Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu - Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím v roce 2006 {SEC(2007) 1083} /* KOM/2007/0493 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 3.9.2007 KOM(2007) 493 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím v roce 2006 {SEC(2007) 1083} OBSAH Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím v roce 2006 1 1. Úvod 3 2. PŘEHLED 3 2.1. Souvislosti 3 2.2. Makrofinanční pomoc v roce 2006 3 2.2.1. Nová rozhodnutí 4 2.2.2. Vyplacení makrofinanční pomoci 4 2.3. Shrnutí nejnovějších operací v přijímajících zemích 5 2.3.1. Západní Balkán 5 2.3.2. Nové nezávislé státy 5 3. Zeměpisné rozložení a vyhodnocení makrofinanční pomoci 7 3.1. Zeměpisné rozložení 7 3.2. Vyhodnocení 7 3.2.1. Arménie 7 3.2.2. Rumunsko 7 3.2.3. Bývalá jugoslávská republika Makedonie 8 3.3. Zlepšení finančního řízení v příjímajících zemích: operační hodnocení 8 1. ÚVOD Tato zpráva poskytuje obecný přehled makrofinanční pomoci ES třetím zemím včetně historických souvislostí, shrnutí operací v roce 2006, informace o nejnovějších operacích na západním Balkáně a v nových nezávislých státech a statistické tabulky o různých operacích uskutečněných od roku 1990. V této zprávě jsou zahrnuty nejnovější trendy makrofinančních operací ES spolu s výsledky tří hodnocení ex post provedených v roce 2005 resp. 2006. Cílem těchto hodnocení je posoudit dopad na příslušné aspekty procesu hospodářské stabilizace a provádění strukturálních reforem v přijímajících zemích. Pokrok v tomto ohledu rovněž ukazuje, nakolik byly splněny příslušné podmínky hospodářské politiky spojené s makrofinanční pomocí ES. V současnosti se mimoto provádějí dvě nová hodnocení ex post. Závěrečné zprávy by měly být k dispozici koncem roku 2007. Pokud jde o doporučení Účetního dvora obsažená ve zvláštní zprávě z března roku 2002 o zlepšení finančního řízení v přijímajících zemích, Komise od roku 2004 provádí za pomoci auditorské společnosti ve všech přijímajících zemích operační hodnocení oběhu finančních prostředků a organizace kontrol v souvislosti s makrofinanční pomocí. K výsledkům těchto hodnocení se náležitě přihlíží při vypracování podmínek politiky, které jsou spojeny s prováděním této pomoci. Tato zpráva se předkládá podle rozhodnutí Rady týkajících se makrofinanční nebo mimořádné finanční pomoci Společenství třetím zemím a navazuje na zprávy z minulých let. Zároveň se vydává podrobnější zpráva (pracovní dokument útvarů Komise SEK(2007…)) s hospodářskými a finančními informacemi o přijímajících zemích. 2. PŘEHLED 2.1. Souvislosti Makrofinanční pomoc napomáhá politickému a hospodářskému úsilí přijímajících zemí o reformu a provádí se za podpory programů MMF a Světové banky. Makrofinanční pomoc zahrnuje soubor zásad znovu potvrzených Radou v závěrech ze dne 8. října 2002, ve kterých se zdůrazňuje mimořádnost této podpory, její doplňující charakter k financování mezinárodními finančními institucemi a makroekonomická podmíněnost. Makrofinanční pomoc Společenství podporuje zejména úsilí vyvíjené přijímajícími zeměmi k dosažení hospodářských reforem a strukturálních změn. V úzké spolupráci s MMF a Světovou bankou přispívá pomoc k tomu, aby politiky přizpůsobené zvláštním potřebám jednotlivých zemí sledovaly obecný cíl stabilizovat finanční situaci a zavést tržní hospodářství. 2.2. Makrofinanční pomoc v roce 2006 V letech 2000 až 2006 bylo schváleno sedmnáct rozhodnutí s celkovou částkou ve výši 960 milionů EUR. Balkánské země (Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Bosna a Hercegovina, Srbsko a Černá Hora včetně Kosova a Albánie) obdržely pomoc na základě třinácti rozhodnutí Rady. Tím se balkánské země stávají hlavními příjemci makrofinanční pomoci, přičemž celková pomoc dosahuje výše 783 miliony EUR z celkem 960 milionů EUR. 2.2.1. Nová rozhodnutí V roce 2006 přijala Rada dvě rozhodnutí. Dne 24. ledna Rada rozhodla (2006/41/ES) o poskytnutí makrofinanční pomoci Gruzii do výše 33,5 milionu EUR ve formě grantů. Dne 30. listopadu Rada rozhodla (2006/880/ES) o poskytnutí makrofinanční pomoci Kosovu[1] do výše 50 milionů EUR ve formě grantů. Dne 9. října 2006 Komise mimoto přijala návrh na poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavsku ve výši 45 milionů EUR (pouze grant) a předložila jej Radě. Rada tento návrh přijala dne 16. dubna 2007 (2007/259/ES). 2.2.2. Vyplacení makrofinanční pomoci Prostředky vyplacené z makrofinanční pomoci v roce 2006 dosáhly celkové výše 61 milionů EUR, přičemž 42 miliony EUR bylo vyplaceno ve formě grantů: 13 milionů EUR pro Albánii, 7 milionů EUR pro Tádžikistán, 22 milionů EUR pro Gruzii (dvě tranše ve výši 11 milionů EUR). Pomoc vyplacená v podobě půjček činila u Bosny a Hercegoviny 10 milionů EUR a v případě Albánie 9 milionů EUR. 2.3. Shrnutí nejnovějších operací v přijímajících zemích 2.3.1. Západní Balkán V únoru 2006 skončily operace makrofinanční pomoci pro Bosnu a Hercegovinu ve výši 60 milionů EUR schválené Radou dne 5. listopadu 2002 (a pozměněné Radou dne 7. prosince 2004), a to vyplacením úvěrové složky poslední tranše ve výši 10 milionů EUR. Grantová složka byla uvolněna již v roce 2005 po uspokojivém splnění požadavků podmíněnosti. Dne 30. června 2006 skončila pomoc Srbsku a Černé Hoře ve výši 200 milionů EUR (120 milionů EUR ve formě grantů a 80 milionů EUR v podobě půjčky), kterou Rada ministrů schválila dne 5. listopadu 2002 a 25. listopadu 2003. Z této pomoci byla před rokem 2006 vyplacena ve čtyřech tranších částka ve výši 155 milionů EUR (100 milionů EUR ve formě grantů a 55 milionů EUR v podobě půjčky). Úvěrovou složku čtvrté tranše ve výši 15 milionů EUR nebylo možno vyplatit podle předpokladu v první polovině roku 2006, jelikož orgány do pozbytí platnosti dne 30. června 2006 nesplnily právní podmínky požadované pro vyplacení půjčky. V červenci poté, co se Černá Hora stala nezávislou zemí, Komise orgánům Černé Hory a Srbska formálně oznámila své rozhodnutí nevyplatit pátou a poslední tranši této pomoci ve výši 30 milionů EUR (20 milionů ve formě grantů a 10 milionů EUR v podobě půjčky) vzhledem k výraznému zlepšení situace v Srbsku a Černé Hoře ohledně vnějšího financování, k němuž došlo v roce 2006. Proto byla zrušena částka ve výši 45 milionů EUR. V roce 2006 skončila rovněž operace makrofinanční pomoci pro Albánii ve výši 25 milionů EUR, která byla zahájena v roce 2004. V listopadu 2005 byla vyplacena grantová složka první tranše ve výši 3 milionů EUR a dne 23. března 2006 byla vyplacena úvěrová složka první tranše ve výši 9 milionů EUR. Dne 31. července 2006 byla vyplacena druhá a konečná tranše pomoci v podobě grantu ve výši 13 milionů EUR na základě kladného hodnocení Komise, pokud jde o pokrok, jehož Albánie dosáhla při reformě hlavních oblastí, např. správy veřejných financí, finančního sektoru, podnikatelského prostředí a rozvoje soukromého sektoru. V květnu 2006 Komise předložila Radě návrh na mimořádnou finanční pomoc ve výši 50 milionů EUR ve formě grantů na podporu očekávaných rozpočtových potřeb finančních prostředků v Kosovu. Rada přijala rozhodnutí dne 30. listopadu. Tato pomoc je chápána jako překlenovací pomoc do komplexního posouzení potřeb po stanovení statusu Kosova. Koncem roku uskutečnili zaměstnanci Komise misi v Prištině s cílem přezkoumat spolu s orgány Kosova potřebu finančních prostředků a ověřit možné podmínky spojené s touto pomocí. 2.3.2. Nové nezávislé státy V roce 1997 a 2000 bylo rozhodnuto o víceletých programech makrofinanční pomoci pro Arménii, Gruzii a Tádžikistán. V říjnu 2006 došlo k vyplacení posledních finančních prostředků pro Tádžikistán (grant ve výši 7 milionů EUR). Vyplacení posledních finančních prostředků pro Gruzii a Arménii se uskutečnilo v roce 2004 a 2005. Tento víceletý program je nyní dokončen. V lednu 2006 Rada přijala nový program makrofinanční pomoci Gruzii ve výši 33,5 milionu EUR ve formě grantů. Tento nový program je spojen s včasným splacením dluhu vůči EU ze strany Gruzie. V srpnu a prosinci 2006 se uskutečnily platby první a druhé tranše (každá ve výši 11,5 milionu EUR). V roce 2002 Rada rozhodla o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině (110 milionů EUR v podobě půjček). Vzhledem k neexistenci fungujícího finančního ujednání s MMF nebylo provádění programu nikdy zahájeno. Jelikož v příslušném rozhodnutí Rady není stanoven den vypršení platnosti, může být tento program v budoucnu (v zásadě) znovu aktivován. V říjnu 2006 Komise předložila Radě návrh nového programu makrofinanční pomoci Moldavsku v rámci nového ujednání s MMF o PRGF[2]. Dne 16. dubna 2007 Rada přijala konečné rozhodnutí. Podle tohoto programu by Komise měla v letech 2007 a 2008 vyplatit celkovou částku ve výši 45 milionů EUR ve formě grantů. Tento program Moldavsku pomůže provést jeho hospodářský program a přispěje k pokrytí potřeb země, pokud jde o vnější financování, spojených s vnějšími otřesy, jimž moldavské hospodářství čelí. (Především růst cen zemního plynu dováženého z Ruska a omezení vývozu vína a řady zemědělských výrobků z Moldavska). Makrofinanční pomoc Společenství doplní nové financování mezinárodními finančními institucemi a bilaterálními dárci a rozpočtovou podporu poskytovanou EU na základě programu bezpečnosti potravin a nového evropského nástroje sousedství a partnerství. 3. ZEMěPISNÉ ROZLOžENÍ A VYHODNOCENÍ MAKROFINANčNÍ POMOCI 3.1. Zeměpisné rozložení Makrofinanční pomoc Společenství je určena na podporu makroekonomické stabilizace přijímajících zemí a na zmírnění jejich problémů s platební bilancí (a s rozpočtem). Pomoc je také velmi užitečná pro podporu strukturální reformy. O nejvyšších objemech operací makrofinanční pomoci bylo rozhodnuto a finanční prostředky byly vyplaceny v letech bezprostředně následujících po změnách v zemích střední a východní Evropy. Během let vzrostl počet zemí, na něž Společenství tuto podporu rozšířilo, jelikož se stále více zemí sousedících s EU potýkalo s problémy s platební bilancí a zavázalo se k programům hospodářské reformy. To vedlo ke změně zeměpisné vyváženosti pomoci ve srovnání s předchozími lety, kdy většina přijímajících zemí byly země ve střední a východní Evropě. Od roku 2000 je proto makrofinanční pomoc poskytována výhradně zemím západního Balkánu (83 % rozhodnutí v letech 2000 až 2006) a novým nezávislým státům. 3.2. Vyhodnocení Podle finančního nařízení Komise zavedla program vyhodnocení s cílem posoudit dopad makrofinanční pomoci v jednotlivých přijímajících zemích. Analýzy provádějí externí poradci vybraní ve veřejných výběrových řízeních. Koncem roku 2006 dokončily dvě různé společnosti tři hodnocení ex post v Arménii, Rumunsku a Bývalé jugoslávské republice Makedonie. Hlavní zjištění jsou tato: 3.2.1. Arménie Hodnocení dospělo k závěru, že pomoc přispěla ke krátkodobé makroekonomické stabilizaci, zlepšila situaci s ohledem na vnější financování a z krátkodobého hlediska přispěla k zmírnění sociálních potíží. Na druhou stranu makrofinanční pomoc nebyla zcela účinná při podpoře hospodářských a institucionálních reforem v krátkodobém a střednědobém horizontu. V důsledku toho se dopad makrofinanční pomoci na finanční situaci Arménie jeví jako omezený. 