4.3

Sdělení rovněž zkoumá dynamiku a možné obecné pokyny do budoucna pro každou z pěti klíčových oblastí a klade přitom na základě výše citované studie o modrém růstu (viz. odst. 1.5) důraz na inovace a nová pracovní místa a zejména na následující aspekty: 4.3.1 Námořní a pobřežní cestovní ruch, jenž je podle hrubé přidané hodnoty a počtu zaměstnávaných osob nejvýznamnějším odvětvím, dává práci 2,35 milionu osob, což představuje 1,1 % z celkového počtu zaměstnanců v EU, a více než 90 % příslušných podniků zaměstnává méně než 10 osob. Do roku 2020 se očekává růst o 2 až 3 % a odvětví výletních lodí samotné by v období 2010 až 2020 mohlo vytvořit dalších 100 000 pracovních míst. I u jachtingu se podle Evropské rady výletních lodí očekává růst o 2 až 3 % ročně (8). 4.3.2 Větrná energie na moři tvořila v roce 2011 10 % instalované kapacity, zaměstnávala v celé Evropě přímo i nepřímo 35 000 osob a představovala roční investice ve výši 2,4 miliardy EUR s celkovou kapacitou kolem 3,8 GW. Na základě vnitrostátních akčních plánů členských států pro energii z obnovitelných zdrojů by měla elektřina vyrobená z větrné energie v roce 2020 tvořit 494,6 TWh, z čehož 133,3 TWh bude vyrobeno na moři. Tím by mohlo výhledově do roku 2020 vzniknout 170 000 nových pracovních míst a do roku 2030 300 000 nových pracovních míst. Lze rovněž konstatovat slibné vyhlídky v těch odvětvích činnosti, jež jsou zatím v počátečních fázích svého vývoje, jako je například výroba energie z přílivu, kam je nutno započítat i energii příboje. Některé členské státy již do těchto oblastí investovaly nezanedbatelné částky. 4.3.3 Celosvětový roční obrat těžby mořských nerostných surovin může v příštích 10 letech na základě odhadů poskytnutých zúčastněnými stranami z daného sektoru v rámci studie o modrém růstu narůst téměř z nuly až na 5 miliard EUR a do roku 2030 až na 10 miliard EUR. Do roku 2020 by 5 % světových nerostů včetně kobaltu, mědi a zinku mohlo pocházet z oceánského dna. Do roku 2030 by to mohlo být až 10 %. V letech 2000 až 2010 se podle údajů WTO (PRESS/628 ze 7. dubna 2011) cena mnoha neenergetických surovin zvyšovala přibližně o 15 % ročně, zejména v důsledku poptávky v rozvíjejících se ekonomikách. Využívání a těžba jiných nerostů než písku a štěrku z moře je nicméně teprve v začátcích a většina stávající činnosti probíhá v mělkých vodách. 4.3.4 Celkový objem produkce akvakultury v EU v roce 2010 lehce přesáhl 1,3 milionu tun a představoval hodnotu přibližně 3,2 miliardy EUR, přičemž zajišťoval 80 000 pracovních míst. Přes 90 % podniků v odvětví akvakultury v EU jsou malé a střední podniky. Podle zprávy FAO z roku 2010 s názvem Stav světového rybolovu a akvakultury (State of World Fisheries and Aquaculture), představuje akvakultura s celosvětovým tempem růstu 6,6 % ročně a s nárůstem produkce mezi lety 2002 a 2009 ze 40 na 53 milionů tun nejrychleji rostoucí odvětví výroby živočišných potravin. Ačkoli celosvětová poptávka roste, evropská produkce zůstává na stejné úrovni. Potřeby EU, co se týče ryb, pokrývají dovozy, které představují 60 až 65 % všech jejích dodávek. Výbor žádá Komisi, aby za účelem rozvoje odvětví akvakultury přehodnotila politiku financování, která se na ně vztahuje a která na období 2014–2020 namísto dotací stanoví přímé platby. 4.3.5 Rozvíjející se odvětví modré biotechnologie v současnosti představuje nízký procentní podíl zaměstnanosti v Evropě a jeho hrubá přidaná hodnota se odhaduje na 0,8 miliard EUR. V blízké budoucnosti se očekává, že se toto odvětví rozvine v podobě specializovaného trhu zaměřeného na produkty s vysokou přidanou hodnotou pro odvětví péče o zdraví, kosmetiky a průmyslových biomateriálů. Do roku 2020 by se mohlo rozrůst na trh střední velikosti rozšiřující se na výrobu metabolitů a primárních látek (tuků, cukrů, polymerů, bílkovin) jako vstupů pro potravinářský, krmivářský a chemický průmysl. V dlouhodobém horizontu a dojde-li k průlomovým technologickým objevům, by se odvětví modré biotechnologie mohlo stát dodavatelem i řady specializovaných produktů s vysokou přidanou hodnotou.