Sdělení Komise Evropskému Parlamentu a Radě - Situace programu GALILEO /* KOM/2006/0272 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.6.2006 KOM(2006) 272 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Situace programu GALILEO SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Situace programu GALILEO GALILEO je největší průmyslový projekt, který byl kdy vypracován v evropském měřítku, první evropské partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem, první veřejná infrastruktura patřící evropským institucím. Třicet družic umístěných na třech různých oběžných drahách bylo navrženo tak, aby optimálním způsobem pokrylo celou Zemi, což rozmístění současných systémů GPS a GLONASS neumožňuje. GALILEO tak nabídne novou veřejnou službu na celém světě, s bezprecedentním určením prostorové a časové polohy na celé planetě. Zatímco služby sytému GPS přístupné veřejnosti nabízejí v současné době přesnost pět až deset metrů, všechny služby nabízené systémem GALILEO budou mít přesnost vyšší než dva metry, přesnost obchodních služeb bude vyšší než jeden metr. Pět služeb systému GALILEO[1] může vyhovět potřebám všech případných uživatelů kdekoli na světě. Systém GALILEO dokonale zapadá do rámce lisabonské strategie růstu. Několik čísel stačí k vykreslení rozsahu úkolů. V roce 2005 objem světového trhu s výrobky a službami spojenými s družicovou navigací dosáhl 60 miliard EUR. Jeho roční růst v posledních pěti letech činil 25 %. Objem světového ročního obratu uvedených trhů v roce 2020 se odhaduje na 300 miliard EUR, v provozu bude přibližně 3 miliardy přijímačů. Pouze na úrovni Evropské unie se očekává vytvoření 150 000 pracovních míst, a to zejména v oblasti nejmodernějších technologií spojených s výzkumem, aplikacemi a službami. 1. ZAVEDENÍ KOSMICKÉ A POZEMNÍ INFRASTRUKTURY První experimentální družice, GIOVE A, byla vypuštěna z kosmodromu Bajkonur dne 28. prosince 2005. Úspěšně přenášela všechny signály, které umožňují zajistit použití všech kmitočtových pásem, které byly evropskému programu družicové navigace přiděleny v rámci světových radiokomunikačních konferencí konaných v letech 2000 a 2003. Druhá experimentální družice, GIOVE B, by mohla být vypuštěna koncem roku 2006. Bude vybavena další pokrokovou technologií, jako jsou atomové hodiny založené na principu pasivního vodíkového maseru, což budou nejpřesnější atomové hodiny, které kdy byly vypuštěny do vesmíru. Toto velice moderní vybavení umožní systému GALILEO poskytovat přesnost určení polohy vyšší, než nabízejí všechny současné systémy. Souběžně s tím, v prosinci 2004, byly zahájeny průmyslové činnosti fáze ověřování na oběžné dráze, jejíž řízení bylo svěřeno Evropské kosmické agentuře. K podpisu smlouvy týkající se této fáze, jejíž náklady dosáhnou částky 1 038 milionů EUR, dojde dne 19. ledna 2006 v Berlíně. Tyto nové práce doplňují práce, které již byly vykonány k dokončení fáze vývoje. Celkové náklady na tuto fázi, přibližně 1 500 milionů EUR ponese z poloviny Evropská unie a z poloviny Evropská kosmická agentura. Fáze ověřování na oběžné dráze, jejíž náklady také ponese z jedné poloviny Evropská unie a z druhé poloviny Evropská kosmická agentura povede v roce 2008 ke vzniku prvních kontrolních stanic a k vypuštění čtyř prvních družic. 2. VÝVOJ JEDNÁNÍ O KONCESNÍ SMLOUVĚ Již od počátku programu GALILEO si Rada přála, aby tento projekt byl předmětem partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem. Koncese představuje řešení, které se následně projevilo jako nejlépe uzpůsobené specifikám programu. Spočívá v tom, že se určitému soukromému subjektu dá právo výlučného využití infrastruktury přibližně na dvacet let, ten samý subjekt naproti tomu převezme nejméně dvě třetiny nákladů na vybudování této infrastruktury. Úkolem společného podniku GALIELO[2], který byl zřízen nařízením Rady ze dne 21. května 2002, je řídit fázi vývoje programu a ukončit proces výběru budoucího držitele koncese. Vlastník infrastruktury zůstane veřejný, protože