Provádění strukturálních reforem Lisabonské strategie v kontextu Plánu evropské hospodářské obnovy - Roční hodnocení jednotlivých zemí Doporučení doporučení rady k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2009 a k provádění politik zaměstnanosti členských států /* KOM/2009/0034 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 28.1.2009 KOM(2009) 34 v konečném zněníSvazek I Provádění strukturálních reforem Lisabonské strategie v kontextu Plánu evropské hospodářské obnovy – roční hodnocení jednotlivých zemí Doporučení DOPORUČENÍ RADY k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2009 a k provádění politik zaměstnanosti členských států Provádění strukturální reformy Lisabonské strategie v kontextu Plánu evropské hospodářské obnovy – roční hodnocení jednotlivých zemí Doporučení DOPORUČENÍ RADY k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2009 a k provádění politik zaměstnanosti členských států RADA EVROPSKÉ UNIE s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 99 odst. 2 a čl. 128 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na doporučení Komise, s ohledem na závěry zasedání Evropské rady dne […], s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost, vzhledem k těmto důvodům: 1. Rada v červenci 2009 přijala doporučení týkající se aktualizace hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství (2005 až 2008)[1] a rozhodnutí o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států[2], které společně tvoří „integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost v úvahu při tvorbě svých národních programů reforem. 2. Evropská rada na svých jarních zasedání v letech 2006, 2007 a 2008 vymezila čtyři prioritní oblasti (výzkum a vývoj a inovace, podnikatelské prostředí, příležitosti k zaměstnání a integrované politiky v oblasti energetiky a infrastruktury), které tvoří pilíře obnovené Lisabonské strategie. V rámci těchto oblastí se Evropská rada dohodla na omezeném počtu konkrétních opatření a vyzvala členské státy, aby je dokončily do konce stanoveného termínu. 3. Členské státy předkládají každý rok zprávy o provádění národních programů reforem (zprávy o provádění). 4. Na základě analýzy Komise bylo členským státům v roce 2007 a 2008 vydáno několik doporučení pro jednotlivé státy[3]. 5. Aby provádění Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost probíhalo soudržným a integrovaným způsobem, je nutné přijmout tato doporučení v jediném nástroji. Tento přístup odráží integrovanou strukturu národních programů reforem a zpráv o provádění i nezbytný soulad mezi hlavními zásadami politiky zaměstnanosti a hlavními směry hospodářské politiky uvedenými v čl. 99 odst. 2, jak je zdůrazněno v čl. 128 odst. 2. 6. Evropská rada na svém jarním zasedání v roce 2008 zahájila druhý cyklus obnovené Lisabonské strategie, který má být dokončen v roce 2010. Rada v květnu 2008 přijala doporučení týkající hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství (2008 až 2010)[4] a v červenci 2008 rozhodnutí o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států[5], které společně tvoří „integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost“. 7. Členské státy poté potvrdily, aktualizovaly a vypracovaly národní programy reforem, které předložily Komisi do října 2008 spolu se zprávou o provádění. S cílem posílit koordinaci reforem a zvýšit proces mnohostranného dohledu v Radě Evropská rada na svém jarním zasedání v roce 2008 vyzvala členské státy, aby formulovaly své politické reakce na doporučení pro jednotlivé země, doplněné časovými plány („akční plány“). 8. V souvislosti se současným hospodářským útlumem Komise předložila Plán evropské hospodářské obnovy (dále jen „plán obnovy[6]“), který Evropská rada schválila v prosinci 2008. Tento plán obsahuje koordinovaný rozpočtový stimulační balíček v rámci Paktu o stabilitě a růstu s cílem podpořit poptávku a obnovit důvěru, přičemž je zohledněna výchozí pozice členských států a úsilí vynaložené v reakci na hospodářské problémy. Plán obnovy předpokládá doplnění rozpočtového stimulačního balíčku urychlením strukturálních reforem založených na Lisabonské strategii s cílem stimulovat hospodářství a podporovat dlouhodobý růstový potenciál Unie, zejména podporou přechodu na nízkouhlíkovou, znalostně náročnější ekonomiku. 9. V plánu obnovy schváleném Evropskou Radou byly členské státy vyzvány, aby předložily své aktualizované programy stability a konvergenční programy, které Komise zhodnotila, přičemž zohlednila potřebu zajistit obrat zhoršování hospodářské situace, zlepšení tvorby rozpočtových politik a zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. 10. Specifická doporučení pro jednotlivé země by měla být aktualizována a měla by zohledňovat zásady plánu obnovy a pokrok, kterého bylo při jejich provádění od jejich přijetí dosaženo. Tyto reformy by měly být provedeny rychle. Komise v rámci lisabonského partnerství poskytne pomoc, bude monitorovat a pravidelně podávat zprávy o dosaženém pokroku. 11. Aby byla Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost plně provedena, mělo by toto doporučení obsahovat také konkrétní doporučení pro členské státy eurozóny. 12. Evropský parlament přijal usnesení týkající se tohoto doporučení, DOPORUČUJE, aby členské státy přijaly opatření v souladu se zásadami uvedenými v příloze. V Bruselu dne Za Radu předseda PŘÍLOHA OBSAH DOPORUČENÍ RADY 2 BELGIE 6 BULHARSKO 8 ČESKÁ REPUBLIKA 10 DÁNSKO 12 NěMECKO 14 ESTONSKO 16 IRSKO 18 ŘECKO 20 ŠPANěLSKO 22 FRANCIE 24 ITÁLIE 26 KYPR 28 LOTYšSKO 30 LITVA 32 LUCEMBURSKO 34 MAďARSKO 35 MALTA 37 NIZOZEMSKO 39 RAKOUSKO 41 POLSKO 43 PORTUGALSKO 45 RUMUNSKO 47 SLOVINSKO 49 SLOVENSKO 51 FINSKO 53 ŠVÉDSKO 55 SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ 56 ČLENSKÉ STÁTY EUROZÓNY 58 BELGIE 1. Růst HDP se v roce 2008 významně zpomalil na 1,3 %. Bylo to způsobeno oslabující zahraniční a domácí poptávkou, což souvisí především s vysokou inflací a dopadem finanční krize. Očekává se, že se hospodářská situace v roce 2009 bude dále značně zhoršovat. Dle odhadů se inflace v roce 2008 bude pohybovat kolem 4,5 %, což je téměř dvojnásobek ve srovnání s rokem 2007. Z velké míry je to způsobeno vyššími domácími cenami za energie. Klesající globální ceny energií by měly v roce 2009 inflaci snížit. V roce 2008 se očekává schodek veřejných financí ve výši cca. 0,9 % HDP. Dále se očekává, že hrubé zadlužení bude v roce 2008 činit přibližně 88 % HDP. Přebytek běžného účtu se v roce 2008 snížil a v roce 2009 se bude pravděpodobně dále snižovat. 2. Růst zaměstnanosti byl v roce 2008 pozitivní a míra nezaměstnanosti klesla na 6,9 %. Výhled na rok 2009 je však méně optimistický a předpokládá nárůst nezaměstnanosti. Mezi odvětví, která jsou krizí nejvíce postižena, patří automobilový a ocelářský průmysl a finanční odvětví. 3. Belgie v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijala opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovala bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům, a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu. V reakci na hospodářský útlum Belgie nedávno oznámila opatření, včetně finanční podpory malým a středním podnikům. 4. Komise posoudí opatření, která Belgie přijala jako reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být provedena urychleně zejména proto, aby se podpořil přechod na nízkouhlíkové hospodářství a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. 5. Belgie pokračovala s prováděním svého národního programu reforem. Byla oznámena opatření na další snížení daňového zatížení práce prostřednictvím zvýšení částky příjmu osvobozeného od daně pro pracovníky s nízkým a průměrným příjmem. Je však možné, že budou potřebná i další opatření. Další úsilí je třeba za účelem zlepšení výkonnosti trhu práce, zejména pokud jde o starší zaměstnance a znevýhodněné skupiny, zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zvýšení konkurenceschopnosti na trhu s plynem a elektřinou a zlepšení výkonnosti výzkumu a vývoje. 6. Belgie je hospodářství zaměřené na vývoz a udržení konkurenceschopnosti je pro ně obzvláště důležité. V této souvislosti má zásadní význam vývoj nákladů na jednotku pracovní síly v souvislosti s nejvýznamnějšími obchodními partnery. Avšak nákladová konkurenceschopnost se v roce 2008 zhoršila. Přínosem by byla ostřejší hospodářská soutěž na trhu s plynem a elektřinou. Trvalé investice v oblasti výzkumu a vývoje a dovedností jsou důležité pro urychlení růstu produktivity a na podporu konkurenceschopnosti. Nízký podíl na trhu práce, zvyšující se výdaje spojené se stárnutím populace a vysoké veřejné zadlužení ohrožují dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a zdůrazňují potřebu zvýšení primárních přebytků a provedení politik na podporu růstu a zaměstnanosti. Integrovaný přístup směrem k provedení strukturálních reforem by mohl urychlit dosažení výsledků v Belgii. Zvláštní pozornost bude vyžadovat provádění balíčku opatření týkajícího se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedeného Komisí Rada Belgii doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem. Zejména se Belgii doporučuje: - další snížení daňového břemena práce, zejména snížením daňového zatížení nízkopříjmových pracovníků a ve střednědobém horizontu další omezení výdajů na podporu rozpočtové konsolidace, - zlepšení hospodářské soutěže na trhu s plynem a elektřinou přijetím regulačního rámce podporujícího více hospodářskou soutěž s plně nezávislými a účinnými regulačními orgány a pokračující úsilí týkající se provozovatelů přepravní a distribuční soustavy, - v rámci integrovaného přístupu flexikurity urychlit provádění koordinovaných politických opatření, která zlepšují účinnost trhu práce, přezkoumat dávky v nezaměstnanosti za účelem usnadnění rychlého návratu nezaměstnaných na trh práce, zvýšit účast na trhu práce (zejména pro starší pracovníky a osoby přistěhovaleckého původu), snížit regionální rozdíly a zvýšit účast na celoživotním vzdělávání ve všech regionech. BULHARSKO 1. Růst HDP v Bulharsku, který byl stimulován vysokou domácí poptávkou, se v prvních devíti měsících roku 2008 zrychlil na 7 % a HDP na obyvatele dosahuje nyní cca. 40 % průměru EU. Očekává se, že v roce 2009 růst značně zpomalí, protože přísnější úvěrové podmínky budou odrazovat domácí investice a soukromou spotřebu. Inflace v roce 2008 dosáhla rekordní výše 12 %, což bylo posíleno domácí poptávkou a vysokým růstem mezd, který přesáhl růst produktivity, a pravděpodobně zůstane nadále nad průměrem EU. Stav rozpočtu zůstane silný, s přebytkem rozpočtu ve výši nad 3 % HDP v roce 2008, a to díky příznivé skladbě růstu a zlepšenému výběru daní. Silná domácí poptávka však zhoršila značnou makroekonomickou nerovnováhu. Schodek běžného účtu dosahuje nyní vysoké úrovně ve výši téměř 25 % HDP a vzhledem k globálním vyhlídkám a slábnoucí konkurenceschopnosti Bulharska, není pravděpodobné, že se podstatně zlepší. 2. Zaměstnanost v roce 2008 vzrostla o více než 3 %, avšak míra růstu se v dalších dvou letech zpomalí. Nezaměstnanost klesla v roce 2008 na 6 %, avšak očekává se, že v roce 2009 o něco vzroste. Nedávné zhoršení podnikatelského prostředí a snížená poptávka v několika odvětvích, zejména ve zpracovatelském průmyslu, stavebnictví a maloobchodním prodeji, pravděpodobně povede ke snížení zaměstnanosti v těchto a souvisejících hospodářských odvětvích. 3. Bulharsko v reakci na makroekonomickou nerovnováhu nedávno oznámilo opatření, včetně zlepšení hospodářské soutěže v energetice a maloobchodním prodeji. 4. Komise posoudí opatření, která Bulharsko přijalo jako reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného konvergenčního programu s Paktem o stabilitě a růstu. V této souvislosti by Bulharsko mělo udržet přísnou rozpočtovou politiku a naléhavě řešit makroekonomickou nerovnováhu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být provedena urychleně zejména proto, aby se podpořil přechod na nízkouhlíkové hospodářství a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. 