7.2

Poznatky o evropských radách zaměstnanců, které předložili sociální partneři (26), by si zasloužily prohloubení a měly by vést ke zlepšení postupů ERZ a k lepšímu a dalšímu rozvoji dohod. To by však nemělo zabránit pracím na zahájení činnosti ERZ na stanovení základů pro revizi po odpovídajícím období na začlenění nových členských států do ERZ. Při budoucích diskusích a jednáních se budou brát v úvahu následující aspekty: a) vyjasnit současné znění co se týče způsobů a kvality informování a projednávání. Bylo by vhodné jasně stanovit preventivní charakter (nebo charakter předvídání) postupů informování a projednávání, především ohledně témat „na programu jednání“ nebo těch, které navrhnou zástupci zaměstnanců. Neuznání preventivní povahy postupů v právních předpisech Společenství o ERZ by způsobilo velkou nerovnováhu mezi postupy stanovenými směrnicí č. 94/45 na jedné straně a postupy na zapojení zaměstnanců (stanovenými ve směrnicích o evropské společnosti a evropské družstevní společnosti) na straně druhé. Hrozilo by, že postupy na zapojení zaměstnanců budou oslabeny. Dále je třeba si uvědomit, že šíření málo účinných postupů informování a projednávání v podnicích komunitárních rozměrů (které jsou povinné na základě směrnice č. 94/45) může mít negativní „účinky napodobování“ na postupy informování a projednávání, které jsou povinné pro vnitrostátní podniky na základě různých směrnic společenství (27); b) stanovit, v případě velmi početných rad a s ohledem na funkce, které rady musí vykonávat, stálý sekretariát a malý orgán na zajištění přípravy setkání, uspořádání dokumentace spojené s programem jednání, včasné distribuce programu jednání a dokumentů v různých jazycích a následně i aktů a dokumentů týkajících se přijatých rozhodnutí (28). Stejně významný požadavek představuje potřeba koordinace různých zkušeností, např. v rámci průmyslu/služeb; c) zaručit pravidelnou a snadnou komunikaci mezi členy zvláštního vyjednávacího výboru ve fázích před založením ERZ a následně mezi členy ERZ v období mezi jejími schůzemi; d) zaručit dobře časově i technicky organizovaná setkání členů ERZ před setkáním se zástupci vedení; e) uznat právo národních a evropských odborových svazů (které jsou na základě toho, co bylo stanoveno v průběhu revize směrnice, členy zvláštního vyjednávacího výboru a ERZ) využít spolehlivé experty nejen v průběhu schůzí; f) přizpůsobit stávající dohody změnám ve velikosti uskupení podniků. Je především třeba jasně stanovit určitou fázi dodatečného vyjednávání v případě přeshraničních seskupení nebo fúzí, a to v souladu se stávajícími směrnicemi v této oblasti; g) nabídnout podporu v počátečním a průběžném školení členů ERZ; h) zařadit sociální odpovědnost podniků do témat podléhajících informování a projednávání (jak stanoví směrnice o evropské družstevní společnosti), a zapojit tak zainteresované organizace na evropské úrovni do činnosti podniku; i) věnovat pozornost významu dopadu a šíření informací o fungování, činnosti a postojích ERZ pro zastupující orgány a zaměstnance jednotlivých podniků z uskupení podniků ve všech zemích, ve kterých mají sídlo pobočky podniku; j) zajistit odpovídající zastoupení postižených a skutečnou rovnováhu mezi muži a ženami v ERZ (jak stanoví směrnice č. 2003/72); k) stanovit pobídky pro podniky, které zaručují úplné provádění směrnice, a varovná opatření pro podniky, které mu brání; l) prostřednictvím vhodných úprav příslušných postupů podpořit účast všech kategorií zaměstnanců v ERZ, včetně zaměstnanců v řídících a vysoce odborných pozicích.