systém bude patřit Evropskému úřadu pro dohled nad GNSS (dále jen „Úřad pro dohled“), což je agentura Společenství zřízená nařízením Rady ze dne 12. července 2004[3]. Úřad pro dohled podepíše koncesní smlouvu a bude schvalujícím úřadem. Jednání s konsorciem složeným z 8 partnerů (Aena, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales et TeleOp) začala po předání konsolidované nabídky dne 20. června 2005 a dne 21. října 2005. První řada jednání vyústila dne 17. února 2006 k uzavření smlouvy o zásadách, které se mají dodržovat při pokračování procesu. Postup vychází z přístupu, podle něhož se otázky dělení rizik a další základní otázky posuzují dříve, než vzniknou a před vznikem finančních závazků. V souladu se zásadami partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem (PPP) postupují jednání po etapách a hodnotí se, která strana – soukromý nebo veřejný sektor – má lepší pozici při přebírání určených rizik. Bylo tak definováno devět skupin nebezpečí: překročení nákladů, realizace, výkony, koncepcí, příjmy a trhy, zavádění, krytí rizik projektu, vyrovnání v případě vypovězení, refinancování. V sedmi z devíti definovaných oblastí jednání již hodně pokročila. Pohledy se různí zejména na otázky dělby rizik spojených s koncepcí systému a s dělbou rizik spojených s obchodními příjmy a s rozvojem trhů. Do konce roku 2006 budou ukončeny odhady příjmů a nákladů i příspěvků veřejného sektoru. Mimo jiné bude konsolidováno finanční schéma a budou zpracovány hlavní smluvní podmínky. Poté bude situace certifikována („due diligence“) a bude dokončena smlouva a finanční schéma. Nakonec bude v období červen až prosinec 2007 provedena finanční závěrka a bude podepsána koncesní smlouva. Koncem roku 2006 již budou známy hlavní výsledky jednání. Komise předloží Radě a Evropskému parlamentu shrnutí, které zdůrazní rozdělení rizik mezi soukromý a veřejný sektor i hlavní rozdělení práv a závazků mezi obě sektory. Rada a Evropský parlament tak dostanou závěry vypracované Komisí před podpisem koncesní smlouvy Úřadem pro dohled. 3. ZŘÍZENÍ ÚŘADU PRO DOHLED Úřad pro dohled má zajistit správu veřejných zájmů týkajících se evropských programů GNSS a být jejich regulačním orgánem. Je zejména schvalujícím úřadem ve vztahu k držiteli koncese, který je pověřený prováděním a řízením zaváděcí a provozní fáze programu a z tohoto titulu zavírá koncesní smlouvu. V průběhu roku 2005 jmenovala správní rada Úřadu pro dohled ředitele a přijala rozhodnutí týkající se plánu práce, organizační struktury a finančních otázek úřadu. Vnitřní organizace úřadu odráží jeho hlavní úkoly. Zahrnuje pět oddělení, které se nazývají „Koncese“, „Technika“, „Bezpečnost“, „Rozvoj trhu“, „Správa“. Úřad zahájí svou skutečnou činnost v polovině roku 2006, až 20 osob, které se v současné době vybírají, bude na svých místech a až bude vybudována základní správní infrastruktura. Úřad bude mít sídlo dočasně v Bruselu, dokud nebude přijato rozhodnutí o místě jeho sídla. Několik členských států již projevilo připravenost ho přijmout. Protože Úřad pro dohled bude podepisovat koncesní smlouvu, je velice důležité, aby v následujících měsících byl spojen s pracemi společného podniku GALILEO, zejména s jednáním o koncesní smlouvě. Pracovní program úřadu v roce 2006 zahrnuje také technický rozvoj systému, včetně kmitočtů a certifikací, začlenění programu EGNOS do programu GALILEO (viz bod 6), Bezpečnost, rozvoj trhu, činnosti šestého rámcového programu pro výzkum. 