CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 25.1.2007 
KOM(2007) 26 v kone čném znění 
  
Návrh 
NAŘÍZENÍ RADY 
o uložení kone čného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu (PET) 
pocházejícího z Indie na základ ě přezkumu opat ření před pozbytím platnosti podle 
článku 18 na řízení (ES) č. 2026/97 
(předložený Komisí) 
 
CS 2   CS DŮVODOVÁ ZPRÁVA  
1) SOUVISLOSTI NÁVRHU  
 • Odůvodnění a cíle návrhu  
Tento návrh se týká použití na řízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o 
ochraně před dovozem subvencovaných výrobk ů ze zemí, které nejsou členy 
Evropského spole čenství, naposledy pozm ěněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 
ze dne 8. b řezna 2004 (dále jen „základní na řízení“) v řízení o dovozu n ěkterých 
polyethylentereftalát ů pocházejících z Indie. 
 
 • Obecné souvislosti  
Tento návrh se p ředkládá v souvislosti s provád ěním základního na řízení a je 
výsledkem šet ření, které prob ěhlo v souladu s hmotn ěprávními a procesními 
požadavky stanovenými v základním na řízení. 
 • Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu 
Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné p ředpisy.  
 • Soulad s ostatními politikami a cíli Unie  
Nevztahuje se na tento návrh. 
2) KONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 • Konzultace zú častněných stran  
 Zúčastněné strany dot čené tímto řízením již m ěly možnost v pr ůběhu šetření v souladu 
s ustanoveními základního na řízení hájit své zájmy. 
 • Sběr a využití výsledk ů odborných konzultací  
 Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. 
 • Posouzení dopad ů 
Tento návrh je výsledkem provád ění základního na řízení. 
Základní na řízení nestanoví obecné posouzení dopad ů, obsahuje však úplný seznam 
podmínek, které musí být posouzeny. 
 
CS 3   CS 3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU  
 • Shrnutí navrhovaných opat ření 
Dne 1. prosince 2005 Komise oznámila prost řednictvím oznámení (dále jen „oznámení 
o zahájení“), zve řejněném v Úředním věstníku Evropské unie,1 zahájení p řezkumu 
před pozbytím platnosti vyrovnávacích opat ření uložených na dovoz n ěkterých 
polyethylentereftalát ů pocházejících z Indie do Spole čenství. 
Tento přezkum před pozbytím platnosti byl zahájen na základ ě žádosti o p řezkum, 
kterou podal dne 30. srpna 2005 Výbor pr o polyethylenteref taláty (PET) p ři Plastics 
Europe ( Polyetylene Terephthalate (PET ) Committee of Plastics Europe ) (dále jen 
„žadatel“) jménem výrobc ů zastupujících významný podíl, v tomto p řípadě více než 
90 %, celkové výroby n ěkterých polyethylentereftalát ů ve Společenství. 
Přiložený návrh Komise na na řízení Rady obsahuje kone čné závěry týkající se 
subvencování, újmy, p říčinných souvislostí a zájmu Spole čenství. 
Členské státy byly konzultovány v rámci antisubven čních výbor ů dne 16. ledna. 26 
členských stát ů zaujalo k navrhovanému postupu kladné stanovisko a 1 záporné. 
Navrhuje se, aby Rada p řijala přiložený návrh na řízení, který by m ěl být zve řejněn 
v Úředním věstníku Evropské unie nejpozd ěji dne 28. února 2007. 
 • Právní základ  
Nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochran ě před dovozem 
subvencovaných výrobk ů ze zemí, které nejsou členy Evropského spole čenství, 
naposledy pozm ěněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. b řezna 2004. 
 • Zásada subsidiarity  
Návrh spadá do výlu čné pravomoci Spole čenství. Zásada subs idiarity se proto 
neuplatní. 
 • Zásada proporcionality  
Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z t ěchto důvodů: 
 Podoba opat ření je popsána ve výše uvedeném základním na řízení a neponechává 
žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. 
 Údaje o zp ůsobu, jakým je dosaženo toho, aby finan ční a administrativní zát ěž 
Společenství, vlád členských stát ů, regionálních a místních orgán ů, hospodá řských 
subjektů a občanů byla co nejmenší a p řiměřená cíli návrhu, není t řeba uvádět. 
 • Volba nástroj ů 
                                                 
1 Ú ř. věst. C 304, 1.12.2005, oznámení o zahájení (2005/C 304/04), s. 9. 
 
CS 4   CS  Navrhované nástroje: na řízení. 
 Jiné prost ředky by nebyly p řiměřené z tohoto d ůvodu: 
Výše uvedené základní na řízení nestanoví náhradní možnosti. 
4) ROZPOČTOVÉ D ŮSLEDKY  
 Návrh nemá žádné d ůsledky pro rozpo čet Společenství. 
 
 
CS 5   CS Návrh 
NAŘÍZENÍ RADY 
o uložení kone čného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu (PET) 
pocházejícího z Indie na základ ě přezkumu opat ření před pozbytím platnosti podle 
článku 18 na řízení (ES) č. 2026/97 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského spole čenství, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochran ě před dovozem 
subvencovaných výrobk ů ze zemí, které nejsou členy Evropského spole čenství2 (dále jen 
„základní na řízení“), a zejména na článek 18 tohoto na řízení, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochran ě před 
dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského spole čenství3, a zejména na 
čl. 14 odst. 1 tohoto na řízení, 
s ohledem na návrh p ředložený Komisí po konzu ltaci s poradním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
A. POSTUP 
1. Platná opat ření 
(1) Dne 30. listopadu 2000 Rada prost řednictvím na řízení (ES) č. 2603/20004 uložila 
konečná vyrovnávací cla z dovozu n ěkterých polyethylentereftalát ů (dále jen „PET“) 
pocházejících z Indie, Malajsie a Thajska (dále jen „dot čené země“) (dále jen 
„původní šet ření“). Uložená opat ření vycházejí z šet ření vyrovnávacích opat ření 
zahájených podle článku 10 základního na řízení. Rada prost řednictvím na řízení (ES) 
č. 2604/20005 zároveň uložila kone čná antidumpingová cla z dovozu stejného výrobku 
pocházejícího ze stejných zemí. Uložená opat ření vycházejí z antidumpingového 
šetření zahájeného podle článku 5 na řízení Rady (ES) č. 384/96 uvedeného v 
preambuli. 
                                                 
2 Ú ř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1; naposledy pozm ěněno nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Ú ř. věst. 
L 77, 13.3.2004, s. 12). 
3 Ú ř. věst. L 56, 6.3.1996, s.1; naposledy pozm ěněno nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Ú ř. věst. L 340, 
23.12.2005, s. 17). 
4 Ú ř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1. 
5 Ú ř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 21. 
 
CS 6   CS (2) Nařízení Rady č. 2604/2000 zmín ěné v 1. bodu od ůvodnění bylo zm ěněno nařízeními 
Rady (ES) č. 496/2002, 823/2004, 83/2005 a 1646/20056. Změny byly d ůsledkem bu ď 
přezkumných šet ření zahájených podle čl. 11 odst. 3 a 4 nebo cenových závazk ů 
přijatých podle čl. 8 odst. 1 na řízení Rady (ES) č. 384/96 uvedeného v preambuli a 1. 
bodu odůvodnění. 
(3) Rada dne 19. srpna 20047 rovněž uložila kone čná antidumpingová cla z dovozu 
některých PET pocházejících z Austrálie a Čínské lidové repub liky (dále jen „ ČLR“) a 
ukončila řízení týkající se dovozu PET pocházejících z Pákistánu. 
(4) Dne 11. října 2005 Rada zm ěnila míru platných vyrovnávacích opat ření proti dovozu 
PET z Indie8. Změny byly d ůsledkem zrychleného p řezkumu zahájeného podle 
článku 20 základního na řízení. 
2. Žádost o p řezkum 
(5) Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opat ření Komise dne 
30. srpna 2005 obdržela žádost o p řezkum platných opat ření podle článku 18 
základního na řízení (dále jen „p řezkum opat ření před pozbytím platnosti“). 
(6) Tuto žádost dne 30. srpna 2005 podal V ýbor pro polyethylentereftaláty p ři Plastics 
Europe (dále jen „žadatel“) jménem výrobc ů představujících významný podíl, v tomto 
případě více než 90 %, celkové výroby PET ve Spole čenství. 
(7) Žádost o p řezkum opat ření před pozbytím platnosti vycházela ze skute čnosti, že 
pozbytí platnosti opat ření by pravd ěpodobně vedlo k pokra čování nebo op ětovnému 
výskytu subvencování a újmy výrobního odv ětví Společenství. 
(8) Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení p řezkumu podle 
článku 18 základního na řízení existují dostate čné důkazy a dne 1. prosince 20059 tento 
přezkum zahájila. 
(9) Je potřeba poznamenat, že p řed zahájením p řezkumu opat ření před pozbytím platnosti 
a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 9 základního na řízení Komise oznámila 
indické vlád ě, že přijala řádně doloženou žádost o p řezkum, a zahájila s ní konzultace 
za účelem vyjasn ění situace, pokud jde o obsah žádosti a dosažení vzájemn ě 
přijatelného řešení. Komise však na svou na bídku konzultace od indické vlády 
neobdržela žádnou odpov ěď. 
3. Souběžná šetření 
(10) Dne 1. prosince 2005 Komise rovn ěž zahájila p řezkum podle čl. 11 odst. 2 na řízení 
Rady (ES) č. 384/9610 týkající se platných antidumpingových opat ření uložených na 
dovoz PET pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Thajska a 
                                                 
6 Ú ř. věst. L 78, 21.3.2002 s. 4, Ú ř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 7, Ú ř. věst. L 19, 21.1.2005, s. 1, Ú ř. věst. 
L 266, 11.10.2005, s. 10. 
7 Na řízení Rady (ES) č. 1467/2004, (Ú ř. věst. L 271, 19.8.2004, s. 1). 
8 Ú ř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 1. 
9 Ú ř. věst. C 304, 1.12.2005, s. 4. 
10 Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Na řízení Rady naposledy pozm ěněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 
(Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17). 
 
CS 7   CS Tchaj-wanu11. Částečný prozatímní p řezkum podle čl. 11 odst. 3 na řízení Rady 384/96 
omezený na dumping byl zahájen ve stej nou dobu a týkal se dovozu stejného výrobku 
pocházejícího z Korejské republiky a Tchaj-wanu12. 
4. Období p řezkumného šet ření 
(11) Období p řezkumného šet ření zahrnovalo období od 1. října 2004 do 30. zá ří 2005 
(dále jen „období p řezkumného šet ření“ nebo „OPŠ“). Šet ření tendencí v souvislosti 
s újmou zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období p řezkumného šet ření 
(dále jen „posuzované období“). 
5. Strany dot čené šetřením 
(12) Komise oficiáln ě informovala vyvážející výrobc e, zástupce vyvážející zem ě, dovozce, 
výrobce ve Spole čenství, uživatele a žadatele o zahájení p řezkumu opat ření před 
pozbytím platnosti. Zú častněné strany dostaly p říležitost písemn ě oznámit svá 
stanoviska a požádat o slyšení ve lh ůtě stanovené v oznámení o zahájení. Slyšení bylo 
poskytnuto všem zú častněným stranám, které o to požád aly a prokázaly, že pro slyšení 
existují konkrétní d ůvody. 
(13) S ohledem na zjevn ě vysoký po čet indických vyvážejících výrobc ů a výrobc ů a 
dovozců ve Spole čenství uvedených v žádosti o p řezkum opat ření před pozbytím 
platnosti bylo shledáno vhodným v souladu s článkem 27 základního na řízení prov ěřit, 
zda by m ěl být proveden výb ěr vzorku. Aby Komise mohl a rozhodnout, zda bude 
skutečně zapotřebí provést výb ěr vzorku, a aby mohla pop řípadě výběr vzorku provést, 
byly výše popsané strany v souladu s článkem 27 základního na řízení požádány, aby 
se do 15 dn ů od zahájení p řezkumu p řihlásily Komisi a poskytly jí informace 
požadované v oznámení o zahájení. 
(14) Po přezkoumání p ředložených informací bylo vzhledem k nízkému po čtu vyvážejících 
výrobců v Indii, kte ří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že pokud jde o 
vyvážející výrobce v Indii, není výb ěr vzorku zapot řebí. 
(15) Po přezkoumání informací p ředložených výrobci a dovozci ve Spole čenství a 
vzhledem k relativn ě nízkému po čtu odpovědí bylo rozhodnuto, že nebude proveden 
výběr vzorku pro žádnou z t ěchto kategorií. 
(16) Proto byly zaslány dotazníky všem známým vyvážejícím výrobc ům v dotčené zemi, 
dovozcům, dodavatel ům, výrobc ům ze Spole čenství a uživatel ům. 
(17) Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od t ří indických výrobc ů, od dvanácti výrobc ů 
ze Spole čenství, od jednoho dovozce, jednoho dodavatele a od deseti 
zpracovatel ů / uživatel ů. 
(18) Komise vyhledala a ov ěřila všechny informace, které považovala za pot řebné pro svou 
analýzu a provedla inspekce na míst ě u následujících spole čností: 
1. Výrobci ve Spole čenství 
                                                 
11 Úř. věst. C 304, 1.12.2005, s. 9. 
12 Úř. věst. C 304, 1.12.2005, s. 9. 
 
