Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu a Výboru regionů - Následné hodnocení projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro rok 2007 (Lucemburk a Sibiu) a 2008 (Liverpool a Stavanger) /* KOM/2009/0689 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 22.12.2009 KOM(2009)689 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU A VÝBORU REGIONŮ Následné hodnocení projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro rok 2007 (Lucemburk a Sibiu) a 2008 (Liverpool a Stavanger) ZPRÁVA KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU A VÝBORU REGIONŮ Následné hodnocení projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro rok 2007 (Lucemburk a Sibiu) a 2008 (Liverpool a Stavanger) (Text s významem pro EHP) ÚVOD Tato zpráva se předkládá podle článku 12 rozhodnutí č. 1622/2006/ES[1] ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007 až 2019, podle nějž „Komise každoročně zajišťuje vnější a nezávislé hodnocení výsledků projektu „Evropské hlavní město kultury“, jenž proběhl v uplynulém roce, v souladu s cíli a kritérii akce stanovenými v tomto rozhodnutí. Zprávu o tomto hodnocení předkládá Komise Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů do konce roku následujícího po roce, ve kterém se konal projekt „Evropské hlavní město kultury“.“ Hodnocení za roky 2007 a 2008 byla sloučena, od roku 2009 však budou prováděna každoročně. Tato zpráva popisuje postoj Komise k hlavním závěrům a doporučením vyplývajícím z vnějšího hodnocení projektu „Evropské hlavní město kultury“ za rok 2007 a 2008, které jsou k dispozici na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm Při vnějším hodnocení byla nejprve jednotlivě vyhodnocena čtyři evropská hlavní města kultury (dále jen „EHMK“): Lucemburk (Lucembursko) a Sibiu (Rumunsko) v roce 2007, Liverpool (Spojené království) a Stavanger (Norsko) v roce 2008. Následně byla srovnána zjištění a formulovány závěry platné pro všechna čtyři města. Zjištění vycházejí z údajů poskytnutých čtyřmi evropskými hlavními městy kultury, ze zpětné vazby od zúčastněných stran a z politických a vědeckých dokumentů na evropské úrovni. SOUVISLOSTI AKCE Akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ Původní projekt „Evropské město kultury“ byl na mezivládní úrovni zahájen v roce 1985[2] a později byl doplněn projektem „Evropský měsíc kultury“[3]. Na základě těchto činností byla rozhodnutím č. 1419/1999/ES zavedena akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2005 až 2019[4], dále jen „akce“. Členské státy byly seřazeny chronologicky podle nároku pořádat v daném roce projekt. Evropské země, které nejsou členskými státy, se o účast mohly ucházet také, chronologické pořadí nebylo předem určeno. Rozhodnutí 1419/1999/ES bylo později nahrazeno rozhodnutím 1622/2006/ES[5], které znovu definovalo cíle akce, pozměnilo procesy jmenování a monitorování počínaje rokem 2013, a zrušilo možnost, aby se o titul ucházela města ze zemí, které nejsou členskými státy EU. Zavedlo vnitrostátní soutěž o dvou etapách vycházející z celoevropských kritérií a setkání zabývající se monitorováním po jmenování, zatímco předchozí rozhodnutí ponechalo na členských státech, aby rozhodly, jakým postupem města vyberou, aniž by bylo prováděno následné monitorování. V letech 2007 a 2008 předložila navržená města své žádosti včetně kulturního programu pro daný rok evropské porotě a ta doporučila jejich jmenování Komisi. Komise následně vydala doporučení Radě ministrů a ta evropská hlavní města kultury formálně jmenovala. Vzhledem k harmonogramu provádění projektu EHMK, jehož příprava začíná 6 let před rokem, v němž má být městu udělen titul, se podle rozhodnutí z roku 2006 vztahuje rozhodnutí z roku 1999 na evropská hlavní města kultury v letech 2007, 2008 a 2009 a pro akce v letech 2010–2012 jsou v rozhodnutí z roku 2006 stanovena přechodná ustanovení. Finanční podpora EU je poskytována z programu EU s názvem Kultura. Na roky 2007–2013 je z tohoto programu