Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2005-2008 /* SEK/2006/0281 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 1.3.2006 SEK(2006) 281 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2005 – 2008 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První stabilizační program Polska byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Evropským hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání. Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální rizika udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu hospodářského cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové disciplíny v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost. S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], ke společně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005–2008, Komise posoudila nedávno předloženou aktualizaci konvergenčního programu Polska a na základě svého hodnocení uvedeného níže přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu. Hodnocení 1. Polsko předložilo svůj konvergenční program dne 19. ledna 2006, tj. více než jeden a půl měsíce po lhůtě uvedené v kodexu chování. Zpoždění bylo způsobeno změnou vlády v listopadu 2005 po parlamentních volbách a výměnou ministra financí počátkem ledna 2006. Program zahrnuje období 2005 – 2008. Vláda tento dokument schválila dne 18. ledna 2006. Zahrnuje státní rozpočet na rok 2006 se změnami, které v něm provedla nová vláda v prosinci 2005. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování[3]. 2. Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Polsko má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady ve smyslu čl. 104 odst. 7 ze stejného data musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na léta 2004 – 2007 vyzvala Rada Polsko, aby „i) zintenzívnilo fiskální změny po roku 2005 a snížilo plánovaný cíl schodku na rok 2007; ii) zajistilo úplné uskutečnění strukturálních opatření z Hausnerova plánu a vyvinulo další úsilí o zavedení alternativních opatření pro případ, že by mělo být jejich provádění ohroženo”; 3. Reálný růst HDP Polska dosahoval v letech 1994 – 2004 výše 4,5% ročně, což je téměř o 2 procentní body více než průměr v EU-25, který činil 2,4 %. Po období silné hospodářské expanze se v roce 2004 reálný růst HDP zpomalil na 1 %, což bylo výsledkem působení jak domácích, tak vnějších cyklických činitelů. Od té doby znovu stoupá a v roce 2004 dosáhlo tempo růstu 5,3 %. Příjem na osobu v paritě kupní síly dosáhl v roce 2004 hodnoty 46,5 % průměru v EU-25. Průměrná míra inflace HISC zůstala za posledních deset let na vysokých 7 %, avšak v roce 2005 výrazně klesla na přibližně 2 %. Stěžejním problémem Polska zůstává situace na pracovním trhu. V důsledku restrukturalizace hospodářství se míra nezaměstnanosti zvýšila z 13,2 % v roce 1994 na 18,8 % v roce 2004, zatímco celková zaměstnanost se za stejné období snížila o více než 7 procentních bodů. Strukturální problémy na trhu práce, zejména geografická mobilita pracovníků a nesoulad nabídky a poptávky profesních dovedností zůstávají důležitou překážkou hospodářského růstu. Saldo veřejných financí Polska bylo v posledních 10 letech vždy záporné. Do roku 2003 kolísalo v rozmezí -1,4 % až -4,8 %[4] HDP, a poté se začalo zlepšovat až na -3,8 % HDP v roce 2004. 4. Po zvýšení reálného HDP na 3,3 % v roce 2005 předpokládá makroekonomický scénář z programu postupné posilování hospodářského růstu na 4,3 % v roce 2006 a 5 % v roce 2008, což se přibližně shoduje s prognózou útvarů Komise na roky 2005 – 2007 z podzimu 2005. Na rok 2008 předpovídá program vyšší růst, než potenciální růst odhadovaný útvary Komise. Předpoklady růstu, z nichž program vychází, lze tudíž považovat za hodnověrné a mající tendenci ke zlepšování směrem k poslednímu roku programu. 