CS Úřední věstník Evropské unie C 209/9

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ostrovy v EU – od strukturálního znevýhodnění k inkluzivnímu území

(průzkumné stanovisko)

(2017/C 209/02)

Zpravodaj: Stefano MALLIA

Konzultace průzkumné stanovisko na žádost maltského předsednictví, 16. 9. 2016 Právní základ Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná specializovaná sekce specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost Přijato ve specializované sekci 8. 3. 2017 Přijato na plenárním zasedání 29. 3. 2017 Plenární zasedání č. 524 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování): 163/1/3

1. Závěry a doporučení

1.1. EU musí vynaložit větší úsilí na uznání jedinečnosti problémů, před nimiž ostrovy stojí. Tyto problémy nelze řešit pouze prostřednictvím politiky soudržnosti.

1.2. Ostrovy trpí řadou strukturálních znevýhodnění, jejichž důsledkem jsou často obtížné podmínky pro podnikání. EHSV je pevně přesvědčen, že hlavní oblasti politiky, jako je jednotný trh, politika hospodářské soutěže, dopravní politika, politika rozvoje venkova a politika rybolovu, jakož i iniciativy a programy EU podporující politiky vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, musí být v případě ostrovních ekonomik uplatňovány s větší mírou pružnosti.

1.3. EHSV zastává názor, že kritéria, která Eurostat používá k definování ostrovního regionu, by měla být přehodnocena, a že je třeba používat přiměřenější kritéria (viz odstavce 2.4–2.6).

1.4. Osobám se zdravotním postižením a obecněji všem lidem se znevýhodněním musí být věnována zvláštní pozornost, neboť tito lidé více než ostatní trpí důsledky problémů, kterým ostrovy čelí.

1.5. EHSV považuje za zásadní, aby veškeré snahy o pomoc ostrovům upřednostňovaly poskytování přístupu k veřejným službám, prosazování udržitelného růstu a podporovaly plnou zaměstnanost, konkurenceschopnost a soudržnost na evropských ostrovech.

1.6. Ostrovy a ostrovní regiony často nabízejí jedinečné příležitosti pro řešení v oblasti čisté energie. EHSV podporuje veškeré snahy Evropské komise v tomto směru a konkrétně vyjadřuje podporu přechodu ostrovů na 100 % čistá energetická řešení.

1.7. EHSV podporuje požadavek Evropského parlamentu, aby Komise zahájila hloubkovou studii týkající se nadměrných nákladů, které evropským ostrovům vznikají.

1.8. EHSV vyzývá Komisi a Radu, aby považovaly všechny ostrovní regiony nebo ostrovy členských států za způsobilé čerpat finanční prostředky související s infrastrukturou politiky soudržnosti pro období po roce 2020. V této souvislosti musí být všechny fondy v období 2014–2020, jejichž cílem je zmírnit zvláštní omezení, s nimiž se ostrovy potýkají, podrobeny následnému posouzení jejich účinnosti.

1.9. EHSV vyzývá Komisi, aby vymezila přiměřenější legislativní rámec, pokud jde o uplatňování státní podpory v ostrovních regionech a na ostrovech sestávajících pouze z ostrovů členských států.

1.10. EHSV vyzývá Komisi, aby posílila koordinaci prostřednictvím meziútvarové skupiny pro územní a městský rozvoj a využívala nástroje posouzení územního dopadu k přezkumu klíčových právních předpisů s cílem určit ty, do nichž by mohla být zařazena ustanovení o ostrovní povaze.

2. Ostrovní povaha a Evropa: obecný přehled

Oblast působnosti

2.1. Evropské ostrovy jsou domovem více než 21 milionů lidí. To jsou zhruba 4 % všech obyvatel 28 členských států EU. Obyvatelstvo všech ostrovů EU dohromady (kromě ostrovů, které jsou národy – Velká Británie, Irsko, Kypr a Malta) by bylo jedenáctou nejlidnatější zemí Evropy (1). Je nezbytně nutné přijmout integrovaný rámec politiky pro řešení problémů v oblasti hospodářské, sociální a územní soudržnosti, s nimiž se evropské ostrovy potýkají.

2.2. EU musí uznat jedinečnost problémů, před nimiž ostrovy stojí. V tomto ohledu je na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni třeba úsilí, aby bylo dosaženo maximálního využití potenciálu ostrovů EU.