CS 8   CS Voridian BV (Nizozemsko) 
M & G Polimeri Italia Spa (Itálie) Equipolymers Srl (Itálie) La Seda de Barcelona SA (Špan ělsko) 
Novapet SA (Špan ělsko) 
Selenis Industria de Polím eros SA (Portugalsko) 
Selenis Itália Spa (Itálie) dodavatelé ve Spole čenství 
Interquisa SA (Špan ělsko) 
dovozci ve Spole čenství, kte ří nejsou ve spojení 
Global Service International SRL (Itálie) uživatelé ve Spole čenství 
Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgie) 2. Indická vláda Ministerstvo obchodu, Nové Dillí Vláda státu Maharashtra  – Ředitelství pro pr ůmysl, Mumbai 
3. Vyvážející výrobci v Indii 
 SENPET Ltd, Kalkata (d říve Elque Polyesters Limited) 
 Futura Polyesters Limited, Chennai (d říve Futura Polymer Limited) 
 Pearl Engineering Polyme rs Limited, Nové Dillí 
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OB DOBNÝ VÝROBEK 
1. Dotčený výrobek 
(19) Dotčený výrobek je stejný jako v p ůvodním šet ření, tj. PET s viskozitním číslem 
78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dot čené zem ě. 
v současnosti je za řazen pod kódem KN 3907 60 20. 
2. Obdobný výrobek 
(20) Stejně jako v p ůvodním šet ření bylo zjišt ěno, že dot čený výrobek, PET vyráb ěný a 
prodávaný na domácím trhu v dot čené zemi a PET vyráb ěný a prodávaný výrobci ve 
Společenství mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto bylo 
 
CS 9   CS shledáno, že všechny typy PET s viskoz itou 78 ml/g nebo vyšší jsou obdobné ve 
smyslu čl. 1 odst. 5 základního na řízení. 
C. PRAVD ĚPODOBNOST POKRA ČOVÁNÍ NEBO OP ĚTOVNÉHO VÝSKYTU 
SUBVENCOVÁNÍ 
I. Pokračování subvencování - úvod 
(21) Na základ ě informací obsažených v žádosti o p řezkum a odpov ědích na dotazník 
Společenství byly prošet řovány následující režimy, které se údajn ě týkají poskytování 
subvencí. 
1. Původně prošetřované režimy 
Celostátní režimy 
a) režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) b) režim Income Tax Exemption Scheme (ITES) c) režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) d) Export Processing Zones (EPZ / Speciál Economic Zones (SEZ / Export 
Oriented Units (EOU) 
2. Původně neprošetřované režimy subvencí 
Celostátní režimy  
e) režim Advance Licence Scheme (ALS) 
f) režim Export Credit Scheme (ECS) (p řed odesláním a po odeslání) 
Regionální režimy 
g) režim Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS) 
h) režim Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES) i) režimy West Bengal Incentive Schemes (WBIS) j) soustava režim ů pobídek (Package Scheme of Incentives, PSI) vlády státu 
Maharashtra 
(22) Výše popsané režimy a) a c) až e) vycházejí ze zákona o zahrani čním obchodu (rozvoj 
a regulace) z roku 1992 ( č. 22 z r. 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 
(dále jen „zákon o zahrani čním obchodu“). Zákon o zahrani čním obchodu oprav ňuje 
indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících  se vývozní a dovozní  politiky. Ty jsou 
shrnuty v dokumentech o vývozní a dovoz ní politice, kt eré jsou od 1. zá ří 2004 
označovány jako „politika zahrani čního obchodu“ a vydává je ministerstvo obchodu 
jednou za p ět let a pravideln ě je aktualizuje. Jeden dokument o vývozní a dovozní 
politice se v tomto p ř
ípadě týká období p řezkumného šet ření; jde o p ětiletý plán 
týkající se období od 1. zá ří 2004 do 31. b řezna 2009 („politika EXIM 2004–2009“). 
 
CS 10   CS Kromě toho indická vláda stanoví post upy, jimiž se politika EXIM 2004–2009 řídí 
v publikaci „P říručka postup ů, 1. září 2004 až 31. b řezna 2009, svazek I“ („HOP I 
2004–2009“). Také P říručka postup ů (HOP) se pravideln ě aktualizuje. 
(23) Režim Income Tax Scheme  uvedený výše v písmenu b)  vychází ze zákona o dani 
z příjmu z roku 1961, který je každoro čně novelizován zákonem o financování. 
(24) Režim Export Credit Scheme  uvedený výše v písmenu f) vychází z oddíl ů 21 a 35A 
zákona o bankovní regulaci z roku 1949, kt erý dovoluje Indické centrální bance 
(„ICB“) řídit komer ční banky v oblasti vývozních úv ěrů. 
(25) Režim Gujarat Sales Tax Incentive Scheme  uvedený výše v písmenu g) je spravován 
vládou státu Gujarat a vychází z politiky podpory pr ůmyslu; režim Gujarat Electricity 
Duty Exemption Scheme uvedený výš e v písmenu h) vychází ze zákona Bombay 
Electricity Duty Act  z roku 1958. 
(26) Režim uvedený v písmenu j) řídí stát Maharashtra a vych ází z rozhodnutí ministerstva 
průmyslu, energetiky a práce státu Maharashtra. 
(27) Režim uvedený v písmenu i) byl z řízen vládou státu Západní Bengálsko 
prostřednictvím oznámení ministerstva obchodu a pr ůmyslu č. 588–CI/H ze dne 
22. června 1999 (dále jen „WBIS 1999“), kter é bylo naposledy nahrazeno oznámením 
č. 134–CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. b řezna 2004 (dále jen „WBIS 2004“). 
(28) Po zveřejnění zjištění týkajících se údajného subve ncování indická vláda znovu 
poukazuje na řadu pochybností ohledn ě napadnutelnosti režim ů a výpočtu výší 
subvencí. Rovn ěž opakuje, že v daném p řípadě k pokra čování subvencování 
pravděpodobně nedochází. V dané  souvislosti je t řeba poukázat na to, že tato námitka 
neobsahuje žádné nové argumenty, které by zm ěnily závěry uvedené v tomto na řízení. 
II. Celostátní režimy  
1. Režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) 
a) Právní základ 
(29) Podrobný popis DEPBS je uveden v odstavci 4.3 politiky EXIM 2004–2009 a 
v odstavcích 4.3–4.4 HOP I 2004–2009. 
(30) Bylo zjišt ěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobc ů neobdržel žádné 
napadnutelné p říspěvky na základ ě (DEPBS). Proto nebylo považováno za nutné 
v rámci tohoto šet ření dále tento režim analyzovat. 
2. Režimy Income Tax Schemes 
(31) Bylo zjišt ěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobc ů neobdržel žádné 
napadnutelné p říspěvky na základ ě ITES. Proto nebylo považováno za nutné v rámci 
tohoto šet ření dále tento režim analyzovat. 
3. Režim Export Promotion Cap ital Goods Scheme (EPCGS) 
a) Právní základ 
 
CS 11   CS (32) Podrobný popis EPCGS je uveden v kapitole 5 politiky EXIM 2004–2009 a 
v kapitole 5 HOP I 2004–2009. 
b) Způsobilost 
(33) Pro tento režim jsou zp ůsobilí výrobci / vývozci a prodejci / vývozci vázaní na 
podporující výrobce. 
c) Praktické provedení 
(34) Za podmínky vývozního závazku je spole čnosti povoleno dovážet kapitálové statky 
(nové a – od dubna 2003 – použité kapitálové statky do stá ří 10 let) za sníženou nebo 
nulovou sazbu cla. Pro tento ú čel vydává indická vláda na základ ě žádosti a platby 
poplatku licenci EPCGS. Aby byl spln ěn vývozní závazek, musí se dovážené výrobní 
statky během určitého období použít pro výrobu ur čitého množství vyváženého zboží. 
(35) Držitel licence EPCGS m ůže kapitálové statky po řizovat také na domácím trhu. 
V takovém p řípadě může domácí výrobce kapitálových statk ů využít výhody 
bezcelního dovozu sou částí potřebných pro výrobu t ěchto kapitálových statk ů. 
Alternativn ě může domácí výrobce nárokovat výhodu domn ělého vývozu s ohledem 
na dodávku kapitálových statk ů držiteli licence EPCGS. 
d) Závěr k režimu EPCG  
(36) Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bod ii) a čl. 2 
odst. 2 základního na řízení. Snížení cla p ředstavuje finan ční příspěvek poskytnutý 
indickou vládou, nebo ť snižuje p říjem indické vlády z výb ěru cla, které by jinak bylo 
splatné. Snížení cla navíc dává výhodu vývozci, protože clo ušet řené při vývozu 
zvyšuje jeho likviditu. 
(37) Režim EPCGS je navíc stanoven zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, nebo ť 
tyto licence nelze získat bez závazku exportovat. Proto je považován za specifický a 
napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního na řízení. 
(38) V důsledku toho tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo 
navracení u náhradních vstup ů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) podbodu ii) základního 
nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do p ůsobnosti t ěchto povolených režim ů, 
jak je uvedeno v p říloze I bodu i) základního na řízení 1, protože se nespot řebovávají 
při výrobě vyvážených výrobk ů. 
e) Výpočet výše subvence 
(39) Nikdo ze spolupracujících výrobc ů během OŠ nenakoupil žádné kapitálové statky. 
Jedna spole čnost však nadále využívala osvobozen í od cla pro kapitálové statky 
zakoupené p řed OŠ za částku zjišt ěnou v původním šet ření. Částka subvence získaná 
během OPŠ byla vypo čtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního na řízení na základ ě 
neuhrazeného cla z dovezených kapitálových statk ů rozloženého b ěhem období, které 
odráží skute čnou dobu amortizace t ěchto kapitálových statk ů vyvážejícího výrobce. 
V souladu se zavedenou praxí byla částka připadající na období p řezkumného šet ření 
opravena p řičtením úroku za toto období, a by odrážela celou výši p říspěvku v průběhu 
času. Aby bylo možno jako čitatele získat částku subvence, byly podle čl. 7 odst. 1 
písm. a) základního na řízení od této částky ode čteny poplatky nezbytn ě vzniklé 
 
CS 12   CS k získání subvence. Podle čl. 7 odst. 2 a 3 základního na řízení byla tato částka 
subvence jako p říslušný jmenovatel p řepočtena na vývozní obrat b ěhem období 
přezkumného šet ření, nebo ť tato subvence je stanove na v závislosti na vývozní 
výkonnosti a nebyla p řidělena podle zhotoveného, vyrobeného, vyvezeného nebo 
přepraveného množství. Spole čnost, která nadále tento režim využívala, získala 
subvenci ve výši 0,38 %. 
4. Režim Export Credit Scheme (ECS) 
a) Právní základ 
(40) Podrobnosti o tomto režimu jsou uvedeny v rámcovém ob ěžníku 
IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (úv ěrování vývozu v zahrani ční měně) a rámcovém 
oběžníku IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (úv ěrování vývozu v rupiích) Indické centrální 
banky („ICB“), který byl zaslán všem komer čním bankám v Indii. 
b) Způsobilost 
(41) K účasti v tomto režimu jsou oprávn ěni vyrábějící vývozci a obc hodující vývozci. 
Bylo zjišt ěno, že režimu ECS využila jedna ze spole čností spolupracujících v řízení. 
c) Praktické provedení 
(42) Podle tohoto režimu nastavuje ICB maxi mální úrokové sazby použitelné pro vývozní 
úvěry, a to jak v indických rupiích, tak v cizí m ěně, které mohou komer ční banky 
účtovat vývozci, „aby vývozc ům zajistily dostupnost úv ěru za mezinárodn ě 
konkurenceschopné sazby“. ECS se skládá ze dvou podrežim ů, režimu Pre-Shipment 
Export Credit Scheme („packing credit“) , který pokrývá úv ěry poskytované vývozci 
na financování nákupu, zpracování, výrobu, balení a/nebo odeslání zboží p řed 
vývozem, a režimu Post-Shipment Export Credit Scheme , který zajiš ťuje provozní 
kapitálové p ůjčky za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává 
bankám pokyn, aby poskytly ur čitou částku svého čistého bankovního úv ěru na 
financování vývozu. 
(43) Na základ ě rámcového ob ěžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úv ěry za 
preferenční úrokové sazby ve srovná ní s úrokovými sazbami b ěžných komer čních 
úvěrů (dále jen „hotovostní úv ěry“), které jsou čistě stanoveny za tržních podmínek. 
d) Závěr k režimu ECS 
(44) Za prvé mohou preferen ční úrokové sazby úv ěru ECS stanovené rámcovými ob ěžníky 
ICB snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady čistě 
stanovenými tržními podmínkami a vývozci poskytují v tomto p řípadě výhodu ve 
smyslu čl. 2 odst. 2 základního na řízení. Poskytnutí výhody bylo uznáno pouze 
v případě spolupracujících vývozc ů, u nichž byly zjišt ěny rozdíly úv ěrových sazeb. 
Rozdíly v sazbách mezi úv ěry poskytnutými na základ ě rámcových ob ěžníků ICB a 
komerčními „hotovostními úv ěry“ nelze vysv ětlit čistě tržním chováním komer ční 
banky. 
(45) Za druhé a bez ohledu na skute čnost, že preferen ční úvěry v rámci ECS jsou 
poskytovány komer čními bankami, je tato výhoda finan čním příspěvkem vlády ve 
smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního na řízení. ICB je ve řejnoprávním subjektem a 
 
CS 13   CS spadá tedy pod definici „vlády“ v čl. 1 odst. 3 základního na řízení. Je to subjekt ve 
100% vlastnictví státu, sleduje cíle ve řejné politiky, nap ř. měnové politiky, a její 
vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjekt ům v tom 
smyslu, že komer ční banky jsou vázány ur čitými podmínkami, mimo jiné 
maximálními úrokovými sazbami pro úroky z vývozních úv ěrů stanovenými 
v rámcových ob ěžnících ICB a ustanoveními ICB, že komer ční banky musí 
poskytnout ur čitou částku svých čistých bankovních úv ěrů ve prosp ěch financování 
vývozů. Tento pokyn zavazuje komer ční banky k tomu, aby vykonávaly funkce 
zmíněné v čl. 2 odst. 1 písm. a) bod ě i) základního na řízení, v tomto p řípadě 
poskytovaly p ůjčky ve form ě preferen čního financování vývozu. Takový p římý 
převod pen ěžních prost ředků ve form ě půjček za určitých podmínek by jinak byl 
svěřen vládě a skutečnost se v žádném smyslu neliš í od jednání obvykle provád ěného 
vládou podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv). Tato subvence je považována za 
specifickou a napadnutelnou, protože preferen ční úrokové sazby jsou k dispozici 
pouze ve vztahu k financování vývozních tran sakcí, a proto jsou závislé na vývozní 
výkonnosti podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního na řízení. 
e) Výpočet výše subvence 
(46) Výše subvence byla vypo čtena na základ ě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní 
úvěry využité b ěhem období p řezkumného šet ření a částkou, která by byla zaplacena, 
pokud by byly uplatn ěny stejné úrokové sazby jako u b ěžných komer čních úvěrů 
využitých danou spole čností. Tato výše subvence ( čitatel) byla p řepočtena na celkový 
vývozní obrat v období p řezkumného šet ření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 
základního na řízení, nebo ť subvence je závislá na  vývozní výkonnosti a nebyla 
poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo p řepravených množství. 
Společnost, která využila režimu ECS, získala subvenci ve výši 0,1 %. 
5. Režim Export Oriented Units Schneme (EOUS)  / režimy Special Economic Zones Scheme 
(SEZ) 
(47) Bylo zjišt ěno, že žádný ze spolupracu jících vyvážejících výrobc ů neobdržel na základ ě 
režimu SEZS  žádné napadnutelné p říspěvky. Nicmén ě dvě indické spole čnosti měly 
status EOU a b ěhem OPŠ získaly napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a 
posouzení jsou proto omezeny na režim EOUS.  
a) Právní základ 
(48) Podrobný popis režimu EOU je uveden v kapitole 6 politiky EXIM 2004–2009 a 
v HOP I 2004–2009. 
b) Způsobilost 
(49) S výjimkou čistě obchodních spole čností mohou být v rámci EOUS z řízeny všechny 
podniky, které v zásad ě provádějí vývoz celé své produkce výrobk ů nebo služeb. Aby 
byly podniky ve výrobních odv ětvích způsobilé pro režim EO US, musí naplnit 
podmínku minimálního investi čního prahu stálých aktiv (10 milion ů indických rupií). 
c) Praktické provedení 
 
