SDĚLENÍ KOMISE

Vytvoření společného leteckého prostoru s Moldavskou republikou

ÚVOD

Ve sdělení „Rozvoj vnější politiky Společenství v oblasti letectví“[1] Komise zdůraznila, jak důležité je vytvořit společný letecký prostor se sousedy na východě a na jihu. Hlavním cílem tohoto společného leteckého prostoru je vytvořit velký a otevřený letecký trh, který je založen na společných pravidlech. V červnu 2005 Rada Evropské unie tento cíl podpořila a uvítala pokrok, jehož bylo dosaženo při začleňování zemí sousedících s EU do tohoto rámce[2].

Komise analyzovala provádění tohoto procesu ve svém sdělení z roku 2008 „Společný letecký prostor se sousedními zeměmi do roku 2010: zpráva o pokroku“[3]. Dospěla k závěru, že tento proces přinesl kladné výsledky a měl by být urychlen.

Rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007 vzájemnou provázanost EU s jejími východními a jižními sousedy ještě více posílilo. V červnu 2006 EU a její členské státy podepsaly dohodu o společném evropském leteckém prostoru (ECAA) se zeměmi západního Balkánu. Po ní následoval v prosinci 2006 podpis první evropsko-středomořské dohody o letectví s Marokem. V prosinci 2010 byly podepsány dohody o společném leteckém prostoru s Gruzií a Jordánskem a nadále pokračují jednání s Ukrajinou, Libanonem, Tuniskem a Izraelem.

Vytvoření širšího společného leteckého prostoru přináší výhody v různých ohledech: Podporuje:

- provádění evropské politiky sousedství tím, že umožňuje rozvoj integrovaného leteckého trhu a vytvoření lepších dopravních spojení mezi všemi dotčenými zeměmi;

- hospodářský rozvoj zemí s vyhlídkou na členství v Evropské unii;

- prosazování evropských leteckých norem na vysoké úrovni, čímž v celém šíře pojatém regionu napomáhá zajištění vysoké úrovně letecké bezpečnosti a ochrany letectví před protiprávními činy;

- institucionální spolupráci mezi odpovědnými úřady, např. v oblasti letecké bezpečnosti;

- budoucí rozvoj celého evropského leteckého průmyslu tím, že poskytuje jednotný regulační rámec pro rozšířený trh.

Toto sdělení se konkrétně zabývá otázkou leteckých vztahů mezi EU a Moldavskou republikou (dále jen „Moldavsko“). Vzhledem k zeměpisné poloze Moldavska má dobré letecké spojení mezi ním a EU zásadní význam pro jeho hospodářský rozvoj.

V dubnu 2010 moldavská vláda projevila přání zahájit jednání o dohodě o společném leteckém prostoru mezi EU a Moldavskem. V návaznosti na tento požadavek útvary Komise zhodnotily současný stav moldavského odvětví letecké dopravy a jeho dozorových struktur. Kromě toho byla provedena ekonomická analýza možného dopadu uzavření této dohody.

Na základě výsledků této činnosti, které jsou shrnuty v tomto sdělení, Komise doporučuje Radě, aby Komisi pověřila sjednáním všeobecné dohody o společném leteckém prostoru s Moldavskem. Po vzoru dohod EU s jinými sousedními zeměmi by tato dohoda měla být založena na postupném otevření trhu v kombinaci se současně probíhající regulační spoluprácí a postupnou harmonizací. Prioritou by mělo být otevření trhu, svoboda usazování, rovné podmínky hospodářské soutěže a společná pravidla v oblasti letecké bezpečnosti, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu, sociálních podmínek a ochrany životního prostředí.

