Zvláštní zpráva Financuje EFRR účinně 
projekty, které přímo 
podporují biologickou 
rozmanitost v rámci 
strategie EU v oblasti 
biologické rozmanitosti 
do roku 2020?CS 2014  č. 12
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-872-0714-2
doi:10.2865/40279
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
S žádostí o svolení používat nebo reprodukovat obrázky 2, 3, 4, 5 a 13 se obracejte přímo na majitele autorských práv.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 12
Zvláštní zpráva Financuje EFRR účinně 
projekty, které přímo 
podporují biologickou 
rozmanitost v rámci 
strategie EU v oblasti 
biologické rozmanitosti 
do roku 2020?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Glosář
I–VIII  Shrnutí
1–12 Úvod
1–2 Obecný význam biologické rozmanitosti
3–5 Strategie EU pro zastavení úbytku biologické rozmanitosti
6–8 Politika a právní předpisy EU
9–12 Spolufinancování EFRR pro projekty na podporu biologické rozmanitosti
13–17 Rozsah a cíle auditu
18–40 Připomínky
18–25 Využily členské státy dostupné financování z EFRR k přímé podpoře biologické rozmanitosti? 
19–25 Příležitosti k financování z EFRR se nevyužívají v plné míře
26–40 Zastavují projekty spolufinancované z EFRR, které přímo podporují biologickou rozmanitost, 
účinně úbytek biologické rozmanitosti?
27–28 Projekty jsou v souladu s prioritami biologické rozmanitosti na úrovni členských států a EU, avšak výdaje 
EFRR na biologickou rozmanitost nejsou dobře definovány
29–31 Jedna třetina kontrolovaných projektů se zaměřovala na přípravu ochranných opatření …
32–36 … a nebyly posouzeny přínosy investic pro biologickou rozmanitost
37–40 Udržitelnost projektů se opírá o místní angažovanost a spoléhá na budoucí veřejné financování
03 Obsah
41–45 Závěry a doporučení
41 Celkový závěr
42 Přidělování a využití financování z EFRR
43–45 Úspěchy projektů EFRR při zastavování úbytku biologické rozmanitosti
 Příloha I — Cíle a akce strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020
 Příloha II  —  Přidělování finančních prostředků EFRR na podporu biologické rozmanitosti  
a ochranu přírody (včetně sítě Natura 2000) (v EUR)
 Příloha III — Vzorek kontrolovaných projektů
 Příloha IV —  Příležitosti pro strategii v oblasti biologické rozmanitosti nabízené různými fondy 
EU ve finančním rámci 2007–2013, které uvedla Komise
 Odpovědi Komise
04
 Glosář
Ekosystémové služby : Životně důležité statky a služby, které poskytuje nenarušená biologická rozmanitost, 
například potrava, dodávky vody a čištění vzduchu.
Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) : Finanční nástroj, který má posilovat hospodářskou a sociální 
soudržnost mezi regiony EU. Příspěvky z EFRR se provádějí hlavně prostřednictvím operačních programů, které 
zahrnují velké množství projektů. EFRR je jedním ze strukturálních fondů.
Natura 2000 : Největší ekologická síť zvláštních chráněných oblastí na světě, která obsahuje téměř 26 000 lokalit 
a pokrývá téměř 18 % celkového suchozemského prostředí EU i velké mořské oblasti. Natura 2000 je klíčovým 
prvkem strategie EU pro zastavení úbytku biologické rozmanitosti a pro ekosystémové služby do roku 2020.
Operační program : Komisí schválený program investic členských států, které jsou příjemci strukturálních fondů, 
jenž má podobu jednotného souboru víceletých priorit a opatření zahrnujících velký počet projektů.
Programové období : Víceletý rámec, v němž probíhá plánování a realizace výdajů ze strukturálních fondů.
Příjemce : Veřejná nebo soukromá právnická osoba, která dostává podporu EU na projekty přímo prosazující 
biologickou rozmanitost.
Řídicí orgán : Celostátní, regionální nebo místní orgán veřejné moci nebo veřejný či soukromý subjekt určený 
členským státem k řízení operačního programu.
Sdílené řízení : Rámec, v němž členské státy a Komise společně plní rozpočet pro strukturální fondy. Zatímco úkoly 
související s prováděním jsou přeneseny na členské státy, Komise si ponechává celkovou odpovědnost za plnění 
rozpočtu.
Strukturální fondy : Fondy EU, které tvoří Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropský sociální fond (ESF). 
Spolu s Fondem soudržnosti hodnota jejich činností v programovém období 2007–2013 dosahuje 308 miliard EUR 
(v cenách roku 2004) na podporu regionálního růstu a podněcování tvorby pracovních míst.
05
 Shrnutí
I
Biologická rozmanitost, tzn. variabilita žijících orga -
nismů a jejich ekologických komplexů, je považována 
za světové přírodní bohatství. Úbytek biologické 
rozmanitosti má podstatné hospodářské a zdra -
votní dopady, například v podobě znečištěné vody 
a ovzduší, povodní, eroze nebo šíření chorob.
II
Ochrana biologické rozmanitosti je pro EU klíčovou 
environmentální prioritou. Poté, co se nepodařilo 
zastavit úbytek biologické rozmanitosti v Evropě do 
roku 2010, schválila Rada v červnu 2011 „strategii 
EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“. 
Časový horizont pro hlavní cíl spočívající v zastavení 
úbytku biologické rozmanitosti v EU byl posunut 
z roku 2010 do roku 2020.
III
Financování ochrany biologické rozmanitosti zajišťuje 
několik nástrojů EU a tato ochrana je uplatňována i na 
síť Natura 2000, základní kámen ochrany biologické 
rozmanitosti v EU.
IV
Audit, který provedl Účetní dvůr, se zaměřil na 
účinnost EFRR při financování projektů přímo pod -
porujících biologickou rozmanitost. Účetní dvůr 
nejprve zkoumal míru, v níž členské státy využily 
dostupné financování z EFRR, a následně hodnotil 
výsledky 32 projektů vybraných do vzorku.
V
Účetní dvůr došel k závěru, že členské státy nevyu -
žívají dostupných příležitostí k financování z EFRR 
v plném rozsahu. Ačkoli projekty spolufinancované 
z EFRR v oblasti biologické rozmanitosti splňují prio -
rity členských států a EU týkající se zastavení úbytku 
biologické rozmanitosti, je nutné monitorovat jejich 
skutečný přínos a zajistit, aby jejich účinky byly trvalé. 
Mnohé činnosti se týkaly přípravy plánů ochrany 
a péče, které je nyní třeba realizovat, aby se dosáhlo 
hmatatelných výsledků.VI
S cílem posílit využívání EFRR ve prospěch biologické 
rozmanitosti Účetní dvůr doporučuje, aby Komise:
a) podporovala členské státy při stanovování priorit 
v oblasti obnovy biologické rozmanitosti v operač -
ních programech;
b) posuzovala, jak se opatření k prosazování biologic -
ké rozmanitosti, která členské státy určily v operač -
ních programech, doplňují s projekty financovaný -
mi z jiných fondů EU;
c) monitorovala skutečné provádění operačních 
programů s cílem včasně a proaktivně zjišťovat 
problémy.
Členské státy by měly na plnění uvedených úkolů 
s Komisí spolupracovat.
VII
Komise by také měla:
a) podporovat členské státy při opatřeních navazu -
jících na přípravné projekty za účelem politiky 
aktivní ochrany, zejména pokud jde o účinné 
provádění konkrétních plánů ochrany a péče pro 
stanoviště a druhy;
b) vyžadovat, aby operační programy obsaho -
valy ustanovení o postupech pro hodnocení 
environmentálních změn stanovišť a druhů po 
intervencích;
c) poskytovat poradenství členským státům při 
uplatňování pravidel EFRR v interakci s ostatními 
fondy EU.
VIII
Kromě toho by Komise měla zajistit vedení přesné evi -
dence přímých a nepřímých výdajů EU na biologickou 
rozmanitost (včetně sítě Natura 2000) a členské státy 
by měly tuto činnost usnadnit tím, že budou poskyto -
vat potřebné údaje.
06
 Úvod
Obecný význam biolo -
gické rozmanitosti
01 
Úmluva o biologické rozmanitosti1 
definuje biologickou rozmanitost jako 
variabilitu všech žijících organismů 
včetně suchozemských, mořských 
a jiných vodních ekosystémů a ekolo -
gických komplexů, jejichž jsou součás -
tí. Úmluva o biologické rozmanitosti 
rozeznává několik hlavních hrozeb 
pro biologickou rozmanitost, jako 
jsou úbytek a fragmentace stanovišť2, 
nadměrné využívání lesů, oceánů, řek, 
jezer a půd, znečištění, změna klimatu 
a nepůvodní druhy, které soupeří s pů -
vodními rostlinami a živočichy.
02 
Biologická rozmanitost je považována 
za světové přírodní bohatství, které 
poskytuje životně důležité statky 
a služby, například potravu, čištění 
vody a ovzduší, které jsou základem 
hospodářské prosperity, sociálního 
blahobytu a kvality života3. Ubývání 
biologické rozmanitosti způsobuje vý -
razné hospodářské ztráty i zhoršování 
životních podmínek, například v podo -
bě znečištěné vody a ovzduší, povodní, 
eroze nebo šíření chorob4.
Strategie EU pro zastavení 
úbytku biologické 
rozmanitosti
03 
Ochrana biologické rozmanitosti je 
pro EU klíčovou environmentální 
prioritou, vyjádřenou prostřednic -
tvím strategie EU v oblasti biologické 
rozmanitosti a celé škály příslušných 
politik a právních předpisů EU. V le -
tech 2001 až 2010 se EU pokusila 
dosáhnout cíle spočívajícího v za -
stavení úbytku biologické rozmani -
tosti a obnovy stanovišť a přírodních 
ekosystémů. V roce 2010 Komise dospěla k závěru, že tohoto cíle nebylo 
dosaženo. Důvody nesplnění cíle EU 
pro rok 2010 jsou mnohočetné a složi -
té5. Posouzení stavu druhů a stanovišť 
z hlediska jejich ochrany ukázala, že se 
celková situace nadále zhoršuje6.
04 
V červnu 2011 Rada schválila „Strategii 
EU v oblasti biologické rozmanitos -
ti do roku 2020“, kterou předložila 
Komise7. Rovněž vyzvala členské státy, 
aby novou strategii začlenily do svých 
vnitrostátních plánů, programů nebo 
strategií. Evropský parlament tuto 
strategii uvítal a podpořil8.
05 
Strategie EU v oblasti biologické 
rozmanitosti do roku 2020 stanoví šest 
obecných cílů9, které zahrnují 20 akcí 
(viz obrázek 1  a příloha I ).1 Na celém světě se k dodržování 
Úmluvy o biologické 
rozmanitosti, kterou prosadil 
program Organizace spojených 
národů pro životní prostředí a 
která vstoupila v platnost 
v roce 1993, zavázalo téměř 
200 smluvních stran.
2 Stanoviště označuje oblasti, 
v nichž žijí určité organismy. 
Stanoviště jsou obvykle 
klasifikována jako suchozem -
ská, sladkovodní nebo mořská. 
Studie ukazují, že urbanizace, 
odlesňování a rozpínání 
zemědělství dramatickým 
způsobem urychlily úbytek 
stanovišť.
3 Viz Evropská komise , Sledování 
dopadu politiky EU v oblasti 
biologické rozmanitosti , 
září 2010, s. 2.
4 Viz Evropská komise, Zboží 
a služby ekosystémů , září 2009, 
s. 2.
5 Mezi nejvýznamnějšími 
důvody Komise uvádí: 
nedostatečné začlenění do 
ostatních odvětvových politik, 
neúplné provádění stávajících 
právních předpisů a mezery 
v politikách, nedostatky ve 
financování, neodpovídající 
rámec a strukturu správy  
a řízení a omezenou informova -
nost o biologické rozmanitosti 
(viz SEK(2011) 540 v konečném 
znění ze dne 3. května 2011).
6 Viz například EU 2010 
Biodiversity Baseline  (Evropský 
scénář pro biologickou 
rozmanitost), Evropská 
agentura pro životní prostředí, 
2010 ( http://www.eea.europa.
eu/publications/
eu-2010-biodiversity-baseline ).
7 KOM(2011) 244 v konečném 
znění ze dne 3. května 2011, 
Naše životní pojistka, náš 
přírodní kapitál: strategie EU 
v oblasti biologické 
rozmanitosti do roku 2020.
8 Usnesení Evropského 
parlamentu ze dne 20. dubna 
2012 na téma „Naše životní 
pojistka, náš přírodní kapitál: 
strategie EU v oblasti biologické 
rozmanitosti do roku 2020“.
9 Orientační cíle jsou stanoveny 
na úrovni EU a nepředpokládá 
se, že budou převedeny do 
explicitních a diferencovaných 
vnitrostátních cílů (viz bod 
5.8 dokumentu SEK(2011) 540 
v konečném znění, který 
doprovází dokument uvedený 
v poznámce pod čarou č. 7).
07 Úvod Obrázek 1Cíle strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020
Zdroj:  Evropská komise.1.
Posílit provádění právních 
předpisů upravujících 
ochranu přírodyStrategie EU v oblasti biologické rozmanitosti
6 CÍLŮ
AKCE5. 
Bojovat proti nepůvodním 
invazním druhům6.
Přispívat k odvrácení úbytku 
biologické rozmanitosti 
v celosvětovém měřítku4.
Udržitelný 
rybolov2. 
Obnovit ekosystémy 
a vybudovat zelenou 
infrastrukturu3.
Udržitelné zemědělství 
a lesnictvíZastavit v EU úbytek biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb a v maximálním proveditelném rozsahu je obnovit a současně 
zvýšit příspěvek EU k odvrácení úbytku biologické rozmanitosti v celosvětovém měřítkuHlavní cíl pro rok 2020Biologická rozmanitost Evropské unie i ekosystémové služby, které poskytuje a jež jsou jejím 
přírodním kapitálem, mají být chráněny, oceňovány a vhodným způsobem obnovovány.Vize do roku 2050
08 Úvod
Politika a právní předpisy 
EU
06 
Biologická rozmanitost je průřezovou, 
mezioborovou problematikou, jež je 
provázána s četnými politikami, které 
mají v EU své vlastní zdroje financová -
ní: Evropský zemědělský záruční fond 
(EZZF), Evropský zemědělský fond 
pro rozvoj venkova, (EZFRV), Evropský 
rybářský fond (ERF), Evropský fond pro 
regionální rozvoj (EFRR), Fond soudrž -
nosti (FS), finanční nástroj pro životní 
prostředí (LIFE) a rámcové programy 
pro výzkum. Výraz „integrované finan -
cování“ souvisí se souběžnou povahou 
uvedených různých zdrojů financování.
