Komise rovněž navrhuje vytvořit výrazně posílený program Zdraví, který by vzhledem ke své velikosti a rozsahu měl být samostatným programem. Program Zdraví tedy již není součástí Evropského sociálního fondu plus. V důsledku toho je nezbytné návrh nařízení o Evropském sociálním fondu plus změnit a odstranit všechny odkazy na složku Zdraví. Avšak vzhledem k tomu, že je třeba oba programy úzce koordinovat, obsahuje pozměněný návrh nařízení o ESF+ ustanovení, která vyzývají k zajištění součinnosti a doplňkovosti činností v rámci ESF+ a nového programu Zdraví.

Pandemie COVID-19 měla nepřiměřený socioekonomický dopad na ženy. Členské státy by proto měly řádně dohlédnout na to, aby opatření důsledně dodržovala horizontální zásadu rovnosti mužů a žen stanovenou v článku 6 nařízení o ESF+.

• Zvýšení požadavků na tematické zaměření u zaměstnanosti mladých lidí. Jak se ukázalo při dřívějších recesích, zaměstnanost mladých lidí je na hospodářský cyklus citlivější než zaměstnanost dospělých a kvůli hospodářské recesi vyvolané pandemií COVID-19 se pravděpodobně znovu vrátí dramaticky vysoká míra nezaměstnanosti a NEET u mladých lidí. Za účelem další podpory inkluzivního hospodářského oživení a přechodu ze školy do zaměstnání v měnícím se světě práce a pro zajištění toho, aby mladí lidé co nejvíce využili příležitostí vyplývajících ze zelené a digitální transformace s posílenou odolností, by členské státy, ve kterých je podíl NEET (ve věkové skupině 15–29 let) vyšší než průměr EU, měly alespoň 15 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení přidělit na cílené činnosti a strukturální reformy na podporu mladých lidí (zvýšení z 10 %).

Ve střednědobém až dlouhodobém horizontu budou mít přímé i nepřímé dopady pandemie COVID-19 nadále významný negativní vliv na všechny členské státy: prohloubí se sociálních nerovnosti, zvýší chudoba a nezaměstnanost mladých lidí. Komise se proto domnívá, že její návrh nařízení o Evropském sociálním fondu plus je nutné změnit, aby odpovídal novému balíčku na podporu oživení a současně aby bylo možné provádět strategické investice do politik a systémů v oblasti zaměstnanosti a sociální oblasti.

Dne 30. května 2018 přijala Evropská komise návrh nařízení o Evropském sociálním fondu plus (ESF+). Od té doby zažilo evropské hospodářství v důsledku pandemie COVID-19 silný a bezprecedentní vnější symetrický otřes, který zatěžuje ekonomiku, trh práce a sociální systémy i systémy zdravotní péče členských států. Tváří v tvář této výzvě by Unie měla přijmout vhodná opatření, jež by jí pomohla zotavit se ze zdravotních, sociálních a hospodářských otřesů způsobených pandemií COVID-19.

„(9) Aby bylo zajištěno zjednodušení a zefektivnění struktury financování a vytvořily se další příležitosti pro synergie prostřednictvím integrovaných přístupů financování, měly by být činnosti, které byly podporovány Fondem evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) a programem Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace, začleněny do jediného fondu ESF+. ESF+ by proto měl zahrnovat dvě složky: složku ESF+ v rámci sdíleného řízení a složku Zaměstnanost a sociální inovace prováděnou v rámci přímého a nepřímého řízení. To by mělo přispět ke snížení administrativní zátěže spojené s řízením různých fondů, a to zejména pro členské státy, při zachování jednodušších pravidel pro jednodušší operace, jako je distribuce potravin a/nebo základní hmotné pomoci.

„(5) Nedávný i pokračující vývoj zhoršil strukturální problémy vyplývající z hospodářské globalizace, řízení migračních toků a nárůstu bezpečnostních hrozeb, z přechodu na čistou energii, technologických změn a stárnutí pracovní síly, jakož i ze zvyšujícího se nesouladu mezi nabídkou a poptávkou, pokud jde o dovednosti a pracovní síly v některých odvětvích a regionech, zejména v případě malých a středních podniků. Zelená a digitální transformace a transformace evropských průmyslových ekosystémů přinesou mnoho nových příležitostí, budou-li je doprovázet odpovídající soubory dovedností a politiky a opatření v oblasti zaměstnanosti a sociální oblasti. S přihlédnutím k měnícím se skutečnostem ve světě práce by Unie měla být připravena na současné a budoucí výzvy investováním do příslušných dovedností, intenzivnějším začleňováním růstu a zlepšováním politiky zaměstnanosti a sociální politiky, přičemž je třeba brát v úvahu hospodářskou a průmyslovou udržitelnost a mobilitu pracovních sil a usilovat o genderově vyvážený trh práce.“;