3.2.2. Rumunsko Operace makrofinanční pomoci přispěla přímo ke zlepšení finanční udržitelnosti země ve střednědobém a dlouhodobém výhledu a podpořila politiky s cílem zavést zásady tržního hospodářství. Rumunsko využilo několika programů pomoci v rámci předvstupních politik, proto lze obtížně určit přesně dopad operací makrofinanční pomoci bez ohledu na ostatní programy. 3.2.3. Bývalá jugoslávská republika Makedonie Operace makrofinanční pomoci měly příznivý účinek na platební bilanci země a přispěly k zmírnění rozpočtových omezení. Vedly rovněž k mírnému zvýšení hospodářského růstu. Dopad makrofinanční pomoci na střednědobou až dlouhodobou vnější udržitelnost je kladný, analýza však prokázala, že tento dopad je omezený. Rozhodnutí Komise o uvolnění finančních prostředků v každém případě vštípilo důvěru v hospodářství těchto zemí, a tak přispělo k zlepšení jejich podnikatelského prostředí. 3.3. Zlepšení finančního řízení v přijímajících zemích: operační hodnocení Od roku 2004 bylo provedeno celkem 7 operačních hodnocení v zemích, které jsou příjemci makrofinanční pomoci (Albánie, Arménie, Tádžikistán, Srbsko a Černá Hora, Bosna a Hercegovina, Gruzie a Kosovo). Pracovní program každého operačního hodnocení byl vypracován v souladu s metodikou SIGMA[3] ve spolupráci s poradenskou společností Deloitte. Šetření se zaměřuje na straně jedné na nezávislost centrálních bank a na fungování jejich účetních oddělení. Na druhou stranu se zkoumají ministerstva financí (pokud jde o rozpočtový proces, finanční oddělení, oddělení vnitřního auditu, lidských zdrojů a IT). Systematicky je zkoumáno rovněž fungování externích auditorských institucí s cílem posoudit jejich metodiku kontroly. Nejčastější doporučení se týkají ministerstva financí a nutnosti zavést jednotné depozitní účty, přiměřené účetní systémy a písemné postupy. V každém případě bylo nutno posílit kapacitu vnitřní kontroly a byla doporučena zvláštní odborná příprava. V některých případech se zdá, že oddělení pro makroekonomické prognózy nejsou s to vykonávat přiměřeně svou úlohu. Nezávislost externích auditorských institucí nebyla považována za dostatečnou. Ve většině případů hodnocení došla k závěru, že „rámec řádného finančního řízení je účinný“. Nejzávažnější nedostatky zjištěné během těchto misí byly řešeny v memorandu o porozumění s krátkými lhůtami k nápravě situace. V případě Bosny a Hercegoviny, kdy již bylo memorandum o porozumění podepsáno, byla stanovena opatření, jež je nutno přijmout před vyplacením dalších finančních prostředků, např. posílení oddělení vnitřní kontroly na ministerstvu financí a přijetí pokynů, které obsahují minimální požadavky týkající se oddělení účetní, schvalovací a platební funkce. Uskutečnily se následné mise (Albánie, Arménie, Tádžikistán, Gruzie) s cílem posoudit zlepšení, k nimž ve správě došlo na základě původních doporučení. Tři roky po zahájení těchto operačních hodnocení a navzdory určitým prodlevám při provádění požadovaných změn Komise zaznamenala ve všech těchto zemích skutečné zlepšení správy veřejných financí, např. zavedení jednotných depozitních účtů nebo přijetí písemných postupů v rámci jednotlivých ministerstev financí. [pic] [pic] [pic] Tabulka 2. Makrofinanční pomoc, 1990-200 [pic] [pic] [pic] [pic] [1] Jak je stanoveno v rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99. [2] Facilita pro snížení chudoby a růst. [3] Podpora zlepšení správy a řízení veřejného sektoru v zemích střední a východní Evropy.