Aby byla možná rychlá úhrada a zjednodušil se přístup k dodatečným zdrojům, navrhuje se, aby 50 % dodatečných zdrojů na rok 2020 bylo uvolněno okamžitě po schválení dotčených programů nebo dotčených programových změn, a to jakožto počáteční předběžné financování, jehož zúčtování se provede až při uzavření programů. Členské státy a regiony se vyzývají, aby toto předběžné financování použily na zálohy příjemcům, a podpořily tak jejich finanční likviditu. Navrhuje se rovněž, aby se roční předběžné financování v letech 2021, 2022 a 2023 vyplácelo z dodatečných zdrojů přidělených na programy. Poněvadž je třeba, aby se tyto dodatečné zdroje rychle promítly do konkrétních investic a reálné ekonomiky, nenavrhuje se prodloužit konečné datum způsobilosti, kterým i v případě dodatečných zdrojů zůstane 31. prosinec 2023 (u výdajů vzniklých na úrovni příjemců). Je však třeba upřesnit, že závazky spojené s dodatečnými prostředky se zruší v souladu s pravidly pro uzavírání programů (tj. v roce 2025 po předložení nezbytných dokumentů podle článku 141 nařízení o společných ustanoveních).

Aby se podařilo nasměrovat tyto zdroje do nejpotřebnějších zeměpisných oblastí, nebudou se dodatečné částky výjimečně, a aniž jsou dotčena obecná pravidla pro přidělování zdrojů ze strukturálních fondů, členit podle jednotlivých kategorií regionů. Předpokládá se však, že členské státy zohlední potřeby v jednotlivých regionech a jejich úroveň rozvoje, aby se v souladu s cíli hospodářské, sociální a územní soudržnosti mohla pozornost zaměřit na méně rozvinuté regiony. Členské státy by rovněž měly v souladu se zásadou partnerství zapojit místní a regionální orgány i příslušné orgány zastupující občanskou společnost.

Komise navrhuje plně využít potenciál rozpočtu EU a předsunout investice a finanční podporu do prvních let obnovy. Tyto návrhy jsou založeny na dvou pilířích. První pilíř tvoří revidovaný víceletý finanční rámec na období 2014–2020 a nouzový evropský nástroj na podporu oživení, které dočasně zvýší finanční potenciál rozpočtu EU tím, že jeho prostor využijí k získání dodatečného financování na finančních trzích. Druhým pilířem je posílený víceletý finanční rámec na období 2021–2027. Komise navrhuje posílit klíčové programy prostřednictvím evropského nástroje na podporu oživení s cílem rychle nasměrovat investice tam, kde jich je nejvíce zapotřebí, posílit jednotný trh, prohloubit spolupráci v oblastech jako je zdravotnictví a řešení krizí, a vybavit Unii rozpočtem, jenž bude podporovat dlouhodobý přechod k Evropě, jež bude odolnější, ekologičtější a digitální, a zároveň pamatovat na zásady evropského pilíře sociálních práv. Tento návrh patří do prvního z výše uvedených pilířů.

Rozšíření koronaviru ve světě vedlo mnohé vlády k zavedení bezprecedentních opatření k omezení pandemie, jako jsou dočasná uzavření obchodů nebo rozsáhlé zákazy cestování a pohybu. To přineslo strmý pokles výkonu mnoha ekonomik a závažné sociální důsledky. V oblasti veřejných financí a řízení dluhu se státy budou s touto situací potýkat i v nadcházejících letech, což může omezit veřejné investice nezbytné k hospodářskému oživení. Schopnost jednotlivých zemí a regionů vypořádat se s projevy krize se navíc liší podle struktury jejich hospodářství a rozpočtové situace. Pokud by tyto rozdíly zůstaly neřešeny, mohly by vést k asymetrickému oživení a dalšímu prohloubení regionálních rozdílů, což by mohlo oslabit vnitřní trh, ohrozit finanční stabilitu eurozóny i Unii jako celek.

