PRACOVNÍ DOKUMENT KOMISE o vyhodnocení kvality údajů předaných členskými státy v roce 2011 týkajících se platební bilance, mezinárodního obchodu službami a přímých zahraničních investic /* COM/2012/0674 final */





PRACOVNÍ DOKUMENT KOMISE o vyhodnocení kvality údajů předaných členskými státy v roce 2011 týkajících se platební bilance, mezinárodního obchodu službami a přímých zahraničních investic 1. Úvod V čl. 4 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005 ze dne 12. ledna 2005 o statistice Společenství týkající se platební bilance, mezinárodního obchodu službami a přímých zahraničních investic (dále jen „nařízení o platební bilanci“) se stanoví, že: „Na základě zpráv o kvalitě vyhodnocuje kvalitu předávaných údajů Komise, které je nápomocen Výbor pro platební bilanci uvedený v čl. 11 odst. 1. Toto hodnocení Komise se zasílá pro informaci Evropskému parlamentu.“ Tento pracovní dokument vyhodnocuje kvalitu údajů předaných členskými státy v roce 2011. Byl vypracován za pomoci Výboru pro platební bilanci v souladu s nařízením o platební bilanci. Je to první pracovní dokument na toto téma vypracovaný Eurostatem pro Evropský parlament a vychází z výsledků vyhodnocení kvality údajů platební bilance, které Eurostat provedl v období mezi lednem a červnem 2012. Po krátkém popisu zásad, kterými se řídí vyhodnocení kvality oficiálních statistik, a stručném přehledu problémů, jež vyvstaly při sestavování údajů platební bilance v globalizovaném prostředí, se tento dokument zabývá analýzou míry, do jaké údaje platební bilance splňují zásady kvality Evropského statistického systému (ESS). 2. vyhodnocení kvality oficiálních statistik Eurostat provádí vyhodnocení kvality údajů platební bilance každoročně v souladu se zásadami stanovenými nařízením Komise (EU) č. 1227/2010 ze dne 20. prosince 2010 (Úř. věst. L 336, 21.12.2010), kterým se mění nařízení (ES) č. 1055/2008. Hodnocení kvality údajů platební bilance ověřuje soulad se všemi kritérii kvality stanovenými v nařízení o evropské statistice (nařízení č. 223/2009, čl. 12 odst. 1), jmenovitě: relevance, přesnost, včasnost, dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost, srovnatelnost a soudržnost. Eurostat vyvinul značné úsilí s cílem vytvořit metody řízení kvality a nástroje na podporu tvorby vysoce kvalitní evropské statistiky. Zprávy o kvalitě jsou základem vyhodnocení kvality, které je samo o sobě výchozím bodem pro zlepšování kvality. Příručka „ESS Handbook for quality reports“ (Příručka ESS pro zprávy o kvalitě) obsahuje široké spektrum metod, které lze použít při vyhodnocování kvality oficiálních statistik[1]. Tyto metody se liší v závislosti na druhu statistického postupu. Účelem statistiky je vytvořit odhad určité neznámé hodnoty. Tento odhad se z důvodu variability a zkreslení nerovná skutečné hodnotě. Ve statistice se může vyskytnout mnoho druhů výběrových a nevýběrových chyb. V případě statistiky založené na výběrovém šetření existuje pro kontrolu přesnosti zavedená teorie, která zkoumá kolísání odhadu od jeho očekávané hodnoty, vyjádřené pomocí rozptylu, standardní chyby, variačního koeficientu nebo intervalů spolehlivosti. Údaje platební bilance (stejně jako národních účtů) jsou sestavovány jako souhrny různých primárních statistik. Některé jsou založeny na výběrových šetřeních, jiné jsou odvozeny z administrativních údajů, další jsou výsledky modelů. V případě souhrnné statistiky typu platební bilance není možné pro měření přesnosti použít přímý přístup. Dva hlavní nástroje, které lze podle příruček pro kvalitu statistiky použít pro vyhodnocení kvality statistiky tohoto typu, je analýza revizí a posouzení chyb a opomenutí[2], přičemž oba nástroje jsou v této zprávě obsaženy. Mezinárodní měnový fond rovněž vytvořil standardy pro vyhodnocování kvality statistiky, které jsou součástí tzv. rámce pro vyhodnocování kvality údajů (Data Quality Assessment Framework, DQAF). Jeden konkrétní rámec je věnován platební bilanci[3]. Zprávy Eurostatu o kvalitě údajů platební bilance jsou v souladu s nejlepšími standardy zavedenými pro ESS a definovanými DQAF. V zájmu lepšího vystižení různých prvků kvality údajů se postupně rozšiřoval obsah těchto zpráv, přičemž v budoucnu dojde k dalšímu zlepšení. Kvalita souhrnných statistik sice není prostým součtem kvality všech základních primárních údajů, nicméně kvalita údajů o platební bilanci rozhodně závisí na kvalitě všech základních zdrojů údajů. Zprávy o kvalitě jsou pravidelně připravovány pro mezinárodní obchod zbožím[4], což je hlavní složka běžného účtu. Hodnotit kvalitu každé jednotlivé složky údajů platební bilance by však bylo nesmírně nákladné a časově náročné. 