každoročně k dispozici částka nejvýše 1,5 milionu EUR pro jedno evropské hlavní město kultury[6]. V letech 2007 a 2008 byla finanční podpora poskytnuta ve formě grantu spolufinancujícího specifické projekty, které zahrnovaly část kulturních programů evropských hlavních měst kultury. Evropská hlavní města kultury v letech 2007-2008 Na evropská hlavní města kultury v letech 2007 a 2008 se tudíž vztahovaly výběrové postupy stanovené rozhodnutím z roku 1999. Lucembursko a Spojené království byly oprávněny pořádat projekt v letech 2007 a 2008, a to v uvedeném pořadí. Lucembursko navrhlo pro titul Lucemburk a jeho širší okolí („Grande Région“, GR), Spojené království navrhlo po uspořádání celostátní soutěže Liverpool. Kromě toho Rumunsko (v roce 2004 ještě nebylo členským státem) navrhlo pro rok 2007 Sibiu a Norsko Stavanger pro rok 2008. Výběrové řízení proběhlo v letech 2003–2004. Evropská porota vydala zprávu, ve které doporučila pro titul v roce 2007 Lucemburk a Sibiu, pro titul v roce 2008 Liverpool a Stavanger, a předložila doporučení, jak lépe dosáhnout navržených cílů. V roce 2004 Rada ministrů na základě doporučení Komise formálně udělila titul ucházejícím se městům. VNěJšÍ HODNOCENÍ Podmínky hodnocení Komise pověřila společnost Ecotec Research and Consulting, aby provedla vnější hodnocení[7] projektu „Evropské hlavní město kultury“ v letech 2007 a 2008. Hodnocení mělo posoudit význam, účinnost, hospodárnost a udržitelnost těchto čtyř evropských hlavních měst kultury ve vztahu k cílům akce a k cílům, které si stanovila sama evropská hlavní města kultury v žádostech a ve fázi provádění. K vnějšímu hodnocení byly přiloženy zprávy o každém evropském hlavním městě kultury a předloženy závěry a doporučení, jak zlepšit provádění akce. Vzhledem k tomu, že každému evropskému hlavnímu městu kultury je tento titul propůjčen pouze na dobu jednoho roku, závěry a doporučení týkající se měst byly uvedeny ve formě „nabytých zkušeností“, aby bylo budoucím evropským hlavním městům kultury usnadněno provádění projektu. Metodika Čtyři evropská hlavní města kultury byla hodnocena samostatně, při hodnocení se částečně vycházelo z hodnocení, která byla zadána samotnými evropskými hlavními městy kultury. Údaje byly shromažďovány na dvou úrovních: malý počet údajů na úrovni EU; rozsáhlejší údaje od samotných evropských hlavních měst kultury. Mezi hlavní zdroje patřily politické a vědecké dokumenty na evropské úrovni; původní žádosti evropských hlavních měst kultury, studie a zprávy zadané těmito městy, programy akcí, propagační materiály internetové stránky; množstevní údaje poskytnuté evropskými hlavními městy kultury o činnostech, výstupech a výsledcích; rozhovory s vedoucími týmy pro každé evropské hlavní město kultury; telefonický průzkum u hlavních zúčastněných stran v každém evropském hlavním městě kultury a návštěvy v každém městě. Při srovnávacím přezkumu a metahodnocení byly zváženy závěry vyplývající ze všech čtyř evropských hlavních měst kultury, byly porovnány přístupy a uváženy rozdíly mezi nimi a byla ověřena kvalita výzkumu. Obecnější závěry ohledně projektu „Evropské hlavní město kultury“ byly vyvozeny na základě úvah o důkazech a závěrech vyplývajících ze všech čtyř evropských hlavních měst kultury. Závěry hodnotitele Význam akce Podle hodnocení mělo provádění akce význam z hlediska článku 151 Smlouvy o ES: cíle spočívající v „rozvoji kulturních činností“ a „podpoře evropského rozměru prostřednictvím kultury“ byly z akce jednoznačně patrné. Kromě toho ze závěrů hodnotitele vyplývá, že města, která byla držiteli titulu EHMK, přijala postupem let třetí obecný cíl, který hodnotitelé definují jako „podporu sociálně-ekonomického rozvoje prostřednictvím kultury“, ačkoli tento cíl není v článku 151 Smlouvy výslovně uveden. Preambule rozhodnutí z roku 1999 poprvé zavedla výslovný odkaz na kulturní a turistický rozvoj a na potřebu mobilizovat velké skupiny obyvatelstva. Tyto odkazy byly později posíleny v rozhodnutí z roku 