07 
Právní předpisy relevantní pro biolo -
gickou rozmanitost mají mnoho složek 
v různých vrstvách:
a) několik mezinárodních environ -
mentálních dohod týkajících se 
biologické rozmanitosti, jichž jsou 
EU anebo její členské státy smluv -
ními stranami, například Úmluva 
o biologické rozmanitosti, která 
vstoupila v platnost dne 29. pro -
since 1993 a je první mezinárodní 
dohodou, která se zabývá všemi 
aspekty biologické rozmanitosti 
(viz bod 1);
b) řada směrnic EU (například směrni -
ce o ptácích a směrnice o stanovi -
štích10, rámcová směrnice o vodě11, 
rámcová směrnice o strategii 
pro mořské prostředí12, zvláštní 
směrnice upravující problematiku 
posuzování vlivů na životní pro -
středí13 a zvláštní nařízení týkající 
se jednotlivých fondů EU;
c) různé vnitrostátní právní předpisy.08 
Přehled politiky a právních předpisů 
EU, které mají dopad na biologickou 
rozmanitost, podává obrázek 2 .
Spolufinancování EFRR 
pro projekty na podporu 
biologické rozmanitosti
09 
Podle údajů Komise přidělily členské 
státy z EFRR v programovém obdo -
bí 2007–2013 na přímou podporu bio -
logické rozmanitosti a ochranu přírody, 
včetně sítě Natura 2000,  
2,8 miliardy EUR14 (viz příloha II ).
10 
Přestože nejsou přímo zaměřeny na 
prosazování biologické rozmanitosti, 
mohou biologickou rozmanitost pod -
porovat i jiné projekty v rámci EFRR, 
například projekty v oblasti cestovního 
ruchu15, doplňková opatření obsaže -
ná v projektech infrastruktury jako 
náhrada škod způsobených na život -
ním prostředí a projekty zaměřené na 
čištění odpadních vod16.10 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 
2009/147/ES ze dne 
30. listopadu 2009 o ochraně 
volně žijících ptáků 
(kodifikované znění) 
(Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7) 
a směrnice Rady 92/43/EHS ze 
dne 21. května 1992 o ochraně 
přírodních stanovišť, volně 
žijících živočichů a planě 
rostoucích rostlin 
(Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).
11 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2000/60/ES 
ze dne 23. října 2000, kterou se 
stanoví rámec pro činnost 
Společenství v oblasti vodní 
politiky (Úř. věst. L 327, 
22.12.2000, s. 1).
12 Směrnice Evropského 
Parlamentu a Rady 2008/56/ES 
ze dne 17. června 2008, kterou 
se stanoví rámec pro činnost 
Společenství v oblasti mořské 
environmentální politiky  
(Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).
13 Směrnice Rady 85/337/EHS 
ze dne 27. června 1985 
o posuzování vlivů některých 
veřejných a soukromých 
záměrů na životní prostředí 
(Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40) 
a směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2001/42/ES 
ze dne 27. června 2001 
o posuzování vlivů některých 
plánů a programů na životní 
prostředí (Úř. věst. L 197, 
21.7.2001, s. 30).
14 Tento číselný údaj se opírá 
o členění finančních přídělů  
ze strukturálních fondů 
(k 31.12.2012) podle seznamu 
86 kategorií uvedených 
v příloze II nařízení Komise (ES) 
č. 1828/2006 ze dne 
8. prosince 2006, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006  
(Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s. 1). 
Článek  11 stanoví, že členské 
státy musí vypracovat 
orientační rozpis plánovaného 
využití příspěvku z fondů 
podle kategorií.
15 Opatření v oblasti cestovního 
ruchu zahrnují propagaci 
přírodního bohatství 
a ochranu a rozvoj přírodního 
dědictví. Viz zvláštní zpráva 
Účetního dvora č. 6/2011 „Byly 
projekty v oblasti cestovního 
ruchu spolufinancované 
z EFRR účelné?“  
(http://eca.europa.eu ).
09 Úvod Obrázek 2Politika a právní předpisy EU s dopadem na biologickou rozmanitost
Zdroj:  Evropská komise.Biologická 
rozmanitostSpolečná 
zemědělská 
politika
Úmluva OSN
O BIOLOGICKÉ 
ROZMANITOSTIPolitiky 
v oblasti
ZMĚNY 
KLIMATUSměrnice o 
STANOVIŠTÍCH
VýzkumLIFE +Regionální 
politikaSpolečná 
rybářská 
politika
Směrnice 
o MOŘSKÉM 
PROSTŘEDÍNávrh 
směrnice
o PŮDĚRámcová 
směrnice 
o VODĚSměrnice 
o PTÁCÍCH
11 
Za plnění rozpočtu nese celkovou 
odpovědnost Komise. Spolufinanco -
vané projekty týkající se biologické 
rozmanitosti jsou součástí operačních 
programů, které provádějí členské stá -
ty v rámci sdíleného řízení. Konkrétně:
a) Komise sjednává a schvaluje ope -
rační programy navržené členský -
mi státy a přiděluje financování 
z EU;
b) členské státy řídí operační progra -
my a provádějí je tak, že zajišťují 
výběr projektů, následně pak do -
hled nad nimi a posuzování těchto 
projektů;c) Komise posuzuje vnitrostátní sy -
stémy řízení a kontroly, monitoruje 
provádění programů, přiděluje 
finanční příspěvky EU a vyplácí je 
na základě schválených výdajů.
12 
Komise je také povinna zajistit stra -
tegické vedení tak, že určuje faktory 
přispívající k úspěchu nebo neúspě -
chu provádění operačních programů 
a identifikuje osvědčené postupy17.16 Viz zvláštní zpráva Účetního 
dvora č. 3/2009 „Účelnost 
výdajů na čištění odpadních 
vod v rámci strukturálních 
opatření v programových 
obdobích 1994–1999 
a 2000–2006“  
(http://eca.europa.eu ).
17 Viz článek 49 nařízení Rady 
(ES) č. 1083/2006 ze dne 
11. července 2006 o obecných 
ustanoveních o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
Evropském sociálním fondu 
a Fondu soudržnosti  
a o zrušení nařízení (ES) 
č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 
31.7.2006, s. 25).
10
 Rozsah  
a cíle auditu
13 
Hlavním cílem auditu bylo posoudit, 
zda EFRR účinně financuje projekty, 
které přímo podporují biologickou roz -
manitost v rámci strategie EU v oblasti 
biologické rozmanitosti do roku 2020. 
Účetní dvůr posuzoval, zda:
a) členské státy využily dostupného 
financování z EFRR k přímé podpo -
ře biologické rozmanitosti;
b) projekty spolufinancované z EFRR, 
které přímo podporují biologickou 
rozmanitost, účinně zastavují úby -
tek biologické rozmanitosti.
14 
Prvotní fáze auditu spočívala v pře -
zkumu dokumentů a v pohovorech 
v Komisi. Uskutečnily se návštěvy dvou 
generálních ředitelství:
a) GŘ pro regionální a městskou 
politiku, které odpovídá za tu část 
rozpočtu EU, z níž se spolufinan -
cují projekty v oblasti biologické 
rozmanitosti v rámci politiky regi -
onálního rozvoje. Při hodnocení 
programů toto generální ředitel -
ství konzultuje ostatní generální 
ředitelství, zejména GŘ pro životní 
prostředí;
b) GŘ pro životní prostředí, které 
odpovídá za politiku životního 
prostředí EU.
15 
Byl proveden i průzkum členských 
států, které pro financování projek -
tů přímo podporujících biologickou 
rozmanitost využívaly EFRR v malé 
míře nebo jej nevyužívaly vůbec. Bylo 
vybráno dvacet operačních programů 
v deseti členských státech a dotčeným 
řídicím orgánům byly zaslány dotazní -
ky. Účetní dvůr obdržel 17 odpovědí.16 
Druhá fáze auditu byla provedena 
v pěti vybraných členských státech: 
České republice, Španělsku, Francii, 
Polsku a Rumunsku. Na tyto členské 
státy v programovém období 2007–
2013 připadalo 68 % celkových pro -
středků z EFRR na přímou podporu 
biologické rozmanitosti.
17 
Z operačních programů, které byly 
z finančního hlediska nejvýznamnější, 
bylo v dotčených členských státech 
vybráno 32 projektů (kombinace 
dokončených a probíhajících projek -
tů) s ohledem na fázi dokončenosti 
projektů i na nízkou míru využívání 
přiděleného financování na biologic -
kou rozmanitost v některých operač -
ních programech (viz seznam projektů 
v příloze III ).
11
 Připomínky
Využily členské státy 
dostupné financování 
z EFRR k přímé podpoře 
biologické rozmanitosti?
18 
Účetní dvůr zkoumal míru, v jaké 
členské státy přidělovaly a využívaly 
financování z EFRR na projekty přímo 
podporující biologickou rozmanitost.
Příležitosti k financování 
z EFRR se nevyužívají v plné 
míře
19 
Komise analyzovala EFRR a ostatní 
fondy EU z hlediska jejich potenciálu 
pro podporu cílů strategie EU v oblasti 
biologické rozmanitosti ve víceletém 
finančním rámci 2007–2013 (viz pří-
loha IV ). Počátkem roku 2013 Komise 
vypracovala nová kritéria pro lepší 
sledování výdajů souvisejících s biolo -
gickou rozmanitostí v rámci všech rele -
vantních nástrojů EU, včetně EFRR18.20 
EFRR nabízí možnosti financování 
zejména pro cíl 1 (plné provede -
ní právních předpisů upravujících 
ochranu přírody (směrnice o ptácích 
a stanovištích)) a cíl 2 (zachování 
a obnova ekosystémů a jejich služeb), 
které stanoví strategie. K těmto cílům 
mohou přispívat také téměř všechny 
ostatní fondy EU. Tuto skutečnost vy -
světluje průřezová povaha uvedených 
dvou cílů, která má vliv na politiky EU 
pro zemědělství, soudržnost, životní 
prostředí a výzkum (viz příloha IV ). 
Ve snaze dosáhnout větší jasnosti pro 
příjemce někdy vnitrostátní orgány 
zajišťující výběr projektů rozlišovaly 
mezi EFRR a jinými nástroji EU19.
21 
Ačkoli členské státy dodržují strate -
gické obecné zásady EU pro soudrž -
nost, je na nich, aby stanovily priority 
financování podle svých vlastních 
potřeb. Mnoho členských států v pro -
gramovém období 2007–2013 přidě -
lilo na biologickou rozmanitost malé 
nebo vůbec žádné přímé financování 
z EFRR: 12 členských států přidělilo na 
opatření přímo věnovaná biologické 
rozmanitosti méně než 0,2 % svých 
zdrojů určených na politiku soudržnos -
ti (viz tabulka 1  a příloha II ).18 Komise na základě údajů 
z dřívějška vyvodila, že na rok 
2014, tj. první rok současného 
víceletého finančního rámce, 
lze na financování biologické 
rozmanitosti přidělit částku 
11 miliard EUR, z toho 
1,7 miliardy z EFRR (viz Odhady 
Evropské komise pro 
rozpočtový rok 2014 (příprava 
návrhu rozpočtu na rok 2014), 
politická prezentace, 
SEC(2013) 370, červen 2013). 
Tato částka vedle přímých 
fondů pro biologickou 
rozmanitost (viz bod 9) 
zahrnuje všechny ostatní 
fondy, které by mohly mít 
nepřímou vazbu na 
biologickou rozmanitost.
19 Například zavedením finanční 
prahové hodnoty jako kritéria 
pro určení toho, z kterého 
fondu EU by měly financovat 
konkrétní projekty v oblasti 
biologické rozmanitosti 
(například větší projekty 
z EFRR a menší projekty 
z EZFRV), nebo omezením 
přístupu k EFRR na orgány 
veřejné správy.Tabulka 1Přidělení finančních prostředků z EFRR na projekty přímo podporující biologickou 
rozmanitost, podle členských států (programové období 2007–2013 )
Procento celkových zdrojů z EFRR vyhrazených 
na přímou podporu biologické rozmanitostiPočet členských států Procento (%) členských států
Více než 2 % 2 7
1– 2 % 4 15
0,2 –1 % 9 33
Méně než 0,2 %  
z toho 0 %12 
645 
22
Celkem 27 100
12 Připomínky
22 
Poté, co se nepodařilo zastavit úbytek 
biologické rozmanitosti do roku 2010, 
Evropský parlament naléhavě vyzval 
Komisi a členské státy k zintenzivnění 
úsilí na tomto poli. V důsledku toho 
Komise v polovině programového 
období 2007–2013 vyzvala řídicí or -
gány, aby upravily stávající operační 
programy tak, aby se více investovalo 
do biologické rozmanitosti a ostatních 
cílů v oblasti udržitelného růstu20.
23 
Úpravy již existujících operačních 
programů však byly velmi omezené. 
Pouze jeden členský stát výrazně zvýšil 
prostředky z EFRR na biologickou 
rozmanitost, což bylo výsledkem dobré 
reakce na výzvy k předkládání návrhů 
projektů konkrétně určených na pod -
poru biologické rozmanitosti. Dva další 
členské státy z celkového počtu 21 stá -
tů, které přidělily finanční prostředky 
na oblast biologické rozmanitosti, 
zaznamenalo jen omezená navýšení 
a 11 členských států zachovalo původ -
ní rozsah prostředků z EFRR. V sedmi 
členských státech se finanční prostřed -
ky z EFRR na biologickou rozmanitost 
dokonce snížily (viz příloha II ). Vnit -
rostátní orgány tato snížení vysvětlily 
různými problémy při provádění, 
například nízkou míru odezvy na výzvy 
k předkládání projektů, nedostatečnou 
přípravou na úkoly sítě Natura 2000 či 
obtížemi při hledání vhodné vymezují -
cí hranice vůči ostatním fondům.24 
Kromě toho, že mnoho členských států 
přidělilo přímo na biologickou roz -
manitost málo finančních prostředků 
z EFRR nebo vůbec žádné, také finanč -
ní čerpání u těch členských států, které 
určité financování přidělily, nedosaho -
valo průměru pro veškeré financování 
politiky soudržnosti. Od počátku pro -
gramového období 2007–2013 zůstalo 
finanční čerpání na projekty biologické 
rozmanitosti pomalé, přestože Komise 
v roce 2011 vyzvala k nápravě tohoto 
stavu (viz tabulka 2 ). Pokud jde o síť 
Natura 2000, Komise uvedla řadu dů -
vodů této neuspokojivé situace21, které 
jsou nastíněny v  rámečku 1 .
