ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

pověřuje svůj Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, aby spolu s Výborem pro zahraniční věci a zejména s podvýborem pro lidská práva obnovil vyšetřování „údajného převozu a nezákonného zadržování vězňů ze strany CIA v evropských zemích“ a aby do roka podal plenárnímu zasedání zprávu založenou na tom, že: — naváže na doporučení uvedená v jeho výše uvedeném usnesení ze dne 11. září 2012 o údajném převozu a nezákonném zadržování vězňů ze strany CIA v evropských zemích: navazující zpráva výboru Evropského parlamentu TDIP; — usnadní a podpoří vzájemnou právní pomoc a soudní spolupráci mezi vyšetřujícími orgány v souladu s lidskými právy a spolupráci mezi právníky zapojenými do práce na přijetí odpovědnosti v členských státech; — uspořádá slyšení se zapojením vnitrostátních parlamentů a právníků, aby vyhodnotili všechna minulá i probíhající parlamentní a soudní šetření; — uspořádá parlamentní vyšetřovací misi do těch členských států EU, v nichž údajně existovaly tajné věznice CIA, a zapojí do této mise všechny zainteresované politické skupiny; — shromáždí všechny relevantní informace a důkazy o možných úplatcích a dalších korupčních krocích spojených s programem CIA;
15.

konstatuje dále, že ačkoli – jak uvádí zpráva Komise – povinnost uvádět původ v podobě „EU/mimo EU“ by představovala méně nákladnou alternativu, výzkum provedený Evropskou organizací spotřebitelů (BEUC) pokrývající některé členské státy dospěl k závěru, že by to pro spotřebitele nepředstavovalo přijatelné řešení (8);
A.

vzhledem k tomu, že blogger a obhájce lidských práv Ráif Badawí byl obviněn z odpadlictví a trestním soudem v Džiddě odsouzen k 10 letům vězení, 1 000 ranám bičem a pokutě 1 miliónu SAR (228 000 EUR) poté, co vytvořil webové stránky „Svobodná saúdská liberální síť“, což bylo označeno za urážku islámu; vzhledem k tomu, že rozsudek Ráifu Badawímu také zakazuje používat sdělovací prostředky a cestovat do zahraničí po dobu 10 let od propuštění z vězení;
7.

vyzývá Turecko, aby bez úmyslného protahování umožnilo přístup do oblastí, které byly označeny za vojenské a o nichž existují informace, že se zde nacházejí pohřebiště pohřešovaných osob; zdůrazňuje, že turecké vojsko by mělo poskytnout staré vojenské mapy a podělit se o ně a že by mělo umožnit neomezený přístup do jeho archivů s cílem umožnit pátrání po dosud neodhalených pohřebištích;
4.

zdůrazňuje, že je nutné přijmout specializovanější opatření, která by vyřešila problém občanů EU, kteří odjíždějí bojovat na straně teroristických organizací do ciziny; potvrzuje, že i když lze v některých případech zahájit trestní stíhání, měla by být přijata i další opatření k prevenci radikalizace, která vede k násilnému extremismu, k znemožnění vycestování evropských a jiných zahraničních bojovníků a k řešení otázky zacházení s těmito osobami po jejich návratu zpět; vyzývá členské státy a Komisi, aby vypracovaly osvědčené postupy, které by se zakládaly na zkušenostech členských států, jež v této oblasti přijaly úspěšné strategie, akční plány a programy;
10.

zdůrazňuje, že by EU měla hrát vedoucí úlohu při monitorování předvolební situace a rovněž by měla zamezit jakémukoli ustupování od plnění stanovených závazků, které by mohlo mít závažný dopad nejen na demokratizační proces, ale rovněž na mír a bezpečnost v Burundi a v celé oblasti Velkých jezer;
25.