CS 14   CS (50) Jak bylo zjišt ěno v původním šet ření, EOUS se mohou nacházet a být založeny 
kdekoli v Indii. 
(51) Žádost o status EOU musí obs ahovat informace pro dobu p říštích pěti let, mimo jiné 
plánovaný objem výroby, p ředpokládaný objem vývozu, požadavky na dovoz a 
domácí požadavky. Po schválení žádosti spole čnosti ze strany ú řadů bude spole čnost 
informována o podmínkách spojených s tímto schválením. Dohoda o uznání společnosti v rámci EOU je platná po dobu p ěti let a m ůže být prodloužena o další 
období. 
(52) Velmi důležitou povinností podniku v rámci EOU,  jak ji stanoví politika EXIM 2004–
2009, je dosáhnout čistých devizových p říjmů (dále jen „NFE“); celková hodnota 
vývozů v referen čním období (5 let) musí být tedy vyšší než celková hodnota 
dovezeného zboží. 
(53) Jednotky EOU mají nárok na následující úlevy: 
i) osvobození od dovozního cla u všech typ ů zboží (včetně kapitálových statk ů, 
surovin a spot řebního materiálu) pot řebného k zhotovení, výrob ě či zpracování 
nebo v souvislosti s t ěmito činnostmi; 
ii) osvobození od spot řební daně u zboží nakoupeného z domácích zdroj ů; 
iii) vrácení centrální dan ě z prodeje zaplacené ze zboží nakoupeného z místních 
zdrojů; 
iv) možnost prodat část výroby na domácím trhu až do výše 50 % hodnoty vývoz
ů 
FOB, za podmínky spln ění pozitivního zisku NFE po uhrazení koncesních cel, 
tj. spotřební daně z hotových výrobk ů; 
v) částečné vrácení cla zaplaceného z paliva nakoupeného od tuzemských 
ropných spole čností; 
vi) osvobození od dan ě z příjmu běžně splatné ze zisk ů z vývozu v souladu 
s oddílem 10B zákona o dani z p říjmu po dobu 10 let od zahájení činnosti, 
avšak nejdéle do roku 2010; 
vii) možnost zahrani čního vlastnictví kapitálu ve výši 100 %. 
(54) Jednotky p ůsobící v rámci t ěchto režim ů jsou vázány dohledem celních ú řadů 
v souladu s oddílem 65 celního zákona. 
(55) Ze zákona mají povinnost vést řádnou evidenci všech dovoz ů, spotřeby a využití 
veškerých dovezených materiál ů, jakož i vývoz ů uskutečněných v souladu s bodem 
6.11.1 HOP 2004–2009. Tyto doklady musí být pravideln ě předkládány p říslušným 
orgánům prostřednictvím čtvrtletních a výro čních zpráv o pokroku. 
(56) Podle odstavce 6.11.2 HOP I 2004–2009 se však  „v žádném okamžiku nevyžaduje, 
aby [jednotka EOU] vykazovala vzáj emný vztah mezi každou dovozní zásilkou a 
svým vývozem, p řevody na jiné jednotky, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti 
nebo zásobami“. 
 
CS 15   CS (57) Prodej na domácím trhu je uskute čňován a evidován na základ ě autocertifikace. Proces 
odesílání vývozních zásilek EOU probí há pod dohledem pracovníka celního / 
finančního úřadu, který v EOU trvale p ůsobí. 
(58) V daném p řípadě režim EOUS využívali dva spolupracující vývozci. Tito 
spolupracující vývozci využív ali tento režim pro dovoz su rovin a kapitálových statk ů 
bez dovozního cla, za ú čelem nákupu zboží na domácím trhu bez spot řební daně, za 
účelem vrácení dan ě z prodeje a za ú čelem možnosti prodat část své produkce na 
domácím trhu. Jedna z vyvážejících spole čností tento režim využívala také pro 
částečné vrácení cla zaplaceného z pali va zakoupeného od domácích ropných 
společností. To znamená, že tyto subjekty  využívaly všech výhod popsaných výše ve 
52. bodě odůvodnění v rámci podbod ů i) až v). Šet ření ukázalo, že dot čení vývozci 
nevyužívali výhody ustanovení  o osvobození od dan ě z příjmu v rámci EOUS. 
d) Závěry k režimu EOUS 
(59) Osvobození EOU od dvou typ ů dovozního cla (tzv. „základního cla“ a „zvláštního 
dodatečného cla“) a vrácení dan ě z prodeje jsou finan čními příspěvky indické vlády ve 
smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního na řízení. Státní p říjem, který by byl 
uskutečněn, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým p říjmem, který tedy navíc pro 
EOU představuje výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního na řízení, nebo ť EOU 
ušetřil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatná cla a byla mu vrácena da ň 
z prodeje. 
(60) Osvobození od spot řební daně a odpovídajícího dovozního cla (tzv. „dodate čného 
cla“) však nemá za následek ušlý p říjem, který by byl jinak uskute čněn. Spotřební daň 
a dodatečné clo by, pokud by byly zaplaceny, mohly být použity jako kredit pro 
vlastní budoucí celní závazky (tzv. mechanis mus „CENVAT“). Proto tato cla nejsou 
konečná. V rámci mechanismu „CENVAT“ se kone čné clo uplat ňuje jen u p řidané 
hodnoty, nikoli u vstupních materiál ů. 
(61) Pouze osvobození od základní ho cla, zvláštního dodate čného cla, částečné vrácení cla 
zaplaceného z paliva nakoupeného od domácích ropných spole čností a vrácení dan ě 
z prodeje tedy p ředstavují subvence ve smyslu článku 2 základního na řízení. Tyto 
subvence jsou dle zákona závislé na vývozní  výkonnosti, a jsou proto považovány za 
specifické a napadnutelné podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního na řízení. Vývozní cíl 
EOU, jak je stanoven v oddíle 6.1  politiky EXIM 02–07 je nutným p ředpokladem 
k získání pobídek. 
(62) Jeden ze spolupracujících vývozc ů tvrdil, že se Komise p ři posuzování osvobození od 
cla u surovin odchýlila od od ůvodnění uvedeného v p ůvodním šet ření a že vyrovnáno 
by případně mělo být pouze nadm ěrné promíjení cla. V této souvislosti je však t řeba 
namítnout, že otázka, zda EOU p ředstavuje povolený systém navracení cla či nikoli, 
byla v dob ě původního šet ření při posuzování napadnutelné částky nastolena bez 
ohledu na to, zda režim p ředstavuje systém navracení cla v souladu s ustanoveními 
základního na řízení13. V rámci tohoto p řezkumu byl režim jako celek spole čně se 
systémem monitorování pe člivě prošetřen.  
                                                 
13 26. bod od ůvodnění, nařízení Rady (ES) č. 2603/2000, Ú ř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1. 
 
CS 16   CS (63) Z šetření vyplývá, že tyto subvence nelze pova žovat za povolené systémy navracení 
cla ani systémy navracení  u náhradních vstup ů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) 
základního na řízení. Nevyhovují p řísným pravidl ům stanoveným v p říloze I (písmena 
h) a i)), p říloze II (definice a prav idla pro navracení) a p říloze III základního na řízení. 
Jsou-li ustanovení o vrácení dan ě z prodeje a osvobození od dovozního cla používána 
pro nákup kapitálových statk ů, nejsou již v souladu s pravidly pro povolené systémy 
navracení, protože kapitálové statky se nespot řebovávají ve výrobním procesu, jak 
požaduje p říloha I písmeno h) (vrácení dan ě z prodeje) a i) (úle va od dovozního cla). 
(64) Kromě toho bylo zjišt ěno, že indická vláda nemá ú činný systém ani postup pro 
ověření, zda a v jakém objemu byly p ři výrobě vyváženého výrobku spot řebovány 
vstupy nakoupené bez cla nebo podléhající vrácení dan ě z prodeje (p říloha II část II 
odst. 4 základního na řízení a v p řípadě program ů navracení u náhradních vstup ů 
příloha III část II odst. 2 základního na řízení). Zavedený ov ěřovací systém je zam ěřen 
na sledování povinnosti dosažení čistého devizového p říjmu a nikoli na spot řebu 
dovozů v souvislosti s výrobou vyváženého zboží. 
(65) EOU může prodat zna čné množství své výroby, až 50 % svého ro čního obratu, na 
domácím trhu. Proto ze zákona neexistuje  povinnost vyvézt celkové množství 
vyrobených výsledných výrobk ů. Navíc dochází k t ěmto domácím transakcím bez 
dohledu a kontroly vládních orgán ů. Tyto transakce podl éhají pouze postupu 
autocertifikace. V d ůsledku toho nepodléhá celní území EOU, a to ani částečně, 
fyzické kontrole indických orgán ů. Tyto okolnosti zvyšují význam dalších prvk ů 
ověřování, zejména kontroly vztahu mezi bezcelními vstupy a výslednými výrobky 
určenými na vývoz, aby mohly být považovány za systém ov ěřování navracení cla. 
(66) Pokud jde o další zavedené ov ěřování, je t řeba připomenout, že EOU nemá z právního 
hlediska v žádném okamžiku povinnost vyka zovat vzájemný vztah mezi každou 
dovozní zásilkou a p říslušným výsledným výrobkem.  Pouze pokud by byly takové 
kontroly zavedeny, mohly by indické or gány získat dostatek informací o kone čném 
místě určení vstup ů za účelem účinné kontroly, zda osvobození od cla a navracení 
daně z prodeje nep řevyšuje vstupy pro výrobu na vývoz. M ěsíční daňová přiznání pro 
prodej na domácím trhu provád ěná na základ ě vlastního posouzení, která jsou 
pravideln ě vyhodnocována indickými orgány, nesta čí. Kromě toho je ú čelem 
měsíčních daňových přiznání sledovat spot řební daně a nikoli kontrolovat místo ur čení 
vstupů. Ani interní systémy spole čností provozované bez zákonné povinnosti by jako 
takové neposta čovaly vzhledem k tomu, že systém ov ěřování navracení cla musí být 
navržen a vynucován státem a jeho provád ění by nem ělo být ponecháno na uvážení 
vedení každé jednotlivé dot čené spole čnosti. V d ůsledku toho bylo šet řením zjišt ěno, 
že indická politika EXIM výslovn ě nepožaduje, aby jednotka EOU vykazovala vztah 
mezi vstupními materiály a výsledným výr obkem, a že indická vl áda nezavedla žádný 
účinný kontrolní mechanismus ke st anovení toho, jaké vstupy byly p ři výrobě 
vyváženého výrobku spot řebovány a v jakém objemu. 
(67) Indická vláda neprovedla ani další p řezkoumání na základ ě skutečně použitých vstup ů, 
ačkoli je p ři neexistenci ú činného systému ov ěřování obvykle nutné takové 
přezkoumání provést (p říloha II část II odstavec 5 a p říloha III část II odstavec 3 
základního na řízení). Navíc indická vláda neprokázala, že nedošlo k nadm ěrné úlevě. 
(68) S ohledem na výše uvedené skute čnosti musí být námitka spole čnosti, že se Komise 
při posuzování osvobození od cla u surovin odchýlila od od ůvodnění uvedeného v 
 
CS 17   CS původním šet ření a že by p řípadně mělo být vyrovnáno pouze nadm ěrné promíjení cla, 
zamítnuta. 
e) Výpočet výše subvence 
(69) V dané souvislosti je p ři absenci povoleného systému navracení cla nebo navracení 
u náhradních vstup ů prominutí celkového dovozního cla (základního cla a zvláštního 
dodatečného cla) obvykle splatného p ři dovozu, jakož i vrácení dan ě z prodeje a cla z 
paliva nakoupeného od domácích ropných spole čností, vše v pr ůběhu období 
přezkumného šet ření, napadnutelnou výhodou. 
i) Osvobození od dovozního cla (z ákladního cla a zvláštního dodate čného cla) a vrácení dan ě 
z prodeje u surovin a vrácení cla z pa liva nakoupeného od domácích ropných spole čností) 
(70) Výše subvence pro vývozce vedené jako EOUS byla vypo čtena na základ ě ušlého 
dovozního cla (základního cla a zvláštního dodate čného cla) z materiál ů dovezených 
pro EOU jako celek, na základ ě vrácené dan ě z prodeje a vráceného cla z paliva 
nakoupeného od domácích ropných spole čností, vše v pr ůběhu období p řezkumného 
šetření. Poplatky nezbytn ě vynaložené pro získání subvence byly v souladu s čl. 7 
odst. 1 písm. a) základního na řízení od této částky ode čteny, aby byla zjišt ěna výše 
subvence jakožto čitatele. Podle čl. 7 odst. 2 základního na řízení byla tato částka 
subvence jako p říslušný jmenovatel p řepočtena na p říslušný vývozní obrat b ěhem 
období přezkumného šet ření, neboť tato subvence je stanov ena v závislosti na vývozní 
výkonnosti a nebyla p řidělena vzhledem k zhotovenému, vyrobenému, vyvezenému 
nebo přepravenému množství. Takto získaná rozp ětí subvencí u t ěchto dvou 
společností činila 0,9 % a 5,8 %. 
ii) Osvobození od dovozního cla (z ákladního cla a zvláštního dodate čného cla) u kapitálových 
statků 
(71) Kapitálové statky nejsou fyzicky za členěny do hotového z boží. V souladu s čl. 7 
odst. 3 základního na řízení byla výhoda spole čností, jež jsou p ředmětem šetření, 
vypočtena na základ ě výše nezaplaceného cla z dove zených kapitálových statk ů 
rozloženého na dobu odpovídající b ěžné době amortizace takových kapitálových 
statků u společností, jež jsou p ředmětem šetření. Pro stanovení této b ěžné doby 
amortizace byly jako referen ční použity skute čné doby amortizace dvou dot čených 
spolupracujících vývozc ů, tj. 18 let. Takto vypo čtená částka připadající na období 
přezkumného šet ření byla upravena p řipočtením úroku, který v pr ůběhu tohoto období 
vznikl, s cílem zohlednit vývoj hodnoty výhody v čase, a tím stanovit úplnou výhodu 
tohoto režimu pro p říjemce. Podle čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního na řízení byla 
tato částka subvence jako p říslušný jmenovatel p řepočtena na vývozní obrat b ěhem 
období přezkumného šet ření, neboť tato subvence je stanov ena v závislosti na vývozní 
výkonnosti a nebyla p řidělena vzhledem k zhotovenému, vyrobenému, vyvezenému 
nebo přepravenému množství. Takto získaná rozp ětí subvencí u t ěchto dvou 
společností činila 1,8 % a 0,4 %. 
(72) Celkové rozp ětí subvencí v rámci režimu EOUS u dot čených spole čností činila 2,7 % 
a 6,2 %. 
6. RežimAdvance Licence Scheme (ALS) 
 
