Co se týká práva obchodních společností a směrnice 2009/101/ES, tato směrnice již byla v členských státech provedena. Navrhované změny směrnice 2009/101/ES vytvářejí nový soubor pravidel vztahujících se na jednoznačně vymezenou kategorii společností a svěřenských fondů, jež zohledňují a doplňují pravidla obsažená v revidované čtvrté směrnici pro boj proti praní peněz a mají zajistit větší transparentnost společností. Jelikož mají jinou oblast působnosti, musí být tato nová pravidla zahrnuta do směrnice 2009/101/ES, aby byly zajištěny potřebné křížové odkazy na čtvrtou směrnici pro boj proti praní peněz.

Datum provedení čtvrté směrnice pro boj proti praní peněz a vstupu nařízení (EU) 2015/847 v platnost bylo stanoveno na 26. června 2017. Komise však členské státy vybídla, aby stanovily dřívější datum provedení čtvrté směrnice pro boj proti praní peněz, a v tomto návrhu je uvedené datum změněno na 1. ledna 2017. Navrhované změny se týkají vybraných záležitostí, k jejichž řešení již mohly být členské státy vyzvány v rámci probíhajícího procesu provedení ustanovení čtvrté směrnice pro boj proti praní peněz ve vnitrostátním právu. Všechna opatření mají posílit účinnost stávajícího systému pro boj proti praní peněz a financování terorismu a byla navržena tak, aby jej soudržně doplňovala. Návrh tudíž stanoví pravidla, která vycházejí ze zkušeností členských států s provedením a uplatňováním čtvrté směrnice pro boj proti praní peněz (zřízení centrálních registrů), reagují na žádosti subjektů, které pravidla fakticky uplatňují (určení nových povinných osob, zmocnění vnitrostátních finančních zpravodajských jednotek, harmonizace přístupu k vysoce rizikovým třetím zemím), a zohledňují nejnovější trendy, jež byly zaznamenány v boji proti praní peněz a financování terorismu (lepší přístup k informacím o skutečném vlastnictví). Návrh jako takový stanoví rámec, který by měl umožnit, aby byly právní řády členských států aktuální a mohly lépe čelit stávajícím výzvám. Vzhledem k již přijatým závazkům by členské státy měly být s to urychlit provedení těchto ustanovení ve vnitrostátním právu.

Stávající právní rámec, který finančnímu systému umožňuje předcházet financování terorismu, byl zřízen na úrovni Unie. Zlepšení stávajícího právního rámce nemohou dosáhnout členské státy samostatně. Důkladná kontrola subsidiarity byla provedena v rámci přijímání čtvrté směrnice pro boj proti praní peněz. Jelikož financování organizované trestné činnosti a terorismu může poškodit stabilitu a pověst finančního sektoru a ohrozit vnitřní trh, mohla by mít opatření přijatá pouze na vnitrostátní úrovni nepříznivé dopady na jednotný trh v EU: neexistence koordinovaných pravidel v členských státech, která mají chránit jejich finanční systémy, by nemusela být v souladu s fungováním vnitřního trhu a mohla by mít za následek roztříštěnost. Vzhledem k přeshraniční povaze teroristických hrozeb musí být oblast působnosti navrhovaných pravidel na úrovni Unie dostatečně sladěná, soudržná a jednotná, aby byla tato pravidla skutečně účinná.

