4.vytvoření nových pravidel legální migrace.

Zvláštní pozornost byla věnována naléhavým opatřením k předcházení úmrtím na moři. Mezi ně patřil návrh evropského programu znovuusídlování ve všech členských státech za účelem poskytnutí 20 000 míst v Evropě vysídleným osobám, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu, a nověji dobrovolný program přijímaní osob z humanitárních důvodů s Tureckem.

Navrhované politické iniciativy mají přímý význam pro ochranu a prosazování základních práv. Například co se týče navracení osob, Komise zveřejnila příručku k navracení osob jako pomůcku k akčnímu plánu v oblasti navracení ze září 2015. Tato příručka poskytuje vnitrostátním orgánům vodítko mimo jiné k tomu, jak zajistit, aby během návratové operace byla plně dodržena základní práva, zejména v případě dětí bez doprovodu.

Jakožto okamžité opatření na pomoc členským státům v přední linii, jež jsou vystaveny neúměrnému migračnímu tlaku na vnějších hranicích EU, navrhla Komise zavést „přístup založený na hotspotech“. Bude-li se vyvíjet společné úsilí o zajištění dostatečných zdrojů a personálu, hotspoty mohou členským státům pomoci lépe v praxi zajistit záruky základních práv. Komise od jednání vedoucích představitelů o situaci na západním Balkáně v říjnu 2015 pozorně sleduje vývoj na západobalkánské trase. V prohlášení vedoucích představitelů se Řecko a země západního Balkánu zavázaly zvýšit své přijímací kapacity, aby umožnily lepší a předvídatelnější řízení migračních toků. Komise za tímto účelem poskytla mimořádnou pomoc i humanitární pomoc.

Pro zaručení základních práv má velký význam také návrh nařízení o zřízení evropské pohraniční a pobřežní stráže (dále jen „agentury“) z prosince 2015. Počítá s přijetím kodexu chování vztahujícího se na veškeré operace v rámci ochrany hranic koordinované agenturou a kodexu chování pro navracení osob. Dodržování základních práv ze strany agentury sleduje úředník pro otázky základních práv a veškerá porušení základních práv v průběhu operativních činností by byla řešena v rámci mechanismu pro podávání a vyřizování stížností. Při porušení základní práv nebo závazků v oblasti mezinárodní ochrany by společné operace nebo zásahy rychlé reakce na hranicích mohly být pozastaveny nebo ukončeny. Agentura má vypracovat strategii pro oblast základních práv věnující zvláštní pozornost dětem, obětem obchodování s lidmi, osobám, které potřebují lékařskou pomoc nebo mezinárodní ochranu, osobám v tísni na moři a dalším osobám ve zranitelném postavení. Souladu s Listinou by měly napomoci společné hlavní osnovy pro odbornou přípravu pohraniční stráže spadající pod agenturu.

Plné dodržování základních práv je jednou z pěti hlavních zásad evropského programu pro bezpečnost. Program zdůrazňuje, že bezpečnost a dodržování základních práv nepředstavují protichůdné cíle, ale vzájemně se doplňující cíle politiky. Ochrana a svobodný výkon základních práv nejsou možné bez zajištění bezpečnosti. Veškerá bezpečnostní opatření však zároveň musí respektovat základní práva a zásady právního státu a být v souladu se zásadami nezbytnosti, proporcionality a zákonnosti a musí existovat odpovídající záruky pro zajištění odpovědnosti a soudní nápravy. Všechny návrhy právních předpisů týkajících se boje proti terorismu, předložené Komisí po pařížských útocích v listopadu 2015, odrážejí tento přístup. Návrh směrnice o terorismu zdůrazňuje, že při provádění trestněprávních ustanovení ve vnitrostátním právu je důležité respektovat základní práva. Chrání základní práva obětí a potenciálních obětí. Kriminalizuje přípravná jednání, jako jsou výcvik a vycestování do zahraničí za teroristickými účely, napomáhání nebo podněcování a navádění k teroristickým činům, pokus o teroristické činy a financování terorismu. Snaží se také zajistit, aby omezení základních práv podezřelých nebo obviněných nepřekročilo nutnou míru, a tak prosazuje zásady zákonnosti a přiměřenosti trestných činů a trestů (článek 49 Listiny).