5. Polsku se v posledních letech dařilo provádět politiku deflace přerušenou pouze dvěma krátkými a dočasnými obdobími vyšší inflace (v letech 2000 a 2004). Harmonizovaný index spotřebitelských cen (HISC) klesl z 15 % v roce 1997 na cca 2 % v roce 2005. Směnný kurs zaznamenal v posledních letech široké výkyvy, ale od března 2004 je patrný trend zhodnocování, jen s prozatímní přestávkou na jaře 2005. V květnu 2005 se zhodnocování obnovilo a navzdory zvýšené volatilitě trvalo po zbytek roku. Postupné zužování ziskového rozpětí z dlouhodobých vládních dluhopisů ve srovnání s eurozónou, které lze pozorovat od srpna 2004, přerušila nejistota ohledně výsledku zářijových voleb v roce 2005 a ekonomické agendy nové vlády. Polská měnová politika je nadále založena na přímém cíleném řízení inflace ve spojení s volným kolísáním kurzu zlotého. Od roku 2004 je inflační cíl definován v podobě průběžné meziroční inflace ISP ve výši 2,5 %. Polsko hodlá sledovat současnou měnovou politiku do případného vstupu do systému ERM-II, jehož datum zatím nebylo oznámeno. 6. Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, aktualizace konvergenčního programu z ledna 2006 odhaduje schodek veřejných financí na 2,9 % HDP (ve srovnání s 3,6 % HDP podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 a oproti 3,9 % HDP podle předchozí aktualizace konvergenčního programu). Srovnání s předchozími konvergenčními programy však není explicitní kvůli velkým revizím údajů v důsledku metodických změn. Lepší než předpokládaný výsledek předurčilo hlavně plnění rozpočtu ústředními orgány státní správy, zvláště státního rozpočtu, který zaznamenal (v hotovosti) vyšší než plánované příjmy z přímých daní a nižší výdaje, což snížilo schodek asi o 0,7 procentního bodu oproti plánovanému rozpočtu na rok 2005. 7. Současná aktualizace konvergenčního programu se zaměřuje na postupné snižování schodku veřejných financí s cílem dodržet konvergenční kritéria do konce funkčního období zákonodárného orgánu, tj. implicitně do konce roku 2009. Cíl schodku na rok 2009 není vyčíslen. Cíl schodku na rok 2007 zůstal na nezměněné úrovni 2,2 % HDP s tím, že otevřené penzijní fondy zůstávají v sektoru veřejných financí. Po vyjmutí otevřených penzijních fondů ze sektoru veřejných financí byl cíl schodku revidován směrem nahoru v porovnání s předchozí aktualizací, tj. z 3,9 % HDP na 4,1 % HDP, jelikož odhadované náklady důchodové reformy se zvýšily z 1,7 % na 1,9 % HDP. Očekává se, že primární saldo (při otevřených penzijních fondech v sektoru veřejných financí) se zlepší z -0.3 % HDP v roce 2005 na 0,6 % v roce 2008. Tahounem této pomalé změny je příznivý vývoj na straně příjmů v roce 2006 a částečné omezení výdajů v letech 2007 a 2008. Oproti předchozí aktualizaci stanoví současná ambicióznější cíl schodku pro rok 2006, ale poté už úsilí o změnu slábne a reformy výdajů se posouvají do roku 2007 a 2008. 8. Na základě výpočtů útvarů Komise provedených podle společně dohodnuté metodiky a na základě údajů v programu se plánuje zlepšení strukturálního salda průměrným tempem 0,25 % HDP ročně a toto zlepšování je rovnoměrně rozloženo na celé programové období. Aktualizovaný program označuje střednědobý cíl stavu rozpočtu ve smyslu Paktu stability a růstu ve výši kolem -1 % HDP a jeho dosažení předpokládá programové období roce 2010, tedy daleko za horizontem programu. 9. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější, než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem -1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy vůči nadměrnému schodku. Ve střednědobém cíli z programu se promítá míra zadlužení a dlouhodobý průměrný potenciální růst produktu. 