EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 25.6.2019 COM(2019) 299 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU









Výroční zpráva o řízení a výkonnosti rozpočtu EU za rok 2018



Obsah PŘEDMLUVA 3 SHRNUTÍ 7 ÚVOD 21 ODDÍL 1 – VÝKONNOST A VÝSLEDKY 22 1.Rozpočet EU zaměřený na výsledky 23 2.Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (rozpočtový okruh 1A) 32 3.Hospodářská, sociální a územní soudržnost (rozpočtový okruh 1B) 68 4.Udržitelný růst: Přírodní zdroje (rozpočtový okruh 2) 81 5.Bezpečnost a občanství (rozpočtový okruh 3) 97 6.Globální Evropa (rozpočtový okruh 4) 116 7.Zvláštní nástroje 140 ODDÍL 2 – VNITŘNÍ KONTROLA A FINANČNÍ ŘÍZENÍ 144 1.Rozpočet EU je dobře řízen 144

2.Kontrolní systémy jsou nákladově efektivní 149 3.Finanční opravy a zpětně získané částky ukazují, že víceletý kontrolní cyklus chrání rozpočet EU 160 4.Strategie Komise pro boj proti podvodům byla aktualizována 165 5.Řízení poskytuje přiměřenou jistotu a finanční dopad výhrad je omezený 168 6.Záruka věrohodnosti na základě činnosti Útvaru interního auditu 174 7.Shrnutí závěrů týkajících se práce Výboru pro pokrok v oblasti auditu 176 8.Externí audit a absolutorium: Poučení z minulosti s cílem zlepšit budoucnost 179 9.Organizační řízení 181 PŘÍLOHY Předmluva Je mi potěšením představit Výroční zprávu za rok 2018 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU. Zpráva nabízí přehled o výkonnosti, řízení a ochraně rozpočtu EU. Vysvětluje, jak rozpočet EU podporuje politické priority EU, a popisuje, jakých výsledků bylo dosaženo a jakou úlohu Komise sehrává při zajišťování nejvyšších standardů finančního řízení. Tato zpráva je součástí integrovaného balíčku účetního výkaznictví a zpráv v rámci odpovědnosti, který předkládá Komise. Zpráva zajišťuje plnění našich povinností vyplývajících z finančního nařízení a je nezbytnou součástí našeho vysoce rozvinutého systému finanční odpovědnosti. Přestože z hlediska své velikosti je rozpočet EU poměrně skromný, má pro miliony Evropanů zásadní význam. Doplňuje vnitrostátní rozpočty a podporuje politické priority v oblastech, kde má skutečnou hodnotu a kde může přinést výsledky nejúčinnějším způsobem. Řídím se zásadou, že rozpočet EU se má zaměřit na oblasti, kde může mít větší dopad než veřejné výdaje na vnitrostátní úrovni. Žádný členský stát by například nemohl sám financovat velké infrastruktury nebo výzkumné projekty, které mají rozsah nutný pro soutěž s globálními aktéry, jako je Čína nebo Spojené státy. Některé výzvy, jimž EU čelí, jsou globální. Terorismus, organizovaná trestná činnost, změna klimatu, přírodní katastrofy nebo epidemie neznají hranice. Tyto problémy se nejlépe řeší na celoevropské úrovni za pomoci rozpočtu EU. Rozpočet EU, jakkoli se osvědčil jako flexibilní, je však svým rozsahem omezený. Rozhodovací proces proto musí více než kdy jindy vycházet z údajů a důkazních informací, aby bylo možné přidělovat finanční prostředky tam, kde jsou nejvíce zapotřebí. V této zprávě popisujeme mnoho způsobů, kterými v roce 2018 rozpočet EU přispěl k dosažení našich společných cílů. V roce 2018 se pozornost soustředila na posílení hospodářského oživení prostřednictvím investic do klíčových oblastí, které podporují tvorbu pracovních míst. V tomto procesu sehrály významnou úlohu Evropský fond pro strategické investice, Nástroj pro propojení Evropy a evropské strukturální a investiční fondy. Doporučuji vám seznámit se s popisy mnoha investic EU na portálu „InvestEU“ (https://europa.eu/investeu). Rozpočet EU poskytl silnou podporu i dalším prioritním oblastem, jako je komplexní přístup EU k migraci, bezpečnostní unie, špičkový výzkum, vnější činnost EU, a současně také přispěl k dosahování průřezových cílů politiky, jako jsou opatření v oblasti klimatu a biologická rozmanitost. Tato zpráva rovněž uvádí kroky, které přijímáme s cílem zajistit, aby byl rozpočet EU spravován v souladu s nejvyššími standardy řádného finančního řízení. Prostřednictvím této zprávy Komise přebírá celkovou politickou odpovědnost za správu rozpočtu EU v roce 2018. Komise pečlivě sleduje plnění rozpočtu EU na místě. Je-li zjištěno, že členské státy nebo koneční příjemci vynaložili finanční prostředky EU nesprávným způsobem, podniká Komise okamžité kroky k nápravě těchto chyb a dle potřeby ke zpětnému získání finančních prostředků. Komise odhaduje, že po opravách a zpětném získání prostředků bude zbývající míra chyb u výdajů v roce 2018 nižší než 1 %, což je výrazně pod prahovou hodnotou významnosti. Rok 2018 byl pokračováním velmi významného pokroku, kterého jsme v posledních letech dosáhli v oblasti finančního řízení. Systémy EU pro odhalování a nápravu chyb a pro boj proti podvodům jsou vyspělé a spolehlivé. Uznal to i Evropský účetní dvůr. I nadále zůstaneme ostražití a budeme zajišťovat, aby byl rozpočet EU v budoucích letech dostatečně chráněn. To je obzvláště důležité v kontextu stále náročnějšího politického prostředí. Podávání zpráv soustavně a účinně zvyšuje odpovědnost za výdaje EU a neslouží jen k pouhému dodržování právních předpisů. Napomáhá zapojování občanů a dalších zúčastněných stran a obnovování jejich víry a důvěry v Evropskou unii. Rok 2018 byl také rokem, kdy Komise v květnu a červnu 2018 předložila své návrhy budoucího víceletého finančního rámce. Byl proveden rozsáhlý přezkum výdajů ( ), který analyzoval výkonnost všech programů. Můj přístup spočíval v použití přidané hodnoty EU jako hlavního kritéria, které se stane základem všech budoucích výdajů, aby došlo k posílení financování nových priorit, modernizaci stávajících programů a v možných případech ke zjednodušení a zefektivnění a aby byl pro Unii zajištěn flexibilnější rozpočet. Jsem přesvědčen, že Komise navrhla moderní, vyvážený a realistický rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání. Včasná dohoda o budoucím rámci by potvrdila společný závazek orgánů EU k maximálnímu využití každého eura investovaného prostřednictvím rozpočtu EU.

