EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.12.2011 
SEK(2011) 1513 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
Návrh 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o evropských fondech sociálního podnikání 
{KOM(2011) 862 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1512 v kone čném znění}  
 
 1    1. ÚVOD 
Toto posouzení dopad ů se týká sociálních podnik ů a jejich financování soukromými 
investičními fondy. 
 Sociální podniky jsou subjekty, jejichž primárním cílem je p ůsobit se sociálním dopadem. 
Přinášejí inova ční řešení pro sociální či ekologické problémy. Finan ční zisky se vracejí zp ět 
do podniku: obchodní forma poskytuje p řístup k soukromým financím a udržitelné základy 
pro podnik. Sociální podnikatelé zpra vidla také spravují svoje podniky zodpov ědným a 
transparentním zp ůsobem, zejména prost řednictvím zapojení svých pracovník ů, zákazník ů a 
zainteresovaných stran ovlivn ěných jejich podnikatelskou činností. 
 Počet sociálních podnik ů významn ě roste. V EU do této kategor ie spadá již zhruba 10 % 
podniků, které mají 11 milion ů placených zam ěstnanců. Jejich zam ěření na sociální a 
ekologické inovace znamená, že tyto podniky jsou ze své podstaty klí čem k inteligentnímu, 
udržitelnému r ůstu podporujícímu za členění. Zásadní d ůležitost takového r ůstu vyplynula z 
konzultací Aktu o jednotném trhu, který ozna čil sociální podniky za jeden z 12 „základních 
nástrojů“ pro účinné nové fungování jednotného trhu. 
 I když jsou investi ční fondy klí čovým pohonem pro financov ání sociálních podnik ů, neboť 
mohou rozší řit a prohloubit dostupné fi nancování, jednání se zú
častněnými stranami ukázala, 
že tyto fondy nenapl ňují svůj potenciál. Rozt říštěnost vnitrostátních pravidel a nedostate čně 
zřetelný přístup k takovým fond ům v rámci EU podkopává jejich vznik, čímž zabra ňuje 
rozvoji velkého odv ětví sociálního podnikání a zp ůsobuje, že se toto odv ětví rozvíjí 
nerovnom ěrně. 
 Toto posouzení dopad ů proto zkoumá možnosti jak zajistit, aby takové fondy mohly ú činně a 
efektivně naplňovat svůj potenciál. Vzhledem k tomu, že odv ětví správy aktiv v EU 
spravovalo v roce 2010 aktiva v hodnot ě více než 8 000 miliard EUR, úsilí o zlepšení 
příspěvků do tohoto odv ětví pro financování sociálních podnik ů by mohlo v budoucnu p řinést 
velké zisky.  
2. V
 ČEM JE PROBLÉM ? 
Sociální podniky jsou často závislé na grantech. Avšak investi ční fondy, které jim mohou 
pomoci toto řešit, jsou zpravidla velmi malé (o objemu p řibližně 10 až 20 milion ů EUR), a 
proto neposta čují a jejich rozmíst ění v rámci EU je nejednotné (velmi řídké rozmíst ění se 
shluky v jednom či dvou členských státech). Na druhé stran ě pro investory snažící se o 
zaměření na sociální podniky či sociální ekonomiku EU m ůže být složité ur čit  investiční 
fondy, které jsou pro n ě dostupné, a d ůvěřovat jim: matoucím zp ůsobem nar ůstají konkurující 
si značky a ozna čení fondů, jejichž smyslem je nabízet inve stice do sociálního podnikání. Pro 
fondy je velmi nákladné získat p řístup k zahrani čním investor ům kvůli roztříštěnosti pravidel: 
fondy jsou rozdrobeny a na menších trzích je obtížné je rozp ohybovat pro dosažení 
životaschopné velikosti. Úrove ň získávání zdroj ů ze zahrani čí je v současné době nízká 
(odhaduje se na mén ě než 4 %).  
 Příčinou všech t ěchto problém ů jsou specifické vlastnosti sociálních podnik ů
: to, že plní 
sociální cíle na základ ě podnikatelských prost ředků, vytváří nové výzvy pro investory, fondy 
a zprostředkovatele finan čních služeb a také pro regulátory. Posouzení dopad ů identifikovalo 
tři hlavní p říčiny problém ů. 
 