2.3. Cílem tohoto stanoviska je znovu podnítit na úrovni EU debatu o hodnotě ostrovní povahy v evropských politikách, se zvláštním zaměřením na politiku soudržnosti pro období po roce 2020, a podpořit přístup „zdola nahoru“ založený na konkrétnější účasti občanské společnosti a sociálních partnerů v rozhodovacím procesu pro tvorbu politik a programů vycházejících ze skutečných potřeb obyvatel. Partnerství a víceúrovňová správa stanovená v nařízení o společných ustanoveních (2) musí být dále posílena i v období po roce 2020.

2.3.1. Toto stanovisko má rovněž za cíl předložit přiměřený soubor politických doporučení, která budou pracovat s koncepcí „inkluzivních ostrovů“ a zavádět do praxe zásady „účinnosti“ a „rovnosti“ jako pilíře k podpoře konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti všech ostrovů v Evropě: — „účinnost“ – zajistit, aby mohly všechny ostrovy dosáhnout plného rozvoje, — „rovnost“ – zajistit, aby měli všichni občané přístup k příležitostem a službám bez ohledu na územní kontext, v němž žijí.

Definice ostrovů a ostrovní povahy

2.4. Podle definice Eurostatu (3) je ostrovem jakékoli území, které splňuje těchto pět kritérií: 1) musí mít rozlohu nejméně jednoho kilometru čtverečního; 2) musí ležet ve vzdálenosti nejméně jeden kilometr od pevniny; 3) musí mít minimální počet 50 stálých obyvatel; 4) nesmí mít pevné propojení s pevninou; 5) nesmí na něm ležet hlavní město členského státu EU.

2.5. Evropské ostrovy lze rovněž dělit do skupin podle jejich zeměpisných aspektů, klasifikace NUTS (společná klasifikace územních statistických jednotek) a podle jejich velikosti.

2.6. Ostrovní povahu definují tři rozměry: 1) malá velikost, 2) odlehlost a 3) zranitelnost (4).

2.7. Přístup EU k ostrovům vystoupil do popředí, když se členy EU staly dva malé ostrovní státy, Kypr a Malta.

2.7.1. V roce 2008 navrhla „zelená kniha o územní soudržnosti“ (5) definici územní soudržnosti jako „prostředku, který činí z rozmanitosti výhodu, jež přispívá k udržitelnému rozvoji celé EU“. Z tohoto pohledu lze ostrovní povahu považovat za výhodu a zdroj potenciálního rozvoje.

2.8. „Politika soudržnosti EU pro období 2014–2020“ poskytuje základ sladění programů EU s potřebami znevýhodněných území, jakou jsou ostrovy, se zvláštním ohledem na klíčové územní problémy určené ve „společném strategickém rámci“. Nové nástroje na podporu integrované strategie územního rozvoje, které byly zavedeny na období 2014–2020, jako jsou integrované územní investice a komunitně vedený místní rozvoj, by měly být dále analyzovány z hlediska ostrovů v rámci příprav na politiku soudržnosti po roce 2020.

2.9. S ohledem na stanoviska EHSV Specifické problémy ostrovů a Inteligentní ostrovy (6) a na základě přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období (7) je jasné, že pokud jde o ostrovy, politika soudržnosti nefungovala podle očekávání. Je zjevné, že je zapotřebí tuto otázku přehodnotit.

2.10. V lednu 2016 poskytl Evropský parlament svým usnesením o zvláštní situaci ostrovů (8) základ přezkumu stávajících politik EU.

3. Hlavní problémy evropských ostrovů

3.1. Podle závěrů studie ESPON Euroislands (9) je před analýzou problémů, které postihují evropské ostrovy, užitečné stručně popsat „silné a slabé stránky“ a „příležitosti a hrozby“ pro lepší představu o kontextu problémů, jimž budou ostrovy v nadcházejících letech čelit.

3.1.1. Pokud jde o „silné stránky“, představují kvalita života, přítomnost velké hustoty přírodního a kulturního kapitálu a silná kulturní identita hmatatelné výhody, kterých lze využít k tvorbě nového bohatství a zaměstnanosti na ostrovech.