CS 18   CS a) Právní základ 
(73) Podrobný popis tohoto režimu je uveden v kapitolách 4.1 až 4.1.14 politiky EXIM 
2004–2009 a v kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2004–2009. 
b) Způsobilost 
(74) ALS se skládá ze šesti podrežim ů, jak je podrobn ěji popsáno níže. Tyto podrežimy se 
mimo jiné liší rozsahem zp ůsobilosti. Výrobci / vývozci a obchodníci / vývozci, kte ří 
jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou zp ůsobilí pro ALS na fyzický vývoz a pro 
ALS na ro ční potřebu. Výrobci / vývozci provád ějící dodávky kone čnému vývozci 
jsou způsobilí pro ALS na dodávku meziprodukt ů. Hlavní dodavatelé dodávající 
v rámci kategorií „domn ělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 politiky EXIM 
2004–2009, jako jsou nap ř. dodavatelé jednotky orientované  na vývoz („EOU“), jsou 
způsobilí pro ALS na domn ělý vývoz. Dodavatelé meziprodukt ů výrobcům/vývozc ům 
jsou způsobilí pro výhody „domn ělého vývozu“ v rámci podrežim ů Advance Release 
Order  (ARO) a tuzemského back-to-back akreditivu. 
c) Praktické provedení 
(75) Předběžné licence mohou být vydávány na: 
i) Fyzický vývoz:  Toto je hlavní podrežim. Umož ňuje bezcelní dovoz vstupních 
materiálů potřebných k výrob ě určitého výsledného výrobku ur čeného na 
vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek ur čený na vývoz 
musí opustit indické území. Podmínky pro bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost v četně typu výrobku ur čeného na vývoz jsou uvedeny 
v licenci. 
ii) Roční potřebu: Tato licence není spojena s ur čitým výrobkem ur čeným na 
vývoz, ale s širší skupinou výrobk ů (např. chemické a p říbuzné výrobky). 
Držitel licence je oprávn ěn, do určité mezní hodnoty stanovené na základ ě jeho 
předchozí vývozní činnosti, bezceln ě dovážet jakýkoli vstup pot řebný k výrob ě 
jakékoli položky spadající do dané skupiny výrobk ů. Může se rozhodnout pro 
vývoz jakéhokoli výsledného výrobku spadajícího do dané skupiny výrobk ů, 
který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla. 
iii) Dodávky meziprodukt ů: Tento podrežim pokrývá p řípady, kdy dva výrobci 
chtějí vyrábět jeden výrobek ur čený na vývoz a rozd ělí proces výroby. 
Výrobce/vývozce vyrábí meziprodukt. Smí bezceln ě dovážet vstupní materiály 
a pro tento ú čel může získat ALS na dodávky meziprodukt ů. Konečný vývozce 
dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt. 
iv) Domnělý vývoz: Tento podrežim umož ňuje hlavnímu dodavateli bezceln ě 
dovážet vstupy pot řebné k výrob ě zboží, které má být prodáno jako „domn ělý 
vývoz“ kategoriím zákazník ů uvedeným v odstavci 8.2. písm. b) až g) a i) až j) 
politiky EXIM 2004–2009. Jinak řečeno, hotové výrobky nemusí opustit zemi, 
ale jsou na základ ě statutu zákazníka považovány za domn ělý vývoz. Spadaly 
by sem i dodávky jednotce EOU nebo dr žiteli licence v rámci režimu Export 
Promotion Cupital Goods . 
 
CS 19   CS v) ARO:  Držitel ALS, který si hodlá opat řit vstupy z domácích zdroj ů místo 
přímého dovozu, má možnost opat řit si je v rámci ARO. V takových p řípadech 
jsou předběžné licence potvrzeny jako ARO a p ři dodávce v nich uvedených 
položek p řevedeny na domácího dodavatele. P řevedení ARO poskytuje 
domácímu dodavateli výhody domn ělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 
8.3 politiky EXIM 2002–2007 (tj. ALS na dodávky meziprodukt ů / domnělý 
vývoz, vrácení cla p ři domnělém vývozu a náhrada kone čné spotřební daně). 
V rámci mechanismu ARO jsou dan ě a cla vraceny dodavateli namísto 
finálnímu vývozci ve form ě vrácení / náhrady cla. Vrácení daní / cla je možné 
jak v případě domácích vstup ů, tak v případě dovezených vstup ů. 
vi) Tuzemský back-to-back akreditiv:  Tento podrežim se op ět týká domácích 
dodávek pro držitele ALS. Držitel ALS m ůže požádat banku o otev ření 
tuzemského akreditivu ve prosp ěch domácího dodavatele . Na licenci na p římý 
dovoz bude banka zapo čítávat pouze hodnotu a množ ství položek opat řených 
z domácích zdroj ů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na 
výhody domn ělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 
2002–2007 (tj. ALS na dodávky meziprodukt ů/domnělý vývoz, vrácení cla p ři 
domnělém vývozu a náhrady kone čné spotřební daně). 
(76) Bylo zjišt ěno, že v období p řezkumného šet ření pouze jeden spolupracující vývozce 
získal úlevy v rámci t ří podrežim ů spojených s dot čeným výrobkem, tj. i) ALS na 
fyzický vývoz, v) ARO a iv) ALS na domn ělý vývoz. Není proto t řeba zkoumat 
napadnutelnost ii) ro ční potřeby, iii) dodávek meziprodukt ů a vi) režimu tuzemský 
back-to-back akreditiv. 
(77) Pro účely ověření indickými ú řady je držitel licence  ze zákona povinen vést 
„pravdivou a řádnou evidenci spot řeby a využití dováženého zboží v rámci licence, a 
to ve stanoveném formátu (kapitola 4.30 a p říloha 23 HOP I 2004–2009), tj. registr 
skutečné spotřeby („registr podle p řílohy 23“). Od kv ětna 2005 musí spole čnost 
přílohu 23 nejen dodržovat, ale musí být  také podepsána autorizovaným ú četním 
znalcem a zaslána indickým ú řadům. Povinnost p ředložit přílohu 23 se vztahuje na 
licence vydané po vstupu nových pravidel v platnost v kv ětnu 2005. Praktické 
provádění tohoto nového systému proto nem ůže být ov ěřeno, nebo ť v době šetření 
neplatila povinnost p ředkládat zprávy k t ěmto licencím. 
(78) U podrežim ů uvedených výše pod písmeny i), iv) a (v) jsou bezcelní dovozní množství 
i vývozní povinnost (v četně domnělého vývozu) stanoveny indi ckou vládou ve smyslu 
množství a hodnoty a zaznamenány na licenci. Krom ě toho musí být v dob ě dovozu a 
vývozu odpovídající transakce zaznamenány na licenci státními ú ředníky. Objem 
dovozů povolených v rámci tohoto režimu stanoví indická vláda na základ ě 
standardních norem pro vstupy a výstupy ( standard input-output norms, SIONs ). 
SIONs existují pro v ětšinu výrobk ů včetně dotčeného výrobku a jsou zve řejněny 
v HOP II 2004-2009. 
(79) Dovážené vstupní materiály jsou nep řenosné a musí být použity k výrob ě výsledného 
vyváženého výrobku. Vývozní povinnost musí být spln ěna v předepsané lh ůtě po 
vydání licence (18 m ěsíců, přičemž lze lh ůtu dvakrát prodloužit, pokaždé o 6 m ěsíců). 
(80) Držitel p ředběžné licence, který si hodlá opat řit vstupy z domácích zdroj ů místo 
přímého dovozu, má možnost opat řit si je oproti ARO. V takových p řípadech jsou 
 
CS 20   CS předběžné licence potvrzeny jako ARO a p ři dodávce v nich uvedených položek 
převedeny na dodavatele. 
(81) V průběhu šetření bylo zjišt ěno, že objem vstupních materiál ů dovezených 
spolupracujícím vývozcem v rámci bezcelní ho dovozního množství SIONs pod 
různými podrežimy p řesáhl objem materiálu pot řebného pro výrobu referen čního 
množství výsledného výrobku ur čeného na vývoz. SIONs pro dot čený výrobek tedy 
nebyly přesné. 
d) Závěr 
(82) Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a 
čl. 2 odst. 2 základního na řízení, tj. finan čním příspěvkem indické vlády, ze kterého 
vyplývá prosp ěch pro šet řené vývozce. 
(83) Kromě toho je ALS na fyzický vývoz jednozna čně ze zákona podmín ěn vývozní 
výkonností, a je tudíž považován za sp ecifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 
písm. a) základního na řízení. Bez vývozního závazku nem ůže společnost využívat 
výhod vyplývajících z t ěchto režim ů. 
(84) ALS na „domn ělý vývoz“ je ve skute čnosti podmín ěn vývozní výkonností. Využívala 
jej v menším rozsahu pouze jedna spole čnost, a to pouze p ři dodávkách pro EOUs 
nebo jednotky v SEZ; ob ě tyto kategorie jsou popsány v odstavci 8.2. písm. b) politiky 
EXIM 2002–2007. Tato spole čnost uvedla, že její zákazníci nakonec dot čený výrobek 
vyvezli. EOU/SEZ jsou zam ěřeny na vývoz, jak je uvedeno v odstavci 6.1 politiky 
EXIM 2002–2007. Proto domácí dodavatel získává výhody v rámci ALS na domn ělý 
vývoz, protože indická vláda p ředpokládá, že p říjmy z vývozu následn ě obdrží 
vývozce v rámci EOU/SEZ. Podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního na řízení je 
subvence považována za závislou na vývozní výkonnosti, pokud skute čnosti 
prokazují, že ud ělení subvence, i když není ze zákona závislé na vývozní výkonnosti, 
je ve skute čnosti svázáno se skute čnými nebo p ředpokládanými p říjmy z vývozu. 
(85) V tomto p řípadě spolupracující spole čnost nevyužila p ředběžnou licenci za ú čelem 
bezcelního dovozu. Spole čnost namísto toho získala výhodu nakupováním surovin od 
domácích dodavatel ů prostřednictvím p řevedení licencí na ARO. v rámci tohoto 
režimu p řipadá právo na osvobození od daní a cel dodavateli namísto kone čného 
vývozce ve form ě vrácení / náhrady cla. Osvobození od daní / cla je možné jak 
v případě domácích vstup ů, tak v případě dovezených vstup ů. Šetření odhalilo, že 
existoval výrazný cenový rozdíl m ezi surovinami nakupovanými prost řednictvím 
domácího dodavatele, který nebyl ve spojen í, v rámci režimu ARO a surovinami 
nakupovanými prost řednictvím domácího dodavatel e bez použití licence. Výhoda 
plynoucí z osvobození od cel a daní se promítla do nižších cen dodavatele ú čtovaných 
společnosti využívající suroviny a dot čené tímto postupem. Spole čnost mohla 
jednoznačně rozlišit mezi nákupními cenami surovin v rámci použití licence a cenami 
zaplacenými za stejné suroviny bez použití licence. Spole čnost definovala takto 
získané výhody jako rozdíl mezi cenou dodávek nakupovaných v rámci ARO a cenou 
dodávek nakupovaných bez této licence. 
(86) Žádný z t ěchto tří podrežim ů použitých v daném p řípadě nelze považovat za povolené 
systémy navracení cla ani systémy navracení u náhradních vstup ů ve smyslu čl. 2 
odst. 1 písm. a) bodu ii) základního na řízení. Nespl ňují přísné požadavky stanovené 
 
CS 21   CS v příloze I bod ě i), příloze II (definice a pravidla pro vrácení cla) a p říloze III (definice 
a pravidla pro vrácení cla u náhradních vstup ů) základního na řízení. I když indická 
vláda uvedla, že systém od kv ětna 2005 doznal zm ěn, je zřejmé, že tyto zm ěny neměly 
během OPŠ žádný dopad na režimy, jelikož nový systém ov ěřování ješt ě nebyl pln ě 
zaveden. Bez ohledu na p řípadnou zm ěnu ověřovacího systému ze strany indické 
vlády šetření odhalilo, že b ěhem OPŠ indická vláda tento ov ěřovací systém ú činně 
nevyužívala. Neuplatnila ani postupy pr o potvrzení, zda a v jakém objemu byly p ři 
výrobě vyváženého výrobku spot řebovány vstupy (p říloha II část II odst. 4 základního 
nařízení a v p řípadě programů navracení u náhradních vstup ů příloha III část II odst. 2 
základního na řízení). SIONs pro dot čený výrobek nebyly dostate čně přesné a 
přecenily spot řebu surovin. Šet ření odhalilo, že SIONs jsou novelizovány, aby lépe 
odrážely spot řebu vstup ů, avšak tyto nové SIONs nebyly b ěhem OPŠ zavedeny. Je 
proto potvrzeno, že samotné SIONs nelze považovat za systém pro ov ěření skutečné 
spotřeby, nebo ť tyto velkorysé standardní normy neumož ňují indické vlád ě 
s dostatečnou přesností ov ěřit, jaký objem vstup ů byl skute čně spotřebován při výrobě 
vyváženého výrobku. Krom ě toho nebyla pro licence používané b ěhem OPŠ indickou 
vládou provedena ú činná kontrola na základ ě řádně vedeného registru skute čné 
spotřeby („registr podle p řílohy 23“, d říve příloha 18). Indická vláda neprovedla žádný 
další přezkum založený na skute čně použitých vstupech, p řestože by p ři neexistenci 
účinného systému ov ěřování takové p řezkoumání obvykle muselo být provedeno 
(příloha II část II odst. 5 a p říloha III část II odst. 3 základního na řízení), ani 
neprokázala, že nedošlo k nadm ěrné úlevě. 
(87) Tyto tři podrežimy jsou tedy napadnutelné. 
e) Výpočet výše subvence 
(88) Při absenci povoleného systému navracení cl a nebo navracení u náhradních vstup ů 
byla výše subvence stanovena, podle údaj ů společnosti, na základ ě rozdílu mezi cenou 
stejných surovin zakoupenýc h s licencí a bez licence. 
(89) V souladu s čl. 7 odst. 2 základního na řízení byla výše subvence p řepočtena na 
celkový vývozní obrat v pr ůběhu období šet ření jako p říslušný jmenovatel, nebo ť 
subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, 
vyrobených, vyvezených nebo p řepravených množství. 
(90) Během období p řezkumného šet ření jedna spole čnost využila tento režim a získala 
subvence ve výši 22,0 %. 
III. Regionální režimy  
1. Režim Gujarat Sales Tax Incentive Scheme  (GSTIS) a režim Gujarat Electricity 
Duty Exemption Scheme (GEDES)  
(91) Bylo zjišt ěno, že žádný ze spolupracu jících vyvážejících výrobc ů neobdržel na základ ě 
režimu Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (G STIS) nebo Gujarat Electricity Duty 
Exemption Scheme (GEDES)  žádné napadnutelné výhody.  Proto se nepovažuje za 
nutné v rámci tohoto šet ření dále tento režim analyzovat. 
2. Režimy West Bengal Incentive Schemes (WBIS) 
 