 
 2    Hlavní příčina č.1: nedostatek srozumitelných a porovnatelných informací  
 
Pro investory je obtížné využívat inform ace o sociálních investicích a fondech zam ěřujících 
se na sociální podniky. Poc hopení a porovnání investi čních propozic je p řehnaně 
komplikované, p řičemž vznikají konkuren ční, rozporné a p řekrývající se pojmy, ozna čení a 
pojetí. Tato ozna čení, která se rozvíjejí na základ ě samoregulace, nefungují v rámci celé EU a 
nepomáhají investor ům zaměřujícím se zejména na sociální podniky ur čit vhodné fondy a 
pochopit a porovnat nabídky t ěchto fond ů. 
 
Hlavní příčina č.2: měření či posouzení sociálních p řínosů je obtížné  
 
Poskytování informací o sociálních dopadech investor ům je zásadní otázka, která souvisí se 
sociálním posláním sociálních podnik ů. Vzniká p řemíra nástroj ů pro posouzení a analýzu 
sociálních dopad ů či výkonnosti. Konkuren ční, rozporné a p řekrývající se p řístupy zvyšují 
náklady pro podniky a fondy a pr o investory je tak obtížn ější porovnat r ůzné fondy či 
sledovat, jak dob ře investice, které u činili, dosahují slíbe ných sociálních dopad ů.  
 
Hlavní příčina č.3: nedostate čné přizpůsobení struktur fond ů potřebám sociálních podnik ů 
 
Vnitrostátní pravidla a pravidla EU, kterými se řídí struktury fond ů, používaná pro fondy 
zaměřující se na sociální podniky, nejsou vždy dob ře uzpůsobena pot řebám těchto fond ů a 
roztříštěnost těchto pravidel zt ěžuje činnost v zahrani čí. To vede k nejistot ě správců fondů, k 
nárůstu rozdílných forem fond ů a přístupů v rámci EU, a tím také k mén ě účinnému a 
efektivnímu trhu pro takové fondy v EU.  
3. PROČ BY MĚLA EU JEDNAT A JAKÉ BY BYLY NÁSLEDKY NEP ŘIJETÍ OPAT ŘENÍ 
Pokud EU nebude jednat, mohlo by to zabránit rozvoji sociálních podnik ů jako 
důvěryhodného modelu v rámci Evropy. Investi ční fondy zam ěřující se na sociální podniky 
by nedosáhly objemu pot řebného pro u činění změny, čímž by připravily sociální podniky o 
heterogenní a pružné financování. Navíc by p řetrvalo nerovnom ěrné geografické rozší ření 
fondů.  
 Orgány dohledu na vnistrostátní úrovni by m ěly nedostate čné vodítko pro to, jak posuzovat 
fondy, které cht ějí financovat sociální podniky. Histor ická zkušenost Komise v oblasti 
investičních fond ů a nedávná zkušenost získaná v oblasti fond ů rizikového kapitálu říká, že 
nedostatek koordinace v EU by pro řešení identifikovaných problém ů vznikly odlišné 
přístupy, ať už samoregula ční či na úrovni vnitrostátních pravidel. K tomu by došlo zejména 
ve vztahu k definici sociálních investi čních fond ů a transparentním opat řením nezbytných pro 
tyto fondy.   Všeobecný a jednotný rámec pro toto odv ětví v rámci EU m ůže být stanoven pouze na úrovni 
EU; to by bylo ú činné pro získání srozumitelnosti a zam ěření se na životní fázi rozvoje 
odvětví. Včasná, pečlivě vyrovnaná opat ření jsou pravd ěpodobn
ě účinnější než pozd ější 
intervence. 
4. CÍLE 
Obecným cílem je zajišt ění toho, aby sociální podniky a podnikání byly schopny pln ě 
přispívat k cíl ům růstu v EU v oblasti prac ovních míst, sociálního za členění a soudržnosti. 
Sociální podniky jsou klí čovým stimulem takového r ůstu a jejich podpora v budoucnosti 
zajistí inteligentn ější,  udržiteln ější ekonomiku EU podporující za členění. 
 
