Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. května 2007 o dopadu a důsledcích strukturálních politik na soudržnost Evropské unie (2006/2181(INI))



Úřední věstník 102 E , 24/04/2008 S. 0286 - 0290



P6_TA(2007)0202 Účinek a následky strukturálních politik na soudržnost Evropské unie Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. května 2007 o dopadu a důsledcích strukturálních politik na soudržnost Evropské unie (2006/2181(INI)) Evropský parlament, - s ohledem na návrhy územní agendy EU v oblasti územního rozvoje a Lipskou chartu o trvale udržitelných městech, - s ohledem na zprávu skupiny nezávislých odborníků v oblasti výzkumu, rozvoje technologií a inovace, která byla vytvořena v návaznosti na neformální schůzku hlav států a vlád v Hampton Court nazvanou "Vytvořit inovativní Evropu" (Ahova zpráva) ze dne 20. ledna 2006, - s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. června 2006 nazvané "Strategie růstu a zaměstnanosti a reforma evropské politiky soudržnosti - Čtvrtá zpráva o pokroku v oblasti soudržnosti" (KOM(2006)0281), - s ohledem na své usnesení ze dne 7. února 2002 o druhé zprávě Komise Radě, Evropskému parlamentu, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o hospodářské a sociální soudržnosti [1], - s ohledem na své usnesení ze dne 28. září 2005 o úloze územní soudržnosti pro regionální rozvoj [2], - s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2005 o úloze přímé státní podpory jako nástroje regionálního rozvoje [3], - s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 ze dne 11. července 2006, kterým se zřizuje Fond soudržnosti [4], - s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006, kterým se stanoví všeobecná ustanovení týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti [5], - s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2006 o přemísťování v kontextu regionálního rozvoje [6], - s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/702/ES ze dne 6. října 2006 o strategických obecných zásadách Společenství pro soudržnost [7], - s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2006 o rozpočtu na rok 2007: zpráva Komise o roční politické strategii [8], - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanovisko Rozpočtového výboru (A6-0150/2007), A. vzhledem k tomu, že politika soudržnosti má nepochybně pozitivní vliv na soudržnost v sociální, hospodářské a územní oblasti a na zlepšování úrovně veřejné správy v místním i regionálním měřítku, B. vzhledem k tomu, že tento pozitivní vliv se liší region od regionu, a že cílem tohoto usnesení je navrhnout doporučení pro zajištění co největšího dopadu v průběhu nového programovacího období 2007-2013, C. vzhledem k tomu, že probíhá příprava návrhů územní agendy EU a výše uvedené Lipské charty, aby mohly být přijaty v rámci neformálního ministerského setkání o městském rozvoji a územní soudržnosti, které se uskuteční v Lipsku ve dnech 24. a 25. května 2007, D. vzhledem k tomu, že pro zlepšení dopadu strukturálních fondů na soudržnost Evropské unie je nezbytné, aby MSP hrály významnější úlohu v rámci výzkumu, rozvoje technologií a inovace a v zajišťování přístupu ke službám v oblasti výzkumu, rozvoje technologií a inovace ve veřejných institucích zabývajících se výzkumem, E. vzhledem k tomu, že podle výše zmíněné čtvrté průběžné zprávy o soudržnosti došlo v letech 1995-2002 v třinácti zemích, které přijímají pomoc z Fondu soudržnosti, k vyššímu nárůstu HDP na obyvatele, než tomu bylo v EU-15, a sice o 3,6 % ročně oproti průměrným 2,2% v EU-15, F. vzhledem k tomu, že každé euro vynaložené v EU na politiku soudržnosti vytváří v průměru 0,9 EUR doplňkových výdajů v nejméně rozvinutých regionech (cíl 1) a 3 EUR v regionech procházejících restrukturalizací (cíl 2), G. vzhledem k tomu, že samovolné působení tržních sil není dostačující na to, aby se vytvořila soudržnost, jakou