10. Rizika ohrožující vývoj rozpočtu jsou převážně negativní. Na jedné straně jsou rozpočtové výhledy opatrné kvůli zkušenostem s překračováním rozpočtových cílů stanovených v předchozích programech. Na druhé straně jsou předpoklady daňové elasticity dosti optimistické, zvláště v roce 2006. Předpoklady růstu v posledním roce programového období (2008) se kromě toho jeví příznivě. V současném politickém klimatu byly horníkům přiznány zvláštní důchodové nároky, což navedlo další sociální skupiny k nárokování zvláštních výhod, čímž se podrývá důchodová reforma. Rizika spojená s rozpočtovými výhledy mají i svůj politický zdroj. Už v minulosti bylo obtížné provádění velké části tzv. Hausnerova plánu na restrukturalizaci veřejných financí, jelikož vládě se nedostávalo podpory ze strany parlamentu. Současná politická situace (menšinová vláda), kdy v parlamentu sedí silné populistické strany, není příznivá pro zavádění opatření, jejichž cílem je snižování schodku veřejných financí a dosahování jejich dlouhodobé udržitelnosti. Nominální ukotvení státního rozpočtu ve výši 30 miliard PLN, které bylo začleněno do konvergenčního programu, podle všeho nepostačuje k odstranění příčin vysokých schodků v Polsku, tj. příliš rychlého růstu veřejných výdajů. 11. Program se neřídí návodem na snižování schodku obsaženém v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7. Ani nominální hodnota rozpočtové pozice v aktualizaci nemusí podle všeho umožnit odstranění nadměrného schodku do Radou stanoveného termínu. Tento závěr se dále potvrdí po zvážení a zohlednění rizik. Cíle v oblasti schodku na roky 2005 a 2006 jsou nižší než v předchozí aktualizaci a splňují nominální cíle schodku uvedené v doporučení Rady ze dne 5. července 2004 díky lepšímu než plánovanému plnění rozpočtu v roce 2005 a přenesením jeho účinku do roku 2006. Porovnání cílů však komplikují změny v metodice vedení národních účtů a revize údajů. V kritickém roce 2007 předpokládá program snížení schodku na 2,2 % HDP. Když však v souladu s rozhodnutím Eurostatu ze dne 2. března 2004 vyjmeme ze sektoru veřejných financí kapitálové penzijní fondy, které tvoří druhý pilíř důchodového systému, dostaneme plánovaný schodek v roce 2007 ve výši 4,1 % HDP. Odstranění nadměrného schodku do stanoveného termínu si vyžádá další hluboké změny. 12. V období let 2005 až 2008 se předpokládá růst zadluženosti státního rozpočtu o 3,25 procentního bodu HDP s tím, že v roce 2008 dosáhne 45,5 % HDP, což je ještě dost daleko od referenční hodnoty 60 % HDP, ale pokud budou otevřené penzijní fondy vyjmuty se sektoru veřejných financí podíl dluhu dosáhne 52,6 %. Předpokládá se, že významné změny ve vnitřní dynamice dluhu vykompenzují účinek primárního přebytku a lavinový efekt (tj. negativní vliv implicitních úroků je více než vyrovnán trvalým vysokým růstem nominálního HDP). 13. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Polsku hrozí jen malé riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Úroveň zadluženosti se v současnosti drží pod referenční hodnotou 60 % a mělo by to tak zůstat za předpokladu, že se díky úplné realizaci důchodové reformy podaří dosáhnout úspor. Nedávná opatření vlády na vyjmutí určitých skupin zaměstnanců z reformovaného důchodového systému by však mohla oslabit dlouhodobý výsledek reformy, zvláště pokud by byly přiznávány další výjimky z důchodového systému. Realizace podmíněných závazků a současný vysoký strukturální schodek mohou zvyšovat podíl dluhu na HDP rychleji než se plánuje ve střednědobém horizontu. Důsledné provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu by oslabilo rizika pro dlouhodobou udržitelnost. 14. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Plánovaná úprava však nestačí k rychlému odstranění nadměrného schodku. 