 3    Konkrétn ěji by investo ři měli být schopni d ůvěřovat investi čním fondům, které se zam ěřují na 
sociální podniky, tyto fondy by m ěly být schopny získávat investice od investor ů nákladov ě 
efektivním zp ůsobem v rámci celé EU a sociální podniky samy o sob ě by měly být schopny 
efektivně získávat kapitál. 
Pro dosažení t ěchto specifických cíl ů lze identifikovat t ři operační cíle zam ěřující se na 
příčiny problém ů vymezených výše: 
- zlepšit srozumitelnost a porovnatelnos t nabídek sociálních investic; 
- zlepšit nástroje pro posouzení a analýzu sociálních dopad ů a 
- zajistit přiměřenost a ú činnost rámc ů regulace v celé EU, aby bylo maximalizováno 
získávání zdroj ů pro fondy sociálního podnikání.  
5. MOŽNOSTI  
Možnosti byly identifikovány a posouzeny pro každý z opera čních cílů odděleně, nicméně 
jsou kumulativní a do ur čité míry vzájemn ě závislé. Po čáteční možnosti byly také posouzeny 
v souvislosti s optimálním zp ůsobem vymezení investor ů, pro které by byly vytvo řeny další 
možnosti. 
Všeobecné – Možnosti zp ůsobilých investor ů 
Popis možností 
G1 Žádné další opat ření. 
G2 Povolit investice od ur čitých investor ů s vysokým čistým jměním a dalších 
profesionálních investor ů podle pravidel stanovených v MiFID. 
G3 Sladit s pravidly MiFID o profesionálních investorech. 
G4 Zahrnout drobné investory masového trhu. 
 
Investiční trh zam ěřující se na sociální podniky má v sou časné době většinou podobu 
institucionálních fond ů, přičemž mnoho finan čních prost ředků pochází od jedinc ů s vysokým 
čistým jměním a neformálních investor ů jako na trhu rizikového kap itálu. To je zejména kv ůli 
rizikovému profilu a likvidit ě takových investic – p ředstavují dlouhodobý závazek. Avšak v 
budoucnu by r ůst mohl být nejsiln ější u drobných investor ů masového trhu. 
 Pro zajišt ění účinného provedení stávajícími investory a pro zajišt ění proporčního režimu a 
vzhledem k sou časnému vývoji trhu se v této fázi  preferuje možnost G2. Budoucí p řezkum by 
však měl zvážit možná opat ření pro rozší ření přístupu drobných investor ů. 
 
A – Možnosti zlepšení sroz umitelnosti a porovnatelnosti 
Popis možností 
 
 4    A1 Žádné další opat ření. 
A2  Vytvo řit nezávazný p řístup k informacím, které by m ěly být poskytovány o investicích 
zaměřujících se na sociální podniky. 
A3 Vytvo řit označení či značku EU pro fondy sociálního podnikání (EFSP) spole čně se 
souvisejícími opat řeními pro transparentnost.  
 
Obě možnosti A2 a A3 by mohly zlepšit sr ozumitelnost a porovnatelnost informací o 
sociálních investicích zam ěřujících se na sociální podniky. Možnost A2 by sledovala 
nezávazné kroky za tímto cílem a snažila by se usnadnit koordinaci samoregula čních a 
vnitrostátních postup ů, zatímco možnost A3 by vytvo řila přístup EU zavedením ozna čení 
(„evropský fond sociálního podniká ní”) se souvisejícími standa rdy kvality, které by mohly 
být používány pouze fondy spl ňujícími spole čné informa ční povinnosti a spole čný profil 
fondu (tj. p řevažující investice do sociálních podnik ů). V rámci možnosti A3 by mohl být 
zřízen spole čný rámec pro informace o druzích sociálních podnik ů, do kterých budou 
jednotlivé fondy investovat, a o podpo ře nabízené vybraným sociálním podnik ům. Byly by 
také poskytovány informace o možných dopadech investic.   Zatímco ozna čení podle možnosti A3 vyžaduje úsilí pro zajišt ění toho, aby bylo d ůrazně 
prosazováno a nezneužíváno, mohl o by být nejlepší možností, jak zlepšit srozumitelnost a 
porovnatelnost informací a d ůvěru vůči investičním fondům zaměřujícím se na sociální 
podniky. Poskytlo by to pevnou „záruku spolehlivosti“ pro ur čené odvětví sociálních 
podniků. Preferovala by se proto možnost A3.  
 
B – Možnosti zlepšení nástroj ů pro posouzení a analýzu sociálních dopad ů 
Popis možností 
B1 Žádné další opat ření. 
B2  Vytvo řit fórum či skupinu zainteresovaných stran pr o koordinaci rozvoje nástroj ů pro 
sociální dopady. 
B3 Zahájit studii hodnotící možné p řístupy k posouzení a analýze sociálních dopad ů pro 
investiční fondy.  
B4 Stanovit spole čný přístup k měření sociálních dopad ů v rámci EU. 
Možnost B4 byla zamítnuta kv ůli rizikům pro stanovení standardu v této fázi. Vznikající a 
vyvíjející se povaha nástroj ů pro posuzování a analýzu sociálních dopad ů vede k názoru, že 
by byly nejlepší možnosti zam ěřené přímo na podporu a usnadn ění dalšího výzkumu a 
dialogu. Možnosti B2 a B3 byly preferovány ob ě. (Vzájemn ě se nevylu čují). Všimn ěte si, že 
zatímco možnost A3 je na t ěchto možnostech nezávislá, jejich vývoj by mohl v budoucnu 
přispět k dalším standardizacím zve řejňování podle možnosti A3. 
 