3. Problémy, které vyvstaly při sestavování statistik platební bilance Systémy pro sestavování statistik platební bilance původně vznikly jako vedlejší produkty systémů devizové kontroly: rezidentské banky shromažďovaly a poskytovaly sestavovatelům platební bilance (obvykle součást národních centrálních bank) informace o každé jednotlivé transakci v cizí měně. Tento zdroj informací, který se nazývá systémem vykazování mezinárodních transakcí (international transaction reporting system, ITRS) nebo „výkaznictvím založeným na zúčtování“, zůstává v řadě zemí mimo Evropskou unii hlavním zdrojem pro sestavování platební bilance. Zrušení devizových omezení, rostoucí počet a složitost přeshraničních finančních transakcí a integrované řízení plateb, které provádějí nadnárodní společnosti, postupně snižovaly komplexnost informací získávaných ze systému zúčtování plateb. V EU byla užitečnost výkaznictví založeného na zúčtování pro sestavování údajů platební bilance dále omezena posunem k liberalizaci trhu finančních služeb v EU[5]. Vzhledem k tomu, že tradiční zdroj údajů pro sestavování statistik platební bilance se stával stále méně komplexní, vypracovali evropští statistici, kteří se zabývají se platební bilancí, s ohledem na omezenější zdroje a rostoucí odpor ke statistickému zatížení respondentů alternativní zdroje údajů. V roce 2000 představili sestavovatelé platební bilance v EU nové systémy sběru a sestavování údajů. Tyto nové systémy, které již byly zavedeny ve většině členských států EU, jsou založeny na kombinaci různých šetření, v některých případech integrovaných s omezenými informacemi, které jsou stále dostupné ze systému ITRS. Více jsou využívány informace získané přímo od podniků nebo jednotlivců. Ve větší míře se používají metody výběru a odhadu. Konzistence s jinými statistikami, jako jsou národní účty a údaje o obchodu zbožím, je pečlivěji sledována a na úrovni EU a eurozóny byly zavedeny společné nástroje s cílem vnést do sestavování větší homogenitu. Příkladem může být centralizovaná databáze cenných papírů, která umožňuje sestavovat údaje o portfoliových investicích podle informací o jednotlivých cenných papírech, nebo spolupráce v rámci sítě pro PZI (FDI network), která umožňuje výměnu mikrodat o přímých zahraničních investicích. 4. Relevance „Relevance“ označuje míru, do jaké statistiky uspokojují stávající a potenciální potřeby uživatelů. V důsledku finanční krize začali uživatelé věnovat údajům platební bilance (a investiční pozice vůči zahraničí) zvýšenou pozornost. Statistiky platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí jsou základním nástrojem pro analýzu vnější nerovnováhy a rovněž se používají jako primární údaje pro tři z deseti ukazatelům, které jsou součástí srovnávacího přehledu postupu EU při makroekonomické nerovnováze[6]. V rámci vyhodnocování kvality údajů o platební bilanci se relevance vyjadřuje jako míra dostupnosti údajů, požadovaných podle nařízení o platební bilanci, konečným uživatelům, přičemž se předpokládá, že uvedené nařízení přiměřeně reflektuje potřeby uživatelů. Jelikož se tyto potřeby v průběhu času vyvíjejí, změnila Komise požadavky na údaje platební bilance v souladu s novými mezinárodními standardy. Pozměněné nařízení o platební bilanci bylo vyhlášeno dne 27. června 2012 v Úředním věstníku a použije se ode dne 1. ledna 2014[7]. Uživatelé však již v důsledku nedávných obtíží na finančních trzích předkládají požadavky na podrobné údaje platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí, které přesahují rámec pozměněného nařízení o platební bilanci. U finančních toků by potřebovali podrobnější zeměpisné členění a v ideálním případě i dvoustranné údaje týkající se mnoha investičních toků. Uživatelé odpovědní za obchodní jednání se třetími zeměmi znovu zopakovali svoji žádost o informace o službách „podle způsobu dodávky“[8]. Eurostat prozkoumá, zda by bylo možné, na dobrovolném základě, od sestavovatelů platební bilance získat i tento typ informací. 