EU A MOLDAVSKO: POLITICKÉ VZTAHY

EU a Moldavsko navázaly za posledních deset let těšný vztah:

- Dohoda o partnerství a spolupráci mezi EU a Moldavskem byla podepsána v roce 1994 a vstoupila v platnost v roce 1998[4]. Upravuje celou řadu otázek včetně obchodu, hospodářské spolupráce a sbližování právních předpisů. Podle ustanovení o sbližování právních předpisů (článek 50 dohody a partnerství a spolupráci) se Moldavsko snaží zajistit, aby její právní předpisy (včetně právních předpisů v odvětví dopravy) byly postupně slučitelné s právními předpisy EU. Oblast dopravy a nutnost, aby Moldavsko restrukturalizovalo a modernizovalo své dopravní systémy s cílem posílit svou spolupráci s EU, je zvláště zdůrazněna v článku 62 dohody o partnerství a spolupráci. Zvláště zdůrazněna je i potřeba spolupracovat na modernizaci letišť a uspořádání letového provozu a na podpoře transevropských spojení. V lednu 2010 byla zahájena jednání o budoucí dohodě o přidružení mezi EU a Moldavskem, která má nahradit dohodu o partnerství a spolupráci. Cílem této dohody je prohloubit vztah EU a Moldavska z hlediska politického sdružení a hospodářské integrace. Integrace bude mimo jiné cílem i v oblasti dopravy.

- Souběžně s tím se od roku 2004 rozvíjí evropská politika sousedství (EPS). Jejím cílem je posílit prosperitu, stabilitu a ochranu zemí sousedících s EU a zamezit tomu, aby uvnitř rozšířené EU vznikaly nové bariéry. Tato politika se provádí prostřednictvím akčních plánů evropské politiky sousedství (dále jen „akční plány EPS“), které EU sjednává jednotlivě s každou partnerskou zemí. Akční plán EPS mezi EU a Moldavskem byl přijat v roce 2005 a Komise od té doby každoročně zkoumá pokrok, jehož bylo v této oblasti dosaženo. Ustanovení akčního plánu EPS týkající se dopravy zahrnují rozvoj odvětví letectví a požadavek na lepší začlenění Moldavska do evropského trhu letecké dopravy. V akčním plánu EPS jsou uvedena opatření, jež je třeba v odvětví letectví provést (zejména užší spolupráce v oblastech letecké bezpečnosti, ochrany letectví před protiprávními činy a uspořádání letového provozu). Myšlenka ambicióznějšího partnerství mezi Evropskou unií a partnerskými zeměmi se objevuje i ve společné deklaraci z pražského summitu o Východním partnerství, podepsané dne 7. května 2009 v Praze.

- V roce 2007 Moldavsko představilo národní rozvojovou strategii na období 2008–2011, která obsahuje jasný závazek Moldavska začlenit do svých vnitrostátních právních předpisů acquis communautaire a zajistit jeho prosazování. V oblasti letecké dopravy národní rozvojová strategie požaduje větší bezpečnost, větší kapacitu letišť a vyšší kvalitu služeb nabízených cestujícím. Moldavsko navíc přijalo strategii rozvoje civilního letectví na období 2007–2012[5], která stanoví rámec pro provádění souvisejících opatření ve všech hlavních oblastech letectví. Kromě toho moldavský vládní program na období 2009 až 2013 obsahuje konkrétní priority v oblasti letectví, např. vytvoření liberalizovaného trhu letecké dopravy s cílem přilákat nízkonákladové letecké společnosti.

- Co se týče konkrétně letectví, Moldavsko je aktivním členem různých panevropských leteckých struktur. Od roku 1996 je členem Evropské konference civilního letectví (ECAC) a od roku 2000 členem organizace Eurocontrol. V oblasti letecké bezpečnosti se účastní programu SAFA[6] na základě pracovního ujednání, jež v roce 2006 podepsalo s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA). V roce 2009 bylo podepsáno další pracovní ujednání mezi agenturou EASA a moldavským úřadem pro civilní letectví v rámci přechodu na Sdružené letecké úřady. V roce 2006 byla podepsána „horizontální dohoda“ mezi EU a Moldavskem, která uvádí dvoustranné dohody mezi členskými státy a Moldavskem do souladu s právními předpisy EU[7].

Pokud jde o dosažený pokrok, Komise vydala zprávy o pokroku v souvislosti s prováděním dohody o partnerství a spolupráci a akčního plánu EPS. Zpráva z roku 2010[8] (o provádění dohody o partnerství a spolupráci a akčního plánu EPS v roce 2009) již naznačila, že Moldavsko je možným kandidátem na účast ve společném leteckém prostoru, a uznala, že podpis dohody o spolupráci s agenturou EASA byl důležitým krokem směrem k začlenění Moldavska do evropského systému letecké bezpečnosti.

