Podle právních předpisů EU, ambicí v rámci Zelené dohody a v součinnosti s dalšími iniciativami by EU měla do roku 2030 snížit o více než 55 % dopady znečištění ovzduší na zdraví (počet předčasných úmrtí) a o 30 % podíl lidí, kteří jsou chronicky rušeni dopravním hlukem.

Tato kapitola stručně shrnuje zjištění týkající se monitorování v oblasti nulového znečištění. Zaměřuje se na pokrok, kterého bylo již dosaženo, i na to, co je třeba pro dosažení cílů do roku 2030 ještě vykonat.

Střednědobá i dlouhodobá cesta, kterou vytyčila Zelená dohoda pro Evropu a potvrdil 8. akční program pro životní prostředí do roku 2030, jenž stanovuje prioritní cíle do roku 2050, stále platí. V souladu s cílem klimatické neutrality EU do roku 2050 zahrnuje strategii nulového znečištění životního prostředí bez toxických látek. Akční plán EU „Vstříc nulovému znečištění ovzduší, vod a půdy“ a strategie pro udržitelnost v oblasti chemických látek stanovily vizi do roku 2050, kvantifikovaly cíle do roku 2030 a konkrétní opatření, která mají EU nasměrovat k dosažení cílů v oblasti nulového znečištění i cílů v oblasti klimatu a obnovy přírody. Komise předložila několik relevantních návrhů, z nichž nejnovější jsou návrh na revizi směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší, směrnice o čištění městských odpadních vod a na aktualizaci seznamu látek znečišťujících vodu podle rámcové směrnice o vodě, jakož i návrh na schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí podle normy Euro 7. Význam snižování znečištění jako prostředku ke zlepšení lidského zdraví je zdůrazněn v Evropském plánu boje proti rakovině.

Podle právních předpisů EU, ambicí v rámci Zelené dohody a v součinnosti s dalšími iniciativami by EU měla do roku 2030 snížit o 50 % množství plastových odpadků v moři, o 30 % množství mikroplastů uvolněných do životního prostředí, o 50 % objem zbytkového komunálního odpadu a významně celkovou produkci odpadu.

Podle právních předpisů EU, ambicí v rámci Zelené dohody a v součinnosti s dalšími iniciativami by EU měla do roku 2030 snížit o 25 % počet ekosystémů EU, v nichž znečištění ovzduší ohrožuje biologickou rozmanitost, a o 50 % ztráty živin, používání a riziko chemických pesticidů, včetně těch nejnebezpečnějších, a prodej antimikrobiálních látek pro hospodářská zvířata a akvakulturu.

Komise již podniká kroky k tomu, aby se systémy spotřeby a výroby staly bezpečnějšími a udržitelnějšími, zejména v rámci akčního plánu pro oběhové hospodářství (např. opatření týkající se přepravy odpadů, návrh ekodesignu pro udržitelné výrobky, revize směrnice o obalech a obalových odpadech) a akčního plánu nulového znečištění (např. opatření týkající se průmyslových emisí), jakož i v rámci biohospodářské strategie EU. Plánují se i další opatření, např. revize nařízení REACH nebo rámec pro posuzování „koncepční bezpečnosti a udržitelnosti“ chemických látek a materiálů v rámci strategie pro udržitelnost v oblasti chemických látek a iniciativa týkající se environmentálních tvrzení. Lepší systémové poznatky může přinést také další rozvoj metod a ukazatelů týkajících se surovinové stopy a stopy spotřeby v EU a jejich porovnání s planetárními mezemi.

3.Výhled a prognóza v oblasti nulového znečištění

Mezi zdroje této kapitoly patří řada projektů a iniciativ, včetně studií modelování a prognostických studií koordinovaných Komisí (viz níže). Modelové scénáře v maximální možné míře zohledňovaly pokrok, který se očekává v případě, že budou plně provedeny stávající a navrhované právní předpisy EU. Každý výhled však vychází z konkrétních předpokladů a omezení, které jsou zdokumentovány v konkrétních publikacích, na něž je odkazováno níže. Závěry této činnosti jsou prezentovány jako výhledy pro čisté ovzduší, čistou vodu a mořské prostředí a čistou půdu.