Pokud jde o určení poskytovatelů služeb výměny mezi virtuálními měnami a fiat měnami jakožto povinných osob, navrhované změny dodržují zásadu proporcionality. Aby mohly příslušné orgány sledovat podezřelé transakce s virtuálními měnami a současně aby byla zachována inovativní zlepšení, jež tyto měny zajišťují, je vhodné stanovit jako povinné osoby podle čtvrté směrnice pro boj proti praní peněz všechny kontrolory přístupu, kteří kontrolují přístup k virtuálním měnám na konkrétních platformách pro výměnu, a poskytovatele peněženek. Navrhované opatření přihlíží na straně jedné k roztříštěnosti finančních informací a na straně druhé k neexistenci přímého, rychlého přístupu k těmto informacím ze strany finančních zpravodajských jednotek a příslušných orgánů pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Informace, které budou zpřístupňovány, musí být mimoto správné (tj. informace by měly být dostatečně přesné, aby se předešlo zaměření se na nesprávnou osobu) a omezené na to, co je nezbytné (proporcionalita), aby mohly finanční zpravodajské jednotky a příslušné orgány pro boj proti praní peněz a financování terorismu porovnat veškeré bankovní a platební účty s příslušnými majiteli účtů, zmocněnými osobami a skutečnými majiteli.

Se zvláštním zřetelem na včasné zjištění totožnosti majitelů bankovních a platebních účtů ze strany finančních zpravodajských jednotek byly ponechány nejvhodnější možnosti z celé řady možností: členské státy mohou zřídit centrální bankovní registr, nebo systém vyhledávání dat, podle toho, co nejlépe vyhovuje jejich stávajícímu rámci. Co se týká opatření zesílené hloubkové kontroly klienta, povinné osoby musí obdobně uplatňovat s ohledem na vysoce rizikové třetí země ze všech platných možností možnost, která zajišťuje harmonizovaný přístup na úrovni Unie, přičemž jsou plně uplatňovány přijaté mezinárodní závazky, považuje se tudíž za nejvhodnější.

Navrhované změny jsou v souladu se zásadou proporcionality omezeny na to, co je nezbytné pro dosažení cílů týkajících se řešení financování terorismu a zvýšení transparentnosti společností, a vycházejí z platných pravidel.

Co se týká omezení zneužívání anonymních předplacených nástrojů, posouzeno bylo pět možností právní úpravy. Ponechaná možnost spočívá v kombinaci prostředků, a to konkrétně i) odstranění anonymity při používání dobíjecích nebo jednorázových předplacených karet on-line a ii) snížení stávající prahové hodnoty pro anonymní předplacené karty při používání off-line z 250 EUR na 150 EUR.

Co se týká lepšího odhalování podezřelých transakcí s virtuálními měnami, posouzeno bylo šest možností právní úpravy. Ponechaná možnost spočívá v kombinaci prostředků, konkrétně i) zahrnutí platforem pro výměnu virtuálních měn a ii) poskytovatelů virtuálních peněženek do oblasti působnosti směrnice, přičemž je iii) ponecháno více času na uvážení možností týkajících se systému dobrovolné sebeidentifikace uživatelů virtuálních měn.

Za účelem sběru údajů rozeslala Komise řadu dotazníků/průzkumů. V prosinci 2015 byly členské státy (finanční zpravodajské jednotky a orgány veřejné moci) požádány, aby přezkoumaly schválené problematické oblasti v souvislosti s financováním terorismu, a to s cílem získat politické názory a údaje. Do 22. ledna 2016 odpověděly všechny členské státy. Dotazník se týkal těchto záležitostí: to, jak vnitrostátní orgány shromažďují údaje pro odhalování a posuzování podezřelých teroristických činností a jak jsou tyto informace využívány; mapování existence centralizovaných vnitrostátních registrů bankovních a platebních účtů nebo jiných podobných mechanismů, jako jsou centrální systémy vyhledávání dat, a to, do jaké míry mohou vnitrostátní orgány tyto informace využít k odhalení financování terorismu; posouzení struktury trhu a regulačních reakcí na vnitrostátní úrovni u předplacených nástrojů a virtuálních měn a to, nakolik jsou tyto nástroje využívány při financování terorismu; řešení finančních toků z vysoce rizikových třetích zemí prostřednictvím opatření zesílené hloubkové kontroly / protiopatření.