5)12. bod odůvodnění se nahrazuje tímto:

„(12) Toto nařízení stanoví finanční krytí pro ESF+. Části tohoto finančního krytí by měly být použity pro činnosti, které mají být prováděny v rámci přímého a nepřímého řízení složky Zaměstnanost a sociální inovace.“;

6)14. až 16. bod odůvodnění se nahrazují tímto:

„(14) ESF+ by měl poskytovat podporu ke zvyšování kvality, účinnosti a relevantnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce, a to i podporou digitálního učení, profesního rozvoje pedagogických pracovníků, aby bylo usnadněno získávání klíčových kompetencí, zejména pokud jde o základní dovednosti, včetně zdravotní gramotnosti, mediální gramotnosti, digitálních dovedností a schopností pro udržitelný rozvoj, které každý jednotlivec potřebuje k osobnímu naplnění a rozvoji, získání zaměstnání, sociálnímu začleňování a aktivnímu občanství. ESF+ by měl přispívat k pokroku v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a při přechodu do zaměstnaneckého poměru, měl by podporovat celoživotní učení a zaměstnatelnost a pozitivně ovlivňovat konkurenceschopnost (mimo jiné sledováním uplatnění absolventů) a společenské a ekonomické inovace tím, že bude napomáhat rozšiřitelným a udržitelným iniciativám v těchto oblastech, přizpůsobeným různým cílovým skupinám, jako jsou osoby se zdravotním postižením. Toho by bylo možné dosáhnout například pomocí elektronického učení, výuky na pracovišti, stáží a učňovského vzdělávání, celoživotního poradenství, předvídání potřeb v oblasti dovedností ve spolupráci s příslušným odvětvím, aktualizovaných školicích materiálů a metod, předvídání potřeb, pokud jde o absolventy, a sledování jejich uplatnění, vzdělávání pedagogů, validace výsledků vzdělávání a uznávání kvalifikací a odborných osvědčení.

(15) Podpora prostřednictvím fondu ESF+ by měla být využita k propagaci rovného přístupu pro všechny, zejména pro znevýhodněné skupiny, ke kvalitnímu nesegregovanému a inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě, od vzdělávání a péče v raném dětství přes všeobecné a odborné vzdělávání a přípravu, zejména učňovské vzdělávání, až po terciární úroveň, a rovněž ke vzdělávání a učení dospělých. ESF+ by měl poskytovat cílenou podporu studentům, kteří ji potřebují, a snižovat nerovnosti v oblasti vzdělávání, včetně digitální propasti, dále předcházet předčasnému ukončování školní docházky, podporovat prostupnost mezi odvětvími vzdělávání a odborné přípravy, posilovat vazby na neformální a informální učení a usnadňovat vzdělávací mobilitu pro všechny. V tomto kontextu by se měla podporovat součinnost s programem Erasmus, s cílem zejména usnadnit účast znevýhodněných studentů na vzdělávací mobilitě.

(16) ESF+ by měl podporovat flexibilní příležitosti pro zvyšování kvalifikace a získávání nových, jiných dovedností pro všechny, zejména pokud jde o digitální dovednosti a klíčové základní technologie, jakož i dovednosti pro zelenou ekonomiku a průmyslové ekosystémy, jak je stanoveno v průmyslové strategii EU. V souladu s agendou dovedností pro Evropu a doporučením o cestách prohlubování dovedností by měl ESF+ podporovat flexibilní příležitosti (včetně přístupu ke krátkým specializovaným vzdělávacím modulům vedoucím ke kvalifikaci) s cílem poskytnout lidem dovednosti, které jsou přizpůsobené potřebám trhu práce a průmyslových ekosystémů, zelené a digitální transformaci, inovacím a sociálním a ekonomickým změnám, usnadňovat rekvalifikace a zvyšování kvalifikace a zaměstnatelnosti, kariérní změny, geografickou a odvětvovou mobilitu a podporovat zejména dospělé osoby s nízkou a/nebo špatnou kvalifikací. ESF+ by měl rovněž pomocí nástrojů, jako jsou individuální vzdělávací účty, usnadnit poskytování integrované podpory dovedností jednotlivcům, ať už zaměstnancům, nezaměstnaným nebo samostatně výdělečně činným osobám.“;

7)vkládá se nový bod odůvodnění 20a, který zní:

„(20a) Vzhledem k důležitosti přístupu ke zdravotní péči by měl ESF+ zajistit součinnost a doplňkovost s programem Zdraví a oblast působnosti ESF+ by měla zahrnovat přístup ke zdravotní péči pro osoby ve zranitelné situaci.“;

8)21. bod odůvodnění se nahrazuje tímto:

„(21) ESF+ by měl podporovat reformy politiky a systémové reformy v oblasti zaměstnanosti, sociálního začleňování, přístupu ke zdravotní péči pro zranitelné osoby, dlouhodobé péče a vzdělávání a odborné přípravy. V zájmu posílení souladu s evropským semestrem by členské státy měly vyčlenit odpovídající část svých finančních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na provádění příslušných doporučení pro jednotlivé země týkajících se strukturálních problémů, které je vhodné řešit prostřednictvím víceletých investic spadajících do oblasti působnosti fondu ESF+. Komise a členské státy by měly zajistit soulad, koordinaci a doplňkovost mezi složkou ESF+ ve sdíleném řízení, [facilitou na podporu oživení a odolnosti a nástrojem pro technickou podporu]. Komise a členské státy by měly ve všech fázích procesu zajistit zejména účinnou koordinaci s cílem zaručit soudržnost, soulad, doplňkovost a součinnost zdrojů financování, včetně související technické pomoci.“;

9)vkládá se nový bod odůvodnění 22a, který zní:

„(22a) Za účelem řešení problému přetrvávající vysoké míry dětské chudoby v Unii a v souladu se zásadou 11 evropského pilíře sociálních práv, který stanoví, že děti mají právo na ochranu před chudobou a děti ze znevýhodněných prostředí mají právo na zvláštní opatření pro zvýšení rovných příležitostí, by členské státy měly vyčlenit nejméně 5 % prostředků ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu činností zabývajících se dětskou chudobou v souladu se specifickými cíli ESF+, jež umožňují programování zdrojů na opatření, jež přímo podporují děti, pokud jde o ranou péči o děti, vzdělávání, zdravotní péči, důstojné bydlení a odpovídající stravování.“;

10)23. bod odůvodnění se nahrazuje tímto:

„(23) V zájmu usnadnění inkluzivního hospodářského oživení po závažné krizi a podpory zaměstnanosti mladých lidí v měnícím se světě práce a vzhledem k přetrvávající vysoké míře nezaměstnanosti a neaktivity mladých lidí v řadě členských států a regionů je nutné, aby členské státy i nadále investovaly dostatečné zdroje z ESF+ do činností na podporu zaměstnanosti a dovedností mládeže, mimo jiné prostřednictvím provádění systému záruk pro mladé lidi. Na základě činností podporovaných Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí v programovém období 2014–2020 a zaměřených na jednotlivce a získaných zkušeností by členské státy měly dále podporovat způsoby opětovného začlenění do zaměstnání a vzdělávání a investovat do včasné prevence a kontaktování tak, že budou v relevantních případech (mimo jiné při práci s mládeží) upřednostňovat dlouhodobě nezaměstnané, neaktivní a znevýhodněné mladé lidi. Členské státy by rovněž měly investovat do opatření zaměřených na usnadnění přechodu ze školy do zaměstnání, jakož i do odpovídajících kapacit služeb zaměstnanosti, aby mohly mladým lidem poskytovat individuálně uzpůsobenou, komplexní podporu a lépe zacílené nabídky.

Zlepšování dovedností a získávání nových, jiných dovedností pomůže mladým lidem využít příležitosti v rozvíjejících se odvětvích a připravit se na měnící se podoby pracovní náplně a také využít příležitosti, které vzniknou díky zelené a digitální transformaci a transformaci evropských průmyslových ekosystémů.

Proto by členské státy, ve kterých byl počet mladých lidí ve věku 15 až 29 let, kteří jsou bez zaměstnání a neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy, v roce 2019 vyšší než průměrný počet v rámci Unie (na základě údajů Eurostatu), měly na uvedené činnosti přidělit alespoň 15 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení.“;

11)35. až 45. bod odůvodnění se zrušují;

12)47. bod odůvodnění se nahrazuje tímto:

„(47) Podle článku [94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU] jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k financování, které podléhá pravidlům a cílům složky Zaměstnanost a sociální inovace a možným ujednáním platným pro členský stát, se kterým jsou dotčené zámořské země a území spojeny.“;

13)51. bod odůvodnění se nahrazuje tímto: