Vaše Evropa 2013 ve dnech 23. a 24. ledna 2013.[13] EHSV uspořádal také další významnou akci v souvislosti se svým Dnem občanské společnosti 2013 nazvanou Buďme co nejevropštější! Propojení hospodářství, solidarity a demokracie[14]. 1.5. Význam partnerství, činností pro bono a dobrovolné práce pro úspěch ERO 2013 Externí hodnotitel dospěl k závěru, že se do ERO 2013 zapojila mnoha rozmanitými způsoby řada různých subjektů, což pomohlo zmírnit omezení daná tím, že byl na kampaň ke zvýšení povědomí pro 507 milionů lidí v 28 členských státech (po přistoupení Chorvatska ke dni 1. července 2013) vyčleněn pouze skromný rozpočet. Díky strategii aliancí založené na závazku řady zúčastněných subjektů spolupracovat a přispět na evropské, vnitrostátní i místní úrovni vznikl velmi významný pákový efekt, který umožnil, aby byla kampaň vedena i s omezenými zdroji. Podle externích hodnotitelů by to bez těchto partnerství nebylo možné. Práce na místní úrovni: význam partnerství Během roku patřil k nejrozsáhlejším činnostem založeným na partnerství Španělský projekt 19 tváří pro Evropu. Iniciovalo jej zastoupení Komise v Madridu a španělské vnitrostátní kontaktní místo v úzké spolupráci se španělskou sítí informačních středisek Europe Direct (EDIC) a podpořil jej hlavní poskytovatel komunikačních služeb Komise (prostřednictvím své španělské partnerské agentury). V projektu byl vybrán z každého z 19 španělského regionu jeden člověk, který představil příběh, jímž ukázal, že je občanem Evropy. Příběhy těchto „19 tváří“ byly publikovány v brožuře, která byla distribuována do všech španělských informačních středisek EDIC. Obrázky těchto 19 tváří byly také dne 26. listopadu 2013 odhaleny na fasádě budovy na hlavní třídě v Madridu, kterou společně využívají orgány EU, a to za přítomnosti nejvýznamnějších sdělovacích prostředků, zástupců městské samosprávy, kolemjdoucích a klíčových zástupců Komise, Evropského parlamentu, španělských velvyslanců ERO 2013, tváří roku a mluvčích. Zároveň bylo vydáno 19 tiskových zpráv (pro každý region jedna), které byly rozeslány místním a regionálním sdělovacím prostředkům, a jedna hlavní zpráva pro celostátní média. Výsledkem této činnosti bylo více než 40 zpráv v televizi, rozhlase i on-line denících. Z instalace byl pořízen videozáznam, který obsahuje také rozhovory s některými z přítomných činitelů, a byl přehráván při oficiálních akcích. Hodnotitel konstatoval, že zúčastněné subjekty přispěly významným dílem, zejména pak dobrovolnou prací a vlastními finančními zdroji. To platí především pro vnitrostátní členy EYCA, kteří přizpůsobili své činnosti (akce, semináře, workshopy) tak, aby odpovídaly prioritám ERO 2013. Hlavní poskytovatel komunikačních služeb Komise také prostřednictvím své sítě vnitrostátních partnerských agentur poskytl mnoho příležitostí k činnostem ke zvýšení povědomí pro bono; různé společnosti v celé Unii pak věnovaly bezplatný vysílací čas v rozhlase, bezplatný či velmi výrazně zlevněný prostor na billboardech u významných veřejných komunikací a podobné typy podpory. 1.6. Doplňkovost ERO 2013 s dalšími programy a iniciativami EU Podle externího hodnocení vyžadovala ambicióznost ERO 2013 v kontextu celkově velmi omezeného rozpočtu[15] na straně všech zúčastněných subjektů kreativitu; tyto subjekty systematicky vyhledávaly doplňkovost mezi programy či iniciativami EU a příslušnými týmy. Jedním ze specifik ERO 2013 byl počet a intenzita dosažených synergií. Bylo tomu tak zejména v případě kampaně Mládež v pohybu. Na podporu šestnácti akcí v různých členských státech[16] byla vyvinuta společná vizuální identita a vytvořeny speciální animace ERO 2013 financované z rozpočtu ERO 2013, přičemž velvyslanci či tváře roku aktivně přispívali k panelovým diskusím věnovaným tématům roku. Tyto akce také poskytly příležitost šířit publikace o tématech spojených s občanstvím EU. Evropský týden mládeže 2013 byl věnován aktivnímu občanství mladých lidí a jejich zapojení do společnosti; projektům programu Mládež v akci byly uděleny ceny, které poukázaly na příkladnou práci na propagaci občanství mezi mladými lidmi. Vnitrostátní agentury programu Mládež v akci uspořádaly v celé EU stovky celostátních a regionálních činností, a to ve spolupráci s kontaktními místy ERO 2013, zastoupeními Komise a sítí Eurodesk.