Günther H. Oettinger

Komisař pro rozpočet a lidské zdroje



SHRNUTÍ Shrnutí Výroční zpráva o řízení a výkonnosti rozpočtu EU přináší nejnovější informace o výsledcích dosažených za pomoci rozpočtu EU (oddíl 1) a o způsobech řízení a ochrany rozpočtu EU (oddíl 2). Oddíl 1 je členěn podle rozpočtových okruhů. Vysvětluje, jak finanční programy EU přispěly k politickým prioritám EU. Také shrnuje výsledky posledního hodnocení výkonnosti těchto programů. Rok 2018 byl pátým rokem stávajícího víceletého finančního rámce, který trvá od roku 2014 do roku 2020. Kvůli pozdnímu přijetí víceletého finančního rámce došlo na počátku uvedeného období k prodlením. Nyní jsou finanční programy EU plně funkční. Nabízejí silnou a hmatatelnou podporu politických priorit EU v nejrůznějších oblastech. Rozpočtový okruh 1A – Podpora tvorby pracovních míst, růstu a investic Když se Junckerova Komise na konci ekonomické a finanční krize ujala funkce, přislíbila zvýšit počet lidí v pracovním procesu. Společně s členskými státy svůj slib splnila. Práci dnes má nejvíce Evropanů v historii, zaměstnáno je 240,7 milionu lidí. Více než dvanáct milionů těchto pracovních míst vzniklo od nástupu této Komise. Nezaměstnanost mladých lidí je na nejnižší úrovni od roku 2008, jakkoli v mnoha částech EU je stále příliš vysoká. Rozpočet EU k těmto úspěchům zásadně přispěl a nadále nabízí životně důležitý zdroj investic pro celou Evropu. Od začátku působení Junckerovy Komise bylo vytvořeno více než 12 milionů pracovních míst. Nezaměstnanost mladých lidí se snížila z 24 % v roce 2014 na 14 % v prosinci 2018. Prioritou pro rozpočet EU v roce 2018 bylo stavět na postupném oživení, zejména dále podpořit investice. Investiční činnost významně vzrostla díky investicím v hodnotě více než 408 miliard EUR ( ), které zajistil Evropský fond pro strategické investice. Tento fond, který Komise společně se skupinou Evropské investiční banky ( ) spustila v roce 2015, přitahuje soukromé financování v oblastech, jako je doprava, energetika, zdravotní péče, malé a střední podniky, jakož i informační a komunikační technologie. Umocňuje tak dopad rozpočtu EU. Doba trvání Evropského fondu pro strategické investice byla prodloužena z poloviny roku 2018 až do konce roku 2020 s novým investičním cílem ve výši 500 miliard EUR ( ). Očekává se, že tento plán přispěje k vytvoření odhadem 1,4 milionu nových pracovních míst do roku 2020, zatímco hrubý domácí produkt EU se zvýší odhadem o 1,3 %. Díky těmto investicím využívá dalších 11 milionů domácností vysokorychlostní přístup k internetu, více než 4 milionů domácností spotřebovává energii z obnovitelných zdrojů a 30 milionů Evropanů těží z lepší zdravotní péče. K 31. prosinci 2018 Evropský fond pro strategické investice uvolnil více než 370 miliard EUR na investice v celé Evropě od roku 2015, což je podstatně více než původní cíl ve výši 315 miliard EUR. Fond je na dobré cestě k dosažení vyššího cíle stanoveného pro rok 2020 ve výši 500 miliard EUR. Evropský fond pro strategické investice pomohl financovat výstavbu půl milionu cenově dostupných obydlí, zlepšit služby zdravotní péče pro 30 milionů Evropanů, modernizovat železniční a městskou infrastrukturu pro 95 milionů cestujících a podpořit přístup více než 280 000 malých a středních podniků k financování. Strategické investice rovněž podpořily hospodářský růst a konkurenceschopnost financováním klíčové dopravní, energetické nebo telekomunikační infrastruktury. Tyto investice se zaměřují na oblasti, kde je díky EU možný větší dopad, než mají veřejné výdaje na vnitrostátní úrovni. Nástroj pro propojení Evropy hraje důležitou úlohu při rozvoji těchto infrastruktur, které rovněž připravují půdu pro energetickou síť EU méně náročnou na uhlík. V roce 2018 tento nástroj poskytl 1,4 miliardy EUR v podobě grantů EU, které se kombinovaly s financováním z Evropského fondu pro strategické investice a z dalších zdrojů. Nástroj pro propojení Evropy částečně financuje nový tunel pod osmnáct kilometrů širokou Fehmarnskou úžinou, mezi Rødby v Dánsku a Puttgardenem v Německu. Doba cesty automobilem mezi Kodaní a Hamburkem se zkrátí přibližně o 1 hodinu a u železniční nákladní dopravy o 2 hodiny. Rozpočet EU přináší výsledky také díky vesmírným programům, jako jsou Galileo, Copernicus a EGNOS. Žádný členský stát by do konce roku 2018 nemohl sám vypustit na oběžnou dráhu 26 družic, které přinesou prospěch 500 milionům ( ) uživatelů na celém světě. V roce 2018 byly vypuštěny čtyři nové družice Galileo, které mají lépe monitorovat oceány, pevninu a atmosféru. Signály a údaje EU z vesmíru mění náš život pomocí služeb, jako jsou lepší navigace, přesné zemědělství, monitorování plodin, reakce na přírodní katastrofy, záchrana životů na moři, pátrání po osobách využívajících nouzová signální zřízení a jejich záchrana, monitorování plavidel a ropných skvrn. Ke konci roku 2018 využívá evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací 315 letišť téměř ve všech zemích EU a díky tomu se zvyšuje bezpečnost přistání za obtížných povětrnostních podmínek a předchází se zpožděním a přesměrováním letů. Od dubna 2018 je systém Galileo součástí každého modelu vozidla prodávaného v Evropě, což umožňuje fungování systému tísňového volání eCall. Program Copernicus poskytl pohotovostní mapy pro 80 % povodní v Evropě. Vnitrostátním tísňovým službám to pomohlo získat lepší přehled o situaci a zvýšit účinnost během záchranných operací. Rok 2018 znamenal i novou kapitolu v oblasti evropské obranné spolupráce díky Evropskému obrannému fondu. V roce 2018 bylo na společný výzkum v oblasti inovativních obranných technologií a výrobků přiděleno 40 milionů EUR. Komise přijala dvouleté pracovní programy pro spolufinancování společných projektů rozvoje obranných schopností v letech 2019–2020 a příspěvek EU činil 500 milionů EUR. EU investuje ( ) 35 milionů EUR do výzkumného projektu Ocean2020. Tento projekt sdružuje 42 partnerů z patnácti členských států EU s cílem podpořit mise námořního dohledu na moři začleněním dronů a bezpilotních ponorek do operací loďstva.

