Tato roční analýza růstu stanoví hospodářské a sociální priority pro Evropskou unii a její členské státy pro nadcházející rok. Magický trojúhelník podpory investic, provádění strukturálních reforem a zajišťování odpovědných fiskálních politik přináší výsledky. Tento přístup by měl pokračovat, vzhledem k různým fázím hospodářského cyklu, v nichž se členské státy nacházejí. Strukturální reformy, jejichž cílem je zkvalitnění trhů práce a sociální politiky, by měly napomoci tomu, aby pracovní síla získala potřebné dovednosti, a podpořit rovné příležitosti na trhu práce, spravedlivé pracovní podmínky, růst produktivity práce s cílem podpořit růst mezd, jakož i udržitelné a přiměřené systémy sociální ochrany. Směr by měl udávat evropský pilíř sociálních práv, který byl nedávno schválen na sociálním summitu v Göteborgu společným prohlášením orgánů EU. Účinné a spravedlivé systémy daní a dávek, jakož i efektivní a moderní veřejné instituce, doplněné pokud možno strukturami eGovernment, hrají klíčovou úlohu při vytváření vyváženého a uceleného souboru politik a měly by být prioritou.

Fiskální politiky by měly nalézt přiměřenou rovnováhu mezi zajištěním udržitelnosti veřejných financí, zejména snížením vysokého zadlužení, a podporou hospodářského oživení. Nízké náklady na financování mohou být pro vlády příležitostí, jak předsunout vysoce kvalitní investiční programy. Prioritou musí být nadále snížení vysoké míry zadlužení a opětovné vytvoření fiskálních rezerv. Vlády by měly zlepšit udržitelnost svých veřejných financí, zejména v případě vysoké míry zadlužení. Tomu by mohlo napomoci odstranění mezer v systémech zdanění nebo lepší zaměření výdajů. Zásadní význam má i nadále zkvalitnění struktury veřejných financí.

Nadále je třeba pokračovat v provádění probíhajících reforem. Současně je nutné pomocí dalších strukturálních reforem zajistit, aby se evropské hospodářství stalo stabilnějším, inkluzivnějším a odolnějším. Evropské ekonomiky a společnosti se musí stát méně zranitelnými a musí být schopny lépe reagovat na otřesy, a lépe schopny se přizpůsobovat dlouhodobým strukturálním změnám a využívat jich. Aby toho mohlo být dosaženo, musí hospodářské, finanční a fiskální politiky zajistit makroekonomickou stabilitu a minimalizovat vystavení vnějším či domácím otřesům. Efektivně fungující a flexibilní trhy výrobků, práce a kapitálu mají zásadní význam pro zajištění toho, aby zdroje byly využívány co nejproduktivněji. Zvýšení produktivity závisí na investicích, inovacích, vzdělání a kvalifikované pracovní síle. Lidé musí mít možnost v celém průběhu svého pracovního života využívat příležitosti a v případě potřeby se moci spolehnout na záchrannou sociální síť. Do poloviny roku 2018 by členské státy měly přijmout vhodná opatření k provedení doporučení Rady „Cesty prohlubování dovedností: nové příležitosti pro dospělé“, a to v souladu se závazkem učiněným při přijetí v prosinci 2016.

Evropské hospodářství nabírá v měnícím se politickém kontextu na síle. Růst předčil očekávání, nezaměstnanost klesá, investice se začínají zvyšovat a veřejné finance se zlepšují. Hospodářství v EU jako celku a hospodářství v eurozóně za posledních 18 čtvrtletí trvale roste v rámci oživení, které se nyní rozšířilo do všech členských států. Zaměstnanost roste a v druhém čtvrtletí roku 2017 mělo práci 235,4 milionu lidí, což je více, než kdykoli předtím. Od okamžiku, kdy se současná Komise ujala úřadu, bylo v EU vytvořeno 8 milionů nových pracovních míst, z toho 5,5 milionu v eurozóně. Míra nezaměstnanosti dosahuje v EU 7,5 % a v eurozóně 8,9 %, což jsou nejnižší úrovně za posledních devět, respektive osm let. Dlouhodobá nezaměstnanost a nezaměstnanost mladých lidí rovněž klesá. Stav veřejných financí se výrazně zlepšil a pomalu se znovu zvyšují investice. K těmto pozitivním trendům přispěly strukturální politiky spolu s podpůrnými makroekonomickými politikami.