Od začátku pandemie COVID-19 předložila Komise řadu návrhů, aby veškeré dostupné finanční prostředky v rámci programů na období 2014–2020 financovaných z evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „fondy ESI“) bylo možné použít k okamžité reakci na přímé a nepřímé dopady krize. Díky těmto změnám bylo možné uvolnit dostupné finanční prostředky k pokrytí výdajů v důsledku zvýšené zátěže systémů zdravotní péče, jakož i na podporu zaměstnavatelům a zaměstnancům, aby mohli zvládnout tuto mimořádnou situaci. Členským státům a regionům byla okamžitě poskytnuta likvidita a flexibilita, aby mohly prostředky z fondů ESI nasměrovat do nejpotřebnějších oblastí. To, že mohou na tato opatření v účetním období začínajícím v roce 2020 využít 100 % financování z Unie, jim pomůže zmírnit zátěž jejich veřejných rozpočtů.

Sdílené řízení se opírá o zásadu subsidiarity, neboť strategickým plánováním a prováděním úkolů pověřuje Komise členské státy a regiony. Omezuje rovněž činnost EU na to, co je nezbytné k dosažení daných cílů, jak je stanoveno ve Smlouvách.

Odchylně od běžných požadavků na spolufinancování by mělo být umožněno, aby prioritní osy, které dostávají podporu z dodatečných zdrojů plánovaných v rámci nově zřízeného specializovaného tematického cíle, byly spolufinancovány z fondů až do 100 %.

(2)V zájmu řešení dopadů krize byla nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1301/2013 dne 30. března 2020 pozměněna, aby umožnila větší flexibilitu při provádění operačních programů podporovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF) a Fondu soudržnosti (dále jen „fondy“) a z Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF). Poněvadž se však ještě zhoršily vážné nepříznivé dopady na hospodářství a společnost Unie, byla obě nařízení dne 23. dubna 2020 znovu pozměněna, aby poskytla mimořádnou dodatečnou flexibilitu spočívající ve snazší mobilizaci nevyužité podpory z fondů a zjednodušení procesních požadavků spojených s prováděním programů a audity, a členské státy se tak mohly soustředit na nezbytnou reakci na bezprecedentní krizi.

(3)V zájmu nápravy obrovských hospodářských otřesů vyplývajících z mimořádných omezení, která členské státy zavedly k omezení šíření COVID-19, a vzhledem k riziku asymetrického oživení následkem toho, že jednotlivé členské státy nemají k dispozici stejné prostředky, což má závažné dopady na fungování vnitřního trhu, schválila Evropská rada dne 23. dubna 2020 „Plán cesty k oživení“ se silnou investiční složkou, vyzvala ke zřízení evropského fondu na podporu oživení a pověřila Komisi, aby zpracovala analýzu potřeb, a prostředky tak mohly směřovat do odvětví a zeměpisných oblastí, které jsou nejvíce postiženy, a aby zároveň vyjasnila souvislost s víceletým finančním rámcem na období 2021–2027.

(4)V souladu s nařízením [nařízení o evropském nástroji na podporu oživení] a v mezích dostupných zdrojů, které jsou mu přiděleny, by se v rámci evropských strukturálních a investičních fondů měla provádět opatření na podporu oživení a odolnosti s cílem řešit nebývalý dopad krize způsobené koronavirem. Tyto dodatečné zdroje by měly být použity tak, aby byly dodrženy lhůty stanovené v nařízení [nařízení o ERI]. Další zdroje pro hospodářskou, sociální a územní soudržnost by navíc měly být zpřístupněny v rámci revize víceletého finančního rámce na období 2014–2020.

(5)Dodatečná výjimečná částka ve výši 58 272 800 000 EUR na rozpočtový závazek ze strukturálních fondů v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost na roky 2020, 2021 a 2022 by měla být poskytnuta nejvíce zasaženým členským státům a regionům s cílem podpořit je při zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 nebo při přípravě na ekologické, digitální a odolné oživení hospodářství, přičemž prostředky je třeba rychle přesunout do reálné ekonomiky prostřednictvím stávajících operačních programů. Prostředky na rok 2020 pocházejí z navýšení dostupných zdrojů na hospodářskou, sociální a územní soudržnost ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020, kdežto zdroje na roky 2021 a 2022 pocházejí z nástroje Evropské unie na podporu oživení. Část dodatečných prostředků by měla být přidělena na technickou pomoc z podnětu Komise. Komise by měla stanovit rozdělení zbývajícího objemu dodatečných zdrojů pro každý členský stát na základě metody pro přidělování založené na nejnovějších dostupných objektivních statistických údajích o relativní prosperitě členských států a velikosti dopadu současné krize na jejich hospodářství a společnost. Vzhledem ke zvláštní zranitelnosti hospodářství a společnosti v nejvzdálenějších regionech by metoda přidělování měla pro tyto regiony počítat se zvláštní dodatečnou částkou. Aby bylo možné zohlednit vyvíjející se povahu dopadů krize a přidělit dodatečné zdroje připadající na rok 2022, mělo by se rozdělení v roce 2021 revidovat na základě téže metody přidělování a s využitím nejnovějších statistických údajů dostupných k 19. říjnu 2021.