3.1Nulové znečištění a zdraví

Výhled do roku 2030 týkající se znečištění ovzduší a hlukového znečištění byl posuzován s ohledem na pravděpodobné dosažení cílů v oblasti zdraví (viz 2.1).

Třetí výhled pro čisté ovzduší dospěl k závěru, že pokud by se plně uplatňovaly stávající i navrhované právní předpisy EU, snížil by se v roce 2030 počet předčasných úmrtí v důsledku znečištění ovzduší ve srovnání s rokem 2005 o více než 55 %. V důsledku revize směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší, kterou navrhla Komise, je totiž pravděpodobné, že snížení emisí o více než 70 % ve srovnání s úrovněmi z roku 2005 bude v roce 2030 dosaženo. Aby se očekávané prognózy naplnily, je důležité provést stávající právní předpisy v plném rozsahu. Stejně tak je důležité, aby byly urychleně přijaty nedávné politické návrhy, zejména v oblasti emisních norem pro vozidla (Euro 7), průmyslových emisí (včetně rozšíření působnosti směrnice o průmyslových emisích na velké zemědělské podniky, což by mělo mít významný dopad na snížení emisí amoniaku) a iniciativy v rámci balíčku „Fit for 55“ a plánu RePowerEU, a to při zachování navrhované úrovně ambicí.

Pokud jde o hlukové znečištění, ačkoli EU od roku 2002 zavedla několik konkrétních právních předpisů, v této fázi se zdá nepravděpodobné, že by se podařilo dosáhnout cíle nulového hlukového znečištění, který spočívá ve snížení počtu osob poškozených hlukem z dopravy o 30 % do roku 2030 (ve srovnání s rokem 2017). Ze současných odhadů vyplývá, že jejich počet se do roku 2030 nesníží o více než 19 %, pokud nebude přijat významný soubor dalších opatření na vnitrostátní, regionální i místní úrovni a pokud intenzívnější opatření EU ve všech příslušných odvětvích dopravy nepovedou k dalšímu výraznému snížení hlukového znečištění. Pokud členské státy svá opatření zpřísní, lze vzdálenost od cíle ještě snížit. To by mimo jiné zahrnovalo přísnější předpisy o omezování hluku z dopravy a jejich prosazování, např. vylepšením vozidel a jejich provozu a výrazným snížením silniční dopravy a omezením rychlosti ve městech. S tímto omezením již řada měst počítá v rámci svých opatření v oblasti klimatu a kvality ovzduší.

3.2Nulové znečištění a biologická rozmanitost

Výhled do roku 2030 týkající se znečištění ovzduší, vody a mořského prostředí živinami byl posuzován s ohledem na pravděpodobné dosažení cílů v oblasti biologické rozmanitosti relevantních pro hospodaření s živinami (viz 2.2). V této fázi nebylo provedeno žádné hodnocení pesticidů, antimikrobiálních látek nebo znečištění půdy z důvodu nedostatku údajů a dostupnosti příslušných modelů.

Ve třetím výhledu pro čisté ovzduší bylo zjištěno, že situace je ještě znepokojivější. Současné a navrhované politiky EU se nezdají být dostatečné k tomu, aby se EU podařilo do roku 2030 snížit plochu ekosystémů EU ohrožených znečištěním ovzduší ve srovnání s rokem 2005 o 25 %. Provedením nedávno navrhované revize směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší by však tohoto cíle bylo možné dosáhnout.

Hlavní oblastí zájmu zůstávají emise amoniaku ze zemědělství, na jejichž snížení je stále zapotřebí vynaložit mnohem větší úsilí a které budou do značné míry záviset na přijetí a provádění nové směrnice o průmyslových emisích, jakož i na skutečném zavedení opatření týkajících se znečištění, která členské státy navrhly ve svých strategických plánech společné zemědělské politiky (SZP).