25 
V 60 % odpovědí na průzkum, který 
Účetní dvůr provedl s cílem zjistit, 
proč byl EFRR málo využíván jako 
zdroj financování pro přímou podporu 
biologické rozmanitosti (viz bod 15), 
byla uváděným důvodem skutečnost, 
že potřeby jsou dostatečně pokryty 
z ostatních zdrojů EU anebo vnit -
rostátních zdrojů. V 30 % odpovědí 
byly vyjádřeny pochyby, zda je EFRR 
vhodným nástrojem pro financování 
biologické rozmanitosti (kvůli nedosta -
tečné slučitelnosti s regionálními cíli 
nebo omezeným účinkům, pokud jde 
o regionální cíle).20 KOM(2011) 17 v konečném 
znění ze dne 26. ledna 2011, 
Přínos regionální politiky 
k udržitelnému růstu v rámci 
strategie Evropa 2020.
21 Evropská komise, Investing in 
Natura 2000: For nature and 
people  (Investice do sítě Natura 
2000: pro přírodu a lidi), 2011, 
s. 21.
13 Připomínky
Konkrétní důvody neuspokojivého využívání fondů EU v souvislosti se sítí 
Natura 2000, které určila Komise
1. Konkurence mezi různými cíli politik: orgány státní správy členských států často nezařazují investice do sítě 
Natura 2000 mezi priority, pravděpodobně proto, že nedostatečně chápou jejich možný přínos pro obecné 
cíle regionálního rozvoje.
2. Nedostatečné konzultace: orgány odpovědné za síť Natura 2000 často nejsou dostatečně konzultovány 
nebo zapojeny při přípravě operačních programů a rozhodování o přidělení finančních prostředků v rámci 
různých odvětvových fondů.
3. Pomalá příprava plánů péče v rámci sítě Natura 2000: pomalý pokrok při vyhlašování lokalit významně 
zpozdil přípravu a přijímání plánů péče pro síť Natura 2000, které jsou nezbytné pro usnadnění investic do 
sítě Natura 2000.
4. Nedostatečná kapacita a  know-how  pro přístup k fondům EU: ačkoli znalosti o fondech EU narůstají, pro 
organizace a orgány v oblasti ochrany životního prostředí je dosud obtížné získat potřebnou podporu pro 
vytváření projektů zaměřených jen na ochranu životního prostředí.
5. Vysoká administrativní zátěž: administrativní kapacita potřebná k přípravě projektů a získávání fondů může 
být značná, zejména pokud neexistují žádná ujednání o předběžném financování.Rámeček 1 Tabulka 2Finanční čerpání na projekty týkající se biologické rozmanitosti v porovnání s prů -
měrem za veškeré financování v oblasti soudržnosti
Finanční čerpání na projekty týkající se biologické 
rozmanitosti (%)Průměr za veškeré financování politiky  
soudržnosti (%)
Konec roku 2010 18 27
Konec roku 2011 56 71
Konec roku 2012 75 85
Pozn.:  Finanční čerpání se vypočítává jako částka skutečně přidělená v členském státě na projekty týkající se biologické rozmanitosti v daný 
okamžik, vyjádřená jako procento původně stanoveného rozpočtu. Komise nemá údaje o platbách pro jednotlivé kategorie výdajů.
14 Připomínky
Zastavují projekty spolu -
financované z EFRR, které 
přímo podporují biologic -
kou rozmanitost, účinně 
úbytek biologické 
rozmanitosti?
26 
Účetní dvůr provedl audit účinnosti 
projektů zařazených do vzorku při 
zastavování úbytku biologické roz -
manitosti tak, že posuzoval, zda tyto 
projekty:
a) byly v souladu s prioritami v ob -
lasti biologické rozmanitosti na 
úrovni členských států a EU;
b) přinesly hmatatelné výsledky a spl -
nily své cíle;
c) mohly mít udržitelné účinky, tzn. 
bylo pravděpodobné, že jejich 
přínosy budou trvat i po skončení 
podpory z EU.Projekty jsou v souladu s pri -
oritami biologické rozma -
nitosti na úrovni členských 
států a EU, avšak výdaje EFRR 
na biologickou rozmanitost 
nejsou dobře definovány
27 
Kontrolované projekty byly v souladu 
s prioritami biologické rozmanitosti na 
úrovni členských států a EU. Vnitrostát -
ní orgány je vybraly na základě priorit 
dotčených operačních programů. Kro -
mě příprav a osvětových akcí se pro -
jekty týkaly zejména ochrany stanovišť 
a živočichů (viz příklad v  rámečku 2 ).
Příklad projektů v souladu s prioritami členského státu a EU pro biologickou 
rozmanitost
V Andalusii (Španělsko) se tři projekty týkaly ekolo -
gické obnovy říčních břehů (EFRR: 15,0 milionu EUR). 
Tyto projekty byly v souladu s popisem uvedeným 
v operačním programu Andalusie v rámci odpoví -
dající priority. Obnova poškozených ekosystémů je 
klíčovým prvkem strategie EU v oblasti biologické 
rozmanitosti. Projekty zahrnovaly obnovu dřívější 
vegetace, zalesnění původními druhy, obnovu vod -
ních ploch s využitím tůní a jezů a výstavbu stezek 
pro pěší s několika lávkami.Rámeček 2
Zdroj:  EÚD.
Fotografie 1 – Obnova říčních břehů v Seville
15 Připomínky
28 
Stejně jako mohou mít některé projek -
ty EFRR podporu biologické rozmani -
tosti jako vedlejší a nikoli primární cíl 
(viz bod 10), přibližně polovina kontro -
lovaných projektů obsahovala ved -
lejší cíl týkající se jiné problematiky, 
například protipovodňových opatření, 
rekreace a omezování přístupu ná -
vštěvníků. To ukazuje, jak je pro člen -
ské státy obtížné přiřadit výdaje z EFRR 
správným prioritním tématům a jak je 
pro Komisi náročné jednoznačně iden -
tifikovat výdaje z EFRR na biologickou 
rozmanitost. V jednom případě nebyla 
biologická rozmanitost hlavní složkou 
projektu, který měl být spolufinanco -
ván v rámci jiného prioritního tématu 
operačního programu (viz rámeček 3 ).
Projekt, který měl být spolufinancován v rámci jiného prioritního tématu než biolo -
gické rozmanitosti
V Andalusii (Španělsko) se jeden projekt týkal oprav hradu (EFRR: 3,1 milionu EUR). Podpory biologické roz -
manitosti (například odstranění nepůvodních invazních druhů rostlin v přilehlé oblasti) se týkaly jen méně 
významné prvky projektu (přibližně 10 % celkových nákladů). Jelikož v projektu převažovala složka kulturního 
dědictví, vyhovoval by lépe prioritnímu tématu programu „Ochrana a zachování kulturního dědictví“.Rámeček 3
© Ministerstvo zemědělství a životního prostředí, 
Španělsko.
Fotografie 2 – Opravy hradu
16 Připomínky
Jedna třetina kontrolova -
ných projektů se zaměřovala 
na přípravu ochranných 
opatření…
29 
Jedenáct z 32 kontrolovaných projektů 
(34,4 % z hlediska počtu a 39,6 % z hle -
diska hodnoty) bylo zaměřeno hlavně 
na různé druhy přípravných prací, což 
znamená, že určitou dobu ještě potrvá, 
než budou zahájena opatření na zákla -
dě těchto plánů ochrany a než budou 
účinky z hlediska zastavení úbytku 
biologické rozmanitosti znatelné. V průměru byla na přípravná opatření 
věnována třetina celkových prostřed -
ků vyčleněných na oblast biologické 
rozmanitosti ve vybraných operačních 
programech. Jednalo se například o:
a) budování informačních systémů, 
provádění inventarizačních šetření, 
mapování, stanovování výchozího 
stavu biologické rozmanitosti pro 
dotčené oblasti a vypracování kon -
krétních plánů ochrany (viz příklad 
v rámečku 4 );
b) osvětové kampaně, informační 
a vzdělávání opatření.
Kartografické nástroje pro deltu Dunaje
Účelem dvou projektů (Rumunsko), které realizovaly Bukurešťská univerzita (EFRR: 5,8 milionu EUR) a Národní 
ústav delty Dunaje pro výzkum a vývoj (EFRR: 0,8 milionu EUR), bylo inventarizovat podmořská nebo sucho -
zemská stanoviště a druhy a vytvořit digitální mapy, které správě delty Dunaje pomohou provádět vhodná 
opatření.
Bylo zakoupeno zařízení, vyvinut software, provedeno snímkování dna a suchozemské oblasti, vypracovány 
aplikace pro digitální kartografické mapování a praktickou správu (například modely pro obnovu stanovišť 
nebo povodňový režim).
Dosud však nebyl vypracován nový integrovaný plán péče pro biosférickou rezervaci delty Dunaje. Vzhledem 
k tomu, že neexistuje řádný katastr nemovitostí, je celkové plánování opatření na ochranu půdy obtížné. EFRR 
tuto činnost podporuje prostřednictvím nového projektu, který probíhá od června 2013 do konce roku 2015.Rámeček 4
© Bukurešťská univerzita.
Fotografie 3 a 4 – Sonarová zařízení používaná pro mořskou kartografii
17 Připomínky
30 
Ačkoli byly definovány různé plány 
ochrany, jejich příprava se ukázala jako 
složitá a několik z nich vnitrostátní 
orgány v době auditu dosud nepřijaly 
(viz příklady v  rámečku 5 ).
Příklady plánů ochrany vykazujících problémy při přípravě a provádění
Projekt „Implementace soustavy Natura 2000“ (Česká republika), který má být dokončen v led -
nu 2015 (EFRR: 4,3 milionu EUR), má strategický význam: zahrnuje zejména inventarizační a geodetické 
průzkumy nutné pro přípravu plánů ochrany pro 303 z 1075 lokalit sítě Natura 2000 a vybudování rámce pro 
monitorování pro tyto lokality. Příprava a zahájení projektu byly obtížné a zdlouhavé, protože přetrvávala 
nejistota ohledně rozsahu projektu a jeho podrobných cílů (seznam zahrnutých lokalit a druhy potřebných 
prací). Od přihlášky projektu v listopadu 2008 a rozhodnutí o udělení grantu v dubnu 2011 uplynulo dva a půl 
roku. Rozhodnutí o udělení grantu bylo dvakrát pozměněno, v listopadu 2011 a v prosinci 2012, a na konec 
roku 2013 byla plánována třetí změna.
Projekt „Národní program ochrany tetřeva hlušce“ (Polsko) (EFRR: 0,2 milionu EUR) se týkal monitorování 
polské populace tetřeva hlušce22 a jeho stanovišť a vypracování národního programu ochrany, a to v době od 
července 2009 do prosince 2011. Více než o rok později, v březnu 2013, odmítlo Generální ředitelství pro ochra -
nu životního prostředí návrh programu akceptovat, kritizovalo jej jako nevhodný a konstatovalo, že program 
ochrany je nutno zcela přepracovat.
V Polsku byly problémy zaznamenány nejen v případě programu ochrany tetřeva hlušce, ale i u programů, 
které se týkaly jiných druhů. Do května 2013 bylo Generálnímu ředitelství pro životní prostředí předloženo ke 
schválení deset dalších programů ochrany druhů podporovaných z EU (například vlk, medvěd, vydra), schvá -
len z nich však nebyl dosud žádný.Rámeček 5
22 Tetřev hlušec ( Tetrao urogallus ) je uveden v příloze I směrnice Rady 79/409/EHS. Zajištění přežití tohoto živočišného druhu vyžaduje provádění 
zvláštních opatření chránících jeho stanoviště. Celková populace tetřeva hlušce v Polsku byla v roce 2012 odhadnuta na 500–600 jedinců.
© Polská společnost pro ochranu ptactva.
Fotografie 5 – Tetřev hlušec (tetrao urogallus )
18 Připomínky Rámeček 631 
Tři z jedenácti projektů se věnovaly 
osvětovým, informačním a vzděláva -
cím opatřením (viz příklad v  rámeč -
ku 6 ). Taková opatření obsahovala 
téměř polovina všech kontrolovaných 
projektů. Při přípravě strategie EU 
v oblasti biologické rozmanitosti do 
roku 2020 Komise konstatovala, že 
informovanost o rozmanitosti je v EU 
malá. Účinek těchto opatření na po -
chopení a znalost biologické rozmani -
tosti však nebyl u cílové populace na 
vnitrostátní úrovni posouzen.
Příklad osvětového a informačního projektu
Projekt „Zlepšení biologické rozmanitosti v přímořském sektoru prostřednictvím osvěty a informací“ v deltě 
Dunaje (Rumunsko) (EFRR: 2,8 milionu EUR) zahrnuje výstavbu návštěvnického střediska, vybudování čtyř tu -
ristických tras s informačními tabulemi, semináře, informační setkání, klíče k určování druhů a ptáků, brožury, 
album, tiskové konference a vytvoření internetových stránek.
V době auditu byla výstavba návštěvnického střediska zpožděna v důsledku napadeného výběrového řízení. 
Všechny čtyři plánované naučné stezky byly dokončeny a otevřeny pro veřejnost.
V sousedství oblasti zahrnuté do projektu, na pláži Sulina, však byla vybudována turistická zařízení v lokalitě 
sítě Natura 2000 chráněné podle směrnic EU o ptácích a stanovištích. Bylo vydáno povolení k výstavbě těchto 
zařízení pro cestovní ruch, ačkoli předtím nebylo provedeno odpovídající posouzení dopadů na lokalitu23. 
Toto posouzení je klíčovou požadovanou podmínkou sítě Natura 2000, která má zajistit, aby činnosti neměly 
nepříznivý účinek na celistvost příslušné lokality.
23 Článek 6 směrnice Rady 92/43/EHS.
Zdroj:  EÚD.