2006 zařazením výslovného kritéria týkajícího se „podněcování občanů k účasti“ a „dlouhodobého rozvoje“. Mnoho evropských hlavních měst kultury zašlo ještě dále a stanovilo výslovné sociální a ekonomické cíle nebo cíle v oblasti cestovního ruchu. Zařazení těchto cílů do akce EHMK jednak utvářelo širší vývojové tendence kulturní politiky, jednak tyto tendence odráželo. Rostoucí význam těchto cílů byl nicméně provázen debatou o rovnováze mezi tím, zda kulturu podporovat kvůli její vnitřní hodnotě, nebo jako prostředek k dosažení konkrétní, změřitelné návratnosti investic. Význam evropských hlavních měst kultury v roce 2007 a 2008 Při hodnocení byla posouzena motivace měst k tomu, aby se ucházela o titul EHMK, a význam jejich cílů ve vztahu k cílům akce a článku 151. Všechna čtyři evropská hlavní města kultury měla velký význam z hlediska alespoň jednoho ze tří zvláštních cílů, tedy „rozvoje kulturních činností“, „podpory evropského rozměru kultury a evropského rozměru prostřednictvím kultury“ a „podpory sociálně-ekonomického rozvoje prostřednictvím kultury“, a prokázala alespoň určitý význam z hlediska všech těchto cílů. Přestože z hlediska cíle „rozvoje kulturních činností“ byla významná všechna čtyři evropská hlavní města kultury, nejzjevněji o tento cíl usiloval Stavanger; v ostatních třech evropských hlavních městech kultury bylo možné tyto snahy zaznamenat podle celkových cílů, tj. podle rozvoje přeshraničního regionu (Grand Région v Lucembursku), zvyšování mezinárodního profilu města (Sibiu) a obnovy města a začlenění (Liverpool). Všechna čtyři evropská hlavní města kultury byla významná z hlediska cíle „podpory evropského rozměru kultury a evropského rozměru prostřednictvím kultury“, především prostřednictvím cílů týkajících se podpory spolupráce s kulturními subjekty, umělci a městy v jiných členských státech. Všechna čtyři evropská hlavní města kultury byla významná z hlediska cíle „podpory ekonomického rozvoje prostřednictvím kultury“, především tím, že projekt EHMK využila ke zlepšení obrazu města (GR v případě Lucemburku), a z hlediska cíle podpory „sociálního rozvoje prostřednictvím kultury“, neboť rozšířila přístup ke kultuře. Účinnost správy Byla zvážena účinnost správy projektu EHMK včetně organizačních modelů těchto měst, procesů výběru a provádění kulturních činností a akcí, komunikačních a propagačních akcí a procesů získávání finančních prostředků. Všechna čtyři evropská hlavní města kultury čelila potížím při zavádění účinných režimů správy, a to zejména ve fázi rozvoje. Tyto potíže souvisely především s výzvou spočívající ve vytvoření organizační struktury a týmu, jehož členové by disponovali odpovídajícími dovednostmi nutnými k provádění kulturního programu. V každém případě k tomu bylo zapotřebí širšího souboru dovedností, a tudíž odlišné struktury než u týmu, který připravil úspěšnou žádost, třebaže je zachována většina klíčových jednotlivců. Mezi významné otázky patřila: potřeba vyvážit umělecké a politické zájmy a zaručit, že stávající zúčastněné subjekty uvítají jakýkoli nový mechanismus k dosažení cílů jakožto spolupracujícího partnera; a dosažení vyvážené kombinace stávajících a vyslaných pracovníků jakož i nových talentovaných osob. Jak uznala většina zúčastněných subjektů, každé evropské hlavní město kultury nakonec zavedlo účinnou struktury správy. Ze zkušeností z let 2007 a 2008 vyplývá, že je zpravidla vhodné vytvořit novou a nezávislou strukturu, která je důkladně přizpůsobena daným potřebám tak, aby odrážela politický a kulturní kontext města a na obecnější úrovni samozřejmě i země. Dalším důležitým poznatkem z let 2007 a 2008 je význam hodnocení zadaných samotnými evropskými hlavními městy kultury. Účinnost mechanismů projektu EHMK na úrovni EU Klíčová úvaha se týkala účinnosti výběru, monitorování a finančních procesů prováděných Evropskou komisí. Ačkoli čtyři evropská hlavní města kultury vyjádřila obecné uspokojení se způsobem fungování evropské poroty, je příliš brzy na