To, nakolik jsou v oblasti bezpečnostních opatření důležitá základní práva, se odráží v důrazu, jenž politiky boje proti terorismu kladou na preventivní opatření. Reakce EU na extremismus nesmí vést ke stigmatizaci žádné skupiny ani komunity, ale spíše vycházet ze společných evropských hodnot tolerance, rozmanitosti a vzájemné úcty. Program pro bezpečnost se snaží řešit základní příčiny extremismu prostřednictvím vzdělávání, zapojení mládeže, dialogu mezi náboženskými komunitami a kulturami, zaměstnanosti a sociálního začlenění. Klade důraz na boj proti diskriminaci, rasismu a xenofobii a vyzdvihuje klíčová opatření EU v této oblasti.

To se také odrazilo v „prohlášení o prosazování občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace v procesu vzdělávání“ (Pařížské prohlášení) vydaném po neformálním zasedání ministrů školství členských států EU 17. března v Paříži. Uvedené prohlášení předkládá řadu doporučení týkajících se důležité role vzdělávání v podpoře základních hodnot, jako jsou aktivní občanství, vzájemná úcta, rozmanitost, rovnost a sociální začleňování, a v předcházení násilnému extremismu. V návaznosti na Pařížské prohlášení se Komise a členské státy shodly na nových prioritních oblastech spolupráce na úrovni EU do roku 2020.

Za účelem výměny zkušeností o předcházení radikalizaci ve věznicích a o programech rehabilitace pro zahraniční bojovníky a vracející se osoby uspořádala Komise 19. října 2015 ministerskou konferenci na nejvyšší úrovni nazvanou „Reakce trestního soudnictví na radikalizaci“. Společný závazek členských států podniknout kroky v této oblasti potvrdily závěry Rady ze dne 20. listopadu 2015 o „posílení reakce trestního soudnictví na radikalizaci vedoucí k terorismu a násilnému extremismu“.

2.3 Začleňování Listiny do mezinárodních dohod a zajištění soudržnosti v oblasti lidských práv

Článek 21 Smlouvy o Evropské unii řídí vnější činnost EU.

V reakci na společné sdělení „Zajistit ústřední postavení otázky lidských práv v agendě EU“ z dubna 2015 Rada přijala v červenci akční plán EU pro lidská práva a demokracii (2015–2019). Akční plán obsahuje více než 100 opatření v oblasti lidských práv a demokracie rozdělených do 34 kategorií. Prováděním článku 21 plní závazky obsažené ve strategickém rámci pro lidská práva a demokracii a posiluje zapojení všech orgánů EU a zúčastněných subjektů a zlepšuje začleňování hlediska lidských práv do všech vnějších politik EU. Mezi plánovaná opatření patří zohlednění otázky lidských práv v posouzení dopadu politik, jež by mohly mít významný dopad na země mimo EU. Akční plán stanovuje opatření vztahující se na činnost Komise v oblasti interního dodržování základních práv, zejména co se týče ochrany soukromí v souvislosti s riziky hromadného sledování, reformy soudnictví, práv dětí, rovnosti žen a mužů, boje proti rasismu a xenofobii, migrace a boje proti terorismu.

Strategie „Obchod pro všechny“ předložená Komisí v říjnu 2015 stanovuje kroky k zajištění toho, aby základní práva byla dodržována v členských státech EU i zemích mimo EU. Zahrnuje právo na regulaci a posouzení dopadu obchodních politik a dohod na základní a lidská práva. Spojuje obchodní politiku s prosazováním dodržování lidských práv v zemích mimo EU, zejména pokud jde o dětskou práci, nucenou vězeňskou práci a nucenou práci v důsledku obchodování s lidmi a zabírání půdy. Ochrana lidských práv je ve stále větší míře začleňována do dvoustranných dohod EU o volném obchodu a do politiky kontroly vývozu EU.