4. PŘEVOD ČINNOSTÍ SPOLEČNÉHO PODNIKU GALILEO NA ÚŘAD PRO DOHLED S vytvořením Úřadu pro dohled se pokračování činností společného podniku Galileo po roce 2006 jeví jako zbytečně nákladné, jakmile Úřad pro dohled bude v průběhu roku 2006 schopen postupně přebrat a posléze úspěšně dokončit všechny činnosti, které v současné době vykonává společný podnik. Přesto je důležité, aby Úřad pro dohled co nejvíce využil zkušeností a znalostí, které získal společný podnik GALILEO, což vychází z předpokladu, že oba subjekty budou po určitou, dostatečně dlouhou dobu, pracovat v součinnosti. Za těchto podmínek se zdá rozumné stanovit, že společný podnik bude zachován až do dne 31. prosince 2006. Komise tedy zahájila postupy nutné k tomu, aby společný podnik GALILEO zanikl ke dni 31. prosinci 2006 a aby do tohoto data umožnila převod všech činností společného podniku GALILEO na Úřad pro dohled. Návrh rozpočtu společného podniku GALILEO pro rok 2006 bude pokrývat celý rok, aniž by to zahrnovalo dodatečné vklady, protože společný podnik GALILEO již má prostředky nutné k pokračování svých činností. Rozpočet navrhovaný pro společný podnik GALILEO odráží postupné snižování počtu jeho zaměstnanců v roce 2006, kdy bude jeho hlavním úkolem dokončit jednání o koncesní smlouvě, protože ostatní činnosti budou muset být co nejdříve převzaty Úřadem pro dohled. Úřad pro dohled bude moci díky změně rozpočtu přijímat další pracovníky již od roku 2006, aby dokončil veškeré stanovené úkoly, včetně úkolů, které se pojí s převzetím činností společného podniku GALILEO. 5. PŘÍPRAVA NA VYUŽITÍ SYSTÉMU GALILEO GALILEO je vynikajícím prostředkem evropského know-how a výzkumu. Na tomto projektu, který Evropské unii zajistí nezávislost v jednom z klíčových odvětví, pracují evropští vědci a zástupci průmyslu již přibližně deset let. Výzkumné úsilí se netýká pouze zavádění technik nutných k tomu, aby fungoval systém. Soustředí se i na „navazující odvětví“, to znamená na aplikace systému GALILEO do každodenního života, a to tak, aby splňoval požadavky široké veřejnosti a požadavky nejrůznějších uživatelů. Práce se tak týkají zejména použití družicové navigace v dopravě a telekomunikacích, vývoje přijímačů a prací, které je třeba provádět v rámci mezinárodní spolupráce. Jejich cílem je také doplnit analýzu poslání systému o činnosti spojené s geodesií, organizací času, vyhledávací a záchrannou službou systému, atd. Poslední výzva k předkládání návrhů, která získala částku 10 milionů EUR, umožní pokrýt určité velice slibné oblasti použití, jako je vysílání zpráv včasného varování, doprava zvířat, přeprava nebezpečných věcí, atd. Úřad pro dohled s útvary Komise nyní připravuje definici prací, které budou provedeny v průběhu sedmého rámcového programu pro výzkum a rozvoj. Tyto práce se budou týkat zejména budoucího technologického vývoje družicové navigace a vývoje požadavků uživatelů. 6. UVEDENÍ SYSTÉMU EGNOS DO PROVOZU EGNOS („European Geostationary Navigation Overlay Service“) díky třem geostacionárním družicím používá a zlepšuje informace poskytované signály družic amerického systému GPS a ruského systému GLONASS. S přesností v řádu 1 až 2 metrů nabízí všem uživatelům družicové navigace velice výkonné navigační služby a služby určování polohy, lepší než ty, které byly až doposud k dispozici v Evropě pouze se systémem GPS, a podobné těm, které brzy nabídne GALILEO, zejména vysíláním zprávy o integritě. Přesto je závislý na systému GPS. Rozvoj systému EGNOS závisí na trojstranné dohodě uzavřené mezi Evropským společenstvím, Evropskou kosmickou agenturou a organizací Eurocontrol. EGNOS patří mezi projekty zařazené mezi transevropské sítě (RTE). V tomto rámci Evropské společenství poskytlo do rozpočtové položky transevropských sítí 143 milionů EUR. Na program také finančně přispěla Evropská kosmická agentura i orgány státní správy a podniky činné v odvětví civilního letectví. Systém EGNOS, předchůdce systému GALILEO, umožnil Evropské unii rozvinout technické schopnosti a know-how ve špičkové oblasti, jakou je oblast družicové navigace. Přináší přidanou hodnotu jednoduchému systému GPS zvýšením přesnosti určování polohy tím, že nabídne lepší příjmové možnosti v určitých místech a tím, že uživateli nabídne informace o spolehlivosti systému. Vybudování infrastruktury bylo dokončeno v roce 2005 a EGNOS úspěšně prošel první kontrolou operativní schopnosti pro „otevřenou“ službu. Přijímače systému EGNOS jsou již na trhu k dispozici a je pozorováno zvýšené používání „otevřených“ signálů, které