Co se týče příspěvků členských států, v případě první tranše členské státy přispěly do nástroje v roce 2016 částkou 677 milionů EUR, v roce 2017 částkou 847 EUR, v roce 2018 částkou 396 milionů EUR a v roce 2019 částkou 80 milionů EUR. Pokud jde o druhou tranši, členské státy přispěly v roce 2018 částkou 68 milionů EUR a v roce 2019 částkou 202 milionů EUR, přičemž zbývající platby jsou plánované do roku 2023. Členské státy přispívají přímo do rozpočtu EU formou vnějších účelově vázaných příjmů podle čl. 21 odst. 2 písm. a) bodu ii) finančního nařízení, které jsou přiřazeny do rozpočtových položek nástroje předvstupní pomoci a humanitární pomoci.

Nástroj koordinuje celkový rozpočet ve výši 6 miliard EUR, uvolňovaných ve dvou tranších. Projekty v rámci první tranše trvají nejdéle do poloviny roku 2021 a v rámci druhé tranše nejdéle do poloviny roku 2025 (většina projektů bude dokončena dříve). Všechny provozní fondy byly přiděleny v rámci obou tranší.

Pokračovalo přesídlování z Turecka do EU v rámci režimu „jeden za jednoho“, předpokládané v prohlášení. Celkový počet znovuusídlených osob v souladu s prohlášením EU a Turecka od 4. dubna 2016 (k prosinci 2019) činí 25 560 (z toho 7 020 v roce 2019); 1 995 migrantů bylo vráceno do Turecka na základě prohlášení EU a Turecka (z toho 189 v roce 2019) a 601 na základě dvoustranného protokolu mezi Řeckem a Tureckem. Dobrovolný program přijímání osob z humanitárních důvodů je dalším zjednodušeným programem přesídlování plánovaným na základě prohlášení EU a Turecka. Standardní operační postupy pro tento program schválily jak Turecko, tak členské státy EU v roce 2017. Podle prohlášení EU a Turecka bude dobrovolný program aktivován, jakmile skončí nelegální překračování hranic mezi Tureckem a EU, nebo se alespoň počet těchto případů podstatně a udržitelně sníží. Komise soustavně podporuje členské státy, aby aktivovaly program přijímání osob z humanitárních důvodů.

Celkový počet příchozích z Turecka do EU v roce 2019 činil 83 333 osob oproti 56 560 osobám zaznamenaným v roce 2018 (nárůst o 47 %). Převážná většina příchodů byla zaznamenána v Řecku. Celkový počet osob, které přicestovaly po moři a po souši do Řecka v roce 2019 činil 73 626, tedy o 54 % více než v roce 2018 (47 915). Počet vstupů přes pozemní hranici v roce 2019 (13 456) se ve srovnání s rokem 2018 snížil o 15 %, avšak počet vstupů po moři (60 151) se zvýšil o 87 %. Celkový počet nelegálních migrantů na trase přes východní Středomoří za rok 2019 je však i nadále podstatně nižší než počet nelegálních migrantů, kteří touto trasou překročili hranice v roce 2015 (885 386).

V rámci humanitární složky nástroje byl plán provádění humanitární pomoci na rok 2018 v hodnotě 50 milionů EUR v plném rozsahu přislíben a smluvně přidělen deseti projektům pokrývajícím opatření oblastí zdraví a ochrany. Zbytek prostředků na humanitární pomoc byl přidělen prostřednictvím plánu provádění humanitární pomoci na rok 2019, což odpovídá 991,88 milionu EUR, a na 972 milionů EUR již byly uzavřeny smlouvy, včetně prodloužení stávající nouzové záchranné sociální sítě (ESSN 2) a podpisu nové smlouvy ESSN 3, jejíž provádění by mělo být zahájeno v dubnu 2020. Zbývající částka ve výši 19,50 milionu EUR byla vyčleněna jako rezerva pro možné financování odpovědí na příliv nových uprchlíků ze Sýrie. Jelikož tato rezerva nebyla v roce 2019 použita, měla by být na tuto částku smlouva uzavřena v prvních měsících roku 2020. To by mělo dokončit programování výkonu druhé tranše.