3.1.2. Pokud jde o „slabé stránky“, ostrovní povaha ovlivňuje přímo a trvale některé z nejdůležitějších parametrů atraktivity ostrovů, jakými jsou dostupnost, služby veřejného zájmu, soukromé služby a sítě, úspory z rozsahu a organizace trhu.

3.1.3. „Příležitosti“ lze určit jako poptávku po kvalitě života, kvalitních a bezpečných potravinách, službách cestovního ruchu zaměřeného na konkrétní účel a ubytování. Tyto faktory by měly být využity a přeměněny v silné stránky, aby bylo možné čelit hlavním nepříznivým podmínkám spojeným s ostrovní povahou vyplývajícím z malé velikosti, odlehlosti a zranitelnosti.

3.1.4. „Hrozby“ lze identifikovat v souvislosti se změnou klimatu, globalizací, hospodářskými krizemi, rostoucími cenami energie, nedostatkem vody, degradací půdy a úbytkem populací ryb.

3.2. Jakkoli mohou mít problémy postihující evropské ostrovy dopady, které se velmi liší podle konkrétních faktorů (10), je možné je rozdělit do tří hlavních skupin: 1) ekonomika ostrovů; 2) sociální spravedlnost a 3) ochrana životního prostředí.

3.3. Ekonomika ostrovů – Ostrovy mají průměrný HDP na obyvatele nižší než průměr států EU-28 (11). Obecně je proces ekonomického sbližování pomalejší než ve zbytku regionů EU. U mnoha ostrovů udržuje úroveň HDP a zaměstnanosti cestovní ruch a velký veřejný sektor, což naznačuje nízkou konkurenceschopnost hospodářství.

3.3.1. Zásadní problém pro ostrovní území představují vysoké náklady na dopravu a nedostatečné spojení s ostatními územími. Takový problém je nutno uznat a řešit pružným způsobem, který ostrovním ekonomikám umožní přežít a vzkvétat. Ačkoli právní rámec nařízení (EHS) č. 3577/92 umožňuje členským státům, aby uspořádaly veřejné služby s cílem zajistit pravidelné spojení s ostrovními oblastmi, je nutné přezkoumat skutečný dosavadní dopad tohoto opatření.

3.3.2. Dalším aspektem, který negativně ovlivňuje konkurenceschopnost ekonomiky některých ostrovů, je aspekt související s „monokulturními ekonomikami“, tedy stavem, kdy se určité ostrovní ekonomiky specializují na jedno nebo jen několik málo hospodářských odvětví (např. cestovní ruch) nebo vyvíjejí omezenou hospodářskou činnost v důsledku své malé velikosti.

3.3.3. EHSV podporuje požadavek Evropského parlamentu, aby Komise zahájila hloubkovou studii/analýzu týkající se dodatečných nákladů, které evropským ostrovům vznikají v souvislosti s dopravou osob a zboží, dodávkou energie a přístupem k trhům, zejména v případě malých a středních podniků.

3.4. Sociální spravedlnost – Během posledního desetiletí došlo na evropských ostrovech k hlubokým změnám sociální spravedlnosti, které vyvolala řada vnitřních a vnějších faktorů: doprava, hospodářské změny, změny životního stylu, kultur a aspirací. Hospodářská krize měla na faktory sociální spravedlnosti nepříznivý vliv.

3.4.1. Demografický pokles ovlivňuje nejméně rozvinuté ostrovy, které obvykle více trpí stárnutím obyvatelstva.

3.4.2. V některých ostrovních systémech (např. na ostrovech ve Středozemním moři) měla na normy sociální spravedlnosti dopad migrace uprchlíků. Na území ostrovů přijely velké skupiny migrantů, které počtem někdy i převyšují místní obyvatelstvo, které naopak není schopno zajistit potřebnou podporu a pomoc. EHSV vyzývá Komisi, aby i nadále posilovala součinnost mezi Azylovým, migračním a integrační fondem (AMIF) a evropskými strukturálními a investičními fondy (ESI fondy) a vybízí členské státy a regiony, aby využívaly evropských strukturálních a investičních fondů k podpoře účinné integrační politiky v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, bydlení a nediskriminace.

3.4.3. V iniciativách a programech EU podporujících politiky vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, jako je např. Erasmus+, by se měla zohlednit izolovanost ostrovů a rovněž někdy chybějící odbornost a poznatky, aby se zaručilo řádné financování a fungování mezinárodních výměn a interakcí.