4.1. Dostupnost údajů Kritérium úplnosti údajů se zaměřuje na dostupnost údajů požadovaných podle nařízení (ES) č. 184/2005 ve znění nařízení Komise (ES) č. 707/2009. Měří se jako podíl počtu poskytnutých hodnot z celkového počtu požadovaných hodnot. V tabulce 1 je uveden tento ukazatel podle členského státu a datového souboru. Pokud jde o euro ukazatele, všechny členské státy zcela splnily požadavky nařízení o platební bilanci za sledovaná čtvrtletí (2010Q3–2011Q2). Pokud jde o čtvrtletní platební bilanci, dostupnost údajů byla stabilní ve všech posledních čtvrtletích a za sledovaná období (2010Q3-2011Q2) dosahovala v průměru 95 %, což je potvrzení vývoje zaznamenaného v předchozích čtyřech čtvrtletích. Dostupnost údajů o mezinárodním obchodu službami se oproti předchozímu roku mírně zhoršila a dosáhla 97 % všech požadovaných údajů (na úrovni položek) za EU27. U toků PZI a stavů PZI se za sledované období 2010 (t + 9) průměr EU oproti úrovni z minulého roku zvýšil a dosáhl 100 %. Celková dostupnost údajů o PZI v členění podle činností a v zeměpisném členění ve sledovaném období 2009 (t + 21) se v případě toků PZI zlepšila na 92 % a v případě stavů PZI se udržela na stejné úrovni 95 %. Některé země měly při vykazování údajů o PZI problém s dodržením lhůty t+21 měsíců: Belgie nevykázala u důchodů z PZI členění podle činností, a to kvůli procesu sestavování tvořeného globálním odhadem podle nástroje/země, Maďarsko mělo problémy při tvorbě souboru gesmes a Polsko poskytlo údaje v NACE Rev.2 osm měsíců po lhůtě, což je příliš pozdě na to, aby bylo možné je použít pro souhrny na úrovni EU a eurozóny. Celkově je dostupnost údajů za všechny oblasti platební bilance velmi vysoká. Několik málo údajů, které nebyly předány, se týká jen velmi podrobných položek a zeměpisného členění nebo členění podle činností. Tabulka 1: Úplnost údajů || Euro ukazatele (t + 2) || Čtvrtletní platební bilance (t + 3) || Mezinárodní obchod službami (t + 9) || Toky PZI (t + 9) || Stavy PZI (t + 9) || Toky PZI (t + 21) || Stavy PZI (t + 21) Belgie || 100 % || 100 % || 97% || 100 % || 100 % || 40 % || 100 % Bulharsko || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Česká republika || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Dánsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Německo || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Estonsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Irsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Řecko || 100 % || 100 % || 73 % || 100 % || 100 % || 70 % || 87 % Španělsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 98 % || 99 % Francie || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Itálie || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Kypr || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Lotyšsko || 100 % || 87 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Litva || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Lucembursko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Maďarsko || 100 % || 97 % || 98 % || 100 % || 100 % || 75 % || 96 % Malta || 100 % || 100 % || 98% || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Nizozemsko || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rakousko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Polsko || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 100 % || 0 % || 6 % Portugalsko || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rumunsko || 100 % || 85 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovinsko || 100 % || 100 % || 97% || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovensko || 100 % || 93 % || 91 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Finsko || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Švédsko || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Spojené království || 100 % || 100 % || 91 % || 100 % || 96 % || 91 % || 91 % Průměr EU || 100 % || 95 % || 97 % || 100 % || 100 % || 92 % || 95 % 5. Dostupnost a srozumitelnost Údaje platební bilance za 27 členských států EU jsou poskytovány bezplatně na internetových stránkách Eurostatu (Eurobase): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. Struktura údajů je uvedena na obrázku 1. Obrázek 1: Údaje platební bilance dostupné online pro všechny uživatele Jak množství, tak podrobnost údajů platební bilance, které jsou šířeny online, se stále v průběhu času zvyšuje a ke každé tabulce jsou připojena příslušná metadata. Pravidelné šíření údajů o remitencích pracovníků bylo zahájeno v únoru 2010. V lednu 2011 byla vytvořena tabulka „Hlavní položky platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí jako podíl na HDP“, v říjnu 2011 byla přidána tabulka „Podíl na vývozních trzích“ a začalo se s šířením čtvrtletních údajů o investiční pozici vůči zahraničí. V důsledku rostoucího zájmu o údaje členských států o platební bilanci a investiční pozici vůči zahraničí bylo zahájeno šíření delších časových řad, údajů v podrobnějším zeměpisném členění a úplnějších tabulek. 