Posílená pravidla pro přístup k informacím o skutečném vlastnictví byla důkladně analyzována z hlediska zajištění dodržování článků 7 a 8 Listiny. Navrhované změny mají zaručit náležitou rovnováhu mezi potřebou zajistit ochranu soukromí a osobních údajů a potřebou větší transparentnosti finančních a hospodářských činností. Umožněním veřejného přístupu k informacím o skutečném vlastnictví v případě subjektů vykonávajících hospodářské činnosti jsou zavedeny dodatečné záruky pro třetí osoby, které chtějí s těmito společnostmi obchodovat. To umožňuje větší kontrolu informací ze strany občanské společnosti, včetně tisku nebo organizací občanské společnosti, a přispívá to k zachování důvěry v integritu obchodních transakcí a finančního systému. Soubor údajů, které jsou přístupné veřejnosti, je přísně omezený a týká se pouze skutečných majitelů jakožto hospodářských subjektů. Podmínky, za nichž je udělen přístup k informacím o skutečném vlastnictví, jsou pozměněny a jsou stanovena jasná pravidla přístupu, a to změnou první směrnice v oblasti práva obchodních společností (směrnice 2009/101/ES), právního aktu Unie, který stanoví pravidla pro zveřejňování listin společností a platnost závazků společnosti. Co se týká svěřenských fondů a ostatních právnických osob, které se považují za subjekty obchodního typu, směrnice vychází z pojmu „oprávněný zájem“ jako podmínky pro přístup k informacím o skutečném vlastnictví.

První zkoumanou otázkou je nesystematické sledování skutečných majitelů stávajících klientů, jako jsou svěřenské fondy, jiná právní uspořádání a právnické osoby jako nadace. To umožňuje obcházet stávající normy EU v oblasti transparentnosti stanovené ve směrnici 2011/16/EU o správní spolupráci a ukrývat peníze získané nezákonným způsobem a vyžaduje to stanovení nových pravidel na úrovni Unie.

Objasnění zmocnění finančních zpravodajských jednotek vyžádat si od kterékoli povinné osoby doplňkové informace a mít přímý přístup k informacím, které mají k dispozici povinné osoby, zajistí, aby byly právní předpisy ve všech členských státech přizpůsobeny mezinárodním standardům. To finanční zpravodajské jednotky lépe připraví na shromažďování potřebných informací k účinnějšímu posouzení oznámení o podezřelých transakcích a urychlí to odhalení činností v oblasti financování terorismu a praní peněz. Úkol spočívající v bližším vymezení podmínek, za nichž lze tyto žádosti o informace podávat, je ponechán na rozhodnutí členských států. Členským státům je stejně tak ponecháno právo stanovit odpovídajícím způsobem účinná a přiměřená pravidla s ohledem na zpracovávání obdržených informací. Finanční zpravodajská jednotka musí dodržovat pravidla upravující bezpečnost a důvěrnost těchto informací, včetně postupů zpracovávání, uchovávání, šíření a ochrany těchto údajů, jakož i přístupu k nim.

Finanční zpravodajské jednotky hrají důležitou úlohu při přeshraniční identifikaci finančních operací teroristických sítí a při odhalování jejich finančních podporovatelů. Nejnovější mezinárodní standardy zdůrazňují význam rozšíření rozsahu informací, které jsou dostupné pro finanční zpravodajské jednotky, a přístupu k těmto informacím. Tyto informace jsou v současnosti v některých členských státech omezeny požadavkem, aby povinná osoba nejprve předložila předchozí oznámení o podezřelé transakci. Finanční zpravodajské jednotky by měly mít možnost získat od povinných osob dodatečné informace a měly by mít včasný přístup k informacím z oblasti finanční, správní a z oblasti trestního řízení, které potřebují k řádnému plnění svých funkcí, aniž by bylo podáno oznámení o podezřelé transakci.

To bude lépe sloužit účelům identifikace a rozšíří to požadavky na ověřování klientů. Omezení anonymity předplacených nástrojů poskytne pobídku k využívání těchto nástrojů pouze k legitimním účelům a zajistí jejich menší přitažlivost pro účely terorismu a trestné činnosti. Předplacené karty budou současně i nadále dostupným nástrojem. Komise uznává, že mají sociální hodnotu, pomáhají podporovat finanční začlenění a mohou představovat užitečný nástroj při pořizování zboží a služeb on-line a jako náhrada bankovních účtů.