Podpora špičkového výzkumu a inovací Rozpočet EU nadále pomáhal plnit závazek EU podporovat špičkový výzkum a inovace, přičemž se zaměřil na spolupráci mezi zeměmi, význam pro průmysl a úspory z rozsahu. Horizont 2020, rámcový program EU pro výzkum a inovace, je největším nadnárodním programem financování výzkumu a inovací na světě. Jedná se také o dosud největší program EU v oblasti výzkumu a inovací, který má k dispozici finanční prostředky ve výši téměř 80 miliard EUR na dobu více než sedmi let ( ). V roce 2018 byly v rámci programu Horizont 2020 zveřejněny výzvy k předkládání návrhů v hodnotě 10 miliard EUR. Za pomoci finančních prostředků z programu Horizont 2020 Společné výzkumné středisko vyvinulo a provozuje jediný celosvětový systém automatického varování před tsunami. Systém dokáže rychle vypočítat odhadovanou výšku vlny a dobu jejího postupu a pomocí globálního systému varování a koordinace pro katastrofy automaticky vyšle varovné upozornění. Program Horizont 2020 poskytuje společný strategický rámec pro financování výzkumu a inovací v EU. Je zásadním prvkem při zajišťování toho, aby EU i nadále produkovala vědu a technologii světové úrovně. Pomáhá odstraňovat překážky inovací a usnadňuje spolupráci veřejného a soukromého sektoru při hledání řešení hlavních společenských výzev. Podpora výzkumu a inovací ze strany EU podněcuje spolupráci výzkumných týmů mezi zeměmi a jednotlivými obory, která je pro průlomové objevy nezbytná. Umožňuje EU uskutečňovat priority, jako je Pařížská dohoda o změně klimatu ( ). Program Horizont 2020 přímo přispěl k celkovému cíli, kterým je posílení vedoucího postavení Evropy v oblasti průmyslu a konkurenceschopnosti. Obzvláště úspěšný byl při podněcování inovací ze strany malých a středních podniků. Celkový cíl 20% účasti byl dokonce překročen ( ). V listopadu 2018 zahájil provoz Evropský společný podnik pro vysoce výkonnou výpočetní techniku. Tento podnik sdruží zdroje EU a zúčastněných zemí s cílem vybudovat v Evropě superpočítačovou a datovou infrastrukturu světové úrovně a konkurenceschopný inovační ekosystém v oblasti příslušných technologií a aplikací v Evropě. Díky výzkumu a částečnému financování z programu Horizont 2020 v průběhu roku 2018 se ve Švédsku 45letá žena podrobila chirurgickému zákroku, při němž získala trvalou robotickou ruku, která jí umožní každodenní běžné činnosti. Podpora mladých Evropanů Rozpočet EU vytvořil příležitosti pro studium a cesty do zahraničí a pomohl mladým nezaměstnaným najít práci nebo nastoupit do odborné přípravy, aby tak zvýšili své šance na nalezení zaměstnání. Každý rok získá více než 3,5 milionu mladých lidí registrovaných v systému záruk pro mladé lidi nabídku zaměstnání, vzdělávání, stáže nebo učňovské přípravy. Od roku 2014 využilo tento program celkem více než 14 milionů lidí. Erasmus+ představuje jednu z hlavních cest, jakými Evropané zažívají evropskou identitu v celé její rozmanitosti. V roce 2018 program Erasmus+ umožnil přibližně 800 000 učitelů, přednášejících, školitelů, pedagogických pracovníků a pracovníků s mládeží získat nové dovednosti v zahraničí a zvýšit svou budoucí zaměstnatelnost. Stěžejní program prokázal svou flexibilitu prostřednictvím podpory zřizování „evropských univerzit“ a virtuálních výměn Erasmus+. Komise navíc zahájila pilotní iniciativu pod názvem DiscoverEU ( ), která mladým lidem ve věku osmnácti let nabízí příležitost cestovat po celé Evropě, učit se od jiných kultur a prozkoumávat svou evropskou identitu. Komise hodlá iniciativu DiscoverEU dále rozvíjet, a proto ji zařadila do svých návrhů na příští program Erasmus. Program týkající se Evropského sboru solidarity ( ) získal vlastní pravidla a rozpočet a umožnil velkému počtu mladých lidí pomáhat, zkoumat, učit se a rozvíjet prostřednictvím činností, jako je pomoc sociálně deprivovaným osobám, péče o životní prostředí nebo práce na obnově a navracení naděje komunitám po přírodní katastrofě. Programu Erasmus se od jeho zahájení v roce 1987 zúčastnilo více než 10 milionů lidí. V období od července do října 2018 mělo přibližně 15 000 mladých lidí příležitost poznávat Evropu na cestách po železnici díky jízdence DiscoverEU. V následujícím kole podávání žádostí v listopadu 2018 bylo vybráno dalších 14 500 osob. Do konce prosince 2018 se ke vstupu do Evropského sboru solidarity zaregistrovalo přibližně 100 000 občansky smýšlejících mladých lidí. Téměř 11 000 jich podpořilo jednotlivce a komunity v nouzi po celé Evropě, a to převážně prostřednictvím dobrovolnických činností. Příspěvek rozpočtu EU k provádění záruky pro mladé lidi je značný, neboť mladým lidem nabízí příležitosti studovat a cestovat do zahraničí a pomáhá jim najít práci nebo přístup k odborné přípravě, aby zvýšili své šance na získání zaměstnání. Od jeho zahájení ( ) získalo každoročně více než 3,5 milionu mladých lidí zaregistrovaných v systému záruky pro mladé lidi nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, stáže nebo učňovské přípravy. Rozpočtový okruh 1B – Podpora tvorby pracovních míst, udržitelného růstu a inovací prostřednictvím politiky soudržnosti Cílem politiky soudržnosti, jejíž rozpočet činí 352 miliard EUR (na období 2014–2020), tedy téměř třetinu celkového rozpočtu EU, je snížit rozdíly a podpořit hospodářskou, sociální a územní soudržnost EU. Velký přínos této politiky dokládá skutečnost, že méně rozvinuté členské státy a regiony výrazně dohánějí zbytek EU z hlediska produktivity a hrubého domácího produktu na obyvatele. Fondy přímo podporují plnění klíčových priorit EU a provádění doporučení pro jednotlivé země v rámci evropského semestru a zajišťují i nezbytné investiční podmínky prostřednictvím opatření navazujících na předběžné podmínky stanovené pro programy na období 2014–2020. Předpokládá se, že jedno euro investic v rámci politiky soudržnosti uskutečněných v období 2007–2013 přinese do roku 2023 další hrubý domácí produkt ve výši 2,74 EUR. Ve stejném období bylo vytvořeno přibližně 1,3 milionu pracovních míst. Rozpočet EU nadále podporoval členské státy a regiony při řešení nových a přetrvávajících problémů, jako je využití potenciálu globalizace, řešení nezaměstnanosti, řešení otázky průmyslových změn, uplatnění inovací a digitalizace, rekvalifikace osob, řízení migrace v dlouhodobém horizontu a boj proti změně klimatu, a to včetně přechodu na nízkouhlíkové hospodářství a dopravu. Investice EU do dopravy se zaměřily na odstranění úzkých míst, přičemž podpořily opravy a modernizaci 7 500 km starých silnic a výstavbu 3 100 km nových silnic (projekty vybrané do konce roku 2018).

Díky investicím v rámci politiky soudržnosti se ve veřejných budovách spotřebuje o 5,2 terrawatthodin ročně méně než dříve. Kromě toho bylo nově postaveno nebo zmodernizováno 748 km tratí pro tramvaje a metro a téměř 7 500 km železničních tratí. . Do konce roku 2017 využilo více než 15 milionů lidí podpory z Evropského sociálního fondu s cílem nalézt lepší pracovní příležitosti a rozvíjet své dovednosti, více než 1,7 milionu nezaměstnaných nalezlo práci a více než 2 miliony osob získaly novou kvalifikaci. Rozpočtová položka 2 – Rozpočet EU pomáhá modernizovat zemědělské odvětví EU a zajistit tak bezpečné a vysoce kvalitní potraviny a dosáhnout udržitelného zemědělství a rozvoje venkova Společná zemědělská politika pomohla dosáhnout vyváženého územního rozvoje a snížit rozdíly v příjmech mezi odvětvím zemědělství a ostatními odvětvími a mezi členskými státy a regiony. Tato politika rovněž pomáhá i nadále zajišťovat udržitelnou klíčovou produkci potravin v EU. Přímé platby navyšují příjem a zajišťují relativní příjmovou stabilitu pro zemědělce, kteří se potýkají s významnými výkyvy cen a produkce. Rozpočet EU poskytuje nezbytné prostředky pro odolné, udržitelné a konkurenceschopné zemědělství. Přímé platby využilo přibližně 6,5 milionu zemědělců a tato podpora představovala 38 % jejich příjmů ze zemědělské činnosti. Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova přispěl od roku 2014 k modernizaci zemědělských podniků více než 51 400 mladých zemědělců, pomohl vyškolit více než 1 milion účastníků, podpořil ekologické zemědělství na ploše téměř 16 milionů hektarů a investoval více než 255 milionů EUR do výroby energie z obnovitelných zdrojů. Evropský námořní a rybářský fond podporuje rybolov a akvakulturu, které jsou ekologicky udržitelné, účinně využívají zdroje a jsou inovativní, konkurenceschopné a založené na znalostech. Toto úsilí EU umožňuje, aby v mezinárodním měřítku zůstala na prvním místě v oblasti udržitelného hospodaření s oceány. EU je celosvětovým průkopníkem v oblasti politik udržitelnosti a ochrany klimatu V rámci svého závazku bojovat proti změně klimatu začlenila EU výdaje ve výši 32 miliard EUR na opatření v oblasti klimatu do všech programů EU, zejména do politik v oblasti soudržnosti, energetiky, dopravy, výzkumu a inovací a do společné zemědělské politiky, jakož i do rozvojové politiky EU, což z rozpočtu EU učinilo klíčový faktor udržitelnosti. Tato částka představuje 20,7 % rozpočtu na rok 2018. Podle posledních odhadů bude částka za celé programové období činit 210 miliard EUR (19,7 %). V letech 2014 až 2020 Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti investují částku 54,8 miliardy EUR ( ) zaměřenou na cíle v oblasti klimatu. Tyto investice podporují přechod na nízkouhlíkové hospodářství, neboť prosazují výrobu a distribuci energie z obnovitelných zdrojů, podporují energetickou účinnost, zavádějí inteligentní distribuční soustavy a výzkum a inovace v oblasti nízkouhlíkových technologií, investují do přizpůsobení se změně klimatu, prosazují investice do řešení specifických rizik, zajišťují odolnost vůči katastrofám a rozvíjejí systémy pro zvládání katastrof. Projekty podporované Evropským fondem pro regionální rozvoj a Fondem soudržnosti umožňují renovovat bydlení pro 875 000 rodin, které budou využívat snížené spotřeby energie, a připojit 3,3 milionu dalších uživatelů energie k inteligentním sítím. Projekty také podpořily dodatečnou kapacitu pro výrobu obnovitelné energie (7 670 megawattů). V roce 2018 bylo programu LIFE přiděleno celkem 522 milionů EUR. Prostřednictvím tohoto programu rozpočet EU podporuje projekty v oblasti životního prostředí a ochrany přírody a opatření v oblasti klimatu. Patří sem i významné investice do projektů, které umožní ve větší míře opětovně využívat plasty. Přeměna tohoto odpadu na vysoce kvalitní suroviny pro automobilový, stavební a obalový průmysl představuje jeden ze způsobů, jak program LIFE prakticky podporuje cíle evropské strategie pro plasty v oběhovém hospodářství. Projekty podporované z programu LIFE přispěly k přechodu k oběhovému, nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změně klimatu, které účinně využívá zdroje; pomohly zastavit a zvrátit úbytek biologické rozmanitosti; pomohly řešit degradaci ekosystémů zlepšením kvality životního prostředí včetně ovzduší, vody a půdy a na všech úrovních zlepšit správu záležitostí týkajících se životního prostředí a klimatu. Rozpočtová položka 3 – Rozpočet EU je zásadní součástí komplexního přístupu EU k migrační politice Rozpočet EU podporoval pokračující komplexní evropskou reakci na migrační výzvy a správu vnějších hranic EU. V roce 2018 se komplexní přístup EU k migraci nadále uplatňoval ve všech oblastech: hlubší spolupráce s partnerskými zeměmi, lepší správa našich vnějších hranic a účinnější a operativnější nástroje na ochranu našich hranic a řízení migrace v rámci EU v duchu solidarity a odpovědnosti. Důležitou úlohu při bezprostředních reakcích na otázky migrace hrály specializované nástroje, jako je Azylový, migrační a integrační fond, spolu s cílenou podporou politiky soudržnosti pro dlouhodobější integraci migrantů a vnějšími nástroji EU. Práce na evropském programu pro migraci pozitivně přispěla k nahrazení nebezpečné a nekontrolované migrace bezpečnou, řízenou a legální migrací. V rámci probíhajícího programu EU pro přesídlování se dvacet členských států zavázalo přesídlit do října 2019 více než 50 000 osob. Ke konci roku 2018 již byl příslib splněn ve 24 000 případech a osobám bylo zajištěno útočiště v EU. Po dosažení vrcholu v počtu příchozích migrantů v EU v roce 2015 se migrační toky vrátily pod úroveň z doby před krizí. Počet nedovolených překročení hranic do EU se v roce 2018 snížil na 150 100. Jedná se o nejnižší hodnotu za posledních 5 let. Od roku 2015 se možnosti legální migrace do EU rozšířily pro osoby, které potřebují mezinárodní ochranu. Programy EU v oblasti přesídlování nabídly bezpečnou a legální cestu téměř 50 000 osobám (k 31. prosinci 2018).

Prohlášení EU a Turecka z roku 2016 a nástroj pro uprchlíky v Turecku mají i nadále mimořádný význam při omezování nelegálních a nebezpečných přechodů na řecké ostrovy z turecké pevniny, při záchraně životů na moři a při podpoře přesídlení Syřanů, kteří potřebují mezinárodní ochranu. EU podpořila Turecko v jeho úsilí poskytnout útočiště a podporu více než 4 milionům registrovaných syrských uprchlíků. Do konce roku 2018 pomohla humanitární pomoc 1,5 milionu nejzranitelnějších uprchlíků prostřednictvím nouzové záchranné sociální sítě, systému záchranné sítě sociální pomoci, a podpořila více než 410 000 studentů při školní docházce (v rámci podmíněného převodu finančních prostředků pro vzdělávací program). Dalším 600 000 dětem pomohla začlenit se do tureckého vzdělávacího systému. Díky nástroji pro uprchlíky v Turecku bylo postaveno 136 nových škol, 410 000 dětí z řad uprchlíků se nyní účastní školní docházky a 60 000 studentů se zapojilo do doučování. Funguje 178 středisek zdravotní péče, byly podpořeny čtyři miliony konzultací v rámci základní zdravotní péče a 650 000 dětí z řad uprchlíků podstoupilo očkování ( ). EU poskytla značnou humanitární podporu osobám vysídleným v rámci Sýrie a uprchlickým a hostitelským komunitám nejen v Turecku, ale také v Jordánsku a Libanonu, pomáhala také v Iráku a Egyptě. Regionální svěřenský fond EU zřízený v reakci na krizi v Sýrii v roce 2018 celkově pomohl zhruba dvěma milionům syrských uprchlíků a hostitelským komunitám. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž s rozšířeným mandátem, která je financována z rozpočtu EU, významně posílila svou přítomnost na vnějších hranicích EU. Cílem je podpořit členské státy při jejich činnostech správy hranic a společně zajišťovat integrovanou správu hranic na úrovni EU. V roce 2018 nasadila evropská pohraniční a pobřežní stráž přibližně celkem 11 000 příslušníků pohraniční stráže, aby pomáhali členským státům v přední linii. Díky tomu bylo možné zachránit 37 000 migrantů, zadržet téměř 1 200 převaděčů a koordinovat/organizovat návrat téměř 14 000 migrantů. Kromě toho Azylový a migrační fond umožnil dobrovolný návrat téměř 39 500 osob (). Rozpočet EU nadále pomáhá učinit z EU bezpečnější místo pro život a práci Bezpečnostní hrozby v Evropě jsou intenzivnější a rozmanitější. Projevují se v podobě teroristických útoků, nových typů organizované trestné činnosti, jakož i kyberkriminality. Aby vůči těmto hrozbám ochránila veřejnost, poskytla EU financování a podpořila spolupráci, a to například v oblasti boje proti praní peněz, zachycování a zabavování padělaných výrobků a boje proti dezinformačním kampaním. Nástroj pro propojení Evropy zřídil platformu pro dobrovolnou spolupráci za účelem posílení připravenosti a odezvy na kybernetické útoky. EU tak přispívá k celounijnímu řešení hrozby, která nezná státní hranice. EU v rámci svých hranic prokázala solidaritu prostřednictvím koordinace a financování úsilí při zmírňování následků katastrof a podpořila zemědělce postižené suchem či zaměstnance postižené rozsáhlou restrukturalizací podniků. S ohledem na potíže, s nimiž se zemědělci potýkali v letním období sucha, byly poskytnuty vyšší zálohové platby na pomoc zemědělcům na krmení zvířat. Částka 4,5 milionu EUR z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci v roce 2018 pomohla 730 propuštěným pracovníkům v portugalském oděvním průmyslu. Od roku 2003 se EU zapojila do 163 oficiálních misí a vyslala 560 odborníků na ochranu lidí na celém světě. V roce 2018 pomohla rekordní operace EU v oblasti civilní ochrany v boji proti lesním požárům ve Švédsku: bylo mobilizováno více než 360 hasičů, sedm letadel, šest vrtulníků a 67 vozidel. Rozpočtová položka 4 – Rozpočet EU pomohl EU stát se silnějším globálním aktérem Rozpočet EU Unii umožnil i nadále se zaměřovat na investice do udržitelnosti a odolnosti našich partnerů, zejména prostřednictvím evropského nástroje sousedství a nástroje předvstupní pomoci. EU pomáhá sousedním zemím dále rozvíjet stabilní demokratické instituce a zároveň zvyšovat svou prosperitu. To přispělo k dosažení stability na evropských hranicích. V roce 2018 EU rovněž zajišťovala vedení a podporu týkající se dohody o íránském jaderném programu ( ), Pařížské dohody o změně