CS 22   CS (92) Podrobný popis režimu WBIS je uveden v oznámení ministerstva obchodu a pr ůmyslu 
vlády státu Západní Bengálsko č. 588–CI/H ze dne 22. června 1999 („WBIS 1999“), 
které bylo naposledy nahrazeno oznámením č. 134–CI/O/Incentive/ 17/03/I ze dne 24. 
března 2004 („WBIS 2004“). Tento režim poskytl řadu výhod pro p říjemce, jako je 
odložení platby dan ě z prodeje, subvence na instalaci kapitálových statk ů a subvence 
na rozvoj. Šet ření ukázalo, že tyto režimy v mi nulosti využila jedna spole čnost. 
Nicméně dopad těchto výhod b ěhem OPŠ byl zanedbatelný. Proto se nepovažuje za 
nutné v rámci tohoto šet ření dále tyto režimy analyzovat. 
3. Soustava režim ů pobídek (Package Scheme of Incentives, PSI) vlády státu 
Maharashtra 
a) Právní základ 
(93) Aby podpo řila rozšíření výrobních odv ětví státu Maharashtra do mén ě rozvinutých 
oblastí státu, poskytuje vláda st átu Maharashtra od roku 1964 pobídky nov ě 
zakládaným jednotkám v rozvojových regi onech státu. Tento režim byl po svém 
vytvoření několikrát novelizován a v období od 1. dubna 2001 do 31. b řezna 2006 byl 
uplatňován „režim z roku 2001“, který byl poté prodloužen o jeden rok do 31. b řezna 
2007. Balík pobídek poskytovaný vládou státu Maharashtra se skládá z n ěkolika 
podrežim ů, z nichž nejd ůležitější jsou: i) vrácení místní spot řební/vstupní dan ě, ii) 
osvobození od dan ě z elektřiny a iii) osvobození od místní dan ě z prodeje, jehož 
platnost vypršela dne 24. října 2004. Šet ření ukázalo, že jeden ze spolupracujících 
vyvážejících výrobc ů využil pouze jeden podrežim, a to osvobození od místní dan ě 
z prodeje. 
b) Způsobilost 
(94) Aby byly pro tento režim zp ůsobilé, musí spole čnosti investovat do mén ě rozvinutých 
oblastí tím, že tam založí nový pr ůmyslový podnik, nebo v ěnují rozsáhlou kapitálovou 
investici do rozvoje nebo diverzifikace stávajícího pr ůmyslového podniku. Uvedené 
oblasti jsou podle své hospodá řské rozvinutosti rozd ěleny do n ěkolika kategorií (málo 
rozvinutá oblast, mén ě rozvinutá oblast, nejmén ě rozvinutá oblast). Hlavním 
hlediskem pro ur čení výše pobídek je oblast, ve které se dot čený podnik nachází nebo 
ve které bude umíst ěn, a velikost investice. 
c) Praktické provedení 
(95) Na základ ě režimu osvobození od dan ě z prodeje, jehož platnost vypršela v říjnu 2004, 
nebyly vybrané jednotky povinny u svých prodejních transakcí ú čtovat žádnou da ň 
z prodeje. Obdobn ě byly vybrané jednotky osvobozeny od placení místních daní 
z prodeje, pokud jde o nákup zboží od dodavatele, který je sám rovn ěž způsobilý 
k využití tohoto režimu. Zatímco z osvobozen í ve vztahu k prodejním transakcím 
neplyne vybrané prodávající jednotce žá dná výhoda, osvobození ve vztahu ke koupi 
zboží poskytuje vybrané kupující jednotce výhodu. Šet ření prokázalo, že spole čnost 
využívala osvobození od prodejní dan ě do 24. října 2006. 
d) Závěr 
(96) Soustava režim ů pobídek vlády státu Maharashtra poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 
odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního na řízení. Výše zkoumaný podrežim 
 
CS 23   CS zakládá finan ční příspěvek od vlády státu Maharashtra, nebo ť tato úleva snižuje 
příjmy této vlády z daní, které by jinak byly splatné. Navíc, toto osvobození / vrácení 
daně poskytuje spole čnosti výhodu, nebo ť zvyšuje její likviditu. 
(97) Tento podrežim mohou využít pouze spole čnosti, které investovaly ve vybraných 
zeměpisných oblastech státu Mahara shtra. Nemohou jej využít spole čnosti sídlící 
mimo tyto oblasti. Úrove ň výhody se liší v závislosti na dot čené oblasti. Tento režim 
je specifický v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního na řízení, a 
tudíž napadnutelný. 
e) Výpočet výše subvence 
(98) Pokud jde o osvobození od dan ě z prodeje, byla výše subvence vypo čtena na základ ě 
výše dan ě z prodeje, která by byla b ěžně splatná v období šet ření, avšak podle 
předmětného režimu nebyla zaplacena. Vzhledem k tomu, že platnost režimu 
osvobození od dan ě z prodeje vypršela dne 24. října 2004, byly vzaty v úvahu pouze 
prodeje nezaplacené v období od 1. října 2004 do 24. října 2004, nebo ť pouze toto 
období spadalo do období p řezkumného šet ření. Podle článku 7 odst. 2 základního 
nařízení byla tato  výše subvence ( čitatel) přepočtena na celkový objem prodej ů v OPŠ 
jako příslušný jmenovatel, nebo ť nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta 
podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo p řepravených množství. B ěhem 
OPŠ tento podrežim využila jedna spole čnost, nicmén ě výše získané subvence byla 
menší než 0,1 %, byla tedy zanedbatelná. 
IV. Výše napadnutelných subvencí  
(99) Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního 
nařízení, vyjád řená podle hodnoty, se u šet řených vyvážejících výrobc ů pohybuje 
v rozmezí 2,7 % až 20,9 %. 
(100)  I když existovala vysoká míra spolupráce, pokud jde o podíl vývoz ů do Spole čenství, 
je nutno poznamenat, že n ěkolik vyvážejících výrobc ů při řízení nespolupracovalo, 
včetně vyvážejícího výrobce s nejvyšším rozp ětím subvence v p ůvodním šet ření. 
Kapacita a objem výroby nespolupracujících výrobc ů v Indii jsou zna čné a je rovn ěž 
pravděpodobné, že tito vyvážející výrobci budou nadále využívat výhody poskytované 
v rámci zkoumaných režim ů subvencování p řinejmenším ve stejné mí ře jako bylo 
zjištěno v původním šet ření.  
REŽIM→ DEPB
S ITES EPGS EOU ALS ECSGSTI
S GEDESWBI
S Balík pobídek Celkem
SPOLEČNOS
T ↓  % %  %  %  %  %  %  %  %  %  %  
Senpet (bývalá 
Elque)  0 0 0 2,7 0  0 0 0 0 0 2,7 
Futura  0 0 0 6,2 0  0,1 0  0 0 0 6,3 
Pearl 0 0 0,3 0  20,6 0  0 0 0 neg. 20,9 
V. ZÁVĚRY 
 
CS 24   CS (101)  V souladu s čl. 18 odst. 2 základního na řízení bylo prov ěřeno, zda bude v p řípadě 
skončení platných opat ření poskytování subvencí pravd ěpodobně pokračovat nebo zda 
bude obnoveno. 
(102)  Jak je uvedeno výše v 21. až 100. bod ě odůvodnění, bylo zjišt ěno, že během období 
přezkumného šet ření indičtí vývozci dot čeného výrobku nadále  získávali výhody 
z napadnutelného subvencová ní od indických ú řadů. Ve skute čnosti bylo s výjimkou 
jednoho vyvážejícího výrobce p ři přezkumu zjišt ěno větší rozpětí subvencí než p ři 
původním šet ření. Dotčené režimy subvencí poskytu jí opakované výhody a neexistuje 
žádný náznak, že by tyto režimy m ěly být v blízké budoucnosti ukon čeny. Protože 
nejsou k dispozici informace o tom, jak budou zm ěny systému ov ěřování ALS v praxi 
prováděny, nelze posoudit jejich p řípadný dopad. Za t ěchto okolností budou vývozci 
dotčeného výrobku nadále získávat napadnutelné subvence. Každý vývozce je 
způsobilý k využití n ěkolika subven čních režim ů. Lze tedy dojít k záv ěru, že 
subvencování bude v budoucnu pravd ěpodobně pokračovat. 
(103)  Protože bylo prokázáno, že subvencování v dob ě přezkumu pokra čovalo a bude 
pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, je otázka pravd ěpodobného op ětovného 
výskytu subvencí irelevantní. 
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODV ĚTVÍ SPOLE ČENSTVÍ 
Výroba ve spole čenství 
(104)  PET vyráb ějí ve Spole čenství tyto spole čnosti: 
Dvanáct výrobc ů, kteří požadovali p řezkum opat ření před pozbytím platnosti, 
podporovali jej a spolupracovali p ři šetření (viz 104. bod od ůvodnění); 
Dva výrobci, kte ří požadovali p řezkum opat ření před pozbytím platnosti, avšak p ři 
současném šet ření nespolupracovali; 
Jedna dce řinná spole čnost korejského výrobce se sídlem ve Spole čenství, která 
spolupracovala p ři šetření a podporovala žádost. 
(105)  PET vyráb ěný všemi t ěmito spole čnostmi p ředstavuje celkovou výrobu ve 
Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního na řízení. 
2. Výrobní odv ětví Společenství 
(106)  Komise zkoumala, zda spolupr acující výrobci ve Spole čenství požadující nebo 
podporující p řezkum opat ření před pozbytím platnosti p ředstavují významný podíl 
celkové výroby PET ve Spole čenství. Tito výrobci ve Spole čenství představovali 88 % 
celkové výroby PET ve Spole čenství. Výrobci ve Spole čenství, kte ří plně 
nespolupracovali, byli vylou čeni z definice výrobního odv ětví Společenství. Komise 
proto považuje dvanáct pln ě spolupracujících výrobc ů ve Spole čenství za výrobní 
odvětví Spole čenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního na řízení. 
V původním šet ření představovalo výrobní odv ětví Spole čenství více než 85 % 
celkového objemu výroby PET ve Spole čenství v dané dob ě. 
(107)  Výrobní odv ětví Společenství tvo ří následujících dvanáct výrobc ů ve Společenství. 
 
CS 25   CS Voridian BV (Nizozemsko) 
M & G Polimeri Italia Spa (Itálie) Equipolymers Srl (Itálie) La Seda de Barcelona SA (Špan ělsko) 
Novapet SA (Špan ělsko) 
Selenis Industria de Polim eros SA (Portugalsko) 
Aussapol Spa (Itálie) Advansa Ltd (Spojené království) Wellman BV (Nizozemsko) Boryszew subsidiary Elana Wse (Polsko) V.P.I. SA ( Řecko) 
SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Polsko) 
E. SITUACE NA TRHU SPOLE ČENSTVÍ 
1. Spot řeba na trhu Spole čenství 
(108)  Spotřeba ve Spole čenství byla stanovena na základ ě objemu prodej ů výrobního 
odvětví Společenství, odhad ů objemu prodej ů ostatních výrobc ů ve Spole čenství na 
trhu Spole čenství na základ ě informací poskytnutých ve fázi podání podn ětu a 
informací Eurostatu pro všechny dovozy do Spole čenství ze t řetích zemí. 
(109)  Mezi rokem 2002 a OPŠ se spot řeba dotčeného výrobku ve Spole čenství průběžně 
zvyšovala a b ěhem OPŠ dosáhla celkové výše 2 400 000 tun. Celkové navýšení za toto 
období činilo 18 %. Ke zvýšení došlo částečně z důvodu nového použití (mimojiné 
láhve na pivo a víno) a částečně díky zvýšení spot řeby v nových členských zemích.  
Tabulka 1  2002 2003 2004  OPŠ 
Spotřeba ve 
Společenství (v tunách) 
 
Index  2 041 836
100 2 213 157
108 2 226 751
109 2 407 387 
 
118 
2. Dovozy z Indie 
2.1 Objem, tržní podíl a ceny dovoz ů 
(110)  Mezi rokem 2002 a OPŠ se celkový objem dovoz u z Indie zvýšil o 13 %. Zatímco se 
objem dovozu mezi rokem 2002 a 2003 sníž il o 17 %, v roce 2004 se zvýšil o 
100 procentních bod ů a znovu se snížil b ěhem OPŠ na zhruba 6 800 tun, tj. o zhruba 
 
CS 26   CS 70 procentních bod ů. Dovozní ceny v roce 2003 vrostly o 5 procentních bod ů a 
v roce 2004 a b ěhem OPŠ dále vzrostly o 3 a o 7 procentních bod ů. Tato cenová 
tendence pouze z části odráží silný nár ůst cen surovin. Podíl indických dovoz ů na trhu 
zůstával během posuzovaného období relativn ě malý, tj. 0,3 % v roce 2002, 0,2 % 
v roce 2003, 0,5 % v roce 2004 a 0,3 % b ěhem OPŠ. 
Tabulka 2  2002 2003 2004 OPŠ  
Indie  
Objem (v tunách) 
Index 
Cena (EUR za tunu) 
Index 
Tržní podíl  6 046
100
883
100
0,3 %4 999
83
930
105
0,2 %11 079
183
955
108
0,5 % 
6 831 
113 
1018 
115 
0,3 %  
3. Dovozy z jiných zemí 
(111)  Objem dovozu z jiných t řetích zemí se b ěhem posuzovaného období zvýšil o 
25 procentních bod ů. Největší nárůst byl zaznamenán v roce 2003, kdy dovozy 
vzrostly o 41 procentních bod ů. Po uložení antidumpingových opat ření na dovozy 
z Číny v roce 2004 objem dovozu v roce 2004  poklesl o 14 procentních bod ů a během 
OPŠ o další 2 procentní body. Tržní podíly  sledovaly obdobný trend, když se zm ěnily 
z 15,9 % v roce 2002 na 20,6 % v roce 2003, na 18,5 v roce 2004 a na 16,9 b ěhem 
OPŠ. Zvýšení tržního podílu dovoz ů bylo menší než zvýšení dovoz ů v absolutních 
číslech, z d ůvodu vyšší spot řeby. Dovozní ceny byly v letech 2002 až 2004 pr ůměrně 
trvale nižší než ceny v EU. Pouze b ěhem OPŠ se ocitly mírn ě nad cenami ve výrobním 
odvětví Společenství. 
Tabulka 3  2002 2003 2004 OPŠ  
 