si přáli zakladatelé Evropy, a vzhledem k tomu, že taková soudržnost nezbytně vyžaduje veřejný zásah, který umožní zajištění rovnováhy mezi regiony, H. vzhledem k tomu, že strukturální politiky mají významnou úlohu při posilování územní soudržnosti a budou se muset přizpůsobit novým územním výzvám v EU, jako je demografické stárnutí, vývoj zemědělského trhu nebo otázky spojené s přistěhovalectvím, s energií a se změnou klimatu, I. vzhledem k tomu, že "polycentrismus" je leitmotivem evropské územní strategie a je třeba jej zohlednit ve fázi provádění nové politiky soudržnosti, J. vzhledem k tomu, že je nezbytné zvýšit viditelnost politiky soudržnosti, K. vzhledem k tomu, že je nutné zaručit, aby podniky, které obdrží finanční podporu Společenství, nepřesunuly svou činnost po určitou stanovenou dobu, a aby pro ně bylo v opačném případě spolufinancování vyloučeno, a aby se od nich vyžadovalo navrácení obdržené podpory, pokud byla tato podpora využita neoprávněně, 1. zdůrazňuje kritický význam politiky soudržnosti pro podporu vnitřního trhu díky obchodním tokům a pracovním příležitostem, které vznikají v důsledku vytváření a provádění projektů spolufinancovaných Evropskou unií; 2. zdůrazňuje význam takové integrované strukturální a udržitelné politiky, která koherentním způsobem spojí pomoc ze strukturálních fondů a fondů soudržnosti s dalšími politikami Společenství; žádá, aby se tento pojem integrované politiky stal předmětem komunikačních a vzdělávacích činností, aby jej znali a používali všichni dotčení činitelé, zejména pak činitelé v terénu; 3. zdůrazňuje, že Komise, členské státy a regionální a místní orgány by se měly ve fázi provádění nové politiky soudržnosti obzvlášť zaměřit na plnění cílů, které byly průřezově začleněny do všech politik a činností během fáze provádění nové politiky soudržnosti, aby se zabránilo sociálnímu vyloučení; 4. opakuje svůj požadavek, aby podniky, které obdržely státní podporu a přesunuly se v rámci EU, nemohly obdržet státní podporu pro svou činnost na nových místech, a aby jim po dobu sedmi let poté, kdy svou činnost přesunuly, nebyla poskytnuta ani podpora ze strukturálních fondů, ani národní podpora; 5. žádá Komisi, aby přezkoumala, které národní a regionální veřejné politiky přispívají ke konvergenci, a aby zpracovala sdělení na toto téma s cílem prověřit možnost podřídit poskytnutí prostředků v rámci budoucí politiky soudržnosti spolehlivé národní politice růstu, která by měla být vymezena pomocí kvantifikovatelných ukazatelů, aby se zvýšila účinnost politiky soudržnosti; 6. domnívá se, že Komise a členské státy by měly usilovat o to, aby Evropský sociální fond více přispíval k provádění evropské strategie zaměstnanosti a posiloval jejich vzájemné propojení, přičemž toto zlepšení by měly bezprostředně dokázat relevantní ukazatele s cílem podpory rovných příležitostí; 7. naléhavě žádá Komisi, aby zkoumala nové způsoby, které umožní kombinovat politiky a nástroje strukturálních politik s dalšími politikami a nástroji Společenství, jejichž cílem je zvyšovat součinnost v oblasti podpory udržitelné konkurence, výzkumu a inovace, a aby se přitom inspirovala činností pracovních skupin Komise napříč odděleními, která je věnována těmto oblastem; 8. doporučuje regionům a členským státům, aby v rámci operačních programů stanovily kvantifikované cíle v oblasti výzkumu, rozvoje technologií a inovace; 9. vyzývá Radu a Komisi, aby posoudily, zda by bylo schůdné uložit povinnost poskytnout nejméně 20 % strukturálních fondů na podporu výzkumu, rozvoje technologií a inovace, jak to navrhuje výše zmíněná Ahova zpráva, a to od příštího programovacího období 2007-2013; a nesoustředit se pouze na velké projekty a špičková centra, nýbrž zajímat se rovněž o méně rozsáhlé projekty prováděné v nejméně zvýhodněných regionech, zejména na ty, které přispívají k trvalému regionálnímu