V návaznosti na podporu ze strany řídícího výboru v květnu 2019 a na příznivé červencové stanovisko obdržené od výboru pro nástroj předvstupní pomoci Komise přijala zvláštní opatření v oblasti zdraví, ochrany a sociálně ekonomické podpory a městské infrastruktury v celkové hodnotě 1,41 miliardy EUR financované v rámci rozvojové složky tohoto nástroje. Komisi to umožnilo zahájit jednání o řadě opatření, která mají být financována v rámci druhé tranše (viz popis podle prioritních oblastí níže). To bylo doplněno zvláštním opatřením v oblasti vzdělávání, které Komise přijala v červenci 2018 a které bylo upraveno v prosinci 2018 na celkovou částku 500 milionů EUR; toto opatření bylo rovněž financováno v rámci rozvojové složky nástroje.

Aktualizovaná strategická koncepční poznámka stanovila strategický rámec pro plánování a provádění druhé tranše nástroje se zvláštním zaměřením na začleňování a soběstačnost jakožto hlavními cíli. Poznámka potvrdila potřebu úzké spolupráce mezi vládními, rozvojovými a humanitárními nástroji za účelem určení udržitelnějších a trvalých řešení v souvislosti s vleklou krizí a po skončení existence nástroje a vyplacení 6 miliard EUR. Z toho vyplývá strategický posun v rámci nástroje od humanitární pomoci k rozvojové pomoci. Zvláštní pozornost je věnována poskytování udržitelné sociálně-ekonomické podpory a příležitostí k obživě, stejně jako rozšiřování možností hostitelských komunit ubytovat uprchlíky při současné podpoře sociální soudržnosti. Turecké orgány a Komise by usilovaly o zajištění udržitelnosti projektů nástroje, poté co nástroj skončí. Kromě toho by bylo zapotřebí, aby se turecký národní systém připravil na převzetí provádění pomoci dle nástroje s cílem zajistit udržitelná řešení a rovný přístup k právům a službám.

Prostředky vyplacené prováděcím partnerům dosáhly 1,59 miliardy EUR z celkové částky 1,6 miliardy EUR přidělené na rozvojovou pomoc v rámci první tranše. V rámci druhé tranše nástroje byly uzavřeny smlouvy na více než 700 milionů EUR a vyplaceno bylo již 165 milionů EUR.

Pokrok v jednotlivých prioritních oblastech programování a provádění pomoci financované v rámci obou tranší nástroje je následující:

Vzdělávání

V rámci humanitární složky nástroje je i nadále úspěšně prováděn program podmíněných převodů peněžní hotovosti pro vzdělávání („Conditional Cash Transfer for Education“, dále jen „CCTE“). CCTE podporuje zápis a docházku dětí uprchlíků do škol tím, že rodinám uprchlíků poskytuje jednou za dva měsíce platby za podmínky, že se žáci pravidelně účastní školní docházky. CCTE 2, který do konce roku 2019 podporoval více než 500 000 dětí z řad uprchlíků, má pokračovat do října 2020. Humanitární financování rovněž podpořilo neformální vzdělávání a zápis dětí, které nechodily do školy, v rámci první a druhé tranše nástroje. Na vzdělávání v mimořádných situacích tak bylo vyčleněno více než 180 milionů EUR.

Co se týče rozvojové pomoci, první přímá dotace ministerstvu pro národní vzdělávání na zvýšení integrace a přístupu k vysoce kvalitnímu vzdělání pro syrské děti skončila v květnu 2019. Pokračuje však pod názvem „PIKTES II“ s rozpočtem 400 milionů EUR. Provádění by mělo probíhat do prosince 2021. V rámci projektu PICTES bylo dosud zaměstnáno více než 4 000 učitelů tureckého jazyka, aby vyučovali přes 230 000 dětí a více než 52 000 studentů obdrželo doučování a náhradní vzdělávání. V červnu 2019 dosáhl počet vyškolených pedagogických pracovníků 170 000. Pomocí platů nebo pobídek bylo podpořeno přibližně 5 000 zaměstnanců. V rámci projektu „PIKTES II“ se díky nástroji dále zvyšuje míra přístupu syrských studentů ke vzdělávání a zlepšuje se provozní kapacita vzdělávacích institucí a zaměstnanců, jakož i kvalita vzdělávání.

V rámci první tranše probíhají dva projekty ze šesti projektů financovaných svěřenským fondem EU pro vnější akce v celkové výši 120 milionů EUR (pokrývajících především odborné vzdělávání a přípravu (VET) a vysokoškolské vzdělávání) a měly by být dokončeny do roku 2020.