vítá rozhodnutí Rady Evropské unie zveřejnit směrnice pro jednání EU, jež se týkají probíhajícího jednání o TTIP mezi EU a USA; rovněž vítá rozhodnutí Komise zveřejnit více dokumentů EU o tomto postupu a umožnit širší přístupu k jiným dokumentům v souvislosti s jednáním o TTIP; má za to, že důraznější sledování transparentnosti v rámci jednání o TTIP posílilo úlohu veřejného ochránce práv coby strážce transparentnosti EU; podporuje výzvu veřejného ochránce práv k zaujetí transparentního politického přístupu a k zahájení informační kampaně v souvislosti s TTIP, kterou by měly evropské orgány naplnit; zavazuje se, že bude sledovat opatření vyplývající z výsledků konzultací o transparentnosti TTIP, mj. posouzením petic týkajících se této otázky, a to zejména s ohledem na možný dopad TTIP a jiných obchodních jednání na život evropských občanů;
U.

vzhledem k tomu, že ropný sektor je tradičně největším investičním lákadlem pro zahraniční investory v Egyptě, a vzhledem k tomu, že ropa je nejvýznamnější komoditou, kterou Egypt vyváží; vzhledem k tomu, že Egyptu bylo umožněno bezplatně přepravovat ropu ze států Perského zálivu s cílem podpořit novou vládu; vzhledem k tomu, že vláda přijímá ohlášený plán zrušit energetické dotace do pěti let počínaje červencem 2014, a vzhledem k tomu, že jejím záměrem je realizovat plán distribuce paliv prostřednictvím čipových karet v dubnu 2015 s cílem kontrolovat pašování ropy do sousedních zemí a zjistit přesné požadavky na palivo;
19.

opakovaně vyzývá vysokou představitelku, aby přehodnotila mandát mise Evropské unie pro pomoc na hranicích Libye (EUBAM), která je v současnosti pozastavena a přemístěna do Tuniska, s cílem zohlednit dramatickou změnu situace v zemi a navrhnout řádně koordinovanou misi společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), která by spolupracovala s OSN a regionálními partnery, pokud by došlo k politickému urovnání; domnívá se, že by mise SBOP měla usilovat o podporu provádění politické dohody, být přednostně zaměřena na reformu bezpečnostního sektoru (SSR) a na odzbrojení, demobilizaci a opětovné začlenění (DDR) a rovněž by měla řešit další naléhavé záležitosti související se správou; navíc je toho názoru, že vzhledem k přetrvávající válce v Libyi, prohlubování nestability a vážnému ohrožení evropské bezpečnosti by měla být mise SBOP připravena účastnit se koordinovaných akcí pod záštitou Rady bezpečnosti OSN, které mají za cíl situaci v Libyi stabilizovat;
7.

vyzývá EU, zejména v souvislosti s nadcházejícím zasedáním Rady v březnu 2015, aby zachovala svůj sankční režim, dokud Rusko nebude plně dodržovat a zejména uplatňovat své závazky přijaté v Minsku, a žádá Komisi, aby hledala způsoby, jak posílit solidaritu mezi členskými státy EU, pokud by krize s Ruskem měla pokračovat; zdůrazňuje, že je třeba přijmout jasně vymezený soubor ukazatelů, jejichž dosažení by mohlo vést k tomu, že by nebyla přijímána nová omezující opatření vůči Rusku nebo byla zrušena předchozí opatření, přičemž těmito ukazateli jsou: dodržování příměří, bezpodmínečné stažení všech ruských jednotek a Ruskem podporovaných ilegálních ozbrojených skupin a námezdných vojáků z Ukrajiny, výměna všech zajatců včetně Nadiji Savčenkové a obnovení kontroly Ukrajiny nad jejím celým územím, včetně Krymu; pokud by došlo k jakýmkoli dalším ruským akcím destabilizujícím Ukrajinu, vyzývá Evropskou radu, aby přijala další omezující opatření a rozšířila jejich rozsah tak, aby se vztahovala i na jaderné odvětví a jejich součástí bylo i omezení schopnosti ruských subjektů provádět mezinárodní finanční transakce; uvědomuje si, že EU musí být připravena podpořit hraniční členské státy, kterým by se mělo dostat stejné míry bezpečnosti jako všem ostatním členským státům;
—

s ohledem na aktualizovanou studii z roku 2012 ze dne 23. října 2014, která vyčísluje a analyzuje výpadek příjmů z DPH v členských státech EU-27 (Study to quantify and analyse the VAT Gap in the EU-27 Member States);
10.

