Povyšování soudců je transparentnější. V prosinci 2020 plénum Nejvyššího soudu změnilo kritéria pro hodnocení soudců prvního stupně, kteří se ucházejí o pozici soudců druhého stupně. Kritéria, která byla poprvé zveřejněna v roce 2015, byla revidována tak, aby zahrnovala postup pro shromažďování informací o kandidátech, což by mělo přispět k transparentnosti postupu povyšování soudců. Kariérní postup soudců spočívá ve veřejných výběrových řízeních, v nichž jsou soudci, kteří žádají o povýšení, řazeni rovnocenně s kandidáty z jiných právnických profesí. Tento pozměněný režim je obzvláště důležitý vzhledem k tomu, že v nadcházejících letech odejde řada soudců do penze a bude třeba je nahradit nově jmenovanými nebo povýšenými soudci. Proces jmenování nových soudců prvního a druhého stupně je řízen Zkušební komisí pro výběr soudců a závisí na ústní a písemné zkoušce a hodnocení vhodnosti kandidátů. Poté jsou úspěšní kandidáti představeni plénu Nejvyššího soudu, který předloží návrh na jejich jmenování prezidentovi republiky. Soudci prvního stupně jsou povýšeni na soudce vyššího stupně usnesením pléna Nejvyššího soudu, a to na základě pohovoru a stanoviska všech členů soudu, u nějž se dotyčná osoba o pozici uchází. Proti rozhodnutí o povýšení nebo jmenování lze podat odvolání k senátu Nejvyššího soudu pro přezkum ústavnosti. Zúčastněné strany vyjádřily obavy ohledně strukturální nestrannosti soudů účastnících se odvolacího řízení, ačkoli v praxi dosud žádné takové odvolání nebylo podáno. Dále je třeba poznamenat, že členové senátu pro přezkum ústavnosti, kteří se podíleli na rozhodování o povýšení nebo o návrhu na jmenování, mají možnost neúčastnit se odvolacího řízení s cílem vyřešit případné pochybnosti o strukturální nestrannosti odvolacího senátu. Poté, co je soudce poprvé jmenován do funkce, je po dobu prvních tří let hodnocen Zkušební komisí pro výběr soudců podle zákonem stanovených kritérií.

Po vydání loňské zprávy byl protikorupční strategický rámec dále rozvíjen prostřednictvím nového národního akčního plánu na období 2021–2025, který vláda přijala v roce 2021. Akční plán posiluje zapojení ministerstev do koordinace a provádění protikorupčních opatření a rozvíjí zapojení občanské společnosti do řešení otázek boje proti korupci. Pokud jde o stíhání korupce, systém trestního soudnictví prokázal svou účinnost při odhalování případů korupce na vysoké úrovni. Opatření na posílení preventivní složky zahrnují nové nezávazné pokyny týkající se lobbování a střetu zájmů, ačkoli chybí jasná prováděcí ustanovení. V současné době probíhá legislativní postup pro přijetí komplexních pravidel ochrany oznamovatelů a očekává se, že bude dokončen do konce tohoto roku. Systém majetkových přiznání byl aktualizován tak, aby politickým poradcům ministrů uložil povinnost předkládat prohlášení o finančních zájmech. Vláda kromě toho oznámila svůj záměr posílit rámec financování politických stran.

Změny právních předpisů svěřily zdravotnímu výboru a vládě pravomoc řešit pandemii COVID-19 bez zavedení nouzového stavu. Jak je uvedeno ve zprávě o právním státu pro rok 2020, Estonsko vyhlásilo nouzový stav pro období od 12. března do 18. května 2020 a jmenovalo předsedu vlády šéfem štábu nouzového stavu. Legislativní vyhlášky předsedy vlády (v uvedené funkci) bylo možné soudně přezkoumat u správního soudu, nepodléhaly však parlamentnímu ani prezidentskému přezkumu. Dne 17. května 2020 přijal parlament změny zákona o prevenci a kontrole přenosných nemocí, která dala zdravotnímu výboru a vládě pravomoc přijímat opatření pro prevenci a kontrolu pandemie COVID-19 . Na základě těchto právních předpisů může vláda stanovit dočasná omezení, přičemž každé omezení by mělo odpovídat rozsahu a účelu problému v dané době a mělo by být v souladu se zásadou proporcionality. Parlament v souladu se svým jednacím řádem a vnitřními předpisy dohlíží řádným postupem na činnost výkonné moci. Během pandemie pokračoval Parlament ve své činnosti a byla přijata řada opatření s cílem minimalizovat fyzický kontakt, a snížit tak riziko infekcí.

Ministerstvo spravedlnosti pokračuje v rozvoji projektu, jehož cílem je dále zlepšit proces přijímání zákonů. Ministerstvo spravedlnosti pracuje na nových způsobech, jak zlepšit legislativní proces, zejména pokud jde o konzultace se zúčastněnými stranami. Cílem projektu „Pracovní prostor pro spoluvytváření“ je zlepšit proces tvorby právních předpisů, a zejména zapojení zúčastněných stran. Jeho cílem je zajistit, aby legislativní politika byla inkluzivní, předvídatelná a založená na znalostech, a poskytnout občanům ve velmi rané fázi dobrý přehled o tom, co vláda plánuje. Měl by rovněž zvýšit transparentnost a zjednodušit koordinaci využíváním moderních digitálních nástrojů. Harmonogram realizace projektu je součástí nových pokynů pro rozvoj legislativní politiky v období do roku 2030, které Parlament přijal v listopadu 2020. Obecně se tyto pokyny zaměřují na zajištění soudržného základu pro tvorbu právních předpisů a na poskytnutí jasných očekávání zúčastněným stranám a společnosti, na nichž se jejich účast v legislativním procesu bude zakládat. V konečném důsledku je cílem zvýšit kvalitu a snížit množství nových právních předpisů .

Příloha I: Seznam zdrojů*

* * Seznam příspěvků dodaných v rámci konzultací ke zprávě o stavu právního státu pro rok 2021 je k dispozici na adrese https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Pokyny pro rozvoj legislativní politiky v období do roku 2030 – https://www.just.ee/sites/www.just.ee/files/oiguspoliitika_pohialused_aastani_2030_sk_luhike_versioon.pdf

Protikorupční výbor parlamentu (2020), Starting points of the Select Committee on lobby regulation (Výchozí body výboru pro regulaci lobbingu), ze dne 11. prosince 2020. ( https://www.riigikogu.ee/wpcms/wp-content/uploads/2020/12/Riigikogu-korruptsioonivastase-erikomisjoni-lähtepunktid-lobitöö-käsitlemisel.pdf ).

Středisko pro pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků (2021), 2021 Media pluralism monitor (nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2021). https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021

Rada Evropy, Platforma pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/the-platform .

Rada Evropy: Výbor ministrů (2010), doporučení CM/Rec(2010)12 Výboru ministrů členským státům o soudcích: nezávislost, efektivnost a odpovědnost.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1808 ze dne 14. listopadu 2018, kterou se mění směrnice 2010/13/EU o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) s ohledem na měnící se situaci na trhu, L 303/69.

Generální ředitelství pro komunikaci (2020), bleskový průzkum Eurobarometr 482: postoj podniků ke korupci v EU.

Rozsudek ESLP ze dne 9. března 2021, Bilgen v. Turecko, 1571/07, ECLI:CE:ECHR:2021:0309JUD000157107.

Estonská vláda (2020), Reply by the Government of Estonia to the Platform to Promote the Protection of Journalism and Safety of Journalists concerning the Results of Investigation Remain Offline Amid Ongoing Lawsuit Against Estonian Public Broadcaster and Journalists Mihkel Kärmas and Anna Pihl (odpověď estonské vlády Platformě pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů týkající se výsledků vyšetřování v rámci probíhajícího soudního řízení proti estonské veřejnoprávní stanici a novinářům Mihkelovi Kärmasovi a Anně Pihl.) ( https://rm.coe.int/estonia-reply-eng-results-of-investigation-remain-offline-amid-ongoing/1680a134c9 ).

Estonská vláda (2021), výkonný program vlády – zasedání dne 11. března 2021 ( https://valitsus.ee/uudised/valitsuse-113-istungi-kommenteeritud-paevakord ).

Estonská vláda (2021), Good Practice In Communicating With Lobbyists For Officials (Osvědčené postupy pro úředníky při komunikaci s lobbisty) ( https://www.korruptsioon.ee/en/conflict-interests/good-practice-communicating-lobbyists ).

Estonská vláda (2021), dohoda o správě na období 2021–2023. ( https://valitsus.ee/en/governance-agreement-2021-2023 ).

Estonská vláda (2021), Guidelines for ministers and their advisers to avoid conflicts of interest (Pokyny pro ministry a jejich poradce pro předcházení střetu zájmů) ( https://www.korruptsioon.ee/en/conflict-interests/guidelines-ministers-and-their-advisors-avoid-conflicts-interest ).

Estonská vláda, Protikorupční strategie na období 2013–2020.

Evropská komise (2019–2021), Srovnávací přehled EU o soudnictví.

Evropská komise, Zpráva o právním státu 2020 – Stav právního státu v Evropské unii.

Důvodová zpráva zákona o soudech k § 451 odst. 1

Důvodová zpráva zákona o soudech k § 452