(6)Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou uvedena ve finančním nařízení a určují zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění a dále stanoví kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se rovněž týkají ochrany rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování právního státu je základní podmínkou řádného finančního řízení a efektivního financování z EU.

(7)Aby měly členské státy maximální flexibilitu a mohly si svá opatření na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 nebo na přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství co nejvíce přizpůsobit, měla by Komise příděly prostředků stanovit na úrovni členských států. Stejně tak by mělo být stanoveno, že dodatečné zdroje lze použít na pomoc nejchudším osobám. Dále je nutno stanovit stropy pro přidělování na technickou pomoc z podnětu členských států a zároveň umožnit členským státům maximální flexibilitu při přidělování prostředků v rámci operačních programů podporovaných z EFRR nebo ESF. Na vysvětlenou je třeba uvést, že u dodatečných zdrojů není nutné dodržet minimální podíl ESF. Předpokládá se, že dodatečné zdroje budou vynaloženy rychle, a proto by s nimi související závazky měly být zrušeny až při uzavření operačních programů.

(8)U dodatečných zdrojů by rovněž měla být zavedena možnost finančních převodů mezi EFRR a ESF v rámci cíle „Investice pro růst a zaměstnanost“, jak je tomu již v případě části celkových zdrojů na programování v roce 2020 v souladu s článkem 25a nařízení (EU) č. 1303/2013. Tyto převody by neměly ovlivnit zdroje dostupné v rámci cíle Evropská územní spolupráce ani konkrétní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí.

(9)K doplnění opatření, jež jsou k dispozici v rámci podpory z EFRR, která byla rozšířena nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 a (EU) 2020/558, by členské státy měly mít i nadále možnost využívat dodatečné zdroje především na investice do výrobků a služeb v oblasti zdravotnictví, na poskytování podpory v podobě provozního kapitálu nebo investiční podpory pro malé a střední podniky, na operace přispívající k přechodu na digitální a zelenou ekonomiku, infrastrukturu poskytující občanům základní služby nebo na hospodářskou podporu regionům, které jsou nejzávislejší na odvětvích, jež byla krizí zasažena nejvíce. Měla by se rovněž podporovat technická pomoc. V zájmu zjednodušení programování a provádění dodatečných zdrojů je vhodné, aby se tyto zdroje soustředily výhradně na nový tematický cíl „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a příprava ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství“, který by měl rovněž být jedinou investiční prioritou.

(10)V případě ESF by členské státy měly dodatečné zdroje použít především na podporu zachování pracovních míst, mimo jiné prostřednictvím režimů zkrácené pracovní doby a podpory osob samostatně výdělečně činných, vytváření pracovních míst, zejména pro osoby ve zranitelném postavení, na podporu opatření pro zaměstnanost mladých lidí, vzdělávání a odbornou přípravu, rozvoj dovedností a zlepšení přístupu k sociálním službám obecného zájmu, a to i pro děti. Je třeba vyjasnit, že za současných mimořádných okolností lze podporu režimů zkrácené pracovní doby pro zaměstnance a osoby samostatně výdělečně činné v souvislosti s pandemií COVID-19 poskytovat i v případě, že není kombinována s aktivními opatřeními na trhu práce, ledaže tato opatření ukládají vnitrostátní právní předpisy. Unie by tyto režimy zkrácené pracovní doby měla podporovat dočasně.

(11)Aby měly členské státy dostatek finančních prostředků na rychlé provedení krizových opatření v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravou ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství, je v zájmu rychlého provedení opatření podporovaných z dodatečných zdrojů nezbytné poskytnout vyšší počáteční předběžnou platbu. Počáteční předběžné financování by členským státům mělo zajistit prostředky k tomu, aby příjemcům v případě potřeby poskytly zálohové platby a po předložení žádostí o platbu jim mohly prostředky rychle vyplácet.

