Zpráva Komise 17. výroční zpráva o provádění strukturálních fondů (v roce 2005) {SEK(2006) 1373} /* KOM/2006/0638 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 27.10.2006 KOM(2006) 638 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE 17. výroční zpráva o provádění strukturálních fondů (v roce 2005) {SEK(2006) 1373} OBSAH 1. Úvod 3 2. Rozbor provádění 3 3. Soulad a koordinace 7 4. Hodnocení 9 5. Finanční kontroly 9 6. Výbory nápomocné komisi 11 ZPRÁVA KOMISE 17. výroční zpráva o provádění strukturálních fondů (v roce 2005) Tato zpráva se předkládá v souladu s čl. 45 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech. Jde o 17. výroční zprávu týkající se činností strukturálních fondů během roku 2005. Informace uvedené v této zprávě jsou podrobněji rozpracovány v pracovním dokumentu útvarů Komise (je přiložen k této zprávě). 1. ÚVOD Rok 2005 se na jedné straně vyznačoval intenzívním úsilím o dovedení programového období 2000 až 2006 k úspěšnému závěru, a na druhé straně přípravou nové generace programů politiky soudržnosti na období 2007 až 2013. Pokud jde o posledně jmenované programy, Komise v červenci předložila sdělení o předloze strategických obecných zásad Společenství pro hospodářskou , sociální a územní soudržnost[1]. Obecné zásady určují priority Společenství pro nové programy. Kromě toho vstoupila Komise během roku 2005 do jednání s Evropskou investiční bankou a jinými mezinárodními finančními institucemi za účelem navázání bližší spolupráce ve snaze dosáhnout cíle politiky soudržnosti. V roce 2005 byly schváleny dvě iniciativy: iniciativa JASPERS (Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech), aby pomohla hlavním příjemcům politiky soudržnosti s přípravou velmi kvalitních projektů a iniciativa JEREMIE (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky), aby usnadnila přístup k financování malým a středním podnikům a mikropodnikům[2]. 2. ROZBOR PROVÁDěNÍ 2.1. Plnění rozpočtu 2.1.1. Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) Plnění rozpočtu v roce 2005 bylo obecně velmi uspokojivé. V roce 2005 bylo provedeno celkem 99,96 % položek závazků (v porovnání s 99,70 % v roce 2004). V případě plateb to bylo 99,65 % (99,03 % v roce 2004). Závazky z minulých let, u kterých se stále provádějí platby[3], činily na konci roku 2005 55,4 mld. EUR (ve srovnání s 48,97 mld. EUR v roce 2004), z čehož šla částka 39,9 mld. EUR do EFRR (35,9 mld. EUR v roce 2004). Celková výše závazků činila 27,1 mld. EUR v roce 2005 (26,5 mld. EUR v roce 2004). Je zapotřebí připomenout, že podle politiky soudržnosti, která podporuje investice, například do velkých projektů, je běžné, že se zdroje poskytují ve značném předstihu před platbami, které zohledňují provádění na místě. Finanční řízení strukturálních fondů podléhá pravidlům, která stanoví limity na období, ve kterém musejí být obdrženy platby týkající se dřívějších závazků: tak zvané „pravidlo n+2“[4]. Otevřený zůstatek závazků provedených v období 2000 až 2003 činil 3,4 mld. EUR na začátku roku 2006. Po rozboru výjimek z „pravidla n+2“ (státní podpora, velké projekty atd.) činí odhad výše zdrojů, u kterých je riziko zrušení závazku, 42 mil. EUR (pouze 0,19 % celkových závazků). 