rozvoji; 10. navrhuje Radě a Komisi, aby podporovaly zavádění konceptu podněcovatelů technologického rozvoje na místní a regionální úrovni (za využití stávajících zdrojů, jako jsou sítě Euro-Info Center a středisek pro podporu inovací), kteří budou financováni ze strukturálních fondů a zapojeni do regionálních projektů, technologických parků, sítí a seskupení podniků (clustery), budou dynamizovat inovaci v podnicích, zejména MSP, a usnadní jim přístup k finanční podpoře a evropským programům; 11. vítá vypracování návrhů územní agendy EU a Lipské charty, zdůrazňuje však v této souvislosti, že je nezbytné, aby tyto dokumenty přesněji stanovily činnosti, které umožní dosáhnout cílů stanovených v obou strategických dokumentech, a způsoby zapojení členských států; pokud jde o neformální ministerskou schůzku v Lipsku ve dnech 24.- 25. května 2007, důrazně trvá na tom, aby členské státy přijaly pevný závazek ve prospěch trvalého městského rozvoje; 12. domnívá se, že hodnocení dlouhodobého dopadu, který přináší různým úrovním využívání strukturálních fondů, je nezbytné pro přípravu nových právních předpisů a pro řádné rozpočtové řízení v této oblasti; 13. navrhuje orgánům EU a členským státům, aby prosazovaly osvědčené postupy a odhadovaly dopad politik Společenství na soudržnost, a to prostřednictvím relevantních ukazatelů, aby byly monitorovacímu středisku ESPON/ORATE přiděleny nezbytné prostředky a funkce, aby mohlo řádně plnit úkoly monitorovacího střediska, které sleduje dopad strukturálních politik na soudržnost; 14. žádá Komisi, aby ověřila rovněž územní dopad "vyhrazování" ("earmarking") a aby zejména zhodnotila, zda směřování evropských finančních prostředků k cílům lisabonské agendy skutečně přispívá k vyváženému a soudržnému regionálnímu rozvoji; 15. vyzývá Komisi, členské státy, regiony a místní orgány, zejména ty, jichž se týká cíl konvergence, aby upřednostnily opatření, jejichž cílem je předcházet teritoriální nerovnováze tím, že usnadní integrovaný rozvoj a vytvoření polycentrických zón; 16. žádá Komisi, členské státy a regionální a místní orgány, aby zhodnotily, které nástroje jsou nejvhodnější pro dosažení územní rovnováhy mezi městskými a venkovskými oblastmi, a které zároveň tím, že budou založeny na integrovaném strategickém přístupu k rozvoji městských oblastí ve spojení s předměstskými a venkovskými oblastmi, které je obklopují ("oblasti života"), zaručí doplňkovost venkovského a regionálního rozvoje, a aby podporovaly výměnu osvědčených postupů, zejména v rámci sítí územní a sektorové spolupráce s cílem dosáhnout lepšího nakládání s prostředky, zejména v rámci "Evropského týdne regionů a měst" v Bruselu; 17. vyzývá Komisi, členské státy a regiony, aby více používaly strukturální fondy ke stimulaci trvalého a nezávislého rozvoje regionů, které vykazují negativní migrační saldo, a k boji s negativními dopady demografických změn; 18. vyzývá Komisi, členské státy a regionální a místní orgány, aby povzbuzovaly příspěvek politiky soudržnosti k uskutečňování nové strategie ve prospěch trvale udržitelného rozvoje, která bude do značné míry fungovat díky obnovitelným zdrojům energie, bude mít k dispozici dopravní systémy, která bude účinněji využívat možností, jež nabízí kombinace různých způsobů, a bude založena na opětovném použití a recyklaci; 19. navrhuje Komisi, členským státům, regionům a místním orgánům, aby ve venkovských oblastech podporovaly a stimulovaly hospodářskou činnost související s rozvojem nových technologií, která nevyžaduje geografickou blízkost velkých městských center; 20. zdůrazňuje význam územní spolupráce v politice soudržnosti a vyzývá řídící orgány, aby podporovaly nadnárodní a meziregionální spolupráci prostřednictvím vytváření různých sítí územní a sektorové spolupráce, jakož i přenos zkušeností a osvědčených postupů v regionálním a místním měřítku prostřednictvím