zdůrazňuje skutečnost, že EFSI se musí soustředit na nové investice do oblastí, o něž mají investoři malý zájem, spíše než na nahrazování investičních prostředků, které by byly generovány jinde (efekt vytěsňování), či na vysoce ziskové investice, k nimž by jinak stejně došlo (efekt mrtvé váhy); vyzývá Komisi, aby do svého investičního plánu začlenila a podporovala sociální investice, které nejen generují finanční zisk, ale zároveň mají pozitivní vedlejší účinky v sociální oblasti, jako např. investice do lidského kapitálu, investice s výrazným dopadem na vytváření kvalitnějších a udržitelných pracovních míst či sociální začleňování a snižování chudoby, jako jsou systémy sociálního zabezpečení a sociální služby, či investice do sociální ekonomiky; opakuje svou výzvu, aby se realizoval balíček opatření v oblasti sociálních investic (SIP);
3.

znovu opakuje svůj postoj, že by se bilaterální otázky neměly používat k tomu, aby brzdily proces přistoupení; je toho názoru, že by neměly představovat překážku pro oficiální zahájení jednání o přistoupení, ale měly by být řešeny co nejdříve v procesu přistoupení; je si vědom nedodržování rozsudku Mezinárodního soudního dvora ze dne 5. prosince 2011 o uplatňování prozatímní dohody ze září 1995 jednou ze stran; vyzývá Řecko, aby potvrdilo svůj závazek přijatý podle Soluňského programu z roku 2003 a vytvořilo pozitivní prostředí pro urovnání dvoustranných sporů v duchu evropských hodnot a zásad; vyzývá k dalšímu pokroku včetně kontaktů mezi vládami na vysoké úrovni a ve dvoustranných vztazích s Bulharskem s cílem vyjednat dohodu o dobrých sousedských vztazích, která by řešila společné problémy; opakuje své znepokojení nad používáním historických argumentů v současné debatě se sousedy a vítá každé úsilí o společné oslavy sdílených dějinných událostí se sousedními členskými státy EU; zastává názor, že by to přispělo k lepšímu pochopení dějin a lepším sousedským vztahům;
7.

vyjadřuje znepokojení nad tím, že nové protesty by mohly vést k dalšímu násilí, které by jen prohloubilo propast mezi postoji vlády a opozice a ještě více by polarizovalo citlivý politický vývoj, který ve Venezuele probíhá; vyzývá zástupce všech stran a skupin venezuelské společnosti, aby ve svých činech i výrocích zachovávali klid; varuje před jakýmikoli kroky, které by mohly vést k napětí a ke zhoršení situace, což by mohlo mít za následek ztrátu legitimity demokratické opozice a její postavení mimo zákon nebo zrušení voleb;
17.

naléhavě vyzývá Radu, aby vůči Rusku rozvíjela jednotnou politiku zavazující 28 členských států EU a orgány EU předávat důrazné společné poselství o úloze lidských práv ve vzájemných vztazích mezi EU a Ruskem a o potřebě ukončit porušování svobody projevu, shromažďování a sdružování v Rusku; zastává názor, že uvedená strategie EU by měla usilovat o to, aby Rusko plně dodržovalo zásady OBSE, měla by jeho čelné představitele motivovat k tomu, aby Rusko vyvedli z politické a hospodářské izolace, do níž se samo uvrhlo;
6.