5. Bulharsko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem, ačkoli pokrok byl pomalý. V důsledku uvážených vládních rozhodnutí byla nedávno opatření urychlena. Bulharsko pokračovalo v provádění své přísné rozpočtové politiky, ačkoli stále existuje prostor pro zlepšení v oblasti efektivity veřejných výdajů. Byla přijata podpůrná opatření s cílem zlepšit organizaci a kvalitu vzdělávání, avšak ke zlepšení správy a výsledků je nutná další modernizace. Více úsilí je nutné k radikálnímu zlepšení účinnosti a efektivity veřejné správy; zpoždění oznámeného funkčního přezkumu, který Světová banka byla připravena provést, zpomalil provádění reforem. Velký prostor pro pokrok zůstává také v oblasti snížení byrokracie a větších investic do dovedností a v oblasti reformy veřejného systému výzkumu a vývoje. 6. V tomto kontextu globální finanční a hospodářské krize je ještě naléhavější, aby Bulharsko řešilo svoji makroekonomickou zranitelnost (vysoká inflace a vysoký schodek běžného účtu) prostřednictvím udržení pevné rozpočtové politiky a zrychlením strukturálních reforem za účelem posílení konkurenceschopnosti. Je nutné zvýšit rychlost provádění, aby Bulharsko mohlo učinit ze svého hospodářství založeném zejména na cenové výhodě produktivnější hospodářství založené více na znalostech. V současné hospodářské a měnové situaci jsou tyto reformy nezbytné také pro udržení konkurenceschopnosti bulharského hospodářství. Účinné provádění požadovaných reforem kriticky závisí na schopnosti Bulharska zlepšit naléhavě účinnost a efektivnost své veřejné správy. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energetiky a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedeného Komisí Rada Bulharsku doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem. Zejména se Bulharsku doporučuje: - naléhavě dále posílit účinnost a efektivitu veřejné správy, zejména se zaměřením na klíčové funkce správy, včetně hospodářské soutěže, orgánů dozoru a regulace a soudnictví a dále přijímat všechna opatření nezbytná k zajištění účinných finančních kontrol a řádné správy strukturálních fondů, - udržet pevnou rozpočtovou politiku, zlepšit kvalitu a efektivnost veřejných výdajů, udržet mzdový vývoj v souladu s růstem produktivity a zvýšit účinnou hospodářskou soutěž, - rychle přijmout a provést nová opatření za účelem významného snížení byrokracie na centrální a místní úrovni a zkrátit procesní průtahy za účelem zlepšení podnikatelského prostředí, což by mohlo také pomoci v boji proti korupci, - jako součást integrovaného přístupu flexikurity se zaměřit na zvyšování kvality nabídky pracovních sil a míry zaměstnanosti zlepšováním účinnosti, efektivity a zaměřením aktivních politik trhu práce a další modernizací a přizpůsobováním způsobu správy vzdělávání za účelem zvýšení úrovně dovedností, které lépe odpovídají potřebám trhu práce a snížení předčasného ukončení školní docházky. ČESKÁ REPUBLIKA 1. Očekává se, že růst HDP se v roce 2008 dále zmírní a dosáhne přibližně 4,2 %, přičemž v roce 2009 se očekává další pokles. Inflace dosáhla vrcholu ve výši 6,3 % v polovině roku 2008 a nyní bude vzhledem ke snižujícímu se účinku dřívějšího nárůstu daní a nižších cen za energie klesat. Rozpočtový schodek byl v posledních několika letech snižován, a v roce 2008 činil 1,2 % HDP. Schodek běžného účtu dosahoval v roce 2008 1 % HDP a přebytek obchodní bilance je značný. 2. Míra zaměstnanosti od roku 2005 ročně rostla o 1 procentní bod a v roce 2008 dosáhla 66,6 %. Míra nezaměstnanosti klesla ve třetím čtvrtletí roku 2008 na 4,3 %, a dosáhla tak svého dvanáctiletého minima. Současné předpovědi naznačují mírný pokles v růstu zaměstnanosti a nárůst nezaměstnanosti. S ohledem na klesající exportní poptávku se očekává, že nezaměstnanost zasáhne především zaměstnance v automobilovém průmyslu a jiných exportně orientovaných odvětvích. 3. Komise posoudí opatření, která Česká republika přijala jako reakci na hospodářský útlum v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného konvergenčního programu s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 6 měla být provedena urychleně zejména proto, aby se podpořil přechod na nízkouhlíkové hospodářství a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. 4. Česká republika pokračovala v provádění svého národního programu reforem. Bylo přijato několik reforem za účelem zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zvýšení investic do výzkumu a vývoje, reformy systému vzdělání, zajištění aktivního stárnutí a rozvoje přístupu založeného na flexikurity s cílem provedení reformy trhu práce. Další úsilí je nutné na zlepšení přístupu k financím, další zvýšení investic do výzkumu a vývoje, na posílení vymáhání práv duševního vlastnictví a začleňování znevýhodněných skupin na trhu práce. 5. Česká republika má jednu z nejrychleji stárnoucích populací v EU, což bude mít značný dopad na penzijní systém a systém zdravotní péče. Hlavní strukturální výzvy proto zahrnují zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí a zajištění přechodu na hospodářství založené na znalostech. Řešení těchto strukturálních výzev zlepší potenciál růstu, vytvoří pracovní místa a učiní hospodářství odolnější vůči vnějším šokům. To vše vyžaduje další reformy v oblastech výzkumu a vývoje, inovací, vzdělávání a odborného vzdělávání, integrovaný přístup flexikurity k reformě trhu práce, a další zlepšení podmínek pro podnikatelskou aktivitu. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energetiky a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 6. S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedeného Komisí Rada České republice doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem. Zejména se České republice doporučuje: - zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a pokračovat v reformě penzijního systému a systému zdravotní péče, - posílit snahy o lepší spolupráci mezi podnikateli, univerzitami a veřejnými vědeckovýzkumnými institucemi, zajistit dostatek lidských zdrojů pro výzkum a vývoj a zvýšit výši a účinnost veřejných investic v oblasti výzkumu a vývoje s cílem splnit výdajové cíle v oblasti výzkumu a vývoje, - v rámci integrovaného přístupu flexikurity dále modernizovat ochranu zaměstnanosti, zlepšit účinnost a spravedlnost ve vzdělávání a odborné přípravě, zejména schopnost reagovat na potřeby trhu práce a vytvářet pobídky k investování v oblasti odborného vzdělávání, zejména pro starší pracovníky a pracovníky s nízkou kvalifikací. DÁNSKO 1. Růst HDP se v roce 2008 značně zpomalil. Pokles cen nemovitostí ztlumil domácí poptávku a oslabil soukromou spotřebu a stavební činnost. Přísnější podmínky financování pravděpodobně povedou k rychlejšímu poklesu cen nemovitostí a zhorší dopad globálního poklesu na hospodářství. Inflace podporována vyššími cenami energie a potravin v roce 2008 dosáhla průměru 3,5 %, avšak začala zpomalovat. Přebytek veřejných financí by v roce 2008 mohl vzrůst na 3 % HDP. Dánsko by v roce 2008 a 2009 mělo mít malý přebytek běžného účtu. 2. V průběhu roku 2008 vzrostla zaměstnanost, ale očekává se, že v roce 2009 klesne. Podobně se očekává, že míra nezaměstnanosti, která se v roce 2008 pohybovala přibližně na úrovni 3,5 %, v roce 2009 vzroste. To by sice krátkodobě mohlo zmírnit tlak na trh práce, avšak stále bude důležité řešit přetrvávající nedostatek pracovních sil a dále usnadňovat přechod na trhu práce. Výzvou v oblasti střednědobé zaměstnanosti zůstává zvýšit celkovou velikost a dovednosti pracovní síly a v kratším období by v tomto ohledu mělo být trvale vyvíjeno úsilí v oblasti daňové reformy. 3. Dánsko v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijalo opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a podpořit tak celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu. V reakci na hospodářský útlum Dánsko nedávno oznámilo opatření, včetně investic do ekologické dopravy a finanční podpory domácnostem. 4. Komise posoudí opatření, která Dánsko přijalo jako reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného konvergenčního programu s Paktem o stabilitě a růstu. 5. Dánsko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem. Dalšího pokroku bylo dosaženo v rámci dříve zahájených plánů reforem, zejména pokud jde o stimulaci nabídky pracovních sil. Plány na další daňovou reformu a reformu pracovního trhu jsou vytvářeny s ohledem na stárnutí populace. 6. Potenciál růstu Dánska závisí zásadně na lepším využívání a zvýšené kvalitě jeho zdrojů pracovních sil, zlepšení produktivity práce a na zvyšující se návratnosti investic do lidského kapitálu, výzkumu a inovací. Demografické stárnutí populace začalo již ovlivňovat nabídku pracovní síly a zdůraznilo potřebu reforem, které stimulují účast na trhu práce a odpracované hodiny. Další výzva spočívá v posílení konkurenceschopnosti s cílem snížit v Dánsku relativně vysokou úroveň spotřebitelských cen. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energetiky a změny klimatu, který schválila Evropská rada. NěMECKO 1. Růst HDP se v Německu zpomalil ze 2,5 % v roce 2007 na 1,3 % v roce 2008, protože celkový hospodářský útlum vyvolal ostrý propad růstu exportu. Přísnější podmínky financování a zhoršený ekonomický výhled pravděpodobně povedou ke snížení investic. Hospodářská činnost se proto bude v roce 2009 značně snižovat. Na pozadí růstu cen komodit, ke kterému došlo v první polovině roku 2008, inflace dosáhla vrcholu 3,2 % a v roce 2009 se očekává její pokles. Veřejný rozpočet byl v roce 2008 téměř vyrovnaný a očekává se, že v roce 2009 bude vykazovat schodek ve výši 3 %. Značný nárůst nákladové konkurenceschopnosti v posledních letech přispěl v roce 2008 ke stávajícímu přebytku běžného účtu ve výši více než 7 % HDP. 2. V roce 2008 vzrostla zaměstnanost o 1,3 %, avšak očekává se, že hospodářský pokles bude mít vliv na trh práce a nezaměstnanost v roce 2009 poroste. Ohroženy jsou především automobilový průmysl a stavebnictví. Vzhledem ke stávajícímu snižování pracovní síly a v důsledku demografické změny se podniky pravděpodobně budou snažit ponechat si kvalifikované pracovníky a propouštěním by proto mohli být postiženi především pracovníci s nízkou kvalifikací a dočasně zaměstnaní pracovníci. 3. Německo v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijalo opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a podpořit tak celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu. V reakci na hospodářský útlum Německo nedávno oznámilo opatření, včetně podpory domácností a malých a středních podniků a investic do školství a infrastruktury. 4. Komise posoudí opatření, která Německo přijalo jako reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být provedena urychleně zejména proto, aby se podpořil přechod na nízkouhlíkové hospodářství a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. 5. Německo pokračovalo v provádění svého národního programu reforem. S cílem vytvořit znalostní společnost, podporovat ekologické inovace a reformovat trh práce byla přijata řada pozitivních opatření. Bylo dosaženo dobrého pokroku v oblasti střednědobého rozpočtového cíle a kvality veřejných financí. Další opatření jsou potřebná na podporu konkurence ve službách, na zlepšení podnikatelského prostředí a snížení strukturální nezaměstnanosti. 6. Zlepšování růstu produktivity a řešení vysoké nezaměstnanosti mezi pracovníky s nízkou kvalifikací, především ve východní části země, by mělo pomoci udržet silný výkon německé ekonomiky v budoucnosti. V této souvislosti jsou zlepšení v oblasti výzkumu, vývoje a inovací užitečná. Zlepšené fungování trhů se službami, zejména v oblasti odborných služeb, energetickém odvětví a železničních služeb, a zlepšení v podnikatelském prostředí by dále zvýšilo růstový potenciál německého hospodářství. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedeného Komisí Rada Německu doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem. Zejména se Německu doporučuje: - zlepšit rámec pro hospodářskou soutěž v oblasti služeb zlepšením postupů při zadávání veřejných zakázek, dalším uvolňováním restriktivních pravidel pro regulované živnosti a regulované služby a zajištění účinného oddělení železniční infrastruktury a dopravních služeb; - pokročit v plánovaných opatřeních, která zvyšují účinnost a efektivitu služeb zprostředkovávání pracovních příležitostí, a podporovat začleňování pracovníků s nízkou kvalifikací a dlouhodobě nezaměstnaných na trh práce cestou, která spojuje flexikurity a lepší přístup ke kvalifikacím a lepší pobídky k práci. ESTONSKO 1. Po 6,3 % růstu HDP v roce 2007 se hospodářství v roce 2008 zpomalilo. V roce 2009 se očekává další zpomalení. Tento vývoj je zapříčiněn poklesem soukromé spotřeby a investic v souvislosti s vysokou inflací a přísnějšími podmínkami, za nichž se poskytují úvěry. Inflace pomalu ustupuje, což je způsobeno nižším růstem mezd a nižšími mezinárodními cenami komodit. Veřejné finance se značně zhoršily a přes výrazné snížení výdajů se rozpočet, jehož přebytek v roce 2007 dosahoval 2,7 % HDP, v roce 2008 ocitl ve schodku. Schodek běžného účtu v roce 2008 značně klesl na 10 % HDP, a očekává se, že se dále zmenší. 2. Zpomalení hospodářské činnosti ovlivňuje trh práce s rychle rostoucí nezaměstnaností. Současné předpovědi předvídají v roce 2009 nárůst míry nezaměstnanosti, která se v roce 2008 pohybovala okolo 5 %. Odvětví stavebnictví, bydlení a maloobchodu patří mezi odvětví, která budou pravděpodobněji nejvíce postižena. Očekává se značné zpomalení růstu mezd a možného snižování mezd v soukromém sektoru. Podmínky na trhu práce jsou obtížné především pro starší pracovníky a mladé lidi. 3. V reakci na hospodářský pokles Estonsko nedávno oznámilo opatření, včetně investic do infrastruktury a znalostí. 4. Komise posoudí opatření, která Estonsko přijalo jako reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného konvergenčního programu s Paktem o stabilitě a růstu. V této souvislosti by Estonsko mělo pokračovat v rozpočtové konsolidaci. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být provedena urychleně zejména proto, aby se podpořil přechod na nízkouhlíkové hospodářství a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. 5. Estonsko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem. Řada opatření byla přijata s cílem zlepšit výkon v oblasti výzkumu a vývoje a inovací a posílit konkurenci a podpořit celoživotní učení. Zásadní reakce brala ohled na rozpočtovou politiku a na strukturální reformy, jejichž cílem je usnadnění pružnosti trhu práce (zejména aktivní politiky trhu práce), což by pomohlo zmírnit inflaci a inflaci mezd. S ohledem na zásadní úlohu strukturálních fondů při financování opatření národního programu reforem je důležité posílit správní kapacity k provádění programů. 6. Rozhodujícím prvkem celkového hospodářského výkonu země je vývozní výkonnost. Strukturální reformy jsou nezbytně nutné na podporu potřebného přerozdělení zdrojů do vývozních odvětví. Pokračující investice do výzkumu a vývoje, inovací a vzdělávání jsou potřebné k vyrovnání nákladové konkurenceschopnosti v odvětvích s vysokým podílem lidské práce a zajištění středně až dlouhodobého růstu. Zhoršování situace na trhu práce bude vyžadovat silnější zaměření na aktivní politiky trhu práce a celoživotní učení s cílem reagovat na objevující se potřeby trhu práce. Dalším významným prvkem pro opětné získání konkurenceschopnosti je zajištění toho, aby vývoj mezd více odpovídal vývoji produktivity. Je nutné dále snížit nepružnost trhu práce. S cílem zlepšit makroekonomickou stabilitu je nutná rozhodná rozpočtová politika, účinná politika hospodářské soutěže a zlepšená energetická účinnost. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajícího se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedeného Komisí Rada Estonsku doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem. Zejména se Estonsku doporučuje: - urychlit provádění nového balíčku týkajícího se pracovního práva a zvýšit účinnost veřejných služeb zaměstnanosti, zejména dobře cílenými aktivními politikami trhu práce, jejichž cílem je usnadnění přechodu na trhu práce. IRSKO 1. Vzhledem ke zhoršení trhu s bydlením zesíleném finanční krizí se odhaduje, že se HDP v roce 2008 snížilo na 2 % (v roce 2007 dosahoval růst 6 %). Irsko je zejména vystaveno nižším vyhlídkám na růst u jeho hlavních obchodních partnerů a očekává se, že se reálný HDP v roce 2009 dále sníží. Inflace, která v polovině roku 2008 dosáhla svého vrcholu, který se blížil 4 %, se nyní snižuje. Stav veřejných financí se zhoršil vzhledem ke značně sníženým daňovým příjmům, což bylo spojeno s úpravami na trhu s nemovitostmi a větší recesí. V roce 2008 dosahoval rozpočtový schodek 6 % HDP, což znamenalo obrat nedávno skromného přebytku a hrozí riziko, že se tento schodek bude následně zvyšovat. Salda zahraničního obchodu v posledních letech oslabila z důvodů ztráty nákladové konkurence a v roce 2008 se očekává schodek běžného účtu (přibližně 6 % HDP) a v roce 2009 o něco menší. 2. Podle současných odhadů trhu práce by zaměstnanost v roce 2008 měla klesnout a tento pokles bude trvat i v roce 2009. Míra nezaměstnanosti se v roce 2008 zvýšila na 6 % a v roce 2009 se očekává její další růst. Počet uchazečů o podporu v nezaměstnanosti v roce 2008 vzrostl o více než 50 %. Nezaměstnaností jsou nejvíce ohroženi pracovníci ve stavebnictví, zejména mladí muži. 3. Irsko v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijalo opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu. Kromě toho Irsko v reakci na hospodářský útlum nedávno přijalo opatření, včetně podpory odvětví bydlení a podpory příjmu nejzranitelnějších osob. 4. Komise posoudí opatření, která Irsko přijalo jako reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být provedena urychleně zejména proto, aby se podpořil přechod na nízkouhlíkové hospodářství a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. 5. Irsko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem. Byla přijata opatření na zvýšení dostupnosti zařízení péče o děti a zlepšení znalostí. Další úsilí je nutné v oblasti penzijní reformy. Vývoj na trhu s bydlením měl na veřejné finance a růst HDP více nepříznivý dopad, než se očekávalo. 6. Hlavní výzvy, kterým nyní Irsko čelí, pramení z následků rozmachu trhu s bydlením a finanční krize. Irské hospodářství se však stává zranitelnější, protože jeho konkurenční pozice se postupně zhoršovala. Nyní je naléhavě nutné nalézt novou rovnováhu růstu a znovu obnovit konkurenceschopnost. Pro zajištění udržitelnosti je dlouhodobě potřebná další penzijní reforma. Protože stav rozpočtu se také značně zhoršil, mělo by být prioritou obnovení rozpočtové udržitelnosti. Spolu s prioritou veřejných výdajů a podporou reforem, které posílí vyšší růst produktivity prostřednictvím rozšíření a zlepšení fyzického a lidského kapitálu, to zvýši přizpůsobivost irského hospodářství a schopnost postupně se vrátit ke střednědobému udržitelnému růstu. V této souvislosti je nutná silnější hospodářská soutěž v oblasti maloobchodu. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energetiky a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedeného Komisí Rada Irsku doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem. Zejména se Irsku doporučuje: - postupně obnovit rozpočtovou udržitelnost, - posílit pružné přesuny k udržitelnému střednědobému růstu prostřednictvím opatření na zvýšení produktivity. ŘECKO 1. Růst HDP se v roce 2008 poněkud zpomalil a dosáhl hodnoty těsně pod 3 %, což způsobila především slabá vnější poptávka. Očekává se, že i v roce 2009 se bude dále zpomalovat z důvodu poklesu trhu s bydlením a méně rozsáhlých investic. Inflace zvyšovaná růstem cen energie a potravin v roce 2008 překročila 4 %, avšak očekává se, že se v roce 2009 její růst zpomalí. Rozpočtový schodek v roce 2008 dosáhl 3,4 % HDP v důsledku snížení příjmů a v menší míře v důsledku překročení výdajů. Předpokládá se, že hrubé zadlužení v roce 2008 činilo přibližně 94 % HDP. Běžný účet zaznamenal v roce 2008 schodek 13,4 % HDP. V roce 2009 se však očekává jeho snížení. 2. Míra zaměstnanosti se v roce 2008 zvýšila, i když růst zaměstnanosti se oproti předchozímu roku zpomalil. Očekává se, že tento růst se v roce 2009 zvrátí. Předpokládá se, že nezaměstnanost se v roce 2009 zvýší na 9 %. Očekává se, že finanční krize zasáhne především malé a střední podniky tím, že se zpřísní úvěrové podmínky. V odvětví stavebnictví a námořní dopravy pociťují účinky krize již nyní. 3. Řecko v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu přijalo opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu. Řecko dále v reakci na hospodářský útlum nedávno oznámilo opatření, mj. na podporu malých a středních podniků. 4. Komise posoudí opatření, která Řecko přijalo s cílem reagovat na hospodářský útlum v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise posoudí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být urychleně provedena, zejména aby podpořila přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a posílila jeho dlouhodobý růstový potenciál. 5. Řecko pokračovalo v provádění národního programu reforem. Byla přijata řada opatření k reformě důchodového systému. Odchylky od cílů finanční politiky v roce 2007 zdůraznily potřebu pokračovat ve fiskální konsolidaci zahájené v roce 2004. Řecko úspěšně zaměřilo svou politiku na reformování své veřejné správy, jehož úspěch nyní závisí na účinné realizaci. Aby Řecko vyřešilo problémy na trhu práce, musí vyvinout větší politické úsilí, především pokud jde o aktivní politiku trhu práce a opatření k řešení problému nehlášené práce. Je třeba urychlit provádění reforem v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. 6. Nepříznivé mezinárodní prostředí vyžaduje zvýšené úsilí o řešení makroekonomické nerovnováhy a strukturálních nedostatků v řeckém hospodářství. Aby se zvýšila konkurenceschopnost a potenciál růstu, je nezbytné pokračovat v strukturálních reformách. Řecko se musí zaměřit především na provádění politik zaměřených na investování do lidského kapitálu, výzkum, vývoj a inovace, zlepšení podnikatelského prostředí, včetně zavedení centrálních kontaktních míst, zvýšení účinnosti veřejné správy a vytvoření udržitelného makroekonomického prostředí. Dalším významným prvkem pro obnovení konkurenceschopnosti je zajištění toho, aby vývoj mezd více odpovídal vývoji produktivity. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. Na základě hodnocení dosaženého pokroku, které provedla Komise, Rada doporučuje Řecku, aby se zaměřilo na provádění strukturálních reforem. Zejména se Řecku doporučuje - pokročit ve střednědobé fiskální konsolidaci a zlepšit účinnost primárních výdajů, urychlit probíhající reformy v oblasti správy daní a rozpočtového procesu, snížit poměr veřejného dluhu k HDP a urychleně přikročit k provádění důchodové reformy; - přijmout opatření k posílení hospodářské soutěže v oblasti odborných služeb, provést reformy zaměřené na zvýšení investic do výzkumu a vývoje a účinněji využívat strukturálních fondů s cílem urychlit investiční projekty zaměřené na růst; - provést reformu veřejné správy vybudováním účinných regulačních a kontrolních kapacit a kapacit pro vymáhání práva, s důrazem na zjednodušení regulačního prostředí pro podnikání a omezení byrokracie; - v rámci uceleného přístupu flexikurity modernizovat právní předpisy na ochranu zaměstnanosti, snížit nemzdové náklady u pracovníků s nízkou mzdou, posílit aktivní politiku trhu práce a přeměnit nehlášenou práci na řádný pracovní poměr a urychlit provádění reforem v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zvýšit účast v celoživotním učení a usnadnit přechod do zaměstnání, zejména u mladých lidí. ŠPANěLSKO 1. Růst reálného HDP se ve Španělsku v roce 2008 výrazně zpomalil a dosáhl úrovně 1,2 %. V roce 2009 se očekává další zpomalení. Tento vývoj je způsoben pokračujícím omezováním bytové výstavby a zhoršil se také v důsledku globální finanční krize a zpřísnění úvěrových podmínek, což vedlo k výraznému snížení domácí poptávky. Inflace se v roce 2008 výrazně zvýšila na 4 %, avšak očekává se, že bude mnohem mírnější. Schodek státního rozpočtu v roce 2008 dosáhl hodnoty 3,4% HDP, což ve srovnání s rokem 2007 představuje zhoršení o více než 5 procentních bodů. Schodek běžného účtu dosáhl v roce 2008 hodnoty téměř 9,5% HDP. 2. Zaměstnanost se v roce 2008 snížila a bude se snižovat také v roce 2009, i když účast na trhu práce zůstala vysoká, a to zejména u žen. Míra nezaměstnanosti tak v roce 2008 přesáhla 11 % a v roce 2009 se očekává její další výrazné zvýšení na více než 16 %. Nejvíce jsou postiženi přistěhovalci, mladí a málo kvalifikovaní lidé a zvláště ohroženo je odvětví bytové výstavby a automobilový průmysl. 3. Španělsko v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijalo opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu. Španělsko dále v reakci na hospodářský útlum nedávno oznámilo opatření, mj. na podporu investic do veřejných prací, snadnějšího přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům a podporu nezaměstnaným. 4. Komise posoudí opatření, která Španělsko přijalo s cílem reagovat na hospodářský útlum v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise posoudí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být urychleně provedena, zejména aby podpořila přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a posílila jeho dlouhodobý růstový potenciál. 5. Španělsko pokračovalo v provádění národního programu reforem. Pokroku bylo dosaženo v rámci agendy zaměřené na zlepšování právní úpravy, z hlediska zvyšování dostupnosti péče o děti, při řešení úkolů týkajících se fungování odvětví energetiky, zejména z hlediska propojení sítí se sousedními zeměmi. Je třeba přijmout dodatečná opatření týkající se reformy v oblasti vzdělávání. 6. Ze střednědobého hlediska je klíčovým úkolem pokračovat ve strukturálních reformách s cílem udržet potenciál růstu, napravit vysoký schodek běžného účtu a usnadnit restrukturalizaci bytového sektoru. Nejdůležitější z tohoto hlediska je úkol zlepšit konkurenceschopnost větší podporou inovací, posílením hospodářské soutěže, zejména v oblasti služeb, zlepšením regulace trhu s nájemním bydlením a zvýšením kvality lidského kapitálu cestou celoživotního učení a další reformy v oblasti vzdělávání. Dalším významným prvkem pro zvýšení konkurenceschopnosti je zajištění toho, aby v rámci sociálního dialogu vývoj mezd více odpovídal vývoji produktivity. Restrukturalizace veřejných výdajů ve prospěch položek zvyšujících produktivitu, např. ve prospěch výzkumu, vývoje a inovací, by pomohla udržet zaměstnanost a hospodářskou činnost. Posílení hospodářské soutěže v odvětví služeb by pomohlo udržet nízkou inflaci a zvýšit nákladovou konkurenceschopnost vývozu. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. Na základě hodnocení dosaženého pokroku, které provedla Komise, Rada doporučuje Španělsku, aby se zaměřilo na provádění strukturálních reforem. Zejména se Španělsku doporučuje - podpořit bezproblémový přechod do zaměstnání, a to další podporou mobility, zvyšováním kvalifikace a bojem proti segmentaci na trhu práce; - zajistit účinné provádění reforem v oblasti vzdělávání, i na regionální úrovni, jejichž hlavním cílem by mělo být snížení četnosti předčasného ukončování školní docházky a zvýšení počtu osob s ukončeným vyšším středním vzděláním; - zlepšit konkurenceschopnost posílením hospodářské soutěže v odvětví služeb a elektřiny, a to trvalým úsilím o zrušení síťových sazeb a maloobchodního prodeje elektrické energie za cenu nižší, než jsou její náklady, a pokračovat ve zvyšování účinnosti výzkumu a vývoje. FRANCIE 1. Růst HDP ve Francii se v roce 2008 výrazně zpomalil a dosáhl hodnoty 0,7 % především z důvodu slabé domácí poptávky. Zhoršující se hospodářské vyhlídky a přísnější úvěrové podmínky zpomalily růst kapitálových investic a investic do bydlení. Očekává se, že růst výkonnosti zůstane slabý i v roce 2009. Inflace se v roce 2008 zvýšila na 3,2 %, avšak v roce 2009 se její růst zpomalí. Schodek veřejných financí v roce 2008 dosáhl 3,2 % HDP. Globální zpomalení ovlivňuje vývoz, což v roce 2008 přispělo k očekávanému zvýšení schodku běžného účtu na 3,8 % HDP, který bude zřejmě nadále přetrvávat. 2. Růst zaměstnanosti v roce 2008 téměř stagnoval a očekává se, že v roce 2009 dosáhne záporných hodnot. Nezaměstnanost zůstala v roce 2008 na úrovni přibližně 8 %, avšak v roce 2009 se očekává její zvýšení. Současné zpomalení hospodářského růstu začalo výrazně ovlivňovat trh práce, přičemž ztrátou pracovních míst je nejvíce postiženo odvětví průmyslu, především automobilový průmysl a stavebnictví. 3. Francie v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijala opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovala bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu. Francie dále v reakci na hospodářský útlum nedávno oznámila opatření, mj. na podporu investic do infrastruktury, energetické účinnosti a výroby, malých a středních podniků a odvětví stavebnictví. 4. Komise posoudí opatření, která Francie přijala s cílem reagovat na hospodářský útlum v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise posoudí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být urychleně provedena, zejména aby podpořila přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a posílila jeho dlouhodobý růstový potenciál. 5. Francie pokračovala v provádění národního programu reforem. Jako součást souhrnného programu reforem bylo přijato několik opatření, především v oblasti podpory malých a středních podniků, využívání IKT, výsledků výzkumu a vývoje, politik životního prostředí, reformy trhu práce a zlepšování sociálního dialogu. Je třeba vyvinout další úsilí, aby se ve střednědobém horizontu zlepšila rozpočtová konsolidace, hospodářská soutěž v odvětví energetiky a nákladní železniční dopravy a v regulovaných povoláních, dále modernizovalo pracovní právo a rozšířily možnosti odborného vzdělávání. 6. Ze střednědobého hlediska bude pro Francii klíčovým úkolem pokračovat v modernizaci trhu práce, aby se zlepšilo jeho fungování a vyřešila jeho segmentace, a ve zlepšování celkového rámce pro hospodářskou soutěž v odvětví služeb, včetně maloobchodu. Tyto otázky je třeba řešit a zároveň je nutné přísně dodržovat vládou stanovený cíl nulového růstu státních výdajů. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. Na základě hodnocení dosaženého pokroku, které provedla Komise, Rada doporučuje Francii, aby se zaměřila na provádění strukturálních reforem. Zejména se Francii doporučuje - střednědobě posílit tempo rozpočtové konsolidace a snižování dluhu dodržováním výdajových cílů a zejména dodržováním nulového růstu státních výdajů. Zároveň by se měl dále zlepšovat důchodový systém, aby se zajistila dlouhodobá udržitelnost veřejných financí; - dále zlepšit celkový rámec pro hospodářskou soutěž se zvláštním důrazem na síťová odvětví (plyn, elektřina a nákladní železniční doprava); uvolnit omezující předpisy v regulovaných živnostech a povoláních, zejména v oblasti služeb a maloobchodu a posílit pravomoci úřadu pro hospodářskou soutěž a regulátora železniční dopravy; - v rámci uceleného přístupu flexikurity modernizovat ochranu zaměstnanosti s cílem omezit segmentaci trhu práce mezi jednotlivé druhy smluv a podpořit vstup a přechody na trhu práce, zejména pro mladé lidi a zlepšit příležitosti pro celoživotní učení, aby lépe odpovídaly potřebám trhu práce. ITÁLIE 1. Hospodářský růst Itálie se v roce 2008 podle odhadů snížil o 0,6 %. Vysoká inflace, negativní sociální dopad a zvyšující se nejistota zbrzdily spotřebu soukromého sektoru, zatímco snižující se poptávka a přísnější podmínky financování vedly ke snížení investic. Narušení nákladové konkurenceschopnosti a nižší celosvětová poptávka zasáhly rovněž export. Očekává se, že HDP se v roce 2009 sníží o další 2 %. Inflace dosáhla nejvyšší hodnoty ve třetím čtvrtletí roku 2008, avšak očekává se její snížení. Rozpočtový schodek, který v roce 2007 klesl na 1,6 % HDP, se nyní opět zvyšuje. Předpokládá se, že hrubé zadlužení v roce 2008 překročilo 105 % HDP a v letech 2009 a 2010 se bude dále zvyšovat. Dále se očekává, že schodek běžného účtu v roce 2008 přesáhne 2 % HDP, avšak měl by se v letech 2009 a 2010 stabilizovat. 2. Zatímco růst zaměstnanosti zřejmě zůstane v roce 2008 mírně pozitivní, předpokládá se, že v roce 2009 bude negativní. Jelikož nárůst počtu pracovních sil převyšuje růst zaměstnanosti, míra nezaměstnanosti se v roce 2008 poprvé za deset let zvýšila a tento negativní trend bude zřejmě pokračovat i v roce 2009. Mezi skupiny, které budou pravděpodobně nejvíce postiženy krizí, patří málo kvalifikovaní lidé a pracovníci s nestandardními smlouvami. 3. Itálie v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijala opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovala bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu. Itálie dále v reakci na hospodářský útlum přijala v nedávné době opatření zaměřená na udržení spotřeby soukromého sektoru, především na podporu domácností s nízkými příjmy. 4. Komise posoudí opatření, která Itálie přijala s cílem reagovat na hospodářský útlum v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise posoudí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být urychleně provedena, zejména aby podpořila přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a posílila jeho dlouhodobý růstový potenciál. 5. Itálie pokračovala s prováděním svého národního programu reforem. Pokrok je nejlépe viditelný v oblasti fiskální úpravy. Cílem některých opatření bylo zlepšit podnikatelské prostředí. Byly podniknuty první kroky k zavedení přístupu flexikurity a nezbývá než čekat, jaký dopad budou mít nová opatření v oblasti vzdělávání a výzkumu. Je třeba vyvinout další úsilí s cílem dále posilovat hospodářskou soutěž. 6. Nedostatečný růst produktivity a míra veřejného zadlužení, která se trvale pohybovala nad hodnotou HDP, po několik let brzdily italské hospodářství. Tento dluh značně zatěžuje fiskální udržitelnost. Klíčové politiky nezbytné k řešení problému produktivity zahrnují dalekosáhlé strukturální reformy, např. posílení rámce pro hospodářskou soutěž, další zlepšení podnikatelského prostředí omezováním byrokracie na všech správních úrovních, zlepšení fungování trhu práce a podpora výzkumu a vývoje. Velkou pozornost je třeba věnovat rozvoji lidského kapitálu a také nevyužitý potenciál pracovních sil, zejména na jihu země, by měl být lépe využíván. Dalším důležitým aspektem obnovení konkurenceschopnosti je zajištění toho, aby vývoj mezd odpovídal růstu produktivity, a to cestou další decentralizace mechanismu stanovování mezd. Aby se navázalo na rozpočtové reformy provedené v červenci 2008, je ze střednědobého hlediska důležité zachovat trvale udržitelný vývoj veřejných financí s cílem vytvořit příznivější podmínky pro investice a vytvořit prostor k posílení výdajů na lidský kapitál a infrastrukturu. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. Na základě hodnocení dosaženého pokroku, které provedla Komise, Rada doporučuje Itálii, aby se zaměřila na provádění strukturálních reforem. Zejména se Itálii doporučuje - střednědobě pokračovat ve fiskální konsolidaci za účelem zlepšení udržitelnosti veřejných financí, zejména omezením růstu běžných primárních výdajů a současným zvyšováním účinnosti veřejných výdajů, a zajistit, aby připravovaný rámec pro fiskální federalismus byl plně v souladu s tímto cílem; - urychleně zavést a prosadit rozsáhlé reformy na posílení rámce pro hospodářskou soutěž na trzích s výrobky a službami, především v oblasti maloobchodu a distribuci paliv, odborných a finančních služeb, plynu, letecké přepravy a místních veřejných služeb, a omezit byrokracii na všech úrovních veřejné správy a reformovat organizaci veřejné správy a zvýšit její produktivitu; - řešit problém produktivity, zlepšit účinnost a výsledky systému vzdělávání, mj. pečlivým sledováním norem jakosti při současném zohlednění otázky spravedlivého výběru; - v rámci přístupu flexikurity a za účelem snížení regionálních rozdílů přerozdělit sociální výdaje tak, aby byl vytvořen jednotný systém dávek v nezaměstnanosti, zajistit účinné fungování služeb zaměstnanosti, podporovat celoživotní učení a dále bojovat proti nehlášené práci. KYPR 1. Růst reálného HDP se v roce 2008 jen mírně zpomalil s dosáhl 3,6 %, jelikož domácí poptávka a především spotřeba soukromého sektoru nadále výrazně rostly. Předpokládá se, že v roce 2009 se růst výrazně zpomalí, zejména vzhledem k dopadu, jaký bude mít slabší hospodářská činnost hlavních obchodních partnerů Kypru na cestovní ruch a zahraniční poptávku po bydlení. Rostoucí zadlužení domácností a nejisté prostředí rovněž utlumilo spotřebu soukromého sektoru. Míra inflace 4,4 % v roce 2008 byla dvojnásobná oproti roku 2007, především z důvodu vyšších cen dovážených potravin a ropy. Očekává se, že se inflace v roce 2009 sníží. Dále se očekává, že státní rozpočet dosáhne v roce 2008 přebytku ve výši 1 % HDP. Poměrně vysoký růst mezd negativně ovlivnil konkurenceschopnost kyperského hospodářství, který spolu s nízkou zahraniční poptávkou, nižšími příjmy z turistického ruchu a výrazně vyššími cenami komodit zvýšil schodek běžného účtu v roce 2008 na více než 13 % HDP, a v roce 2009 se očekává jeho snížení na 12 %. 2. Současné odhady týkající se trhu práce ukazují, že růst zaměstnanosti se v roce 2008 pohyboval kolem 2 % a nezaměstnanost se mírně snížila na 3,9 %. Růst zaměstnanosti se během roku 2009 pravděpodobně zpomalí, což povede ke zvýšení nezaměstnanosti. Současný vývoj na trhu práce naznačuje, že dopady krize pravděpodobně nejvíce pocítí odvětví cestovního ruchu a stavebnictví, v nichž jsou z velké části zaměstnány zahraniční pracovní síly s nízkou kvalifikací. 3. V reakci na hospodářský útlum Kypr nedávno oznámil opatření, mj. na podporu domácností s nízkými příjmy. 4. Komise posoudí opatření, která Kypr přijal s cílem reagovat na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise posoudí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být urychleně provedena, zejména aby podpořila přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a posílila jeho dlouhodobý růstový potenciál. 5. Kypr pokračoval v provádění národního programu reforem. Země dosáhla v roce 2008 dobrých výsledků především díky mikroekonomickým politikám zaměřeným na rozvoj informační společnosti a na vytvoření podmínek pro udržitelný růst a opatřením v oblasti sociálního začlenění. Byla přijata opatření, která mají pomoci zajistit dlouhodobou udržitelnost, zejména v oblasti důchodů. Pro doplnění je třeba přijmout další opatření zaměřená na reformu systému zdravotní péče. Pokud chce Kypr dosáhnout lepších výsledků v oblasti výzkumu a vývoje, musí přijmout dodatečná opatření. Kypr přijal strategii v oblasti celoživotního učení a nyní ji musí provést, mj. prostřednictvím dalších opatření k reformě středního technického a odborného vzdělávání a učňovského školství. V mikroekonomické oblasti pomohla některá nová opatření vyřešit nedostatečnou hospodářskou soutěž v oblasti svobodných povolání. 6. Kyperské hospodářství se vyznačuje vysokým stupněm specializace obchodu, což ve spojení s otevřeností země zvyšuje jeho citlivost vůči vnějším otřesům. Probíhající přechod k mnohotvárnějšímu hospodářství založenému na inovacích je důležitý pro zvýšení odolnosti vůči konkurenci ze zemí s nižšími výrobními náklady. Je třeba vyvinout úsilí o zvýšení produktivity pracovních sil cestou investic do znalostí, dovedností, podnikatelského prostředí a inovací. Bezprostředním politickým úkolem v roce 2009 bude zlepšení konkurenceschopnosti země. Vzhledem k poměrně vysoké vnější nerovnováze by bylo důležité přizpůsobit mzdy produktivitě. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. Na základě hodnocení dosaženého pokroku, které provedla Komise, Rada doporučuje Kypru, aby se zaměřil na provádění strukturálních reforem. Zejména se Kypru doporučuje - pokračovat v úsilí o rozšíření příležitostí k celoživotnímu učení, zejména pro málo kvalifikované, nezaměstnané a znevýhodněné skupiny, a to prováděním opatření v rámci přijaté národní strategie v oblasti celoživotního učení, která zahrnuje reformu odborného vzdělávání, odborné přípravy a nový moderní učňovský program. LOTYšSKO 1. Růst HDP Lotyšska se v roce 2008 prudce snížil z více než 10 % v roce 2007 na předpokládaná 2 %. Špatná hospodářská situace a finanční krize omezily dostupnost úvěrů a vedly ke snížení spotřeby soukromého sektoru a trhu s bydlením. Postiženy byly především investice a předpokládá se, že se v roce 2008 snížily přibližně o 9 %. HDP se bude po určitou dobu dále výrazně snižovat. Inflace se v roce 2008 zvýšila na 15,3 %, avšak v roce 2009 se sníží. Hluboká recese bude mít negativní vliv na saldo veřejných financí, které v roce 2008 zřejmě dosáhne schodku ve výši 3,5 % HDP. Klesající domácí poptávka přispěla k uvolnění velké vnější nerovnováhy. Dovoz se v roce 2008 výrazně snížil, což přispělo ke snížení schodku běžného účtu na přibližně 15 % HDP. 2. Míra zaměstnanosti se v roce 2009 výrazně sníží. Nezaměstnanost nyní roste a očekává se, že se v porovnání s rokem 2008, kdy dosáhla 6,5 %, výrazně zvýší. Ztráta zaměstnání dosud nejvíce postihla pracovníky s nízkou kvalifikací z odvětví stavebnictví a maloobchodu, avšak stále častěji jsou dotčeny také ostatní skupiny. Postižena bude pravděpodobně také řada znevýhodněných skupin a mladých lidí, což zvrátí pokrok, kterého bylo v nedávné minulosti dosaženo v oblasti zaměstnávání osob z těchto skupin. 3. Lotyšsko v reakci na finanční krizi a s mezinárodní finanční pomocí, která byla dohodnuta v prosinci 2008, přijalo opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a tak podpořit celkové hospodářství a makrofinanční stabilitu. Během roku 2008 se ukázalo, že Lotyšsko zřejmě zažije výrazný a déletrvající útlum. Tlaky, které se nakumulovaly na lotyšském kapitálovém a finančním trhu a v jeho bankovním systému, vedly k tomu, že úřady uznaly naléhavou potřebu mezinárodní finanční pomoci. V této souvislosti parlament dne 12. prosince 2008 přijal program hospodářské stabilizace, který by měl pomoci zachovat domácí a mezinárodní důvěru ve finanční systém, přímo i nepřímo přispět k tomu, že se prostřednictvím snížení nákladů na mzdy ve veřejném sektoru jakožto klíčového prvku přísnější fiskální politiky podaří zastavit a zvrátit zhoršující se trend v konkurenceschopnosti nákladů a inflační tlak, a posílit růstový potenciál hospodářství celou řadou strukturálních reforem. 4. Komise posoudí opatření, která Lotyško přijalo s cílem reagovat na hospodářský útlum v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise posoudí slučitelnost aktualizovaného konvergenčního programu s Paktem o stabilitě a růstu. Lotyšsko by v této souvislosti mělo respektovat cíle veřejných financí stanovené v jeho programu stabilizace hospodářství, urychleně řešit makroekonomickou nerovnováhu a plně provádět své memorandum platební bilance. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být urychleně provedena, zejména aby podpořila přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a posílila jeho dlouhodobý růstový potenciál. 5. Lotyšsko pokračovalo v provádění národního programu reforem. Vláda omezila plánované výdaje a navrhla opatření k omezení růstu mezd ve veřejném sektoru. Byla přijata opatření ke zlepšení výsledků v oblasti výzkumu a vývoje. Byla přijata významná opatření, aby se ve střednědobém horizontu zvýšila nabídka pracovních míst, avšak je třeba vyvinout větší úsilí o vývoj strategie celoživotního učení. Regulační prostředí se dále zlepšovalo. Určitého pokroku bylo rovněž dosaženo při zlepšování dostupnosti k péči o děti. 6. Pro Lotyšsko je bezprostřední hospodářskopolitickou výzvou zajištění makrofinanční stability, neboť existuje riziko výrazného a dlouhotrvajícího útlumu. Střednědobě musí investice zvyšující produktivitu v oblasti výzkumu, vývoje, inovacích a vzdělávání usnadnit přechod od odvětví řízených domácí poptávkou k odvětvím s dobrým odbytem. Je nezbytně nutné provést strukturální reformy, aby se posílila flexibilita trhu práce a podpořil přechod, především prostřednictvím účinnější aktivace a odborného vzdělávání. Mzdová politika ve veřejném sektoru by měla dát správný podnět ke zmírnění mezd v soukromém sektoru, aby se přispělo ke snížení inflace a aby se zachovala nákladová konkurenceschopnost vývozu. Včasné a rozhodné provádění programů strukturálních fondů kladně ovlivní posilování potenciálu nabídky hospodářství, podpoří zaměstnanost a zajistí podnikům přístup k finančním prostředkům. Zásadní je zachovat správní kapacity k provádění programů. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. Na základě hodnocení dosaženého pokroku, které provedla Komise, Rada doporučuje Lotyšsku, aby se zaměřilo na provádění strukturálních reforem. Zejména se Lotyšsku doporučuje - provádět restriktivní fiskální politiku, v jejímž rámci budou pečlivě stanoveny priority výdajů a daňová a výdajová opatření zaměřená na posílení potenciálu na straně nabídky hospodářství; to by mělo být usnadněno přijetím pevného, střednědobého rozpočtového rámce s pevnými výdajovými stropy; - s cílem snížit inflaci a zlepšit konkurenceschopnost podpořit zpomalení růstu mezd ve veřejném a soukromém sektoru; - v rámci integrovaného přístupu flexikurity zintenzívnit úsilí o zvýšení nabídky pracovních sil a produktivity zlepšením aktivačních opatření a zvýšením schopnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy reagovat na potřeby trhu práce, včetně provádění soudržné strategie celoživotního učení; - lépe integrovat politiky v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, zejména prostřednictvím partnerství mezi klíčovými soukromými a veřejnými subjekty a prostřednictvím dalších pobídek pro investice ze soukromého sektoru. LITVA 1. Předpokládá se, že se HDP v roce 2008 zvýšil o 3,4 %, což je mnohem méně než v roce 2007 (8,9 %). S nápravou trhu s bydlením se omezily investice. Přísnější úvěrová omezení, nižší reálné příjmy a pokles důvěry mezi podniky a spotřebiteli, pravděpodobně v roce 2009 oslabí domácí poptávku. Inflace, posilovaná vysokými cenami komodit a domácím tlakem na růst mezd, v roce 2008 dosáhla 11 %, poté však opět poklesla. Vzhledem ke zhoršení hospodářské situace a dodatečným výdajům se schodek veřejných financí rychle zvyšuje. Předpokládá se, že v roce 2008 dosáhl téměř 3 % HDP a že v roce 2009 tuto hodnotu překročí, pokud nebudou přijata dodatečná úsporná opatření. Významný nárůst mezd narušil vnější konkurenceschopnost, což by spolu se slabou vnější poptávkou mělo v roce 2009 snížit růst vývozu. Nicméně nižší domácí poptávka zřejmě oslabí růst dovozu, což by vedlo ke snížení schodku běžného účtu, který v roce 2008 dosáhl 12,6 % HDP. 2. Současné údaje týkající se trhu práce naznačují, že v roce 2008 růst zaměstnanosti dosáhl záporných hodnot, a předpokládá se, že nezaměstnanost překročila 5 %. Rozsáhlá propouštění zaměstnanců jsou stále častější, což pociťují především méně kvalifikovaní lidé, mladí lidé s nízkou kvalifikací, obyvatelé venkova a starší pracovníci. Regionální rozdíly v míře nezaměstnanosti se mohou dále prohlubovat. 