EU A MOLDAVSKO: HOSPODÁřSKÉ VZTAHY A JEJICH DOPAD NA LETECTVÍ

Vzhledem ke vzdálenosti Moldavska od velkých evropských měst, jeho vnitrozemské poloze a poměrně nerozvinuté pozemní dopravní infrastruktuře jsou letadla tím nejdůležitějším dopravním prostředkem, který Moldavsko spojuje s většinou členských států EU.

Hospodářské vztahy mezi Moldavskem a EU se za posledních deset let významně rozvinuly. Podle údajů národního statistického úřadu Moldavska vzrostl vývoz zboží do EU v období od ledna do října 2010 o 6 % (v porovnání se stejným obdobím v roce 2009), tj. na 439 milionů EUR, a dovoz do Moldavska z EU se zvýšil o 19,1 %, tedy na 1 miliardu EUR. Tím se celkový schodek obchodní bilance Moldavska vůči EU ustálil na hodnotě 561 milionů EUR (nárůst o 30,9 %). EU je nejvýznamnějším obchodním partnerem Moldavska a jeho důležitost ještě vrostla poté, co k EU v roce 2007 přistoupilo Rumunsko. V roce 2008 EU Moldavsku udělila dodatečné autonomní obchodní preference[9], což mělo na obchod mezi EU a Moldavskem kladný vliv. Budoucí dohoda o přidružení mezi EU a Moldavskem obsahuje cíl vytvořit rozsáhlou a komplexní zónu volného obchodu, a to v okamžiku, kdy ji Moldavsko bude připraveno zavést a ustát její dopady. Očekává se, že tím by se obchodním vztahům mezi EU a Moldavskem dodal další stimul.

Poměrně malý počet obyvatel Moldavska (3,6 milionu) a jeho nízký HDP na obyvatele z něj činí relativně malý (avšak stále rostoucí) letecký trh[10].

Letový provoz mezi Moldavskem a EU zahrnuje především přepravu cestujících (objem nákladu přepravovaného mezi EU a Moldavskem je poměrně nízký). Mezinárodní letecká doprava do a z Moldavska je soustředěna na mezinárodním letišti v Kišiněvě. Údaje o dopravní vytíženosti letiště vrostly přibližně z 200 000 cestujících v roce 2000 na více než 900 000 cestujících v roce 2010, což představuje roční míru růstu kolem 14 %[11]. Mezinárodní letiště Kišiněv v nedávné době zahájilo významný investiční program, který má zvýšit jeho kapacitu a zmodernizovat jeho celkovou infrastrukturu. EU a Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) tento program podpořily v rámci investiční facility sousedství. V roce 2010 bylo letiště prvním letištěm ve Společenství nezávislých států (SNS), které získalo akreditaci Airport Carbon Accreditation jako uznání za úsilí snížit emise CO2.

Provoz do EU představuje asi dvě třetiny cestujících, kteří z Kišiněva odlétají. Přeprava cestujících mezi EU a Moldavskem je soustředěna do spojení s omezeným počtem členských států EU. V roce 2009 připadlo na pět hlavních trhů (Itálie – 34 %, Rumunsko – 18 %, Německo – 13 %, Maďarsko – 9 % a Rakousko – 8 %) více než 80 % celkového objemu přepravy cestujících mezi EU a Moldavskem. To ukazuje na úzké hospodářské vztahy Moldavska s Rumunskem a Itálií.

Mezi dvojice měst s největším objemem přepravy cestujících patřily v roce 2009 Kišiněv-Temešvár (Rumunsko) zhruba se 40 000 cestujících, Kišiněv-Frankfurt s více než 32 000 cestujících a Kišiněv-Řím přibližně s 22 000 cestujících. Pokud jde o destinace mimo EU, je dvojicí měst s největší poptávkou přepravy cestujících Kišiněv-Moskva téměř se 48 000 cestujících, za níž následovala dvojice Kišiněv-Istanbul přibližně s 41 000 cestujících.