15. Program reforem Polska předložený 5. ledna 2006 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní výzvy, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: konsolidace rozpočtu z hlediska vysokých schodků, modernizace zaostalé dopravní infrastruktury a infrastruktury v oblasti ochrany životního prostředí, posílení výzkumu, vývoje a inovací ve veřejném sektoru, podpora masivnějších opatření ke zvyšování míry zaměstnanosti cestou nižšího odvodového zatížení málo placené pracovní síly. Rozpočtové dopady kroků předestřených ve vnitrostátním programu se neprojevují v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Z opatření v oblasti veřejných financí zařazených do vnitrostátního programu reforem se konvergenční program zmiňuje o ukotvení rozpočtového schodku a víceletém plánování rozpočtu. S ohledem na výše uvedené hodnocení Komise konstatuje, že konvergenční program nepředpokládá odstranění nadměrného schodku v roce 2007, jak požaduje doporučení Rady ze dne 5. července 2004. Komise proto hodlá doporučit další kroky podle postupu v případě nadměrného schodku, jak požaduje Pakt o stabilitě a růstu. Mezitím by Polsko mělo: - posílit změny v roce 2006, zvláště vyčleněním případných vyšších než plánovaných příjmů a nižších než plánovaných výdajů na snižování schodku; - zlepšit dlouhodobou udržitelnost reformovaného důchodového systému; - zlepšit institucionální rámec veřejných financí zavedením střednědobých pravidel čerpání. - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2005 – 2008 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 16. Dne [14. března 2006] posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Polska na období 2005 – 2008. 17. Reálný růst HDP Polska dosahoval v letech 1994 – 2004 výše 4,5% ročně, což je téměř o 2 procentní body více než průměr v EU-25, který činil 2,4 %. Po období silné hospodářské expanze se v roce 2004 reálný růst HDP zpomalil na 1 %, což bylo výsledkem působení jak domácích tak vnějších cyklických činitelů. Od té doby znovu stoupá a v roce 2004 dosáhlo tempo růstu 5,3 %. Příjem na osobu v paritě kupní síly dosáhl v roce 2004 hodnoty 46,5 % průměru v EU-25. Průměrná míra inflace HISC zůstala za posledních deset let na vysokých 7 %, avšak v roce 2005 výrazně klesla na přibližně 2 %. Stěžejním problémem Polska zůstává situace na trhu práce, kde byla míra nezaměstnanosti 18,8 % v roce 2004 a nejnižší míra zaměstnanosti v celé EU (51,7 % v roce 2004). Saldo veřejných financí Polska bylo v posledních 10 letech vždy záporné. Do roku 2003 kolísalo v rozmezí -1,4 % až -4,8 %[6] HDP, a poté se začalo zlepšovat až na -3,8 % HDP v roce 2004. 18. Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Polsko má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady ve smyslu čl. 104 odst.7 ze stejného data musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na léta 2004 – 2007 vyzvala Rada Polsko, aby „i) posílilo fiskální změny po roku 2005 a snížilo plánovaný cíl schodku na rok 2007; ii) zajistilo úplné provedení strukturálních opatření z Hausnerova plánu a vyvinulo další úsilí o zavedení alternativních opatření pro případ, že by mělo být jejich provádění ohroženo”; 19. Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 odhadovala schodek veřejných financí v roce 2005 ve výši 3,6% HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 3,9 % HDP. Srovnání s předchozími konvergenčními programy komplikují signifikantní revize údajů v souvislosti se změnami metodiky. Lepší než předpokládaný výsledek předurčilo hlavně plnění rozpočtu ústředními orgány státní správy, zvláště státního rozpočtu, který zaznamenal (v hotovosti) vyšší než plánované příjmy z přímých daní a nižší výdaje, což snížilo schodek asi o 0,7 procentního bodu oproti plánovanému rozpočtu na rok 2005. 20. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování[7]. Polsko předložilo aktualizaci svého konvergenčního programu dne 19. ledna 2006, tj. 7 týdnů po lhůtě (1. prosince) stanovené v kodexu chování. Zpoždění bylo způsobeno sestavováním nové vlády v listopadu 2005 po parlamentních volbách a výměnou ministra financí počátkem ledna 2006. 21. Makroekonomický scénář z programu předpokládá zrychlení růstu HDP z 3,3 % v roce 2005 na 4,3 % v roce 2006 a 5 % v roce 2008. Předpoklady růstu, z nichž program vychází, lze považovat za hodnověrné a mající tendencí ke zlepšování směrem k poslednímu roku programu. Realisticky vypadají rovněž výhledy inflace v programu, až na rok 2006, kdy je zřejmě odhadnuta moc nízko. 22. Současná aktualizace konvergenčního programu se zaměřuje na postupné snižování schodku veřejných financí s cílem dodržet konvergenční kritéria do konce funkčního období zákonodárného orgánu, tj. implicitně do konce roku 2009. Cíl schodku na rok 2009 není vyčíslen. Cíl schodku na rok 2007 zůstal na nezměněné úrovni 2,2 % HDP s tím, že otevřené penzijní fondy, které tvoří druhý pilíř důchodového systému, jsou zařazeny do sektoru veřejných financí. Po vyjmutí penzijních fondů ze sektoru veřejných financí byl cíl schodku revidován směrem nahoru v porovnání s předchozí aktualizací, tj. z 3,9 % HDP na 4,1 % HDP, jelikož odhadované náklady důchodové reformy se zvýšily z 1,7 % na 1,9 % HDP. Očekává se, že primární saldo (druhý pilíř důchodového systému v sektoru veřejných financí) se zlepší z -0.3 % HDP v roce 2005 na 0,6 % v roce 2008. Tahounem této pomalé změny je především příznivý vývoj na straně příjmů v roce 2006 a částečné omezení výdajů v letech 2007 a 2008. Oproti předchozí stanoví současná aktualizace ambicióznější cíle schodku pro rok 2006 díky přenesenému účinku příznivého vývoje na straně příjmů v roce 2005, ale poté už úsilí o změnu slábne a reformy výdajů se posouvají do roku 2007 a 2008. 23. Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky a na základě údajů z programu zlepší každoročně v průměru o 0,25 % HDP. Program stanoví střednědobý cíl pro strukturální schodek rozpočtu ve výši -1,0% HDP, avšak neusiluje o dosažení této hodnoty do konce trvání programu. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem -1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy vůči nadměrnému schodku. Ve střednědobém cíli z programu se promítá míra zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. 24. Rozpočtový výsledek by mohl být horší, než předpokládá program. Ačkoli v optice minulého překračování rozpočtových cílů stanovených v předchozích programech mohou rozpočtové výhledy vypadat opatrně, na plánované změny působí několik činitelů. Předpoklady ohledně daňové elasticity jsou dosti optimistické, zvláště v roce 2006. Předpoklady růstu v posledním roce programového období (2008) se navíc jeví příznivě. V současném politickém klimatu byly horníkům přiznány zvláštní důchodové nároky, což navedlo další sociální skupiny k nárokování zvláštních výhod, čímž se podrývá důchodová reforma. Na rozpočtové výhledy tlačí širší politická rizika vzhledem k tomu, jaká situace vznikla po volbách na podzim 2005. Čtyřleté nominální ukotvení státního rozpočtu ve výši 30 miliard PLN, které bylo začleněno do konvergenčního programu, podle všeho nepostačuje k odstranění příčin vysokých schodků v Polsku, tj. příliš rychlého růstu veřejných výdajů. Proto by bylo prospěšné nějaké alternativní či další rozpočtové pravidlo ke kontrole růstu vládních výdajů. 