zdůrazňuje, že podle ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie mají jak Komise, tak členské státy povinnost učinit vše, co je v jejich silách, pro úspěch boje proti podvodům, korupci a všem ostatním formám protiprávní činnosti poškozujícím finanční zájmy Unie; připomíná, že zásadním předpokladem pro zabezpečení účinné ochrany finančních zájmů Unie je úzká spolupráce mezi Komisí a členskými státy a jejich koordinace a že je tedy nutné tuto spolupráci a koordinaci posilovat a zajistit, aby byla co nejúčinnější; upozorňuje na to, že ochrana finančních zájmů Unie vyžaduje přístup, který se stejnou měrou zabývá zdroji i výdaji;
9.

vítá První dohodu o zásadách normalizace vztahů, jíž bylo dosaženo v rámci dialogu na vysoké úrovni mezi předsedy vlád Srbska a Kosova dne 19. dubna 2013; vítá zapojení Srbska do procesu normalizace vztahů s Kosovem a naléhavě vybízí srbské úřady, aby v tomto procesu hrály konstruktivní úlohu a aby rozvíjely dobré sousedské vztahy, které mohou sloužit současně zájmům Srbska i Kosova; konstatuje, že tempo celkových jednání se zpomalilo, mimo jiné z důvodu předčasných voleb, které proběhly v Srbsku i v Kosovu; vítá vytvoření nové kosovské vlády jako důležitý krok pro obnovení dialogu na vysoké úrovni dne 9. února 2015, který vedl k dohodě o soudním systému v Mitrovici, a v této souvislosti také vítá konstruktivní úlohu srbské vlády, která vybízela zvolené zástupce srbské menšiny, aby se zúčastnili a přijali svou odpovědnost v rámci nové koaliční vlády v Prištině; vybízí Srbsko a Kosovo, aby pokročily v plném provádění již dosažených dohod, a to v dobré víře a v pravý čas, a vyzývá EU, aby zhodnotila, jak strany plní své závazky; vybízí srbské a kosovské úřady, aby dále normalizovaly své vztahy; vyzývá k vyvíjení setrvalého úsilí na obou stranách s cílem sbližovat společenství etnických Albánců a Srbů v Kosovu; zdůrazňuje, že rámec jednání vyžaduje, aby bylo pokroku v procesu normalizace vztahů s Kosovem podle kapitoly 35 dosahováno souběžně s pokrokem v celkových jednáních; zdůrazňuje, že kapitola 35 by měla být otevřena v rané fázi jednání; je přesvědčen, že úplná normalizace vztahů mezi Srbskem a Kosovem by usnadnila přistoupení Srbska k EU;
35.

konstatuje, že dokončení jednotného digitálního trhu by podle údajů obsažených ve studii „Náklady vyplývající z neexistence společného evropského postupu na jednotném trhu“ mohlo přispět k růstu HDP ve výši 0,4 % v období do roku 2020 (což představuje 520 miliard EUR v cenách roku 2014) a k vytváření pracovních míst ve výši zhruba 0,1 % do roku 2020, což odpovídá vytvoření více než 223 000 nových pracovních míst; je přesvědčen o tom, že řešení překážek v elektronickém obchodování, investice do širokopásmové infrastruktury a zavádění nových technologií, jako je např. 4G či 5G, je zásadní pro rozvoj digitálních řešení, neboť ta se opírají o rychlá a účinná spojení; domnívá se, že pro dokončení jednotného digitálního trhu do roku 2015 je zásadní přijetí obecného rámce EU na ochranu údajů a směrnice o bezpečnosti sítí a informací; žádá, aby se investice zaměřovaly na nápravu nerovného přístupu k širokopásmovému připojení a sítím 4G v EU;
22.