Bylo dosaženo účinného pokroku při modernizaci škol, přičemž 900 škol z cílového počtu 970 škol je nyní vybaveno a zrenovováno. Probíhá výstavba škol: bylo postaveno 45 škol. V rámci druhé tranše nástroj financuje další vzdělávací infrastrukturu částkou ve výši 100 milionů EUR. V rámci výzvy k podávání návrhů vydané delegací EU v Turecku byla v srpnu podepsána smlouva s KfW na výstavu přibližně desíti základních a středních škol, 170 zařízení předškolního vzdělávání a jednoho veřejného vzdělávacího střediska. Kromě toho pokračuje projekt čisté energie v rámci svěřenského fondu EU v hodnotě 40 milionů EUR, jehož cílem je zajistit zásobování škol elektrickou energií, výstavbou dvou solárních farem a instalací střešních panelů na 120 škol.

Ochrana

Humanitární složka nástroje podporuje registraci a ověřování pro uprchlíky s cílem zlegalizovat jejich status u tureckého Generálního ředitelství pro řízení migrace a usnadnit přístup uprchlíků k sociálním službám. V rámci první tranše bylo na tento účel přiděleno téměř 185 milionů EUR, včetně začlenění ochrany do všech aspektů činnosti. V rámci druhé tranše byly uzavřeny smlouvy na více než 75 milionů EUR, a to na podporu průběžné registrace a aktualizace statusu uprchlíků a dále na pokračující usnadňování přístupu uprchlíků ke specializovaným službám ochrany, jakož i k sociálním službám poskytovaným vládou.

Složka rozvoje prostřednictvím svěřenského fondu EU pomohla při přijímání uprchlíků v komunitních centrech a při dalším předávání zranitelných uprchlíků příslušným službám v Turecku. V návaznosti na přijetí zvláštního opatření v červenci 2019 se v době přípravy této zprávy projednávala přímá dotace ministerstvu práce, rodiny a sociálních věcí v hodnotě 20 milionů EUR a měla by zlepšit poskytování preventivních a ochranných sociálních služeb nejzranitelnějším uprchlíkům a členům hostitelských komunit.

Zdraví

Jelikož je poskytování služeb zdravotní péče stále více podporováno v rámci rozvojové složky nástroje, humanitární partneři v současné době v rámci druhé tranše provozují omezený počet služeb zdravotní péče poskytované mobilními týmy (aby reagovali na naléhavé primární potřeby zdravotní péče, včetně sexuálního a reprodukčního zdraví) a specializovaných služeb v oblastech, jako je péče o duševní zdraví, psychosociální podpora a fyzioterapie/rehabilitace. V prioritní oblasti zdraví se očekává, že úplný přechod na plánování rozvoje bude dokončen do konce roku 2020.

V rámci rozvojové složky by mělo do listopadu 2020 probíhat plnění přímého grantu „SIHHAT“ poskytnutého ministerstvu zdravotnictví. Počet funkčních zdravotních středisek pro migranty dosáhl 176 a do konce roku 2019 bylo přijato 3 181 zdravotnických pracovníků. Tempo provádění projektů je uspokojivé a přináší v této oblasti hmatatelné výsledky. Zaměření projektu SIHHAT bylo posíleno s cílem usnadnit specializované podpůrné služby, jako je péče o duševní zdraví a psychosociální podpora, fyzioterapie a rehabilitace a začlenění služeb ochrany (dříve podporovaných v rámci humanitární složky) ve zdravotních střediscích pro migranty. Souběžně se v rámci svěřenského fondu EU provádí projekt Světové zdravotnické organizace a zahrnuje podporu vzdělávacích středisek v oblasti zdravotní péče pro migranty, které připravují syrský zdravotnický personál a zajišťují certifikaci syrských lékařů a zdravotních sester a ošetřovatelů pro práci ve zdravotních střediscích pro migranty. Navazující grant pro ministerstvo zdravotnictví (SIHHAT 2) ve výši 210 milionů EUR by měl být zahájen v létě roku 2020, přičemž jednání o této dohodě probíhají. Dohoda by měla zajistit nejen pokračování současných zdravotnických služeb; jejím cílem je také posílit specializované služby, jako jsou péče o reprodukční zdraví, duševní zdraví a fyzická rehabilitace. Infrastruktura zdravotnictví je podporována také výstavbou nemocnic v Kilis a Hatay. V návaznosti na přijetí zvláštního opatření v červenci 2019 bylo vyčleněno 90 milionů EUR na další stavby malého rozsahu a/nebo obnovu zdravotnické infrastruktury. Zadávací řízení bude zahájeno v průběhu roku 2020.

