CS Úřední věstník Evropské unie C 175/78

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k „návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnice 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění, pokud jde o propojené systémy a úvěrové pohledávky“

KOM(2008) 213 v konečném znění – 2008/0082 (COD)

(2009/C 175/13)

Dne 22. května 2008 se Rada, v souladu s článkem 95 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnice 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění, pokud jde o propojené systémy a úvěrové pohledávky

KOM(2008) 213 v konečném znění – 2008/0082 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 6. listopadu 2008. Zpravodajem byl pan BURANI.

Na 449. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 3. a 4. prosince 2008 (jednání dne 3. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 172 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1. Shrnutí a závěry

1.1 Cílem iniciativy Komise v oblasti platebních systémů, kterou si vyžádala Rada a již trh vnímá příznivě, je aktualizovat a upřesnit pravidla týkající se neodvolatelnosti zúčtování a dohod o finančním zajištění. V tomto smyslu si také zasluhuje podporu EHSV. Je nevyhnutelné, že tak značně odborné téma jako to, které je předmětem stanoviska, vyvolává pochybnosti či dilema, pokud jde o technická hlediska návrhů, jež byla v různých fázích přezkoumání návrhu Komise vysvětlena odborníky a orgány přijímajícími rozhodnutí. EHSV do těchto otázek zasahuje pouze okrajově a chce se raději pokusit přispět úvahami o politice Společenství v oblasti platebních systémů.

1.2 Tato iniciativa se zrodila před více než rokem, kdy ještě neprobíhala americká krize subprime hypoték, jež se poté se známými důsledky rozšířila na celosvětové finanční společenství. První příznaky krize na úrovni jednotlivých finančních ústavů se projevily problémy s likviditou, jež se záhy přeměnily na problémy s platební schopností, což je tak vážná situace, že vyvolala nevyhnutelný zásah ze strany veřejných orgánů v USA, ale i v Evropě. Stávající situace ukazuje, že je třeba, aby byl trh zabezpečen přiměřeným zajištěním. Nové druhy zajištění jsou vítány, avšak za podmínky, že nesníží kvalitu zabezpečení.

1.3 V této souvislosti si lze klást otázku, zda by pravidlo, které předpokládá zahrnutí bankovních úvěrů mezi ty, jež jsou způsobilé k tomu, aby byly brány v úvahu jako zajištění v dohodách o finančním zajištění, bylo zahrnuto do návrhu Komise, pokud by se o tom rozhodovalo dnes, nikoliv před rokem. Bankovní úvěry se již v některých zemích připouštějí a účinně přispívají k likviditě; jako takové je třeba je vnímat příznivě. Přesto lze při jejich rozšíření do všech členských států, za současné situace nestálosti trhů a bez předcházející harmonizace pravidel, jimiž se řídí, doporučit značnou opatrnost a ponechat na každé centrální bance, aby nadále „kontrolovala“ vlastní trh podle vlastních představ a potřeb.

1.4 Další úvaha se netýká ani tak právní jistoty, o jejíž vytvoření se návrh chvályhodně snaží, jako spíše doby trvání pravidel obsažených v návrhu: skupina pro právní jistotu ještě neskončila svoji práci, iniciativa Unidroit je teprve ve fázi dokončení, ale nebyla podepsána, natožpak ratifikována, harmonizace pravidel vzájemného započtení je zahrnuta do budoucích programů, harmonizace konkursního řízení je dlouhodobým cílem. EHSV tím nechce říci, že snaha Komise je neopodstatněná a neměla by být podpořena, ale zdůrazňuje, že trh potřebuje pravidla, která jsou nejen jistá, ale také trvalá. Z toho vyplývá, že je nezbytné mnohem více urychlit legislativní a regulativní práce.

1.5 A konečně zde jsou důsledky z hlediska obezřetnosti, které rozhodně nejsou z hlediska důležitosti na posledním místě: EHSV si klade otázku, zda různé aspekty systémového rizika, které jsou přirozené pro interoperabilní systémy, zapojení jednoho systému do jiného systému, kvalitu kontroly celé rozsáhlé škály účastníků, byly pozorně prozkoumány dozorčími orgány a zda byly požádány, aby se přímo zapojily do formulování návrhu. Jak ukazuje stanovisko EHSV, stabilita trhů je nejdůležitějším faktorem.

1.6 Stanovisko EHSV nepřihlíží k nepředvídané situaci. Za „normální“ situace musí být pravidla výkonnosti účastníků a systémů, jako je např. kvalita zajištění, přísná, avšak za krizové situace musí být flexibilní, aniž by ztratila svoji přísnost. Směrnice by měla obsahovat pravidlo, které by systémům umožnilo přijmout výjimečná opatření určená k řešení krizové situace, za která by odpovídaly kontrolní orgány.

2. Úvod

2.1 Cílem iniciativy Komise je uvést směrnici o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnici o dohodách o finančním zajištění do souladu s nejnovějším vývojem trhu. Stávající i nově zavedená pravidla budou rozšířena na noční zúčtování a zúčtování mezi propojenými systémy.