blahopřeje Švédsku, Belgii, Francii, Slovinsku, Dánsku a Spojenému království k dosažení barcelonských cílů a vyzývá ostatní členské státy, aby pokračovaly ve svém úsilí; vyzývá členské státy, aby postoupily za rámec barcelonských cílů a přijaly systematičtější a integrovanější přístup, který by společně uplatnily vnitrostátní a místní orgány v oblasti vzdělávání a služeb zajišťujících předškolní výchovu, a to zejména u velmi malých dětí ve věku do tří let; žádá Komisi, aby členským státům nadále poskytovala finanční podporu s cílem poskytnout rodičům finančně dostupné systémy péče o dítě, tj. zejména jesle, a rovněž k vytváření těchto struktur na pracovištích; je přesvědčen, že souladu mezi rodinným plánováním, soukromým životem a profesními ambicemi lze dosáhnout, pouze pokud dotyčné osoby mají v ekonomické a sociální oblasti skutečně svobodnou volbu a mohou se opřít o politická a ekonomická rozhodnutí na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU, aniž by z jejich rozhodnutí vyplývaly nějaké nevýhody, a pokud je k dispozici nezbytná infrastruktura, vyzývá členské státy, aby navýšily rozpočet určený na podporu dětí za účelem rozšíření veřejné sítě jeslí, školek a veřejných služeb poskytujících mimoškolní aktivity pro děti; žádá také Komisi, aby se v doporučeních pro jednotlivé země věnovala otázce nedostatku cenově dostupných zařízení péče o dítě;
8.

domnívá se, že pronásledování a věznění obránců lidských práv a představitelů opozice, k němuž nadále dochází v řadě členských zemí Rady pro lidská práva, poškozuje její důvěryhodnost; opakuje svůj postoj, že členové UNHRC by měli být voleni z členských států, které dodržují lidská práva, právní stát a demokratické zásady a které se rozhodly rozšířit stálá pozvání na všechny zvláštní procedury, a vyzývá členské státy, aby podpořily a schválily kritéria členství založená na dodržování lidských práv, která by se měla vztahovat na každý stát kandidující na zvolení do Rady OSN pro lidská práva; trvá na tom, že členské státy by měly podporovat transparentní, otevřený a konkurenční průběh volby členů UNHRC;
47.

zdůrazňuje, že v oblasti odvětví širokopásmového internetu příští generace mají bývalé monopoly závratný tržní podíl přesahující 80 %; připomíná, že účinná hospodářská soutěž je nejlepším motorem pro efektivní investice a že spotřebitelům poskytuje maximální možné výhody z hlediska výběru, ceny a kvality; vyzývá proto Komisi, aby řádně prosazovala předpisy EU v oblasti hospodářské soutěže, a to ex ante i ex post, a předcházela tak nadměrné koncentraci trhu a zneužívání dominantního postavení, neboť konkurenční tlak má zásadní význam pro to, aby mohli spotřebitelé co nejvíce těžit z vysoce kvalitních služeb za přijatelné ceny;
39.

domnívá se, že centrální banky po celém světě by měly aktivně pracovat na tom, aby se vyhnuly každé politice, která by mohla mít negativní dopad na ostatní; konstatuje, že některé centrální banky žádají jiné centrální banky, aby přijaly potenciální negativní dopady měnových politik dlouho poté, co jednostranně uplatnily vlastní politiky;
7.