tento systém vysílá, v odvětvích jako je stavebnictví, přesné zemědělství, katastr nebo řízení vozidel veřejné dopravy. Přesné zemědělství například spočívá v automatickém nastavování dávkování hnojiva na poli v závislosti na přesné poloze, kde se nachází traktor. Většina přijímačů GPS, které se v současné době prodávají ve světě, jsou tak vybaveny funkcí EGNOS a její americkou obdobou WAAS. V roce 2006 budou mimo jiné probíhat práce, jejichž cílem je certifikace systému na aplikace, které přímo souvisejí s lidskými životy, jako je civilní letectví. Jednou z výhod systému EGNOS je přesně nabízet služby odpovídající tomuto typu aplikací, což samotný systém GPS nemůže zajistit, protože neobsahuje opatření k zajištění integrity, které umožní velice rychle každého uživatele informovat v případě selhání určitého prvku systému. Požadavky, které předložila Mezinárodní organizace pro civilní letectví, by v takovémto případě měly být zcela uspokojeny. Již několik regionálních leteckých dopravců i někteří výrobci v oblasti letectví počítají se zavedením přijímačů EGNOS do svých letadel. Poté budou následovat certifikační práce pro námořní a železniční aplikace. Je třeba připomenout, že certifikační operace evropských systémů družicové navigace spadají do působnosti Úřadu pro dohled. Článek 3 nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 stanoví, že Úřad pro dohled je vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku EGNOS v návaznosti na smlouvu s investory EGNOS o podmínkách převodu vlastnictví všech nebo části zařízení a vybavení EGNOS z EKA. Tato dohoda je předmětem diskusí mezi příslušnými stranami v rámci pracovní skupiny, jejíž tajemnictví zajišťuje společný podnik GALILEO. Byl vypracován návrh dohody. Jakmile příslušné strany dohodu podepíší, Úřad pro dohled bude moci zahrnout EGNOS do koncesní smlouvy GALILEO, což umožní plnou integraci obou systémů. Komise zamýšlí v rámci rozpočtu Společenství spojit oba programy, GALILEO i EGNOS, do jedné rozpočtové položky, a to jak pro současné fáze programu, tak i pro fáze následující. Přesto je třeba připomenout, že programy EGNOS a GALILEO jsou naprosto odlišné z technického pohledu, například družice obou systémů jsou na různých oběžných drahách a nejsou v žádném případě vzájemně zaměnitelné. 7. VYTVOŘENÍ POLITIKY PŘÍSTUPU K VEŘEJNÉ ŘÍZENÉ SLUŽBĚ Mezi pěti službami, které nabízí GALILEO, je veřejná řízená služba (nazývaná „veřejná řízená služba“ nebo PRS) vyhrazena potřebám veřejných institucí. Protože je tato služba kódovaná a odolná proti rušení a interferencím, je zvláště uzpůsobená k úkolům, které vyžadují dlouhou kontinuitu, například v otázce civilní ochrany nebo národní bezpečnosti, policejního nebo celního dohledu, dohledu námořních nebo pozemních hranic, boji proti nedovolenému vývozu a nedovolenému přistěhovalectví. Přístup ke službám PRS je z bezpečnostních důvodů kontrolován. Kontrola uživatelů probíhá technickými prostředky, například použitím kódovacích klíčů, procedurálními prostředky jako jsou bezpečnostní osvědčení nebo rozhodovacími prostředky v rámci pokynů přijatých podle společné akce[4] Rady. Skupiny uživatelů PRS, kterých může být více, mají odlišné potřeby, různě se chovají a mají jiné stupně důvěry. Politika přístupu ke službě PRS musí brát ohled na všechny tyto faktory. Na základě prací prováděných v rámci Rady pro bezpečnost systému GALILEO (GSB) byla vypracována první podoba této politiky. Umožnila upřesnit cíle politiky přístupu ke službě PRS a definovat etapy jejího zavádění. Přípravné práce technické povahy budou pokračovat, aby umožnily členským státům, které hodlají používat PRS, na jedné straně definovat své vnitrostátní potřeby týkající se použití této služby, na straně druhé určit subjekt, který bude pověřený řízením jejich vnitrostátních využití. Tento subjekt bude zástupcem Úřadu pro dohled. Úřad pro dohled připraví „Pokyny pro zavedení pravidel řízení služby PRS v členských státech“ , „Základní společné normy pro použití a řízení PRS“ a „Specifikace a pokyny pro výrobu přijímačů PRS“ . Tyto dokumenty budou moci být měněny podle potřeb, které předloží jednotlivé členské státy. Na konci této první etapy a před koncem roku 2006 předloží Komise Radě plán zavádění politiky přístupu k službě PRS, který definuje technické a rozhodovací mechanismy, které bude třeba zavést včas, aby služba PRS mohla být používána již od konce roku 2010. 