Převody virtuálních měn nejsou v současnosti orgány veřejné moci v EU nijak sledovány, jelikož nebyla stanovena zvláštní závazná pravidla, a to na úrovni Unie ani jednotlivými členskými státy, která by stanovila podmínky tohoto sledování. S cílem reagovat přiměřeně na rizika je nezbytné poskytnout regulační rámec pro fungování výměn a na poskytovatele virtuálních peněženek, kteří působí jako kontroloři přístupu umožňující veřejnosti získat přístup k různým systémům virtuálních měn, jakožto na povinné osoby podle čtvrté směrnice pro boj proti praní peněz se podobně jako na finanční instituce vztahuje povinnost zavést preventivní opatření a oznamovat podezřelé transakce.

S cílem respektovat soukromí a chránit osobní údaje by tyto registry měly současně uchovávat minimální údaje, které jsou zapotřebí pro provádění vyšetřování v souvislosti s praním peněz a financováním terorismu, dotyčné subjekty údajů by měly být informovány o tom, že jejich údaje jsou zaznamenány a jsou zpřístupněny finančním zpravodajským jednotkám, a mělo by jim být sděleno kontaktní místo pro výkon jejich práva na přístup a opravu. Na vnitrostátní úrovni by se na registraci osobních údajů v registrech měly vztahovat maximální doby uchovávání (podložené náležitým odůvodněním jejich délky) a mělo by být přijato ustanovení o zničení těchto informací, jakmile již nejsou pro uvedené účely zapotřebí. Přístup k těmto registrům a databázím by měl být omezen na základě zásady „vědět jen to nejnutnější“.

To členským státům poskytne dostatečnou volnost při výběru nejvhodnějších prostředků k dosažení cíle stanoveného v tomto návrhu. Při zřizování centrálního mechanismu poskytnou členské státy mechanismu harmonizovaný soubor minimálních informací a případně dalších informací, které pokládají za nezbytné a přiměřené pro předcházení praní peněz a financování terorismu. Dále budou od dotčených finančních institucí (nebo jiných subjektů) vyžadovat, aby do mechanismu pravidelně vkládaly nebo přenášely tyto informace a stanovily technické a právní podmínky přístupu k informacím ze strany finančních zpravodajských jednotek a příslušných orgánů pro boj proti praní peněz a financování terorismu.

Finanční zpravodajské jednotky a ostatní orgány pro boj proti praní peněz a financování terorismu musí mít při plnění svých povinností účinné prostředky k identifikaci všech bankovních a platebních účtů, které náležejí jedné osobě, a to prostřednictvím centralizovaného automatizovaného vyhledávacího dotazu. To povede k rychlejšímu odhalení – na vnitrostátní i mezinárodní úrovni – podezřelých transakcí souvisejících s praním peněz a financováním terorismu a k zlepšení preventivních opatření.

Nová koncepce transparentnosti společností a přístupu k informacím o skutečném vlastnictví se tudíž zabývá všemi aspekty, které v současnosti tvoří systém informací o skutečném vlastnictví: co se registruje (subjekty, pro něž se informace registrují), kde se musí registrace uskutečnit (který členský stát je odpovědný za registraci daného subjektu), komu je udělen přístup k informacím (jasnější přístup k informacím o skutečném vlastnictví), jak by měly být vnitrostátní registry propojeny.