Moldavsko má sjednané dohody o leteckých službách přibližně s dvaceti zeměmi, z nichž je jich šestnáct členskými státy EU (Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Francie, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Německo, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko a Spojené království). Dohody o leteckých službách s členskými státy EU jsou většinou spíše restriktivní (např. pokud jde o schvalování tratí, kmitočtů, kapacity letadel nebo letových řádů). Většina dohod umožňuje určit na obou stranách pouze jediného leteckého dopravce. Současný systém dvoustranných dohod o leteckých službách mezi členskými státy EU a Moldavskem tudíž narušuje způsob provozu, což má negativní dopady na letecké společnosti i spotřebitele.

Je však důležité poznamenat, že v červenci 2010 moldavský trh obsluhovalo pouze šest dopravců EU: airBaltic z Rigy (Lotyšsko), Austrian Airlines z Vídně (Rakousko), Carpatair z Temešváru a Tarom z Bukurešti (Rumunsko), Lufthansa z Mnichova (Německo) a Meridiana z Milána a Verony (Itálie). Tržní podíl těchto leteckých společností EU na letech do Moldavska činil 37 %. Na moldavské dopravce připadá více než 60 % trhu letecké dopravy mezi EU a Moldavskem.

ODVěTVÍ CIVILNÍHO LETECTVÍ V MOLDAVSKU

Lety do a z EU provozují dvě moldavské letecké společnosti: národní letecký dopravce Air Moldova a soukromá společnost Moldovan Airlines:

- Air Moldova provozuje do destinací v EU poměrně moderní letecký park (tři velká civilní letadla Airbus A320 a dvě regionální letadla Embraer 190). Od ledna 2010 Air Moldova zrealizovala lety celkem do třinácti destinací, z nichž se deset nacházelo v členských státech EU (Bulharsko, Česká republika, Francie, Itálie, Kypr, Německo, Rakousko, Rumunsko, Řecko a Španělsko).

- Moldovan Airlines je poměrně malá společnost, která provozuje dvě regionální letadla na tratích do Maďarska a Rumunska (Temešvár). Společnost spolupracuje se svou rumunskou sesterskou společností Carpatair se sídlem v Temešváru.

Kromě toho v Moldavsku působí další dopravci, kteří převážně provozují letadla konstruovaná pro SNS do jiných destinací než v EU. (Air Moldova tato letadla rovněž provozuje, avšak především do jiných destinací než v EU).

V současné době jsou nejdůležitějšími bránami, jimiž moldavští cestující vstupují do sítě mezinárodní letecké dopravy, Frankfurt (prostřednictvím společnosti Air Moldova), Mnichov (prostřednictvím společnosti Lufthansa) a Vídeň (prostřednictvím společností Air Moldova a Austrian Airlines).

Ceny letenek z Kišiněva do destinací v EU (a v opačném směru) jsou poměrně vysoké. To je pravděpodobně dáno poněkud restriktivní povahou dohod o leteckých službách a dále tím, že Kišiněv neobsluhují nízkonákladoví dopravci. Lze dokázat, že z tohoto důvodu dochází k odlivu části moldavské poptávky po letecké dopravě do letišť v sousedních zemích, tj. v Rumunsku a na Ukrajině.

Letové navigační služby včetně meteorologických služeb a leteckých informací v moldavském vzdušném prostoru poskytuje státem vlastněná moldavská agentura pro letové provozní služby (MOLDATSA), která je nezávislá na úřadu pro civilní letectví. Moldavsko je členem organizace Eurocontrol a partnerem regionální iniciativy „Spolupráce v oblasti uspořádání letového provozu v jihovýchodní Evropě (ACE)“ spolu s Rumunskem, Tureckem a Bulharskem. Při každé příležitosti Moldavsko uvádí své vnitrostátní právní předpisy v oblasti letectví a životního prostředí do souladu s politikou jednotného evropského nebe.

Úřad pro civilní letectví Moldavské republiky spravuje a reguluje celé odvětví civilního letectví. Tento úřad funguje pod politickým dohledem moldavského ministerstva dopravy.

PřÍNOSY DOHODY O SPOLEčNÉM LETECKÉM PROSTORU MEZI EU A MOLDAVSKEM

Vytváření jednotného leteckého trhu EU od počátku 90. let 20. století významně přispělo k vyšší dynamice a efektivitě tohoto odvětví a přineslo velké ekonomické a sociální výhody.