3. Dne 9. prosince 2008 přijala nově zvolená vláda protikrizový vládní program, v němž oznámila řadu fiskálních opatření zaměřených na řešení makroekonomické nerovnováhy v zemi a snížení celkového schodku veřejných financí od roku 2009. 4. Komise posoudí opatření, která Litva přijala s cílem reagovat na hospodářský útlum v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise posoudí slučitelnost aktualizovaného konvergenčního programu s Paktem o stabilitě a růstu. V této souvislosti by Litva měla dodržet cíle veřejných financí stanovené v protikrizovém programu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být urychleně provedena, zejména aby podpořila přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a posílila jeho dlouhodobý růstový potenciál. 5. Litva pokračovala v provádění národního programu reforem. Byla přijata řada opatření ke zlepšení zaměstnatelnosti mladých lidí a poskytování odborné přípravy pro podnikání. Většího úsilí je zapotřebí při řešení klíčových politických oblastí s cílem zlepšit makrofinanční stabilitu a snížit inflaci. Kromě toho bude třeba další podpory k povzbuzení přímých zahraničních investic, zlepšení výsledků v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, právního prostředí, rozšíření poskytování péče o děti a zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. 6. Vysoký hospodářský růst a emigrace posílily trh práce a vedly ke zvýšení nákladů na pracovní síly, což oslabilo konkurenceschopnost Litvy. Současné zpomalení hospodářského růstu však povede ke zvýšení nezaměstnanosti a aktivní politika trhu práce se tak stane životně důležitou. Nejnaléhavější výzvou však zůstává snížení značné makroekonomické nerovnováhy. Aby byla omezena inflace a zastaveno snižování konkurenceschopnosti, je nutné lépe sladit vývoj mezd s produktivitou a je třeba posílit podnikatelské prostředí a správní kapacity. Kromě toho je třeba posílit růst produktivity zlepšováním dovedností a dosahováním lepších výsledků v oblasti inovací, mj. také zvýšením přitažlivosti pro přímé zahraniční investice. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. Na základě hodnocení dosaženého pokroku, které provedla Komise, Rada doporučuje Litvě, aby se zaměřila na provádění strukturálních reforem. Zejména se Litvě doporučuje - zlepšit makroekonomickou stabilitu uplatňováním restriktivní fiskální politiky, v jejímž rámci bude přednostně věnována pozornost výdajům; - zachovat vnější konkurenceschopnost tím, že se udrží vývoj mezd v souladu s růstem produktivity; - zajistit provádění strukturální reformy systému výzkumu, vývoje a inovací, což zůstává prioritou spojenou s dostatečným finančním závazkem, se zvláštním zaměřením na lidské zdroje v oblasti výzkumu a vývoje a širší podporou podniků v inovačních procesech; - zintenzívnit úsilí o reformu systémů vzdělávání a odborné přípravy k zajištění jejich kvality a významu pro potřeby trhu práce a podporu celoživotního učení především pro starší pracovníky. LUCEMBURSKO 1. Růst HDP se v roce 2008 zpomalil na přibližně 1 %, což je mnohem méně než v roce 2007 (5,2 %), neboť se začal projevovat dopad útlumu v mezinárodním hospodářství. Toto zpomalení bude podle všeho pokračovat i v roce 2009. Tento vývoj byl způsoben nižší vnější poptávkou a snížením soukromých investic. Inflace v roce 2008 překročila 4 % v důsledku rostoucích cen energie a potravin, avšak v roce 2009 se očekává její snížení. Zpomalení hospodářského růstu pravděpodobně snížilo rozpočtový přebytek v roce 2008 na 3 % HDP. Lucembursko by mělo za rok 2008 vykázat přebytek běžného účtu přesahující 8 % HDP, který se v roce 2009 pravděpodobně o něco sníží. 2. Zaměstnanost v roce 2008 nadále rostla a míra nezaměstnanosti zůstala na úrovni 4,1 %. Očekává se, že v roce 2009 bude situace méně příznivá, růst zaměstnanosti se zpomalí a nezaměstnanost se zvýší. Lucembursko bude čelit výzvám vyvolaným současnou krizí, která by mohla ovlivnit odvětví financí, dopravu a ocelářský průmysl, jakož i podniky spojené s automobilovým průmyslem. 3. Lucembursko v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijalo opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu. Kromě toho Lucembursko v reakci na hospodářský útlum nedávno oznámilo opatření, např. snížení daní právnických osob a podpora domácností s nižšími příjmy. 4. Komise posoudí opatření, která Lucembursko přijalo s cílem reagovat na hospodářský útlum v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise posoudí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o stabilitě a růstu. 5. Lucembursko pokračovalo v provádění národního programu reforem. Země dosáhla určitého pokroku při zvyšování míry zaměstnanosti starších pracovníků, snižování počtu žáků, kteří opouštějí školu předčasně, odstraňování umělých překážek v systému vzdělávání a při zatraktivňování podnikatelského prostředí. Je třeba přijmout další opatření k řešení těchto základních výzev. 6. Jelikož finanční sektor představuje více než čtvrtinu HDP, mohla by současná finanční krize zemi výrazně ovlivnit. Poměrně rychlý růst nákladů na pracovní sílu by kromě toho mohl mít negativní dopad na konkurenceschopnost. Toto snižování by mohlo pokračovat i v následujících letech, neboť se předpokládá, že se produktivita v letech 2008 a 2009 sníží. V dlouhodobější perspektivě je třeba provést reformu důchodového systému, aby se zajistila jeho dlouhodobá udržitelnost. Míra zaměstnanosti místních obyvatel zůstává pod evropským průměrem, přičemž míra zaměstnanosti starších pracovníků je obzvlášť nízká. Lucembursko rovněž musí dále zvyšovat přitažlivost podnikatelského prostředí. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. MAďARSKO 1. Růst HDP, poté co v roce 2007 prudce poklesl na 1,1 % (především v důsledku provádění programu fiskální úpravy, který byl zahájen v polovině roku 2006), se v roce 2008 navzdory významné zemědělské produkci zpomalil na 0,9 %. Výrazný hospodářský útlum se však očekává v souvislosti s prudce se zhoršujícím vnějším prostředím. Finanční krize měla zvlášť silné nepříznivé účinky na maďarské finanční a devizové trhy, což vedlo k dočasnému zmrazení trhu s vládními dluhopisy, výraznému poklesu na trhu s cennými papíry a silnému znehodnocení měny. Inflace v roce 2008 překročila 6 %, avšak od poloviny roku 2007 byl trend klesající a také nadále by měla klesat. Nehledě na tento útlum se v roce 2008 očekává snížení rozpočtového schodku na 3,3 % HDP, přičemž orgány plánují další úpravy. Schodek běžného účtu se v roce 2008 poněkud zvýšil na 7 % HDP. 2. Zaměstnanost se v roce 2008 snížila o 1 % a tento trend bude pokračovat i v roce 2009. Míra nezaměstnanosti, která v roce 2008 dosáhla 7,7 %, se bude nadále zvyšovat. Vzhledem k intenzitě hospodářského útlumu se nezaměstnanost nemusí omezovat pouze na málo kvalifikované či znevýhodněné skupiny. 3. V souvislosti s půjčkou Společenství na podporu platební bilance Maďarska, aby mohlo reagovat na otřesy na finančních trzích, orgány dne 19. listopadu 2008 podepsaly memorandum o porozumění, v němž jsou stanoveny hospodářskopolitické podmínky spojené s jejím čerpáním, týkající se především fiskální konsolidace a reformy fiskálního řízení. 4. Komise posoudí opatření, která Maďarsko přijalo s cílem reagovat na hospodářský útlum v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise posoudí slučitelnost aktualizovaného konvergenčního programu s Paktem o stabilitě a růstu. V této souvislosti by Maďarsko mělo plně provádět své memorandum o platební bilanci. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být urychleně provedena, zejména aby podpořila přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a posílila jeho dlouhodobý růstový potenciál. 5. Maďarsko pokračovalo v provádění národního programu reforem. Fiskální politika v roce 2008 pravděpodobně opět dosáhne lepší úrovně konsolidace, než se očekávalo. Je třeba vynaložit dodatečné úsilí v oblasti strukturálních reforem a reforem na trhu práce. Strukturální fondy hrají klíčovou úlohu při provádění NPR a jejich provádění probíhá uspokojivě. Po zmatcích na finančním trhu maďarské orgány přijaly řadu opatření na obnovení důvěry trhu, včetně urychlení snížení schodku, posílení fiskálního řízení a posílení regulace a dohledu ve finančním sektoru. 6. Politickým úkolem Maďarska je zmírnit negativní dopad finanční krize a zároveň zachovat fiskální stabilitu a podpořit důvěryhodnost hospodářské politiky. Za tímto účelem by se mělo předejít dalšímu zhoršování vnější konkurenceschopnosti tím, že se zajistí, aby zvyšování mezd zůstalo v souladu s produktivitou. Ve střednědobém horizontu je prvořadé úsilí o zlepšení makroekonomické a fiskální stability. To vyžaduje zvyšování účinnosti veřejného sektoru a sektoru zdravotní péče a lepší fungování trhu práce. Navzdory určitému pokroku lze ve veřejném sektoru dosáhnout dalších účinných úspor. Celková míra zaměstnanosti v Maďarsku (57,3 %) byla v roce 2007 třetí nejnižší v EU, přičemž účast mladých a starších lidí a jiných znevýhodněných skupin byla obzvlášť nízká. Schopnost systému vzdělávání a odborné přípravy reagovat na potřeby trhu práce se musí dále rozvíjet, aby se účinně omezoval problém nesouladu mezi kvalifikací pracovních sil a potřebami trhu práce. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. Na základě hodnocení dosaženého pokroku, které provedla Komise, Rada doporučuje Maďarsku, aby se zaměřilo na provádění strukturálních reforem. Zejména se Maďarsku doporučuje - navázat na značný pokrok, kterého bylo dosaženo při fiskální konsolidaci, a provádět nezbytná opatření k zajištění trvalého snížení schodku veřejných financí a míry veřejného zadlužení, k čemuž je potřebná silnější kontrola na výdajové straně rozpočtu; - pokračovat v reformě veřejné správy, systému zdravotní péče, důchodového systému a vzdělávacího systému v zájmu zajištění dlouhodobé fiskální udržitelnosti a zlepšení ekonomické efektivity. To by mělo zahrnovat kroky vedoucí k dalšímu zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu, k důslednému provádění přijaté reformy systému invalidních důchodu a k další restrukturalizaci zdravotní péče; - dále posilovat a lépe zaměřit aktivní politiku trhu práce na zlepšení situace na trhu práce, zejména situace znevýhodněných skupin a situace v různých zeměpisných oblastech; - pokračovat v modernizaci úrovně kvalifikace, rovněž zvyšováním účasti dospělých na celoživotním učení; dále zvyšovat schopnost systémů vzdělávání a odborné přípravy reagovat na potřeby trhu práce a zajistit přístup k vysoce kvalitnímu vzdělání a odborné přípravě pro všechny. MALTA 1. Předpokládá se, že se HDP v roce 2008 zvýšil o 2,1 %, což je v porovnání s 3,9 % v roce 2007 zpomalení. Očekává se, že růst HDP bude v roce 2009 slabší. Inflace v polovině roku 2008 dosáhla 4,7 % a byla vyvolána vyššími mezinárodními cenami potravin a ropy a zřejmě posílena slabou domácí hospodářskou soutěží a vysokou závislostí na dovozu energie. Fiskální situace se v roce 2008 zhoršila a rozpočtový schodek se zvýšil na 3,5% HDP. Slabší celosvětová poptávka vedla ke zvýšení schodku běžného účtu. 2. Růst zaměstnanosti se v roce 2008 zpomalil a tento trend bude podle všeho pokračovat i v roce 2009, neboť tempo hospodářské aktivity se snižuje. Zaměstnanost žen se v roce 2007 poněkud zvýšila, avšak s mírou 36,9 % zůstává nejnižší v EU. Míra zaměstnanosti mezi staršími pracovníky v roce 2007 dokonce klesla (na 28,3 %). Nezaměstnanost se z 6,5 % v roce 2008 pravděpodobně zvýší a nejvíce se dotkne pracovníků s nízkou kvalifikací ze zpracovatelského průmyslu a odvětví cestovního ruchu, avšak v současné době jsou stále více ohrožena také další odvětví (finanční služby a informační a komunikační technologie). 