Stávající kritéria týkající se „rozhodného práva“ a „vzniku daňových dopadů“ nejsou chápána jednotně a je třeba je objasnit. Podle stávajícího znění článku 31 by bylo zejména možné usuzovat, že pokud členský stát neuzná svěřenské fondy podle svého práva, nevztahuje se na něj povinnost týkající se sledování a registrace svěřenských fondů spravovaných na jeho území. To může vytvářet mezery v registraci a není to v souladu s cíli požadavků směrnice týkajících se transparentnosti, které jsou stanoveny ve směrnici. Omezení požadavku týkajícího se registrace pouze na svěřenské fondy, které mají daňové dopady, není mimoto zcela v souladu se širší povinností podle směrnice identifikovat před navázáním obchodního vztahu všechny typy svěřenských fondů.

(4)Komise přijala akční plán pro další zintenzivnění boje proti terorismu, který zdůrazňuje nutnost přizpůsobit se novým hrozbám a pozměnit za tímto účelem směrnici (EU) 2015/849.

(5)Opatření Unie musí rovněž náležitě odrážet vývoj a závazky přijaté na mezinárodní úrovni. Rezoluce Rady bezpečnosti OSN 2199(2015) členské státy vyzývá, aby teroristickým skupinám zabránily v přístupu k mezinárodním finančním institucím.

(6)Poskytovatelé služeb výměny mezi virtuálními měnami a fiat měnami (tj. měnami, které byly prohlášeny za zákonné platidlo) a poskytovatelé elektronických peněženek pro virtuální měny nemají povinnost identifikovat podezřelou činnost. Teroristické skupiny proto mohou převádět peníze do finančního systému Unie nebo v rámci sítí virtuálních měn zatajením převodů nebo využíváním určité míry anonymity na těchto platformách. Je tudíž nezbytné rozšířit oblast působnosti směrnice (EU) 2015/849 tak, aby zahrnovala platformy pro výměnu virtuálních měn a poskytovatele elektronických peněženek. Příslušné orgány by měly být s to sledovat používání virtuálních měn. To zajistí vyvážený a přiměřený přístup a zaručí technický pokrok a vysokou míru transparentnosti, jíž je dosaženo v oblasti alternativního financování a sociálního podnikání.

(7)Důvěryhodnost virtuálních měn se nezvýší, jsou-li používány pro účely trestné činnosti. V tomto ohledu se při rozšiřování využívání virtuálních měn a jejich možných výhod anonymita stane spíše překážkou než výhodou. Zahrnutí platforem pro výměnu virtuálních měn a poskytovatelů elektronických peněženek nevyřeší zcela otázku anonymity spojenou s transakcemi s virtuální měnou, jelikož velká část prostředí virtuálních měn je i nadále anonymní, neboť uživatelé mohou provádět transakce i bez platforem pro výměnu nebo poskytovatelů virtuálních peněženek. Za účelem boje proti rizikům spojeným s anonymitou by měly být vnitrostátní finanční zpravodajské jednotky schopny spojit adresy virtuálních měn s totožností majitele virtuálních měn. Mimoto je třeba blíže posoudit možnost uživatelů, aby se sami dobrovolně přihlásili určeným orgánům.

(8)Místní měny (nazývané rovněž doplňkovými měnami), které se používají ve velmi omezených sítích, jako je město nebo region, a mezi malým počtem uživatelů, by se neměly považovat za virtuální měny.

(9)Při jednání s fyzickými nebo právnickými osobami usazenými ve vysoce rizikových třetích zemích musí členské státy vyžadovat, aby povinné osoby uplatňovaly opatření zesílené hloubkové kontroly klienta za účelem řízení a zmírňování rizik. Každý členský stát proto na vnitrostátní úrovni určí druh opatření zesílené hloubkové kontroly, která budou přijata vůči vysoce rizikovým třetím zemím. Tyto rozdílné přístupy mezi členskými státy vytvářejí slabá místa v řízení obchodních vztahů s vysoce rizikovými třetími zeměmi označenými Komisí. Tyto nedostatky mohou teroristé využít k směrování finančních prostředků do/z finančního systému Unie. Je důležité zvýšit účinnost seznamu vysoce rizikových třetích zemí stanoveného Komisí, a to zajištěním harmonizovaného zacházení s těmito zeměmi na úrovni Unie. Tento harmonizovaný přístup by se měl zaměřit v prvé řadě na opatření zesílené hloubkové kontroly klienta. Členské státy a povinné osoby by však měly mít možnost uplatňovat kromě opatření zesílené hloubkové kontroly klienta dodatečná zmírňující opatření v souladu s mezinárodními závazky. Mezinárodní organizace a tvůrci standardů s pravomocí v oblasti předcházení praní peněz a boje proti financování terorismu mohou požádat o uplatňování vhodných protiopatření na ochranu mezinárodního finančního systému před stávajícími značnými riziky praní peněz a financování terorismu, která plynou z dotyčných zemí. Členské státy by s ohledem na vysoce rizikové třetí země určené Komisí měly přijmout a uplatňovat dodatečná zmírňující opatření s přihlédnutím k žádostem o protiopatření, jako jsou žádosti Finančního akčního výboru (FATF).