Fotografie 6 a 7 – Informační tabule podél naučné vodní stezky
19 Připomínky
… a nebyly posouzeny pří -
nosy investic pro biologickou 
rozmanitost
32 
Z 32 kontrolovaných projektů 21 zahr -
novalo investice určené na podporu 
biologické rozmanitosti. Investice byly 
obecně prováděny podle požadavků 
prostřednictvím smluv o dodávkách 
a smluv o provedení stavebních prací 
a byly realizovány k zamýšleným úče -
lům. Cíle investičních projektů se týka -
ly zejména ochrany a obnovy stanovišť 
(jezer, řek, pobřeží, lesů, biokoridorů 
atd.) (viz rámeček 7  a rámeček 8 ) nebo 
ochrany živočichů.33 
Téměř ve všech případech odpovědné 
orgány použily ke sledování úspěšnosti 
projektu pouze ukazatele fyzických 
výstupů24, například počet a druh 
výsadby v obnovované oblasti, hekta -
ry zalesnění, délku pobřeží, na němž 
byl prováděn zásah, a počet chráně -
ných druhů. Orgány členských států 
dále neanalyzovaly účinnost projektů 
a rozhodnutí o udělení grantu ani 
nestanovila ukazatele výsledků25, ani 
neupravovala monitorování umožňu -
jící posoudit rozvoj stanovišť a druhů. 
Neprovedení takové analýzy brání 
posouzení účinnosti těchto projektů, 
tudíž i možnosti prokázat hmatatelné 
výsledky z hlediska ochrany biologické 
rozmanitosti.24 Výstup označuje to, co se 
vyprodukuje nebo čeho se 
dosáhne se zdroji přidělenými 
na určitou intervenci.
25 „Výsledky“ se týkají změn ve 
vztahu k cílům.Rámeček 7Příklad projektu zaměřeného na ochranu a obnovu stanoviště
V regionu Nord-Pas-de-Calais (Francie) byla 
akce „Opération Grand Site des Deux Caps“ 
spolufinancována dvěma projekty EFRR 
(EFRR: 2,8 a 0,6 milionu EUR) v programo -
vém období 2007–2013. Operace započala 
v roce 2000 řadou studií. Cílem bylo získat ozna -
čení „Grand Site de France“26 na základě dlouho -
dobé obnovy a ochrany přírodní kvality lokality 
podél 23 km dlouhého pásu pobřeží u kanálu La 
Manche, zajištěním řešení a zařízení pro regulo -
vání toku turistů (přístup, parkoviště a zvláštní 
ochrana), stanovením politiky údržby a péče 
opírající se o strukturu a prosazováním rozvoje 
místních měst a vesnic.
Zdroj:  EÚD.
Fotografie 8 – Ochranná opatření na „Cap Blanc Nez“
26 Označení „Grand Site de France“ je udělováno uznávaným lokalitám s pozoruhodnými přírodními prvky a velkým počtem návštěvníků. Jeho 
vydání je podmíněno prováděním projektu ochrany a péče o danou lokalitu na základě zásad udržitelného rozvoje.
20 Připomínky
Příklad projektu zaměřeného na ochranu zvířatRámeček 8
Zdroj:  EÚD.
Fotografie 9 – „Přírodě blízký“ rybí přechod používaný hlavně 
pomalejšími druhy
Jeden spolufinancovaný projekt (Česká republika) se týkal výstavby dvou rybích přechodů na pravém břehu 
řeky Labe na jezu v Lovosicích (EFRR: 0,9 milionu EUR). Cílem projektu bylo odstranit překážku pro průchod ryb 
tvořenou starým jezem vybudovaným v roce 1919.
Jedním rybím přechodem je „přírodě blízké“ koryto bystřinného charakteru s balvanitou úpravou a druhým je 
umělý rybí přechod umístěný v dělicím pilíři.
Fotografie 10 – Umělý rybí přechod používaný hlavně rychlejšími 
druhy ryb
Zdroj:  EÚD.
21 Připomínky
34 
Ve Španělsku zveřejnilo ministerstvo 
životního prostředí pokyn, v němž se 
monitorování považovalo za klíčo -
vý prvek. Tento pokyn však nebyl 
uplatňován na spolufinancovaný 
projekt, který Účetní dvůr zkoumal (viz 
rámeček 9 ).35 
Neexistence ukazatelů výsledků a mo -
nitorování také znemožňuje posuzovat 
úspěchy na regionální anebo místní 
úrovni. Kromě toho v případě audito -
vaných projektů byla zjištěna jen malá 
snaha o posouzení účinnosti za pomo -
ci nejrelevantnějších externích fakto -
rů. Mnoho faktorů (například dopad 
infrastruktury a činností v okolí), které 
mohou být i mimo oblast působnos -
ti či kontrolu jednotlivého projektu, 
může způsobovat změny celkového 
stavu regionálních stanovišť a fauny.Rámeček 9Pokyn k hodnocení existoval, ale nebyl uplatňován
Ve Španělsku měly být podle pokynu ministerstva životního prostředí pro environmentální obnovu dun 
v letech po dokončení projektu monitorovány tyto skutečnosti: celkový vývoj soustavy, profil dun, usazování 
a rozvoj vegetace, výskyt nových druhů, rozvoj invazních druhů, účinnost ochranných opatření.
Více než tři roky po dokončení projektu „Obnova soustavy dun a přístupu k plážím na Isla Canela“ (Španělsko) 
(EFRR: 0,9 milionu EUR) však účinek ochranných opatření nebyl posouzen. Nedošlo například ani k pokusu 
sestavit seznam živočichů a rostlin, které projekt přinesl.
Projekt zahrnoval obnovu soustavy dun za pomoci proutěných sloupků, které měly zadržovat písek, výsadby 
původních druhů, oplocení obnovené oblasti a výstavbu zvýšených dřevěných chodníků pro přechod dun. 
Obnovená část pláže je dlouhá 1 300 metrů.
Fotografie 11 a 12 – Obnova soustavy dun
Zdroj:  EÚD.
22 Připomínky
36 
Jedinou kladnou výjimkou byla studie 
provedená v Polsku, která zdůrazňo -
vala, že účinky ochranných opatření 
byly vyváženy externími faktory (viz 
rámeček 10 ).Rámeček 10Příklad externích faktorů, které omezují účinnost ochranných opatření
Projekt (Polsko) spočíval v obnově a ochraně optimálního stanoviště pro tetřívka obecného (EFRR: 0,6 milionu 
EUR). Byly provedeny i obdobné předchozí projekty. Projekt podporoval širokou škálu opatření, například od -
stranění keřů a křovin, vysekání sítin, odstranění plotů z drátěného pletiva, redukční odlov predátorů, nákupy 
pozemků a komunikaci a šíření informací.
Studie provedená v souvislosti s projektem ukázala, že počet samců tetřívka obecného nadále výrazně klesal. 
Hlavní zjištěné důvody, které vysvětlují, proč pokles populace tetřívka obecného nebylo možné zastavit ani 
přes aktivní opatření na ochranu stanoviště v regionu, byly následující:
— nepříznivá změna klimatu: nízká míra reprodukce měla spojitost s deštivými jary a léty, zejména v červnu, 
kdy se líhne většina tetřívků obecných (termoregulace kuřat tetřívka obecného v prvních třech týdnech 
života nefunguje),
— zvýšený tlak predátorů (například lišky, mývalové a kuny), vysvětlený hromadnou vakcinací proti vzteklině 
a značně sníženými odlovy lišek v důsledku poklesu cen kožešin.
Fotografie 13 – Tetřívek obecný (samci)
© Polská společnost pro ochranu ptactva.
23 Připomínky
Udržitelnost projektů se 
opírá o místní angažovanost 
a spoléhá na budoucí veřejné 
financování
37 
Přínosy projektů by měly pokračovat 
i po skončení doby podpory z EU. 
K tomu musí projekty splňovat určitá 
kritéria: měly by být zejména zabudo -
vány do místních struktur, což zajišťuje 
vlastnickou odpovědnost zúčastně -
ných stran, a v celkové situaci finanč -
ní a hospodářské krize by měly být 
k dispozici nezbytné finanční zdroje 
pro udržení jejich výsledků.
38 
Pokud jde o inventarizace, plány 
ochrany nebo plány péče, které často 
představovaly výstupy projektů (viz 
bod 29), po skončení projektů nebyly 
realizovány přínosy, neboť tyto plány 
stále čekaly na schválení a provede -
ní. Trvalé přínosy lze očekávat pouze 
v případě skutečného provedení. 
Pokud jde o osvětové, informační 
a vzdělávací činnosti, kladným prvkem 
je skutečnost, že několik projektů mělo 
dlouhodobě fungující internetové 
stránky, které poskytovaly relevantní 
informace.39 
Účetní dvůr zjistil, že investice v rámci 
projektů, například budovy, stroje, 
zařízení a výsadby, byly i po skončení 
projektů obecně dobře udržovány. 
Důležitým aspektem je v tomto ohledu 
skutečnost, že udržitelnost byla ob -
vykle posuzována od samého počátku 
výběru projektu. Kromě toho mají 
smlouvy na projekty ustanovení, které 
vyžaduje, aby byly investice využívány 
a udržovány ke sjednaným účelům po 
určitý počet let po skončení projektu, 
a pokud se tak nestane, musí být grant 
vrácen. V jednom případě, dva roky do 
dokončení díla, nebyla stále dořešena 
otázka odpovědnosti za údržbu.
40 
Účetní dvůr zjistil vysokou míru 
angažovanosti u organizací ochrany 
přírody, environmentálních agentur 
nebo správ parků, které odpovídaly 
za projekty, jež podporovala místní 
politika zaměřená na prosazování pozi -
tivního obrazu oblasti jako regionu pro 
ekologický cestovní ruch. Vzhledem 
k tomu, že projekty nepřinášely výnosy 
a nelákaly soukromé investice, bylo 
obecně zapotřebí pokračujícího veřej -
ného financování. Pokud by nenásle -
dovalo další financování, udržitelnost 
celého úsilí zastavit úbytek biologické 
rozmanitosti by byla ohrožena (viz 
příklad v  rámečku 11 ).
24 Připomínky Rámeček 11Příklad projektu s riziky pro udržitelnost
Hlavním cílem projektu „Zlepšení stavu zubrů v přírodním parku Vanatori Neamt“ (Rumunsko) (EFRR: 0,2 mili -
onu EUR) bylo vybudovat životaschopnou populaci zubra žijící volně v severních Karpatech. Pořízením deseti 
zubrů se celkový počet zubrů v parku zvýšil na 28. Byla vybudována podpůrná infrastruktura, která měla 
usnadnit přizpůsobení se zvířat volné přírodě. Během zimy bylo dodáváno krmivo a zajištěno bylo i pravidelné 
veterinární ošetření. V rámci jiného projektu EFRR byly vybudovány pozorovatelny a informační stanoviště 
(EFRR: 0,2 milionu EUR).
Udržitelnosti projektu by bylo dosaženo, kdyby se zubrům podařilo žít a rozmnožovat se ve volné přírodě. Jed -
no riziko bylo genetické: všichni zubři pocházejí z malého přežívajícího základního stáda a genetická skladba 
vykazovala malou různorodost. V důsledku toho byli zubři náchylní k nákazám, měli kratší dobu dožití, vyšší 
úmrtnost v mladém věku a méně často se rozmnožovali.
Plán správy parku předpokládá další podporu a monitorování návratu zubra do volné přírody. Plán však nijak 
neuvádí, jak mají být získány a rozděleny finanční zdroje. Další financování je také nejisté, protože plán správy 
parku neschválilo ministerstvo životního prostředí.
„Projekt zubr“ přilákal i další mezinárodní dárce, například Světovou banku. Další získávání finančních pro -
středků od jiných mezinárodních dárců by vyžadovalo koordinaci s podporou EU.
Fotografie 14 a 15 – Zubr v aklimatizačním parku
Zdroj:  EÚD.
25
 Závěry a doporučení
Celkový závěr
41 
Členské státy nevyužívají dostupných 
příležitostí k financování z EFRR v pl -
ném rozsahu. Ačkoli projekty spolufi -
nancované z EFRR, které přímo pod -
porují biologickou rozmanitost, splňují 
priority členských států a EU týkající 
se zastavení úbytku biologické roz -
manitosti, je nutné monitorovat jejich 
skutečný přínos a zajistit, aby jejich 
účinky byly trvalé. Mnohé činnosti se 
týkaly přípravy plánů ochrany a péče, 
které je třeba realizovat, aby se dosáh -
lo hmatatelných výsledků.
Přidělování a využití 
financování z EFRR
42 
Členské státy nepovažovaly vždy EFRR 
za odpovídající nástroj podpory bio -
logické rozmanitosti a jeho potenciál 
jakožto zdroje financování pro síť Na -
tura 2000 nebyl dostatečně rozpoznán 
(body 19–25).Doporučení 1
Komise by měla:
a) podporovat členské státy při sta -
novování priorit v oblasti obnovy 
biologické rozmanitosti v operač -
ních programech;
b) posuzovat, jak se opatření k pro -
sazování biologické rozmanitosti, 
která členské státy určily v ope -
račních programech, doplňují 
s projekty financovanými z jiných 
fondů EU;
c) monitorovat skutečné provádění 
operačních programů s cílem včas -
ně a proaktivně zjišťovat problémy.
Členské státy by měly na plnění uvede -
ných úkolů s Komisí spolupracovat.
Úspěchy projektů EFRR 
při zastavování úbytku 
biologické rozmanitosti
43 
Projekty spolufinancované z EFRR byly 
obecně v souladu s prioritami člen -
ských států a EU v oblasti biologické 
rozmanitosti. Výdaje z EFRR na biolo -
gickou rozmanitost je však v některých 
případech obtížné jasně identifikovat 
(body 27–28).
26 Závěry a doporučení
44 
Třetina kontrolovaných projektů se 
zabývala přípravou budoucích investic 
a činností s cílem podporovat biolo -
gickou rozmanitost (přípravné práce 
a opatření zvyšující informovanost 
veřejnosti). To znamená, že hmatatelné 
výsledky nebudou okamžité. Skutečná 
ochranná opatření byla provedena 
u dvou třetin kontrolovaných projektů. 
Orgány členských států však dosud 
nezavedly žádné ukazatele ani systémy 
monitorování pro posuzování rozvoje 
stanovišť a druhů. Neprovedení takové 
analýzy brání posouzení účinnos -
ti těchto projektů, tudíž i možnosti 
prokázat hmatatelné výsledky z hle -
diska ochrany biologické rozmanitosti 
(body 29–36).
45 
Fyzické výstupy projektů byly obecně 
dobře udržovány a byla zaznamenána 
vysoká míra angažovanosti předkla -
datelů projektů. Udržitelnost účinků 
projektů však závisí na pokračujícím 
veřejném financování (body 37–40).Doporučení 2
Komise by měla:
a) podporovat členské státy při opat -
řeních navazujících na přípravné 
projekty za účelem politiky ak -
tivní ochrany, zejména pokud jde 
o účinné provádění konkrétních 
plánů ochrany a péče pro stanoviš -
tě a druhy;
b) vyžadovat, aby operační programy 
obsahovaly ustanovení o postu -
pech pro hodnocení environmen -
tálních změn stanovišť a druhů po 
intervencích;
c) poskytovat poradenství členským 
státům při uplatňování pravi -
del EFRR v interakci s ostatními 
fondy EU.