Přetrvávají obavy týkající se přístupu ke zdravotním službám pro uprchlíky mimo původní místo jejich registrace nebo v pohybu, který je omezen na pohotovostní služby a očkování. To má nepříznivý vliv na uprchlíky v pohybu, sezónní pracovníky a uprchlíky, kteří přesídlili do jiných provincií. Komise pozorně sleduje politické změny a snaží se oslovit postižené uprchlíky prostřednictvím mobilních zdravotnických činností v rámci SIHHAT

Obecní infrastruktura

V rámci projektu svěřenského fondu realizovaného Rozvojovým programem OSN (UNDP) probíhá výstavba zařízení infrastruktury pro nakládání s odpady a s odpadními vodami v obcích Kilis, Hatay, Gaziantep a Sanliurfa. Kromě toho byla pořízena hasičská vozidla a byla poskytnuta technická pomoc s cílem zvýšit schopnost místních orgánů reagovat na mimořádné události. V návaznosti na výzvu k vyjádření zájmu zahájenou v prosinci 2018 bylo předběžně vybráno několik projektů k financování v rámci druhé tranše. Tyto projekty zahrnují opatření ke zlepšení přístupu ke komunálním službám v oblasti zásobování vodou, nakládání s odpadními vodami a s pevnými odpady a ke zvýšení kvality těchto služeb v oblastech nejvíce postižených přílivem uprchlíků, jakož i menší složku na rekreační infrastrukturu na podporu sociální soudržnosti. První smlouva s Agence Française de Développement byla podepsána v prosinci 2019 a v současné době probíhají jednání s dalšími prováděcími partnery.

Základní potřeby a socioekonomická podpora

Cílem intervencí v této prioritní oblasti je zajistit podporu pro základní potřeby nejzranitelnějších uprchlíků a posílit odolnost a soběstačnost. To by mělo umožnit přechod od závislosti na programech sociální pomoci k větší nezávislosti a možnostem živobytí pro ty, kdo mají potřebné schopnosti a dovednosti.

Nouzová záchranná sociální síť a program humanitární sociální pomoci dodávají zranitelným uprchlíkům každý měsíc neomezené víceúčelové peněžní prostředky. V prosinci 2019 podporuje více než 1,7 milionu zranitelných uprchlíků při uspokojování jejich základních potřeb. Druhá fáze ESSN by měla probíhat do dubna 2020, kdy by měla začít nová smlouva v hodnotě 500 milionů EUR (ESSN 3) s Mezinárodní federací Červeného kříže. To by mělo zajistit podporu nejzranitelnějším uprchlíkům do začátku roku 2021. Celková částka vyčleněná na základní potřeby v rámci humanitární složky nástroje přesahuje 1,8 miliardy EUR.

Vzhledem k vleklé povaze krize v Sýrii se intervence v rámci druhé tranše stále více zaměřují na činnosti sociálně-ekonomické podpory a na vytváření příležitostí vydělávat si na živobytí. Přímý grant u ministerstva práce, rodiny a sociálních služeb by měl být projednáván v době přípravy návrhu a měl by umožnit poskytování podpory nezranitelnějším uprchlíkům, která je srovnatelná se sociální pomocí poskytovanou v rámci tureckého systému sociálního zabezpečení. Souběžná existence ESSN a přímého grantu vyžaduje pečlivou koordinaci a koncipování způsobu provádění tak, aby byla zaručena součinnost, předešlo se dvojímu financování a aby byl zajištěn postupný přechod od humanitární pomoci k rozvojové pomoci. Tyto činnosti by měly jít ruku v ruce s prováděním projektů v oblasti socioekonomické podpory v rámci první tranše, jejichž celková hodnota přesahuje 185 milionů EUR. Činnosti zahrnující poradenství v oblasti volby zaměstnání a povolání, programy odborné přípravy na pracovišti a zjednodušení procesu udělování pracovních povolení by měly podporovat jak syrské uprchlíky, tak hostitelská společenství. Cílem je zvýšit zaměstnatelnost uprchlíků a usnadnit jim přístup na trh práce. Světová banka provádí ve spolupráci s tureckou agenturou pro zaměstnanost İŞKUR a ministerstvem rodiny, práce a sociálních služeb projekt v hodnotě 50 milionů EUR. Kromě toho se ve spolupráci s Organizací pro rozvoj malých a středních podniků Turecka, KOSGEB, začínajícím i stávajícím podnikatelům z řad syrských uprchlíků i z hostitelských společenství poskytují drobné granty na podnikání a přípravu zaměřenou na podnikání. Další projekt prováděný Světovou bankou podporuje rozvoj a provádění modelu sociálního podnikání vedeného ženami s cílem poskytnout udržitelnou činnost vytvářející příjem pro ženy z řad zranitelných syrských uprchlíků a pro turecké ženy.