(12)Členské státy by měly mít možnost přidělit dodatečné zdroje na nové specializované operační programy nebo nové prioritní osy v rámci stávajících programů. V zájmu rychlého provádění mohou být u nových specializovaných operačních programů určeny pouze orgány, které jsou již určeny u stávajících operačních programů podporovaných z EFRR, ESF nebo Fondu soudržnosti. Od členských států by se nemělo vyžadovat předběžné hodnocení a množství náležitostí, které se požaduje při předložení operačního programu ke schválení Komisi, by se mělo omezit.

(13)S cílem zmírnit zátěž veřejných rozpočtů při zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a při přípravě na ekologické, digitální a odolné oživení hospodářství, by členské státy měly výjimečně dostat možnost požádat až o 100% spolufinancování, které by se vztahovalo na jednotlivé prioritní osy operačních programů poskytujících podporu z dodatečných zdrojů.

(14)Aby mohly členské státy v rámci stávajícího programového období rychle uvolňovat dodatečné zdroje na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství, je opodstatněné, aby výjimečně nemusely dodržovat předběžné podmínky a požadavky týkající se výkonnostní rezervy a uplatňování výkonnostního rámce, tematického zaměření, a to i co se týče prahových hodnot stanovených u EFRR pro udržitelný rozvoj měst, a požadavků na přípravu komunikační strategie pro dodatečné zdroje. Je však třeba, aby členské státy provedly do 31. prosince 2024 alespoň jedno hodnocení s cílem posoudit účinnost, efektivnost a dopad dodatečných zdrojů a také to, jak přispěly ke splnění cílů nového specializovaného tematického cíle. Aby se daly na úrovni Unie snáze zajistit srovnatelné informace, doporučuje se členským státům, aby u každého programu používaly specifické ukazatele, které poskytla Komise. Členské státy a řídicí orgány by navíc při plnění svých povinností souvisejících s informacemi, komunikací a zviditelněním měly zvyšovat povědomí o výjimečných opatřeních Unie a zdrojích, které poskytla, zejména informováním potenciálních příjemců, příjemců, účastníků, konečných příjemců finančních nástrojů a široké veřejnosti o existenci a objemu dodatečných zdrojů a dodatečné podpoře, která z nich plyne.

(15)Aby se tyto dodatečné zdroje podařilo nasměrovat do nejpotřebnějších zeměpisných oblastí, nebudou se dodatečné zdroje přidělené EFRR a ESF výjimečně, a aniž jsou dotčena obecná pravidla pro přidělování zdrojů ze strukturálních fondů, členit podle jednotlivých kategorií regionů. Předpokládá se však, že členské státy zohlední potřeby v jednotlivých regionech a jejich úroveň rozvoje, aby středem pozornosti v souladu s cíli hospodářské, sociální a územní soudržnosti podle článku 173 SFEU zůstaly méně rozvinuté regiony. Členské státy by rovněž měly v souladu se zásadami partnerství zapojit místní a regionální orgány i příslušné orgány zastupující občanskou společnost.

(16)Aby se usnadnily převody povolené na základě změn tohoto nařízení, neměla by se na ně vztahovat podmínka stanovená v čl. 30 odst. 1 písm. f) finančního nařízení o použití prostředků na stejný cíl.

(17)Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž reakce na dopady krize v oblasti veřejného zdraví zavedením flexibilních opatření při poskytování podpory z fondů ESI, nemohou uspokojivě dosáhnout členské státy, ale spíše jich lze z důvodu rozsahu nebo účinků navrhované činnosti lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

(18)Vzhledem k naléhavosti situace v souvislosti s pandemií COVID-19 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

(19)Vzhledem k pandemii COVID-19 a naléhavé potřebě řešit související krizi v oblasti veřejného zdraví se má za to, že je nezbytné uplatnit výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedenou v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii.

(20)Nařízení (EU) č. 1303/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

(21)Ustanovení čl. 135 odst. 2 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii stanoví, že změny nařízení Rady (EU, EURATOM) č. 1311/2013 nebo rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom, které jsou přijaty ke dni vstupu dané dohody v platnost nebo po tomto dni, se na Spojené království nevztahují, pokud mají dopad na jeho finanční závazky. Podpora podle tohoto nařízení na rok 2020 je financována zvýšením stropu víceletého finančního rámce a na roky 2021 a 2022 zvýšením stropu vlastních zdrojů Unie, což by mělo dopad na finanční závazky Spojeného království. Toto nařízení by se proto na Spojené království a ve Spojeném království nemělo použít,