(10)Vzhledem k vyvíjející se povaze hrozeb praní peněz a financování terorismu a zranitelnosti by Unie měla přijmout integrovaný přístup, pokud jde o soulad vnitrostátních režimů pro boj proti praní peněz a financování terorismu s požadavky na úrovni Unie, přičemž se vezme v úvahu posouzení účinnosti těchto vnitrostátních režimů. Za účelem sledování správného provedení požadavků Unie do vnitrostátních režimů, jejich účinného uplatňování a jejich schopnosti zajistit spolehlivý preventivní režim v této oblasti by Komise měla své posouzení založit na vnitrostátních režimech posuzování rizik, čímž nejsou dotčeny režimy zavedené mezinárodními organizacemi a tvůrci standardů v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu, jako je Finanční akční výbor nebo Výbor expertů pro hodnocení opatření proti praní peněz (MONEYVAL).

(11)Mnohoúčelové předplacené karty mají legitimní využití a představují nástroj, který přispívá k finančnímu začlenění. Anonymní předplacené karty lze však snadno využít k financování teroristických útoků a logistiky. Je proto nezbytné upřít teroristům tento způsob financování jejich operací dalším snížením limitů a maximálních částek, při nichž nemusí povinné osoby uplatňovat určitá opatření hloubkové kontroly klienta stanovená ve směrnici (EU) 2015/849. Zatímco se náležitě přihlíží k potřebám spotřebitelů při používání mnohoúčelových předplacených nástrojů a nebrání se používání těchto nástrojů na podporu sociálního a finančního začlenění, je nezbytné stávající prahové hodnoty u mnohoúčelových předplacených karet snížit a při jejich používání on-line zrušit výjimku s ohledem na hloubkovou kontrolu klienta.

(12)Ačkoliv je používání anonymních předplacených karet vydávaných v Unii v zásadě omezeno pouze na území Unie, u podobných karet vydaných ve třetích zemích to vždy neplatí. Je proto důležité zajistit, aby anonymní předplacené karty vydané mimo Unii bylo možno použít v Unii pouze tehdy, pokud lze mít za to, že vyhovují požadavkům, které jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v právních předpisech Unie. Příslušné pravidlo je třeba přijmout zcela v souladu se závazky Unie s ohledem na mezinárodní obchod, zejména ustanoveními Všeobecné dohody o obchodu službami.

(13)Finanční zpravodajské jednotky hrají důležitou úlohu při identifikaci finančních operací teroristických sítí, zejména na přeshraničním základě, a při odhalování jejich finančních podporovatelů. Vzhledem k neexistenci závazných mezinárodních standardů existují mezi finančními zpravodajskými jednotkami významné rozdíly, pokud jde o jejich funkce, kompetence a pravomoci. Tyto rozdíly by však neměly ovlivnit činnost finančních zpravodajských jednotek, zejména jejich schopnost vypracovat preventivní analýzy na podporu všech orgánů pověřených zpravodajskými, vyšetřovacími a justičními činnostmi a mezinárodní spoluprací. Finanční zpravodajské jednotky by měly mít přístup k informacím a měly by být s to vyměňovat si je bez jakýchkoli omezení, mimo jiné prostřednictvím náležité spolupráce s donucovacími orgány. Ve všech případech podezření na trestnou činnost, a zejména v případech týkajících se financování terorismu, je třeba zajistit přímý a rychlý tok informací bez zbytečných prodlev. Je proto nezbytné dále posílit účinnost a efektivnost finančních zpravodajských jednotek, a to objasněním pravomocí finančních zpravodajských jednotek a spolupráce mezi nimi.