2.2 Vzájemné propojení trhů, které bylo zahájeno již dávno, je nyní mnohem rozsáhlejší, protože v souvislosti s provedením směrnice 2004/39/ES a Evropského kodexu chování v oblasti zúčtování a vypořádání (dále „kodex chování“) toto propojení těží z jasných a přesných pravidel, která usnadňují jeho šíření. Návrh Komise kromě zavedení nových druhů vypořádání také rozšiřuje seznam typů aktiv použitelných jako finanční zajištění: úvěrové pohledávky přijímané pro zajištění úvěrových operací centrálních bank („bankovní úvěry“). Od ledna 2007 zahrnuje ECB úvěrové pohledávky bank mezi typy zajištění způsobilé pro úvěrové operace Eurosystému. Některé centrální banky již tuto iniciativu nezávisle přijaly, avšak chyběl zde právní rámec, který by jí umožnil rozšířit se přes hranice.

2.3 Stávající právní rámec, jenž má být novelizován tímto návrhem směrnice, je tedy obsažen ve dvou směrnicích ES: směrnici 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování („směrnice o neodvolatelnosti zúčtování“) a směrnici 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění („směrnice o zajištění“).

2.4 Kromě toho Komise využívá této příležitosti k zavedení několika zjednodušení a objasnění, jak je obvyklé v případě upravujících směrnic. A konečně jde o snahu uvést právní předpisy do souladu s vývojem trhu, což je opatření tím nezbytnější, vezmeme-li v úvahu nedávné otřesy na trzích, jejichž účinky mohou být v důsledku globalizace velmi významné.

2.5 Iniciativě Komise předcházela přípravná fáze, která trvala více než rok. Její hodnotící zpráva o uplatňování směrnice o neodvolatelnosti zúčtování obsahovala závěr, že „systém funguje dobře“, přesto naznačila možnost provedení dalších analýz. Návrh je sestaven na základě řady konzultací s ECB, centrálními bankami jednotlivých států a rozsáhlou škálou hospodářských subjektů a organizací z tohoto odvětví. Zabývaly se zejména právy spotřebitelů a jejich závěrem je, že „ustanovení týkající se úvěrových pohledávek nemají […] zasahovat do práv spotřebitelů, a zejména práv […] o spotřebitelském úvěru“, protože uvedené úvěrové pohledávky jsou ty, které jsou způsobilé pro zajištění úvěrových operací centrálních bank, „což v zásadě vylučuje úvěrové pohledávky jednotlivých spotřebitelů“.

2.6 Zdá se, že závěr celkového zhodnocení je, že Za normální situace se nová evropská pravidla jeví jako správně zaměřená na řešení krizových situací (s jistými výhradami, které se objevily v závěrech). Robustnost trhu by měla být zajištěna rostoucím počtem propojení mezi již fungujícími systémy vypořádání obchodů s cennými papíry a platebními systémy, které jsou pevné, dostatečně likvidní a jak se zdá dobře kontrolované. Kodex chování (přijatý na konci roku 2006) mimoto zavedl konkurenční prvek – tedy vyšší účinnost – do systémů zúčtování a vypořádání, z čehož mají prospěch uživatelé.

3. Obecné připomínky

3.1 Hospodářské subjekty považují tuto iniciativu za rozhodný krok vpřed při uskutečňování evropského finančního prostoru s harmonizovanými pravidly. Nová směrnice by totiž umožnila podpořit budoucí opatření, která by měla být přijata na základě doporučení Komisí vytvořené expertní skupiny ( skupina pro právní jistotu ) k odstranění právních překážek integrace unijních trhů. Tatáž směrnice by kromě toho umožnila významně se účastnit uskutečňování iniciativy Unidroit, která má v mezinárodním měřítku ustavit jednotná pravidla materiálního práva pro zprostředkované držení cenných papírů, mimo jiné také pravidla dohod o finančním zajištění.

3.2 Na druhou stranu harmonizace jak na evropské, tak na mezinárodní úrovni nemůže být považována za dokončenou bez řady dodatkových nebo doplňujících opatření, jež by měla být pravděpodobně zahrnuta do budoucích programů Komise. Jedno dodatkové opatření by mělo harmonizovat pravidla, jež upravují dohody vzájemného započtení, tedy zúčtování čistého zůstatku mezi stranami, včetně dohod o zúčtování, které činí příslušné závazky jednotlivých stran okamžitě splatnými (závěrečné vypořádání).

3.3 Pokud jde o doplňující, a rozhodně dlouhodobější, opatření, optimální integrace finančních trhů by měla směřovat k větší jednotnosti režimů jednotlivých států v oblasti konkursního řízení. Současná situace různých režimů na úrovni jednotlivých států může mít negativní vliv na dohody o finančním zajištění a operace zúčtování a vypořádání a následně zvýšit systémové riziko nestability.