3.4.4. Osoby se zdravotním postižením a obecněji všichni lidé se znevýhodněním trpí důsledky výše zmíněných problémů více než ostatní. Pozitivní příklad politiky soudržnosti, který vyžaduje po konečných příjemcích, aby projekty financované z ESI fondů byly přístupné pro osoby se zdravotním znevýhodněním, by měl být vodítkem pro všechny politiky EU.

3.5. Ochrana životního prostředí – Evropské ostrovy často leží v regionech považovaných z hlediska své biologické rozmanitosti za jedinečné lokality.

3.5.1. Jedním z důvodů je vysoká roztříštěnost přírodních stanovišť. Mnoho ostrovů je považováno za mimořádně bohaté, pokud jde o suchozemskou a mořskou biologickou rozmanitost. Obecně se tato bohatost projevuje tím, že na většině ostrovů se nacházejí chráněné oblasti.

3.5.2. Evropské ostrovy mají jedinečné přírodní rysy, jejich ekosystémy jsou však také velmi zranitelné z hlediska lidských a ostatních vnějších tlaků. Mohou vykazovat i omezenou rozlohu orné půdy, sucha, zvyšující se hladiny moře a půdní erozi.

3.5.3. Všechny ostrovy se potýkají s více nebo méně závažnými problémy v důsledku znečištění moří, zejména nebezpečím spočívajícím v znečištění plasty, jež se v našich oceánech vyskytuje dlouhodobě, (způsobeného zejména činnostmi provozovanými mimo ostrovy), desertifikace a degradace krajiny, nedostatku pitné vody, závislosti na fosilních palivech, nakládání s odpady a odpadními vodami.

4. Na cestě k „inkluzivním ostrovům“: další postup

4.1. Další cestou k transformaci uvedených výzev je harmonizovat a zlepšovat rovnováhu mezi hospodářskou, environmentální a sociální udržitelností uplatňováním „holistického přístupu“ zaměřeného na provádění koncepcí „ostrovů kvality“, „zelených ostrovů“ a „ostrovů rovných příležitostí“.

„Ostrovy kvality“ – Zlepšit konkurenceschopnost, prosperitu a soudržnost evropských ostrovů

4.2. EHSV považuje za zásadní prosazovat udržitelný růst (hospodářský, environmentální a sociální) a podporovat plnou zaměstnanost, inovace, konkurenceschopnost a soudržnost na evropských ostrovech prostřednictvím konsolidace a diverzifikace specifických hospodářských činností, a to s cílem stimulovat vzájemnou solidaritu mezi ostrovy navzájem a mezi ostrovy a pevninou.

4.2.1. I přes důsledky velikosti a ostrovní povahy mohou být produkty z ostrovů vycházející z místních zdrojů a know-how konkurenceschopné. Nové znalosti, inovace a kvalifikované lidské zdroje jsou základním předpokladem úspěchu takové strategie, která musí být ƒzaměřená na úzce specializovaný trh.

4.3. EHSV je pevně přesvědčen, že hlavní oblasti politiky, jako je jednotný trh, politika hospodářské soutěže, dopravní politika, politika rozvoje venkova a politika rybolovu, musí být v případě ostrovních ekonomik uplatňovány s větší mírou pružnosti. Pro dosažení požadovaných cílů se nelze spoléhat jen na politiku soudržnosti.

4.3.1. Priorita, kterou je třeba vzít v úvahu při podpoře „ostrovů kvality“ s ohledem na výše zmíněné oblasti politiky, souvisí s využíváním „otevřených a sociálních inovací“ za účelem tvorby nových pracovních příležitostí a podniků, a tím vytváření ostrovů, které jsou pro obyvatele atraktivnější.

„Zelené ostrovy“ – Zaručit udržitelnost na evropských ostrovech

4.4. Je nezbytné, aby členské státy prostřednictvím využívání ESI fondů zvýšily závazek zaměřený na udržitelnou správu a ochranu životního prostředí a posílení územního kapitálu ostrovů. Také je nezbytné, aby byly prováděny strategie zaměřené na snižování využití zdrojů, jako je voda, půda, energie a na recyklaci odpadů produkovaných podniky i místním obyvatelstvem.

