C 171/26

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2020/C 171/09)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„SZILVÁSVÁRADI PISZTRÁNG“

EU č.: PGI-HU-02472 – 4.6.2018

CHOP () CHZO (X)

1. Název (názvy)

„Szilvásváradi pisztráng“

2. Členský stát nebo třetí země

Maďarsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Typ produktu

Třída 1.7 Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Pstruh „Szilvásváradi pisztráng“ patří do druhu Salmo trutta morpha fario (pstruh obecný potoční) a čeledi lososovitých (Salmonidae). Při pohledu shora má šedozelený hřbet, zlatavě žluté boky s tmavými a charakteristickými jasně červenými skvrnami, ohraničenými světlým lemem.

Pstruh „Szilvásváradi pisztráng“ se na trh uvádí v čerstvém stavu o délce 40–45 cm a vykuchaný o hmotnosti 400–500 g. Maso pstruha „Szilvásváradi pisztráng“ je pevné, má světlou narůžovělou barvu a jemnou chuť bez pachuti bahna.

Textura rybího masa je pevná na dotek, bez tukových ložisek a je konzistentní napříč celým příčným řezem ryby (od hřbetu po břicho). Má jemnější a lahodnější svalovou tkáň než pstruh obecný potoční chovaný jinde.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Během chovu se pstruzi „Szilvásváradi pisztráng“ krmí zejména potravou z rybí moučky bez hormonů, chemických látek a antibiotik spolu s rybím olejem a potřebnými vitamíny a stopovými prvky, jakož i biokrmivy, které neobsahují žádné chemické látky ani geneticky modifikované organismy. Důležitým aspektem chovu ryb je ponechání flóry na březích rybniční soustavy s chovem pstruhů v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4, což rybám poskytuje přírodní výživový doplněk (především hmyz).

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze výrobního procesu, tj. chov, rozmnožování, odchov juvenilních jedinců, chov ryb určených k prodeji a odlov, musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

–

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

–

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Správní oblast Szilvásvárad.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost mezi pstruhem „Szilvásváradi pisztráng“ a zeměpisnou oblastí je založena na jakosti produktu.

Pstruh „Szilvásváradi pisztráng“ se od jiných podobných druhů ryb odlišuje svou chutí a charakteristickou texturu svého masa. Jeho narůžovělé maso má jemnou chuť bez pachuti bahna, v porovnání se pstruhy chovanými jinde má pevnější texturu a jemnější svalovou tkáň bez tukových ložisek.

Údolí Szalajka, které je místem původu i produkce pstruha „Szilvásváradi pisztráng“, je soutěska v nadmořské výšce 350–400 m v pohoří Bükk, kde se nacházejí krasové prameny Szalajka a Szikla. Voda z potoku Szalajka protékajícího tímto údolím byla využita k vytvoření rybníků pro chov pstruhů, které potok nadále zásobuje vodou. Voda teče z pramenů ve výšce 800 m n. m. na náhorní plošině Bükk. Prouděním přes krasový systém dochází k její opakované přirozené filtraci před tím, než jako mimořádně čistá a kvalitní voda vyústí do chovných rybníků. Teplota vody v pramenech je po celý rok 11–12 °C.

Chovné rybníky se nacházejí v blízkosti pramenů, které je zásobují vodou. Prameny jsou od chovných rybníků (včetně líhní) vzdáleny přibližně 200 m, což představuje unikát v Maďarsku, neboť se mezi nimi nenacházejí žádné zdroje znečištění, obce ani zemědělsky obdělávaná půda a voda teče do rybníků se pstruhy po zemském povrchu. Celá tato oblast je součástí národního parku Bükk.

Zeměpisná oblast má tyto jedinečné vlastnosti:

— teplota vody z pramenů, které zásobují rybníky, je stejná v létě i zimě, takže v líhních a chovných rybnících dochází jen k malým teplotním výkyvům, a ryby se tak mohou chovat ve stabilním prostředí. Teplota vody v rybnících nevystoupí nad 15 °C ani během letní fáze chovného období díky chladné pramenité vodě s neměnnou teplotou po celý rok a krátké vzdálenosti od pramenů k rybníkové soustavě. Působením chladné vody je žravost ryb nižší, což způsobuje jejich pomalejší růst a související vlastnosti masa, které je pevnější, kompaktnější a méně tučné v porovnání s průměrem. Nepřetržité zásobování čerstvou pramenitou vodou zabraňuje tomu, aby maso chutnalo po bahně,

— trvalá a rychlá výměna vody zajišťuje dobré zásobování kyslíkem, které je pro ryby nejen nezbytné, ale díky zrychlování jejich metabolismu i prospěšné pro jejich růst a kvalitu masa, které je tak pevnější a má jemnější svalovou tkáň,

— díky neměnné kvalitě vynikající pitné pramenité vody, která je pravidelně testovaná v akreditované laboratoři, má rybí maso jemnou chuť bez pachuti po bahně,

— v prostředí, které nevyvolává stres, se nepoužívají systémy umělého provzdušňování a v blízkosti chovných rybníků není zbytečný pohyb lidí.

Všechny tyto faktory přispívají k rovnoměrnému růstu pstruhů „Szilvásváradi pisztráng“, jakož i k textuře a barvě jejich masa: k jeho charakteristické pevnosti, narůžovělé barvě a absenci tukových ložisek.

Reprodukční populace, která se nachází v hospodářství pro chov pstruhů obecných potočních v oblasti Szilvásvárad, je stejná jako v minulosti a je geneticky čistá. Do hospodářství pro chov pstruhů ani do potoka Szalajka nebyla nikdy přivezena nebo v nich chována žádná jiná živá ryba z čeledě lososovitých, která by pocházela z cizích chovů nebo vodních útvarů.

Zkušenosti získané v průběhu generací tvoří základ pro výtěr ryb ve správný čas, metody použité při rozmnožování a vyřazení nevyvinutých jiker. Podle místní odborných znalostí se s krmením juvenilních jedinců musí začít 32–35 dní po vylíhnutí, neboť v té době jsou připraveni krmivo přijmout. Pokud se s krmením začne později, juvenilní jedinci krmivo odmítnou. Tato metoda minimalizuje úmrtnost ryb a zajišťuje, že rybníky zůstávají čisté, protože ryby zkonzumují krmivo, aniž by ve vodě zůstaly zbytky, které by rybník znečišťovaly.

Uvedené zkušenosti a odborné poznatky přispívají k tomu, že se při chovu pstruha „Szilvásváradi pisztráng“ od jiker až po rybu určenou k prodeji využívají metody bez chemických látek, léků a stresu.

Výše uvedené jedinečné vlastnosti pstruha „Szilvásváradi pisztráng“ zaručuje kvalitní pitná voda z krasových pramenů spolu se získanými zkušenostmi v oblasti chovu ryb.

Pstruh „Szilvásváradi pisztráng“ byl v roce 2013 díky zachování původních genů populace ryb a tomu, že představuje vysoce ceněný pokrm v kulinářských kruzích, uznán za „produkt Národního parku Bükk“.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.