4. Připomínky k návrhům týkajícím se směrnice 98/26/ES (směrnice o neodvolatelnosti zúčtování)

Článek 2 přináší řadu upřesnění a vysvětlení, z nichž některá se týkají běžného řízení, jiná jsou poměrně důležitá. Zejména pak písmeno b) objasňuje postavení institucí elektronických peněz a jednoznačně stanoví, že pro účely směrnice je třeba tyto instituce považovat ve všech důsledcích za rovnocenné s úvěrovými institucemi.

4.1.1 EHSV uznává, že z hlediska účastníků platebních systémů jsou tyto instituce přizpůsobitelné skutečným úvěrovým institucím, přesto upozorňuje na skutečnost, že pravidla dozoru nejsou stejná, nebo se shodují pouze částečně. Teprve se uvidí, zda by to mohlo ovlivnit věrohodnost instituce elektronických peněz v případě vážných narušení trhu. EHSV kdysi vyjádřil jisté pochybnosti o jejich přípustnosti jako součásti platebních systémů. Výbor by nicméně chtěl znovu potvrdit jedno doporučení, které již kdysi předložil: aby politika vyvolaná rovností konkurenčních podmínek byla podřízena významnější politice, jež především zajišťuje stabilitu trhů a následně ochraňuje spotřebitele (konečné investory).

4.1.2 Výše zmíněné úvahy nabývají značného významu, uvážíme-li, že interoperabilní systémy (jejichž definice je stanovena v novém písmenu n) článku 2) usnadňují přístup účastníků k systémům zúčtování a vypořádání díky jejich propojení, jež nevyhnutelně přináší možné zvýšení systémového rizika. K tomu dochází zejména v systémech vypořádání cenných papírů v důsledku vazeb vytvořených mezi centrálními depozitáři cenných papírů, kteří zodpovídají za centralizovanou evidenci zaknihovaných (1) obchodovaných finančních nástrojů, a ústředními stranami, jež jsou výhradními protistranami institucí účastnících se systému, pokud jde o jejich příslušné převodní příkazy k obchodovaným finančním nástrojům. Mimoto by bylo vhodné, aby text směrnice obsahoval vysvětlení, že rozsah zavedení definice „interoperabilních systémů“ nesměřuje k tomu, aby bylo umožněno z právního hlediska významné vytvoření „supersystému“, ale aby bylo spíše umožněno rozšíření obvyklé právní ochrany neodvolatelnosti zúčtování i při řádných operacích mezi systémy.

4.2 Další obavy vyvolává skutečnost, že v návrhu se zvažuje umožnit, aby se jeden systém stal účastníkem jiného systému. Zde je nutné vysvětlení: systém, tak jak je definován směrnicí 98/26/ES, je dohodou či souborem pravidel bez právní subjektivity, jež je naopak přiznána jednotlivým účastníkům. Zdá se vhodné, aby se za účelem větší právní jistoty toto rozlišení vyjasnilo, a stanovila se tak odpovědnost různých stran, zejména s ohledem na právní úpravu konkursního řízení.

4.3 Článek 3 zavádí změnu nezbytnou „k odstranění nejistoty ohledně postavení služeb nočního zúčtování“: slovo „den“, jež je nyní obsaženo v textu, se upřesňuje výrazem „ obchodní den“, aby se zohlednilo, že většina trhů nyní funguje nepřetržitě i v nočních hodinách. Přijaté opatření je nezbytné, mělo by však být doplněno harmonizací dohod o vzájemném započtení. Kromě toho by bylo třeba zabránit již zmíněné rozdílnosti režimů konkursního řízení, jež se může odrazit v ustanoveních týkajících se dohod o finančním zajištění a zúčtování. Harmonizace v této oblasti je žádoucí, avšak obtížná, je celkového rázu a přesahuje úvahy spojené s jedinými platebními systémy.

5. Připomínky k návrhům týkajícím se směrnice 2002/47/ES (směrnice o zajištění)

5.1 Rozšíření směrnice 2002/47/ES na bankovní úvěry (změna čl. 1 odst. 4 písm. a)) je třeba uvítat vzhledem k tomu, že umožňuje větší použitelnost prostředků zajištění, a tím pádem může zlepšit likviditu trhu. Definice „úvěrových pohledávek způsobilých pro zajištění úvěrových operací centrálních bank“ přesto zavdává podnět k jistým pochybnostem: definice „způsobilosti“ ponechává každé centrální bance příliš velkou volnost rozhodování a ponechává v nejistotě, kdo je či není oprávněný. Řešení tohoto problému by mohlo spočívat ve vyškrtnutí části textu „nebo z úvěrových pohledávek způsobilých pro zajištění úvěrových operací centrálních bank“ v odst. 4 písm. a) uvedeného v článku 2.

V Bruselu dne 3. prosince 2008 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI generální tajemník Evropského hospodářského a sociálního výboru Martin WESTLAKE

(1) Téměř všechny centralizované cenné papíry jsou nyní v zaknihované podobě. Cenné papíry, které ještě mají listinnou podobu, jsou u centrálních depozitářů v jednotlivých členských státech sdruženy do certifikátů s vysokou jmenovitou hodnotou (souhrnné certifikáty nebo maxi certifikáty).