(14)Finanční zpravodajské jednotky by měly být schopny získat od jakékoli povinné osoby veškeré nezbytné informace související s jejich funkcemi. Volný přístup k informacím je nezbytný, aby bylo zajištěno náležité sledování toků peněz a možnost odhalit nezákonné sítě a toky v rané fázi. Pokud musí finanční zpravodajské jednotky získat dodatečné informace na základě podezření z praní peněz, může být toto podezření založeno na předchozím oznámení o podezřelé transakci, které finanční zpravodajské jednotka obdržela, avšak rovněž na jiných způsobech, jako je vlastní analýza finanční zpravodajské jednotky, zpravodajské informace poskytnuté příslušnými orgány nebo informace, které má k dispozici jiná finanční zpravodajská jednotka. Finanční zpravodajské jednotky by proto měly mít možnost získat informace od jakékoli povinné osoby, a to i bez předchozího oznámení, které učinila jednotlivá povinná osoba. Finanční zpravodajská jednotka by měla mít rovněž možnost získat tyto informace na žádost jiné finanční zpravodajské jednotky v Unii a vyměňovat si informace s dožadující finanční zpravodajskou jednotkou.

(15)Opožděný přístup finančních zpravodajských jednotek a jiných příslušných orgánů k informacím o totožnosti majitelů bankovních a platebních účtů brání odhalení převodů finančních prostředků souvisejících s terorismem. Vnitrostátní údaje umožňující identifikaci bankovních a platebních účtů náležejících jedné osobě jsou roztříštěné, nejsou proto včas dostupné pro finanční zpravodajské jednotky a ostatní příslušné orgány. Ve všech členských státech je proto nezbytné zavést centralizované automatizované mechanismy, jako je registr nebo systém vyhledávání dat, jako účinný způsob získání včasného přístupu k informacím o totožnosti majitelů bankovních a platebních účtů, zmocněných osob a skutečných majitelů.

(16)V zájmu respektování soukromí a ochrany osobních údajů by měly tyto registry uchovávat minimální údaje potřebné pro vyšetřování v rámci boje proti praní peněz. Dotčené subjekty údajů by měly být informovány o tom, že jejich údaje jsou zaznamenány a zpřístupněny finančním zpravodajským jednotkám, a mělo by jím být sděleno kontaktní místo pro výkon jejich práva na přístup a opravu. Při provádění těchto ustanovení by měly členské státy stanovit maximální doby uchovávání (podložené náležitým odůvodněním jejich délky) pro registraci osobních údajů v registrech a zajistit jejich zničení, jakmile již tyto informace nejsou pro uvedené účely zapotřebí. Přístup k registrům a databázím by měl být omezen na základě zásady „vědět jen to nejnutnější“.

(17)Pro boj proti praní peněz nebo financování terorismu jsou nezbytné správná identifikace a ověření údajů fyzických a právnických osob. Nejnovější technický vývoj v oblasti digitalizace transakcí a plateb umožňuje bezpečnou identifikaci na dálku nebo elektronickou identifikaci. Tyto možnosti identifikace stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 je třeba vzít v úvahu, zejména co se týká oznámených elektronických systémů a prostředků identifikace, které poskytují bezpečné nástroje na vysoké úrovni a měřítko, na jehož základě lze ověřit posouzení metod identifikace stanovených na vnitrostátní úrovni. Je proto nezbytné uznat bezpečné elektronické kopie originálních dokumentů a elektronická prohlášení, potvrzení nebo pověřovací údaje jako platné způsoby prokázání totožnosti.