Uzavření dohod o společném leteckém prostoru se zeměmi, s nimiž Unie sousedí na východě a na jihu, ukázalo, že podobně kladného vlivu na objem a efektivitu dopravy lze dosáhnout i v případě těchto trhů. V tomto ohledu bylo na trhu dopravy mezi EU a zeměmi západního Balkánu dosaženo od jeho liberalizace v letech 2006 a 2010 (dostupnost sedadel) roční míry růstu kolem 12 %. Podobné účinky lze očekávat i u trhu dopravy mezi EU a Moldavskem.

Aby Komise mohla tyto účinky změřit přesněji, provedla ekonomickou analýzu možných dopadů uzavření dohody o společném leteckém prostoru mezi EU a Moldavskem[12]. Studie předpokládá, že v období 2010–2015 se bude roční míra růstu letecké dopravy mezi EU a Moldavskem pohybovat kolem 15 %[13]. V kostce lze příslušné výhody pro Moldavsko na straně jedné a pro EU na straně druhé popsat takto:

- Ekonomický přínos této dohody pro Moldavsko se odhaduje přibližně na 17 milionů EUR ročně (zejména v důsledku nižších cen letenek, většího podílu letecké dopravy a vyšší hospodářské aktivity s ním spojené)[14]. Analýza rovněž ukazuje, že ceny letenek na oblíbených tratích (např. do Itálie) pravděpodobně výrazně poklesnou díky větší konkurenci.

- Pro EU však bude ekonomický přínos této dohody vzhledem k velikosti trhu poměrně malý. Na druhé straně některé letecké společnosti EU hlásí problémy, na něž v každodenním provozu narážejí kvůli poněkud restriktivním dohodám o leteckých službách. Zkušenost ukazuje, že prováděcí mechanismus obdobných dohod o společném leteckém prostoru pomáhá tyto otázky praktického podnikání řešit (především prostřednictvím společného výboru), neboť pro evropské dopravce je snazší tyto otázky řešit kolektivně (a nikoliv individuálně). Dohoda o společném leteckém prostoru mezi EU a Moldavskem by navíc vytvořila nové tržní příležitosti pro letecké dopravce z EU, kteří by chtěli začít do Moldavska létat, ale v současnosti nemají nezbytná přepravní práva. Mohla by také usnadnit začlenění moldavských dopravců do stávajících aliancí leteckých dopravců EU, a tím umožnit nabídku vzájemně propojených produktů a lepších služeb cestujícím a vyšší efektivitu díky úsporám z rozsahu.

Stejně důležité jako uvedené ekonomické výhody jsou ovšem celková politická hlediska, protože tato dohoda by významně podpořila cíle EPS EU, Východního partnerství, jakož i dohody o partnerství a spolupráci a budoucí dohody o přidružení s Moldavskem.

Další důležitou skutečností, již je třeba vzít do úvahy, je důrazný politický požadavek moldavské vlády tuto dohodu uzavřít.

Dohoda o společném leteckém prostoru mezi EU a Moldavskem by vytvořila rovné podmínky pro všechny letecké dopravce EU a cestujícím ve všech členských státech by umožnila těžit z výhod podobných podmínek a intenzivnějšího provozu mezi EU a Moldavskem a v opačném směru. Dohoda o společném leteckém prostoru mezi EU a Moldavskem by navíc poskytla právní základ pro vytvoření leteckých služeb z těch členských států, které s Moldavskem doposud neuzavřely dvoustrannou dohodu o leteckých službách.

ZÁVěRY

Následkem otevření trhu by se zlepšily možnosti cestování pro cestující z EU a Moldavska. Předpokládá se, že počet přímých spojů mezi EU a Moldavskem, jakož i celkový počet letů posílí obchodní výměnu i turistický ruch. Z ekonomického přínosu budou těžit letecké společnosti a letiště jak v EU, tak v Moldavsku.