4.5. Prioritou pro evropské ostrovy je podle EHSV „oběhové hospodářství“. Vývoj modelu oběhového hospodářství pro evropské ostrovy pomůže chránit ostrovní ekonomiky před riziky týkajícími se dodávek zdrojů a kolísavých cen komodit.

4.6. Ostrovy a ostrovní regiony často nabízejí jedinečné příležitosti pro řešení v oblasti čisté energie. Evropská komise tuto skutečnost uznala a zavázala se podporovat rozvoj a přijímání nejlepších dostupných technologií na ostrovech a v ostrovních regionech EU, včetně výměny osvědčených postupů týkajících se financování a právních a regulačních režimů (12). EHSV vyzývá Komisi, aby zmíněné kroky uskutečnila s členskými státy a ostrovními orgány, a nabízí svou plnou podporu při provádění komplexního právního rámce na podporu přechodu evropských ostrovů na 100 % čistá energetická řešení.

„Ostrovy rovných příležitostí“ – Zaručit dostupnost a dopravní obslužnost pro všechny obyvatele

4.7. EHSV schvaluje podporu územního rozvoje, který se opírá o rovný přístup všech občanů ostrovů ke službám obecného zájmu, spolupráci mezi ostrovními a pevninskými systémy, lepší dostupnost služeb, udržitelnou mobilitu a modernizaci jednotlivých druhů dopravy a komunikační infrastruktury.

4.8. Je nezbytné podporovat procesy rekvalifikace a celoživotního učení, které maximálně využívají místní dostupné lidské zdroje, zajišťovat rovné podmínky a příležitosti pro osoby se zdravotním postižením a podporovat aktivní stárnutí jako strategický místní zdroj. Je rovněž velmi důležité motivovat mladé lidi žijící na ostrovech, aby se více podíleli na programech EU zaměřených na podporu mobility v oblasti odborné přípravy a kvalifikačních kurzů, jako je „Erasmus Plus“.

4.9. Výzvy, jimž budou muset ostrovy EU v příštích letech čelit, budou vyžadovat silnou politickou podporu, větší zapojení občanské společnosti a sociálních partnerů v procesu, který povede k vytvoření „nové strategie pro ostrovy“, a také systém podnikání posílený díky opatřením zaměřeným na zvýšení konkurenceschopnosti malých a středních podniků.

4.9.1. Z tohoto důvodu musí mít veřejné i soukromé hospodářské subjekty, sociální partneři a různé složky organizované občanské společnosti znalosti o unijních politikách, programech a možnostech financování, a to prostřednictvím odborné přípravy ad hoc, organizační podpory a technické pomoci.

4.10. EHSV zdůrazňuje, že digitální kapacita je hlavním prostředkem, který může působit proti znevýhodnění evropských ostrovů v oblasti propojení. Je zapotřebí více investic do informační a komunikační infrastruktury a technologií, aby byla zajištěna dostatečná dostupnost veřejných služeb pro naplnění potřeb všech obyvatel ostrovních území.

5. Konkrétní připomínky a návrhy

5.1. EHSV se domnívá, že kritéria, která Eurostat používá k definování ostrovů, by měla být přehodnocena z hlediska své přiměřenosti.

5.2. EHSV vítá skutečnost, že společný strategický rámec pro období 2014–2020 (13) ukládá členským státům povinnost přihlédnout ke geografickým nebo demografickým rysům a přijmout opatření zaměřená na řešení specifických územních problémů každého regionu s cílem plně uvolnit jejich specifický potenciál rozvoje, čímž jim také pomohou co nejúčinněji dosáhnout inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Pro dosažení hmatatelnějších výsledků je třeba v tomto směru vyvinout větší úsilí.

5.3. Hlavním úkolem v oblasti podpory konkurenceschopnosti a soudržnosti evropských ostrovů je posílit míru jejich atraktivity. Podle závěrů „studie Euroislands“ (14) je při plánování procesů rozvoje usilujících o inteligentní, udržitelný a inkluzivní růst evropských ostrovů nutné vzít v úvahu dva hlavní faktory: atraktivitu pro život a atraktivitu pro podnikání.

