Současný řídicí a kontrolní systém programů Galileo a EGNOS je však třeba dále optimalizovat, aby bylo možné zohlednit zahájení operační fáze těchto programů orientovaných na služby. Může se jednat o snížení administrativní zátěže u klíčových subjektů, jakož i zjednodušení a zkrácení rozhodovacího procesu. V neposlední řadě by to mělo vést k zohlednění nových bezpečnostních výzev, jako je kybernetická bezpečnost, a k jasnému definování úloh a povinností subjektů pověřených prováděním a ověřováním bezpečnostních požadavků.

Průběžná podpora pronikání služeb Galileo a EGNOS na trh je nezbytná k zajištění návratnosti investic Unie do programů a k maximalizaci socioekonomických přínosů, které tyto služby mohou vytvářet. Je třeba nadále pracovat na zajištění vhodného regulačního rámce pro pronikání služeb GNSS na trh. To si vyžádá také upevnění dostupných právních mechanismů.

Zavedení programů Galileo a EGNOS na úrovni EU tak přineslo vysokou přidanou hodnotu ve srovnání s tím, čeho by členské státy mohly dosáhnout na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni. Velikost a složitost programů vyžaduje zavedení na úrovni EU, neboť neexistuje žádná vhodná alternativa, která by zajistila přiměřenou návratnost investic. V důsledku toho se všechny zúčastněné strany shodují, že předpokladem k dosažení cílů programů Galileo a EGNOS je i nadále provádění na úrovni EU.

EU musí ve své politice pamatovat na přínosy služeb určování polohy, navigace a času, které systémy Galileo a EGNOS poskytují, a přijít s konkrétními opatřeními, jako jsou regulace, vývoj norem a budoucí odvětvové strategie. Důraz je nutno klást na klíčová odvětví s nejvyšší přidanou hodnotou, jako jsou mobilní telefony, internet věcí, autonomní a propojené automobily, letectví a bezpilotní vzdušné prostředky (drony) a kritická infrastruktura využívající synchronizaci času. Komise zveřejní evropský radionavigační plán, aby usnadnila zavádění aplikací globálního družicového navigačního systému do odvětvových politik. Na vnitrostátní úrovni by toto úsilí mělo být podpořeno také pomocí stimulace využívání služeb Galileo a EGNOS v národním měřítku a vládních aplikacích.

Zařízení a aplikace, které využívají systémy Galileo a EGNOS, jsou vyvíjeny malými a středními podniky a začínajícími podniky. Evropské podniky čelí silné konkurenci ze strany amerických a čínských podniků a jsou závislé na mimoevropských kritických součástkách a technologiích. Je třeba více podporovat konkurenceschopnost evropských navazujících odvětví, aby se zvětšil jejich podíl na globálním trhu a vznikala pracovní místa. Je třeba sledovat činnosti v oblasti výzkumu a vývoje, malé a střední podniky a začínající podniky zabývající se družicovou navigací, které jsou podporovány z evropských programů financování.

Služby Galileo a EGNOS se musí dále rozvíjet na základě potřeb uživatelů, aby poskytovaly nejmodernější družicové navigační služby s vyšší spolehlivostí a novými inovativními funkcemi. To je obzvláště důležité ve stále se zostřující zahraniční konkurenci, kde mají poskytovatelé jiných družicových konstelací ambiciózní plány na modernizaci. Komise již pracuje na nové generaci infrastruktury Galileo a EGNOS, která umožní služby zmodernizovat. Komise zdokonalí proces konzultací s uživateli a vytvoří vyhrazené uživatelské platformy, aby se vývoj mohl řídit potřebami uživatelů, a to včetně požadavků týkajících se bezpečnosti.

4.2 Služby Galileo a EGNOS

Po ukončení fáze počátečních služeb Komise zajistí postupné zlepšování služeb Galileo, aby se do roku 2020 dosáhlo plné provozní kapacity. V zájmu splnění tohoto cíle bude i nadále využívána infrastruktura systému Galileo na zemi i ve vesmíru. Komise obstará potřebné služby pro vynášení družic, aby zajistila, že všechny pořízené družice budou vypuštěny.

Komerční služba systému Galileo bude představena ještě před rokem 2020 a bude sestávat z inovativních prvků s vysokou přesností a autentizačními funkcemi, u kterých se očekává, že budou rozhodujícími prvky pro přijetí systému Galileo uživateli. Komise už navíc pracuje na dalším vývoji systému, a to za plné konzultace s členskými státy a komunitami koncových uživatelů, aby budoucí služby i nadále zcela vyhovovaly jejich potřebám.

Důraz by se měl klást také na kybernetickou bezpečnost, aby bylo zajištěno zavedení ochranných mechanismů, které budou úměrné stále se vyvíjejícím počítačovým hrozbám.

Služby EGNOS poskytují koncovým uživatelům v Evropě vysokou míru stability a výkonu. Klíčovou komunitou uživatelů systému EGNOS je letecké odvětví. Nadále se budou provádět periodické činnosti a připravovat aktualizace systému, což zajistí kontinuitu služeb EGNOS. Komise dohlédne na to, aby se úplného pokrytí cílové oblasti dosáhlo v souladu s plánem rozvoje služeb EGNOS.

Zároveň zdárně probíhá vývoj další generace systému EGNOS. Tato nová verze rozšíří signály GPS a Galileo na dvojí frekvenci, což přinese významné zlepšení služeb EGNOS a zvýšení počtu uživatelů.

A konečně aby bylo možné zajistit odolnost služeb, Komise posoudí opatření k zajištění poskytování kritických součástí pro oba družicové navigační systémy, zejména pomocí diverzifikace dodavatelského řetězce.

4.3 Mezinárodní spolupráce

Celosvětová podpora a využívání služeb Galileo a EGNOS jsou důležité pro globální růst využívání evropských technologií a k otevření nových tržních příležitostí pro evropské podniky. Přijetí technologií a služeb EGNOS se očekává v zemích západního Balkánu, v partnerských zemích evropské politiky sousedství a v Africe. Co se týče programu Galileo, cílit se bude na slibné trhy, například na Asii a Jižní Ameriku, které by jeho služeb a aplikací mohly využívat.

Programy Galileo a EGNOS jsou také prostředkem k posílení úlohy EU jakožto globálního hráče. Je třeba silněji prosazovat zájmy těchto programů v mezinárodních organizacích a fórech, zejména pokud jde o témata související s kompatibilitou a interoperabilitou s jinými globálními družicovými navigačními systémy a řádným využíváním kmitočtových pásem.

4.4 Řízení programů

Veřejná správa programů, která byla zavedena na období 2014–2020, zajistila u programu Galileo hladký přechod od fáze zavádění k fázi využití. GSA si postupně zvyká na svou novou roli v provozním řízení systému Galileo.

Zkušenosti s provozním řízením systému EGNOS ukazují přístup, kdy projektování, konstrukce, provoz a poskytování služeb jsou nejúčinněji poskytovány při plně integrovaném řízení.

Co se týče otázek souvisejících s řízením bezpečnosti, byly zavedeny přiměřené mechanismy, které zajistí hladké řízení požadavků během fází zavádění a využívání, jež se až do roku 2020 překrývají. Měla by být zachována nezávislost fungování organizací (Komise, GSA a ESA) odpovědných za provádění a ověřování bezpečnostních požadavků a bylo by vhodné upevnit nezávislost činností bezpečnostní akreditace na jiných činnostech programu.

Komise bude monitorovat a v případě potřeby upravovat interakce s GSA, ESA a dalšími stranami podílejícími se na programu Galileo, zejména aby zajistila potřeby fáze využívání systému Galileo.

Komise ještě před předložením návrhů pro příští víceletý finanční rámec zahájí přezkum řízení, aby bylo možné řešit nedostatky zjištěné během tohoto hodnoticího procesu.

5.ZÁVĚR