Brusel 22. března 2011

Vážený pane Broku, vážený pane Gualtieri,

v návaznosti na nejrůznější setkání a diskuze se mnou a členy mého kabinetu ohledně navrhované změny článku 136 Smlouvy, pokud jde o mechanizmus stability pro členské státy, jejichž měnou je euro, si Vám dovoluji zaslat přiložený dokument, který vypracoval můj kabinet a který se zabývá obavami, jež jste vyjádřili, a reaguje na ně.

Předseda Euroskupiny pan Junker a komisař pro hospodářské a měnové záležitosti pan Olli Rehn Vám ohledně výsledků jednání týkajících se budoucího mechanizmu, který plně podporuji, zasílají samostatné dopisy.

Jistě se mnou budete souhlasit, že pokud jde o body uvedené v možnosti b) Vaší zprávy, měl by být Parlament s vývojem událostí nadmíru spokojen.

Jak jistě víte, tato změna Smlouvy se bude projednávat před zasedáním Evropské rady, které se bude konat ve dnech 24.–25. března. Význam a naléhavost této věci je Vám zajisté známa.

S pozdravem

Příloha

Pokud jde o možnost a) uvedenou ve 12. odstavci Vaší zprávy, kde se navrhuje přepracování novely Smlouvy, je nutné poukázat na to, že tento návrh novely byl vypracován velmi pečlivě, aby byl přijatelný pro všechny členské státy, které jej musejí ratifikovat. V podstatě neexistuje možnost znění textu jako takového dále upravovat, navrhované změny totiž vylučují možnost uplatnění zjednodušeného postupu pro schvalování změn Smlouvy, nebo by se proti nim z tohoto důvodu postupovalo přinejmenším soudní cestou. Hlavním důvodem, proč se Smlouva vůbec upravuje, je zaručení právní jistoty, a proto cokoli, co by ji podkopávalo, se jeví jako problematické.

Pokud jde o budoucí úpravy Smlouvy, není možné poskytnout žádný konkrétní formální závazek. Dohodlo se však, že v roce 2016 provede Evropská komise hodnocení celkové účinnosti tohoto rámce. Toto ustanovení zaručuje, že jakékoli hodnocení v budoucnosti – a případné návrhy na změnu Smlouvy – budou vycházet z Komise.

Pokud jde o možnost b) uvedenou ve zprávě, jsou obavy ohledně toho, že by se Evropský mechanizmus stability mohl stát zárodkem budoucího mezivládního sekretariátu, který by spravoval hospodářství v eurozóně, neopodstatněné. Tento mechanizmus byl vytvořen pro konkrétně definovaný účel. V centru zájmu jeho personálu, který se nebude podílet na řešení širších otázek správy ekonomických záležitostí, budou pouze finanční a rozpočtové aspekty tohoto mechanizmu. Úlohou Evropského mechanizmu stability je poskytovat finanční prostředky a pomoc, hodnocení potřeby finanční podpory a definování podmínek, za nichž může být poskytnuta, však bude provádět Komise.

Obavy, že by byla Komise vyloučena z činnosti tohoto mechanizmu, lze také rozptýlit. Zkušenosti s dočasnými mechanizmy ukazují, že zapojení Komise je nejen možné, ale naprosto zásadní. Podle dočasného mechanizmu byla opatření upravující podmínky, za nichž může být poskytnuta finanční pomoc přijímajícím státům, přijata na základě unijního postupu, tj. rozhodnutí přijala Rada na doporučení Komise na základě článku 136 SFEU spolu s čl. 126 odst. 9 SFEU (viz čl. 126 odst. 13, v němž je stanoven postup platný pro přijímání rozhodnutí podle čl. 126 odst. 9). Jedná se o postup, který se použil při schvalování podmínek, za nichž získalo finanční pomoc Řecko (viz rozhodnutí Rady 2010/320/EU ze dne 10. května 2010 (Úř. věst. L 145, 11.6.2010, s. 6)) a které byly schváleny na doporučení Komise ze dne 4. května 2010 (SEK(2010)0560 v konečném znění).

Pokud jde o trvalý mechanizmus, je zapojení Komise uvedeno několikrát explicitně už v závěrech Evropské rady ve dnech 16. a 17. prosince v příloze II, která nastiňuje „hlavní rysy budoucího mechanizmu“. Od té doby bylo v rámci přípravných prací vedoucích k vytvoření Evropského mechanizmu stability jasně stanoveno, že:

— požádá-li členský stát o finanční pomoc, provede hodnocení existence rizika pro finanční stabilitu eurozóny jako celku v součinnosti s ECB Komise, která vypracuje důkladnou analýzu udržitelnosti veřejného dluhu dotyčného členského státu (společně s MMF a v součinnosti s ECB);

— v případě žádosti o podporu na základě mechanizmu stability vyhodnotí Komise (společně s MMF a v součinnosti s ECB) skutečné potřeby financování přijímajícího členského státu a povahu požadovaného zapojení soukromého sektoru;

— Rada guvernérů pověří Komisi, aby (společně s MMF a v součinnosti s ECB) vyjednala s dotyčným členským státem makroekonomický ozdravný program;

— Komise předloží Radě návrh rozhodnutí, kterým se makroekonomický ozdravný program potvrdí; poté, co Rada program schválí, Komise podepíše jménem členských států eurozóny memorandum o dohodě;

— Komise bude (společně s MMF a v součinnosti s ECB) odpovědná za sledování toho, jak jsou dodržovány podmínky v rámci této politiky požadované v makroekonomickém ozdravném programu;

— po projednání v Radě guvernérů může Rada rozhodnout o zavedení dohledu nad realizací ozdravného programu právě na návrh Komise;

— podmíněnost politiky stanovená v rámci přísnějšího dohledu nebo makroekonomický ozdravný program by měly být uvedeny do souladu s rámcem dohledu Evropské unie a musejí zaručit soulad s postupy EU; za tímto účelem hodlá Komise navrhnout nařízení, v němž budou jasně stanoveny nezbytné procesní kroky podle článku 136 Smlouvy s cílem zakotvit podmíněnost politik do rozhodnutí Rady a zajistit soulad s rámcem EU pro mnohostranný dohled;

— o vytvoření a operacích Evropského mechanizmu stability bude Rada a Komise pravidelně informovat Evropský parlament;