C – Zajistit, aby rámce v oblasti regulace v celé EU byly p řiměřené a účinné pro 
maximalizaci získávání zdroj ů pro sociální investi ční fondy 
 
 5    Popis možností 
C1 Žádné další opat ření. 
C2  Popo řit rozvoj fond ů zaměřujích se na sociální p odniky podle stávajících rámc ů. 
C3 Rozvíjet cílené zm ěny stávajících rámc ů. 
C4 Vytvo řit samostatný režim EU zahrnující pr ůkaz EFSP. 
 
Možnost C2 byla zamítnuta. St ávající rámce EU nejsou uzp ůsobeny pro vznikající pot řeby 
financování sociálních firem, a tak by tento p řístup, který by m ěl velmi malé dopady na 
náklady, byl také velmi omezený, co se tý če účinnosti. Možnost C4 byla up řednostněna před 
možností C3, nebo ť vykázala v ětší účinnost při podpoře fondů sociálního podnikání; dopady 
na náklady u t ěchto dvou možností by byly velmi podobné (liší se zejména ohledn ě právních 
forem spíše než obsahu opat ření). 
 
Shrnutí celkového návrhu 
 
Nejednotná pravidla podle mož nosti C4 by se kombinovala s opat řeními pro transparentnost a 
označením jako u možnosti A3 s cílem založit spole čné pojetí fond ů sociálního podnikání v 
EU. K zajišt ění účinného provedení by správci fond ů měli mít možnost uvád ět označené 
fondy na trh v rámci EU po dokon čení jednoduchého registra čního postupu (to by za tímto 
účelem nabídlo správc ům fondů průkaz, který neobdrží podle MiFID). Každý fond by musel 
investovat p řevážně do sociálních podnik ů a vyvarovat se využití pákového efektu. Platila by 
některá základní pravidla chování a orga nizace manažera a bylo by nezbytné podniknout 
kroky pro podávání zpráv a transparentnost, v četně sociální výkonnosti fond ů. Vyžadovalo by 
se, aby příslušné úřady členských stát ů dohlížely na fondy a vymazaly z rejst říku správce, 
kteří pravidla nedodržují.  
 
Přístup je postupný a díl čí a v budoucnu umož ňuje větší standardizaci opat ření v oblasti 
sociální výkonnosti a možné rozší ření na drobné investory. Krom ě toho se ohledn ě opatření 
pro transparentnost p ředpokládá druhá úrove ň prováděcích opatření, která budou p ředmětem 
dalšího posouzení dopad ů.  
6. DOPADY NAVRHOVANÉHO P ŘÍSTUPU  
Přínosy 
 
V rámci postupného p řístupu ke vznikajícímu segmentu trhu se na po čátku očekávají díl čí 
přínosy, avšak s potenciálem pro významn ější přínosy v pr ůběhu času při rozvoji trhu.  
 Je pochopiteln ě obtížné vy číslit rozsah bezprost ředních a budoucích p řínosů. Zvýšená d ůvěra 
v odvětví, účinnější získávání zdro ů ze zahrani čí a zřetelnější vymezení investic sm ěřujících k 
sociálním podnik ům od ostatních investic by mohly pomoci fond ům a vedly by k silným 
přílivům kapitálu, lepšímu zem ěpisnému rozložení a životaschopnosti fond ů a rozvinut ějšímu 
ekonomickému systému schopnému sníž it náklady pro sociální podniky. 
 
 
 6    Obnovená d ůvěra, přístup k fond ům a porovnatelnost invest ic by pomohly investor ům  účinně 
umístit jejich kapitál a v širším m ěřítku snížit možnost špatného prodeje a ztráty d ůvěry 
sociální investice.  Takové dopady na fondy a investory by zajisté pomohly sociálním podnik ům – podpo řily by 
pokračující vývoj odv ětví a škálu a udržitelnost dost upných financí. Prospívající odv ětví 
sociálních podnik ů v rámci EU by p řispělo k inteligentn ějšímu, udržitelnému r ůstu 
podporujícímu za členění. Vyšší soukromé investice do sociálních podnik ů by také snížily 
daňovou a jinou zát ěž pro veřejné finance. 
 