(18)Prahová hodnota pro skutečné vlastnictví stanovená v čl. 3 bodě 6 písm. a) směrnice (EU) 2015/849 nerozlišuje mezi skutečnými obchodními společnostmi a subjekty, které nevykonávají aktivně podnikatelskou činnost a jsou využívány především jako zprostředkující struktura mezi aktivy nebo příjmy a skutečným konečným majitelem. V posledně uvedeném případě lze stanovenou prahovou hodnotu snadno obejít, což má za následek, že nejsou identifikovány fyzické osoby, které právnickou osobu skutečně vlastní nebo kontrolují. V zájmu lepšího objasnění informací o skutečném vlastnictví, pokud jde o zprostředkující struktury, které mají formu společnosti, je nezbytné stanovit zvláštní prahovou hodnotu, od níž se odvozuje vlastnictví.

(19)Postup při přezkumu stávajících klientů je v současném rámci založen na rizicích. Vzhledem k vyššímu riziku praní peněz, financování terorismu a souvisejících predikativních trestných činů spojených s některými zprostředkujícími strukturami však tento postup nemusí umožňovat včasné odhalení a posouzení rizik. Je proto důležité zajistit, aby byly na metodickém základě sledovány rovněž určité jasně vymezené kategorie stávajících klientů.

(20)Členské státy musí v současnosti zajistit, aby právnické osoby se sídlem na jejich území získaly a měly adekvátní, přesné a aktuální informace o svém skutečném vlastnictví. Potřeba přesných a aktuálních informací o skutečném majiteli je klíčovým faktorem při sledování pachatelů trestných činů, kteří by jinak mohli skrýt svou totožnost za korporátní strukturu. Celosvětově propojený finanční systém usnadňuje skrývání a přesuny finančních prostředků po celém světě a ti, kteří perou peníze a financují terorismus, jakož i jiní zločinci v rostoucí míře tuto možnost využívají.

(21)Je nutno objasnit zvláštní faktor, který určuje členský stát odpovědný za sledování a registraci informací o skutečném vlastnictví svěřenských fondů a podobných právních uspořádání. Aby se zamezilo tomu, že kvůli rozdílům v právních systémech členských států nejsou určité svěřenské fondy v Unii sledovány ani registrovány, je třeba všechny svěřenské fondy a podobná právní uspořádání registrovat v místě, kde jsou spravovány. Aby bylo zajištěno účinné sledování a registrace informací o skutečném vlastnictví svěřenských fondů, je rovněž nezbytná spolupráce členských států.

(22)Veřejný přístup na základě povinného zveřejňování určitých informací o skutečném vlastnictví společností poskytuje dodatečné záruky třetím osobám, které chtějí s těmito společnostmi obchodovat. Určité členské státy podnikly příslušné kroky nebo oznámily záměr zveřejňovat informace obsažené v registrech skutečných majitelů. Skutečnost, že informace nezveřejňují všechny členské státy, nebo rozdíly ve zpřístupněných informacích a jejich dostupnosti mohou vést k rozdílným úrovním ochrany třetích osob v Unii. Na řádně fungujícím vnitřním trhu je zapotřebí koordinace, aby se zamezilo narušení.

(23)Veřejný přístup umožňuje rovněž větší kontrolu informací ze strany občanské společnosti, včetně tisku nebo organizací občanské společnosti, a přispívá k zachování důvěry v integritu obchodních transakcí a finančního systému. Může přispět k boji proti zneužívání právnických osob a právních uspořádání jak tím, že pomáhá při vyšetřování, tak i prostřednictvím dopadů na pověst, jelikož každý, kdo by s nimi mohl uzavřít transakce, zná totožnost skutečných majitelů. Usnadňuje rovněž včasnou a účinnou dostupnost informací pro finanční instituce i orgány, včetně orgánů třetích zemí, které se podílejí na boji proti těmto trestným činům.