iniciativy "Regiony pro hospodářskou změnu"; 21. žádá, aby kromě HDP na obyvatele byly používány i jiné územní ukazatele pro posuzování úrovně soudržnosti, jako je míra zaměstnanosti a kvalita pracovních míst, rozdíly ve výši HDP mezi sousedními regiony, index decentralizace a dostupnosti, vybavenost infrastrukturami a dopravou, úroveň výzkumu a inovací, školství a odborné přípravy a různorodost produkce v dané oblasti; 22. vyzývá Komisi, aby projednala využití nových kvantitativních a kvalitativních ukazatelů soudržnosti s Eurostatem v rámci průběžného hodnocení nové politiky soudržnosti v roce 2009; 23. vybízí Komisi, aby analyzovala pákový efekt strukturálních fondů na zvýšení soukromých investic v rámci nové politiky soudržnosti a aby zdůraznila nezbytnost spolupráce soukromého a veřejného sektoru; 24. navrhuje Komisi, aby získala lepší informace o kvalitě a trvalosti pracovních míst vytvořených pomocí strukturálních fondů; 25. upozorňuje Komisi na skutečnost, že nedostatečná administrativní kapacita může představovat velmi závažnou překážku pro dosažení maximálního dopadu politik soudržnosti, a žádá proto Komisi, aby rozvíjela nástroj, který představují partnerské tripartitní smlouvy a úmluvy, a pokračovala v procesu posilování administrativní kapacity při provádění nové politiky soudržnosti, mimo jiné zavedením sítě akreditovaných subjektů poskytujících odbornou přípravu, a to s cílem zajistit koherenci činností, jejichž předmětem je odborná příprava a zvyšování povědomí v prostředí správních orgánů daného členského státu, a to zejména na regionální a místní úrovni; 26. zdůrazňuje význam zásady partnerství v provádění politiky soudržnosti, přičemž tato zásada ze své podstaty znamená, že partneři budou plně informováni, že budou jejich stanoviska zaznamenávána v hodnotící dokumentaci a že se stanoví nezbytná opatření k odborné přípravě, která jim umožní vykonávat jejich úkoly; 27. vyzývá Komisi, aby se v rámci prováděcího nařízení [9] zabývala opatřeními, která by zvýšila viditelnost finančních příspěvků nejen v případě velkých projektů infrastruktury, ale rovněž u malých projektů, aby vykonávala podrobnější kontrolu uplatňování povinných opatření směřujících k publicitě, a uplatňovala sankce vůči členským státům, které budou shledány odpovědnými za vážná porušení těchto pravidel; vyzývá správní orgány, aby poslance evropských parlamentů začlenily do komunikace spojené s realizacemi projektů financovaných ze strukturálních fondů; 28. jelikož projekty, které financuje EU, dosvědčují, že existuje Evropa, která je nablízku a je solidární, zdůrazňuje, že je nezbytné, aby regionální orgány a členské státy respektovaly a dodržovaly opatření stanovená ve výše uvedeném prováděcím nařízení, a zvýšily tak viditelnost vynaložených prostředků, a aby vynaložily větší úsilí o komunikaci zdůrazňováním praktických důsledků politiky soudržnosti pro občana; 29. domnívá se, že je třeba provést nové studie s cílem vypracovat různé scénáře budoucnosti financování politiky soudržnosti EU; domnívá se, že by se mělo zpracovat srovnání důsledků hlavních nástrojů financování (EFRR, ESF, první pilíř SZP, EZFRV) pro rozvoj Evropské unie o 27 členských státech; 30. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, Výboru regionů a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. [1] Úř. věst. C 284 E, 21.11.2002, s. 329. [2] Úř. věst. C 227 E, 21.9.2006, s. 509. [3] Úř. věst. C 286 E, 23.11.2006, s. 501. [4] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 79. [5] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25. [6] Úř. věst. C 291 E, 30.11.2006, s. 123. [7] Úř. věst. L 291, 21.10.2006, s. 11. [8] Úř. věst. C 297 E, 7.12.2006, s. 357. [9] Nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006 kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s. 1). --------------------------------------------------