vítá investiční plán pro Evropu, jenž je důležitým nástrojem k navýšení soukromých a veřejných investic; konstatuje, že plán má podnítit další investice, rozvíjet nové projekty, přilákat investory a obnovit důvěru; domnívá se však, že je příliš brzy na smysluplné hodnocení jeho skutečného dopadu; poukazuje na to, že posílení investic by nemělo být považováno za alternativu, ale spíše za doplněk reforem; trvá na tom, že prostředky z Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) by měly být využity na podporu projektů s ekonomickou návratností nebo projektů, které mají pozitivní bilanci z hlediska nákladů a přínosů; zdůrazňuje, že smyslem EFSI by nemělo být pouze nahrazovat projekty spolufinancované z evropských zdrojů za vnitrostátně financované projekty; zdůrazňuje, že evropské fondy by měly přinést dodatečné investice, nikoli pouze nahrazovat vnitrostátní investiční prostředky, které by byly použity na spotřebu; domnívá se, že investiční plán pro Evropu by se měl v první řadě soustředit na projekty s evropskou přidanou hodnotou, které zatím nejsou způsobilé získat financování od bank; zdůrazňuje význam regulačních prvků investičního plánu z hlediska zlepšení prostředí pro investice; konstatuje, že pro dosažení žádoucí přidané hodnoty má klíčový význam provádění investičního plánu Komise; zdůrazňuje, že investiční projekty musí být pečlivě vybírány, aby se předešlo tomu, že plán nepřinese kýžený růst a pracovní místa v Evropě; připomíná, že výsledky investičního plánu Komise by se měly velmi důkladně posuzovat, zejména pokud jde o to, na jakém základě byly projekty vybrány a upřednostněny, mj. aby se zamezilo privatizaci zisků a přenášení ztrát na celou společnost; zdůrazňuje vzájemnou závislost mezi aktivačním účinkem investičního plánu a skutečně realizovanými projekty; podtrhuje skutečnost, že cíl dosažení velkého aktivačního účinku by neměl být na úkor výběru projektů, který by měl zohledňovat i jejich zeměpisné umístění; zdůrazňuje potřebu zajistit vysokou kvalitu řízení a výběrového procesu; podotýká, že členské státy v ozdravném programu očekávají, že investiční plán výrazně posílí a usnadní získávání grantů a půjček pro malé a střední podniky, na něž krize dolehla nejvíce;
O.

vzhledem k tomu, že parlament Jižního Súdánu projednával návrh zákona o nevládních organizacích, který by omezil právo na svobodu sdružování, přičemž by zavedl povinnou registraci a zakázal činnost neregistrovaných nevládních organizací a kriminalizoval by dobrovolnické aktivity prováděné bez osvědčení o registraci;
213.

žádá lepší provádění Obecných zásad pro meziparlamentní delegace Evropského parlamentu o prosazování lidských práv a demokracie a vybízí k přezkumu zásad, který by měla ve spolupráci s podvýborem pro lidská práva provést Konference předsedů delegací; v této souvislosti doporučuje systematičtější transparentnější praxi, co se týče zdůrazňování lidskoprávních otázek, především v konkrétních případech uvedených v usneseních Parlamentu a v případě ohrožených laureátů a kandidátů Sacharovovy ceny, v průběhu cest delegací do třetích zemí a podávání písemných zpráv o krocích, které učinil podvýbor pro lidská práva, případně – je-li to z politického hlediska možné – v rámci konkrétních informačních schůzek;
5.

poukazuje na to, že má-li dojít k nezbytnému pokroku v jednáních, je důležité zajistit co nejširší účast v reformním procesu, na němž by se měla aktivně podílet občanská společnost; požaduje v tomto ohledu větší parlamentní dohled;
F.

vzhledem k tomu, že fenomén zahraničních bojovníků z Evropy, kteří cestují do různých míst za účelem boje v rámci džihádu, a bezpečností hrozba, kterou mohou po návratu do EU představovat, budou zřejmě existovat i v následujících letech; vzhledem k tomu, že podle zpráv opustily své domovy tisíce státních příslušníků EU, aby se jako zahraniční bojovníci zapojili do válečných konfliktů a násilných střetů, které vypukly v Sýrii, Iráku a Libyi, a že tito bojovníci ohrožují i bezpečnost občanů EU; vzhledem k tomu, že nedávné teroristické činy v Paříži a v Kodani spáchali státní příslušníci EU;
C.