2.1.2. Evropský sociální fond (ESF) Plnění rozpočtu za rok 2005 bylo velmi uspokojivé. V roce 2005 bylo provedeno 99,93 % položek závazků (oproti 99,07 % položek v roce 2004). V případě plateb bylo provedeno 99,86 % položek (99,31 % položek v roce 2004), včetně dalších položek ve výši 720 mil. EUR přidělených ESF prostřednictvím globálního transferu a úpravou rozpočtu. Celkové RAL (neuhrazené závazky) dosáhly na konci roku 2005 částky 20,74 mld. EUR (oproti 19,35 mld. EUR v roce 2004), z čehož částka 20,44 mld. EUR byla přidělena současnému programovému období ESF (18,59 mld. EUR v roce 2004). Neuhrazené závazky z dřívějších programových období klesly z částky 762,1 mil. EUR na konci roku 2004 na 304,7 mil. EUR na konci roku 2005 (snížení o 60 %). Pokud jde o uplatnění „pravidla n+2“ na závazky z let 2000, 2001, 2002 a 2003 na konci roku 2005, týkalo se to 17 programů s celkovou částkou pro ESF ve výši 125 131 596 EUR (0,35 % odpovídající přidělené částky). 2.1.3. Orientační sekce fondu EZOZF Plnění rozpočtu bylo v roce 2005 velmi uspokojivé, činilo 99,37 % u položek závazků a 99,93 % u položek plateb. V porovnání s rokem 2004 bylo přiděleno o 8,8 % položek navíc a dalších 4,7 % bylo zaplaceno. Platby činily 3 587 mil. EUR, z čehož byla částka 3 099 mil. EUR určena programům na období 2000 až 2006 (Cíl 1: 2 753 mil. EUR; Leader+ 334,5 mil. EUR; PEACE 11,5 mil. EUR) a 487,4 mil. EUR za uzavření 78 programů z programového období 1994 až 1999. Celkové neuhrazené závazky na konci roku 2005 činily 7,085 mil. EUR (oproti 7,657 mil. EUR v roce 2004). Po uplatnění „pravidla n+2“ činily zrušené závazky 37,2 mil. EUR (1,28 % celkových závazků za odpovídající přidělenou částku). 2.1.4. Finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR) V roce 2005 bylo provedeno celkem 99,57 % položek závazků a 94,16 % položek plateb. Celkové neuhrazené závazky FNOR na konci roku 2005 činily 222 mil. EUR (ve srovnání s 165,5 mil. EUR v roce 2004). Pokud jde o provádění „pravidla n+2“, počet zrušených závazků se odhadoval na částku přibližně 50 mil. EUR za rok 2005 (8,9 % celkových závazků za rok 2003). 2.2. Provádění programu 2.2.1. Cíl 1 Na základě informací poskytnutých členskými státy v podobě nároků na doložené výdaje (podrobnosti viz příloha, část 5) se v roce 2005 programy Cíle 1 i nadále zaměřily na investice do projektů základní infrastruktury (40,1 %), kdy se více než polovina všech investic v této kategorii použila na dopravní infrastrukturu (54,3 % celkové infrastruktury). Více než jedna třetina (34,5 %) zdrojů Cíle 1 byla investována do výrobního prostředí s dalším zaměřením na pomoc malým a středním podnikům a odvětví řemesel (30,4 %). Investice do projektů zaměřených na lidské zdroje vyčerpaly 23,8 % prostředků v regionech Cíle 1. Intervenční opatření do této oblasti se rozdělila téměř ve stejné výši do politik pracovního trhu, jako jsou například opatření pro mladé lidi a pro dlouhodobě nezaměstnané (32,1 %), vzdělávání a odborná příprava (30, 8 %) a jiná opatření. 2.2.2. Cíl 2 V regionech Cíle 2 se hlavní pozornost programů i nadále soustředila na výrobní prostředí, kde se více než polovina finančních zdrojů (57 %) vyčlenila pro tuto kategorii. V rámci této oblasti převládala podpora malým a středním podnikům a odvětví řemesel ve výši 57,2 %. Druhou nejdůležitější oblastí intervenčních opatření byla infrastruktura, kde se vynaložilo 28,7 % prostředků celého Cíle 2. Na rozdíl od programů Cíle 1 se tyto výdaje netýkají investic do základní infrastruktury, jako je například doprava a životní prostředí. Místo toho se nejdůležitějšími oblastmi, pokud jde o finance, stala obnova opuštěných periferních částí měst a jiných upadajících oblastí (43,9 %). Hlavními oblastmi investic v kategorii lidských zdrojů (10,1 % všech investic v regionech Cíle 2) byla flexibilita pracovních sil, podnikatelská činnost, inovace, informační a komunikační technologie (31,2 % celkových prostředků). 