Kromě toho by Komise měla zajis -
tit vedení přesné evidence přímých 
a nepřímých výdajů EU na biologickou 
rozmanitost (včetně sítě Natura 2000) 
a členské státy by měly tuto činnost 
usnadnit tím, že budou poskytovat 
potřebné údaje.
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 4. června 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

27
 Přílohy
Cíle a akce strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020
Cíl 1 – Plné provedení směrnice o ptácích a o stanovištích
Akce 1: Dokončit vytvoření sítě Natura 2000 a zajistit dobré řízení
Akce 2: Zajistit přiměřené financování lokalit sítě Natura 2000
Akce 3: Zvýšit informovanost a zapojení zúčastněných stran a zlepšit dodržování právních předpisů
Akce 4: Zlepšit a harmonizovat kontroly a podávání zpráv
Cíl 2 – Zachování a obnova ekosystémů a jejich služeb
Akce 5: Zlepšit znalost ekosystémů a jejich služeb v EU
Akce 6: Stanovit priority obnovy a podporovat používání ekologické infrastruktury
Akce 7: Zajistit nulovou čistou ztrátu biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb
Cíl 3 – Zvýšení podílu zemědělství a lesnictví na udržení a posílení biologické rozmanitosti
Akce 8: Posílit přímé platby za environmentální veřejné statky do společné zemědělské politiky EU
Akce 9: Lépe se zaměřit na rozvoj venkova při zachování biologické rozmanitosti
Akce 10: Zachovat v Evropě zemědělskou genetickou rozmanitost
Akce 11: Podpořit majitele lesů při ochraně a posílení lesní biologické rozmanitosti
Akce 12: Zahrnout opatření biologické rozmanitosti do lesních hospodářských plánů
Cíl 4 – Zajištění udržitelného využívání rybolovných zdrojů
Akce 13: Zlepšit řízení lovených populací
Akce 14: Odstranit nepříznivé dopady na rybí populace, druhy, stanoviště a ekosystémy
Cíl 5 – Boj proti nepůvodním invazním druhům
Akce 15: Posílit režimy EU v oblasti zdraví rostlin a zvířat
Akce 16: Zřídit cílený nástroj pro nepůvodní invazní druhy
Cíl 6 – Odvrácení úbytku celosvětové biologické rozmanitosti
Akce 17: Snížit nepřímé příčiny úbytku biologické rozmanitosti
Akce 18: Mobilizovat dodatečné zdroje pro ochranu celosvětové biologické rozmanitosti
Akce 19: Rozvojová spolupráce EU, která neohrožuje biologickou rozmanitost
Akce 20: Regulovat přístup ke genetickým zdrojům a spravedlivé a vyvážené sdílení přínosů plynoucích z jejich využíváníPříloha  I
28 Přílohy
Přidělování finančních prostředků EFRR na podporu biologické rozmanitosti  
a ochranu přírody (včetně sítě Natura 2000) (v EUR)
ZeměPlánované finanční prostředky EFRR v OP k 31.12.2010 Plánované finanční prostředky EFRR v OP k 31.12.2012 Přerozdělení pro biologickou rozmanitost  
v období 31.12.2010 až 31.12.2012Finanční prostředky EFRR přidělené na vybrané  
projekty pro biologickou rozmanitostMíra plnění
Přiděleno na biolo -
gickou rozmanitost 
(v tis.) (a)Celkové financová -
ní soudržnosti  
(v tis.) (b)%
(= a/b)Přiděleno na biolo -
gickou rozmanitost 
(v tis.) (c)Celkové financová -
ní soudržnosti  
(v tis.) (d)%
( = c/d)(v tis.)
(e = (c – a))%
(f = (c/a)(v tis.)
( g)%
(h = g/c)
Belgie 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulharsko 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Česká republika 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Dánsko 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Německo 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estonsko 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irsko 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Řecko 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Španělsko 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Francie 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Itálie 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Kypr 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Lotyšsko 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Lucembursko 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Maďarsko 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Nizozemsko 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Rakousko 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Polsko 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugalsko 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Rumunsko 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovinsko 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovensko 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finsko 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Švédsko 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Spojené království 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Přeshraniční 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Celkem 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě statistických údajů Komise.Příloha  II
29 Přílohy
Přidělování finančních prostředků EFRR na podporu biologické rozmanitosti  
a ochranu přírody (včetně sítě Natura 2000) (v EUR)
ZeměPlánované finanční prostředky EFRR v OP k 31.12.2010 Plánované finanční prostředky EFRR v OP k 31.12.2012 Přerozdělení pro biologickou rozmanitost  
v období 31.12.2010 až 31.12.2012Finanční prostředky EFRR přidělené na vybrané  
projekty pro biologickou rozmanitostMíra plnění
Přiděleno na biolo -
gickou rozmanitost 
(v tis.) (a)Celkové financová -
ní soudržnosti  
(v tis.) (b)%
(= a/b)Přiděleno na biolo -
gickou rozmanitost 
(v tis.) (c)Celkové financová -
ní soudržnosti  
(v tis.) (d)%
( = c/d)(v tis.)
(e = (c – a))%
(f = (c/a)(v tis.)
( g)%
(h = g/c)
Belgie 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulharsko 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Česká republika 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Dánsko 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Německo 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estonsko 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irsko 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Řecko 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Španělsko 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Francie 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Itálie 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Kypr 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Lotyšsko 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Lucembursko 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Maďarsko 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Nizozemsko 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Rakousko 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Polsko 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugalsko 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Rumunsko 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovinsko 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovensko 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finsko 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Švédsko 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Spojené království 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Přeshraniční 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Celkem 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě statistických údajů Komise.
30 Přílohy
Vzorek kontrolovaných projektů
Země/region Název projektuPříspěvek EU  
(v mil. EUR)Hlavní opatřeníDruh projektu
A, B nebo C1Datum 
dokončení2Projekt dokončen 
v době auditní 
návštěvy
Česká republika
(OP Životní prostředí)Implementace soustavy Natura 2000 v územích v péči Agentury ochrany přírody a krajiny 4,3Určení statusu ochrany stanovišť sítě Natura 2000, vybudování systému inventarizačních průzkumů 
a rámce pro monitorováníB(prognóza:  
leden 2015)Ne
Rekonstrukce záchranné stanice pro handicapované živočichy ve Vlašimi 1,9 Obnova stanice pro handicapované živočichy a výstavba dalších prostor C únor 2012 Ano
Územní systém ekologické stability obce Chotěšov 0,5 Vybudování biocentra a dvou biokoridorů pro stanoviště a volnou přírodu C listopad 2011 Ano
Jezero Propast 1,4 Obnova vodní nádrže, protipovodňová opatření, nová vegetace C červen 2011 Ano
Obecní park Dolní Břežany 1,2 Vybudování parku včetně krajinných úprav, založení trávníků, výsadba nových stromů a keřů C červen 2010 Ano
Rybí přechody Lovosice-Píšťany 0,9 Výstavba dvou rybích přechodů C září 2010 Ano
Španělsko
(OP Andalusie)Obnova břehů řeky Guadaira v Seville 9,2 Obnova a krajinné úpravy pravého břehu řeky C prosinec 2009 Ano
Obnova břehů řeky Guadalquivir v Seville 5,0 Obnova a krajinné úpravy levého břehu řeky C říjen 2009 Ano
Obnova soustavy dun a přístupu k plážím na Isla Canela 0,9 Obnova oblasti dun podél 1 300 metrů dlouhé pláže C květen 2009 Ano
Umělé doplnění písku pro pláž Mazagon 1,6 Zajištění písku pro 600 metrů dlouhou pláž k náhradě nedostatečných sedimentů C červen 2009 Ano
Oprava hradu Sancti-Petri 3,1 Opravy za účelem zachování hradu C říjen 2010 Ano
Obnova stanovišť přirozenými úpravami borových lesů 1,9 Vysekání větví a keřů, probírka borovic, odstranění eukalyptů a vyvětvování C listopad 2011 Ano
Obnova břehů řeky Guadianain v provincii Huelva 0,8 Úprava stávající vegetace, výsadba původních druhů, založení mokřadů C červen 2009 Ano
Francie
(OP Nord-Pas-de-Calais)Drak! V mé zahradě? (dvě fáze) 0,3 Obnova stanovišť, informace Cčerven 2013  
(konec druhé fáze)Ne
Opération Grand Site des deux Caps (fáze 1) 2,8 Ekologické krajinné úpravy, obnova zeleně C prosinec 2012 Ano
Opération Grand Site des deux Caps (fáze 2) 0,6 Mzdy pracovníků odpovědných za práce při obnově C prosinec 2012 Ano
Obnova ohrožených přírodních stanoviště a/nebo zavádění systémů udržitelné péče o ně 0,4 Obnova krajiny, osvěta a komunikace C prosinec 2011 Ano
Ochrana krajiny pobřežního dědictví a mokřadů 1,5 Nákup pozemků C květen 2012 Ano
Ochrana krajiny lokality „Fort Vert“ 1,5 Nákup pozemků C listopad 2009 Ano
1 Druhy projektů:
A = osvětová a vzdělávací opatření.
B = příprava informací a plánů.
C = konkrétní ochranná opatření.
2 U 18 projektů nebyly dodrženy původní lhůty pro dokončení. Pět projektů bylo zpožděno o více než šest měsíců, dva kvůli problémům  
při nákupu pozemků a tři kvůli problémům v zadávacích řízeních (dva případy s více než ročním zpožděním).Příloha  III
31 Přílohy
Vzorek kontrolovaných projektů
Země/region Název projektuPříspěvek EU  
(v mil. EUR)Hlavní opatřeníDruh projektu
A, B nebo C1Datum 
dokončení2Projekt dokončen 
v době auditní 
návštěvy
Česká republika
(OP Životní prostředí)Implementace soustavy Natura 2000 v územích v péči Agentury ochrany přírody a krajiny 4,3Určení statusu ochrany stanovišť sítě Natura 2000, vybudování systému inventarizačních průzkumů 
a rámce pro monitorováníB(prognóza:  
leden 2015)Ne
Rekonstrukce záchranné stanice pro handicapované živočichy ve Vlašimi 1,9 Obnova stanice pro handicapované živočichy a výstavba dalších prostor C únor 2012 Ano
Územní systém ekologické stability obce Chotěšov 0,5 Vybudování biocentra a dvou biokoridorů pro stanoviště a volnou přírodu C listopad 2011 Ano
Jezero Propast 1,4 Obnova vodní nádrže, protipovodňová opatření, nová vegetace C červen 2011 Ano
Obecní park Dolní Břežany 1,2 Vybudování parku včetně krajinných úprav, založení trávníků, výsadba nových stromů a keřů C červen 2010 Ano
Rybí přechody Lovosice-Píšťany 0,9 Výstavba dvou rybích přechodů C září 2010 Ano
Španělsko
(OP Andalusie)Obnova břehů řeky Guadaira v Seville 9,2 Obnova a krajinné úpravy pravého břehu řeky C prosinec 2009 Ano
Obnova břehů řeky Guadalquivir v Seville 5,0 Obnova a krajinné úpravy levého břehu řeky C říjen 2009 Ano
Obnova soustavy dun a přístupu k plážím na Isla Canela 0,9 Obnova oblasti dun podél 1 300 metrů dlouhé pláže C květen 2009 Ano
Umělé doplnění písku pro pláž Mazagon 1,6 Zajištění písku pro 600 metrů dlouhou pláž k náhradě nedostatečných sedimentů C červen 2009 Ano
Oprava hradu Sancti-Petri 3,1 Opravy za účelem zachování hradu C říjen 2010 Ano
Obnova stanovišť přirozenými úpravami borových lesů 1,9 Vysekání větví a keřů, probírka borovic, odstranění eukalyptů a vyvětvování C listopad 2011 Ano
Obnova břehů řeky Guadianain v provincii Huelva 0,8 Úprava stávající vegetace, výsadba původních druhů, založení mokřadů C červen 2009 Ano
Francie
(OP Nord-Pas-de-Calais)Drak! V mé zahradě? (dvě fáze) 0,3 Obnova stanovišť, informace Cčerven 2013  
(konec druhé fáze)Ne
Opération Grand Site des deux Caps (fáze 1) 2,8 Ekologické krajinné úpravy, obnova zeleně C prosinec 2012 Ano
Opération Grand Site des deux Caps (fáze 2) 0,6 Mzdy pracovníků odpovědných za práce při obnově C prosinec 2012 Ano
Obnova ohrožených přírodních stanoviště a/nebo zavádění systémů udržitelné péče o ně 0,4 Obnova krajiny, osvěta a komunikace C prosinec 2011 Ano
Ochrana krajiny pobřežního dědictví a mokřadů 1,5 Nákup pozemků C květen 2012 Ano
Ochrana krajiny lokality „Fort Vert“ 1,5 Nákup pozemků C listopad 2009 Ano
1 Druhy projektů:
A = osvětová a vzdělávací opatření.
B = příprava informací a plánů.
C = konkrétní ochranná opatření.
2 U 18 projektů nebyly dodrženy původní lhůty pro dokončení. Pět projektů bylo zpožděno o více než šest měsíců, dva kvůli problémům  
při nákupu pozemků a tři kvůli problémům v zadávacích řízeních (dva případy s více než ročním zpožděním).
