[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 23.1.2007

SEK(2007) 72 v konečném znění

Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska, 2006–2009

(předložené Komisí)

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Obecné souvislosti

Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají konvergenční programy). První konvergenční program Slovenska byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných programů stability a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.

Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu

Komise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Slovenska předloženou dne 1. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku).

Aby bylo jasné, za jakých okolností se aktualizovaný konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty:

1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let

2. pozice státu podle opravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku)

3. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu) a

4. vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí.

Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období

Slovensko za posledních deset let vykazovalo většinou silný růst. Přesto však nedošlo ani ke zlepšení situace na pracovním trhu ani ke zmírnění rozdílů mezi jednotlivými regiony. Ačkoli se výsledky trhu práce začaly v roce 2005 konečně zlepšovat, míra zaměstnanosti dosahující 54,2 % stále výrazně zaostávala za lisabonským cílem (tj. 70 %). Míra nezaměstnanosti, která v roce 2005 činila 16,3 %, byla i nadále druhá nejvyšší v EU a postihovala především mladé lidi. Pokud jde o rozdíly mezi jednotlivými regiony, nedošlo zatím k potřebným změnám. Ceny energií mají i nadále poměrně silný dopad na inflaci HISC Slovenska a mohou tak ohrozit inflační konvergenci země vůči eurozóně, zejména s ohledem na nejistý výhled cen ropy. Díky důchodové reformě, jejíž provádění bylo zahájeno v roce 2005, se tlak na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí související se stárnutím obyvatelstva snížil.

Postup při nadměrném schodku na Slovensku

Rada dne 5. července 2004 přijala rozhodnutí, z něhož vyplývá, že Slovensko má nadměrný schodek ve smyslu čl. 104 odst. 6. Rada současně přijala podle čl. 104 odst. 7 doporučení, ve kterém stanovuje, že by měl být nadměrný schodek do roku 2007 napraven. Slovensku zejména doporučila, aby do 5. listopadu 2004 přijalo účinná opatření vedoucí k dosažení cílového schodku v roce 2005, aby důsledně provedlo opatření vyplývající z programu z května 2004 a aby v případě, že prováděné strukturální reformy povedou k vyššímu růstu, než předpokládal program, zesílilo fiskální úpravy, zejména tím, že veškeré příjmy, které přesáhnou předpokládané příjmy, použije na rychlé snížení schodku.

Komise ve svém sdělení ze dne 22. prosince 2004 dospěla k závěru, že se na základě informací, které byly v té době k dispozici, a na základě opatření vymezených v rozpočtu na rok 2005 jeví, že slovenská vláda přijala v reakci na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2007 účinná k opatření k tomu, aby do dne 5. listopadu dosáhla cílového schodku pro rok 2005.

Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu

Dne 24. ledna 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2008. Rada dospěla k závěru, že „program dodržuje postup nápravy schodku vyplývající z doporučení Rady přijatých podle čl. 104 odst. 7“. Rada vyzvala Slovensko, aby „i) v souvislosti se silným skutečným i předpokládaným růstem zvýšilo úsilí v oblasti strukturálních rozpočtových úprav tak, aby urychlilo dosažení střednědobých cílů a aby ii) posílilo právní závaznost střednědobých výdajových limitů ústřední vlády“.

Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí

Zpráva o provádění národního programu reforem Slovenska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 13. října 2006. Národní program reforem Slovenska uvádí jako hlavní problémy/priority: rozvoj informační společnosti; posílení výzkumu a vývoje a inovací; zlepšení podnikatelského prostředí; zlepšení vzdělávání a zvýšení zaměstnanosti.

Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku [2] ) uvedla, že Slovensko při provádění národního programu reforem dosahuje pokroku. I nadále však existují důležité výzvy a potřeba přijímat další opatření, zejména v mikroekonomické oblasti a v oblasti zaměstnanosti.

Komise na základě identifikovaných úspěchů a nedostatků Slovensku doporučila, aby přijalo opatření v oblasti: výzkumu, vývoje a inovací; celoživotního vzdělávání a reformy vzdělávacích systémů a v oblasti aktivní politiky trhu práce, pokud jde o nejzranitelnější skupiny obyvatelstva.

Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. |

- Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s článkem 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska, 2006–2009

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

5. Dne [27. února 2007] přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Slovenska, který zahrnuje období 2006 až 2009.

6. Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá růst reálného HDP z 6,6 % v roce 2006 na 7,1 % v roce 2007 a jeho následné snížení na 5,5 % v roce 2008 a na 5,1 % v roce 2009. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář vychází z opatrných předpokladů růstu pro rok 2006 a z příznivých předpokladů růstu pro zbývající část programového období. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně.

7. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 uváděla celkový schodek veřejných financí v roce 2006 ve výši 3,4 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 4,2 % HDP. Lepší výsledky způsobil mnohem silnější HDP a růst zaměstnanosti a nižší výdaje na úroky a nižší náklady na důchodovou reformu, než se předpokládalo. Některé dodatečné příjmy získané díky silnějšími růstu však nebyly vynaloženy na rychlejší snížení schodku.

8. Stejně jako v předchozí aktualizaci je hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie nového programu dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí do roku 2010, a to především splněním střednědobého cíle pro strukturální saldo rozpočtu (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) ve výši -0,9 % HDP. Podle programu by se měl souhrnný schodek postupně snižovat z 3,7 % HDP v roce 2006 na 1,9 % HDP v roce 2009 a primární schodek by se měl snižovat z 1,9 % HDP v roce 2006 na 0,2 % HDP v roce 2009. Předpokládaná fiskální konsolidace závisí na omezení běžných i kapitálových výdajů (snížení podílu výdajů o cca 3,25 procentních bodů HDP), což se téměř plně odrazí v podílu příjmů (1,5 procentního bodu). Ve srovnání s předchozí aktualizací nový program víceméně potvrzuje plánované změny na pozadí poněkud příznivějšího makroekonomického scénáře.

9. Předpokládá se, že se strukturální saldo vypočtené na základě společně schválené metodiky zlepší z přibližně -3,5% HDP v roce 2006 na asi -2,5 % HDP v roce 2009. Stejně jako v předchozí aktualizaci představuje střednědobý cíl stavu veřejných financí uvedený v programu strukturální saldo v hodnotě těsně pod 1 % HDP; program nepředpokládá splnění tohoto cíle v rámci programového období, ale do roku 2010. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování, a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu.

10. Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Rizika vyplývající z makroekonomického scénáře jsou obecně neutrální a zdá se, že je daňová prognóza zcela založena na opatrných předpokladech. Předpokládaná fiskální konsolidace vyplývající z programu zásadním způsobem závisí na omezení výdajů, avšak program neuvádí dostatečné informace o opatřeních, která by ji měla zajistit (po roce 2007), ani nestanoví závazný střednědobý výdajový rámec. Slovensko na druhou stranu v posledních letech zavedlo kvalitní kontrolu výdajů, i když dosažení rozpočtových cílů usnadnil vyšší růst a nižší čerpání finančních prostředků z EU, než se předpokládalo.

11. S ohledem na toto posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě obecně slučitelný s nápravou nadměrného schodku podle doporučení Rady do roku 2007. Během období pro nápravu by však měly být předpokládané změny strukturálních podmínek posíleny, a to s ohledem na úpravu prognózy růstu směrem nahoru a s ohledem na příznivé hospodářské období. Nezdá se však, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu poskytuje pro následující roky dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Jako nedostatečná se navíc jeví skutečnost, že střednědobý cíl má být podle programu dosažen až v roce 2010. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu by mělo být tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu posíleno v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě hospodářsky příznivých podmínek by změna měla být větší. V letech 2007 až 2009 se především očekává zlepšení strukturálního salda pouze o 0,75 % HDP, přičemž se předpokládají hospodářsky příznivé podmínky.

12. Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 33,1 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry dluhu o 3,4 procentní body během programového období.

13. Dlouhodobý dopad stárnutí slovenské populace na rozpočet je nižší než průměr EU, přičemž náklady na důchodové systémy, které jsou ovlivněny stávající důchodovou reformou, vykazují mnohem nižší růst než náklady v mnoha jiných zemích. Původní stav rozpočtu představuje pro udržitelné veřejné finance riziko, a to i bez zohlednění dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet. Konsolidace veřejných financí by proto přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že je udržitelnost veřejných financí na Slovensku vystavena vysokému riziku.

14. Konvergenční program neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Poskytuje však informace o přímých rozpočtových nákladech nebo o úsporách vyplývajících z reforem uvedených v národním programu reforem a zdá se, že rozpočtové prognózy zohledňují dopady opatření vyplývajících z národního programu reforem na veřejné finance. Nezdá se však, že by opatření v oblasti veřejných financí předpokládaná konvergenčním programem zcela odpovídala opatřením uvedeným v národním programu reforem. Výdajové priority uvedené v programu se, s výjimkou oblasti vzdělávání, především liší od klíčových oblastí identifikovaných v národním programu reforem. Značná podpora vzdělávání uvedená v národním programu reforem se navíc nepromítla do rozpočtu na rok 2007 nebo do konvergenčního programu.

15. Rozpočtová strategie uvedená v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008.

16. Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů[6].

Závěrem lze obecně konstatovat, že program odpovídá požadavku na nápravu nadměrného schodku v roce 2007, ale předpokládá pouze omezený pokrok vůči splnění střednědobých cílů.

S ohledem na výše uvedené posouzení a s ohledem na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 5. července 2004 se Slovensko vyzývá, aby:

i) využilo prognózy silného růstu a posílilo strukturální změny k tomu, aby v roce 2007 zajistilo nápravu nadměrného schodku s větší rezervou a urychlilo pokrok vůči dosažení střednědobých cílů a

ii) posílilo právní závaznost střednědobých výdajových limitů ústřední vlády.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reálný HDP (změna v %) | KP pros. 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |

KOM listopad 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | neuvedeno |

KP pros. 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | neuvedeno |

Inflace podle HISC (%) | KP pros. 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |

KOM listopad 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | neuvedeno |

KP pros. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuvedeno |

Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | KP pros. 20061 | -2,2 | -0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |

KOM listopad 20065 | -2,0 | -0,7 | 1,1 | 1,6 | neuvedeno |

KP pros. 20051 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | neuvedeno |

Celkové saldo veřejných financí6 (% HDP) | KP pros. 2006 | -3,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | -1,9 |

KOM listopad 2006 | -3,1 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | neuvedeno |

KP pros. 2005 | -4,9 | -4,2 | -3,0 | -2,7 | neuvedeno |

Primární saldo6 (% HDP) | KP pros. 2006 | -1,4 | -1,9 | -0,9 | -0,6 | -0,2 |

KOM listopad 2006 | -1,4 | -1,7 | -1,1 | -0,9 | neuvedeno |

KP pros. 2005 | -3,1 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | neuvedeno |

Saldo očištěné o cyklické vlivy6 (% HDP) | KP pros. 20061 | -2,4 | -3,4 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |

KOM listopad 2006 | -2,5 | -3,2 | -3,3 | -3,3 | neuvedeno |

KP pros. 20051 | -4,4 | -3,9 | -3,0 | -2,9 | neuvedeno |

Strukturální saldo2 (% HDP) | KP pros. 20063 | -1,6 | -3,5 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |

KOM listopad 20064 | -1,7 | -3,3 | -3,3 | -3,3 | neuvedeno |

KP pros. 2005 | -3,6 | -3,9 | -3,1 | -2,9 | neuvedeno |

Hrubý vládní dluh6 (% HDP) | KP pros. 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |

KOM listopad 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | neuvedeno |

KP pros. 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | neuvedeno |

Pozn.: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 3Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,8 % HDP v roce 2005, jež zvyšují schodek, a 0,1% v 2006, jež snižují schodek). 4Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,9 % HDP v roce 2005, jež zvyšují schodek, a 0,1 % v 2006, jež snižují schodek). 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005 – 2008 ve výši 5,2%, 5,3%, 5,3% a 5,2%. 6Slovensko od října 2006 provádí rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o účetní klasifikaci kapitálového důchodového systému druhého pilíře. Statistické údaje o veřejných financích z předchozí aktualizace byly upraveny tak, aby srovnání s novou aktualizací prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 bylo jednodušší. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise |

[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .

[2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006)816.

[3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006.

[4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005.

[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .

[6] Poskytnuty nebyly především o údaje o veřejných výdajích na rok 2009 rozepsaných podle účelu.