Investice zvyšující produktivitu mají zásadní význam pro zajištění budoucích vyhlídek růstu. Cílené investice v oblastech, jako je infrastruktura, vzdělávání, odborná příprava, zdravotnictví, výzkum, digitální inovace a oběhové hospodářství mohou zvýšit jak produktivitu, tak zaměstnanost. Je však nutné zabránit vzniku bublin spojených s neefektivním umísťováním zdrojů. Jak hospodářská krize ukázala, je to důležité zejména v eurozóně, v níž jsou ekonomiky finančně více integrované a jsou vystaveny větším efektům přelévání. Dosáhnout toho může pomoci i silnější mikro- či makroobezřetnostní dohled.

Vyváženější obnovení rovnováhy v eurozóně by pomohlo zlepšit investiční prostředí. Všechny země by měly odstranit překážky bránící investicím, avšak k obnovení rovnováhy rovněž přispěje, když země eurozóny s vysokým přebytkem na běžném účtu budou více investovat. Soukromí investoři k investování potřebují atmosféru důvěry a jistoty. Obnovená strategie průmyslové politiky EU podpoří další soukromé investice prostřednictvím pobídek k využívání nových digitálních a klíčových základních technologií a snižování stávající nerovnováhy mezi riziky a výnosy.

Podpora investic prostřednictvím reforem

Členské státy by měly pokračovat v reformách s cílem podpořit investice, aktivovat veřejné finanční prostředky za účelem mobilizace soukromých investic a zlepšit podnikatelské prostředí. To by pomohlo posílit ekonomickou odolnost a mělo by to pozitivní dopad na dlouhodobou hospodářskou konvergenci a na snížení sociálních nerovností. Cílem reforem by mělo být zlepšení podnikatelského prostředí, zjednodušení daňového systému a jeho úpravy s cílem učinit jej příznivějším pro investice, zefektivnění veřejné správy a odstranění nepružností na trhu výrobků a trhu práce.

Silnější a efektivnější veřejné instituce mají zásadní význam pro budování odolných hospodářských struktur, které posílí investice a růst, a zároveň plně respektují právní stát. Investiční plán pro Evropu prokázal, že využívání finančních prostředků EU je účinnější v členských státech se silnými koordinačními a plánovacími strukturami. Tyto země bývají úspěšnější při zajišťování stabilního přísunu projektů. Plánovací struktury a koordinace by měly být posíleny a měla by být snížena administrativní zátěž pro investory. Země s efektivnějšími institucemi jsou rovněž většinou méně postiženy výkyvy růstu a závažnými výpadky produkce. Například účinné systémy soudnictví podporují podniky tím, že usnadňují vymahatelnost smluv a přispívají k boji proti korupci. Korupce v některých členských státech představuje překážku pro investice, vytváří nejistotu v podnikatelském prostředí, zpomaluje procesy a může způsobovat další náklady. Právní stát a zlepšení nezávislosti, kvality a účinnosti systémů soudnictví jsou klíčové pro vytvoření příznivého podnikatelského prostředí. Účinné insolvenční rámce umožňují restrukturalizaci a likvidaci firem, které nejsou životaschopné. Členské státy, u nichž je to nutné, by měly pracovat na postupném zlepšení svých institucí.

Integrace finančních trhů oproti ostatním srovnatelným ekonomikám stále značně zaostává. To je obzvláště kritické pro eurozónu, kde má při absenci interních směnných kurzů a výrazného veřejného sdílení rizik zásadní význam soukromé sdílení rizik. Dokončení bankovní unie, v níž snížení rizik jde ruku v ruce se sdílením rizik, musí postupovat rychleji. Makro finanční stabilita by značně posílilo přijetí společného jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí a společného systému pojištění vkladů, jakož i regulačních opatření navržených Komisí v listopadu 2016 a snížení velkého objemu znehodnocených aktiv, která jsou dědictvím krize. Po dokončení vytvoří bankovní unie a unie kapitálových trhů nezbytné podmínky pro rozsáhlejší přeshraniční poskytování finančních služeb a vyšší úroveň absorbování otřesů v eurozóně.