25. Program se neřídí návodem na snižování schodku obsaženém v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7. Ani v nominálním vyjádření nesměřuje rozpočet v aktualizaci podle všeho k odstranění nadměrného schodku do Radou stanoveného termínu. Tento závěr se dále potvrdí po zvážení a zohlednění rizik. Cíle v oblasti schodku na roky 2005 a 2006 jsou nižší než v předchozí aktualizaci a splňují nominální cíle uvedené v doporučení Rady z 5. července 2004 díky lepšímu než plánovanému plnění rozpočtu v roce 2005 a přenesením jeho účinku do roku 2006. Porovnání cílů však komplikují změny v metodice vedení národních účtů a revize údajů. V kritickém roce 2007 předpokládá program snížení schodku na 2,2 % HDP. Když však v souladu s rozhodnutím Eurostatu ze dne 2. března 2004 vyjmeme ze sektoru veřejných financí kapitálové penzijní fondy, které tvoří druhý pilíř důchodového systému, dostaneme plánovaný schodek v roce 2007 ve výši 4,1 % HDP. Odstranění nadměrného schodku do stanoveného termínu si vyžádá další hluboké změny. 26. V období let 2005 až 2008 se předpokládá růst zadluženosti státního rozpočtu o 3,25 procentního bodu HDP s tím, že v roce 2008 dosáhne takřka 45,5 % HDP, což je ještě dost daleko od referenční hodnoty 60 % HDP. Předpokládá se, že významné změny ve vnitřní dynamice dluhu vykompenzují účinek primárního přebytku a příznivého lavinového efektu (tj. negativní vliv implicitních úroků je více než vyrovnán trvalým vysokým nominálním růstem HDP). 27. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Navrhovaná opatření však nestačí k rychlému odstranění nadměrného schodku. 28. Program reforem Polska předložený dne 5. ledna 2006 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií růstu a zaměstnanosti uvádí tyto hlavní výzvy, jež mají výrazný dopad na veřejné finance: konsolidace rozpočtu z hlediska vysokých schodků, modernizace zaostalé infrastruktury a snížení odvodového zatížení pracovní síly s cílem snížit vysokou míru nezaměstnanosti v Polsku. Rozpočtové dopady kroků předestřených ve vnitrostátním programu reforem se však neprojevují v rozpočtových výhledech konvergenčního programu. Z opatření v oblasti veřejných financí zařazených do vnitrostátního programu reforem se konvergenční program zmiňuje o ukotvení rozpočtového schodku a víceletém plánování rozpočtu. 29. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Polsku hrozí jen malé riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Úroveň zadluženosti se v současnosti drží pod referenční hodnotou 60 % a mělo by to tak zůstat za předpokladu, že se díky úplné realizaci důchodové reformy podaří dosáhnout úspor. Nedávná opatření vlády na vyjmutí určitých skupin zaměstnanců z reformovaného důchodového systému by však mohla oslabit dlouhodobý výsledek reformy, zvláště pokud by byly přiznávány další výjimky z důchodového systému. Realizace podmíněných závazků a současný vysoký strukturální schodek mohou zvyšovat podíl dluhu na HDP rychleji, než se plánuje v střednědobém horizontu. Důsledné provádění plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu by oslabilo rizika pro dlouhodobou udržitelnost[8]. S ohledem na výše uvedené hodnocení Rada konstatuje, že konvergenční program nepředpokládá odstranění nadměrného schodku v roce 2007, jak požaduje doporučení Rady ze dne 5. července 2004, a Komise hodlá doporučit další kroky podle postupu v případě nadměrného schodku, jak požaduje Pakt o stabilitě a růstu. Mezitím by Polsko mělo: - posílit změny v roce 2006, zvláště vyčleněním případných vyšších než plánovaných příjmů a nižších než plánovaných výdajů na snižování schodku; - zlepšit dlouhodobou udržitelnost reformovaného důchodového systému; - zlepšit institucionální rámec veřejných financí zavedením střednědobých pravidel čerpání. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí 1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálný HDP (změna v %) | KP leden 2006 | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | KOM list. 2005 | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | neuv. | CP pros. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | neuv. | Inflace HISC (%) | KP leden 2006 | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | KOM list. 2005 | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | neuv. | CP pros. 2004 | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | neuv. | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP leden 20062 | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | KOM list. 20055 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | neuv. | CP pros. 20042 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP leden 2006 | -3,8 | -2,9 | -2,6 | -2,2 | -1,9 | KOM list. 2005 | -3,9 | -3,6 | -3,6 | -3,4 | neuv. | CP pros. 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 | neuv. | Primární saldo (v % HDP) | KP leden 2006 | -1,2 | -0,3 | -0,2 | 0,3 | 0,6 | KOM list. 2005 | -1,2 | -1,0 | -1,1 | -1,0 | neuv. | CP pros. 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 | neuv. | Cyklicky očištěné a strukturální saldo3 (v % HDP) | KP leden 2006 | -4,1 | -2,9 | -2,7 | -2,3 | -2,1 | KOM list. 20054 | -4,1 | -3,7 | -3,7 | -3,6 | neuv. | CP pros. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý státní dluh (v % HDP) | KP leden 2006 | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | KOM list. 2005 | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | neuv. | CP pros. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | neuv. | Poznámky: 1 Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci penzijních fondů, které je třeba zohlednit ve sdělení na jaře 2007. Saldo veřejných financí zahrnující tento dopad v souladu s aktualizovaným programem by bylo -5,6% HDP v roce 2004, -4,7% HDP v roce 2005, -4,6% v roce 2006, -4,1% v roce 2007 a -3,7% v roce 2008, zatímco hrubý státní dluh by byl 45,9% HDP v roce 2004, 47,9% v roce 2005, 51,2% v roce 2006, 52,1% v roce 2007 a 52,6% v roce 2008. 2 Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 3 Cyklicky očištěné saldo a strukturální saldo jsou stejné, jelikož jednorázová a jiná prozatímní opatření z programu jsou nevýznamná (0,04 % HDP v roce 2005 snižující schodek). 4 Prognóza útvarů Komise neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004 – 2007 ve výši 3,3 %, 3,6 %, 4,2 % a 4,5 %. Zdroj: Konvergenční program (KP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005. [3] Program obsahuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování. Nebyly poskytnuty údaje o zaměstnanosti vyjádřené počtem odpracovaných hodin a o produktivitě práce měřené podle počtu odpracovaných hodin nutného k vytvoření HDP. V programu nejsou údaje o výdajích vládních institucí v roce 2008 rozepsaných podle účelu. Chybí také rozdíly mezi stavem na pokladním účtu a účtech časového rozlišení a rovněž údaje o čisté akumulaci finančních aktiv. Chybějí údaje o celkových příjmech a výdajích v tabulce č. 7 (dlouhodobá udržitelnost). [4] Definice EDP (postupu při nadměrném schodku), všechny penzijní fondy klasifikované v rámci veřejných rozpočtů, revidované údaje [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Definice EDP (postupu při nadměrném schodku), všechny penzijní fondy klasifikované v rámci veřejných rozpočtů, revidované údaje [7] Program obsahuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování. Nebyly poskytnuty údaje o zaměstnanosti vyjádřené počtem odpracovaných hodin a o produktivitě práce měřené podle počtu odpracovaných hodin nutného k vytvoření HDP. V programu nejsou údaje o výdajích vládních institucí v roce 2008 rozepsaných podle účelu. Chybí také rozdíly mezi stavem na pokladním účtu a účtech časového rozlišení a rovněž údaje o čisté akumulaci finančních aktiv. Chybějí údaje o celkových příjmech a výdajích v tabulce č. 7 (dlouhodobá udržitelnost). [8] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).