32 Přílohy
Země/region Název projektuPříspěvek EU  
(v mil. EUR)Hlavní opatřeníDruh projektu
A, B nebo C1Datum 
dokončení2Projekt dokončen 
v době auditní 
návštěvy
Polsko
(OP Infrastruktura a životní 
prostředí)Ochrana volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin v chráněných oblastech pomocí koncentrace toků 
turistů0,3Práce na využití půdy (např. vyrovnávání povrchu, demolice stávajících budov), výstavba turistické 
infrastrukturyC květen 2012 Ano
Aktivní ochrana tetřívka obecného ve zvláštní ptačí rezervaci sítě Natura 2000 v pralese Knyszyńska 0,6 Ochrana optimálního stanoviště pro tetřívka obecného C prosinec 2011 Ano
Národní program ochrany tetřeva hlušce 0,2Příprava národního programu (monitorování kvality biotopu v rámci stanovišť tetřeva hlušce a jeho 
celostátní populace) B prosinec 2011 Ano
Příprava plánů ochranných opatření pro lokality Natura 2000 v Polsku 5,8 Příprava plánů ochrany pro 406 lokalit Natura 2000 B(prognóza:  
duben 2014)Ne
Ekologické intervence – zvýšení účasti veřejnosti na ochraně lokalit Natura 2000 0,1 Příprava vzdělávacích materiálů, internetové stránky, školení, studijní návštěvy A únor 2011 Ano
Blíže přírodě – identifikace a školení místních úředníků pro ochranu životního prostředí 0,2 Vydávání vzdělávacích a informačních materiálů, internetové stránky A březen 2012 Ano
Rumunsko
(OP Životní prostředí)Digitální kartografické podklady využité pro přípravu plánu péče a strategie 0,8 Vypracování digitální mapy s vysokým rozlišením pro biosférickou rezervaci delty Dunaje B říjen 2012 Ano
Zlepšení biologické rozmanitosti v přímořském sektoru prostřednictvím osvěty a informací 2,8 Výstavba centra pro návštěvníky, turistických tras, informačních stanovišť A(prognóza: 
prosinec 2015)Ne
Integrovaný informační systém – podpora zlepšení ochrany ekosystému 3,6 Zavedení integrovaného informačního systému pro správu biosférické rezervace delty Dunaje B listopad 2011 Ano
Opatření péče pro mořskou lokalitu významnou pro Společenství ROSSCI0066 5,8 Inventarizace podmořských stanovišť a druhů a mapování mořské lokality B říjen 2013 Ne
Opatření pro péči o druhy v zájmu Společenství v přírodním parku Vanatori Neamt 0,2 Inventarizace druhů, centrum pro návštěvníky, informační stanoviště, naučná stezka B květen 2011 Ano
Zlepšení postavení zubra v přírodním parku Vanatori Neamt 0,2 Infrastruktura pro zubry a šíření informací C květen 2013 Ne
Projekt RO-NT3 „Společný přístup k biologické rozmanitosti v přírodní rezervaci Secu a přírodním parku 
Vanatori Neamt“0,2 Inventarizace zvířat a vytvoření databáze B květen 2013 Ne
1 Druhy projektů:
A = osvětová a vzdělávací opatření.
B = příprava informací a plánů.
C = konkrétní ochranná opatření.
2 U 18 projektů nebyly dodrženy původní lhůty pro dokončení. Pět projektů bylo zpožděno o více než šest měsíců, dva kvůli problémům  
při nákupu pozemků a tři kvůli problémům v zadávacích řízeních (dva případy s více než ročním zpožděním).Příloha  III
33 Přílohy
Země/region Název projektuPříspěvek EU  
(v mil. EUR)Hlavní opatřeníDruh projektu
A, B nebo C1Datum 
dokončení2Projekt dokončen 
v době auditní 
návštěvy
Polsko
(OP Infrastruktura a životní 
prostředí)Ochrana volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin v chráněných oblastech pomocí koncentrace toků 
turistů0,3Práce na využití půdy (např. vyrovnávání povrchu, demolice stávajících budov), výstavba turistické 
infrastrukturyC květen 2012 Ano
Aktivní ochrana tetřívka obecného ve zvláštní ptačí rezervaci sítě Natura 2000 v pralese Knyszyńska 0,6 Ochrana optimálního stanoviště pro tetřívka obecného C prosinec 2011 Ano
Národní program ochrany tetřeva hlušce 0,2Příprava národního programu (monitorování kvality biotopu v rámci stanovišť tetřeva hlušce a jeho 
celostátní populace) B prosinec 2011 Ano
Příprava plánů ochranných opatření pro lokality Natura 2000 v Polsku 5,8 Příprava plánů ochrany pro 406 lokalit Natura 2000 B(prognóza:  
duben 2014)Ne
Ekologické intervence – zvýšení účasti veřejnosti na ochraně lokalit Natura 2000 0,1 Příprava vzdělávacích materiálů, internetové stránky, školení, studijní návštěvy A únor 2011 Ano
Blíže přírodě – identifikace a školení místních úředníků pro ochranu životního prostředí 0,2 Vydávání vzdělávacích a informačních materiálů, internetové stránky A březen 2012 Ano
Rumunsko
(OP Životní prostředí)Digitální kartografické podklady využité pro přípravu plánu péče a strategie 0,8 Vypracování digitální mapy s vysokým rozlišením pro biosférickou rezervaci delty Dunaje B říjen 2012 Ano
Zlepšení biologické rozmanitosti v přímořském sektoru prostřednictvím osvěty a informací 2,8 Výstavba centra pro návštěvníky, turistických tras, informačních stanovišť A(prognóza: 
prosinec 2015)Ne
Integrovaný informační systém – podpora zlepšení ochrany ekosystému 3,6 Zavedení integrovaného informačního systému pro správu biosférické rezervace delty Dunaje B listopad 2011 Ano
Opatření péče pro mořskou lokalitu významnou pro Společenství ROSSCI0066 5,8 Inventarizace podmořských stanovišť a druhů a mapování mořské lokality B říjen 2013 Ne
Opatření pro péči o druhy v zájmu Společenství v přírodním parku Vanatori Neamt 0,2 Inventarizace druhů, centrum pro návštěvníky, informační stanoviště, naučná stezka B květen 2011 Ano
Zlepšení postavení zubra v přírodním parku Vanatori Neamt 0,2 Infrastruktura pro zubry a šíření informací C květen 2013 Ne
Projekt RO-NT3 „Společný přístup k biologické rozmanitosti v přírodní rezervaci Secu a přírodním parku 
Vanatori Neamt“0,2 Inventarizace zvířat a vytvoření databáze B květen 2013 Ne
1 Druhy projektů:
A = osvětová a vzdělávací opatření.
B = příprava informací a plánů.
C = konkrétní ochranná opatření.
2 U 18 projektů nebyly dodrženy původní lhůty pro dokončení. Pět projektů bylo zpožděno o více než šest měsíců, dva kvůli problémům  
při nákupu pozemků a tři kvůli problémům v zadávacích řízeních (dva případy s více než ročním zpožděním).
34 Přílohy Příloha  IVPříležitosti pro strategii v oblasti biologické rozmanitosti nabízené různými fondy 
EU ve finančním rámci 2007–2013, které uvedla Komise
Politika EUHlavní opatření pro biologickou 
rozmanitost (přímá i nepřímá)Rozpočet 
2007–2013
(v mil. EUR)Hlavní relevant -
ní cíl strategie 
v oblasti biologické 
rozmanitostiHlavní příjemci
Společná zemědělská 
politikaOchrana biologické rozmanitosti, 
opatření pro správu a obnovu 
v zemědělských a lesních lokalitách
Platby pro síť Natura 2000, 
agroenvironmentální a lesnicko-
environmentální platby
Podpora odborné přípravy, poradenské 
služby, ochrana a rozvoj dědictví 
venkova42 700Cíl 3:  
Zemědělství 
a lesnictví
Cíl 1:  
Ochrana přírody
Cíl 2:  
ObnovaPravidelné podmíněné platby zeměděl -
cům a majitelům lesů
Ostatní příjemci v rámci konkrétních 
cílů ve venkovských oblastech (např. 
diverzifikace hospodářství na venkově)
Společná rybářská politikaOpatření na ochranu vodního prostředí 
Ochrana vodních živočichů a rostlin
Ochrana pobřežního životního prostředíbez údajůCíl 4:  
RybolovZpůsobilé pro financování: pobřežní 
obce, organizace producentů a ostatní 
příjemci v mořských oblastech
Politika soudržnostiPodpora biologické rozmanitosti 
a ochrana přírody
Propagace přírodního bohatství
Ochrana a rozvoj přírodního dědictví
Pomoc zaměstnancům a podnikům při 
přizpůsobování se novým výzvám  
v oblasti životního prostředí a prosazo -
vání ochrany přírody v řízení  
v soukromém sektoru5 232Cíl 1:  
Ochrana přírody
Cíl 2:  
ObnovaVšechny druhy příjemců
Finanční zaměření na zaostávající 
a ostatní regiony s cílem zvýšit 
regionální konkurenceschopnost 
a zaměstnanost 
Spolufinancování jednorázových 
investic/infrastruktury
Politika životního prostředí 
(Life+)Inovativní projekty a opatření, projekty 
a opatření týkající se osvědčených 
postupů, demonstrační projekty 
a opatření120Cíl 1:  
Ochrana přírody
Cíl 2:  
Obnova
Cíl 5:  
Nepůvodní invazní 
druhyZpůsobilé pro financování: celá škála 
veřejných a soukromých právnických 
a fyzických osob
Řízení programů Komisí
Bez pravidelných výdajů na životní 
prostředí
Výzkumná politikaOchrana a udržitelné řízení přírodních 
azdrojů vytvořených člověkem  
a biologické rozmanitosti
Péče o mořské prostředí
Metody prognózování a nástroje 
posuzování udržitelného rozvoje110Cíl 1:  
Ochrana přírody
Cíl 2:  
ObnovaZpůsobilé pro financování: veřejné 
organizace a soukromé společnosti 
provádějící výzkumnou činnost
Vnější politikaPodpora plnění závazků podle 
mezinárodní Úmluvy o biologické 
rozmanitosti  (CBD)114Cíl 6:  
Celosvětová biologic -
ká rozmanitost Způsobilé pro financování: rozvojové 
země, partnerské organizace a meziná -
rodní organizace a agentury EU
Zdroj:  pracovní dokument útvarů Evropské komise SEK(2011) 540 v konečném znění ze dne 3. května 2011.
35
orgány (příručku pro vysoce účinné investice do 
přírody a zelené infrastruktury v rámci politiky 
soudržnosti – Guide to multi-benefit cohesion policy 
investments in nature and green infrastructure ) 
s cílem podpořit tyto orgány v jejich práci.
V rámci strategie EU pro oblast biologické rozmani -
tosti do roku 2020 akce 5 stanoví, že členské státy 
do roku 2014 s pomocí Komise zmapují a posoudí 
stav ekosystémů a ekosystémových služeb. Útvary 
Komise (Generální ředitelství pro životní prostředí – 
GŘ ENV a Společné výzkumné středisko – JRC) spo -
lečně s Evropskou agenturou pro životní prostředí 
předložily dvě zprávy, které mohou členské státy při 
provádění této činnosti využít.
Akce 6a téže strategie rovněž předpokládá, že do 
roku 2014 členské státy za pomoci Komise vypracují 
strategický rámec, kterým se stanoví priority pro 
obnovu ekosystémů na úrovni EU, na vnitrostátní 
a na místní úrovni. Komise zveřejnila k této otázce 
dvě poradenské zprávy, z nichž jedna obsahovala 
také odhad nákladů na dosažení cíle zaměřeného 
na obnovu 15 % poškozených ekosystémů do 
roku 2020, a poskytla členským státům doporučení.
Komise zamýšlí zveřejnit pokyny týkající se kontroly 
dopadu na biologickou rozmanitost, které členským 
státům mimo jiné pomohou při zjišťování možností 
v rámci EFRR.
VI b)
Komise toto doporučení přijímá. Dohody o partner -
ství sjednané mezi Komisí a jednotlivými členskými 
státy jsou důležitým nástrojem pro zajištění doplň -
kovosti mezi různými fondy EU. EFRR a programy 
rozvoje venkova budou přezkoumány během 
interních konzultací mezi útvary s cílem maxima -
lizovat doplňkovost mezi EFRR a EZFRV. Pokud 
jde o všechny aspekty související s programem 
Natura 2000, je tento přezkum založen na akčních 
prioritních rámcích.Shrnutí
IV
Komise si cení hodnocení a postřehů Účetního 
dvora, které budou velmi užitečné při provádění 
nové generace programů.
Komise připomíná, že cílem EFRR je snížení hos -
podářských, sociálních a územních rozdílů. I když 
může fond spolu s jinými cíli podporovat i cíle 
v oblasti biologické rozmanitosti, není koncipo -
ván jako zvláštní nástroj na podporu biologické 
rozmanitosti.
V
Komise očekává, že zavedení specifických cílů 
a ukazatelů výsledků pro operační programy 
v rámci nového programového období (2014–2020) 
vztahující se případně i na biologickou rozmanitost 
zlepší kapacitu monitorování a podávání zpráv.
Přípravné práce, včetně těch, které byly financovány 
z EFRR, jsou předpokladem pro řádné provádění 
projektů. Jsou základem budoucích zásahů (a pří -
nosu pro biologickou rozmanitost). Dá se očekávat, 
že tyto akce budou podporovány z EFRR, ale k pro -
vádění projektů by mohly být využívány i jiné fondy 
EU (například EZFRV) a vnitrostátní prostředky.
VI a)
Komise toto doporučení přijímá a začala již podpo -
rovat členské státy při stanovování priorit v oblasti 
obnovy biologické rozmanitosti v příslušných ope -
račních programech. V rámci sdíleného řízení struk -
turálních fondů členské státy navrhují cíle a vybírají 
investiční priority podle svých specifických potřeb 
a ty jsou pak předmětem jednání s Komisí. Jsou 
navázány na ukazatele výsledků a výstupů. Po 
přijetí programu členské státy vybírají a realizují 
projekty. I když v programovém období 2014–2020 
není biologická rozmanitost v rámci tematického 
zaměření podle nařízení o EFRR (článek 4) priori -
tou, zveřejnila Komise zvláštní pokyny pro řídící Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 36
Pokud jsou jasně stanoveny cíle týkající se biolo -
gické rozmanitosti, jsou vyžadovány specifické 
ukazatele výstupu a výsledků a hodnotící postupy.
VII c)
Komise toto doporučení přijímá a požadované 
akce již zahájila. Pokud jde o článek 13 nařízení (EU) 
č. 1303/2013 o společných ustanoveních, zveřejní 
Komise pokyny pro příjemce, které budou obsa -
hovat informace o tom, jak využít doplňkovosti ESI 
fondů s ostatními nástroji EU. Výše uvedené pokyny 
rovněž obsahují oddíl týkající se doplňkovosti.
Komise si s členskými státy pravidelně vyměňuje 
informace a poskytuje jim poradenství ohledně 
využívání různých fondů pro oblast biologické 
rozmanitosti, např. prostřednictvím koordinační 
skupiny pro ochranu přírody a biologické rozmani -
tosti a pracovní skupiny Evropské sítě orgánů pro 
otázky životního prostředí.