2.2.3. Cíl 3 V roce 2005 se hlavní důraz investic ESF i nadále kladl na podporu evropské strategie zaměstnanosti, zejména na opatření zaměřená na zlepšení zaměstnatelnosti na trhu práce, na celoživotní vzdělávání a na rovné příležitosti; na druhé straně však opatření na podporu podnikání ztratily na důležitosti. Při provádění programů došlo, měřeno finančními hledisky, k rozdílu mezi EU-15, kde jsou programy stanoveny na delší dobu, a EU-10, kde se některé členské státy setkaly s problémy při zahájení a průběhu některých projektů a opatření v roce 2005 – v prvním plném roce provádění programů po jejich přistoupení v květnu 2004. 2.2.4. Rybolov mimo Cíl 1 V roce 2005 došlo ke zlepšení provádění strukturální politiky v odvětví rybolovu a akvakultury jak je uvedeno ve finančním provádění. Podporovaná opatření byla úzce spojena s cíli reformy společné rybářské politiky v roce 2002. 2.2.5. Iniciativy Společenství 2.2.5.1. Interreg Provádění 81 programů INTERREG III/Sousedství i nadále dosahovalo dobrého pokroku v roce 2005. Jedním důležitým úkolem programů byla aktualizace hodnocení v polovině období. Důsledkem bylo to, že téměř všechny programy byly v roce 2004 upraveny, aby zohlednily výsledky hodnocení. Orgány odpovědné za nové programy vyplývající z rozšíření, z nichž je mnoho programů sousedství, vynaložily konkrétní úsilí, aby zajistily úspěšný začátek. Kromě toho podpůrný program INTERACT i nadále přispíval k účinnému a efektivnímu provádění programů INTERREG III tím, že organizoval značný počet akcí o osvědčených postupech a vytvářel manuály pro řízení programů. 2.2.5.2. Leader Přibližně 73 programů LEADER+ bylo schváleno pro období 2000 až 2006. Z 938 navrhovaných místních akčních skupin, ve kterých se řídí akce, bylo nakonec vybráno 892. Nejpopulárnějším se stal námět strategie místního rozvoje „Využívání přírodních a kulturních zdrojů”. Monitorovací zprávy předložené v roce 2005 uvedly, že od začátku programového období bylo schváleno mezi 26 až 178 projekty. Hlavní intervenční opatření jsou tato: cestovní ruch, podpora malých a středních podniků, obnova a rozvoj vesnice a dědictví venkova, základní služby poskytované pro hospodářství a obyvatelstvo venkova. 2.2.5.3. Urban V roce 2005 bylo schváleno 20 tematických sítí, které se soustředily okolo různých témat. Partnerských měst je 179, včetně 36 měst v nových členských státech. Na neoficiálním setkání ministrů v Bristolu v prosinci 2005 byl zveřejněn Urban Audit 2005: klíčové ukazatele životních podmínek v evropských městech [5]. 2.2.5.4. EQUAL V roce 2005 došlo k provoznímu zahájení 2 000 projektů o rozvojových partnerstvích[6] druhého kola EQUAL, které byly vybrány na vnitrostátní úrovni během roku 2004 a zahrnuly přibližně 400 projektů v nových členských státech. Přibližně jedna třetina rozvojových partnerství druhého kola pracuje na tématu zaměstnatelnosti. Výsledky z přibližně 1 400 rozvojových partnerství prvního kola EQUAL, která dokončila svoji práci během let 2004 a 2005, byly předmětem mnoha seminářů na místní, vnitrostátní a evropské úrovni. 2.2.6. Inovační akce 2.2.6.1. EFRR Regionální orgány předložily v roce 2005 nabídky na 51 inovačních akcí. K poskytnutí podpory bylo vybráno 28 nejlepších akcí a do konce roku padlo finanční rozhodnutí u 22 akcí. Programy se soustředily okolo následujících témat: znalosti a technologické inovace, informační společnost a udržitelný rozvoj. 2.2.6.2. ESF V průběhu roku 2005 bylo dokončeno 38 projektů v oblasti místních strategií zaměstnanosti. V rámci druhého kola výzvy k předložení návrhů ohledně „Inovačních přístupů k řízení změn“ bylo vybráno 28 projektů. Na 7 projektů bylo vybráno ohledně předmětu „Předávání a šíření inovací získaných z projektů ESF podle článku 6“, jenž má pomoci podporovat převzetí nápadů v hlavních programech. 