8. PODPORA DRUŽICOVÉ NAVIGACE PRÁVNÍMI PŘEDPISY SPOLEČENSTVÍ Několik aktů Společenství již zavedlo použití družicové navigace v různých odvětvích, aby přispěla k zajištění ekonomické životaschopnosti této nové technologie. - Směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2002/59/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel[5]. - Nařízení Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel[6]. - Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 29. dubna 2004 o interoperabilitě elektronických systémů pro výběr mýtného ve Společenství[7]. - Nařízení Rady (ES) č. 1/2005 ze dne 22. prosince 2004 o ochraně zvířat během přepravy a souvisejících činností[8]. - Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES ze dne 7. září 2005 o harmonizovaných říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství[9]. - Doporučení Komise ze dne 25. července 2003 o zpracovávání informací o místě volajícího v elektronických komunikačních sítích pro účely rozšíření místních služeb tísňového volání (E112)[10]. Družicová navigace může být výhodně považována za základní nástroj. V blízké době by se mohla prosadit v otázce boje proti podvodům, civilní ochrany, soudního dohledu, bezpečnosti silničního provozu. Doporučení pro použití této technologie budou mimo jiné zaslána pověřeným subjektům v odvětví železnic, námořnictví a letectví. Jaderná odvětví, od dopravy štěpných materiálů až do zpracování odpadů, budou také předmětem zvláštních analýz. V blízké době bude v Komisi vytvořena vnitřní skupina, aby zjišťovala potřeby spojené s družicovou navigací na politiky Společenství a usnadnila výměny informací o technickém vývoji systému. Komise mimo jiné koncem roku 2006 předloží zelenou knihu o aplikacích programu GALILEO. 9. FINANCOVÁNÍ PROGRAMU Komise dne 14. července 2004 navrhla nařízení Evropského parlamentu a Rady o financování zaváděcí a provozní fáze programu GALILEO pro období kryté finančním rámcem 2007-2013. Tento návrh staví program na zvláštní právní nástroj, který je koherentní s budoucím evropským kosmickým programem a odpovídá co nejlépe požadavku dobrého finančního řízení. Dne 21. dubna 2005 přijala Rada v rámci částečného obecného přístupu legislativní návrh o který se jedná, s výjimkou rozpočtové části. Hlavní změna, kterou provedla Rada, se týká zařazení systému EGNOS do nařízení, což Komise může přijmout. Parlament při svém plenárním zasedání dne 5. září 2005 také potvrdil svoji podporu návrhu. Postoje Rady a Parlamentu jsou velmi blízké a mohou být Komisí přijaty. Znění bude moci být přijato s konečnou platností až poté, co budou přesně známy hlavní ustanovení koncesní smlouvy. Návrh Komise ze dne 14. července 2004 uváděl finanční podporu Evropského společenství ve výši jedné miliardy EUR. Tento návrh byl předmětem návrhu pozměněného v květnu 2006. Přesné částky, které bude třeba zajistit na celou dobu trvání koncese budou záležet na rozdělení nebezpečí a finanční zátěži, která je dokonce předmětem koncesní smlouvy a na nástrojích, které budou definovány na jejich plnění. Komise s pomocí Evropské investiční banky v současné době připravuje návrhy týkající se tohoto posledního bodu. 10. MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE Mezinárodní spolupráce je hlavním prvkem programu GALILEO, jeho třicet družic má světový rozměr. Dohody o spolupráci byly podepsány s Čínou dne 30. října 2003 a s Izraelem dne 13. července 2004. Podobné dohody byly parafovány s Ukrajinou dne 3. června 2005, s Indií dne 7. září 2005, s Marokem dne 8. listopadu 2005 a s Jižní Koreou dne 12. ledna 2006. Další dohody