3. Malta v reakci na hospodářský útlum nedávno oznámila opatření, např. zvýšení investic do infrastruktury, životního prostředí a cestovního ruchu a snížení daní pro domácnosti. 4. Komise posoudí opatření, která Malta přijala s cílem reagovat na hospodářský útlum v souladu se zásadami stanovenými v Plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise posoudí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o stabilitě a růstu. Kromě toho by opatření doporučená v odstavci 7 měla být urychleně provedena, zejména aby podpořila přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a posílila jeho dlouhodobý růstový potenciál. 5. Malta pokračovala v provádění svého národního programu reforem. Pokroku bylo dosaženo při řešení otázek hospodářské soutěže a reformě trhu práce. Pozitivní iniciativy v roce 2008 zahrnují první kroky k privatizaci loděnic, zavedení integrovaného přístupu flexikurity a stanovení cíle zaměřeného na snížení administrativní zátěže. Je třeba přijmout dodatečná opatření ke zlepšení systému zdravotní péče, podnikatelského prostředí a fungování trhu s energií. Pokud jde o provádění rozpočtové konsolidace v roce 2008, pokrok se zpomalil. 6. Malta je silně závislá na dovozu energie, přírodních zdrojů, výrobních vstupů a spotřebního zboží. Páteří hospodářského rozvoje Malty jsou její lidské zdroje, kde je třeba dosáhnout podstatného zlepšení, zejména při snižování četnosti předčasného ukončování školní docházky. Z důvodu malé velikosti hospodářství mají otázky hospodářské soutěže velký význam a je nutné zlepšit podnikatelské prostředí a diverzifikovat energetické zdroje. Účinné využívání veřejných financí vyžaduje další reformu systému zdravotní péče. Ačkoli Malta diverzifikovala svou hospodářskou základnu, je třeba dosáhnout dalšího pokroku, aby se vyřešila stávající hluboká závislost na cestovním ruchu a výrobě elektroniky. Zajištění konkurenceschopnosti vyžaduje provedení dalších strukturálních reforem, které posílí produktivitu a růst mezd, který bude odpovídat zvyšování produktivity. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. Na základě hodnocení dosaženého pokroku, které provedla Komise, Rada doporučuje Maltě, aby se zaměřila na provádění strukturálních reforem. Zejména se Maltě doporučuje - posílit hospodářskou soutěž s ohledem na snižování inflace a zachování konkurenceschopnosti, zejména omezením státních podpor, jejich přesměrováním na horizontální cíle a posílením orgánu pro hospodářskou soutěž; - zvýšit úsilí o přivedení většího počtu osob, zejména žen a starších pracovníků, na trh práce, mj. cestou snadnější péče o děti; zintenzívnit úsilí v boji proti nehlášené práci a povzbudit účast na trhu práce, např. zpřísněním podmínek dostupnosti systému dávek. NIZOZEMSKO 1. V roce 2008 zpomalil růst reálného HDP v Nizozemsku z výše 3,5 % dosažené v roce 2007 na 1,9 %. V roce 2009 se očekává další snížení růstu v důsledku globálního útlumu, klesajících investic a výrazného zpomalení spotřeby domácností. V důsledku dřívějšího růstu cen potravin a energie dosáhla inflace v roce 2008 hodnoty 2,2 %. Přebytek rozpočtu se v roce 2008 zvýšil na 1,1 % HDP. Navzdory globálnímu útlumu se očekává, že Nizozemsko bude mít v roce 2008 přebytek běžného účtu převyšující 8 % HDP a v roce 2009 jeho hodnoty pravděpodobně klesnou na 6,5 %. 2. Růst zaměstnanosti v roce 2008 byl stále rychlý (o něco méně než 2 %), avšak v roce 2009 by se měl být negativní. V důsledku toho se nezaměstnanost v roce 2008 snížila. V roce 2009 se však očekává její nárůst. Zaměstnavatelé se proto doposud neradi uchylovali k propouštění, jelikož se obávají, že jakmile dojde k oživení hospodářství, nebudou schopni nalézt kvalifikovanou pracovní sílu. Nejvíce bude pravděpodobně postižen průmysl a finančnictví. 3. Nizozemsko v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijalo opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu. Kromě toho Nizozemsko nedávno ve své odpovědi na hospodářský útlum oznámilo opatření zahrnující snížení daně z příjmu právnických osob pro malé a střední podniky a omezení příspěvků sociálního zabezpečení pro pracovníky. 4. Komise posoudí opatření, která Nizozemsko přijalo jako reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o růstu a stabilitě. Kromě toho by opatření uvedená v odstavci 7 měla být urychleně provedena zejména proto, aby se podpořil přechod na nízkouhlíkové hospodářství a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. 5. Nizozemsko pokračovalo s prováděním svého národního programu reforem. Byla přijata opatření na zvýšení nabídky pracovní síly. Je však potřeba se dále zasazovat o to, aby se zvýšil celkový počet odpracovaných hodin. Pokrok byl učiněn ve zlepšování řídících struktur a zavedení ucelené strategie pro výzkum a vývoj a inovace, jakož i ve zjednodušení balíčku inovačních politik. 6. Zvýšení celkového počtu odpracovaných hodin a lepší výsledky v oblasti vývoje a výzkumu a inovací napomohou zachovat silný výkon hospodářství i budoucnu. Výzvou je převést dlouhodobou strategii pro výzkum a vývoj na soubor ucelených, účinných politických opatření ke stimulaci výdajů na výzkum a vývoj především soukromými subjekty. V souvislosti se stárnoucím obyvatelstvem a z toho vyplývajícím snížením nabídky pracovní síly bude potřeba zajistit udržitelnost veřejných financí. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energetiky a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedeného Komisí Rada Nizozemsku doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem. Zejména se Nizozemsku doporučuje: - vypracovat další opatření, včetně podpory změn na trhu práce v rámci integrovaného přístupu flexikurity, s cílem zvýšit účast žen, starších pracovníků a znevýhodněných skupin obyvatel na trhu práce, aby se tak docílilo zvýšení celkového počtu odpracovaných hodin. RAKOUSKO 1. V roce 2008 zpomalil růst HDP z úrovně 3,1 % v roce 2007 na 1,7 %. Předpokládá se, že růst se sníží o více než 1 % v důsledku klesajícího vývozu a propadu investic. V polovině roku 2008 dosáhla celková inflace téměř 4 %. Nyní se však snižuje. Rakousko mělo v roce 2008 malý rozpočtový schodek ve výši 0,6 % HDP, který by se měl v roce 2009 výrazně prohloubit. Při očekávaném přebytku běžného účtu ve výši přes 3 % HDP v roce 2008, který podle prognóz setrvá přibližně na této úrovni i během let 2009 a 2010 setrvat, jsou salda zahraničního obchodu v dobrém stavu. 2. Zaměstnanost v roce 2008 vzrostla o přibližně 1,6 %, ale v roce 2009 se očekává její pokles a zvýšení nezaměstnanosti. Nejvíce budou na pracovním trhu pravděpodobně zasaženy ty skupiny osob, které mají zpravidla omezené vyhlídky na získání zaměstnání. Jedná se především o starší pracovníky a absolventi s nízkou kvalifikací. Nejprve byl snížen počet učňovských míst a pracovních míst pro dočasné pracovníky v průmyslovém odvětví. V současné době je nejvíce postiženou oblastí hospodářství automobilový průmysl. 3. Rakousko v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijalo opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu. Kromě toho Rakousko v reakci na hospodářský útlum nedávno oznámilo opatření, včetně snížení daní a dodatečné finanční podpory domácnostem, a zvýšilo investice do infrastruktury, energetické účinnosti a výzkumu a vývoje. 4. Komise posoudí opatření, která Rakousko přijalo jako reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o růstu a stabilitě. Kromě toho by opatření uvedená v odstavci 7 měla být provedena urychleně zejména proto, aby se podpořil přechod na nízkouhlíkové hospodářství a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. 5. Rakousko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem. Bylo vyvinuto určité úsilí s cílem zvýšit míru zaměstnanosti starších pracovníků, zlepšit výsledky vzdělávání znevýhodněné mládeže, řešit segregaci žen a mužů na pracovním trhu a posilovat zájem o podnikání. Je nutné přijmout dodatečná opatření k posílení fiskální konsolidace ve střednědobém horizontu a posílit hospodářskou soutěž. 6. Hlavním úkolem Rakouska ze střednědobého hlediska je stát se více znalostním hospodářstvím. Přes zvýšené výdaje na výzkum a vývoj a inovace je stále nutné tuto přeměnu realizovat – proto by měla být věnována větší pozornost také tvorbě lidského kapitálu. Trvalá umírněnost mzdových požadavků posílila celosvětovou pozici Rakouska v oblasti konkurenceschopnosti a vedla k vytvoření pracovních míst pro rostoucí pracovní sílu. Výzvou je pro Rakousko zajištění lepšího využití pracovních zdrojů, především starších pracovníků, a zlepšit situaci začleňování znevýhodněných skupin osob, jejich vzdělávání a profesní přípravu na pracovišti. Zajištění udržitelnosti systému sociálního zabezpečení záleží na trvalé fiskální konsolidaci, kterou je nutné sladit se zvýšenými výdaji veřejných finančních prostředků v oblastech, které jsou pro střednědobý růst nezbytné. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energetiky a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedeného Komisí Rada Rakousku doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem. Zejména se Rakousku doporučuje: - dále zvyšovat pobídky pro starší pracovníky, aby nadále pracovali, zejména prováděním komplexní strategie zahrnující lepší profesní odbornou přípravu, přizpůsobení pracovních podmínek, zpřísnění podmínek pro předčasný odchod do důchodu; a zlepšit výsledky vzdělávání znevýhodněné mládeže. POLSKO 1. V roce 2008 došlo ke zpomalení růstu HDP Polska na 5 %, přičemž v roce 2007 vzrostl o 6,7 %. Tento výrazný růst byl způsoben především spotřebou domácností a značnými investicemi. V roce 2009 se růst HDP bude v důsledku nižšího vývozu a menších investic dále zpomalovat. V roce 2008 dosáhla inflace hodnoty 4,25 %, avšak v roce 2009 by se měl její růst zpomalit. Předpokládá se, že se v roce 2008 rozpočtový schodek mírně zvýšil na 2,5 % HDP a podle prognóz by měl v roce 2009 ještě vzrůst o jeden procentní bod. Schodek běžného účtu, který v roce 2008 dosahoval kolem 5,6 % HDP, se v roce 2009 pravděpodobně na této úrovni udrží. 2. V roce 2008 se zaměstnanost zvýšila o 3 % a míra nezaměstnanosti dále poklesla na 7,4 %. V roce 2009 se však růst zaměstnanosti výrazně zpomalí, zatímco nezaměstnanost má vzrůst na úroveň přes 8 %. Ze současné situace na pracovním trhu vyplývá, že zpomalením hospodářské aktivity jsou nejvíce postižena odvětví orientovaná na vývoz, zpracovatelský průmysl, stavebnictví a doprava. Větší tlak bude vyvíjen na zvyšování pracovní činnosti a zlepšení mobility pracovníků mezi jednotlivými odvětvími a obory, což rovněž pomůže obnovit konkurenceschopnost nákladů daného hospodářství po období rychlého růstu zaměstnanosti a mezd. 3. Polsko nedávno oznámilo, že přijalo v reakci na hospodářský útlum opatření včetně podpory malých a středních podniků, jakož i domácností s nízkými příjmy. 4. Komise posoudí opatření, která Polsko přijalo jako reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného konvergenčního programu s Paktem o růstu a stabilitě. Kromě toho by opatření uvedená v odstavci 7 měla být provedena urychleně zejména proto, aby se podpořil přechod na nízkouhlíkové hospodářství a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. 5. Polsko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem. Bylo přijato několik opatření ke zlepšení hospodářské soutěže v síťových odvětvích, posílení aktivních politik pracovního trhu, zlepšení právního prostředí pro podnikatele a propojení vzdělávání a odborné přípravy s pracovním trhem. Dále je potřeba zlepšit kontrolu výdajů, zlepšit výkonnost výzkumu a vývoje, přezkoumat systémy dávek a zvýšit zájem o celoživotní učení. 