vyvození jednoznačných závěrů o účinnosti, hospodárnosti a nestrannosti tohoto procesu, jelikož v případě těchto měst byla porota pouze požádána, aby vydala stanovisko k absolutním přednostem jednotlivých nabídek spíše než k přednostem ve srovnání s jinými soutěžními nominacemi, jelikož žádné takové nominace neexistovaly. Rozhodnutí z roku 1999 nezahrnovalo fázi monitorování. Nicméně podle převládajícího názoru tří ze čtyř měst by takováto funkce byla užitečná. Mohla pomoci zvýraznit možné problémy a bylo by díky ní možné dříve provést nápravné opatření. Všechna čtyři evropská hlavní města kultury uvítala skutečnost, že Komise podporuje tvorbu sítí mezi minulými, současnými a budoucími evropskými hlavními městy. Kritéria pro financování z EU ve výši 1,5 milionu EUR na jedno evropské hlavní město kultury byla jednoznačná a správní procesy nebyly nepodobné procesům u jiných programů EU. Každé evropské hlavní město kultury obdrželo finanční prostředky na konkrétní projekty z programu EU s názvem Kultura. Finanční prostředky EU tvořily velice skromnou část celkových výdajů na kulturní programy jednotlivých evropských hlavních měst kultury. Vzhledem k nízké částce, která se poskytuje z rozpočtu EU, má tudíž jmenování evropských hlavních měst kultury velice účinný pákový efekt. Kandidátské země projevují o projekt EHMK vysoký zájem, projekt je podnětem ke značným investicím do kulturních programů a na obecnější úrovni do měst jako takových a sdělovací prostředky a veřejnost mu věnují patřičnou pozornost. Lze pochybovat o tom, že by byl jiný politický mechanismus schopen dosáhnout z hlediska finančních zdrojů a úsilí téhož dopadu na téže úrovni investic EU. Je nicméně třeba zjistit, zda se „návratnost“ začne v nadcházejících letech snižovat a zda bude zapotřebí využít alternativní politické mechanismy, třebaže bude čerpáno z mnoha koncepcí, o něž se projekt EHMK opírá, a z dosavadních zkušeností. Účinnost při rozvoji kulturních činností Při hodnocení byla zvážena účinnost jednotlivých evropských hlavních měst kultury při provádění vlastního kulturního programu a dopad programu na dlouhodobý kulturní rozvoj města. V každé oblasti evropského hlavního města kultury byl prováděn rozsáhlejší kulturní program, než jaký by byl prováděn, pokud by město evropským hlavním městem kultury jmenováno nebylo. Bylo provedeno mnoho skutečně inovativních projektů a nových zakázek v široké škále kulturních žánrů. Kulturní činnosti obecně přilákaly mnohem širší publikum než v letech před projektem EHMK a z důkazů, které jsou k dispozici, je patrná vysoká míra spokojenosti publika. Kulturní scéna v každém městě je nyní mnohem živější a je na vnitrostátní i mezinárodní úrovni uznávána více než předtím. V rámci každého kulturního programu vystoupila řada uznávaných mezinárodních i národních umělců, v každém případě byl podpořen značný počet místních kulturních subjektů. Kromě toho, že tyto subjekty získaly lepší profil a kontakty, je podle ohlasů ze všech čtyř hlavních měst kultury jedním z nejdůležitějších přínosů vyšší profesionalita a provozní kapacita těchto subjektů. V mnoha případech bylo díky pouhé těsnější spolupráci s kulturními institucemi a orgány možné poskytnout vyšší podporu, než by tomu bývalo bylo bez projektu. Například vyšší objem veřejných finančních prostředků byl zpravidla doplněn praktickou pomocí, která menším organizacím umožnila uzavřít smlouvy a účinněji vést v účetnictví grantové finanční prostředky. Celkově bylo v roce, v němž byl městu udělen titul, každé evropské hlavní město kultury a tím i celá akce značně úspěšné, pokud jde o splnění cílů týkajících se rozvoje kulturních činností. Samozřejmě že ne každá složka kulturních programů byla zcela úspěšná a některé zúčastněné subjekty vyjádřily nespokojenost (např. některé kulturní instituce, jimž byla v rámci projektu EHMK nabídnuta méně významná úloha), někteří místní umělci se domnívali, že byli bezdůvodně upřednostňováni mezinárodní umělci, a nebylo možné naplnit