Silnější ekonomický růst a opatření pro jednotlivé země vedly k značnému zlepšení kvality aktiv bank v řadě členských států. Míra úvěrů v selhání obecně klesá, ačkoliv v řadě členských států zůstává vysoká a je i nadále překážkou ziskovosti bank, zejména u středních a malých bank. To zase ztěžuje financování reálné ekonomiky. Akční plán o úvěrech v selhání schválený v červenci 2017 by se měl začít okamžitě provádět.

Unie kapitálových trhů v sobě skrývá značný potenciál pro zlepšení přístupu k alternativním, potenciálně levnějším zdrojům financování. Posílila by kapacitu k absorpci otřesů v eurozóně prostřednictvím přeshraničního vlastnictví finančních aktiv. Její úspěch se bude odvíjet od míry politického odhodlání na straně Evropského parlamentu a členských států od toho, jak budou účastníci trhu využívat dostupné finanční a investiční příležitosti.

Je třeba zajistit větší transparentnost kapitálových toků. Komise nedávno navrhla nová pravidla transparentnosti pro zprostředkovatele, kteří svým klientům navrhují a doporučují strategie daňového plánování. To pomůže v boji proti vyhýbání se daňovým povinnostem. Do konce roku 2017 by EU měla mít společný seznam nespolupracujících jurisdikcí, který poskytne silnější nástroj pro zacházení se třetími zeměmi, které odmítají hrát podle pravidel. Komise bude rovněž nadále prosazovat zlepšení mezinárodního daňového rámce za účelem zajištění spravedlivého a účinného zdanění společností na celém světě a za účelem zajištění daňových základů členských států.

Obchodní a investiční činnosti, které přinášejí prospěch všem, musí být bezplatné, spravedlivé, vzájemně prospěšné a musí být založeny na rovných podmínkách. Komise prosazuje ambiciózní soubor obchodních jednání k otevření nových trhů jako klíčové hnací síly pro zajištění zaměstnanosti a růstu na domácí půdě a zajištění toho, aby celosvětový obchod byl založen na pravidlech. Je rovněž vyvíjeno úsilí v oblasti reformy nástrojů na ochranu obchodu, tak aby EU mohla účinně a rychle řešit nekalé obchodní praktiky a narušení trhu. Komise rovněž navrhla evropský rámec pro sledování přímých zahraničních investic z důvodů bezpečnosti nebo veřejného pořádku.

Investice, které zvyšují udržitelnost životního prostředí, mají potenciál podporovat produktivitu v celém hospodářství prostřednictvím účinnějšího využívání zdrojů a nižších nákladů na vstupy, přičemž snižují externí náklady a dopady. Podpora přechodu na oběhové hospodářství vytvoří nová pracovní místa ve službách v oblasti inovací, údržby a oprav, a v odvětvích zabývajících se navrhováním a výrobou nových, udržitelnějších výrobků. Potenciální specifické oblasti zahrnují veřejné zakázky, investice do odpadní a vodní infrastruktury, výstavbu, kritické suroviny, biopaliva a biochemické látky.

Co nejlepší využívání rozpočtových prostředků EU a členských států

Během hospodářské a finanční krize, kdy byly vnitrostátní rozpočty pod značným tlakem, se rozpočet EU ukázal být mocným nástrojem k podpoře investic do soudržnosti, konektivity EU (odvětví dopravy, energetiky a digitální odvětví), inovací, životního prostředí a podpory malých a středních podniků. V některých členských státech byl či stále je hlavním zdrojem investic. Zásadní úlohu při stimulování soukromých investic sehrál Evropský fond pro strategické investice (EFSI). Tím se ukázalo, že rozpočet EU dokáže rychle reagovat na nové výzvy a vytvořit značný pákový efekt . Současně zavádění těchto fondů prokázalo, že jejich reálný dopad se neprojeví, pokud nebudou rovněž odstraněny ostatní překážky.