[17] V letech 2013 až 2014 Komise zahájila řadu akcí občanské angažovanosti na podporu „Odpovědného výzkumu a inovací“[18], aby posílila oboustranný dialog s občany v celé Evropě, který pomůže Evropské unii určit politickou agendu v oblasti výzkumu a inovací v rámci programu Horizont 2020. Iniciativa VOICES[19], financovaná z programu EU „Věda ve společnosti“ a zahájená pod hlavičkou ERO 2013, byla podpořena závazkem Komise, že k řešení výstupů vzešlých od občanů[20] použije participativní, transparentní a vysledovatelný postup. Generations@school Projekt Generations@school byl zahájen v roce 2012 v rámci Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity a vyzval učitele, aby zorganizovali projekty, do nichž by byli zapojeni žáci a senioři z jejich obcí, a poté soutěžili s ostatními školami v celé EU. Projekt byl rozšířen i do ERO 2013 a v něm se zaměřil na diskuse o Evropě, její stávající situaci a o tom, co může stará a mladá generace společně učinit v zájmu vybudování Evropy zítřka (Co to znamená být evropským občanem? Jaká práva vyplývající z občanství EU jsou zaručena díky evropské integraci? Jak tato práva vnímají budoucí generace evropských občanů a jak jich hodlají využívat? Jaká Evropa by se měla předat další generaci?) Některé náklady na soutěž (překlady, sestavení poroty) byly pokryty z rozpočtu ERO 2013 a vítězné školy pomohli vybrat členové týmu ERO 2013. 2. Dva rozměry roku Ve svém projevu o stavu Unie v roce 2012 předseda Komise José Manuel Barroso zdůraznil, že časy, kdy byla evropská integrace založena na implicitním konsensu, minuly. ERO 2013 byl vynikající příležitostí přispět k zajištění účasti široké veřejnosti na integraci EU, které je politickou nutností, a zároveň zvýšit povědomí o právech občanů EU. Činnosti ERO 2013 byly proto dvojí povahy: jednak přispívaly ke zvyšování povědomí a k dialogu a jednak poskytovaly širokému spektru zúčastněných subjektů různé typy příležitostí, jak se zapojit. 2.1. Zvyšování povědomí: celounijní informační a komunikační kampaň Bylo zvoleno motto, které obsáhlo oba tyto rysy kampaně: „Jde o Evropu – Jde o vás – Zapojte se do diskuse“. Toto motto bylo přeloženo do všech 24 jazyků EU a stalo se ústředním prvkem vizuální identity ERO 2013. Vizuální identita ERO 2013 měla od počátku interinstitucionální povahu a orgány Unie byly vyzvány, aby ji při své komunikaci související s ERO 2013 používaly. Evropský parlament ji sloučil (prostřednictvím vloženého prvku) se svým vlastním konceptem a barvami; EHSV a Výbor regionů ji převzaly a důsledně používaly. Ústřední komunikační kampaň ERO 2013, kterou vedl hlavní smluvní partner Komise, měla za cíl poskytnout široké veřejnosti informace o právech a příležitostech vyplývajících z občanství EU. Zvýšila také povědomí o mnohojazyčných nástrojích pro informování a účast, jejichž účelem je pomoci občanům, aby svá práva vyplývající z občanství EU a příležitosti k zapojení do tvorby politik Unie mohli co nejlépe využít, a podpořila jejich používání (mezi tyto nástroje patří síť Europe Direct, YourEurope, SOLVIT, Interaktivní tvorba politiky on-line (IPM), evropská občanská iniciativa (EOI), petice k Evropskému parlamentu a stížnosti k evropskému veřejnému ochránci práv). Kampaň usilovala o využití plného potenciálu stávajících nástrojů a materiálů orgánů EU (internetové stránky, portály, videa, brožury, akce atd.) sloužících k informování občanů a umožnění jejich zapojení do života EU. Vyžadovalo to úzkou spolupráci se všemi subjekty zapojenými do ERO 2013, a to včetně mnoha útvarů Komise (zejména jejích zastoupení), informačních středisek Europe Direct (EDIC), informačních kanceláří Evropského parlamentu (EPIO) a dalších orgánů EU, členských států (na celostátní, regionální i místní úrovni) a organizací občanské společnosti (na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU). Komise také použila své již existující audiovizuální a tištěné materiály o občanských právech a přeshraničních činnostech a o jednotném trhu. Zastoupení Komise a jejich příslušné sítě informačních středisek EDIC byly klíčovými hráči a hybateli na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, neboť v průběhu roku uspořádaly stovky seminářů, diskusí a konferencí. Polovina „doprovodných akcí“, které byly speciálně navrženy jako příprava a doprovodný a následný program k iniciativě Dialog s občany (viz níže), se zaměřila na témata související s rokem, a bylo by možné je tedy pokládat za nedílnou součást kampaně ERO 2013. Mezi hlavní prvky[21] ústřední komunikační kampaně patřily: · ústřední interinstitucionální internetový portál založený pro ERO 2013 (www.europa.eu/citizens-2013, později www.europa.eu/citizens-2014), se stránkami na špičkové úrovni, k dispozici ve všech 24 úředních jazycích EU včetně chorvatštiny a irštiny. Portál byl navržen tak, aby odpovídal potřebám cílových čtenářů s různými profily, jako jsou akademičtí pracovníci, mladí lidé, uchazeči o zaměstnání či voliči. Od všech zúčastněných subjektů byly aktivně vyžadovány příspěvky na tento portál a subjekty byly vybízeny, aby oznamovaly aktuální informace o akcích, které byly následně umísťovány do ústředního celounijního kalendáře akcí. Portál obsahoval profily velvyslanců ERO 2013, tváří