2.2.6.3. FNOR V průběhu let 2004 a 2005 byla přijata opatření k provedení projektů vybraných na základě výzev k předložení návrhů z let 2002 a 2003. Hodnocení ex-post nadnárodních projektů pro inovační akce v oblasti rybolovu bylo dokončeno v roce 2005. Hodnocení uvedlo, že projekty podporované v rámci hlavních operačních programů vykazovaly lepší plnění než projekty inovačních akcí, a to ohledně kritérií, jako je například efektivita, účinnost, kvalita monitorovacího systému a udržitelnost. 3. SOULAD A KOORDINACE 3.1. Soulad s ostatními politikami 3.1.1. Hospodářská soutěž Podle nařízení (ES) č. 1260/99 jsou členské státy povinny ověřovat, zda jsou všechny činnosti v souladu s právními předpisy ES, včetně pravidel pro státní pomoc. Tam, kde je Komise upozorněna na jakékoliv porušení právních předpisů ES, nebo kde audity prokáží, že se tak stalo, přijímají se příslušná opatření. Z důvodu poskytnutí plné průhlednosti uvádějí členské státy ve svých programech režimy státní pomoci, které využívají pomoc ze strukturálních fondů. Nové rozhodnutí Komise se vyžaduje v případě všech podstatných změn v tomto seznamu. V roce 2005 však nebyla Komise upozorněna na žádné případy nedodržení předpisů. 3.1.2. Životní prostředí V roce 2005 Komise pokračovala v podporování investic do životního prostředí prostřednictvím politiky soudržnosti. Zaměřovala se hlavně na spolufinancování investičně nákladného acquis pro městské odpadní vody, dodávky vody a hospodaření s odpady, zejména v nových členských státech. Uplatňování směrnice o strategickém posuzování životního prostředí na budoucí operační programy jako součást hodnocení ex ante, představuje konkrétní výzvu pro členské státy. Seznam hlavních projektů podporovaných EFRR v této oblasti je uveden v části 3 přílohy. 3.1.3. Vnitřní trh Dodržování pravidel o zadávání veřejných zakázek je nesmírně důležité v kontextu jednotného evropského trhu. Tam, kde Komise odpovídá za schvalování jednotlivých projektů, zajišťuje buď to, že se tato pravidla dodržují, nebo že se členský stát zaváže za jejich dodržování. V plánovacím kontextu Komise vyžaduje, aby členské státy uváděly informace ve výročních zprávách o programech. V roce 2005 vypracovala generální ředitelství pro regionální politiku a vnitřní trh „modus operandi“ pro účely koordinace akcí Komise pro případy porušení pravidel. 3.1.4. Doprava Po úpravě pokynů Společenství pro rozvoj transevropských sítí mají v politice soudržnosti přednost dopravní priority. V rámci přípravy na období 2007 až 2013 se v návrhu strategických obecných zásad Společenství o soudržnosti objevilo mnoho nových iniciativ o evropské dopravní politice, jako je například evropský systém řízení železniční dopravy (ERTMS), mořské dálnice nebo 30 prioritních projektů transevropské dopravní sítě. Seznam hlavních projektů podporovaných EFRR v této oblasti je uveden v části 3 přílohy. 3.1.5. Rovnost pohlaví Komise pokračovala ve své práci podpory rovnosti pohlaví ve strukturálních fondech a ve Fondu soudržnosti. Pracovní skupina o rovnosti pohlaví se na vysoké úrovni setkala dvakrát, aby projednala provádění nejlepších postupů a jejich výměnu. 3.2. Koordinace nástrojů 3.2.1. Strukturální fondy a Fond soudržnosti Výsledkem rozšíření Evropské unie v květnu 2004 je to, že do Fondu soudržnosti bylo začleněno deset nových členských států. Nyní je zde 13 členských států – příjemců podpory. Z důvodu svého hospodářského růstu není Irsko od 1. ledna 2004 způsobilé pro pomoc z Fondu soudržnosti. Jeho HDP na obyvatele ve výši 138 %[7] průměru Společenství je významně vyšší než práh způsobilosti ve výši 90 %. Hlavním nástrojem koordinace mezi financováním z Fondu soudržnosti a strukturálními fondy je strategický referenční rámec (SRF) předložený členskými státy, který poskytuje obecnou strategii v odvětví dopravy a životního prostředí. SRF umožňuje, aby Komise ověřovala každý projekt, který má být spolufinancován z Fondu soudržnosti tak, aby se zamezilo duplicitnímu financování programů, které jsou spolufinancovány ze strukturálních fondů. 3.2.2. Strukturální fondy a Evropská investiční banka (EIB)/Evropský investiční fond (EIF) Kromě dalšího úsilí vynaloženého v roce 2005 na koordinaci a doplnění financování z EFRR a Fondu soudržnosti a činností EIB za běžné programové období zahájila Komise a EIB v roce 2005 přípravné práce na zesílení spolupráce v dalším programovém období. Cíle vytyčené pro další období se zaměřují na větší spolupráci ve všech stádiích plánovací práce, jakož i na koordinovaný přístup k monitorování prováděných projektů a programů. JASPERS (Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech) představuje nový prostředek technické pomoci, který bude řídit EIB. Iniciativa byla schválena a založena v roce 2005 Komisí a EIB v partnerství s EBRD, aby pomohla členským státům ve Fondu soudržnosti. Zlepšování přístupu k finančním prostředkům a rizikovému kapitálu pro malé a střední podniky v regionech EU je klíčový prvek lisabonské agendy. V této souvislosti zahájila Komise a skupina EIB (EIB-EIF) v roce 2005 novou společnou iniciativu známou pod zkratkou „JEREMIE“ (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) pro zlepšení přístupu k financování a vytvoření mikroúvěrů pro malé a střední podniky v regionech podporovaných strukturálními fondy v budoucím rozpočtovém období. 4. HODNOCENÍ Během roku 2005 bylo dokončeno hodnocení příspěvku k plnění lisabonské strategie. Hodnocení potvrdilo, že programy podporované strukturálními fondy výrazně přispěly k plnění lisabonských cílů, ačkoliv se zde projevovala malá oficiální koordinace – s výjimkou Evropského sociálního fondu - mezi lisabonskou agendou a jednotlivými programy. V mnoha regionech se nyní více než dvě třetiny výdajů vynakládají na činnosti, které přímo souvisejí s lisabonskými cíli a lze pozorovat čistý dopad, pokud jde o dosažené kvantitativní cíle. V regionech, kde se lisabonské agendy přímo dotýká nižší podíl programových výdajů, je hlavním důvodem význam podpory pro hlavní infrastrukturu, která odráží konkrétní potřeby investic v nejméně prosperujících regionech. Během roku 2005 byly zahájeny tři strategické studie pro programové období 2007 až 2013: strategické hodnocení investičních priorit v dopravě v rámci strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, strategické hodnocení ochrany životního prostředí a ochrany před riziky a strategické hodnocení inovační ekonomiky. 5. FINANčNÍ KONTROLY 5.1. EFRR V roce 2005 pokračovaly audity, které kontrolovaly efektivní fungování klíčových prvků řídicích a kontrolních systémů hlavních programů v členských státech. Do konce roku se provedly audity u 52 programů. Hlavní zjištěné problémy z provedené práce se týkaly nedostatků v kontrolách prováděných vedením na první úrovni[8] a slabin v postupech pro ověření výdajů na straně platebního orgánu. Pokud jde o nové členské státy, auditní práce se soustředila na posouzení popisů systémů předložených podle článku 5 nařízení (ES) č. 438/2001 a ověřovacích auditů o fungování uvedených systémů. Audity, které se provedly, zjistily určité slabé stránky, jako je například nedostatečná kvalita kontroly prováděná vedením a chybějící pokrytí nebo nedostatečná kvalita auditorské práce, kterou provedly vnitrostátní auditorské orgány. 5.2. ESF Z celkového počtu 214 operačních programů ESF byl v roce 2005 proveden audit u 55 (34 z toho bylo nových). Audity zjistily nedostatečné kontroly na první úrovni u některých řídících orgánů nebo zprostředkujících orgánů, přerušení auditních záznamů, slabé ověřovací procesy nebo nedostatečné ověřovací postupy, malé nebo žádné rozdělení pravomocí, slabiny v IT systémech a nedostatečnou úroveň publicity o financování v rámci ESF. Audity na místě týkající se vzorku stávajících systémů zahrnuly 19 z 25 programů ESF ve všech nových členských státech. V 8 členských státech se provedlo čtrnáct závěrečných auditů, které zahrnuly 40 programů z období 1994 až 1999. 5.3. EZOZF V roce 2005 se provedlo 7 auditů z období 1994 až 1999, a tím se dokončil plánovaný program auditu ex-post za toto období. Za období 2000 až 2006 (EU-15) se provedlo 7 auditů. Typické zjištěné problémy zahrnovaly nedostatečné fungování řídicích a kontrolních systémů, neschopnost ověřit kritéria způsobilosti v souladu s ustanoveními zemědělských právních předpisů a nízkou úroveň nezávislých kontrol. Za období 2004 až 2006 (EU-10) se dokončil rozbor popisů systémů a provedly se 4 audity. 5.4. FNOR V roce 2005 bylo provedeno celkem 7 kontrol na místě. Tři audity se týkaly prověření řídicích a kontrolních systémů v případě programů pro období 2000 až 2006 ve třech členských státech a jeden audit se týkal uzavření programu z období 2000 až 2006. Tři kontroly na místě se týkaly inovačních akcí, kde se prováděl audit sedmi projektů ve třech členských státech (Itálie, Spojené království a Španělsko). Hlavní zjištěné problémy se týkaly určitých nesrovnalostí, jako je například překročení zaměstnaneckých nákladů a cestovních výdajů a diet, DPH a plateb za nezdokumentované výdaje. Nakonec se provedly inspekce za účelem posouzení funkčnosti a účinnosti řídících a platebních orgánů v nových členských státech. 5.5. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) Během roku 2005 provedl OLAF 43 inspekcí v členských státech týkajících se opatření spolufinancovaných v rámci strukturálních fondů. Na 24 z těchto inspekcí se týkalo kontrol na místě, zatímco 19 se provedlo za jinými účely, např. shromáždění informací nebo pomoc buď vnitrostátním správám nebo soudním orgánům. Mezi typické zjištěné problémy patří nesprávná prohlášení, chybné fakturace a neschopnost dodržet pravidla o zadávání veřejných zakázek. V roce 2005 členské státy samy uvědomily Komisi v souladu s nařízením (ES) č. 1681/94 o přibližně 3 356 případech nesrovnalostí, spojených s 466 617 970 EUR, jež ovlivnily platby uskutečněné jak v období 1994 až 1999, tak v období 2000 až 2006. Jak částky, tak i počet případů ukázal ve srovnání s rokem 2004[9] mírné zvýšení. Tyto výsledky jsou pravděpodobně ovlivněny prací, která se provedla na dokončení procesu uzavření programů z období 1994 až 1999 a jsou povzbudivým důkazem, jak jsou si členské státy více vědomy svých povinností. Proto zvýšení počtu případů pravděpodobně tkví ve zvýšené bdělosti a v lepším ohlašování než ve skutečném zvýšení počtu nesrovnalostí. Během roku 2005 bylo nařízení (ES) č. 1681/94 pozměněno nařízením (ES) č. 2035/2005[10] s cílem zjednodušit postupy a vyjasnit určité problémy a zajistit, aby se ochránily finanční zájmy Společenství. 6. VÝBORY NÁPOMOCNÉ KOMISI 6.1. Výbor pro rozvoj a přeměnu regionů Výbor pro rozvoj a přeměnu regionů jakožto řídicí výbor byl požádán o stanovisko k pozměnění nařízení (ES) č. 1681/94 o nesrovnalostech a navrácení neoprávněně vyplacených částek v souvislosti s financováním strukturálních politik a organizaci informačního systému v této oblasti. Výbor byl rovněž požádán o stanoviska k předlohám různých druhů opatření technické pomoci financovaných podle článku 23 nařízení (ES) č. 1260/1999. 