klimatu, cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, nových obchodních dohod se silným prvkem udržitelného rozvoje, spolupráce s Africkou unií ( ) a vztahů s Organizací spojených národů. EU je spolu se svými členskými státy největším světovým dárcem humanitární pomoci. Díky tomu může EU poskytovat životně důležitou podporu při přírodních katastrofách a člověkem způsobených konfliktech na celém světě. V roce 2018 bylo na humanitární pomoc vynaloženo přes 1,4 miliardy EUR ve více než 90 zemích. Významná část byla věnována na podporu obyvatel zasažených konfliktem v Sýrii a uprchlíků v sousedních zemích. Dalších 15 milionů EUR bylo v roce 2018 přiděleno na pomoc při vytváření nezbytných podmínek pro dobrovolný, bezpečný a důstojný návrat rohingských uprchlíků, kteří uprchli z Myanmaru/Barmy do Bangladéše ( ). Různé nástroje v oblasti rozvojové spolupráce podporují EU v jejím úsilí o naplnění agendy pro udržitelný rozvoj do roku 2030 v souladu s evropským konsenzem o rozvoji ( ). EU se snaží směřovat finanční prostředky do zemí, které je nejvíce potřebují. Navrhla rovněž změnu paradigmatu ve vztazích mezi EU a Afrikou v zájmu vytvoření skutečného a spravedlivého partnerství zaměřeného na vzájemný hospodářský zájem, které bude plně v souladu s agendou pro Afriku 2063 ( ) a stěžejními iniciativami, jako je Africká kontinentální zóna volného obchodu. V rámci plánu vnějších investic pro Evropu podpořil rozpočet EU v roce 2018 mobilizaci finančních prostředků pro Afriku a evropské sousedství ( ). Za tímto účelem se využívá Evropský fond pro udržitelný rozvoj, který má zajistit více soukromých investic. V roce 2018 podepsala Komise první dohodu o záruce (facilitu pro sdílení rizik NASIRA). Tato dohoda EU v hodnotě až 75 milionů EUR by měla mobilizovat investice pro podnikatele v subsaharské Africe a v zemích evropského sousedství. Očekává se, že pomůže vytvořit až 800 000 pracovních míst a přinese prospěch těm, kdo se snaží získat přístup k dostupným úvěrům, jako jsou vnitřně vysídlené osoby, uprchlíci, navrátilci, ženy a mladí lidé. Komise přikládá nejvyšší prioritu zajištění toho, aby byl rozpočet EU dobře řízen a chráněn proti chybám a podvodům. Komise usiluje o dosažení nejvyšších standardů finančního řízení z hlediska účinnosti, efektivnosti a hospodárnosti. Rovněž se snaží zajistit, aby audity a kontroly („kontroly“) byly nákladově efektivní. Touto oblastí se zabývá oddíl 2 této zprávy. Komise je povinna zajistit, aby byly finanční prostředky EU vynakládány řádně, a to bez ohledu na to, zda tyto prostředky vynakládají přímo útvary Komise nebo prováděcí partneři. 71 % výdajů uskutečňují orgány členských států v rámci sdíleného řízení a 8 % je vynakládáno prostřednictvím pověřených subjektů v rámci nepřímého řízení.

Pro plnění svých povinností zavedla Komise účinný model záruky věrohodnosti a odpovědnosti a rovněž spolehlivý rámec vnitřní kontroly. V tomto rámci – dle potřeby ve spolupráci s členskými státy a pověřenými subjekty (na základě jejich povinností chránit rozpočet EU) – přijímají útvary Komise opatření k předcházení chybám, nesrovnalostem a podvodům, a pokud k chybám, nesrovnalostem a podvodům dojde, podnikají kroky k nápravě stavu. Kromě toho je Evropský úřad pro boj proti podvodům pověřen nezávislým vyšetřováním podvodů a korupce zahrnujících finanční prostředky EU a rozvíjením politik EU pro boj proti podvodům. V roce 2018 bylo také přijato nové finanční nařízení, které výrazně zjednodušuje finanční pravidla pro příjemce. Riziko z hlediska legality a správnosti finančních operací je nižší než 2 %. Cíl Komise týkající se „rizika při platbě“ s dopadem na příjmy a výdaje EU, které se odhaduje po provedení preventivních kontrol, avšak dříve, než byla uplatněna nápravná opatření, je zachovat riziko nižší než 2 % – a toho Komise v roce 2018 opět dosáhla. Celkově se „riziko při platbě“ odhaduje na 1,7 % celkových příslušných výdajů za rok 2018. Útvary Komise provádějí opatření pro ty segmenty, u nichž je riziko platby vyšší než 2 %. Víceletá povaha finančních programů EU umožňuje opravit chyby i roky po provedení plateb, a to až do uzavření programů. Útvary Komise odhadly, že celkové budoucí opravy budou činit 0,9 % celkových příslušných výdajů za rok 2018. V průběhu roku 2018 Komise získala zpět 3,2 miliardy EUR. Tyto finanční opravy a zpětně získané částky představují zásadní preventivní a nápravná opatření na ochranu rozpočtu EU. Cílem Komise při řízení rozpočtu EU je zajistit, aby po uzavření programu a po provedení všech ověření bylo zbývající „riziko při uzavření“ velmi nízké. Celkově Komise odhaduje, že se jedná o pouhých 0,8 % z celkových příslušných výdajů za rok 2018 – tj. méně než 1 %. V roce 2018 Evropský účetní dvůr vydal již druhý rok po sobě výrok s výhradami, a nikoli záporný výrok k legalitě a správnosti plateb v rámci rozpočtu EU na rok 2017. To potvrzuje, že bylo dosaženo značného pokroku a že podstatná část rozpočtu EU byla vyhodnocena jako bezchybná. Zintenzivnění boje proti podvodům Komise zastává pevnou a dlouhodobou linii nulové tolerance vůči podvodům. Revidovaná a posílená strategie Komise pro boj proti podvodům poskytuje pevný politický rámec pro prevenci, odhalování, vyšetřování podvodů a reakci na ně a přispívá k řádnému fungování útvarů Komise při ochraně finančních zájmů EU. Revidovaná strategie boje proti podvodům pomůže zajistit, aby byly útvary Komise plně připraveny na provádění víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Nová strategie zohledňuje důležitý vývoj právních předpisů EU v oblasti boje proti podvodům (např. zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce), jakož i nedávná zjištění Evropského účetního dvora týkající se řízení rizik podvodu v oblasti výdajů EU. Přijetí revidované strategie boj proti podvodům dále zlepší. Rovněž u návrhů týkajících se nových finančních programů Evropský úřad pro boj proti podvodům provedl ověření z hlediska možných podvodů. Nové finanční nařízení z roku 2018 posílilo řešení střetů zájmů a Komise předložila důležité návrhy na ochranu rozpočtu EU před všeobecnými nedostatky týkajícími se právního státu v členských státech, včetně podmínění pokračování plateb z EU dodržováním zásad právního státu. Byl dále posílen systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů. Tato opatření ochrání rozpočet EU v nadcházejících letech ještě účinněji. Řízení poskytuje přiměřenou jistotu a Komise přijímá celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU Na základě prvků pro budování záruky věrohodnosti, o které se opírá prohlášení schvalujících osob, poskytla každá pověřená schvalující osoba přiměřenou jistotu, že 1) informace obsažené v jejich výroční zprávě o činnosti podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti; 2) zdroje vyčleněné na činnosti byly použity k zamýšlenému účelu 3) zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací – dle potřeby podmíněné a) výhradou (výhradami) týkajícími se plné transparentnosti a dalších opatření. Bylo vydáno 40 výhrad – o dvě více než v loňském roce. Pro každou výhradu existuje akční plán, který má řešit příslušné nedostatky a zmírnit související rizika. Polovina výhrad se týká starších programů z období 2007–2013 a má velmi omezený finanční dopad. Na základě prohlášení o věrohodnosti, která vydaly pověřené schvalující osoby Komise, přijímá sbor komisařů politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU. Nový dlouhodobý rozpočet pro EU, která chrání, posiluje a brání Vedle práce na plnění rozpočtu byl rok 2018 rovněž rokem zahájení procesu vedoucího k novému víceletému finančnímu rámci Evropské unie. V květnu 2018 předložila Komise své návrhy na nový, moderní dlouhodobý rozpočet EU na období 2021–2027. Návrhy jsou koncipovány tak, aby naplňovaly politické priority, na nichž se dohodli vedoucí představitelé v Bratislavě a Římě. V rámci těchto návrhů by bylo posíleno financování v řadě oblastí, které jsou životně důležité pro budoucnost Evropy, včetně koordinované evropské reakce na výzvy v oblasti migrace, boje proti terorismu a organizované trestné činnosti, digitální transformace, opatření v oblasti klimatu, programů pro mladé lidi a výzkumu a inovací, a zároveň by bylo zajištěno, aby byly modernizovány tradiční politiky podporující klíčový unijní cíl, kterým je solidarita, a aby byla zachována smysluplná úroveň financování pro všechny členské státy a regiony z hlediska politiky soudržnosti.