roku a mluvčích (viz níže), kteří byli vybízeni, aby psali zprávy o svých činnostech určené ke zveřejnění na portálu. Byly zde také publikovány obecné informace o právech vyplývajících z občanství EU, různé výňatky ze sdělovacích prostředků a reportáže a fotografie z akcí ERO 2013, · audiovizuální a rozhlasové materiály: zprávy ve formě videa určené k šíření po celé EU, ilustrační záběry, virální video ERO 2013; došlo také k výrobě a celounijnímu umístění půlminutového rozhlasového spotu o právech vyplývajících z občanství EU a evropském roku, přičemž značná část umístění byla realizována pro bono, · mediální činnosti včetně tiskových konferencí na úrovni EU i vnitrostátní úrovni, vydávání tiskových zpráv a proaktivní komunikace s médii, · propagace: navázání partnerství s organizacemi, které jsou v každodenním kontaktu s veřejností, jako jsou provozovatelé veřejné dopravy, komunitních center či knihoven, a snaha umístit u nich pro bono propagační materiály ERO 2013, Pro bono umístění materiálů kampaně ERO 2013: příklad ze Slovenska V rámci přímého přístupu k občanům, kdy se v zájmu většího dosahu sdělení kampaně k širší veřejnosti použije veřejná doprava, byly u hlavního provozovatele služeb veřejné dopravy ve slovenském hlavním městě, společnosti Dopravný podnik, vyjednány až 90% slevy, které umožnily umístění vizuálů a virálních spotů ERO 2013 v autobusech v celé Bratislavě. Výsledkem bylo, že v prosinci 2013 byly plakáty ERO 2013 umístěny v celém vozovém parku sestávajícím z 500 autobusů a po dobu dvou týdnů oslovovaly každý den 650 000 cestujících. Během těchto dvou týdnů byl na obrazovkách v autobusech přehráván také půlminutový virální spot ERO 2013 se sloganem a vizuály ERO 2013, které zajistily maximální dopad. · velvyslanci, tváře a mluvčí ERO 2013: osobnosti známé v členských státech byly požádány, aby na dobrovolném základě věnovaly čas a úsilí roli „velvyslance“ roku. Podobně byli vyhledáni občané, kteří pozitivním způsobem využili svá práva vyplývající z občanství EU, aby svými zajímavými příběhy ze skutečného života dodali kampani osobní rozměr a působili jako „tváře roku“. K nim se připojili odborníci na témata související s ERO 2013 (zejména občanství, problematika a politiky EU), kteří působili jako „mluvčí“ kampaně zběhlí v působení ve sdělovacích prostředcích. V některých případech převzala některou z těchto rolí vnitrostátní kontaktní místa nebo zastoupení EK. Některé země s ohledem na vnitrostátní specifika nevyužily velvyslance, tváře ani mluvčí, ale byly jim nabídnuty jiné služby kampaně (např. podpora akcí, propagační materiály atd.), · podpora na sociálních médiích, zejména prostřednictvím ústředních účtů Komise na sociálních médiích: řady anket na Facebooku a doprovodná facebooková aplikace, on-line monitoring, on-line fotosoutěž na Facebooku, z jejíchž příspěvků byl sestaven kalendář na rok 2014 s 12 měsíci, a další obsah přizpůsobený internetu. Na Facebooku byla též v některých případech zadána placená reklama. Kanály Komise na sociálních médiích byly využity jako platformy „tematických týdnů na sociálních médiích“, nového postupu, který pracuje se zaměřením na některé téma zajímavé pro širokou veřejnost po dobu určitého období, typicky jednoho týdne. Tyto tematické týdny vybízely útvary Komise, aby spolupracovaly i nad rámec své každodenní práci a prosazovaly přístup, v jehož středu stojí občan. Externí hodnotitelé dospěli k závěru, že tyto inovační postupy při spolupráci mezi útvary se zaměřením na příjemce byly pozitivním a trvale udržitelným důsledkem ERO 2013, · tištěné komunikační materiály a propagační předměty související s ERO 2013, mezi které patřily kampaňové balíčky pro různé cílové skupiny (ve 23 úředních jazycích), pohlednice, plakáty, reklamní panely, bannery a rozmanité dárky. Komise zpřístupnila ke stahování digitální soubory s vizuální identitou kampaně, a to společně s průvodcem vizuální identitou, aby tak mohly zúčastněné subjekty snadno objednat vytvoření vlastních propagačních předmětů (na vlastní náklady) bez nutnosti vlastního navrhování vizuálů, · zapojení služeb a nástrojů pro korporátní komunikaci v rámci Komise, aby přispěly k ERO 2013. Týkalo se to mj. videoklipů o dialozích s občany, internetových informací o politikách EU, projektů občanské společnosti financovaných z programu Evropa pro občany, akcí, které pořádaly informační střediska EDIC a Team Europe[22], propagace jednotného kontaktního místa pro občany na stránkách Vaše Evropa a skupin, které Komise jmenovitě vyzvala, aby vedly přípravu a následný program k dialogům s občany, které byly během roku pořádány, · iniciativa Zpátky do školy[23] vybízela úředníky, aby se po absolvování školení plně zapojili a využili příslušné podklady k ERO 2013. Vystupování na podporu práv vyplývajících z občanství EU: velvyslanci ERO 2013 Judit Polgárová, olympijská vítězka v šachu z Maďarska, je nepochybně nejlepší šachistkou v dějinách. Byla také jednou z velvyslankyň ERO 2013. Judit řekla: „Jako velvyslankyně ERO 2013 bych chtěla napomoci tomu, aby si více lidí uvědomilo, že spolupráce by neměla fungovat jen na úrovni členských států. Všichni lidé v Evropské unii by si měli uvědomit, že mají příležitost seznámit se s lidmi v ostatních zemích a komunikovat s nimi o svých názorech na otázky, které se jich týkají. Jako šachistka, Maďarka a Evropanka se snažím přispět k rozvoji Evropské unie v oblasti sportu, vzdělávání a kultury.“ 2.2. Podpora dialogu 2.2.1. Dosah k širší veřejnosti: dialogy s občany Od září 2012 do března 2013 uspořádala Komise řadu 51 dialogů s občany, které se konaly ve všech členských státech a byl na ně vyčleněn celkový rozpočet ve výši 3,56 milionu EUR (odděleně od rozpočtu ERO 2013). Do dialogů se zapojil předseda i většina členů kolegia. Komise vyvinula a vyzkoušela dialogy s občany jako nový nástroj přímé politické komunikace s širokou veřejností. Vycházely z modelu „setkání na radnici“, kdy komisař společně s poslancem Evropského parlamentu nebo vnitrostátním či regionálním politikem naslouchá občanům a diskutuje s nimi o otázkách souvisejících s EU. Cílem dialogů bylo znovu vybudovat důvěru evropských občanů v tvůrce politiky a evropskou správu věcí veřejných. Pomohly dát Evropě tvář a nabídly občanům příležitost vyslovit své názory a získat konkrétní informace. Dialogy s občany přilákaly průměrně 300 občanů na jednu akci. Do konce března 2014 se jich osobně zúčastnilo přibližně 17 000 občanů a dalších 105 000 je sledovalo živě prostřednictvím vysílání na internetu či prostřednictvím sociálních médií. Přílohy tištěných regionálních periodik se v týdnu, kdy se v daném místě konal dialog s občany, dostaly až k 43 milionům Evropanů a v on-line verzích k dalším 51 milionům. V průměru bylo ke každé akci publikováno 39 mediálních položek (živé vysílání v televizi a další prvky televizního a rozhlasového vysílání, články v tištěných a on-line verzích novin). Všechny dialogy byly živě přenášeny na internetu a archivovány na ústřední informační internetové stránce (http://ec.europa.eu/debate-future-europe/). Na konci této řady přijalo kolegium komisařů zprávu[24] o klíčových poznatcích, která dialogy s občany přinesly. Prolomení ledů: dialogy s občany Dne 27. března 2014 Komise ukončila celoevropskou diskusí v Bruselu první řadu 50 dialogů s občany. Této akce se zúčastnilo 150 občanů z celé Evropy, aby diskutovali o svých zkušenostech, které získali jako Evropané, a informovali se navzájem o svých obavách a snahách, pokud jde o budoucnost Evropy a jejich vlastní budoucnost coby evropských občanů. Jedna z nich, mladá Polka jménem Kamila, během diskuse s předsedou Komise Barrosem se zápalem zopakovala to, o čem se v souvislosti s Evropou často bavila se spolužáky: „Pro mladé lidi je důležité, aby věděli, že jsou občany EU, a aby věděli, jaké možnosti jim to otvírá. Ve všech 28 členských státech by měla být součástí školních osnov výuka o EU.“ 2.2.2. Mobilizace organizované občanské společnosti Dialogy s občany se zaměřily na to, aby oslovily jednotlivé občany, avšak zapojování skupin občanské společnosti v celé EU do činností ERO 2013 se věnovaly také členské organizace EYCA, sítě na úrovni EU a jejich vnitrostátní aliance/iniciativy ve 23 členských státech[25]. Vnitrostátní aliance EYCA se od počátku ve spolupráci s vnitrostátními kontaktními místy, kancelářemi orgánů EU a partnerskými agenturami hlavního poskytovatele komunikačních služeb aktivně zapojovaly do navrhování společných akčních plánů k provedení ERO 2013. Mobilizace na vnitrostátní, regionální a místní úrovni: příklady z několika vnitrostátních aliancí EYCA Speciálním rysem působení EYCA byl rozsah, v němž tato aliance ve většině členských států zapojila a mobilizovala své vnitrostátní aliance, a to, jak byly tyto aliance kreativní. Vnitrostátní aliance ve Spojeném království, jednom ze dvou členských států, které neměly kontaktní místo, spolupracovala místo toho úzce se zastoupením Komise a s informačními kancelářemi Evropského parlamentu v Londýně, Glasgow a Cardiffu. Společně uspořádaly řadu seminářů, které byly věnovány tématům, jako je sociální začlenění, dobrovolnictví a nástroje pro aktivní účast občanů. Bulharská vnitrostátní aliance uspořádala ve spolupráci s kancelářemi orgánů EU soutěž, která vyústila ve studentský tábor Jsme občané Evropy[26], v rámci kterého měli studenti z celé země příležitost představit své projekty věnované tomu, jak se lépe zapojit do politického života EU a jak nacházet dostupné příležitosti k financování. EYCA a Evropské občanské fórum zveřejnily dvanáctistránkový dokument v angličtině a francouzštině se zvláštním zaměřením na ERO 2013 a na potřebu posílit komunikační úsilí. Také další členové EYCA zveřejnili podobné publikace či sloupky, aby zvýšili povědomí o ERO 2013, navázali kontakt s lidmi a povzbudili jejich účast na konkrétních diskusích o politice v oblasti občanství Unie. Při příležitosti přistoupení Chorvatska k EU uspořádala EYCA dne 8. července v Záhřebu konferenci na celounijní úrovni, jejíž název zněl „Občanství EU: prolínání perspektiv“, která umožnila organizacím občanské společnosti ze západního Balkánu vhled do úvah o občanství, které v současné době v Evropě probíhají. Akce přilákala více než 150 účastníků, přičemž byli rovnoměrně zastoupeni účastníci z balkánských a jiných evropských zemí. Konference se konala za přítomnosti mnoha novinářů, kteří pozorně sledovali všechny diskuse. Akce se týkala klíčových témat ERO 2013 a byla zde formulována doporučení, která byla později začleněna do obecných politických doporučení EYCA (viz níže). V průběhu roku se EYCA a její členové na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni účastnili diskuse o politice občanství, která probíhala na úrovni EU (práva spojená s občanstvím EU, překážky jejich plného využívání a způsoby, jak je překonat atd.), a to v souladu s cíli ERO 2013. Byly zřízeny tři pracovní skupiny tvořené 100 zástupci z 80 organizací občanské společnosti na úrovni EU či na vnitrostátní úrovni z většiny členských států, které se zaměřily na: 1. participativní občanství a občanský dialog; 2. hospodářské, sociální, politické občanství: soudržný celek; a 3. občanství podporující začlenění pro všechny obyvatele EU. Výsledkem této náročné práce podporující začleňování byl soubor 98 politických doporučení s názvem Jde o nás, jde o Evropu! Cesta k demokratickému evropskému občanství[27], který byl určen orgánům EU, vnitrostátním orgánům i samotným organizacím občanské společnosti. Politická doporučení EYCA: názory organizované občanské společnosti Jedním z hlavních cílů široké meziodvětvové a nadnárodní sítě EYCA při vydávání politických doporučení bylo zajistit, aby bylo aktivní občanství vnímáno jako trvalé průřezové téma evropské veřejné politiky. EYCA ve svých doporučeních obecně vychází z toho, že občanství EU by nemělo být omezeno na individualistický přístup založený na právech, nýbrž že by mělo mít silný hodnotový rozměr, aby posilovalo vědomí Evropanů, že jsou součástí společného evropského projektu. Doporučení doplňují a posilují ta, která jsou uvedena ve zprávě Evropské komise o občanství za rok 2013, a jsou konkrétněji založena na dvou navzájem se doplňujících osách, které usilují o posílení: (1) pocitu ztotožnění se občanů s evropským projektem; a (2) rámce pro účast na evropském rozhodovacím procesu. 3. Práce směřující k trvalému odkazu v oblasti rozvoje politiky 3.1. Konference ERO 2013 na úrovni EU Stejně jako v případě předchozích evropských roků uspořádaly oba členské státy, které v průběhu roku vykonávaly předsednictví v Radě EU – v tomto případě Irsko a Litva – zahajovací, resp. závěrečnou akci. Předseda Barroso, irský premiér (taoiseach) Enda Kenny a vicepremiér (tánaiste) Eamon Gilmore oficiálně zahájili rok občanství dne 10. ledna 2013 na dublinské radnici. Bezprostředně poté následoval na témže místě první dialog s občany v rámci roku, kterého se zúčastnily místopředsedkyně Komise Viviane Redingová a irská státní tajemnice pro evropské záležitosti Lucinda Creightonová. Závěrečná akce se uskutečnila v litevském parlamentu (Seimas) ve Vilniusu ve dnech 12. a 13. prosince 2013. Na úvodním ceremoniálu pronesli hlavní projevy místopředsedkyně Komise Redingová, litevský premiér Algirdas Butkevičius, předsedkyně litevského parlamentu Loreta Graužinienė a evropská veřejná ochránkyně práv Emily O’Reillyová. Při této akci byla paní Redingové oficiálně předána politická doporučení EYCA (viz výše) a paní Redingová se opět zúčastnila dialogu s občany na vilniuské radnici, který byl poslední v rámci roku. 3.2. Hlavní dokumenty ERO 2013 Cílem evropských roků je obecně fungovat jako: (1) celounijní kampaně ke zvýšení povědomí o zvoleném tématu; a (2) katalyzátor politického vývoje v dané oblasti. Ani ERO 2013 nebyl výjimkou. Pokud jde o politický vývoj, jeho hlavní výstupy byly tyto: · Evropané k tomu mají co říci – analytická zpráva o veřejné konzultaci Občané EU: vaše práva, vaše budoucnost[28] na téma evropského občanství, kterou Komise uspořádala ve dnech 9. května až 27. září 2012 a do níž přispělo odpovědí téměř 12 000 lidí a organizací, což znamená, že šlo o největší veřejnou konzultaci, kterou kdy Komise pořádala, · zpráva o občanství EU za rok 2013 – Občané EU: vaše práva, vaše budoucnost [29]– hlavní dokument přijatý Komisí dne 8. května 2013, v němž je vyzdvihnuto dvanáct činností, jak omezit překážky, které stojí občanům v cestě k plnému využívání jejich práv vyplývajících z občanství EU a které sahají od odstraňování překážek pro pracovníky, studenty a stážisty v EU přes omezování byrokracie až po podporu účasti občanů EU na demokratickém životě Unie, · zpráva Komise o dialozích s občany – Dialogy s občany jako příspěvek k rozvoji evropského veřejného prostoru:[30] poznatky a poučení získané z řady diskusí uspořádaných podle modelu „setkání na radnici“ po celé EU od září 2012 do konce března 2014, · soubor závěrů Rady přijatý v prosinci 2013 (během litevského předsednictví)[31], které podpořily zprávu o občanství EU za rok 2013 a vyzvaly k provedení jejích doporučení. 4. Činnosti navazující na ERO 2013 4.1. Rozšíření činností do roku 2014 Vzhledem k tomu, že v roce 2014 se konaly evropské volby a v institucích došlo k změnám, považovala Komise za vhodné, aby byly činnosti související s ERO 2013 rozšířeny i do roku 2014. Mnohé činnosti zůstaly i nadále relevantní v souvislosti s účastí na demokratickém životě a inkluzivní účastí na utváření politik EU. Na provádění činností v roce 2014 nebyly vyčleněny žádné konkrétní zdroje. Proto byly uspořádány dvě akce na úrovni EU, a to v úzké spolupráci mezi EYCA, EHSV a Komisí: - Společný návrat k evropskému projektu – kulatý stůl uspořádaný dne 20. února 2014, - Za hranicí agend a manifestů: Co Evropa znamená pro nás? – den občanské společnosti 18. března 2014. Při obou akcích, které se konaly v prostorách EHSV v Bruselu, byla využita politická doporučení EYCA jako vstupy do různých debat, jichž se účastnili zástupci Komise, Evropského parlamentu a EHSV. 4.2. Vytvoření skutečného evropského veřejného prostoru Dialogy s občany coby nástroj určený k tomu, aby občané mohli hovořit sami za sebe (a nikoli prostřednictvím zástupců či specializovaných zájmových skupin) a přímo vrcholným tvůrcům politik sdělit, co jim leží na srdci, čeho se bojí, v co doufají a co očekávají, byly hmatatelným příspěvkem k vytvoření evropského veřejného prostoru, v němž lze diskutovat o evropské politice. Šlo o více než jen o pouhá setkání s otázkami a odpověďmi a tato zkušenost, zejména pak pokud jde o celoevropský dialog s občany, který dne 27. března 2014 celou řadu dialogů ukončil, ukázala, že tyto dialogy mají velký potenciál pro shromažďování myšlenek a doplnění diskusí, které jsou v současné době buď omezeny na malý počet zúčastněných organizací, anebo se konají převážně mimo institucionální fórum. Těsné zapojení členských organizací a sítí EYCA jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni zároveň zajistilo, že si témata ERO 2013 mohli osvojit také občané z celé Unie organizovaní v občanské společnosti, a přispět tak k rozvoji politiky EU v oblasti občanství a demokracie. ERO 2013 a jeho pokračování v roce 2014 byly vynikající příležitostí k úvahám o tom, jak tyto – dosud oddělené – kanály spojit a dále rozvíjet „skutečný evropský veřejný prostor“. Výsledky evropských voleb zdůraznily, že je třeba posílit občanskou účast a zapojení občanů do integračních procesů Unie, ať už organizovaně v rámci občanské společnosti, nebo na individuálním základě. Komise má v úmyslu dále se věnovat příležitostem k rozvíjení veřejného prostoru pro debatu, diskusi a komunikaci s občanskými organizacemi a širokou veřejností o evropských tématech z evropského hlediska. 4.3. Závěry Komise vítá závěry[32] externích hodnotitelů, pokud jde o význam portfolia činností zvolených pro ERO 2013, a skutečnost, že dospěli k závěru, že tyto činnosti plně pokryly cíle roku, a to bez výraznějších mezer či překrývání. Rovněž konstatovali, že šíře tématu způsobila, že se zapojilo široké spektrum relevantních subjektů a nastala řada multiplikačních účinků, což přispělo k rozšíření poselství ERO 2013. O komunikačních činnostech uvedli, že odpovídaly potřebám cílových skupin. Komise bere na vědomí (navzájem provázané) závěry ohledně účinnosti a účelnosti, kdy pozdní přijetí rozhodnutí ztížilo, aby se potenciální partneři včas mobilizovali, a mohli se tak zapojit do činností, zejména na vnitrostátní úrovni; uvolněné finanční prostředky pak neodpovídaly ambici informovat všechny občany o jejich právech vyplývajících z občanství EU. Hodnotitelé však mají za to, že participativní činnosti a akce se ukázaly účinnější než informování prostřednictvím hromadných sdělovacích prostředků. Dále zdůrazňují významnou aktivizaci zúčastněných subjektů (viz výše), které přispěly lidskými a finančními zdroji a/nebo se zúčastnily na dobrovolném základě, a vyzdvihují, že se lišila účinnosti jednotlivých kategorií činností. Komise také souhlasí se závěry hodnotitelů, pokud jde o udržitelnost činností ERO 2013. Účinky