očekávání některých místních kulturních subjektů a poskytnout jim finanční a jinou podporu . Díky akci však bylo možné provést čtyři rozsáhlé kulturní programy, jejichž součástí bylo mnoho vzrušujících a inovativních projektů. Účinnost při prosazování evropského rozměru kultury a evropského rozměru prostřednictvím kultury Rozhodnutí z roku 1999 neobsahuje žádnou výslovnou definici „evropského rozměru“ a kritéria „evropského rozměru“, která jsou vymezena v rozhodnutí z roku 2006, umožňují značně pružný výklad. Snad v důsledku této skutečnosti byl evropský rozměr projektu EHMK vykládán evropskými hlavními městy kultury v letech 2007 a 2008 mnoha různými způsoby. Při hodnocení účinnosti projektu EHMK při prosazování evropského rozměru byla tudíž tato rozmanitost zohledněna. Ačkoli všechna čtyři evropská hlavní města kultury účinně provedla širokou řadu činností s evropským rozměrem, povaha tohoto rozměru a míra účinnosti se lišily: - zviditelnění v důsledku propůjčeného titulu pomohlo všem čtyřem městům v tom, aby účinně a výrazným způsobem zvýšila míru cestovního ruchu, ačkoli tento cíl byl důležitý pouze pro dvě z nich; - všechna města byla účinná při spolupráci, koprodukcích a výměnách, ačkoli byla tato činnost v rozsáhlém měřítku prováděna pouze v Grande Région v Lucembursku; v ostatních evropských hlavních městech byla spolupráce okrajovou částí hlavního kulturního programu a probíhala především s druhým městem, které bylo držitelem titulu; - obdobně všechna města účinně navazovala nadnárodní partnerství s jinými městy či regiony, tato činnost však byla v rozsáhlém měřítku prováděna pouze v Grande Région v Lucembursku; - tři evropská hlavní města účinně splnila jeden ze svých cílů, neboť se jim podařilo přimět k účasti umělce evropského významu; - v jiných městech (Lucemburk – GR) byl tento cíl méně důležitý, ačkoli se projektu zúčastnila řada evropských umělců; - činnosti týkající se „evropské historie, identity a dědictví, které jsou již ve městě patrné“ byly rozsáhle prováděny pouze v Grande Région v Lucembursku a v Sibiu, ačkoli obě města byla poměrně účinná; - všechna evropská hlavní města kultury věnovala pouze slabší pozornost rozvoji evropských témat a otázek. Účinnost dopadů v oblasti ekonomiky, městského rozvoje a cestovního ruchu Při hodnocení bylo zjištěno, že všechna čtyři evropská hlavní města kultury dosáhla účinného dopadu z hlediska cílů v oblasti ekonomiky, cestovního ruchu a městského rozvoje; cestovní ruch ve všech čtyřech případech vzrostl a jsou k dispozici důkazy o dopadu na místní ekonomiku; všechna čtyři evropská hlavní města kultury buď přímo financovala kulturní infrastrukturu a investice do městského rozvoje nebo k nim dala silný podnět. Není však zřejmé, zda je omezen rozsah, v němž může být koncepce projektu EHMK soustavně hybnou silou obnovy měst. V budoucnu může tedy dojít k tomu, že bude usilováno o obnovení čistě kulturních cílů z počátečních let projektu EHMK nebo k situaci, kdy bude třeba koncepci přezkoumat. Účinnost podpory sociálního rozvoje prostřednictvím kultury Při hodnocení byla posouzena účinnost projektu EHMK z hlediska sociálního rozměru akce. Existují důkazy, že každé město účinně provádělo činnosti, jejichž cílem bylo splnit sociální cíle, zejména rozšířit přístup ke kultuře a zvýšit účast na dobrovolnické práci (zejména v Sibiu a Liverpoolu). Rovněž je doložena rostoucí účast na kulturních akcích a kulturních činnostech, a to rovněž u cílových skupin (v případě Lucemburku). Kromě toho byla vyvinuta řada nových způsobů, jak takovéto skupiny zapojit, např. prostřednictvím tvorby nových míst pro konání akcí, pořádáním kulturních akcí v jiných čtvrtích a tvorbou komunitních uměleckých projektů. Sociální rozměr projektu EHMK v letech 2007 a 2008 však spočíval především v rozšíření přístupu ke kultuře, nikoli v kulturním či sociálním začlenění jako takovém. Udržitelnost V rámci hodnocení se také posuzovala udržitelnost činností v rámci projektu EHMK a jejich dopad na kulturní správu a na dlouhodobý rozvoj příslušných měst. Ačkoli intenzita kulturních činností po konci roku, v němž byl městu udělen titul, přirozeně klesla, jsou u všech čtyř evropských hlavních měst kultury k dispozici důkazy, že řada činností, které byly během tohoto roku zahájeny, pokračovala a v některých případech poskytly veřejné orgány další finanční prostředky. Existuje také mnoho festivalů, které byly poprvé uspořádány v roce, v němž by městu udělen titul, a poté byly pořádány i v letech následujících. Kromě toho existuje řada kulturních institucí a nezávislých hospodářských subjektů, které provádějí činnosti s vyšší intenzitou než před rokem, v němž byl městu udělen titul, ačkoli určité příležitosti byly v tomto ohledu promarněny. Ze zkušeností z let 2007 a 2008 vyplývá, že na konci roku, v němž je městu udělen titul, dochází k rozpadu specializovaných agentur přispívajících ke splnění cílů projektu a nevyhnutelně ke ztrátě nabytých zkušeností. Je však zřejmé, že projekt EHMK dal v příslušných městech podnět k významným posunům v rámci kulturní správy. Nejen že je zachována převážná část zkušeností (mnoho osob se nadále podílí na kulturní správě města poté, co se vrátily k předchozím zaměstnavatelům, např. obci, nebo nastoupí na nová pracovní místa, např. v kulturních institucí), projekt EHMK byl také podnětem k zavedení nových pracovních metod, navázání nových partnerství a vymezení nových strategií. V mnoha případech byl projekt EHMK podnětem ke vzniku nového souboru vztahů mezi místními obcemi a kulturními subjekty a kultura se díky němu dostala do popředí v místní politické debatě. Celkové došlo v evropských hlavních městech kultury k výrazným změnám ve způsobech provádění kulturních činností, na jejichž základě vznikly nové platformy pro činnost, které budou pravděpodobně zachovány do budoucna. V této fázi je příliš brzy na hodnocení udržitelnosti dopadů na ekonomiku a cestovní ruch. Třebaže v letech 2007 a 2008 vzrostl v evropských hlavních městech kultury cestovní ruch a zvýšil se mezinárodní profil těchto měst, existuje riziko, že tyto přínosy budou za stávajících ekonomických okolností obtížně udržitelné – ačkoli je samozřejmě možné, že města držící titul navštívilo více lidí, než by tomu bylo bez jmenování evropským hlavním městem kultury, a města jsou nyní lépe připravena na to, aby v budoucnosti využila přínosy, jakmile se zotaví světová ekonomika. HLAVNÍ DOPORUčENÍ VYPLÝVAJÍCÍ Z VNěJšÍHO HODNOCENÍ A PřIPOMÍNKY KOMISE Komise souhlasí s hlavní myšlenkou doporučení předložených hodnotitelem, domnívá se však, že dochází k určitému zdvojování, a tudíž provede doporučení v mírně pozměněném znění, které je uvedeno níže, přičemž se však jejich podstata nezmění . Účinnost správy Komise by měla všem evropským hlavním městům kultury doporučit, aby nechala provést hodnocení dopadu svých kulturních programů a souvisejících činností. Účinnost mechanismů projektu EHMK na úrovni EU Budoucí hodnocení by se měla zaměřit na: - účinnost, hospodárnost a nestrannost procesů výběru a monitorování zavedených rozhodnutím z roku 2006; - trvalou hodnotu „značky“ EHMK z pohledu držitele titulu a z pohledu širšího okolí (sdělovací prostředky, subjekty v odvětví kultury a široká veřejnost); v případě, že se hodnota značky začne snižovat, měla by Komise zkoumat alternativní přístupy a srovnat jejich poměrné přínosy a přínosy projektu EHMK. Účinnost dopadu v oblasti ekonomiky, městského rozvoje a cestovního ruchu a při podpoře sociálního rozvoje prostřednictvím kultury V nadcházejících debatách by Evropská komise měla prozkoumat rozsah, v němž by koncepce projektu EHMK (a kultury obecněji) mohla (nadále) být a měla být používána k podpoře - obnovy města a ekonomického rozvoje či zda je vhodné vrátit se k přístupu, který se více soustředí na kulturu jako takovou; - opravdové sociální obnovy měst a oslovení všech občanů, nebo naopak k pouhému rozšíření kulturních příležitostí pro stávající publikum; - nebo zda městům povolit, aby si sama zvolila vlastní poměr těchto možností. ZÁVěRY KOMISE Komise se ztotožňuje s obecným posouzením hodnotitele a přijímá jeho doporučení, která jsou formulována ve výše uvedeném oddíle. Je si vědoma, že síla každého evropského města kultury tkví v jeho rozmanitosti a kulturní jedinečnosti, a zaručí, aby města měla dostatek volnosti k provedení cíle akce (doporučení 1). Komise podotýká, že většina evropských hlavních měst kultury již zavedla režimy hodnocení, které se vztahují na všechny jejich kulturní programy či části těchto programů, a doporučí celková hodnocení na místní úrovni (doporučení 2). Aby přispěla k výměně osvědčených postupů, Komise podporuje politické seskupení, v němž je ucelený model hodnocení, který byl vyvinut v rámci projektu v Liverpoolu v roce 2008, dále přizpůsobován podle potřeb budoucích evropských hlavních měst kultury[8]. Komise se rovněž bude podrobněji zabývat způsobem, jímž evropská hlavní města kultury využívají a mohou využívat strukturální fondy[9]. Komise s potěšením konstatuje, že nové postupy výběru, monitorování a financování stanovené rozhodnutím z roku 2006 se již řídí doporučeními, která vyplývají ze závěrů hodnocení. Zaručí, aby tyto nové režimy byly řádně včas vyhodnocovány[10]. Komise si je náležitě vědoma „značky“ projektu EHMK: poskytuje kandidátským zemím poradenství ohledně používání značky prostřednictvím pokynů k projektu EHMK[11] a bude nadále monitorovat její používání a hodnotu. Komise bude prosazovat výměnu osvědčených postupů a poukazovat na zkušenost, že projekt EHMK slouží jako laboratoř pro rozvoj měst prostřednictvím kultury. Pokud jde o vnitřní napětí mezi instrumentálním využitím kultury pro sociálně-ekonomické účely a vnitřní hodnotou kultury pro evropského občana, Komise je přesvědčena, že úspěšná evropská hlavní města kultury představují dobré příklady, jak spojit uměleckou kvalitu se sociálně-ekonomickým rozvojem (doporučení 3). [1] Úř. věst. L304 ze dne 3. listopadu 2006. [2] Název „Evropské hlavní město kultury“ byl navržen tak, aby více spojil evropské občany. Viz usnesení ministrů kultury o každoročním pořádání projektu „Evropské město kultury“ ze dne 13. června 1985, http://eur-ex.europa.eu/Notice.do?mode=dbl&lang=en&lng1=en,en&lng2=da,de,el,en,es,fr,it,nl,&val=117538:cs&page=1&hwords= [3] Závěry setkání ministrů kultury v Radě ze dne 18. května 1992 týkající se výběru evropských měst kultury po roce 1996 a projektu „Měsíc kultury“, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:41992X0616:EN:HTML [4] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1419/1999/ES ze dne 25. května 1999 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2005 až 2019 (Úř. věst. L 166, 1.7.1999, s. 1). Rozhodnutí pozměněné rozhodnutím 649/2005/ES (Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 20). http://www.europa.eu/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_166/l_16619990701en00010005.pdf http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2005/l_117/l_11720050504en00200021.pdf [5] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007 až 2019 (Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1). http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2006:304:SOM:EN:HTML [6] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES ze dne 12. prosince 2006, kterým se zavádí program Kultura (2007–2013) (Úř. věst. L 372, 27.12.2006, s. 1). Ref. oddíl 1.3 [7] Rámcová smlouva o poskytnutí služeb č. EAC/03/06 o hodnocení, službách souvisejících s hodnocením a podpoře pro posouzení dopadu. [8] http://www.liv.ac.uk/impacts08/ [9] Studie zabývající se přínosem kultury pro místní a regionální hospodářský rozvoj v rámci evropské regionální politiky http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc537_en.htm [10] Postupy monitorování a ocenění „Melina Mercouri“ u EHMK 2010; úplné výběrové řízení stanovené rozhodnutím z roku 2006 u EHMK 2013. [11] http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc629_en.htm