Návrhy Komise se opírají o přezkum výdajů, komplexní posouzení poznatků ze stávajících i předchozích programů. Díky tomu byla Komise schopna navrhnout zásadní prvky modernizace: ·silné zaměření na evropskou přidanou hodnotu a potřebu zajistit odpovídající podporu pro nové a naléhavé priority, jako jsou výzkum a inovace, digitální ekonomika, mladí lidé, migrace a správa hranic, bezpečnost, obrana a vnější činnost, a větší důraz na udržitelnost, včetně ambicióznějšího cíle, pokud jde o začleňování oblasti klimatu, ·jednodušší a transparentnější strukturu budoucího rozpočtu, ·radikální snížení počtu programů a vytvoření nových integrovaných programů v oblastech, jako jsou investice do lidí, jednotný trh, strategické investice, práva a hodnoty a vnější činnost, jakož i větší důraz na součinnost mezi nástroji, ·zjednodušení pravidel financování s cílem omezit byrokracii pro příjemce a řídící orgány a větší zaměření na výkonnost a výsledky a ·pružnější rozpočet, aby bylo možné v rychle se měnícím světě rychle reagovat. Euroskupina dosáhla dohody o prvcích rozpočtového nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost eurozóny. Tento nástroj podpoří posílením odolnosti hospodářské a měnové unie soudržnost v rámci Unie. Všeobecně se rovněž uznává, že nový mechanismus, který má zajistit, aby obecné nedostatky týkající se právního státu nevedly k ohrožení rozpočtu, bude zásadním prvkem dohody o budoucím víceletém finančním rámci. Pokročilo se rovněž v práci na návrzích Komise na modernizaci příjmové stránky rozpočtu EU. Zajištění dohody o budoucím rámci je pro nadcházející měsíce vysokou prioritou a zároveň pokračuje úsilí o maximalizaci příspěvku stávajících finančních programů k prosperitě a bezpečnosti EU. Posílení správy a řízení Komise V listopadu 2018 přijala Komise soubor cílených opatření k posílení správy a řízení. Tato reforma posiluje zavedený a účinný model finanční odpovědnosti Komise, který je založen na jasném rozdělení odpovědnosti mezi úroveň politiky, orgánu a útvarů. Ústředním prvkem této reformy je racionalizace orgánů správy a řízení v rámci obecné odpovědnosti řídící rady na vysoké úrovni, které předsedá generální tajemník. Řídící rada bude zajišťovat dohled a strategické poradenství v oblastech, jako je přidělování lidských zdrojů, řízení rizik, strategické plánování a programování, ochrana údajů, bezpečnost a kontinuita činností, komunikační politika a politika v oblasti boje proti podvodům. Tato reforma rovněž zjednodušuje správu a řízení informačních technologií a bezpečnostní situace, posiluje řízení rizik orgánu a vyjasňuje úlohu výboru pro pokrok v oblasti auditu. VÝROČNÍ ZPRÁVA ZA ROK 2018 O ŘÍZENÍ A VÝKONNOSTI Úvod Výroční zpráva za rok 2018 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU je hlavním příspěvkem Komise ke každoročnímu procesu rozpočtového absolutoria ( ), v jehož rámci Evropský parlament a Rada kontrolují plnění rozpočtu EU. Komise přikládá velký význam zajištění toho, aby byl rozpočet EU řízen odpovědně a správně, a spolupráci se všemi zúčastněnými stranami s cílem zajistit, aby rozpočet EU v praxi přinášel hmatatelné výsledky. Zpráva nabízí přehled nejnovějších informací o výkonnosti rozpočtu. Obsahuje rovněž podrobné údaje o otázkách souvisejících s řízením a ochranou rozpočtu EU. Tato zpráva má následující dva hlavní oddíly. Oddíl 1 za pomoci příkladů popisuje, jak rozpočet EU podporuje politické priority EU. Poskytuje nejnovější dostupné údaje o výsledcích, jichž bylo dosaženo do konce roku 2018. Tyto vykazované údaje vychází z informací z výročních zpráv o činnosti za rok 2018, které vypracovaly všechny útvary Komise, a z dalších zdrojů, jako jsou programová prohlášení, hodnotící zprávy, studie a zprávy o provádění programů EU. Ústřední otázkou tohoto oddílu je to, zda je rozpočet EU využíván co nejlépe k dosažení hmatatelných výsledků pro všechny Evropany. Toto Komise nemůže zajistit sama – jde o společnou odpovědnost sdílenou s členskými státy, regiony, nevládními organizacemi, příjemci a všemi subjekty zapojenými do plnění rozpočtu EU. Tento oddíl zahrnuje hodnocení ( ) financí EU na základě dosažených výsledků. Další informace o výkonnosti jsou k dispozici v programových prohlášeních a v přehledu výkonnosti programů, který Komise zveřejňuje společně s návrhem ročního rozpočtu. Oddíl 2 podává zprávu o vývoji ve vztahu k vnitřní kontrole, finančnímu řízení a ochraně rozpočtu EU. Tento oddíl vychází také z výročních zpráv o činnosti zpracovaných každým z útvarů Komise, v nichž je podrobně popsáno prostředí vnitřní kontroly a související otázky. Jestliže se v průběhu roku objevily problémy, zpráva popisuje, jak se s nimi útvary Komise vypořádaly. Tento oddíl shrnuje informace o: ·o řízení rizik legality a správnosti, ·řízení nákladové efektivnosti kontrol a revidování strategií boje proti podvodům, ·ochraně rozpočtu EU a ·věrohodnosti údajů o řízení poskytovaných sboru komisařů.