celounijní informační a komunikační kampaně na jednu stranu skutečně vzhledem k malému rozpočtu nebudou pravděpodobně trvalé, což vylučuje celkovou udržitelnost. Na druhou stranu participativní formy komunikace zaměřené na potřeby občanů, které byly prosazovány, budou mít pravděpodobně trvalý vliv na zapojené zúčastněné subjekty, avšak pouze za předpokladu, že budou naplněna očekávání ohledně navazujících činností, které vytvořily; v opačném případě se může stát, že zúčastněné subjekty budou v budoucnu zapojení nakloněny méně. Pokud jde o dopad na celkové povědomí evropských občanů o jejich právech a o jejich celkovou schopnost zapojit se do procesu evropské integrace, lze ERO 2013 považovat pouze za specifický příspěvek k obecnému úsilí Komise, které vyvíjí prostřednictvím své korporátní komunikační strategie a programů a politik EU v oblasti informování. ERO 2013 byl koncipován jako celounijní kampaň ke zvýšení povědomí o právech vyplývajících z občanství EU a jako katalyzátor politického vývoje v oblasti občanství EU, zejména pokud jde o vytvoření skutečného evropského veřejného prostoru. Tento druhý motiv nabýval s přibývajícím časem během roku na významu, a to zejména vzhledem k rozšíření činností ERO 2013 do roku 2014 v období, kdy se blížily evropské volby. Skromný rozpočet omezil dopad komunikační kampaně, avšak to bylo ve skutečnosti vyváženo kreativitou, odhodláním, dobrovolným úsilím a nasazením všech zúčastněných subjektů na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni. Mezi tyto subjekty patřila EYCA a její členové z řad organizované občanské společnosti, což vytvořilo udržitelné sítě s trvalým účinkem, které pomohou posilovat rozvoj skutečného evropského veřejného prostoru. Všechno toto úsilí a činnosti společně pomohly z ERO 2013 učinit „Rok pro občany, prostřednictvím občanů a s občany“, ať už organizovaně (prostřednictvím EYCA), či nikoli (prostřednictvím dialogů s občany). Externí hodnocení ERO 2013: výzvy pro budoucí evropské roky ü Aby bylo zasaženo široké publikum, a to rovnoměrně ve všech 28 členských státech, vyžadovala by informační kampaň rozpočtovou „vstupenku“ ve výši nejméně několika milionů EUR, např. pouze na umísťování do médií. Informační kampaň by také musela tlumočit vyhraněná a originální sdělení, aby upoutala pozornost lidí a případně dosáhla nějakého dopadu. ü Jsou-li zdroje omezené, je prioritou rozvinout komunikační kampaň, která podporuje akce pro veřejnost. V takových případech jsou tyto akce klíčovým pilířem šíření informací a kampaň je nástrojem, jehož cílem je především zapojit účastníky a přilákat pozornost sdělovacích prostředků, aby bylo zajištěno větší rozšíření informací. ü Snaha realizovat tradiční kampaň a zároveň komunikaci založenou na akcích je s omezeným rozpočtem neúčinná. O komunikační strategii by mělo být rozhodnuto v rané fázi utváření. Příloha: Evropský rok občanů 2013 v kostce [1] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1093/2012/EU ze dne 21. listopadu 2012 o Evropském roku občanů (2013), Úř. věst. L 325, 23.11.2012, s. 1. [2] Evaluation of the European Year of Citizens 2013 (Hodnocení Evropského roku občanů 2013), PPMI, Euréval a Occurence, červen 2014. [3] Odstranit překážky pro výkon práv občanů EU, Evropská komise, KOM(2010) 603 v konečném znění, 27. října 2010. [4] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. prosince 2010 o stavu dodržování základních práv v Evropské unii (2009) – účinné provádění po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost (2009/2161(INI)), Úř. věst. C 169 E, 15.6.2012, s. 49. [5] Článek 2 – cíle výše uvedeného rozhodnutí. [6] Politické prohlášení podepsané třemi orgány dne 22. října 2008 – Úř. věst. C 13 ze dne 20.1.2009. [7] C(2012) 8607 ze dne 29. listopadu 2012. [8] Rozhodnutí Komise C(2013) 1409 final ze dne 5. března 2013. [9] Slovensko a Spojené království. [10] Komisi v celé komunikační strategii roku podporoval externí smluvní partner, berlínská společnost Media Consulta. Tato společnost Komisi podporovala také při koordinaci některých vnitrostátních komunikačních kampaní, činností občanské společnosti a významných událostí a souvisejících návazných činnostech. [11] Kompletní seznam členů EYCA na úrovni EU a vnitrostátní úrovni je k dispozici na stránce: http://ey2013-alliance.eu/. [12] http://cor.europa.eu/en/events/forums/Pages/citizens-agenda-local.aspx. [13] http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-youreurope2013. [14] http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-civil-society-day-2013. [15] Nabízí se srovnání s rozpočty předchozích evropských roků: Evropský rok rovných příležitosti pro všechny 2007 (22,5 milionu EUR); Evropský rok mezikulturního dialogu 2008 (10 milionů EUR); Evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení 2010 (17,25 milionu EUR); Evropský rok dobrovolnictví 2011 (10,75 milionu EUR) nebo Evropský rok aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity 2012 (5 milionů EUR). [16] Palma de Mallorca (ES), 26.