se připravují na základě zmocnění, která byla přijata Radou dne 18. července 2005, s Norskem a Argentinou. Se Švýcarskem, Kanadou, Austrálií, Saudskou Arábií a Brazílií probíhají rozhovory. Rusko v nedávné době opětovně potvrdilo svůj zájem pokračovat v rozhovorech s Evropskou unií. Celkové interoperability evropského a amerického systému bude dosaženo díky dohodě se Spojenými státy ze dne 26. června 2004. Práce prováděné v rámci této dohody se v současné době soustředí na optimalizaci signálů. Jejich cílem je zvýšit výkony, které uživatelům nabízí systémy GALILEO i GPS. V budoucnu bude třeba definovat oblast a formy spolupráce se třetími státy v budoucích etapách programu GALILEO, a to i na institucionální úrovni a s ohledem na závazky spojené s duševním vlastnictvím a ochranou technologií dvojího užití. Komise předá do konce roku 2006 Radě zmocnění, aby mohla zahájit jednání s příslušnými třetími státy. PŘÍLOHA 1 JEDNOTLIVÉ FÁZE PROGRAMU Program GALILEO tvoří tři navazující fáze. 1. Fázi vývoje a ověřování. 2. Jedná se o výzkumnou fázi, která zahrnuje vývoj družic a pozemních komponentů systému i ověřování na oběžné dráze. Bude pokračovat až do začátku roku 2009. Náklady na tuto fázi ponese z poloviny Evropská unie a z poloviny Evropská kosmická agentura, jejich výše dosáhne celkem 1 500 milionů EUR . Tuto fázi bude až do 31. prosince 2006 řídit společný podnik GALILEO. Po 1. lednu 2007 převezme Evropský úřad pro dohled nad GNSS činnosti společného podniku GALILEO a danou fázi dokončí. 3. Zaváděcí fáze. 4. Zahrnuje výrobu a vypouštění družic a úplné vytvoření pozemní infrastruktury. Bude probíhat v letech 2009 a 2010. 5. Provozní fáze. 6. Odpovídá rokům, v jejichž průběhu bude systém provozován, zejména po obchodní stránce. Opravdu začne na konci roku 2010. Zaváděcí a provozní fáze budou předmětem koncese o délce přibližně dvacet let. Úřad pro dohled bude schvalujícím úřadem. PŘÍLOHA 2 KONSOLIDOVANÝ PLÁN PROGRAMU - Listopad-prosinec 2006: ukončení jednání o koncesní smlouvě. - Prosinec 2006: informování Evropského parlamentu a Rady o výsledcích jednání o koncesní smlouvě. - V průběhu roku 2007: uzavření jednání o koncesní smlouvě a její podpis. - Polovina roku 2006: Úřad pro dohled oficiálně oznámí plnou dostupnosti otevřené služby, kterou nabízí EGNOS. - V průběhu roku 2006: postupný převod činností společného podniku GALILEO na Úřad pro dohled. - Podzim 2006: vypuštění druhé experimentální družice. - Podzim 2006: předložení Radě zmocnění, která umožní Komisi zahájit jednání se třetími zeměmi, aby bylo možno definovat podmínky jejich účasti na následujících fázích programu. - Konec roku 2006 – začátek roku 2007: představení zelené knihy o aplikacích GALILEO Evropskému parlamentu a Radě. - 2008-2010: vypuštění třiceti družic, které vytvoří soustavu, dokončení výstavby pozemních stanic a začátek využívání systému jeho aplikacemi. [1] Otevřená služba, obchodní služba, služba „záchrany života“, vyhledávací a záchranná služba a veřejná řízená služba (PRS). [2] Úř. věst. L 138, 21.5.2002, s. 1. Zakládajícími členy společného podniku Galileo jsou Evropské společenství a Evropská kosmická agentura. Orgány společného podniku jsou: správní rada, výkonný výbor a ředitel. Dozorčí rada, která se skládá z jednoho zástupce z každého členského státu Evropské unie a ze zástupce Komise ve správní radě společného podniku, mimo jiné vykonává politickou kontrolu společného podniku. [3] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1. Orgány Úřadu pro dohled jsou správní rada a výkonný ředitel. Správní rada se skládá z jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem a z jednoho zástupce jmenovaného Komisí. [4] Společná akce Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie. [5] Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 10. [6] Úř. věst. L 333, 20.12.03, s. 17. [7] Úř. věst. L 166, 30.4.4, s. 124. [8] Úř. věst. L 3, 5.1.2005, s. 1. [9] Úř. věst. L 255, 30.9.05, s. 152. [10] Úř. věst. L 189, 29.7.2003, s. 49.