Výhled pro čistou vodu a mořské prostředí dospěl ke zjištění, že dohodnuté cíle v oblasti živin a dodatečná opatření dosud navržená na úrovni EU nemusí stačit k odstranění dopadů znečištění živinami ve všech částech evropských moří. Podobně jako u scénářů znečištění ovzduší bude i snížení emisí živin do velké míry záviset na provádění a prosazování příslušných právních předpisů v oblasti životního prostředí (tj. směrnice o dusičnanech, rámcová směrnice o vodě a další příslušné právní předpisy v oblasti znečištění vody, včetně revidovaných směrnic o průmyslových emisích a o čištění městských odpadních vod). K tomuto účelu mohou přispět opatření přijatá v rámci nové společné zemědělské politiky. Výhled je podložen integrovanou analýzou živin (zaměřenou na znečištění dusíkem a fosforem), která naznačuje, že lze dosáhnout pokroku i při současných opatřeních, ale pokud mají členské státy splnit cíl týkající se úniku živin do životního prostředí do roku 2030, budou muset přijmout další opatření. Na úrovni EU bude nadcházející integrovaný plán hospodaření s živinami zkoumat další politická opatření ke zlepšení účinnosti využívání živin a omezení úniků do životního prostředí, jakož i nové techniky a opatření nezbytná k podpoře zpětného získávání a recyklace živin. Program Horizont Evropa navíc podpoří systémové přístupy k omezení emisí živin z různých zdrojů a k tomu, aby se jejich toky vrátily do bezpečných ekologických mezí, například zlepšením řízení hnojivých výrobků v zemědělství se zohledněním regionálních podmínek. Bude také analyzovat, zda může pomoci snižování množství odpadu v potravinovém řetězci společně se společenskými změnami (jako jsou změny stravovacích návyků, výroby a spotřeby).

Výhled pro čistou půdu je v rané fázi vývoje. Součástí činností zahájených v rámci Strategie EU pro půdu a Observatoře EU pro půdu (EUSO) je vývoj modelovacích nástrojů, které umožní predikce budoucích trendů znečištění. Mise EU „Dohoda o půdě pro Evropu“ navíc stanoví trajektorii na podporu a obnovu zdraví půdy, mimo jiné rozšířením a harmonizací monitorování půdy v Evropě.

3.3Nulové znečištění a oběhové hospodářství

Výhled do roku 2030 v oblasti spotřeby a výroby byl zaměřen na znečištění plasty a spotřebu plastů, ale nebylo provedeno žádné hodnocení souvisejících cílů (srov. 2.3).

Výhled pro čistou vodu a mořské prostředí se také zabýval modelováním znečištění plasty ve Středozemním moři. Očekává se, že opatření zahrnutá do směrnice o plastech na jedno použití sníží do roku 2030 celkové množství odpadu ve Středozemním moři pouze o 14 % (plovoucího odpadu i odpadu na plážích). Pro dosažení cíle EU je třeba klást důraz na posílení přeshraničního rozměru znečištění plasty. Další hodnocení se zabývalo dopady spotřeby na toxicitu sladké vody v rámci širšího výhledu v oblasti stopy spotřeby. Předpovědělo, že dopady spotřeby EU na životní prostředí se budou do roku 2030 dále zvyšovat a budou i nadále překračovat planetární meze, a to včetně dopadů na sladkovodní ekotoxicitu.

3.4Nulové znečištění a prognóza

Prognózování a zkoumání horizontu odhalilo, že současné společenské trendy a transformace, např. rostoucí digitalizace a dekarbonizace, budou mít dopad na znečištění. Tyto transformace mohou přinést výhody pro zdraví a životní prostředí, zejména pokud je vodítkem cíl nulového znečištění. Plán průmyslových technologií pro oběhové technologie a připravované obchodní modely například připomíná, že výzkum se musí zaměřit na synergie, ale i na kompromisy mezi oběhovostí a nulovým znečištěním. Tyto nové trendy a pokračující zelená a digitální transformace mohou být cestou k udržitelnější Evropě, ale bude to záviset na sociálně ekonomické situaci.

4.Hlavní závěry

Tato integrovaná zpráva o monitorování a výhledu „nulového znečištění“ znovu poukazuje na to, že tři současné krize v oblasti životního prostředí – znečištění, změna klimatu a ztráta biologické rozmanitosti – jsou hluboce provázané. Přechod k čistému, oběhovému a klimaticky neutrálnímu hospodářskému modelu je stále naléhavější – jak pro EU, tak pro zbytek světa.