Náklady  
Je pravděpodobné, že kv ůli opatřením zajiš ťujícím transparentnost a podávání zpráv vzniknou 
fondům určité náklady na dodržová ní související se zm ěnami systém ů a postupů při sběru a 
poskytování informací a náklady na zve řejňování informací. Rychlejší získávání zdroj ů ze 
zahraničí by snížilo náklady pro fondy, které o toto usilují. Nebo ť
 náklady nesou pouze ti, kdo 
hledají přístup k novému ozna čení sociálního investi čního fondu EU a s tím souvisejícímí 
právy na základ ě průkazu, a tak odpovídají podnikatelským p říležitostem, které nový rámec 
otvírá.   Nové požadavky by také mohly nep římo ovlivnit sociální podni ky jako takové; mohly by se 
také objevit náklady vz tahující se k požadavk ům na podávání zpráv a údaje nezbytné pro lepší 
transparentnost fond ů a mohly by obsahovat související náklady na systémy či sběr dat. 
Avšak je pravd ěpodobné, že takové náklady budou absorbovány podnikáním jako obvyklé 
náklady vztahující se k procesu p řípravy na investice. Lepší koordinace opat ření v rámci EU 
by také m ěla poskytnout p říležitost pro snížení p řekrývajících se či konkurujících si krok ů a 
měla by vést k racionáln ějšímu ekonomickému systému sociálních podnik ů. 
 Je možné, že nová opat ření povedou k ur čitému přemístění investic z jiných typ ů sociálních 
investičních fond ů či filantropických dar ů, avšak existuje jen málo d ůkazů o rozsahu 
jakéhokoli takového dopadu, který by mohl být o čekáván.  
 
Sledování a hodnocení  
Bude třeba učinit významné kroky p ři budoucím sledování a hodnocení, obzvláš ť vzhledem k 
dílčímu dopadu opat ření. 
 Dopad opat ř
ení zde identifikovaných ve vztahu k ú činnosti trhu, v četně vztahu k úrovním 
provedení nového rámce, získávání zdroj ů ze zahrani čí a velikosti a náklad ům fondů 
sociálního podnikání v EU, bude pot řebovat pe člivé sledování, aby v budoucnu bylo možné 
vyladění rámce. Bude pot řeba posuzovat nep římé náklady pro sociální podniky, v četně 
jakýchkoli vliv ů na podniky, které t ěží z opatření ve srovnání s t ěmi, jimž opat ření nic 
nepřinášejí, a zem ěpisné rozmíst ění fondů. Sledování úrovn ě dodržování opat ření na 
vnitrostátní úrovni a úr ovni EU bude také d ůležité.  
 Zdokonalení opat ření pro posouzení sociálních a ekologi ckých metodik bude hlavní oblastí 
pro další práci. 
7. Z
ÁVĚRY 
Toto posouzení dopad ů slouží jako podpora pro kroky EU p ři vytváření koordinovaného a 
soudržného rámce EU pro investi ční fondy, které se zam ěřují na sociální podniky. Nedostatek 
 
 7    důvěry v propozice sociálních investic brzdí rozvoj fond ů podporujících sociální podniky a 
nedostate čně rozvinuté režimy fond ů a neúčinnost přeshraničního přístupu k investor ům 
zabraňují růstu. 
 Toto posouzení dospívá k záv ěru, že pro řešení těchto problém ů je nejefektivn ějším a 
nejúčinnějším přístupem výlu čný rámec evropského sociálního investi čního fondu, který 
poskytuje práva na základ ě průkazu pro správce t ěchto fond ů. Pro dosažení úsp ěchu musejí 
takové fondy investovat p řevážně do sociálních podnik ů a musejí poskytovat srozumitelné a 
efektivní informace, v četně údajů o sociální výkonnosti. 
 
Tím, že bude nyní jednat, m ůže Komise pomoci r ůstu odvětví sociálních podnik ů, stimulovat 
a rozšířit výběr investic v rámci EU a zv ětšit objem kapitálu, kt erý fondy, jež investují do 
sociálních podnik ů, mohou poskytnout. To prosp ěje EU, která se významn ě
 zavázala 
sociálním podnikatel ům a k inteligentnímu udržitelnému r ůstu podporujícímu za členění