–28. března; Volos (EL), 18.–20. dubna; Paříž (FR), 9.–10. května; Brusel (BE), 28.–30. června; Spa (BE), 17.–21. července; Burgas (BG), 25.–28. července; Šventoji (LT), 8.–11. srpna; Marseille (FR), 27.–29. září; Košice (SK), 3.–5. října; Lutych (BE), 17.–19. října; Burgos (ES), 20.–21. listopadu; Nikósie (CY), 22.–23. listopadu; Valletta (MT), 6.–7. prosince; v roce 2014 Riga (LV) 28. února–2. března; Praha (CZ) 29.–30. dubna a Lisabon (PT) 9.–11. května. [17] Hlavní poskytovatel informací o evropských politikách a příležitostech pro mladé a lidi a ty, kteří s nimi pracují: http://www.eurodesk.org. [18] http://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/public-engagement-responsible-research-and-innovation. [19] „Views, Opinions and Ideas of Citizens in Europe on Science“ (Názory, stanoviska a náměty občanů v Evropě ve věci vědy): http://www.voicesforinnovation.eu// [20] Výsledkem byl návrh výzev k předkládání výzkumných projektů pro prioritní oblast programu Horizont 2020 „Odpad: zdroj k recyklaci, opětovnému využití a získávání surovin“, u níž se očekává, že v období let 2014 až 2015 získá z prostředků EU přibližně 116 milionů EUR. [21] Několik kvantitativních údajů o kampani a jejích činnostech je uvedeno v příloze (Evropský rok občanů 2013 v kostce). [22] Odborníci, kteří působí jako mluvčí EU a mohou na pozvání vést prezentace, pracovní semináře či diskuse (ve školách, nevládních organizacích, podnicích atd.). [23] http://ec.europa.eu/news/eu_explained/110117_cs.htm. [24] Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Dialogy s občany jako příspěvek k rozvoji evropského veřejného prostoru, COM(2014) 173final, 24. března 2014. [25] Žádná vnitrostátní aliance/iniciativa EYCA se neuskutečnila v Rakousku, Estonsku, Řecku, Irsku a Švédsku. [26] http://ey2013-alliance.eu/events/youth-camp-we-are-citizens-of-europe-koprivshtitsa-bulgaria/. [27] http://ey2013-alliance.eu/itsabouteuropeitsaboutus/. [28] http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/report_eucitizenship_consultation_en.pdf. [29] Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zpráva o občanství EU za rok 2013 – Občané EU: vaše práva, vaše budoucnost – COM(2013) 269 final, 8.5.2013 http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/2013eucitizenshipreport_en.pdf. [30] Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Dialogy s občany jako příspěvek k rozvoji evropského veřejného prostoru – COM(2014) 173 final, 24.3.2014. http://ec.europa.eu/debate-future-europe/citizens-dialogues/belgium/brussels3/dialogue_en.pdf. [31] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/139959.pdf. [32] Podrobné závěry a doporučení viz: http://europa.eu/citizens-2013/sites/default/files/content/document/EYC2013 %20evaluation%20final%20report%202014_07_25.pdf. Evropský rok občanů 2013 v kostce · Skutečně přidělený rozpočet: 3 842 849,92 EUR · Celounijní informační a komunikační kampaň o 59 velvyslanců ERO 2013 z 22 členských států o 56 tváří roku v rámci ERO 2013 z 21 členských států o 39 mluvčích ERO 2013 ze 14 členských států o více než 230 partnerství ve 27 členských státech o 149 umístění webových bannerů ERO 2013 ve všech členských státech o 686 000 ks propagačních materiálů ERO 2013 rozšiřovaných prostřednictvím 33 kanceláří zastoupení EK o internetová stránka ERO 2013 (1.1.2013 až 31.12.2013): § 338 590 návštěv § 259 377 jedinečných návštěvníků § 867 807 zobrazení stránky o tisková zpráva ve formě videa ERO 2013 na YouTube shlédnuta 350krát bez propagace o 973 368 shlédnutí virálního spotu ERO 2013 o 3 100 umístění rozhlasového spotu ERO 2013 pro bono o 5 976 respondentů v 11 anketách ERO 2013 prostřednictvím facebookové aplikace o 80 568 uživatelů Facebooku navštívilo fotosoutěž ERO 2013, do níž bylo vloženo 894 soutěžních příspěvků · Participativní akce o 51°dialogů s občany ve všech členských státech – přibližně 17 000 fyzických účastníků a 105 000 osob, které sledovaly dialogy na sociálních médiích o 363 doprovodných akcí, které uspořádaly kanceláře zastoupení EK na podporu přípravy dialogů s občany a navazujících činností o 91 akcí uspořádaných Aliancí Evropského roku občanů (EYCA) – přibližně 24 000 fyzických účastníků o 13 akcí v rámci kampaně Mládež v pohybu – přibližně 98 000 fyzických účastníků o 612 akcí registrovaných na internetové stránce ERO 2013 – přibližně 122 000 fyzických účastníků o Přes 800 akcí v rámci Evropského týdne mládeže 2013 uspořádaných na vnitrostátní úrovni v rozsahu od malých až po velké (s více než 1 000 účastníky)