6. Výkonnost polského hospodářství je tlumena několika vzájemně propojenými strukturálními problémy, nízkou úrovní pracovní produktivity a malým využitím pracovní síly. Dokončením reformy systémů sociálního zabezpečení spolu se zvýšením počtu starších pracovníků by mohlo zároveň posílit nabídku pracovní síly a zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Růstu a zaměstnanosti by se napomohlo zvýšením úsilí pro zlepšení podnikatelského prostředí, rozvíjením infrastruktury a zlepšením kvality lidského kapitálu. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energie a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedeného Komisí Rada Polsku doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem. Zejména se Polsku doporučuje: - udržet rozpočtovou disciplínu ve střednědobém výhledu a zavést další mechanismy pro posílení kontroly výdajů, především reformováním systému sociálního zabezpečení pro zemědělce; - uskutečnit reformu odvětví veřejného výzkumu s cílem posílit výzkum a vývoj a inovace a podporovat výzkum a vývoj realizovaný soukromým odvětvím; - urychlit investice do energetické a dopravní infrastruktury zjednodušením postupů a účinnějším využíváním prostředků ze strukturálních fondů; - rozvíjet integrovaný přístup flexikurity prováděním strategie aktivního stárnutí, zvyšováním úsilí ke zlepšení aktivní politiky pracovního trhu, především u znevýhodněných skupin osob, přezkoumáním systémů dávek s cílem zvýšit pracovní pobídky a zavedením strategie celoživotního učení. PORTUGALSKO 1. Růst HDP Portugalska se v roce 2008 snížil na 0,2 % z téměř 2 % dosažených v roce 2007. Toto zpomalení bylo způsobeno nízkými investicemi a slabším objemem vývozu. V roce 2009 se očekává, že domácí poptávka ještě více zeslábne, čímž dojde k dalšímu zpomalení růstu. Inflace se v roce 2008 rychle zvýšila na 2,7 %, avšak zůstala pod průměrnými hodnotami eurozóny a zpomaluje se v důsledku trendu klesajících cen ve světě v poslední době a rovněž kvůli stagnující poptávce. Rozpočtový schodek Portugalska pokračoval v posledních letech v klesajícím trendu a v roce 2008 činil něco přes 2 % HDP. Schodek běžného účtu vzrostl v roce 2008 v důsledku pomalejšího růstu vývozu a vysokých cen komodit na 11,8 % HDP. V roce 2009 by se měl schodek běžného účtu zlepšit. 2 . V roce 2007 zaměstnanost v Portugalsku mírně vzrostla, přičemž se stabilizovala na úrovni přibližně 68 %. Nezaměstnanost v roce 2007 dosáhla výše 8,1 %, avšak v roce 2008 mírně poklesla. Zaměstnanost v silném odvětví zaměřeném na export začíná být ovlivňována slabou vnější poptávkou. Jelikož hospodářství zažívá další přeměnu, bude se i nadále zvyšovat strukturální nezaměstnanost, která se dotkne především osob s nízkou kvalifikací a znevýhodněných skupin. 3. Portugalsko v reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijalo opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu V reakci na hospodářský útlum Portugalsko nedávno oznámilo opatření, která zahrnují snížení daní z příjmu právnických osob a finanční podporu rodin s nízkými příjmy. 4. Komise posoudí opatření, která Portugalsko přijalo jako reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného programu stability s Paktem o růstu a stabilitě. Kromě toho by opatření uvedená v odstavci 7 měla být provedena urychleně zejména proto, aby se podpořil přechod na nízkouhlíkové hospodářství a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. 5. Portugalsko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem. Byla přijata důležitá opatření, jimiž se mělo dosáhnout udržitelné snížení vládního schodku, reformovat veřejnou správu a zlepšit udržitelnost veřejných financí. Další opatření byla přijata s cílem splnit cíle stanovené pro veřejný výzkum a vývoj, dále zvýšit soukromé investice a řešit nedostatky inovačního systému. Podařilo se zvýšit účinnost vzdělávacího systému. Rovněž se dosáhlo dohody se sociálními partnery ohledně novelizace zákoníku práce, přičemž tato revize již byla schválena parlamentem. Je potřeba vyvinout více úsilí na změnu politiky veřejných výdajů, aby se využívaly způsobem, jímž by se více podpořil potenciální růst. Je nutné sledovat výsledky a zvyšovat účinnou hospodářskou soutěž na energetických trzích. 6. V důsledku pokroku ve fiskální konsolidaci a reformě veřejné správy se stav veřejných financí zlepšil. Ke zlepšení došlo i v podnikatelském prostředí, vzdělávání a odborné přípravě. Portugalsko nicméně stále čelí několika významným výzvám, jejichž zdoláním je podmíněno zajištění vyššího růstu produktivity a vyváženějšího salda zahraničního obchodu. V tomto kontextu by Portugalsku prospělo stanovit si a sledovat ucelenější politický přístup, který se bude zabývat kvalitou veřejných výdajů, zlepší fungování trhů, zvýší účinnost vzdělávacího systému a systému odborné přípravy a bude se věnovat otázkám konkurenceschopnosti. Dalším významným prvkem pro obnovení konkurenceschopnosti je zajištění toho, aby vývoj mezd více odpovídal vývoji produktivity. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energetiky a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 7. S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedeného Komisí Rada Portugalsku doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem. Zejména se Portugalsku doporučuje: - v kontextu střednědobé fiskální konsolidace a reformy veřejné správy usilovat o změnu politiky veřejných výdajů ve prospěch oblastí, které jsou přínosné pro zvýšení růstového potenciálu země a vnější konkurenceschopnosti, a zároveň pokračovat v přísné kontrole celkových výdajů; - i nadále se snažit trvale zlepšovat celkovou účinnost vzdělávacího systému a rozvíjet systém odborného vzdělávání, který odpovídá potřebám pracovního trhu, úplným splněním národního rámce kvalifikací a při účasti příslušných zainteresovaných stran; - přijmout v rámci přístupu flexikurity právní předpisy pro modernizaci ochrany zaměstnání, aby se snížila vysoká úroveň segmentace trhu práce. RUMUNSKO 1. Růst HDP Rumunska se v roce 2008 zrychlil na přibližně 7,8 %, což bylo způsobeno především rekordním vzestupem spotřeby domácností a investic. V roce 2009 však růst pravděpodobně výrazně zpomalí, jelikož se zásadně zpřísnily podmínky pro poskytování úvěrů, snížila se důvěra spotřebitelů a investorů a poklesla vnější poptávka. Zatímco v roce 2008 inflace stoupla na téměř 8 %, v roce 2009 se má podle prognóz snižovat. Vládní schodek v roce 2008 dosáhl hodnoty přibližně 5,2 % HDP, a pokud nedojde ke změně politiky, v roce 2009 pravděpodobně dále vzroste. Přes určité uvolnění v důsledku slabší domácí poptávky se očekává, že hodnoty schodku běžného účtu budou v roce 2008 i nadále vysoké (13 % HDP) a i v roce 2009 zůstanou dvojmístné. 2. Očekává se, že v roce 2009 se míra zaměstnanosti udrží pod hodnotou 60 % a nezaměstnanost se mírně zvýší. Míra nezaměstnanosti mládeže, která dosahuje přes 20 %, patří k nejvyšším v EU. V důsledku globálního útlumu se očekává, že dojde ke zvýšení nezaměstnanosti, především v určitých hospodářských odvětvích, u nichž se již projevil nedostatek pracovní síly (automobilový, textilní, petrochemický průmysl a stavebnictví). Tento trend se dotkne především osob s nízkou kvalifikací a mladých lidí. 3. Komise posoudí opatření, která Rumunsko přijalo jako reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v plánu evropské hospodářské obnovy přijatém Evropskou radou. Pokud jde o veřejné finance, Komise zhodnotí slučitelnost aktualizovaného konvergenčního programu s Paktem o růstu a stabilitě. V této souvislosti by Rumunsko mělo zintenzívnit svou činnost ve fiskální konsolidaci a urychleně řešit svou makroekonomickou nerovnováhu. Kromě toho by opatření uvedená v odstavci 6 měla být provedena urychleně zejména proto, aby se podpořil přechod na nízkouhlíkové hospodářství a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. 4. Rumunsko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem, ačkoli pokrok byl pomalý. Rumunsko také dále provádělo uvolněnou fiskální politiku, což přispělo k makroekonomické a fiskální nerovnováze. Přijalo několik opatření ke zlepšení kvality vzdělávání a pokračovalo v provádění strategie pro výzkum a vývoj. K radikálnímu zlepšení účinnosti a efektivity veřejné správy je zapotřebí více úsilí. Ještě je nutné učinit mnoho pro to, aby se snížila administrativní zátěž a investovalo se mnohem více do zvyšování kvalifikace. 5. V současné hospodářské situaci by měla být hlavní prioritou Rumunska makroekonomická a fiskální nerovnováha, která je hrozbou pro udržitelnost rumunského střednědobého až dlouhodobého růstu. Jelikož výhody vyplývající z nízkých nákladů se v této zemi postupně vytrácejí, mělo by Rumunsko zároveň urychlit strukturální reformy, které povedou k přeměně jeho hospodářství, jež je v současné době založeno na výhodách nižších nákladů, na hospodářství vycházející více z produktivity, inovací a znalostí a které využívá nových zdrojů růstu. Účinné provádění požadovaných reforem nezbytně závisí na schopnosti Rumunska urychleně zlepšit účinnost a efektivnost své veřejné správy. Zvláštní pozornost vyžaduje provádění balíčku opatření týkajících se energetiky a změny klimatu, který schválila Evropská rada. 6. S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedeného Komisí Rada Rumunsku doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem. Zejména se Rumunsku doporučuje: - posilovat účinnost, efektivitu a nezávislost veřejné správy na ústřední i místní úrovni vytvořením účinných regulačních, kontrolních a vymáhacích kapacit; - s cílem zachovat vnější konkurenceschopnost a omezit úroveň schodku běžného účtu a míru inflace výrazně zpřísnit fiskální politiku a neprodleně provést závazný střednědobý fiskální rámec, přezkoumat skladbu výdajů s cílem zvýšit podíl výdajů na podporu růstu například snížením a přesměrováním státní pomoci na horizontální cíle, a dále sladit vývoj mezd s vývojem růstu produktivity; - v souvislosti se soudržnou politikou zlepšování právní úpravy neprodleně přijmout opatření k výraznému omezení správních postupů a prodlev při získávání povolení s cílem zlepšit podnikatelské prostředí a zredukovat zdroje korupce; - zlepšit kvalitu vzdělávacích systému a systému odborné přípravy a zvýšit jejich relevatnost pro pracovních trh, včetně celoživotního učení, dále snížit četnost předčasného ukončování školní docházky, ulehčit mladým lidem přechod do zaměstnání, včetně praktických školení na pracovišti. SLOVINSKO 1. Růst HDP Slovinska se v roce 2008 zpomalil z hodnoty 6,8 %, které dosáhl v roce 2007, na 4 %. V roce 2009 by se měl zpomalit ještě více. V roce 2007 na základě rostoucích cen energie a potravin a silného tlaku ze strany poptávky inflace výrazně vzrostla a ze své vrcholné hodnoty 6,5 % se bude snižovat. Předpokládá se, že schodek běžného účtu v roce 2008 dosáhl hodnoty 6 % HDP. V roce 2009 by se měl schodek běžného účtu jen mírně zlepšit. V roce 2007 byl zaznamenán přebytek veřejných financí, ale v roce 2008 se podle prognóz měly propadnout do schodku. 2. V souladu s aktivitou hospodářství ztratil v roce 2008 růst zaměstnanosti dynamiku a očekává se, že v roce 2009 dále oslabí. Předpokládá se, že míra nezaměstnanosti v roce 2008 poklesla na 4,5 %, přičemž v roce 2009 má zaznamenat růst. Ze současné situace vyplývá, že dojde ke zvýšení nezaměstnanosti v oblasti služeb orientovaných na vývoz a služeb s vysokým podílem lidské práce, přičemž takový růst nezaměstnanosti nejvíce postihne pracovníky zaměstnané na smlouvu na dobu určitou (především mladí pracovníci a cizinci) a osoby s nízkou kvalifikací. 3. Slovinsko v reakci na finanční krizi a jako součás