VIII
Komise toto doporučení přijímá a požadované akce 
zahájila. Prováděcí akty na období 2014–2020 vyme -
zují revidovaný systém kategorizace pro poskyto -
vání informací týkajících se investic v rámci politiky 
soudržnosti. V mezích tohoto informačního systému 
Komise zřídila interní mechanismus „sledování 
výdajů z hlediska biologické rozmanitosti“, který 
umožní zaznamenávat přímé a nepřímé výdaje na 
biologickou rozmanitost v rámci EFRR a Fondu sou -
držnosti. Spolehlivost údajů bude záviset na kvalitě 
údajů poskytovaných členskými státy.
V souladu se závazky EU týkajícími se začleňování 
biologické rozmanitosti do všech oblastí politiky EU 
a s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy o bio -
logické rozmanitosti pracuje Komise na účinnějším 
sledování výdajů na biologickou rozmanitost. Do 
programových prohlášení v roce 2015 bude začle -
něn samostatný oddíl týkající se sledování výdajů 
z hlediska biologické rozmanitosti a Komise v sou -
časné době zlepšuje metodiku sledování těchto 
výdajů v rozpočtu EU.VI c)
Za provádění programu v rámci sdíleného řízení 
jsou primárně odpovědné členské státy. Komise 
se proto domnívá, že toto doporučení by mělo být 
adresováno orgánům odpovědným za program. 
Podle příslušných ustanovení právních před -
pisů hraje rozhodující úlohu v procesu sledování 
pokroku a řešení problémů při realizaci programů 
monitorovací výbor programu, jehož činnosti se 
Komise účastní jako pozorovatel. Při hodnocení 
výroční zprávy o provádění a při výročních pře -
zkumných jednáních bude Komise sledovat výkon -
nost programů a zjišťovat případně překážky bránící 
jejich účinnému provádění. Jako doplňkový nástroj 
při tom funguje výkonnostní rámec.
Požadavky na sledování a hodnocení budou 
v období 2014–2020 jasnější díky výročním zprávám 
o výběru projektů a výdajích podle jednotlivých 
témat, definici specifických ukazatelů výsledků, 
společných ukazatelů výstupů a specifických ukaza -
telů výstupů a hodnocení dopadu programů.
Operační programy budou obsahovat společné 
ukazatele a mohou obsahovat i ukazatele specifické 
pro určitý program (např. týkající se biologické 
rozmanitosti), které používají řídicí a prováděcí 
orgány při sledování realizace programů a případně 
při informování Komise. Od roku 2016 bude proto 
Komise dostávat každoročně údaje a zprávy o pro -
vádění, díky nimž bude mít lepší přehled o pokroku 
a dosažených výsledcích.
VII a)
Komise toto doporučení přijímá. V reakci na toto 
doporučení Komise v rámci Evropské sítě orgánů 
pro otázky životního prostředí a řídících orgánů 
(ENEA-MA) zdůrazní, že je třeba řádně navázat na 
provádění přípravných opatření pomocí konkrétněj -
ších ochranných opatření.
VII b)
Komise s tímto doporučením souhlasí. Nařízení pro 
období 2014–2020, která byla přijata v prosinci 2013, 
ukládají členským státům hodnotit dopad každé 
prioritní osy nejméně jednou během programového 
období. Charakter těchto hodnocení bude záviset 
na specifických cílech stanovených v programech, 
které teprve budou přijaty. 
Odpovědi Komise 37
12
Počátkem roku 2011 přijala Komise sdělení nazvané 
„Příspěvek regionální politiky k udržitelnému růstu 
v rámci strategie Evropa 2020“, které obsahuje strate -
gické pokyny, doporučení a osvědčené postupy pro 
ekosystémové služby a biologickou rozmanitost. Na sdě -
lení navázaly dvoje pokyny, které zcela nebo částečně 
souvisely s biologickou rozmanitostí, příručka pro vysoce 
účinné investice do přírody a zelené infrastruktury 
v rámci politiky soudržnosti ( Guide to multi-benefit cohe -
sion policy investments in nature and green infrastructure ) 
zveřejněná v roce 2012 a příručka o inteligentní speciali -
zaci jako nástroji propojení inteligentního a udržitelného 
růstu ( Guide on Connecting smart and sustainable growth 
through smart specialisation ) zveřejněná v roce 2013.
Nařízení (EU) č. 1303/2013 o společných ustanove -
ních navíc umožňuje Komisi, aby poskytla členským 
státům pomoc při přípravě a posuzování projektů 
na období 2014–2020 (viz článek 58 o technické 
pomoci z podnětu Komise).
Připomínky
19
Komise vypracovala v roce 2012 a počátkem 
roku 2013 první pokyny pro sledování výdajů sou -
visejících s biologickou rozmanitostí v rámci všech 
relevantních nástrojů, včetně EFRR.
20
EFRR nabízí možnosti financování rovněž pro cíl 5 
(invazní nepůvodní druh).
Společná odpověď na připomínky 22 
až 24
Komise doporučila členským státům, aby ještě 
zvážily podporu ekosystémům a biologické rozma -
nitosti, rovněž pokud jde o budoucí programy, které 
mají být připraveny pro období 2014–2020.
Za účelem podpory členských států a jejich orgánů 
při čerpání finančních prostředků zřídila Komise 
zvláštní pracovní skupinu pro biologickou roz -
manitost v rámci Evropské sítě orgánů pro otázky 
životního prostředí a řídících orgánů (ENEA-MA) 
a také zveřejnila výše uvedené pokyny. Spolupráce 
s členskými státy v této oblasti byla zajištěna něko -
lika akcemi (pracovní skupiny Rady).Úvod
06
Výraz „integrované financování“ odkazuje na začle -
ňování investic do přírody a biologické rozmanitosti 
do všech hlavních nástrojů financování EU (na rozdíl 
od vytvoření zvláštního fondu). V důsledku toho 
musí být financování určené na ochranu přírody 
a biologickou rozmanitost v souladu s celkovými cíli 
těchto nástrojů (jako je např. regionální rozvoj, růst 
a zaměstnanost, rozvoj venkovských oblastí atd.). 
Přímo na financování ochrany přírody a biologické 
rozmanitosti je určen pouze program LIFE.
09
Pokud jde o období 2007–2013, domnívá se Komise, 
že k cílům zachování biologické rozmanitosti je 
třeba přispět dalšími 0,8 miliardy EUR v položce 
„cestovní ruch“ (propagace přírodního bohatství)1.
10
Komise odhaduje, že celkový nepřímý  příspě -
vek EFRR k cílům biologické rozmanitosti činí 
13,2 miliardy EUR (částky přidělené na programové 
období 2007–2013), přičemž se zohlední tyto kate -
gorie výdajů: 44 (nakládání s domácím a průmyslo -
vým odpadem), 46 (úprava vody (odpadní voda)), 
48 (integrovaná prevence a omezování znečištění), 
49 (zmírňování změny klimatu a přizpůsobování 
se této změně), 50 (sanace průmyslových areálů 
a kontaminované půdy), 53 (předcházení rizikům), 
54 (jiná opatření na ochranu životního prostředí 
a předcházení rizikům), 56 (ochrana a rozvoj přírod -
ního dědictví) s použitím 40% diskontního faktoru 
pro všechny tyto kategorie. Další podrobnosti 
o metodice jsou k dispozici ve zprávě EU k Úmluvě 
o biologické rozmanitosti.2
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission-
preliminary-reporting-framework-2014-en.xlsx
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission-
preliminary-reporting-framework-2014-en.xlsx
Odpovědi Komise 38
Rámeček 1
1. Komise přesvědčuje členské státy, aby zařadily příro -
du a biologickou rozmanitost mezi své investiční pri -
ority. Komise vydala řadu pokynů k této problemati -
ce (např. „Ekonomické přínosy sítě Natura 2000“ ( The 
economic benefits of the Natura 2000 Network ) nebo 
„Příručku k financování sítě Natura 2000“ ( Handbook 
on financing Natura 2000 ). Komise rovněž podporuje 
osvědčené postupy a organizuje v členských státech 
řadu seminářů o financování sítě Natura 2000.
2. Komise podporuje transparentní přípravu operač -
ních programů, která je obecně přístupná. Na větší 
zapojení zúčastněných stran při přípravě příslušných 
operačních programů byly mimo jiné zaměřeny se -
mináře o financování sítě Natura 2000 pořádané 
v členských státech.
3. Pokrok při přijímání plánů péče a dalších řídících 
opatření nebyl tak rychlý, jak se původně očekávalo, 
nicméně v poslední době dosáhly některé členské 
státy v této oblasti značného pokroku (např. Francie, 
Maďarsko a Polsko).
4. Členské státy mohou využívat technickou pomoc při 
budování kapacit mezi svými sociálně-ekonomic -
kými partnery a partnery z občanské společnosti. 
V tomto směru bylo posíleno zapojování těchto 
partnerů do programů v období 2014–2020, v ne -
poslední řadě přijetím „kodexu chování“ .
5. V kontextu legislativních výzev k obnovení a zlep -
šení výkonnosti výdajových programů EU, které 
se týkají všech evropských politik a do nichž jsou 
zapojeny všechny evropské orgány a členské státy, 
Komise usiluje o usnadnění přístupu k financování 
z EU pro své občany a podniky. Jsou však nezbytná 
administrativní opatření, má-li se zajistit, aby projek -
ty byly prováděny v souladu s prioritami operační -
ho programu a pravidly způsobilosti. Pro zlepšování 
administrativní kapacity potenciálních příjemců je 
k dispozici technická pomoc.25
Komise zastává názor, že investice do biologické 
rozmanitosti a přírody jsou ze své podstaty v sou -
ladu prioritami EFRR, jako je vytváření růstu a pra -
covních míst, boj proti změně klimatu a snižování 
sociálního vyloučení. V červnu 2013 zveřejnila 
Komise pokyny k tomu, jak mohou investice do 
biologické rozmanitosti přinést četné sociálně-eko -
nomické přínosy a usnadnit integrovaný regionální 
rozvoj, např. „příručku pro vysoce účinné investice 
do přírody a zelené infrastruktury v rámci politiky 
soudržnosti“.
28
Komise zadala zakázku na zlepšení původní meto -
diky sledování výdajů souvisejících s biologickou 
rozmanitostí. Je naplánován seminář, kde by měly 
být členské státy a zúčastněné strany o této meto -
dice Komise týkající se sledování výdajů a sdílení 
osvědčených postupů informovány.
Systém kategorizace je informační systémový 
nástroj a neurčuje způsobilost. Tento systém 
byl zaveden v čl. 37 písm. d) nařízení 1083/2006 
o společných ustanoveních týkajících se EFRR, 
Fondu soudržnosti a Evropského sociálního fondu 
(období 2007–2013) a bylo vyjasněno, že kategori -
zace je orientační. Pokud jde o přesné zařazení do 
takového informačního systému, jsou integrované 
projekty obzvláště problematické.
29
Přípravná opatření jsou často nezbytným předpo -
kladem pro opatření zaměřená na ochranu in situ , 
zelenou infrastrukturu a obnovu. V rámci operač -
ních programů na období 2014–2020 by členské 
státy měly upřednostňovat opatření zaměřená na 
ochranu in situ , zelenou infrastrukturu a obnovu 
vycházející z předchozích přípravných studií.
Rámeček 4 – Třetí odstavec
Absence řádného katastru nemovitostí v této zemi 
je vážnou překážkou pro územní plánování a rozvoj 
v řadě odvětví, včetně životního prostředí. Komise 
a rumunské orgány se dohodly, že se jedná o jednu 
z hlavních priorit financování v programovém 
období 2014–2020.
Odpovědi Komise 39
31
Komise souhlasí s tím, že by měl být posouzen 
dopad programů. Hodnocení dopadu projektů 
by mohlo být rovněž považováno za osvědčený 
postup, i když náklady na hodnocení úrovně pro -
jektu mohou být neúměrně vysoké. Nařízení pro 
období 2014–2020 proto ukládají členským státům, 
aby hodnotily dopad jednotlivých prioritních os nej -
méně jednou během programového období.
Rámeček 6 – Třetí odstavec 
Komise zjistila porušení právních předpisů EU, 
pokud jde o situaci na pláži Sulina, a zahájila řízení 
o nesplnění povinnosti (věc 2010/4024, výzva 
zaslaná Rumunsku dne 7. 5. 2010).
33
Účinné monitorování dopadu investic na biologic -
kou rozmanitost vyžaduje vhodné ukazatele a stati -
stické údaje. Tyto ukazatele by měly být dohodnuty 
ve fázi návrhu projektu. U mnoha projektů určených 
na podporu biologické rozmanitosti lze očekávat, 
že dojde k časové prodlevě mezi přijetím opatření 
a prokázání pozitivního vlivu z hlediska biologické 
rozmanitosti. Je možné vytvořit správné fyzické 
a hydrologické podmínky, nicméně vytvoření zdra -
vých ekosystémů a bohaté biologické rozmanitosti 
vyžaduje určitý čas. Ve fázi návrhu projektu by měly 
být vypracovány a schváleny specifické ukazatele 
úspěšnosti projektu. V mnoha případech se měři -
telný pozitivní dopad na biologickou rozmanitost 
může projevit až několik let po formálním ukončení 
projektu.
Proto je vytvoření ukazatelů výsledků pro sledování 
a posuzování dopadu na biologickou rozmanitost 
náročným úkolem. Vyžaduje to obsáhlý sběr údajů 
a rozšíření naší znalostní základny. Podpora akcí – 
jako například mapování a posuzování ekosys -
témů a jejich služeb v rámci strategie EU v oblasti 
biologické rozmanitosti do roku 2020 – povede 
k lepšímu pochopení současného stavu biologické 
rozmanitosti, ke stanovení konstruktivních cílů 
z hlediska ochrany či obnovy a k řádnému sledování 
a hodnocení.Rámeček 5 – První odstavec
V rámci sdíleného řízení je za přípravu, výběr a rea -
lizaci projektů v hodnotě nižší než 50 milionů EUR 
odpovědný členský stát.
Komise vezme v úvahu připomínky Účetního dvora 
vyplývající z jednání o operačním programu pro 
životní prostředí na období 2014–2020 v České 
republice, aby podpořila opatření zabývající se 
touto otázkou (předcházení prodlením při schvalo -
vání, časté změny rozsahu projektů).
Rámeček 5 – Druhý odstavec
Příprava dokumentace pro projekt „Národní pro -
gram ochrany tetřeva hlušce“ byla pouze jedním 
prvkem projektu. K dalším patřilo monitorování 
polské populace tetřeva hlušce, monitorování stavu 
jeho stanoviště z hlediska ochrany na 39 místech 
a 20 odborných seminářů. Všechny tyto součásti 
projektu byly realizovány. Projekt tudíž přispěl ke 
zlepšení znalostní základny ohledně stavu tetřeva 
hlušce v Polsku. Dokumentaci vypracovanou pro 
účely přijetí národního programu prověřuje pří -
jemce s ohledem na připomínky GŘ pro životní 
prostředí.