6.2. Výbor ESF Výbor se sešel čtyřikrát na plenárním zasedání a jeho technická pracovní skupina se sešla šestkrát. Projednal širokou škálu problémů týkajících se jak současného provádění ESF, tak přípravy na budoucí programové kolo. 6.3. Výbor pro zemědělské struktury a rozvoj venkova (STAR) Výbor pro zemědělské struktury a rozvoj venkova se v roce 2005 sešel osmkrát a zaujal kladné stanovisko ke 32 změnám programů rozvoje venkova podle čl. 44 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 a k 13 změnám programů rozvoje venkova podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 1268/1999. 6.4. Výbor pro struktury rybolovu a akvakultury Výbor pro struktury rybolovu a akvakultury byl roce 2005 požádán o stanovisko k těmto tématům: technické pomoci FNOR za rok 2005; předloze rozhodnutí Komise o projektu č. I/0016/90/02 – Azienda Agricola LE CANNE; přípravě obecných zásad Společenství pro státní podporu pro záchranu a restrukturalizaci firem v oblasti rybolovu; předloze nařízení Komise, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 1681/94 o nesrovnalostech a navrácení neoprávněně vyplacených částek v souvislosti s financováním strukturálních politik a organizaci informačního systému v této oblasti. [1] KOM (2005)0299 ze dne 5. července 2005. [2] Třetí společná iniciativa Komise, EIB a CEDB (Rozvojová banka Rady Evropy) - JESSICA se projednává a jejím cílem je poskytnout podporu pro financování projektů obnovy a rozvoje měst pomocí metod finančního inženýrství. [3] „RAL“ (les restes à liquider). Neuhrazené závazky z předchozích let. [4] Pododstavec čl. 31 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999 stanoví „pravidlo n+2“: Komise automaticky zruší každou část závazku, pro který se neuskutečnila záloha anebo pro který neobdržela přípustnou žádost o platbu podle čl. 32 odst. 3 do konce druhého roku, který následuje po roce přijetí závazku, nebo případně a pro dotyčné částky po dni následného rozhodnutí Komise nutného pro schválení opatření nebo operace, anebo do konce lhůty pro odeslání závěrečné zprávy uvedené v čl. 37 odst. 1; příspěvek z fondů na takovou pomoc je o tuto částku snížen. Text zprávy rovněž odkazuje na „pravidlo n+18“, které je definováno v čl. 32 odst. 2 výše uvedeného nařízení: „Celou zálohu nebo její část, v závislosti na pokroku provádění pomoci, vrátí platební orgán Komisi, jestliže jí nebyla podána žádost o platbu do 18 měsíců po jejím rozhodnutí o poskytnutí příspěvku z fondů. Veškeré úroky ze zálohy přidělí platební orgán na dotyčnou formu pomoci“. [5] Více podrobností viz: http://www.urbanaudit.org/ [6] Rozvojová partnerství jsou provozní subjekty iniciativy Equal, která spojuje klíčové subjekty (jako jsou například místní a regionální orgány, nevládní organizace, podniky, sociální partneři) na geografické nebo odvětvové úrovni za účelem řešení diskriminace a nerovnosti. [7] Údaje Eurostatu za rok 2005. [8] Článek 4 nařízení Komise (ES) č. 438/2001 stanoví: „Řídicí a kontrolní systémy zahrnují postupy pro ověření, že spolufinancované výrobky a služby byly dodány a že uplatňované výdaje byly skutečně vynaloženy, a pro zajištění souladu s podmínkami odpovídajícího rozhodnutí Komise podle článku 28 nařízení (ES) č. 1260/1999 a se souvisejícími vnitrostátními pravidly a pravidly Společenství, zejména pokud jde o způsobilost výdajů pro podporu ze strukturálních fondů v rámci dotyčné pomoci, o zadávání veřejných zakázek, o státní podporu (včetně pravidel o kombinaci podpor), o ochranu životního prostředí a o rovnost příležitostí“. [9] 2004 : počet oznámených případů čítal 3 037; celková částka týkající se sdělení činila 431 mil. EUR [10] Úř. věst. L 328, 15.12.2005, s. 8.