Bude třeba zajistit, aby otevření a integrace trhu probíhaly vyváženě a s přihlédnutím k dalším důležitým politickým cílům a zmírňování možných nepříznivých dopadů. V této souvislosti bude nezbytné zajistit, aby proces otevírání trhu probíhal souběžně s procesem regulační spolupráce a/nebo sbližování právních předpisů. To bude obzvláště důležité v zásadních oblastech, jakými jsou bezpečnost, ochrana před protiprávními činy, ochrana životního prostředí a soutěžní právo.

Otevřené trhy potřebují rámec, který zajistí spravedlivou hospodářskou soutěž a vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany před protiprávními činy. S ohledem na otázky životního prostředí musí být dohoda v souladu se závazkem EU vůči udržitelnému rozvoji. Obzvláště důležité je, aby dohoda neomezovala EU v uplatňování právních či ekonomických nástrojů ke zmírnění nežádoucích vedlejších účinků nárůstu leteckého provozu, zejména na kvalitu ovzduší a hladinu hluku v okolí letišť, ale i vzhledem k tomu, jak letecká doprava přispívá ke globální změně klimatu. V oblasti uspořádání letového provozu by možnost rozšíření jednotného evropského nebe na Moldavsko přispělo k posílení stávajících bezpečnostních norem, k optimalizaci efektivity a kapacity a k minimalizaci zpoždění.

Všeobecné pověření k jednání s Moldavskem by vycházelo ze dvou stejně důležitých zadání: na jedné straně otevření a liberalizace trhu, na straně druhé regulační harmonizace norem bezpečnosti a ochrany před protiprávními činy za hranicemi EU. V tomto ohledu by uzavření dohody o společném leteckém prostoru mezi EU a Moldavskem zásadně přispělo k dosažení cílů evropské politiky sousedství, Východního partnerství a dohody o partnerství a spolupráci mezi EU a Moldavskem.

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise navrhuje, aby s Moldavskem byla sjednána a uzavřena všeobecná dohoda o otevřeném leteckém trhu, a vyzývá Radu, aby Komisi pověřila zahájením jednání o takové dohodě. Jednání povedou útvary Komise, jež s řádným ohledem na rozhodnutí Rady 2010/427/EU plně zapojí Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ).

Komise bude úzce spolupracovat s členskými státy a všemi zainteresovanými stranami na dalším rozvoji a dosahování cílů stanovených v navrhovaném rozhodnutí Rady.

[1] KOM(2005) 79 v konečném znění ze dne 11. března 2005.

[2] Rada Evropské unie dne 27. června 2005: závěry „Rozvoj programu vnější politiky Společenství v oblasti letectví“.

[3] KOM(2008) 596 v konečném znění ze dne 1. října 2008.

[4] Úř. věst. L 181, 24.6.1998, s. 3.

[5] Rozhodnutí vlády č. 987 ze dne 30. srpna 2007 o schválení strategie civilního letectví na období 2007–2012.

[6] Posuzování bezpečnosti zahraničních letadel.

[7] Úř. věst. L 126, 13.5.2006, s. 24.

[8] http://ec.europa.eu/world/enp/pdf/progress2010/sec10_523_en.pdf .

[9] Nařízení (ES) č. 55/2008, Úř. věst. L 20, 24.1.2008, s. 1.

[10] Podle odhadů MMF dosahuje HDP na obyvatele v Moldavsku 1,160 EUR (v roce 2010).

[11] Cestující odlétající z Kišiněva. Všechny dopravní údaje vycházejí ze studie, jejíž vypracování zadala Komise: Steer Davies Gleave: Study on the economic benefit of a common aviation area agreement between the EU and the Republic of Moldova (Studie o hospodářském přínosu dohody o společném leteckém prostoru mezi EU a Moldavskou republikou). Londýn, leden 2011.

[12] Steer Davies Gleave: Study on the economic benefit of a common aviation area agreement between the EU and the Republic of Moldova (Studie o hospodářském přínosu dohody o společném leteckém prostoru mezi EU a Moldavskou republikou). Londýn, leden 2011.

[13] To je nutno poměřovat s prognózou roční míry růstu leteckého provozu ve výši 8 % v témže období ve scénáři beze změn.

[14] Odečteme-li dopad na životní prostředí a další zdroje potřebné na pokrytí administrativní práce spojené se zaváděním acquis , lze ekonomický přínos pro Moldavsko odhadnout přibližně na 10 milionů EUR ročně.