Rámeček 5 – Třetí odstavec
Příprava a přijetí národních akčních programů je 
dlouhodobý proces (vyžaduje konzultace s různými 
orgány a zúčastněnými stranami na celostátní, 
regionální a místní úrovni). Dokumentace připra -
vená v rámci projektů EFRR je klíčovým prvkem pro 
budoucí programy. Zlepšuje také znalostní základnu 
týkající se druhů, jež může být využita při pláno -
vání ochranných opatření in situ  (a to i pokud chybí 
národní programy). Za účasti všech dotčených stran 
zavedlo GŘ pro životní prostředí v nedávné době 
postup schvalování programů na ochranu konkrét -
ních druhů, který zajistí řádnou udržitelnost pro -
jektů v oblasti biologické rozmanitosti.
Odpovědi Komise 40
40
Spolufinancované projekty vybírají a provádějí 
členské státy a jejich orgány. V tomto rámci jsou 
odpovědné za zajištění finanční udržitelnosti pod -
porovaných projektů, včetně zajištění potřebných 
finančních prostředků na místní, regionální a vnit -
rostátní úrovni ve střednědobém a dlouhodobém 
horizontu. Na období 2014–2020 byly možnosti vyu -
žívat finanční nástroje v rámci politiky soudržnosti 
posíleny a členské státy by mohly rovněž využívat 
těchto nových možností v oblasti ochrany přírody 
a biologické rozmanitosti.
Rámeček 11 – Druhý odstavec 
Otázku genetické různorodosti a životaschopnosti 
populace řešili organizátoři projektu při výběru 
bizonů, kteří byli vypuštěni do parku. Po skončení 
projektu bylo na jejich vlastní náklady vypuštěno 
dalších pět bizonů a ve volné přírodě se narodila 
další tři mláďata.
Rámeček 11 – Třetí odstavec
Schvalovací řízení ohledně plánu správy parku pro -
bíhalo na ministerstvu životního prostředí v souladu 
s vnitrostátními právními předpisy v době auditu.
Rámeček 11 – Čtvrtý odstavec
Koordinaci zajišťuje řídící orgán operačního pro -
gramu Životní prostředí na období 2007–2013 pod 
záštitou ministerstva životního prostředí a změny 
klimatu.
Závěry a doporučení
41
Komise očekává, že zavedení specifických cílů 
a ukazatelů výsledků pro operační programy 
v rámci nového programového období (2014–2020) 
vztahující se případně na biologickou rozmanitost 
zlepší kapacitu Komise při sledování a podávání 
zpráv.Společná odpověď na bod 34 
a rámeček 9
Při analýze týkající se sledování operačních pro -
gramů EFRR je třeba zohledňovat pravidla EU. 
V tomto ohledu proběhlo sledování španělských 
programů (a jejich příslušných ukazatelů) správně 
formou výročních zpráv o provádění. Ty obsahovaly 
sledování na úrovni programu (ale nikoli na úrovni 
projektu) a hodnoty jednotlivých ukazatelů, jako 
např.: „činnosti v oblastech Natura 2000“, „sanovaná 
oblast“, „opatření na obnovu a regeneraci životního 
prostředí“, „počet projektů zaměřených na ochranu 
životního prostředí“, „délka dotyčného pobřeží“, 
„opatření na obnovu stanovišť a druhů v rámci sítě 
Natura“.
35
Komise souhlasí s Účetním dvorem, že absence 
sledování brání v posouzení dosažených výsledků. 
Nicméně, pokud jde o období 2014–2020, jsou 
členské státy povinny zavést postupy zajišťující, aby 
všechny operace financované z programu používaly 
účinný systém ukazatelů.
37
V rámci sdíleného řízení provádějí projekty členské 
státy a jejich orgány a musí zajistit jejich udržitel -
nost, včetně případných nákladů na udržení jejich 
výsledků a finanční podpory z místních, regionál -
ních nebo celostátních zdrojů.
Pro udržení trvalých výsledků je navíc nutný i záva -
zek místní komunity nebo nevládní organizace 
podporující ochranu životního prostředí zacho -
vat lokalitu v daném stavu i po jejím zlepšení. To 
vyžaduje upřesnit úroveň investic (kromě finanč -
ních i lidských a materiálních) ještě před zahájením 
projektu a komunita či nevládní organizace musí 
souhlasit s tím, že tyto investice zajistí na konci 
realizace projektu.
Odpovědi Komise 41
Akce 6a téže strategie rovněž předpokládá, že do 
roku 2014 členské státy za pomoci Komise vypracují 
strategický rámec, kterým se stanoví priority pro 
obnovu ekosystémů na úrovni EU, na vnitrostátní 
a na místní úrovni. Komise zveřejnila k této otázce 
dvě poradenské zprávy, z nichž jedna obsahovala 
také odhad nákladů na dosažení cíle zaměřeného 
na obnovu 15 % poškozených ekosystémů do 
roku 2020, a poskytla členským státům doporučení.
Komise zamýšlí zveřejnit pokyny týkající se kontroly 
dopadu na biologickou rozmanitost, které členským 
státům mimo jiné pomohou při zjišťování možností 
v rámci EFRR.
Doporučení 1 b)
Komise toto doporučení přijímá. Dohody o partner -
ství sjednané mezi Komisí a jednotlivými členskými 
státy jsou důležitým nástrojem pro zajištění doplň -
kovosti mezi různými fondy EU. Operační programy 
a programy rozvoje venkova budou přezkoumány 
během interních konzultací mezi útvary s cílem 
maximalizovat doplňkovost mezi EFRR a EZFRV. 
Pokud jde o všechny aspekty související s progra -
mem Natura 2000, je tento přezkum založen na 
akčních prioritních rámcích.
Doporučení 1 c)
Za provádění programu v rámci sdíleného řízení 
jsou primárně odpovědné členské státy. Komise se 
proto domnívá, že toto doporučení by mělo adre -
sováno orgánům odpovědným za program. Podle 
příslušných ustanovení právních předpisů hraje 
rozhodující úlohu v procesu sledování pokroku 
a řešení problémů při realizaci programů monito -
rovací výbor programu, jehož činnosti se Komise 
účastní jako pozorovatel. Komise bude při hodno -
cení výroční zprávy o provádění a při výročních pře -
zkumných jednáních sledovat výkonnost programů 
a zjišťovat případně překážky bránící jejich účin -
nému provádění. Jako doplňkový nástroj při tom 
funguje výkonnostní rámec.Přípravné práce, včetně těch, které byly financovány 
z EFRR, jsou předpokladem pro řádné provádění 
projektů. Jsou základem budoucích zásahů (a pří -
nosu pro biologickou rozmanitost). Dá se očekávat, 
že tyto akce budou podporovány z EFRR, ale k pro -
vádění projektů by mohly být využívány i jiné fondy 
EU (například EZFRV) a vnitrostátní prostředky.
42
Členské státy volí své priority ohledně využívání 
EFRR podle svých specifických charakteristik, potřeb 
a situace. V tomto rámci poskytuje Komise dále 
podporu členským státům, pokud jde o možné 
využití prostředků z EFRR pro biologickou rozmani -
tost v období 2014–2020 (příručka pro vysoce účinné 
investice do přírody a zelené infrastruktury v rámci 
politiky soudržnosti, příručka k financování sítě 
Natura 2000, semináře o financování sítě Natura 2000 
v členských státech), a bude v této činnosti pokračo -
vat, např. prostřednictvím připravovaných pokynů 
o kontrole dopadů na biologickou rozmanitost.
Doporučení 1 a)
Komise toto doporučení přijímá a začala již podpo -
rovat členské státy při stanovování priorit v oblasti 
obnovy biologické rozmanitosti v příslušných ope -
račních programech. V rámci sdíleného řízení struk -
turálních fondů navrhují členské státy cíle a vybírají 
investiční priority podle svých specifických potřeb 
a ty jsou pak předmětem jednání s Komisí. Jsou 
navázány na ukazatele výsledků a výstupů. Po 
přijetí programu členské státy vybírají a realizují 
projekty. I když v programovém období 2014–2020 
není biologická rozmanitost v rámci tematického 
zaměření podle nařízení o EFRR (článek 4) priori -
tou, Komise zveřejnila zvláštní pokyny pro řídící 
orgány (příručku pro vysoce účinné investice do 
přírody a zelené infrastruktury v rámci politiky 
soudržnosti – Guide to multi-benefit cohesion policy 
investments in nature and green infrastructure ) 
s cílem podpořit tyto orgány v jejich práci.
V rámci strategie EU v oblasti biologické rozmani -
tosti do roku 2020 akce 5 stanoví, že členské státy 
do roku 2014 s pomocí Komise zmapují a posoudí 
stav ekosystémů a ekosystémových služeb. Útvary 
Komise (Generální ředitelství pro životní prostředí –  
GŘ ENV a Společné výzkumné středisko – JRC) spo -
lečně s Evropskou agenturou pro životní prostředí 
předložily dvě zprávy, které mohou členské státy při 
provádění této činnosti využít.
Odpovědi Komise 42
Doporučení 2 a)
Komise toto doporučení přijímá. V reakci na toto 
doporučení Komise v rámci Evropské sítě orgánů 
pro otázky životního prostředí a řídících orgánů 
(ENEA-MA) zdůrazní, že je třeba řádně navázat na 
provádění přípravných opatření pomocí konkrétněj -
ších ochranných opatření.
Doporučení 2 b)
Komise s tímto doporučením souhlasí. Nařízení pro 
období 2014–2020, která byla přijata v prosinci 2013, 
ukládají členským státům povinnost hodnotit 
dopad každé prioritní osy nejméně jednou během 
programového období. Charakter těchto hodnocení 
bude záviset na specifických cílech stanovených 
v programech, které teprve budou přijaty. Pokud 
budou jasně stanoveny cíle biologické rozmanitosti, 
jsou vyžadovány ukazatele výstupu a výsledků 
a hodnotící postupy.
Doporučení 2 c)
Komise toto doporučení přijímá a požadované 
akce již zahájila. Pokud jde o článek 13 nařízení (EU) 
č. 1303/2013 o společných ustanoveních, zveřejní 
Komise pokyny pro příjemce, které budou obsaho -
vat informace o tom, jak využít doplňkovosti fondů 
ESI s ostatními nástroji EU. Výše uvedené pokyny 
obsahují také oddíl týkající se doplňkovosti.
Komise si pravidelně vyměňuje informace s člen -
skými státy a poskytuje jim poradenství ohledně 
využívání různých fondů v oblasti biologické rozma -
nitosti, např. prostřednictvím koordinační skupiny 
pro ochranu přírody a biologické rozmanitosti 
a pracovní skupiny Evropské sítě orgánů pro otázky 
životního prostředí.
Komise toto doporučení přijímá a požadované akce 
zahájila. Prováděcí akty na období 2014–2020 vyme -
zují revidovaný systém kategorizace pro poskyto -
vání informací týkajících se investic v rámci politiky 
soudržnosti. V mezích tohoto informačního systému 
Komise zřídila interní mechanismus „sledování 
výdajů z hlediska biologické rozmanitosti“, který 
umožní zaznamenávat přímé a nepřímé výdaje na 
biologickou rozmanitost v rámci EFRR a Fondu sou -
držnosti. Spolehlivost údajů bude záviset na kvalitě 
údajů poskytovaných členskými státy.Požadavky na sledování a hodnocení budou 
v období 2014–2020 jasnější díky výročním zprávám 
o výběru projektů a výdajích podle jednotlivých 
témat, definici specifických ukazatelů výsledků, 
společných ukazatelů výstupů a specifických ukaza -
telů výstupů a hodnocení dopadu programů.
Operační programy budou obsahovat společné 
ukazatele a mohou obsahovat i ukazatele specifické 
pro určitý program (např. týkající se biologické 
rozmanitosti), které používají řídicí a prováděcí 
orgány při sledování realizace programů a případně 
při informování Komise. Od roku 2016 bude proto 
Komise dostávat každoroční údaje a zprávy o pro -
vádění, díky nimž bude mít lepší přehled o pokroku 
a dosažených výsledcích.
43
Pro období 2007–2013 obsahují kategorie výdajů 
kategorii pro biologickou rozmanitost a síť 
Natura 2000. Pro období 2014–2020 bude tato 
kategorie rozdělena na dvě různé. V mnoha přípa -
dech je však biologická rozmanitost vedlejším cílem 
intervence (hlavním cílem může být předcházení 
rizikům, snížení znečištění apod.) a je běžné, že tyto 
intervence jsou rozděleny podle svých hlavních cílů. 
Velmi často mohou projekty podporované EFRR 
přispívat k více cílům.
44
Zásada pokračovat v investicích uskutečněných 
v přípravné fázi je jasná. Investice potřebné k pro -
vádění akcí, které budou přínosem pro biologickou 
rozmanitost, však nebudou pocházet výhradně 
z EFRR.
Během přípravy operačních programů na 
období 2014–2020 doporučila Komise členským 
státům v několika případech, aby využily EFRR spíše 
na investice než na studie. Z hlediska biologické 
rozmanitosti by to mělo urychlit a zefektivnit prová -
dění plánů na ochranu a plánů péče.
45
Finanční zdroje nejsou jediným způsobem, jak 
zajistit dlouhodobou udržitelnost. Nezbytné zdroje 
(lidské i materiální) mohou poskytnout místní 
komunity nebo nevládní organizace, pokud je roz -
sah těchto zdrojů jasný předem.
Odpovědi Komise 43
V souladu se závazky EU týkajícími se začleňo -
vání biologické rozmanitosti a s mezinárodními 
závazky v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti 
pracuje Komise na účinnějším sledování výdajů 
na biologickou rozmanitost. Část vyhrazená pro 
sledování výdajů z hlediska biologické rozmani -
tosti bude začleněna do programových prohlášení 
v roce 2015 a Komise v současné době zlepšuje 
metodiku sledování těchto výdajů v rozpočtu EU.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ-AB-14-012-CS-C ISSN 1831-0788
Ochrana biologické rozmanitosti je pro EU 
klíčovou environmentální prioritou, vyjádřenou 
ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti 
do roku 2020 a v celé škále příslušných politik 
a právních předpisů EU. V této zprávě se Účetní 
dvůr zaměřuje na Evropský fond pro regionální 
rozvoj a jeho úlohu při financování a podpoře 
projektů, které přímo podporují biologickou 
rozmanitost.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR