CS Úřední věstník Evropské unie C 316/2

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2006/C 316/02)

Toto zveřejnění uděluje právo vznést proti zápisu námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Námitku musí Komise obdržet do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

Žádost o změnu podle článku 9 a čl. 17 odst. 2

„MÜNCHENER BIER“

Č. ES DE/PGI/117/0516

CHOP ( ) CHZO ( X )

Požadované změny

Kapitoly specifikace

Název producenta Popis produktu Zeměpisná oblast Důkaz původu Způsob produkce Souvislosti Označování Vnitrostátní požadavky

Požadovaná změna (změny):

Popis

Jedná se o opravu chyb, které se objevily během zjednodušeného registračního postupu. V roce 1997 musela být během velmi krátké doby dodatečně předložena specifikace. Obsahuje však chyby, které byly zjištěny teprve nyní. Z pohledu vaření piva se nejedná o zásadní změny. Podle odborníků tak opravy těchto chyb průměrný spotřebitel nezaregistruje.

Celkem se vyskytlo, resp. bylo objeveno 6 chyb.

U piva „Hefeweizen“ sám žadatel předal shrnutí specifikace s chybou týkající se barvy piva.

U piv „Export hell, Export dunkel, Bockbier“ a „Oktoberfestbier“ byly členy skupiny žadatelů předány chybné údaje týkající se hořkosti a u piva „Export dunkel“ barvy. Tato žádost by měla uvedené chyby opravit.

Ve specifikaci zapsaného označení „Münchener Bier“ se proto požadují následující změny:

a) : u piva „Export Hell“ změna obsahu hořkých látek (EBU): : z údaje 17,0 – 26,0 jednotek na 15,0 – 26,0 jednotek b) : u piva „Export Dunkel“ změna obsahu hořkých látek (EBU): : z údaje 18,0 – 24,0 jednotek na 15,0 – 24,0 jednotek a změna obsahu jednotek u barvy (EBC): : z údaje 42,0 – 55,0 jednotek na 42,0 < 60,0 jednotek c) : u piva „Hefeweizen Hell“ změna obsahu jednotek u barvy (EBC): : z údaje 11,0 – 16,0 jednotek na 11,0 – 20,0 jednotek d) : u piva „Bockbier“ změna obsahu hořkých látek (EBU): : z údaje 21,0 – 32,5 jednotek na 18,0 – 32,5 jednotek e) : u piva „Oktoberfestbier“ změna obsahu hořkých látek (EBU): : z údaje 18,0 – 28,0 jednotek na 16,0 – 28,0 jednotek.

Důkaz původu

Podle článku 2 ve spojení s článkem 1 nařízení (ES) č. 383/2004 je potřeba uvést všechny důležité podmínky pro produkci a uvádění na trh. Patří sem také možnost zpětně vysledovat produkt od spotřebitele k producentovi a případně ještě dále. Kromě toho je možnost zpětného vysledování právně upravena (článek 18 „Sledovatelnost“ nařízení (ES) 178/2002).

V daném případě se to vztahuje také na vodu používanou při vaření piva.

Proto se žádá o doplnění následujícího textu do specifikace:

Důkaz původu piva „Münchener Bier“ jako piva pocházejícího z Mnichova se provádí označením šarže na nálepce a/nebo datem minimální trvanlivosti v souvislosti s dokumentací, jež je vedena v jednotlivých členských pivovarech. Dodací listy, varné knihy, elektronické výkazy apod. doplňují tuto skutečnost v rámci individuálních interních systémů jednotlivých pivovarů. Na základě článku 18 nařízení (ES) č. 178/2002 o „sledovatelnosti“, který je platný od 1. ledna 2005, došlo k částečné modernizaci již dostačujících interních systémů. Spotřebitelé a/nebo úřady tak na otázky o skutečném původu dostávají rychlejší odpověď. To, že byla na produkci piva skutečně použita zvláštní mnichovská voda uvedená v bodě 4.5, je možné kdykoliv prokázat zejména díky měřícím zařízením (částečně induktivní průtokoměr), která jsou z části připevněna nad hlavami studní, a částečně také díky speciálním nádržím a/nebo potrubím a výpočtům věrohodnosti.

Označování

Názvy „Münchener Bier“ a „Münchner Bier“ se liší pouze písmenem „e“ za písmeny „Münch“. Jedná se o zvláštní rys mnichovské, případně bavorské němčiny, ve které se jak v mluveném, tak v psaném projevu u některých slov často „polyká“ písmeno „e“. Obsah slova se tím však nemění. V tomto případě se rozumí jeden a tentýž produkt a „spolknutí“ písmene „e“ proto nemá vliv ani na původ piva. V Bavorsku znamená slovo „münchnerisch“ to samé jako „münchenerisch“. Lze předpokládat, že to platí pro celou Evropu. Proto se žádá o následující znění bodu 4.8:

Označování piva odkazuje na označení produktu „Münchener Bier“ resp. „Münchner Bier“ ve spojení s druhem piva uvedeným v bodu 4.2.

AKTUALIZOVANÝ PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„MÜNCHENER BIER“

č. ES DE/PGI/117/0516

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely. Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od útvarů Evropské komise (1).

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Bundesministerium der Justiz Adresa: Mohrenstraße 37, D-11015 Berlin Tel.: (49-30) 20 25 70 (s provolbou: (49-30) 20 25 93 28) Fax: 030/20 25 — 95 25 E-mail: Matzner-An@bmj.bund.de

2. Skupina žadatelů:

Název: Verein Münchener Brauereien e.V. Adresa: Oskar-von-Miller-Ring 1, D-80333 München Tel.: 089/28 86 31 Fax: 089/28 39 57 E-mail: newrzella.vmb-wv-vba@gmx.de Složení: producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3. Druh produktu:

Třída 2.1: Pivo

4. Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst.2)

4.1 Název: „Münchener Bier“

4.2 Popis:

Helles

Obsah původní mladiny v %: 11,4 – 11,9 Obsah alkoholu v % obj.: 4,7 – 5,4 Barva (EBC): 5,0 – 8,5 jednotek Hořké látky (EBU): 14,0 – 25,0 jednotek

Světle žluté, světlé, chutné, čisté, měkké, jemné, příjemně chmelené, s jemnou chutí mladiny až po čerstvou chuť mladiny s příjemnou hořkostí podle příslušného pivovarnického postupu;

Export Hell

Obsah původní mladiny v %: 12,5 – 12,8 Obsah alkoholu v % obj.: 5,5 – 6,0 Barva (EBC): 5,5 – 7,5 jednotek Hořké látky (EBU): 15,0 – 26,0 jednotek

světle žluté, svrchně kvašené, plné, od jemného, plně měkkého až po silnou chuť mladiny, částečně jemně chmelené, částečně mírně hořké;

Export Dunkel

Obsah původní mladiny v %: 12,5 – 13,7 Obsah alkoholu v % obj.: 5,0 – 5,9 Barva (EBC): 42,0 – < 60,0 jednotek Hořké látky (EBU): 15,0 – 24,0 jednotek

plné, měkké, sladově aromatické až silné, částečně dominuje mnichovský slad;

Pils

Obsah původní mladiny v %: 11,5 – 12,5 Obsah alkoholu v % obj.: 4,9 – 5,8 Barva (EBC): 5,5 – 7,0 jednotek Hořké látky (EBU): 30,0 – 38,0 jednotek

jemně hořké, jemná chmelová hořkost, chuť chmele až chmelové aroma, štíhlé, elegantní, čerstvé;

Leichtes Weißbier

Obsah původní mladiny v %: 7,7 – 8,4 Obsah alkoholu v % obj.: 2,8 – 3,2 Barva (EBC): 11,0 – 13,0 jednotek Hořké látky (EBU): 13,0 – 15,0 jednotek

osvěžující, šumivé, perlivé, zakalené, typická chuť svrchně kvašeného bílého piva;

Kristall Weizen

Obsah původní mladiny v %: 11,5 – 12,4 Obsah alkoholu v % obj.: 4,9 – 5,5 Barva (EBC): 7,5 – 12,5 jednotek Hořké látky (EBU): 12,0 – 16,0 jednotek

šumivé, velmi perlivé, filtrované, čiré, čerstvé, nádech svrchně kvašeného piva, typicky svrchně kvašené pivo;

Hefeweizen Hell

Obsah původní mladiny v %: 11,4 – 12,6 Obsah alkoholu v % obj.: 4,5 – 5,5 Barva (EBC): 11,0 – 20,0 jednotek Hořké látky (EBU): 12,0 – 20,0 jednotek

svrchně kvašené, přirozeně zakalené, typický charakter svrchně kvašeného piva, perlivé, osvěžující, šumivé, čerstvé, částečně kvasnicové, aroma bílého piva;

Hefeweizen Dunkel

Obsah původní mladiny v %: 11,6 – 12,4 Obsah alkoholu v % obj.: 4,5 – 5,3 Barva (EBC): 29,0 – 45,0 jednotek Hořké látky (EBU): 13,0 – 16,0 jednotek

přirozeně zakalené, plné, chuť sladu resp. sladový charakter, nádech, resp. charakter svrchně kvašeného piva;

Märzen

Obsah původní mladiny v %: 13,2 – 14,0 Obsah alkoholu v % obj.: 5,3 – 6,2 Barva (EBC): 8,0 – 32,5 jednotek Hořké látky (EBU): 21,0 – 25,0 jednotek

velmi plné, lahodné, jemné, aromatické starobavorské až sladově aromatické, velmi jemná hořkost;

Bockbier

Obsah původní mladiny v %: 16,2 – 17,3 Obsah alkoholu v % obj.: 6,2 – 8,1 Barva (EBC): 7,5 – 40,0 jednotek Hořké látky (EBU): 18,0 – 32,5 jednotek

svrchně kvašené, od plného, oblého, lahodného, měkkého, aromatického po jemně chmelené, mírně hořké až po dobře chmelené a částečně s chutí mladiny;

Doppelbock

Obsah původní mladiny v %: 18,2 – 18,7 Obsah alkoholu v % obj.: 7,2 – 7,7 Barva (EBC): 44,0 – 75,0 jednotek Hořké látky (EBU): 18,0 – 28,0 jednotek

silné, intenzivní, chuť mladiny, obsažné, sladově aromatická chuť;

Leichtbier

Obsah původní mladiny v %: 7,5 – 7,7 Obsah alkoholu v % obj.: 2,7 – 3,2 Barva (EBC): 5,5 – 7,0 jednotek Hořké látky (EBU): 24,0 – 26,5 jednotek

jemně hořká ušlechtilá chuť;

Diät Pils

Obsah původní mladiny v %: 8,5 – 9,3 Obsah alkoholu v % obj.: 4,3 – 4,9 Barva (EBC): 5,0 – 6,5 jednotek Hořké látky (EBU): 26,0 – 30,0 jednotek

nízký obsah uhlohydrátů, jemně hořké, suchá chuť;

Schwarz-Bier

Obsah původní mladiny v %: 11,3 Obsah alkoholu v % obj.: 4,8 Barva (EBC): 70,0 jednotek Hořké látky (EBU): 17,0 jednotek

jemně kořeněné sladové aroma;

ICE-Bier

Obsah původní mladiny v %: 11,2 Obsah alkoholu v % obj.: 4,9 Barva (EBC): 6,5 jednotek Hořké látky (EBU): 20,0 jednotek

vyvážené, oblé, plné;

Nähr-/Malzbier

Obsah původní mladiny v %: 12,3 – 12,7 Obsah alkoholu v % obj.: 0,0 – 1,2 Barva (EBC): 65,0 – 90,0 jednotek Hořké látky (EBU): 8,0 – 15,0 jednotek

nízký obsah alkoholu, velmi jemně kvašené, sladové, chuť mladiny, velmi málo chmelené;

Oktoberfestbier

Obsah původní mladiny v %: 13,6 – 14,0 Obsah alkoholu v % obj.: 5,3 – 6,6 Barva (EBC): 6,0 – 28,0 jednotek Hořké látky (EBU): 16,0 – 28,0 jednotek

světlé, zlatavé, jantarové nebo tmavé barvy, od plného, velmi oblého, měkkého nebo sladově aromatického až po jemně chmelené s velmi jemnou hořkostí nebo silnou, nasládlou chutí.

4.3 Zeměpisná oblast: Metropolitní oblast Mnichova.

4.4 Důkaz původu: Důkaz původu piva „Münchener Bier“ jako piva pocházejícího z Mnichova se provádí označením šarže na nálepce a/nebo datem minimální trvanlivosti v souvislosti s dokumentací, jež je vedena v jednotlivých členských pivovarech. Dodací listy, varné knihy, elektronické výkazy apod. doplňují tuto skutečnost v rámci individuálních interních systémů jednotlivých pivovarů.

Na základě článku 18 nařízení (ES) č. 178/2002 o „sledovatelnosti“, který je platný od 1. ledna 2005, došlo k částečné modernizaci již dostačujících interních systémů. Spotřebitelé a/nebo úřady tak na otázky o skutečném původu dostávají rychlejší odpověď.

To, že byla na produkci pivo skutečně použita zvláštní mnichovská voda uvedená v bodě 4.5, je možné kdykoliv prokázat zejména díky měřícím zařízením (částečně induktivní průtokoměr), která jsou z části připevněna nad hlavami studní, a částečně také díky speciálním nádržím a/nebo potrubím a výpočtům věrohodnosti.

4.5 Způsob produkce: „Münchener Bier“ se vyrábí podle právních předpisů platných v Mnichově, resp. v Německu. Obilný slad se šrotuje a následně se smíchá se zvláštní mnichovskou vodou. Tato voda používaná mnichovskými pivovary pochází z oblasti „Münchener Schotterebene“, a to z vlastních pramenů na území města Mnichova. Prameny sahají z větší části až do třetihorních vrstev půdy. Takto vzniklá směs nazývaná rmut se za stálého míchání ohřívá na různou teplotu. Přitom dochází k aktivaci enzymů a z obilného sladu se uvolňují jinak těžko rozpustné sladové složky. Poté se takzvaným scezováním oddělují rozpustné složky od nerozpustných, a to buď formou usazování, nebo filtrace. Po scezení se mladina přečerpá do mladinové nebo varné pánve, přidá se vybraný, převážně v Bavorsku vypěstovaný chmel a směs se 1 až 2 hodiny vaří. Během vaření se uvolňuje aroma a účinné látky chmelu a také bílkoviny, které by byly na škodu jak trvanlivosti, tak zvláštní chuti tohoto piva. Na konci této produkční fáze musí mít tekutina požadovaný obsah původní mladiny. Pevné částečky, které v mladině ještě zůstaly, se oddělí od tekutiny, horká mladina se zchladí a přečerpá se do kvasných kádí. Přitom se v přesných dávkách přidávají kvasinky ze speciálních vlastních čistých kultur. Veškeré kvasnicové kultury přitom pocházejí z jediné buňky, aby všechny buňky měly naprosto shodné vlastnosti, protože právě ty jsou pro chuť mnichovského piva rozhodující. Díky přidání speciálních kvasnic, které se provzdušňují mnichovským vzduchem, dochází k následnému kvašení mladiny. Trvá přibližně 4 až 8 dní. Kvasnice přitom přirozeně přemění uvolněnou maltózu na asi 1/3 alkoholu a asi 1/3 kysličníku uhličitého. Poslední třetina zůstane v pivu a určuje jeho chuť a charakter. Na konci kvašení je hotové takzvané mladé pivo. Od mladého piva se oddělí sedlé kvasnice spodního resp. stoupající kvasnice svrchního kvašení a pivo se při nízkých teplotách skladuje v dozrávacích tancích. Získá tím nezaměnitelnou chuť a plnou zralost. Mladé pivo se přitom přirozeně obohacuje oxidem uhličitým a po dobu 4 až 11 týdnů dozrává, dokud nedosáhne plné chuti.

4.6 Souvislosti: „Münchener Bier“ se může nazývat pouze pivo vyrobené v Mnichově. Spotřebitel s ním spojuje určitou prestiž a očekává tu nejvyšší kvalitu. Označení piva „Münchener Bier“ používají mnichovské pivovary již celá staletí, aniž by třetí strana měla výhrady. Silné spojení obyvatelstva s tímto pivem je právě v mnichovské oblasti založeno na historických souvislostech – lidé si jej například spojují s takzvanou mnichovskou pivní revolucí.

Dlouholetá tradice se mimo jiné dokládá tím, že již listina vévody Ludvíka Přísného z roku 1280 ukládá mnichovským sládkům peněžní dávky a dávky v naturáliích (srov. „München und sein Bier“, Heckhorn/Wiehr, Mnichov 1989, nebo dizertace Dr. Karin Hackel-Stehrové – v bodě 4 a publikace „Die ‚prewen‘ Münchens“, Sedlmayr/Grohsmann, Norimberk 1969, zkráceně uvedené). Dále srov. „125 Jahre Verein Münchener Brauereien e. V.“ (Dr. Christine Rädlingerová, sborník 1996). Dále říšský soud v několika rozhodnutích prohlásil pravomocným rozsudek ze dne 13. listopadu 1923, MuW, svazek 23, s. 152, že označení „Münchener Bier“ se stalo skutečným označením původu. Na tom se podle souhlasného názoru odborné literatury nic nezměnilo – srov. Loschelder/Schnepp „Deutsche geographische Herkunftsangaben“, Kolín nad Rýnem 1992, s. 262n; Kommentar zum Wettbewerbsrecht, 14. vydání, Baumbach/Hefermehl § 3 UWG bod 238, Mnichov 1983.

Díky zvláštní poloze mnichovské oblasti byly právě pivovary ve městě oporou hospodářství a kultury. Proto se spotřebitelé s místním pivem „Münchener Bier“ silně ztotožňují a vychutnávají si jej jako místní specialitu. Tuto skutečnost zohledňují bilaterální dohody o ochraně původu, označení původu a o dalších zeměpisných označeních, týkající se mimo jiné také piva „Münchener Bier“, které byly uzavřené mezi Spolkovou republikou Německo a členskými státy ES Francií, Řeckem, Itálií, Španělskem a také se Švýcarskem.

Další podklady:

Kommentar zum Lebensmittelrecht, Prof. Dr. W. Zipfel C 100 § 17, bod 228/233 a C 412 bod 30;

Loschelder/Schnepp, „Deutsche geographische Herkunftsangaben“, Kolín nad Rýnem 1992, str. 262n, str. 14 a str. 148;

dizertace Dr. Karin Hackl-Stehrové, „Unser Bier“.

4.7 Kontrolní subjekt: Kontrola výrobců

Kontrola zneužívání

4.8 Označování: Označování piva odkazuje na označení produktu „Münchner Bier“ resp. „Münchener Bier“ ve spojení s druhem piva uvedeným v bodu 4.2.

4.9 Vnitrostátní požadavky: Předběžný zákon o pivu a příslušný prováděcí předpis.

(1) Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.