V září 2015 Komise dokončila jednání o zastřešující dohodě mezi EU a USA o ochraně údajů. Tato dohoda zajistí záruky ochrany údajů u veškerých předání osobních údajů mezi EU a USA v rámci policejní nebo justiční spolupráce v trestních věcech. Budou-li donucovacím orgánům v USA předány osobní údaje občanů EU a tyto údaje budou nesprávně nebo protiprávně zpracovány, občané EU, kteří nemají bydliště v USA, budou podle této dohody moci využít opravné prostředky u amerických soudů. To představuje významné zlepšení dostupnosti soudních opravných prostředků v USA.

V srpnu 2015 EU vůbec poprvé jednala s Výborem OSN pro práva osob se zdravotním postižením o tom, jak provádí Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením. EU zastupovala Komise, jež je kontaktním místem EU pro tuto úmluvu. Příslušný Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením přijal v říjnu 2015 závěrečné připomínky a Komise se zavázala, že je provede.

V červenci 2015 Komise – v rámci zlepšování právní úpravy – přijala pokyny k analýze dopadu na lidská práva při posuzování dopadů v oblasti obchodu. Tyto pokyny usnadní analýzu dopadu iniciativ z oblasti obchodní politiky na lidská práva v zemích EU i v partnerských zemích. Agenda pro zlepšování právní úpravy rovněž předpokládá, že posuzování dopadu na lidská práva se bude obecně týkat návrhů s vnějším rozměrem.

2.4 Kontrola orgánů EU ze strany Soudního dvora

Ve věci Schrems Soudní dvůr prohlásil za neplatné rozhodnutí Komise z roku 2000 o bezpečném přístavu. Jednalo se o rozhodnutí o zajištění odpovídající úrovně ochrany podle čl. 25 odst. 6 směrnice o ochraně údajů. Komise jím povolila předávání osobních údajů do země mimo EU, v tomto případě do USA. Konstatovala, že na základě vnitrostátních předpisů nebo svých mezinárodních závazků USA zajišťují přijatelnou úroveň ochrany. Proti tomu, aby dceřiná společnost společnosti Facebook v Irsku předávala údaje na servery v USA, jak jí to povolila Komise na základě výše uvedeného zjištění o odpovídající úrovni ochrany, byla podána žaloba k irskému soudu, přičemž podnětem k jejímu podání bylo především odhalení z roku 2013, že zpravodajské služby USA provádějí hromadné sledování.

Soud konstatoval, že rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany je podmíněno zjištěním Komise, že v dotčené zemi mimo EU existuje úroveň ochrany osobních údajů, která přestože není nezbytně nutně stejná, je „v zásadě rovnocenná“ té, která je zaručena v EU na základě směrnice vykládané ve světle Listiny. Soud rozhodl, že rozhodnutí z roku 2000 o bezpečném přístavu neobsahuje dostatečná zjištění ze strany Komise o omezeních přístupu veřejných orgánů USA k předávaným údajům podle tohoto rozhodnutí a o existenci účinné právní ochrany proti takovým zásahům. Soud konstatoval, že právní předpisy, jež veřejným orgánům poskytují obecný přístup k obsahu elektronické komunikace, je nutné považovat za narušující podstatu základního práva na respektování soukromého života. Rozsudek soudu tak Komisi poskytl další argument pro přezkum ujednání o bezpečném přístavu, k němuž přistoupila od listopadu 2013: Komise se snaží zajistit ochranu údajů podle práva Unie. V listopadu 2015 Komise vydala pokyny k možnostem předávání údajů s ohledem na rozhodnutí Soudního dvora ve věci Schrems, ve kterých nastínila alternativní systémy předávání údajů do USA, dokud nebude zaveden nový rámec.

2.5 Evropská úmluva o lidských právech