6. Přesnost „Přesnost“ označuje blízkost odhadů neznámým skutečným hodnotám. Zatímco primární statistika může měřit přesnost pomocí statistických ukazatelů, jako je střední chyba průměru a rozptyl, nelze podobné ukazatele vypracovat pro makroekonomické statistiky, které jsou výsledkem různých postupů sběrů a sestavování údajů. Zpráva o kvalitě údajů platební bilance měří přesnost podle rozsahu revizí. Předpokládá se, že každá revize přibližuje datový soubor skutečné hodnotě. Revize neznamená, že se udělaly „chyby“ nebo že se v průběhu času zhoršovala kvalita údajů. Naopak, revize se provádějí v době, kdy jsou k dispozici nové zdroje údajů a lepší informace. Dobře zavedená politika revizí, o které je veřejnost informována, je známkou stability příslušného statistického systému. Rozsah revizí je však měřítkem kvality prvního uvolnění specifického datového souboru v porovnání s poslední zveřejněnou verzí. Dochází ke kompromisu mezi včasností a revizemi: čím dřívější je první uvolnění datového souboru, tím rozsáhlejší revize se dají očekávat v době, kdy se uvolní pozdější verze téhož datového souboru. 6.1. Stabilita V tabulkách 2 a 3 jsou uvedeny průměrné hodnoty revizí čtvrtletních platebních bilancí v uplynulých 14 čtvrtletích (2008Q1–2011Q2) za každý členský stát EU vyjádřené v procentech původní hodnoty. Graf 1 zobrazuje rozdíly mezi prvním a konečným odhadem běžného účtu celkem za EU27. První odhady jsou k dispozici tři měsíce po skončení sledovaného období (Q+90 dní). Konečné odhady jsou obvykle k dispozici po třech a půl letech, revize je však možné provádět i po delší době. Revize byly nejvyšší v roce 2007 a v průměru větší pro výdaje než příjmy. Revize údajů za jednotlivé země se mezi zeměmi často vzájemně kompenzují. Odhad souhrnů za EU27 je tudíž poměrně stabilní v čase. Revize různými směry u příjmů a výdajů mohou vést k rozsáhlé revizi salda, a to i v případě, že jsou absolutní revize malé. Průměrné hodnoty revizí by se měly interpretovat obezřetně, jelikož mohou být abnormálně vysoké, pokud byl původní odhad nízký. Zejména ukazatele za malé ekonomiky jsou na tento faktor velmi citlivé: v několika málo případech vykazují extrémní hodnoty, a to přes skutečnost, že absolutní výše jak prvního odhadu, tak následných revizí jsou velmi malé. Obecněji lze říci, že obezřetná interpretace je rovněž opodstatněná v případech (například u finančních derivátů), kdy se měří revize čistých toků (příjmy minus výdaje). U běžného účtu byly zaznamenány velmi malé revize, jak na straně příjmů, tak na straně výdajů účtu zboží, zatímco v případě účtu služeb byly hodnoty revizí obvykle vyšší než u zboží. Revizím nejvíce podléhá účet důchodů, kdy jsou zaznamenávány velmi vysoké hodnoty u důchodů z přímých investic v důsledku obtíží, se kterými se sestavovatelé potýkají při odhadování zisků při prvním předávání. V rámci 14 zvolených čtvrtletí byly průměrné revize obvykle vyšší u položek finančního účtu než u položek běžného účtu, odrážející rozdíly co do rozsahu a volatility přeshraničních finančních transakcí. Pokud jde o EU, byly revize největší u přímých investic v zahraničí a aktiv portfoliových investic. Tabulka 2: Průměrné hodnoty revizí pro hlavní položky běžného účtu, 2008Q1–2011Q2 Členský stát || Zboží || Služby || Doprava || Cestovní ruch || Jiné služby || Náhrady zaměstnancům || Důchody z přímých investic || Důchody z ostatních investic || Běžné transfery C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D BE || 3,45 || 2,77 || 1,75 || 12,21 || -0,04 || 0,75 || -1,52 || 0,92 || 3,08 || -4,74 || 7,63 || 19,26 || -16,05 || 61,67 || -14,11 || -32,95 || 59,44 || 15,57 BG || -0,74 || 0,51 || 3,79 || 3,14 || -13,18 || -8,44 || 15,87 || 16,51 || 6,24 || 10,77 || -2,13 || 65,26 || 44,00 || 8,35 || 6,81 || 14,10 || 22,36 || -3,70 CZ || 2,05 || -2,79 || 1,09 || 18,66 || -6,59 || 3,60 || 0,22 || 8,14 || 15,47 || 5,81 || 2,64 || -2,93 || -63,06 || 1,68 || -11,49 || 1,28 || -1,75 || 2,34 DK || 1,01 || -2,06 || 1,95 || 0,22 || 0,16 || 2,51 || -4,67 || -0,76 || 9,30 || -3,75 || 24,63 || -3,13 || 3,62 || -52,04 || 1,61 || 1,63 || 11,12 || 0,27 DE || 1,92 || 3,41 || 3,45 || 2,11 || 6,22 || 5,67 || 0,39 || -3,22 || 2,69 || 3,19 || 7,27 || 2,67 || -3,45 || -44,07 || 2,97 || 6,08 || -6,28 || -0,72 EE || -0,41 || 0,53 || 1,39 || -3,94 || 0,92 || -7,73 || -8,93 || -2,88 || 7,08 || 0,27 || -4,30 || -0,05 || 4,58 || 