Objem (v tunách) 
Index 
Průměrná cena (EUR za tunu) 
Index 
Tržní podíl 
Hlavní vývozci 
Korea 
Pákistán 
Čína 324 749
100
869
100 
15,9 %
113 685
28 558
47 875456 499
141
821
94
20,6 %
129 188
83 208
131 343411 020
127
907
104
18,5 %
139 296
55 125
49 678 
406 562 
125 
1061 
122 
16,9 % 
 
127 734 
73 426 
72 814 
 
CS 27   CS USA 
Tchaj-wan  20 570
42 136 16 105
36 986 49 763
16 796 50 393 
29 382 
F. HOSPODÁ ŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODV ĚTVÍ SPOLE ČENSTVÍ 
1. Úvodní poznámky 
(112)  Na počátku přezkumu se p ředpokládalo provedení výb ěru vzorku mezi výrobci ve 
Společenství, avšak vzhledem k jejich malému po čtu bylo rozhodnuto o za řazení 
všech těchto výrobc ů a hlediska újmy byla posuzována na základ ě informací 
shromážd ěných na úrovni celého výrobního odv ětví Společenství. 
(113)  Podle čl. 8 odst. 5 základního na řízení Komise posoudila veškeré relevantní 
hospodářské činitele a ukazatele, které ovliv ňují stav výrobního odv ětví Společenství. 
2.1. Výroba 
(114)  Objem výroby daného výrobního odv ětví Spole čenství vzrostl mezi rokem 2002 a 
OPŠ o 20 %; tj. z úrovn ě 1 465 000 tun v roce 2002 na 1 760 000 tun b ěhem OPŠ. 
Roční nárůst činil v roce 2003 4,8 % a v roce 2004 4,6 %. K dalšímu nár ůstu došlo 
během OPŠ, kdy výroba vzrostla o 150 000 tun, tj. o 10,8 %. D ůvodem byl proces 
restrukturalizace výrobního odv ětví, která m ěla zajistit lepší regulaci výrobních 
nákladů, a tím lepší využití rostoucí spot řeby na trhu Spole čenství, která se, jak bylo 
uvedeno výše, mezi rokem 2002 a OPŠ zvýšila o 19 % (z 2 milion ů tun v roce 2002 na 
2,4 milion ů tun během OPŠ). 
Tabulka 4  2002 2003 2004 OPŠ  
Výroba (v tunách) 
Index  1 464 522
100 1 534 480
105 1 602 086
109 1 760 828 
120 
2.2. Kapacita a míra využití kapacity 
(115)  Výrobní kapacita mezi rokem 2002 a OPŠ vzrostla o 22 %, tj. z úrovn ě 1 760 000 tun 
v roce 2002 na 2 156 000 b ěhem OŠ. K r ůstu došlo zejména b ěhem OPŠ, kdy se 
výrobní kapacita ve srovnání s rokem 2004 zvýšila o 300 000 tun, tj. o 16,7 %. Toto 
výrazné zvýšení výrobn í kapacity bylo soub ěžné se zvýšením výroby ve stejném 
období (viz 114. bod od ůvodnění). K navýšení výrobní kapacity došlo v d ůsledku 
dodatečných investic do výrobních line k s cílem využít rostoucího trhu.  Míra využití 
kapacity se v roce 2003 zvýšila o 4 procentní body, v roce 2004 z ůstala na této úrovni 
a poté se v OPŠ snížila o 5 procentních bod ů na úrove ň 82 %. Pokles mezi rokem 
2004 a OPŠ byl zp ůsoben výrazným nár ůstem výrobní kapacity v tomto období. Vyšší 
objem výroby b ěhem OPŠ v porovnání s rokem 2004 se proto časově kryl s nižší 
mírou využití kapacity. 
Tabulka 5  2002 2003 2004 OPŠ  
Výrobní kapacita (v tunách) 1 760 332 1 762 378 1 848 315 2 156 294 
 
CS 28   CS Index  100 100 105 122 
Míra využití kapacity 
Index  83 %
100 87 %
105 87 % 
104 82 % 
98 
2.3. Prodej a tržní podíl 
(116)  Objem prodaný výrobním odv ětvím Spole čenství na trhu Spole čenství se mezi rokem 
2002 a OPŠ zvýšil o 21 %. R ůst ve výši 2 % v roce 2003 byl následován zvýšením 
v roce 2004 a b ěhem OPŠ, a to o 8 a 11 procentních bod ů. Bez ohledu na zvýšení 
prodeje tržní podíl výrobního odv ětví Spole čenství v roce 2003 z d ůvodu vyšší 
spotřeby poklesl o 4 procentní body. Poté postupn ě v roce 2004 vzrostl o 5 
procentních bod ů a během OPŠ o 1 procentní bod. 
Tabulka 6  2002 2003 2004 OPŠ  
Prodej v ES (v tunách) 
Index  1 306 768
100 1 333 976
102 %1 438 883 
110 %  1 586 902 
121 %  
Tržní podíl  64 % 60 % 65 % 66 % 
2.4. Růst 
(117)  Celkově je potřeba poznamenat, že se tržní podíl výrobního odv ětví Spole čenství 
v posuzovaném období zvýšil o 2 %, což ukazuje, že jeho r ůst zaostával za r ůstem 
spotřeby na celkovém trhu. 
2.5. Zam ěstnanost 
(118)  Míra zam ěstnanosti výrobního odv ětví Společenství v posuzovaném období vzrostla o 
18 %. K hlavnímu r ůstu došlo v roce 2003 (11 procentních bod ů) a v roce 2004 
(dalších 6 procentních bod ů). I když tato r ůstová tendence b ěhem OPŠ pokra čovala, 
nárůst činil pouze 2 procentní body. Tento r ůst o 18 % b ěhem celého období souvisí 
s objemem výroby, který vzrostl o 20 %.  
Tabulka 7  2002 2003 2004 OPŠ  
Zaměstnanci 
Index  1 010
100 1 124
111 1 170
116 1 190 
118 
2.6. Produktivita 
(119)  Produktivita výrobního odv ětví Společenství, m ěřená jako objem výroby v tunách na 
jednoho zam ěstnance za rok, se v posuzovaném období celkov ě zvýšila. V roce 2003 
došlo ve srovnání s rokem 2002 k poklesu o 6 %, v roce 2004 z ůstala produktivita na 
stejné úrovni a b ěhem OPŠ, kdy se zna čně zvýšil objem výroby, se ve srovnání 
s rokem 2004 výrazn ě zvýšila o více než 8 %. 
Tabulka 8  2002 2003 2004 OPŠ  
 
CS 29   CS Produktivita (v tunách na 
zaměstnance) 
Index  1450
100 1365
94 1369
94 1480 
102 
2.7. Mzdy 
(120)  Je nutno poznamenat, že výroba granulí PET je výrobní odv ětví náročné na kapitál, a 
proto náklady na pracovní sílu mají na  celkové náklady výrobku jen omezený dopad. 
Během tohoto období se mzdy zvýšily  o 12 % ve srovnání s 20% nár ůstem celkových 
výrobních náklad ů. Dalším d ůležitým ukazatelem jsou náklady na mzdy vynaložené 
na vyrobenou tunu výrobku. B ěhem tohoto období se tyto náklady snížily o 6 %. 
Tabulka 9  2002 2003 2004 OPŠ  
Mzdy (v miliónech EUR) 
Index 
Mzdy na vyrobenou tunu 
výrobku (EUR) 
Index  62,3
100
44,4
 
100 63,0
101
42,9
96 66,3
106
43,6
98 69,5 
112 
41,9 
 
94 
2.8. Prodejní ceny a faktory ovliv ňující ceny ve Spole čenství 
(121)  Jednotkové prodejní ceny se  zvýšily z 924 EUR/t v roce 2002 na 1058 EUR/t b ěhem 
OPŠ. Celková tendence byla rostouc í (o 15 % za celé období). Tento r ůst je do zna čné 
míry dán r ůstem cen surovin zp ůsobeným zvýšením ceny ropy. P řestože výrobní 
odvětví Společenství zvýšilo ce ny, nebylo schopno p řenést tento nár ůst na navazující 
odvětví a plně promítnout zvýšení cen surovin do svých prodejních cen. P říčinou byla 
v zásadě skutečnost, že nár ůst cen surovin byl vyšší než r ůst cen PET. V zájmu 
zachování svého podílu na trhu mohlo výrobní odv ětví Společenství své ceny zvýšit 
pouze mírn ě, a proto zaznamenalo ztlumení vývoje cen. 
Tabulka 10  2002 2003 2004 OPŠ  
Vážený pr ůměr cen (EUR/t)
Index  924
100 902
98 1006
109 1058 
 
115 
2.9. Náklady na výrobu hlavních surovin 
(122)  Vzhledem k tomu, že k výrob ě 1 tuny PET je zapot řebí zhruba 850 kg p řečištěné 
kyseliny tereftalové (PTA) a 350 kg monoet hyleneglykolu (MEG) (hlavní suroviny), 
se ceny surovin (PTA a MEG)  mezi rokem 2002 a OPŠ zna čně zvýšily o 67 % a 31 % 
a dosáhly výše 770 EUR/t (PTA) a 721 EUR/t (MEG) (pr ůměr za OPŠ). I když ve 
třetím čtvrtletí roku 2005 byl zaznamenán me nší pokles cen PTA, kdy její cena 
poklesla na úrove ň 700 EUR/t a cena MEG byla v zásad ě stabilní, je nutno zd ůraznit, 
že suroviny se nakupují s p ředstihem na základ ě dlouhodobých smluv. V d ůsledku 
toho nese výrobní odv ětví Společenství v posuzovaném období , bez ohledu na mírný 
 
CS 30   CS pokles cen PTA na konci OPŠ, stále následky zna čně zvýšených náklad ů. Navíc jsou 
kvůli situaci na sv ětovém trhu s ropou ceny surovi n na výrobu PET náchylné k 
nepředvídatelným zm ěnám, avšak s nejvyšší pravd ěpodobností z ůstanou na vysoké 
úrovni. Všechny tyto faktory p řispívají k vyšší mí ře ohrozitelnosti výrobc ů PET ve 
Společenství. Je však nutno poznamenat, že hlavní suroviny jsou komodity 
obchodované na globální úrovni , a proto ve stejné mí ře ovlivňují i indické vyvážející 
výrobce.  
Tabulka 11 
Průměrná cena (EUR/t)  2002 2003 2004 OPŠ  
-PTA 
Index 
-MEG 
Index  460
100
551
100 566
123
550
100 718
156
650
118 770 
167 
721 
131 
(123)  Ve srovnání byla pr ůměrná jednotková cena na tunu granulí PET vyráb ěných 
výrobním odv ětvím Spole čenství následující: 
Tabulka 12  2002 2003 2004 OPŠ  
Vážený pr ůměr cen (EUR/t)
Index  899
100 918
102 1013
113 1092 
 
121 
(124)  Jak ukazují tabulky 11 a 12, b ěhem posuzovaného období se ceny hlavních surovin 
průběžně zvyšovaly (PTA o 67 %, MEG o 31 %),  zatímco celkové náklady na výrobu 
vzrostly pouze o 21 %. Nicmén ě, jak ukazuje tabulka 10, ceny se zvýšily pouze o 
15 %, protože výrobní odv ětví Společenství nebylo schopno p řenést tento nár ůst na 
navazující odv ětví a plně promítnout zvýšení cen surovin do svých prodejních cen. 
2.10. Zásoby 
(125)  Stav zásob za celé posuzované období, tj. mezi  rokem 2002 a OPŠ, poklesl o 10 %. 
Nicméně, stejně jako v p ůvodním šet ření, nelze zásoby považovat za významný 
ukazatel, pokud jde o PET vyráb ěný výrobním odv ětvím Spole čenství, z d ůvodu 
sezónní povahy trhu s PET v pr ůběhu roku. Ve srovnání s objemem výroby 
představují zásoby zhruba 5 až 6 % vyrobeného množství. 
Tabulka 13  2002 2003 2004 OPŠ  
Zásoby (v tunách) 
Index  101 554
100 110 695
109 90 422
89 91 123 
90 
2.11. Ziskovost, návratnost investic a hotovostní tok 
 