vzhledem k tomu, že Evropská unie se zavázala k opětovné industrializaci Evropy prostřednictvím investic do udržitelnosti, konkurenceschopnosti a inovací a prostřednictvím podpory jejich principů, za účelem dosažení podílu průmyslové výroby ve výši alespoň 20 % HDP členských států EU do roku 2020; vzhledem k tomu, že Evropská rada se zavázala snížit do roku 2030 domácí emise skleníkových plynů alespoň o 40 %, zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů alespoň na 27 % a zvýšit energetickou účinnost nejméně o 27 % s cílem zvýšit tento cíl na 30 %; vzhledem k tomu, že MSP by měly nadále hrát důležitou úlohu při dosahování těchto cílů, protože 93 % (4) z nich již přijímají opatření na účinnější využívání zdrojů; vzhledem k tomu, že podle Komise lepší ekodesign, předcházení vzniku odpadů, recyklace a opětovné použití by mohly podnikům v EU přinést čisté úspory odhadované na 600 miliard EUR ročně, tj. 8 % ročního obratu, a zároveň snížit celkové roční emise skleníkových plynů o 2–4 %;
H.

vzhledem k tomu, že politika zaměřená na snižování škod souvisejících s alkoholem a na podporu odpovědné konzumace alkoholu, která by byla šitá na míru specifickému místnímu a regionálnímu prostředí, by vedla ke snížení zdravotní péče a sociálních výdajů souvisejících s přímými a nepřímými následky škod souvisejících s alkoholem, jako jsou například závislost na alkoholu, chronické nemoci, úmrtnost, domácí násilí a náklady spojené s alkoholem; vzhledem k tomu, že politika zaměřená na omezení škod souvisejících s alkoholem by neměla zahrnovat pouze zapojení zdravotnického sektoru, ale také příslušné zainteresované subjekty, včetně sdružení na podporu osob trpících alkoholismem, a měla by být v naprostém souladu se zásadami subsidiarity a otázkami zdraví ve všech oblastech politiky a současně zajistit významné zlepšení veřejného zdraví;
3.

důrazně podporuje evropskou integraci Bosny a Hercegoviny a domnívá se, že důsledné úsilí EU by se mělo zaměřit mimo jiné na sociálně-ekonomické otázky, podnikatelské prostředí, institucionální rámec, právní stát a správu věcí veřejných, prosazování práva, nezávislost soudnictví, boj proti korupci, reformu veřejné správy, občanskou společnost a mládež, přičemž by se neměly měnit podmínky pro přístup do EU; vyzývá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, Komisi a členské státy EU, aby nadále zaujímaly koordinovaný, konzistentní a soudržný postoj EU a prokázaly, že integrace Bosny a Hercegoviny do EU je jednou z priorit zahraniční politiky EU; zdůrazňuje, že EU by měla usilovat o soustředění všech dárců finančních prostředků s cílem podpořit účinné uplatnění nového přístupu EU a písemného závazku;
14.

naléhavě vyzývá členské státy a třetí země, aby stanovily co nejvyšší trestní sankce postihující obchodování s lidmi a převaděčství, a to jak do EU, tak i v rámci jejího území, a také osoby či skupiny, které vykořisťují zranitelné migranty v EU, a aby zároveň zajistily, aby nedocházelo ke stíhání osob, které přijdou na pomoc žadatelům o azyl a plavidlům v nebezpečí;
1.

vyjadřuje Albánii uznání za získání statusu kandidátské země; zdůrazňuje, že by to mělo být považováno za podnět k ještě intenzivnějšímu reformnímu úsilí; vyjadřuje svou trvající podporu procesu integrace Albánie do EU; je přesvědčen, že pro zvládnutí náročných úkolů týkajících se úspěšné konsolidace demokratické transformace a prosazování reforem souvisejících s EU jsou nezbytná konkrétní opatření a trvalé politické úsilí k jejich provádění; vybízí Albánii, aby v oblasti reforem souvisejících s přístupem k EU prokázala dosažení reálných výsledků;