Od listopadu 2017 investiční plán pro Evropu již ve všech 28 členských státech mobilizoval další investice ve výši 251,6 miliardy EUR. To představuje 79,8 % původního cíle ve výši 315 miliard EUR. Nařízení o EFSI 2.0 prodlouží fungování fondu do konce stávajícího víceletého finančního rámce v roce 2020. Zvýší záruku EU z 16 miliard na 26 miliard EUR a kapitál Evropské investiční banky z 5 miliard na 7,5 miliardy EUR. Tím by měly být do roku 2020 mobilizovány soukromé a veřejné investice ve výši 500 miliard EUR.

Veřejné a soukromé investice mají zásadní význam pro zvýšení potenciálního růstu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Pro zlepšení obchodních činností firem a jejich produktivity je potřebná fyzická a jiná infrastruktura. Větší příspěvek soukromého sektoru k rozvoji lidského kapitálu a projektům infrastruktury by doplnil a aktivoval podporu veřejného sektoru. Do budoucna by bylo vhodné vytvořit finanční rámec, jenž podpoří investice a mobilizaci soukromého kapitálu, který rovněž umožní kombinaci finančních nástrojů a grantů za účelem pomoci zahájení realizace projektů.

Investice do vysoce kvalitního vzdělávání, odborné přípravy, růstu produktivity práce a aktivních politik na trhu práce mají zásadní význam pro posilování postavení lidí a jejich začlenění na trh práce, což je stále ten nejlepší prostředek, jak se vymanit z chudoby a sociálního vyloučení. Je nezbytné vybavit lidi odpovídajícími dovednostmi a poskytnout jim podporu na měnícím se trhu práce. Obzvláště nezbytné je rozvíjení digitálních dovedností.

Evropané potřebují dostupné, přístupné a kvalitní služby. Zásadní význam pro zajištění rovných příležitostí pro všechny mají služby, jako je péče o děti, mimoškolní péče, vzdělávání, odborná příprava, bydlení, zdravotní služby a dlouhodobá péče. Důležité jsou rovněž odpovídající sociální bydlení a další pomoc v oblasti bydlení. Patří sem rovněž ochrana zranitelných osob před neoprávněným nuceným vystěhováním a zabavením majetku, jakož i řešení problému bezdomovectví.

3.Strukturální reformy pro růst podporující začlenění, zesílenou konvergenci a konkurenceschopnost

Strukturální reformy jsou zásadní pro to, aby se ekonomika mohla vypořádat s otřesy, přizpůsobit se dlouhodobým strukturálním změnám a zlepšit sociální výsledky. V mnoha zemích ekonomická krize odhalila neexistenci odpovídajících struktur a potřebné flexibility, které by umožnily bezproblémové zvládnutí otřesů a vytvoření podmínek pro rychlé hospodářské oživení. Strukturální reformy by měly zohledňovat distribuční účinky na různé společenské skupiny a regiony. To pomůže posílit odolnost a konkurenceschopnost ekonomik a umožní jim to návrat k dlouhodobému růstu s pozitivními sociálními a hospodářskými výsledky a ke konvergenci.

Odpovídající návaznost a vhodné kombinace strukturálních reforem mají zásadní význam pro snížení jejich krátkodobých nákladů a maximalizaci jejich dlouhodobých přínosů v podobě zvýšené produktivity a růstového potenciálu. Některé strukturální reformy mohou vyvolat krátkodobé náklady závislé na výkonu a distribuční účinky, které by měly být zohledněny při jejich přípravě a provádění. Celková účinnost reforem trhu práce a reforem trhu výrobků je obvykle vyšší, pokud jsou součástí dobře promyšleného balíčku. Reformy veřejné správy a podnikatelského prostředí mají navíc minimální krátkodobé náklady a mohou být účinné v kterémkoli okamžiku hospodářského cyklu, což představuje pádný argument pro jejich provádění. Budování integrity a transparentnosti ve veřejných správách, včetně provádění účinné politiky v oblasti předcházení korupce, má zásadní význam pro poskytování vysoce kvalitních služeb pro podniky a občany.