CS 31   CS (126)  Ziskovost prodeje p ředstavuje zisk vytvo řený prodejem dot čeného výrobku ve 
Společenství. Návratnost celkových ak tiv a hotovostn í tok lze m ěřit pouze na úrovni 
nejužší skupiny výrobk ů, která obsahovala obdobný výrobek, podle čl. 8 odst. 8 
základního na řízení. Návratnost investic byla navíc vypo čtena na základ ě návratnosti 
celkových aktiv, nebo ť návratnost celkových aktiv je považována za významn ější pro 
analýzu trendu.  
Tabulka 14  2002 2003 2004 OPŠ  
Ziskové rozp ětí z prodeje ve 
Společenství před zdaněním 2,7% -1,8% -0,7%  
-3,2% 
Návratnost celkových aktiv  2,0% -1,4% -0,6% -2,4% 
Hotovostní tok (% celkového 
prodeje)  18,1% 5,5% 10,1% -2,6% 
(127)  Kromě ztlumení vývoje cen zahájeného v roce 2002 a časově se shodujícího se silným 
růstem dumpingových dovoz ů z ČLR, Tchaj-wanu, Malajsie, Koreje a Austrálie (do 
roku 2004) a subvencovaných dovoz ů z Indie se finan ční situace výrobního odv ětví 
Společenství zhoršovala a v roce  2003 vyústila ve ztráty. Po menším oživení v roce 
2004 z důvodu antidumpingových opat ření uvalených na Čínu a Austrálii se b ěhem 
OPŠ ztráty zvýšily na -3,2 %. Prot o se poukazuje na to, že jde o z řetelný klesající 
trend. 
(128)  Trendy návratnosti celkových aktiv a hotovostní tok se vyvíjely obdobn ě, tj. 
vykazovaly relativn ě dobrou situaci v roce 2002, prudký pokles v roce 2003, malé 
oživení v roce 2004 a další zhoršování b ěhem OPŠ. 
2.12. Investice a schopnost navýšení kapitálu  
Tabulka 15  2002 2003 2004 OPŠ  
Investice (v tisících EUR) 
Index  31 779
100 42 302
133 63 986
201 50 397 
159 
(129)  Investice byly z části určeny na zvýšení kapacity a z části na zlepšení výrobního 
procesu. V ětšina výdaj ů byla realizována v roce 2004 a b ěhem OPŠ a časově se 
shodovala se zvýšením kapacity a se sn ahou zachovat podíl na trhu s ohledem na 
zvýšenou spot řebu. Nicmén ě současná situace výrobního odv ětví Společenství a vývoj 
na trhu ve Spole čenství a na sv ětových trzích s PET vyzna čující se malou ziskovostí 
nebyly povzbudivé pro realizaci ro zsáhlých investic. I když v ur čitých případech byli 
výrobci ve Spole čenství schopni navýšit kapitál (zejména od sp řízněných spole čností), 
malá ziskovost výroby PET nepovzbuzovala investice a v n ěkterých p řípadech bylo 
rozhodnutí odloženo. 
2.13. Výše skute čného rozp ětí subvencí 
(130)  Dopad skute čného rozp ětí subvencí u dovoz ů z Indie na výrobní odv ětví Společenství 
nelze, s ohledem na cenovou citlivost tr hu s tímto výrobkem, považovat za 
zanedbatelný. Je pot řeba poznamenat, že tento ukazatel je významn ější v souvislosti 
 
CS 32   CS s analýzou pravd ěpodobnosti op ětovného výskytu újmy. Pokud by byla opat ření 
zrušena, je pravd ěpodobné, že by subvencované dovoz y byly obnoveny v takovém 
objemu a za takové ceny, že by dopad rozsahu rozp ětí subvencí byl zna čný. 
2.14 Zotavení z ú činků minulého subvencování 
(131)  Přestože ukazatele posuzované výše sv ědčí o tom, že po uložení kone čných 
vyrovnávacích opat ření v roce 2001 došlo k ur čitému zlepšení hospodá řské situace 
výrobního odv ětví Společenství, dokazují rovn ěž, že výrobní odv ětví Společenství je 
stále nestabilní a ohrozitelné. 
3. Záv ěr k situaci ve výrobním odv ětví Společenství 
(132)  Trvalé zvyšování spot řeby částečně z důvodu nového použití (mj. láhve na pivo a 
víno) a částečně díky zvýšení spot řeby v nových členských zemích p řinutilo výrobní 
odvětví Společenství ke zvýšení kapacity a výroby, aby nedošlo ke ztrát ě podílu na 
trhu. Za tímto ú čelem došlo v roce 2004 a b ěhem OPŠ k d ůležitému procesu 
restrukturalizace provázenému častou změnou vlastnictví u r ůzných výrobc ů. Zároveň 
se obecně zvýšil po čet výrobních linek, aby bylo možné reagovat na zvýšení spot řeby 
a dosahovat úspor z rozsahu. Proto n ěkteré hospodá řské ukazatele, nap ř. spotřeba, 
kapacita výroby, výroba, prodej v EU a zam ěstnanost skute čně vykazovaly p říznivý 
trend. V posuzovaném období se navíc zvýšila i prodejní cena. Nicmén ě veškeré toto 
výše popsané restrukturaliza ční úsilí nemohlo vyvážit dop ad trvalého a mohutného 
zvýšení cen surovin v posuzovaném období. Vyšší náklady na suroviny nebylo možné 
přenést na navazující odv ětví v rozsahu pot řebném pro zachování ur čité úrovn ě 
ziskovosti. To zp ůsobilo vážné zhoršení ziskovos ti, která poklesla z +2,7 % v roce 
2002 na -3,2 % b ěhem OPŠ. Podobné nep říznivé tendence byly pozorovány 
u návratnosti investic  a hotovostního toku. 
(133)  Tyto tendence se časově shodovaly s nízkou cenovou hladinou dovoz ů z dotčené 
země, což se z řetelně promítlo do tlaku na snižování ceny ve výrobním odv ětví 
Společenství. Nicmén ě s ohledem na malý objem subvencovaných dovoz ů v rámci 
tohoto p řezkumu p řed pozbytím platnosti se pozornost soust ředí na analýzu 
pravděpodobnosti op ětovného výskytu újmy. Proto bez ohledu na zjevný p říznivý 
vývoj v oblasti výroby, prodeje a prod ejní ceny, se celková finan ční situace výrobního 
odvětví Společenství zhoršila a odráží se v nep říznivém vývoji ziskovosti (ze zisku 
2,7 % v roce 2002 na ztrátu 3,2 % b ěhem OPŠ), prodeje na vývoz, výrobních náklad ů, 
návratnosti investic  a hotovostního toku. 
(134)  Srovnáme-li výše popsané tendence s trendy popsanými v na řízeních, kterými se 
ukládají do časná a kone čná vyrovnávací opat ření, opět je posouzení neur čité. Pokud 
jde o podíl na trhu, výrobní odv ětví Společenství ztratilo od roku 2002 do OPŠ jeden 
procentní bod, p řičemž během čtyř let předcházejících p řijetí kone čných 
vyrovnávacích opat ření získalo p ět procentních bod ů. Na druhou stranu je ziskovost 
výrobního odv ětví Spole čenství během OPŠ mén ě záporná než p řed uložením 
konečných vyrovnávacích opat ření. Bez ohledu na ur čité příznivé tendence 
vykazované ukazateli újmy, je tedy situace výrobního odv ětví Spole čenství stále 
daleko od úrovn ě, kterou by bylo možné o čekávat, pokud by se výrobní odv ětví plně 
zotavilo z újmy zjišt ěné v původních šet řeních. 
 
CS 33   CS (135)  Proto se má za to, že se situace ve výrobním odv ětví Společenství mírn ě zlepšila ve 
srovnání s obdobím p ředcházejícím uložení opat ření, avšak stále z ůstává velmi 
nestabilní a ohrozitelná . Cenový tlak ze strany dovoz ů z dotčené zem ě navíc 
neumožnil výrobnímu odv ětví Společenství pln ě promítnout zvýšení cen surovin do 
jeho prodejních cen. 
G. PRAVD ĚPODOBNOST OP ĚTOVNÉHO VÝSKYTU ÚJMY 
Vztah mezi objemem vývozu a cenami p ři vývozu do t řetích zemí a objemem vývozu a 
cenami p ři vývozu do Spole čenství 
(136)  Bylo zjišt ěno, že pr ůměrná vývozní cena indických prodej ů do států, které nejsou 
členy EU, byla podstatn ě nižší než pr ůměrná vývozní cena do Spole čenství a také nižší 
než ceny na domácím trhu. Prodej ze strany indických vývozc ů určený do stát ů, které 
nejsou členy EU, byly uskute čňovány v podstatném množství, které p ředstavovalo 
přes 95 % celkových prodej ů na vývoz. M ělo se tudíž za to, že v p řípadě zrušení 
platných opat ření by bylo pro indické vývozce výhodné p řesunout podstatnou část 
vývozů ze třetích zemí na atraktivn ější trh Spole čenství, a to za ceny, které by byly, i 
v případě zvýšení, stále nižš í než je cenová úrove ň vývozu do Spole čenství. 
Výrobní kapacita, nevyužitá kapacita a zásoby 
(137)  Jak je uvedeno dále ve 140. bod ě odůvodnění, vyvážející výrobci v Indii jsou schopni 
zvýšit svůj objem vývozu na trh Spole čenství. Indie zaznamenala výrazný r ůst své 
výrobní kapacity z úrovn ě 330 000 tun v roce 2003 na 600 000 tun v roce 2005. Podle 
tržních předpovědí se v roce 2008 o čekává další r ůst o 220 000 tun. V roce 2005 činil 
prodej na domácím trhu 220 000 tun a vývoz 290 000 tun (v četně 6 831 tun do EU). 
Na základ ě dostupných údaj ů je současná volná kapacita pr ůměrně přibližně 90 000 
tun a je nutno ji považovat za významnou, nebo ť představuje zhruba 4 % sou časné 
spotřeby Spole čenství. Tento odhad potvrzují výs ledky spolupracujících indických 
výrobců, kteří mají zna čné volné kapacity. 
(138)  Pokud jde o zásoby, šet ření ukázalo, že výše skladových zásob držených 
spolupracujícími indickými výr obci nebyla významná. Nicmén ě je nutno poznamenat, 
že výše skladových zásob není významným faktorem, nebo ť trh s PET má cyklickou 
povahu. 
(139)  Závěrem lze říci, že přestože dovozy do EU byly nízké, existuje riziko, že zna čná část 
vývozů bude přesměrována do EU. 
Závěry 
(140)  Výrobci v dot čené zemi jsou tedy schopni zvýšit sv ůj objem vývozu a/nebo ho 
přesměrovat na trh Spole čenství. Provedené šet ření prokázalo, že spolupracující 
vyvážející výrobci prodávali dot čený výrobek za nižší cenu než výrobní odv ětví 
Společenství. Tyto nízké ceny by byly pravd ěpodobně účtovány nadále, nebo by se 
dokonce snížily v souladu s nižšími cenami ú čtovanými zbytku sv ěta, jak je uvedeno 
ve 137. bod ě odůvodnění, mimo jiné proto, aby výrobci op ět získali podíl na trhu, jaký 
zaujímali p řed uložením platných opat ření. Toto cenové chování by spole čně se 
schopností vývozc ů v dotčené zemi dodávat významné množství dot čeného výrobku 
na trh Spole čenství se vší pravd ěpodobností vedlo k dalšímu snižování cen na trhu, 
 
CS 34   CS které by podle p ředpokladů nepříznivě ovlivnilo ekonomic kou situaci výrobního 
odvětví Společenství. 
(141)  Jak je uvedeno výše, je situace výrobního odv ětví Spole čenství nadále nestabilní a 
ohrozitelná. Je pravd ěpodobné, že pokud by bylo výrobní odv ětví Spole čenství 
vystaveno zvýšenému objemu dovoz ů z dotčené země za subvencované ceny, snížil by 
se objem jeho prodej ů, podíl na trhu i prodejní ceny, a v d ůsledku toho by se zhoršila 
jeho finan ční situace na úrove ň zjištěnou při původním šet ření. S ohledem na uvedené 
skutečnosti lze dojít k záv ěru, že zrušení platných opat ření by se vší pravd ěpodobností 
vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace a k op ětovnému výskytu ješt ě větší újmy 
vzniklé výrobnímu odv ětví Společenství. 
(142)  Na základ ě výše uvedeného lze dosp ět k závěru, že dovozní ceny na trhu Spole čenství 
by při neexistenc i antisubven čních opat ření byly s nejvyšší pravd ěpodobností nižší, 
neboť výrobci v Indii by se pravd ěpodobně pokusili zvýšit sv ůj tržní podíl. Tato 
cenová politika a schopnost vyvážejících výrobc ů v Indii dodávat podstatné množství 
PET na trh Spole čenství by se vší pravd ěpodobností vedly k dalšímu zesílení tlaku na 
snížení cen, které by podle p ředpokladů nepříznivě ovlivnilo ekonomickou situaci 
výrobního odv ětví Společenství. 
H. ZÁJEM SPOLE ČENSTVÍ 
1. Úvod 
(143)  Podle článku 31 základního na řízení bylo prošet řeno, zda by zachování stávajících 
antisubven čních opatření nebylo v rozporu se zájmem Spole čenství jako celku. Zájem 
Společenství byl stanoven na základ ě posouzení všech r ůzných zájm ů. Stávající 
šetření analyzuje stav v období, kdy již byla uplat ňována antisubven ční opatření, a 
umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nep říznivý dopad stávajících antisubven čních 
opatření na dot čené strany. 
(144)  Na tomto základ ě bylo prošet řeno, zda, nehled ě na záv ěry týkající se 
pravděpodobného pokra čování nebo op ětovného výskytu subvencování zp ůsobujícího 
újmu, existují p řesvědčivé důvody, na jejichž základ ě by bylo možné usoudit, že 
zachování opat ření by v tomto konkrétním p řípadě nebylo v zájmu Spole čenství. 
2. Zájem výrobního odv ětví Společenství 
(145)  Jak je uvedeno výše, existuje velká pravd ěpodobnost op ětovného výskytu 
subvencování zp ůsobujícího újmu, pokud by došlo ke zrušení opat ření. Všichni 
výrobci ve Spole čenství krom ě dvou pln ě spolupracovali a vyjád řili svou podporu 
platným opat řením. 
(146)  Pokračování antisubven čních opatření uložených na dovoz z Indie by zvýšilo možnost 
výrobního odv ětví Spole čenství dosáhnout p řiměřené míry ziskovosti, nebo ť je 
pravděpodobné, že by v krátkodobé až st řednědobé perspektiv ě mohlo zvýšit objem 
prodeje a tím využít úspor z rozsahu, a zárove ň je pravděpodobné, že by mohlo mírn ě 
zvýšit svou prodejní cenu a tím dosáhnout uspokojivé míry zisku. Pokud by byla antisubven ční opatření zrušena, je pravd ěpodobné, že by subvencované dovozy z Indie 
nepříznivě ovlivnily situaci ve výrobním odv ětví Spole čenství, i kdyby byl jejich 
objem bě
hem OPŠ nízký a nezp ůsoboval by proto vážnou újmu. Tato opat ření jsou 
 