5.4. S ohledem na usnesení Evropského parlamentu o zvláštní situaci ostrovů a usnesení Konference okrajových přímořských regionů EHSV spatřuje následující cestu k posílení atraktivity: — považovat v politice soudržnosti pro období po roce 2020 všechny ostrovní regiony a ostrovy sestávající pouze z ostrovů členských států za méně rozvinuté regiony, — definovat nová a přiměřenější kritéria „státní podpory“, — aktivovat v GŘ Regio „útvar pro ostrovy“ a zvláštní program pro ostrovy, — začlenit ustanovení o ostrovní povaze do všech klíčových legislativních aktů EU (dle potřeby).

5.5. EHSV podporuje VR v jeho požadavku na intenzivnější a cílenější podporu z politiky soudržnosti a ostatních politik EU, pokud jde o revitalizaci přístavních měst a oblastí, včetně ostrovů, za využití příležitostí vytvořených územní agendou, městskou agendou, Lipskou chartou a Amsterodamským paktem (15).

5.6. Většina financování v rámci politiky soudržnosti se soustředí do méně rozvinutých regionů. Klasifikace regionů v politice soudržnosti do značné míry vychází z regionálního HDP, což z řady důvodů není dokonalý ukazatel.

5.6.1. S ohledem na závěry EHSV týkající se přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období by měly být zkoumány další ukazatele, které by v metodice rozdělování finančních prostředků u strukturálních fondů doplnily HDP. Výsledkem tohoto scénáře by měl být nárůst financování pro ostrovní území. EHSV vyzývá Komisi, aby vedle HDP vypracovala i další ukazatele, které budou zohledňovat hospodářskou, sociální a environmentální zranitelnost ostrovů.

5.6.2. Evropské ostrovy by za zohlednění přístupu „nad rámec HDP“ mohly být považovány za „méně rozvinuté oblasti“. V tomto případě by všechny evropské ostrovy mohly využívat fondů soudržnosti k realizaci a provádění strategických infrastruktur a bylo by možné také navýšit a upravovat částku podpory podnikům pro konkurenceschopnost a soudržnost těchto oblastí podle míry jejich atraktivity.

5.6.3. Komise by měla prozkoumat přidanou hodnotu programu inovativních akcí pro ostrovy s cílem určit a vyzkoušet inovativní řešení pro udržitelný rozvoj ostrovů na období po roce 2020.

5.6.4. Vzhledem ke geomorfologickým a hospodářským specifikům některých evropských ostrovů (pobřežních oblastí, vnitrozemských a horských oblastí) je možné uplatnit inovativní přístup zaměřený na podporu doplňkovosti mezi ESI fondy a synergií mezi strategiemi na podporu „modrého růstu“ a „rozvoje venkova“.

V Bruselu dne 29. března 2017. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Georges DASSIS

(1) https://europeansmallislands.com/2017/02/11/the-11th-nation/.

(2) Článek 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013.

(3) Portrait of Islands (Portrét ostrovů), Evropská komise, Eurostat, 1994.

(4) „Insularity and economic development: a survey“ (Ostrovní povaha a hospodářský rozvoj: průzkum), Manuela Deidda, CRENOS 2014.

(5) Evropská komise, COM(2008) 616 final – Brusel, 6. října 2008.

(6) Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 7; Úř. věst. C 268, 14.8.2015, s. 8.

http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.ten-opinions&itemCode=40697.

(7) Viz stanovisko EHSV Jak pokračuje Evropa 2020 (Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 105).

(8) Evropský parlament – Štrasburk, 4. února 2016.

(9) The Development of the Islands – European Islands and Cohesion Policy (Rozvoj ostrovů – Evropské ostrovy a politika soudržnosti) (EUROISLANDS), Evropský program ESPON 2013.

(10) Zeměpisná poloha, blízkost nebo vzdálenost od pevniny nebo od hospodářských center, klima, atraktivita z hlediska cestovního ruchu, počet obyvatel, vyhlídky zemědělství a rybolovu nebo celková úroveň rozvoje.

(11) Statistické údaje Eurostatu – údaje převzaty v březnu 2016.

(12) Sdělení Čistá energie pro všechny Evropany.

(13) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 („nařízení o společných ustanoveních“), článek 10 a příloha I.

(14) The Development of the Islands – European Islands and Cohesion Policy* (Rozvoj ostrovů – Evropské ostrovy a politika soudržnosti) (EUROISLANDS) – Evropský program ESPON 2013.

(15) http://cor.europa.eu/cs/activities/opinions/Pages/opinions-and-resolutions.aspx.