991,78 || -1,08 || -0,22 || -6,53 || 0,40 IE || -0,48 || 1,03 || -5,08 || -2,92 || 0,13 || 1,08 || 0,76 || -1,27 || -5,36 || -3,10 || 0,00 || -0,11 || 11,99 || -10,34 || -8,42 || 0,49 || -8,78 || -5,99 EL || -1,27 || -0,70 || -0,21 || -0,70 || -0,17 || -0,62 || 0,00 || 0,00 || -1,33 || -1,68 || -1,40 || -0,65 || 15,61 || -18,94 || -2,71 || -1,39 || -0,49 || 0,47 ES || 0,80 || -0,62 || -0,35 || -2,78 || 1,17 || -5,69 || -0,53 || 0,65 || -0,63 || -2,35 || 1,77 || 0,19 || -6,85 || -16,30 || -0,27 || 0,91 || 3,37 || 4,16 FR || 0,14 || -0,70 || -0,50 || -2,57 || -1,06 || -0,24 || 3,98 || -1,57 || -1,91 || -4,87 || 4,42 || 7,29 || 17,48 || 2,72 || 4,16 || 0,83 || 6,57 || 4,59 IT || -0,26 || 0,74 || 14,73 || 11,26 || 3,16 || 0,24 || 1,12 || 0,39 || 38,14 || 26,11 || 353,33 || 145,17 || 200,05 || 40,58 || 43,04 || -6,73 || 56,81 || 12,50 CY || -29,69 || -10,88 || 7,10 || 1,78 || 6,48 || -0,19 || -1,06 || -2,83 || 9,91 || 8,22 || -4,02 || -0,29 || 434,16 || 221,13 || 12,80 || -1,11 || -8,81 || 0,26 LV || -0,20 || 0,09 || -0,08 || -0,14 || -0,37 || 2,47 || 0,00 || 0,00 || -0,04 || -0,82 || -2,60 || 0,00 || 10,77 || -6,22 || 0,02 || -0,18 || 0,13 || -0,11 LT || -0,16 || 0,54 || -0,44 || 4,68 || 1,29 || 1,36 || -3,25 || 16,04 || -2,98 || -1,02 || 17,57 || 32,36 || 321,03 || -412,40 || -5,46 || -5,23 || -11,99 || 15,71 LU || 7,07 || -0,91 || -3,98 || 4,94 || 0,08 || 0,45 || -0,21 || 0,86 || -4,25 || -3,41 || 10,28 || 48,85 || 10,17 || 13,79 || -5,81 || -31,27 || -1,69 || 0,74 HU || -6,33 || -0,32 || 2,44 || -0,16 || -2,19 || 2,38 || 0,00 || -19,27 || 4,59 || 3,63 || 1610,53 || -11,62 || 77,79 || 50,73 || -1,82 || 1,07 || -8,65 || -18,07 MT || 1,27 || -3,52 || 11,10 || 42,00 || 2,94 || -2,84 || 6,97 || -18,36 || 14,51 || 66,92 || -4,99 || -0,44 || -183,68 || -9,14 || -0,17 || -0,31 || 66,34 || 66,55 NL || -1,92 || 0,28 || -1,67 || 3,80 || 0,57 || 1,04 || -3,20 || -0,68 || -2,25 || 2,62 || -1,15 || 97,62 || 4,84 || 23,89 || -3,23 || -2,76 || 2,19 || 7,33 AT || 0,68 || -0,82 || 1,42 || 0,47 || 3,28 || 1,07 || -1,64 || 0,85 || 1,94 || -0,17 || -0,73 || -10,89 || 12,63 || -5,82 || 0,76 || -0,41 || -11,55 || -2,74 PL || -0,81 || -1,02 || -0,95 || -1,41 || 0,47 || 1,95 || -2,77 || -3,40 || -0,22 || -2,08 || -21,69 || 293,84 || 308,05 || -22,84 || -0,07 || -0,71 || -63,93 || -21,09 PT || -0,38 || -0,01 || 1,43 || 0,25 || 3,45 || -0,25 || -0,10 || -0,09 || 1,80 || 0,85 || -0,70 || 3,96 || 4,98 || -1,35 || 0,95 || -6,33 || -9,36 || -11,57 RO || 0,04 || 0,36 || 1,38 || 1,14 || -7,51 || 0,45 || 2,39 || 0,81 || 5,34 || 3,79 || 6,83 || 27,92 || -630,52 || -327,00 || 24,01 || 0,46 || -1,35 || 8,46 SI || 4,14 || 9,10 || -8,40 || 19,94 || 6,88 || 4,11 || 0,78 || -3,55 || 6,27 || 3,75 || 95,52 || 15,68 || -92,87 || -27,29 || 0,57 || 4,95 || -3,51 || 14,28 SK || -1,90 || 0,19 || 0,81 || 1,10 || 1,10 || 1,10 || 1,09 || 1,09 || -0,36 || 0,04 || 50,17 || -15,71 || 803,66 || -26,93 || 0,95 || 1,12 || 0,74 || -0,45 FI || 1,23 || -0,06 || 16,51 || 24,49 || 9,39 || 10,17 || 1,04 || 2,21 || 19,37 || 36,31 || 4,12 || 5,51 || 24,05 || 545,66 || -0,47 || 3,56 || 27,34 || 18,66 SE || 1,74 || 1,18 || 1,51 || 1,59 || -0,48 || 2,68 || -9,07 || -3,00 || 5,28 || 3,55 || -3,03 || -1,77 || 17,97 || -15,40 || -3,49 || -9,77 || -11,97 || -3,50 UK || 0,28 || 0,21 || 0,69 || -2,72 || 3,91 || -1,98 || 0,70 || -5,54 || 0,30 || -2,08 || 1,15 || -3,84 || -28,77 || -13,93 || 9,80 || -0,76 || 2,04 || -0,17 EU || 0,62 || 0,81 || 1,39 || 1,56 || 1,43 || 0,86 || -0,18 || -2,73 || 1,95 || 1,73 || 13,51 || 30,55 || 3,06 || -2,17 || 1,13 || -4,11 || 8,68 || 4,01 Tabulka 3: Průměrné hodnoty revizí pro hlavní položky finančního účtu, 2008Q1–2011Q2 PRŮMĚRNÉ HODNOTY ZA FINANČNÍ ÚČET ČTVRTLETNÍ PLATEBNÍ BILANCE (%) Čl. stát || Odliv přím. inv. || Příliv přím. inv. || Aktiva portfol.inv. || Závazky portfol.inv. || Aktiva ost.inv. || Závazky ost. inv. || Fin. deriváty BE || -31,03 || 27,54 || -124,24 || -44,69 || 41,73 || 10,10 || -186,75 BG || 16,91 || 67,33 || 67,11 || 17,69 || 115,41 || -39,60 || 5,54 CZ || -111,98 || -397,93 || 0,02 || 3,46 || -8,11 || -2197,80 || -0,71 DK || -46,19 || 53,49 || 21,69 || 0,02 || 2,00 || 0,24 || 20,77 DE || -26,56 || 52,11 || -4,10 || 12,30 || 54,50 || -1,58 || 6,07 EE || 32,41 || 53,09 || 9,56 || -0,67 || -13,79 || -31,16 || 1,49 IE || 71,28 || -377,19 || -7,77 || 82,50 || -39,87 || -2,57 || 54,00 EL || 9,72 || -54,83 || -4,25 || -0,59 || -450,81 || 0,28 || -0,01 ES || 7,41 || -36,64 || 11,17 || -5,00 || -0,98 || 0,56 || -56,68 FR || -43,78 || -30,99 || -16,32 || -4,36 || -26,45 || -28,23 || -100,27 IT || 234,78 || -63,77 || -185,28 || 162,04 || -1369,01 || 261,87 || 666,93 CY || 629,42 || 404,98 || -15,00 || -847,87 || -80,27 || 32,28 || -4,36 LV || -23,64 || -38,18 || -204,30 || 33,65 || -9,10 || -37,02 || -1,38 LT || 8,02 || 162,63 || -44,70 || -41,77 || -3,44 || 4,30 || -22,28 LU || -114,94 || -139,05 || -15,67 || -18,30 || 32,03 || -12,60 || 1597,77 HU || -23,16 || 204,44 || 46,60 || 5,65 || -18,19 || 8,46 || 5,26 MT || 197,44 || -28,12 || -4,99 || -71,68 || 0,08 || 2,29 || -0,11 NL || -68,42 || 95,70 || -4,15 || -38,61 || -25,58 || -16,72 || -28,15 AT || 93,64 || -1,37 || 2,87 || 3,71 || -8,75 || 4,00 || 9,95 PL || 91,07 || -52,24 || -66,65 || -15,51 || -1,70 || -15,18 || 0,67 PT || -345,76 || -25,69 || -38,70 || 46,58 || -54,88 || -258,31 || 9,98 RO || 2549,20 || -140,35 || -89,82 || -17,72 || -105,36 || 9,16 || 42,86 SI || -28,47 || 8,74 || -0,55 || 1,10 || -1033,25 || 66,04 || -588,34 SK || -49,32 || -18,22 || -3,54 || 1,42 || -1,85 || -11,61 || -100,32 FI || 165,75 || -71,90 || -1,98 || -15395,81 || 0,35 || -1,02 || 17,56 SE || 82,68 || -44,64 || 10,48 || -64,85 || -146,32 || -16,56 || -44,98 UK || -12,63 || -17,94 || 145,57 || -3,44 || 5,21 || 33,31 || -5,97 EU || 31,53 || -11,16 || 68,69 || 12,88 || 29,94 || 6,49 || 16,16 Graf 1: Rozdíly mezi prvním a konečným odhadem běžného účtu za EU27, 2005Q1–2011Q2, v milionech EUR 7. Včasnost a dochvilnost Dochvilnost se měří na základě dodržování lhůt pro předání údajů stanovených v nařízení o platební bilanci. Tabulka 4[9] obsahuje analýzu dochvilnosti statistik platební bilance. Ukazuje, že až na velmi malé výjimky, byly členské státy schopny dodržet stanovené lhůty u všech datových souborů. Včasnost je měřena jako interval mezi sledovaným obdobím, ke kterému se vztahují datové soubory, a okamžikem, kdy jsou údaje zpřístupněny konečným uživatelům. V současné době jsou údaje platební bilance předány Eurostatu 90 dní po skončení sledovaného období. Pozměněné nařízení o platební bilanci zohlednilo žádosti uživatelů o včasnější statistiky a zkrátilo lhůtu pro předání údajů ze současných 90 dní na 85/82/80 dní od roku 2014/2017/2019 a dále. Tabulka 4: Dochvilnost předávání údajů* || Euro ukazatele || Čtvrtletní platební bilance || Mezinárodní obchod službami || Přímé zahraniční investice –toky || Přímé zahraniční investice –stavy Lhůta pro předání: || sledované období + 2 měsíce || sledované období + 3 měsíce || sledované období + 9 měsíců || sledované období + 9 (nebo 21) měsíců[10] || sledované období + 9 (nebo 21) měsíců Rakousko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Belgie || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || špatná Bulharsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Kypr || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Česká republika || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Dánsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Estonsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Finsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Francie || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Německo || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Řecko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Maďarsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Irsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Itálie || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Lotyšsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Litva || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Lucembursko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Malta || dobrá || dobrá || přijatelná || dobrá || dobrá Nizozemsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Polsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Portugalsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Rumunsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Slovensko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Slovinsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Španělsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Švédsko || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá || dobrá Spojené království || dobrá || přijatelná || špatná || dobrá || dobrá *Dochvilnost: dobrá ≤ 0 dní, přijatelná: ≤ 5 dní, špatná: >5 dní. 8. Srovnatelnost „Srovnatelností“ se rozumí rozdíly, které lze pozorovat, srovnávají-li se statistiky o stejné oblasti mezi zeměpisnými oblastmi nebo v čase. Zpráva o kvalitě údajů platební bilance posuzuje srovnatelnost v prostoru podle asymetrií. Eurostat poskytuje pravidelně tabulky, které zdůrazňují hlavní přetrvávající asymetrie za každou jednotlivou zemi a položku, a vybízí země, aby řešily příčiny asymetrií prostřednictvím dvoustranných kontaktů a výměn podrobnějších informací. Byla také vytvořena síť pro přímé zahraniční investice (PZI) s cílem umožnit výměnu dvoustranných údajů o PZI a očekává se, že časem přispěje ke snížení asymetrií v oblasti PZI. Graf 2 srovnává asymetrie v EU27 a ve světě. Přestože asymetrie EU27 rozhodně nejsou zanedbatelné (představují téměř 1 % HDP EU), jsou od roku 2004 stabilní. Rozličné iniciativy, které Eurostat podnikl s cílem omezit asymetrie v platební bilanci EU27, tak nesou viditelné výsledky. Graf 2: Asymetrie v EU a ve světě, běžný účet celkem, 1999–2010, v milionech EUR 9. Soudržnost Soudržnost se zaměřuje na konzistenci statistik produkovaných pro různé účely. Zpráva o kvalitě údajů platební bilance měří tuto složku posouzením vnitřní konzistence (dodržení pravidel integrity, soudržnost mezi čtvrtletními a ročními údaji a počet chyb a opomenutí) a vnější konzistence (soudržnost mezi údaji platební bilance a obdobnými statistikami z jednotlivých statistických rámců). Vnější konzistence údajů platební bilance o zboží a statistiky zahraničního obchodu (jak je produkuje Intrastat a Extrastat) se pravidelně monitoruje. 9.1. Vnitřní konzistence Vnitřní konzistence se měří na základě hodnot čistých chyb a opomenutí. Čisté chyby a opomenutí tvoří zbytkovou položku vyrovnávající účty. Někdy se chyby při sestavování účtů navzájem kompenzují. Proto velikost této zbytkové položky nemusí nutně vypovídat o celkové přesnosti bilance. Sestavovatelé platební bilance v členských státech čisté chyby a opomenutí pozorně monitorují: vysoké hodnoty nebo stálé přírůstky jsou znakem problémů v systémech sestavování, které je nutné identifikovat a řešit. V tabulce 5 je uvedena průměrná relativní chyba zaznamenaná členskými státy za období let 2008–2010. Rovná se průměru absolutní hodnoty čistých chyb a opomenutí během dotčeného období (měřených jako procentuální podíl průměru příjmů a výdajů na běžném účtu), jak jsou zaznamenány ve čtvrtletní platební bilanci členských států. V letech 2008–2010 zaznamenaly tři členské státy (Itálie, Finsko a Švédsko) u tohoto ukazatele hodnotu přesahující 10 % a pět členských států (Bulharsko, Dánsko, Irsko, Francie a Polsko) vykázalo hodnoty vyšší než 5 %. V Itálii vzrostl podíl chyb a opomenutí z 3,8 % v období 2006–2008 vykázaných ve zprávě o kvalitě z minulého roku na 12 % v období 2008–2010, a to kvůli přechodu na zcela nový systém sběru a sestavování dat. V tabulce 6 je uvedena kumulativní průměrná relativní chyba zaznamenaná za období let 2008–2010. Rovná se kumulativním přirozeným hodnotám čistých chyb a opomenutí za stejné období (měřených jako procentuální podíl průměru příjmů a výdajů na běžném účtu). Jeden členský stát (Švédsko) zaznamenal u tohoto ukazatele hodnotu přesahující 10 % a tři členské státy (Bulharsko, Dánsko a Finsko) vykázaly hodnoty vyšší než 5 %. Tabulka 5: Průměrná relativní chyba za období 2008–2010 Belgie || 0,5 % || Francie || 5,1 % || Rakousko || 3,4 % Bulharsko || 8,6 % || Itálie || 12,0% || Polsko || 5,2 % Česká republika || 2,2 % || Kypr || 2,1 % || Portugalsko || 1,7 % Dánsko || 8,0 % || Lotyšsko || 2,3 % || Rumunsko || 4,3 % Německo || 3,7 % || Litva || 0,9 % || Slovinsko || 1,5 % Estonsko || 1,8 % || Lucembursko || 0,3 % || Slovensko || 4,1 % Irsko || 10,0 % || Maďarsko || 1,9 % || Finsko || 12,0 % Řecko || 2,0 % || Malta || 4,1% || Švédsko || 13,7 % Španělsko || 2,3 % || Nizozemsko || 4,2 % || Spojené království || 3,6 % Tabulka 6: Kumulativní průměrná relativní chyba za období 2008–2010 Belgie || 0,0% || Francie || 3,3 % || Rakousko || 0,7% Bulharsko || -5,7 % || Itálie || 0,0 % || Polsko || -4,6 % Česká republika || -0,3 % || Kypr || -0,5 % || Portugalsko || -0,3 % Dánsko || -5,5 % || Lotyšsko || -1,9 % || Rumunsko || -2,9 % Německo || 0,7 % || Litva || 0,2 % || Slovinsko || 0,2 % Estonsko || 0,9 % || Lucembursko || -0,1 % || Slovensko || -3,3 % Irsko || -2,3 % || Maďarsko || -2,1 % || Finsko || -8,6 % Řecko || 0,0 % || Malta || 1,3 % || Švédsko || -16,3 % Španělsko || -0,9 % || Nizozemsko || 0,7 % || Spojené království || 0,2 % 9.2. Vnější konzistence Vnější konzistence souvisí se soudržností mezi údaji platební bilance a obdobnými statistikami z jednotlivých statistických rámců. Eurostat pravidelně monitoruje vnější konzistenci týkající se zboží, jak je vykazována v údajích platební bilance a ve statistikách zahraničního obchodu. Při porovnání těchto dvou datových souborů je třeba přihlédnout k metodickým rozdílům mezi platební bilancí a statistikou zahraničního obchodu. Hlavní rozdíly se týkají skutečnosti, že platební bilance vyžaduje pro zaznamenání transakce změnu vlastnictví, zatímco statistika zahraničního obchodu zaznamenává fyzický pohyb zboží přes hranici, a rozdílných metod oceňování[11]. Příkladem takového rozdílu je zacházení s neměnovým zlatem, které mění vlastnictví, aniž by bylo fyzicky přepraveno do země nového vlastníka; uvedené zlato se nezahrnuje do statistiky zahraničního obchodu, ale zahrnuje se do platební bilance. Celkovou konzistenci, která je znázorněna v grafu 3 za souhrn EU27, mezi údaji statistiky zahraničního obchodu a platební bilance lze rychle vyhodnotit na základě časových řad rozdílů mezi hodnotami příjmů/vývozu a výdajů/dovozu dostupných z těchto dvou statistických rámců. Od prvního čtvrtletí 2006 se konzistence mezi údaji o zboží v platební bilanci a ve statistice zahraničního obchodu rozhodně zlepšila a stabilizovala se na poměrně nízké úrovni. Graf 3: Zboží – rozdíl mezi statistikou zahraničního obchodu a platební bilancí, EU27, partner: „mimo EU27“ 10. Závěry Vstup nařízení (ES) č. 184/2005 v platnost vedl k větší harmonizaci statistik platební bilance v celé EU a zvýšil dostupnost údajů pro uživatele. Z tohoto pracovního dokumentu vyplývá, že údaje platební bilance požadované Eurostatem podle nařízení (ES) č. 184/2005 jsou všemi členskými státy obvykle předávány včas. Ve srovnání s koncem devadesátých let 20. století je objem údajů o platební bilanci, který je v současnosti dostupný konečným uživatelům, mnohem větší: nyní jsou k dispozici podrobnější údaje o transakcích a zeměpisném členění, četnost a včasnost údajů se zlepšily a byly rekonstruovány delší časové řady pro potřeby ekonomické analýzy. Více se používá odhad, nicméně výsledná kvalita se velmi přísně kontroluje. Zprávy o kvalitě umožňují pravidelné monitorování stability a konzistence údajů. V důsledku finanční krize podrobují uživatelé údaje týkající se platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí pečlivějšímu zkoumání. Eurostat a sestavovatelé v členských státech vynakládají co největší úsilí s cílem zajistit, aby údaje týkající se platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí v plné míře uspokojovaly potřeby širokého okruhu uživatelů. Další vyhodnocování kvality údajů platební bilance bude zahájeno v lednu 2013. [1] Viz „ESS Handbook for Quality Reports“ (Příručka ESS pro zprávy o kvalitě), pracovní dokumenty Eurostatu, 2009. Viz též „ESS Standard for Quality Reports“ (Standard ESS pro zprávy o kvalitě), pracovní dokumenty Eurostatu, 2009. [2] Viz „ESS Handbook for Quality Reports“ (Příručka ESS pro zprávy o kvalitě), Eurostat, 2009, s. 65. [3] Viz http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf. [4] Viz http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026. [5] Nařízení (ES) č. 2560/2001 o přeshraničních platbách v eurech vyňalo z oznamovací povinnosti pro účely statistiky všechny transakce do výše 12 500 EUR. Při revizi nařízení (ES) č. 2560/2001 byla tato hranice zvýšena na 50 000 EUR (nařízení (ES) č. 924/2009, čl. 5 odst. 1). [6] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard. [7] Viz nařízení Komise (EU) č. 555/2012 ze dne 22. června 2012, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:166:0022:0066:CS:PDF [8] To by znamenalo zavedení jasného rozdělení transakcí v závislosti na tom zda: je přeshraničně poskytována služba (tzv. „způsob 1“); zda hranici překračuje zákazník (tzv. „způsob 2“); zda hranici překračuje poskytovatel služby (tzv. „způsob 4“). Viz „Manual on Statistics of International Trade in Services“ (Příručka o statistice mezinárodního obchodu službami) 2010, kapitola V. [9] Dochvilnost je hodnocena jako „dobrá“, pokud byly údaje vždy dodány ve stanovený den nebo dříve, jako „přijatelná“, pokud zpoždění v průměru nepřekročilo pět dnů, a jako „špatná“ v ostatních případech. [10] U přímých zahraničních investic (u toků i stavů) jsou dva různé požadavky na údaje, každý s jinou lhůtou: prvá je 9 měsíců po skončení sledovaného období, druhá 21 měsíců po skončení sledovaného období. [11] Dovoz/výdaje se v platební bilanci oceňují FOB (free on board - vyplaceně loď), ale ve statistice zahraničního obchodu se oceňují CIF (cost, insurance and freight - náklady, pojištění a přepravné).