CS 35   CS proto nezbytná pro zajišt ění životaschopnosti obchodu s granulemi PET ve výrobním 
odvětví Společenství, který již n ěkolik let čelí konkurenci v podob ě subvencovaných 
dovozů z Indie. 
3. Zájem dovozc ů 
(147)  Dovozci / obchodníci projevili malou míru spolupráce a žádný ze spolupracujících 
dovozců nenakupoval z Indie. Nicmén ě spolupracující dovo zce / obchodníky lze 
považovat za reprezentativní zástupce, nebo ť objem jejich prodeje p ředstavoval 
zhruba 5 % spot řeby EU. Up řednostňovali by trh s nulovým clem, pokud by také 
trvale dosahovali dobrých finan čních výsledk ů. 
(148)  Šetření ukázalo, že jsou stále dostupné  alternativní zd roje bez antisubven čních nebo 
antidumpingových opat ření, např. z Mexika, Brazílie, USA, Turecka, Pákistánu, Iránu 
nebo Saúdské Arábie. Dovozci / obchodníci by se proto mohli spolehnout (anebo 
přejít) na významné altern ativní zdroje dodávek. 
(149)  S ohledem na skute čnost, že platná opat ření dovozce významným zp ůsobem 
neovlivnila, lze dojít k záv ěru, že zachování stávajících vyrovnávacích opat ření proti 
dovozům výrobk ů pocházejících z Indie by nadále nem ělo výrazný nep říznivý účinek 
na situaci dovozc ů ve Společenství. 
4. Zájem zpracovatel ů / uživatel ů 
(150)  Komise zaslala dotazníky 47 známým zpracovatel ům / uživatel ům. Na dotazník 
odpovědělo pouze deset zpracovatel ů / uživatel ů s celkov ě nízkou mírou 
reprezentativnosti. Podle informací o provedených nákupech uvedených v odpov ědích 
na dotazník spolupracující zpracovatelé / uživatelé b ěhem OŠ p ředstavovali p řibližně 
20 % celkové spot řeby PET ve Spole čenství. B ěhem OŠ nakoupili 95 % PET od 
výrobců ve Spole čenství a zbývající část z dovoz ů výrobků pocházejících z jiných 
zemí, než je zem ě, která je p ředmětem tohoto p řezkumu. Byla p ředložena řada 
připomínek proti uložení cel. 
(151)  Na dotazník odpov ědělo pět zpracovatel ů (zpracovávajících granule PET v p ředliscích 
a ve form ě lahví a představujících 10 % spot řeby). Náklady na granule PET se podílejí 
na ceně jejich kone čného výrobku (v ětšinou předlisky) z 55 %. Bylo zjišt ěno, že 
z Indie a dalších t řetích zemí dovážejí zanedbatelná množství. Nicmén ě s 
pokračováním cel nesouhlasí s od ůvodněním, že tato opat ření mohou zp ůsobovat 
umělé zvyšování cen v Evrop ě. 
(152)  Pět uživatel ů, kteří se podílejí na p řibližně 10 % spot řeby, poskytlo spíše neúplné 
údaje. Malá míra spolupráce ze strany velkých uživatel ů je pravděpodobně způsobena 
skutečností, že poslední šet ření týkající se dovoz ů PET z ČLR, Austrálie a Pákistánu 
se uskutečnilo teprve p řed dvěma lety. Náklady na PET p ředstavují p řibližně 6 až 7 % 
celkových náklad ů, a proto jsou pom ěrně omezené. P řestože uvád ěli, že nedovážejí 
z Indie, stejn ě jako zpracovatelé nesouhl asili s uložením cel s od ůvodněním, že tato 
opatření by mohla zp ůsobovat um ělé zvyšování cen v Evrop ě. 
(153)  S ohledem na pom ěrně dobrou finan ční situaci v navazujícím výrobním odv ětví ve 
srovnání s výrobním odv ětvím Spole čenství, žádný zpracovatel / uživatel nevznesl 
 
CS 36   CS připomínku, že by zachování stávajíc ích cel mohlo vést ke ztrát ě pracovních míst nebo 
přesunu výrobních kapacit do zámo ří. 
(154)  Pokud jde o objem výroby, výrobní odv ětví Spole čenství navíc p řizpůsobilo svou 
velikost zvýšené spot řebě, a proto je velmi pravd ěpodobné, že by nevyužitá kapacita 
výrobního odv ětví Společenství pln ě pokryla objem dovoz ů. 
(155)  S ohledem na skute čnost, že jsou stále dostupné alte rnativní zdroje dodávek bez 
antisubven čních nebo antidumpingových opat ření, např. z Mexika, Brazílie, USA, 
Turecka, Pákistánu, Iránu nebo Saúdsk é Arábie, by se uživatelé ve Spole čenství navíc 
mohli spolehnout (anebo p řejít) na jiné dodavatele dot čeného výrobku. 
(156)  Pokud jde o výkonnost odv ětví uživatel ů, šetření ukázalo, že b ěhem posuzovaného 
období zvýšili spolupracující uživatelé sv ůj obrat, udrželi stabilní zam ěstnanost a 
poněkud celkov ě zvýšili svou ziskovost. Proto bylo zjišt ěno, že antisubven ční opatření 
na ně neměla nepříznivý dopad. 
(157)  Na základ ě výše uvedených skute čností se dosp ělo k závěru, že zachování  stávajících 
antisubven čních opat ření proti dovoz ům výrobk ů pocházejících z Indie by nem ělo 
výrazný nep říznivý účinek na situaci uživatel ů ve Společenství. 
5. Zájem dodavatel ů 
(158)  Dodavatelé surovin (monoethyleneglykol (MEG) a p řečištěná kyselina tereftalová 
(PTA), DMT a IPA, všechny petrochemické deriváty ropy) jednozna čně podpořili 
opatření a prokázali dobrou spol upráci. Zachování opat ření by pro n ě bylo přínosem, 
neboť by se výrobní odv ětví Společenství zotavilo a zvýšila by se jejich výkonnost.
  
6. Záv ěr k zájmu Spole čenství 
(159)  S ohledem na všechny výše popsané faktory byl u činěn závěr, že neexistují žádné 
přesvědčivé důvody svědčící proti zachování stávajících antisubven čních opat ření 
proti Indii. 
I. VYROVNÁVACÍ OPAT ŘENÍ 
(160)  Všem zúčastněným stranám byly sd ěleny základní skute čnosti a úvahy, na jejichž 
základě se zamýšlí doporu čit, aby byla stávající opat ření zachována. Byla jim rovn ěž 
poskytnuta lh ůta, aby se mohly k poskytnutým informacím vyjád řit. Indická vláda 
vyjádřila připomínky k aspekt ům újmy, p řičemž tvrdila, že nebylo prokázáno, že by 
výrobní odv ětví Společenství trp ělo trvalou újmou, a že do vozní tlak z Indie nebyl 
důvodem, pro č evropští výrobci pln ě nereflektovali do jejich  prodejní ceny zvýšení 
nákladů na suroviny. Je však t řeba připomenout, že se, jak uvádí analýza situace 
výrobního odv ětví Společenství, jeho finan ční situace zhoršila a, jak vysv ětluje 127. 
bod odůvodnění, nízká cenová úrove ň dovozů z dotčené země se jasně podílela na 
snižování ceny výrobního odv ětví Spole čenství. S ohledem na malé objemy 
subvencovaných dovoz ů v rámci tohoto p řezkumu opat ření před pozbytím platnosti 
však musela být posouzena pravd ěpodobnost op ětovného výskytu újmy. V tomto 
ohledu se dosp ělo k závěru, jak uvádí 127. bod od ůvodnění, že pokud by opat ření 
neexistovala, m ěl by zvýšený objem dovoz ů z Indie za nízké ceny nep říznivý dopad na 
 
CS 37   CS situaci výrobního odv ětví Společenství. Krom ě toho jeden indický vývozce tvrdil, že 
při neexistenci opat ření není pravd ěpodobné, že by Indie p řesměrovala svůj prodej do 
Společenství. Tento vývozce namítal, že nov ě vznikající trhy jsou atraktivn ější než trh 
Společenství, že indická poptávka se rychle zvyš uje, a že proto není k dispozici volná 
kapacita. Je však t řeba uvážit, že bez ohledu na zvyšující se poptávku na indickém trhu 
šetření na úrovni spole čnosti odhalilo volné kapacity, což rovn ěž potvrzují informace 
o trhu. Proto je u činěn závěr, že žádná z p řipomínek obdržených po zve řejnění není 
takové povahy, aby zm ěnila závěry obsažené v tomto na řízení. 
(161)  Ze shora uvedeného vypl ývá, že vyrovnávací opat ření použitelná na  dovoz granulí 
PET pocházejících z Indie by m ěla být zachována, jak je stanoveno v čl. 21 odst. 2 
základního na řízení. Tato opat ření byla uložena ve form ě specifického cla. 
(162)  Sazby vyrovnávacího cla stanovené tímto na řízením pro jednotlivé spole čnosti 
odrážejí situaci zjišt ěnou v pr ůběhu přezkumu ve vztahu ke spolupracujícím 
vývozcům. Jsou proto použitelné výhradn ě na dovoz dot čeného výrobku vyráb ěného 
těmito spole čnostmi, a tedy konkrétními zmín ěnými právnickými osobami. Dovozy 
dotčeného výrobku vyráb ěného jakoukoli jinou spole čností, která není výslovn ě 
uvedena v normativní části tohoto na řízení podle svého názvu a adresy, v četně 
subjektů, které jsou s t ěmito výslovn ě jmenovanými spole čnostmi ve spojení, 
nemohou využít t ěchto sazeb a podléhají celní sazb ě použitelné pro všechny „ostatní 
společnosti“. 
(163)  Jakákoli žádost o použití t ěchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla (nap ř. po 
změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních podnik ů) 
by měla být neprodlen ě zaslána Komisi14 spolu s veškerými relevantními 
informacemi, zejména o jakékoli zm ěně činnosti dané spole čnosti v souvislosti 
s výrobou, domácím prodejem a pr odejem na vývoz, která nap říklad souvisí s touto 
změnou názvu nebo zm ěnou výrobních nebo prodejních podnik ů. Toto nařízení bude 
případně po konzultaci s poradním výborem pozm ěněno aktualizací seznamu 
společností využívajících individu álních celních sazeb. 
(164)  Aby bylo zajišt ěno řádné vymáhání vyrovnávacího cl a, je zbytková celní sazba 
použitelná nejen pro nespol upracující vývozce, ale rovn ěž pro spole čnosti, které 
v OPŠ neuskute čnily žádný vývoz. Pokud však posledn ě jmenované spole čnosti splní 
požadavky stanovené v článku 20 základního na řízení, mohou podle tohoto článku 
předložit žádost o p řezkum, aby byla jejich situace zvláš ť posouzena, 
PŘIJALA TOTO NA ŘÍZENÍ: 
Článek 1 
1. Ukládá se kone čné vyrovnávací clo z dovoz u polyethylentereftalátu s viskozitou 78 ml/g 
nebo vyšší, podle normy ISO 1628-5, kódu KN 3907 60 20 pocházejícího z Indie. 
2. Kromě případů popsaných v článku 2 se sazba vyrovnávacího cla, použitelná na čistou 
cenu s dodáním na hranice Spole čenství před proclením, pro výrobky vyráb ěné níže 
uvedenými spole čnostmi stanovuje takto: 
                                                 
14 Evropská Komise, generální ředitelství pro obchod, ředitelství H, J-79 5/17, B-1049 Brusel 
 
CS 38   CS Země Spole čnost Vyrovnávací 
clo (EUR/t) Doplňkový kód 
TARIC 
Indie Reliance Industries Limited  41,3 A181 
Indie Pearl Engineering Polymers 
Ltd  31,3 A182  
Indie Senpet Ltd   22,2 A183 
Indie Futura Polyesters Ltd  0 A184 
Indie South Asian Petrochem Ltd  106,5 A585 
Indie Všechny ostatní spole čnosti   41,3 A999 
 
3.V případech, kdy došlo k poškození zboží p řed vstupem do volného ob ěhu, a skute čně 
zaplacená nebo splatná cena je proto pom ěrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty 
podle článku 145 na řízení Komise (EHS) č. 2454/9315, musí být výše vyrovnávacího cla 
vypočtená na základ ě výše popsaných částek snížena o procentu ální podíl odpovídající 
poměrnému rozd ělení skute čně zaplacené nebo splatné ceny. 
4. Aniž jsou dot čeny odstavce 1 a 2, nepoužije se kone čné vyrovnávací clo na dovozy 
propuštěné do volného ob ěhu v souladu s článkem 2. 
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se pl atná ustanovení týkající se cel. 
Článek 2 
1. Dovozy jsou osvobozeny od vyrovná vacích cel uložených podle článku 1, jestliže jsou 
vyrobeny a p římo vyvezeny (tj. fakturová ny a odeslány) spole čnosti, která p ůsobí jako 
dovozce ve Spole čenství, a to spole čnostmi uvedenými v odstavc i 3, jsou prohlášeny pod 
příslušným dopl ňkovým kódem TARIC a jsou spln ěny podmínky stanovené v odstavci 2. 
2. Při předložení žádosti o propušt ění do volného ob ěhu je osvobození od cla podmín ěno 
předložením platné „závazkové faktury“, vydané vyvážejícími spole čnostmi uvedenými 
v odstavci 3 a obsahující d ůležité prvky uvedené v p říloze, celním orgán ům příslušného 
členského státu. Osvobození od cla je dále podmín ěno prohlášením a p ředložením zboží 
přesně odpovídajícího popisu v „závazkové faktu ře“ celním orgán ům. 
3. Dovozy, u kterých se p ředkládá „závazková faktura“, se prohlašují pod t ěmito 
doplňkovými kódy TARIC: 
Země Spole čnost Dopl ňkový kód 
                                                 
15 Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Na řízení Komise naposledy pozm ěněné nařízením Komise (ES) 
č. 2286/2003 (Ú ř. věst. L 343, 31.12.2003, s. 1).  
 
CS 39   CS TARIC 
Indie Pearl Engineering Polymers 
Ltd A182  
Indie Reliance Industries Ltd A181 
Indie South Asian Petrochem Ltd A585 
Článek 3 
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Ú ředním věstníku Evropské 
unie. 
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a p římo použitelné ve všech členských státech. 
V Bruselu dne 
 Za Radu 
 p ředseda / p ředsedkyně 
 
CS 40   CS PŘÍLOHA  
Prvky, které musejí být uve deny na závazkové faktu ře uvedené v čl. 2 odst. 2: 
1. Číslo závazkové faktury. 
2. Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktu ře celně odbaveno na 
hranicích Spole čenství (jak je uvedeno v na řízení). 
3. Přesný popis zboží zahrnující: 
— kódové číslo výrobku (stanovené v závazku nabídnutém dot čeným vyráb ějícím 
vývozcem), 
— kód KN, — množství (uvést v jednotkách). 4. Popis podmínek prodeje zahrnující: — cenu za jednotku, — platné platební podmínky, — platné dodací podmínky, — celkové slevy a rabaty. 5. Název spole čnosti, která p ůsobí jako dovozce, pro kterou byla spole čností přímo vystavena 
faktura. 
6. Jméno zástupce spole čnosti, která vydala fakturu, a toto podepsané prohlášení: 
„Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej pro p římý vývoz zboží uvedeného na této faktu ře do 
Evropského spole čenství se provádí v rámci a podl e podmínek závazku nabídnutého … 
[SPOLEČNOST] a p řijatého Evropskou komisí rozhodnutím č. 2000/745/ES. Prohlašuji, že 
údaje uvedené na této faktu ře jsou úplné a správné.“