Věrohodnost údajů o řízení od všech útvarů a věrohodnost údajů získaná na základě vnitřního auditu tvoří základ pro celkový závěr této zprávy. Tento závěr umožňuje Komisi přijetím zprávy převzít celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU pro rok 2018. Výroční zpráva za rok 2018 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU je součástí širšího balíčku integrovaného souboru finančních zpráv a zpráv o odpovědnosti ( ). Ten zahrnuje rovněž roční účetní závěrku ( ), dlouhodobou prognózu budoucích příchozích a odchozích toků( ) pro příštích pět let, zprávu o interních auditech ( ) a zprávu o opatřeních v návaznosti na ( ) udělení absolutoria. Oddíl 1

Výkonnost a výsledky Tvorba přidané hodnoty z každého vynaloženého eura má pro Komisi klíčový význam. Předseda Juncker vytyčil směr na začátku svého mandátu: „Nestačí přidělovat peníze moudře. Budeme muset dělat více s méně penězi. Musíme z rozpočtu dostat to nejlepší a peníze vynakládat chytře. […] Lidé chtějí, abychom dosahovali výsledků. Chtějí také vědět, jak utrácíme peníze daňových poplatníků.“ ( ) Rozpočet EU se zaměřuje na oblasti, v nichž může sdílení zdrojů pro řešení společných výzev všech Evropanů přinést výsledky, kterých by nebylo možné dosáhnout účinně či efektivně na úrovni členských států. To platí v rozmanitých oblastech, jako je přeshraniční infrastruktura, správa vnějších hranic, rozsáhlé vesmírné projekty a celoevropský výzkum. Důraz na přidanou hodnotu EU je ústředním bodem návrhů, které Komise předložila pro víceletý finanční rámec na období 2021–2027. Tento oddíl začíná přehledem rozpočtu EU a jeho výkonnostního rámce. Další část shrnuje, jak současný a budoucí dlouhodobý rozpočet přispívá k politické agendě EU, kterou stanovili vedoucí představitelé v Bratislavě, Římě a v Sibiu, jakož i k mezinárodním prioritám, jako jsou cíle v oblasti klimatu a cíle OSN týkající se udržitelného rozvoje. Následně tento oddíl představuje nejnovější informace o výsledcích dosažených s rozpočtem EU až do konce roku 2018. Struktura informací odpovídá okruhům stávajícího víceletého finančního rámce. Zpráva rovněž popisuje, jak tyto programy přispívají k plnění politických priorit Junckerovy komise. Typ vykazovaných údajů závisí na úrovni zralosti programů počínaje vstupními údaji a konče výsledky výdajů z počátku tohoto období. Závěrečná hodnocení dopadů programů ještě nejsou k dispozici, a proto bude předložení konečných výkazů možné až v pozdější fázi. Zpráva uvádí informace o oblastech, v nichž výkonnost nedosahuje očekávání nebo v nichž byly prostřednictvím hodnocení a auditu zjištěny nedostatky v návrhu programů. Tyto informace slouží jako vstupní údaje pro prováděcí rozhodnutí o stávajících finančních programech a rovněž pro zákonodárce, kteří vypracovávají budoucí dlouhodobý rozpočet. Rozpočet EU zaměřený na výsledky Rozpočet EU Rozpočet EU je klíčovým nástrojem provádění evropských politik a priorit. Na rozdíl od vnitrostátních rozpočtů se rozpočet EU zaměřuje především na podporu strategických investic ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a na využití svého pákového efektu k podněcování investic z jiných veřejných a soukromých zdrojů. Doplňuje vnitrostátní rozpočty s cílem řešit společné problémy, s nimiž se potýkají členské státy, a vytvářet příležitosti pro EU jako celek. Finanční programy EU v některých případech řídí přímo Komise, například v oblasti výzkumu, nebo jsou řízeny společně s členskými státy (sdílené řízení), například v oblasti politiky soudržnosti. Přibližně dvě třetiny rozpočtu EU jsou řízeny v rámci sdíleného řízení. EU používá inovativní finanční nástroje jako inteligentní metodu využití rozpočtových zdrojů EU. Inovační finanční nástroje přitahují finanční prostředky od jiných veřejných nebo soukromých investorů pro ekonomicky životaschopné projekty v oblastech, kde se vyskytují selhání trhu nebo investiční mezery. K příkladům patří odvětví s vysokým hospodářským růstem nebo inovativní podnikatelské činnosti. Skutečnost, že EU investuje rizikový kapitál do určitého fondu nebo pokrývá část rizika spojeného s určitým druhem projektů, může ostatním investorům přinést větší jistotu a povzbudit je, aby investovali spolu s EU. Předními příklady takových finančních nástrojů jsou nástroje pro úvěrové záruky a kapitálový nástroj pro růst v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků. Finanční nástroje jsou používány i v rámci jiných programů EU, jako je Horizont 2020, program EU pro zaměstnanost a sociální inovace, program Kreativní Evropa, Nástroj pro propojení Evropy a v rámci programů vnější politiky EU. Výkonnostní rámec pro rozpočet EU Solidní výkonnostní rámec pro rozpočet EU je nezbytným předpokladem pro zaměření na výsledky a řádné řízení programů EU. Pro víceletý finanční rámec na období 2014–2020 byly jako nový povinný prvek v právním základu všech finančních programů zahrnuty výkonnostní rámce. To vedlo k důraznějšímu zaměření na výsledky v celém rozpočtu. Tyto výkonnostní rámce obnáší vymezení jasných a měřitelných cílů, ukazatelů a rovněž nezbytných ujednání o monitorování, výkaznictví a hodnocení. Ukazatele v těchto rámcích spolu s dalšími zdroji kvalitativních a kvantitativních informací o výkonnosti, jako jsou hodnocení, poskytují spolehlivý základ pro posuzování výkonnosti programu a pokroku při plnění dohodnutých cílů. Kromě toho pomáhají předcházet problémům v provádění programu a řešit je, pokud nastanou. Během prvních let provádění programu jsou informace o výkonnosti založeny na vstupech (tj. finančních zdrojích přidělených konkrétnímu programu) a postupně i na výstupech (tj. na přímých výstupech z určitého projektu). Tento typ informací poskytuje dobrou prvotní představu o tom, jak a kde je rozpočet EU čerpán. Během provádění programu jsou postupně k dispozici informace o výsledcích a v menší míře o dlouhodobějším dopadu výdajů. Aby byly evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy) více zaměřeny na výkonnost, je zaveden mechanismus s výkonnostní rezervou. Tato rezerva bude v roce 2019 uvolněna na programy, které dosáhly svých předem stanovených milníků do konce roku 2018. V případě programů a priorit, které svých milníků nedosáhly, budou zdroje přerozděleny na jiné priority. Vedle výkonnostního rámce i audity prováděné interními a externími auditory pomáhají zlepšit výkonnost programů a rovněž účinnost a účelnost operací, systémů řízení a postupů subjektů a institucí, které řídí fondy EU. Auditní činnost rovněž pomohla Komisi zlepšit kvalitu jejích zpráv o výkonnosti. Nedávná doporučení Evropského účetního dvora vedla k vyváženějšímu podávání zpráv ve výročních zprávách o činnosti, přičemž bylo věnováno více pozornosti nastalým problémům, většímu zaměření na spolehlivost a kvalitu údajů a jasnějšímu vysvětlení toho, jak byly údaje o výkonnosti využity ke zlepšení výkonnosti. Návrhy nového, moderního a cíleného dlouhodobého rozpočtu, úzce zaměřené na politické priority Útvary Komise provedly v letech 2017 a 2018 komplexní přezkum výdajů rozpočtu EU, který stanovil důkazy a analytické základy návrhů Komise týkajících se budoucího víceletého finančního rámce a doprovodných odvětvových programů. Účelem přezkumu bylo určit prvky současných programů, které osvědčily svou hodnotu a měly by být v budoucích finančních programech zopakovány nebo rozšířeny. Přezkum také určil oblasti, v nichž je třeba provést reformu, aby bylo možné plně využít potenciálu rozpočtu EU. Jednalo se o následující oblasti: i) zaměření na přidanou hodnotu EU; ii) zefektivnění rozpočtu a využití synergií mezi programy; iii) zjednodušení a řádné finanční řízení; iv) flexibilita a schopnost reagovat na krize; v) zaměření na výkonnost; a vi) soudržnost s hlavními politickými cíli a hodnotami. Komise se v těchto návrzích stále více zaměřovala na evropskou přidanou hodnotu výdajů EU. Návrhy obsahují rovněž opatření ke zlepšení celkového výkonnostního rámce, například zefektivněním počtu programů a zlepšením jejich vzájemné spolupráce, vytvořením větší flexibility a použitím menšího počtu kvalitnějších ukazatelů ke sledování a vykazování výkonnosti programů.

Rozpočet EU odráží společně dohodnuté priority EU a ukazuje, jak je lze realizovat. Politický program, který vytyčili vedoucí představitelé v Bratislavě a v Římě, představuje plán pro budoucí dlouhodobý rozpočet, který Komise navrhla ( ) v květnu 2018 a který se týká období let 2021–2027. Návrhy modernizují rozpočet, neboť výrazně podporují financování v několika klíčových strategických oblastech. Od inovací po digitální ekonomiku, od odborné přípravy a zaměstnanosti pro mladé lidi až po opatření v oblasti klimatu a životního prostředí, od migrace a správy hranic až po bezpečnost, obranu a vnější činnost bude rozpočet investovat tam, kde to má skutečně smysl. Příští dlouhodobý rozpočet by měl také být jednodušší a transparentnější, aby z něj mohly zúčastněné strany co nejvíce těžit. Tento požadavek vyjádřily nejen Evropský parlament a Rada, ale i příjemci finančních prostředků. Komise jim naslouchala a nyní navrhuje rozpočet radikálně zjednodušit. Hlavní prvky příštího rozpočtu EU: Více finančních prostředků pro prioritní oblasti Nový mechanismus na ochranu rozpočtu EU před finančními riziky spojenými s právním státem Intenzivní zaměření na evropskou přidanou hodnotu a na výkon Méně byrokracie pro příjemce Flexibilnější a akceschopnější rozpočet s jasnější a jednodušší strukturou Rozpočet EU a strategie Evropa 2020 Současný dlouhodobý rozpočet je navržen tak, aby přispěl ke strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Cíle jsou společnou odpovědností EU a jejích členských států a jejich dosažení vyžaduje kombinaci několika politických nástrojů, včetně rozpočtu EU a vnitrostátních rozpočtů. Ke sledování hlavních cílů strategie Evropa 2020 Komise používá devět ukazatelů ( ). Informace o pokroku jsou pravidelně aktualizovány a zveřejňovány na internetové stránce Eurostatu. Níže uvedená tabulka představuje aktuální dostupné údaje pro tyto ukazatele. Členské státy postupně naplňují cíle, které si stanovily před devíti lety ve strategii Evropa 2020. Celkově se EU blíží dosažení cílů v oblasti vzdělávání, energetiky, klimatu a zaměstnanosti. Čtrnáct členských států již dosáhlo svých vnitrostátních cílů, pokud jde o snížení míry předčasných odchodů ze vzdělávání a zvýšení podílu osob s terciárním vzděláním. Jedenáct členských států již dosáhlo podílu energie z obnovitelných zdrojů, který odpovídá jejich vnitrostátnímu cíli pro rok 2020. Co se týče zaměstnanosti, je EU za předpokladu, že bude pokračovat stávající trend, na dobré cestě k dosažení cíle 75% zaměstnanosti do roku 2020, přičemž sedm členských států již dosáhlo svých vnitrostátních cílů. Vzhledem k vážným dopadům krize na zaměstnanost se jedná o pozoruhodný úspěch. Počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením však dosáhl maxima v roce 2012 a od té doby klesl zhruba na úroveň z období před krizí. V důsledku toho je pravděpodobné, že cíl v roce 2020 nebude dosažen. Podobně je v nedohlednu cíl investovat 3 % hodnoty hrubého domácího produktu do výzkumu a vývoje a jeho splnění si vyžádá velké úsilí. Příspěvek ke strategii Evropa 2020 by neměl být omezen na jediný program. Měl by být posuzován jako vzájemně se posilující přínos rozpočtu EU jako celku. Celkově se odhaduje, že v roce 2018 bylo se strategií Evropa 2020 spojeno 59 % rozpočtových závazků EU. Cíle strategie Evropa 2020 pro EU Údaje za rok 2010 Poslední dostupné údaje V roce 2020, na základě posledních trendů 1. Zvýšení míry zaměstnanosti obyvatelstva ve věku 20–64 let alespoň na 75 % 68,6 % 73,5 % (3. čtvrtletí 2018) Cíle pravděpodobně bude dosaženo 2. Zvýšení kombinovaných veřejných a soukromých investic do výzkumu a vývoje na 3 % hrubého domácího produktu 1,93 % 2,07 % (2017) Cíle pravděpodobně nebude dosaženo 3a. Snížení emisí skleníkových plynů oproti roku 1990 alespoň o 20 % Snížení o 14,2 % Snížení o 22 % Cíle pravděpodobně bude dosaženo 3b. Zvýšení podílu, který na konečné spotřebě energie zaujímá energie z obnovitelných zdrojů, na 20 % 12,5 % 17,5 % (2017) Cíle pravděpodobně bude dosaženo 3c. Pokrok při plnění 20% cíle v oblasti energetické účinnosti () 11,8 % (vzdálenost od cíle na rok 2020 pro spotřebu primární energie) 5,3 % (2017) Cíle pravděpodobně bude dosaženo 4a. Snížení podílu osob (ve věku 18–24 let), které předčasně ukončily školní docházku a odbornou přípravu, na méně než 10% 13,9 % 10,6 % (2017) Cíle pravděpodobně bude dosaženo 4b. Zvýšení podílu obyvatelstva ve věku 30–34 let s dokončeným terciárním vzděláním alespoň na 40 % 33,8 % 39,9 % (2017) Cíle pravděpodobně bude dosaženo 5. Snížení počtu osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením nejméně o 20 milionů Zvýšení o 1,4 milionu (ve srovnání s výchozím rokem 2008) Snížení o 5,2 milionu v roce 2017 (ve srovnání s výchozím rokem 2008) Cíle pravděpodobně nebude dosaženo Tabulka: Pokrok v plnění cílů strategie Evropa 2020 Zdroj: COM(2019) 150 final, 27. února 2019. Průřezové výdaje na opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti Rozpočet EU je také důležitým nástrojem pro plnění průřezových cílů politik, jako jsou opatření v oblasti klimatu a biologická rozmanitost. S cílem zareagovat na výzvy a investiční potřeby týkající se změny klimatu se EU rozhodla, že nejméně 20 % jejího rozpočtu na období 2014–2020 (až 200 miliard EUR za celé období) by mělo být vynaloženo na opatření související se změnou klimatu. Tento přístup je označován jako „začleňování opatření v oblasti klimatu“. Pro dosažení tohoto výsledku jsou do všech významných výdajových programů EU, zejména do regionálního rozvoje a Fondu soudržnosti, do energetiky, dopravy, výzkumu a inovací, společné zemědělské politiky a rozvojové politiky EU, začleňována opatření pro zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jejím dopadům. Odhady výdajů souvisejících s oblastí klimatu jsou každoročně monitorovány pomocí klimatických ukazatelů EU, které byly převzaty z „ukazatelů z Ria“ Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj. V roce 2018 činila tato částka více než 32 miliard EUR, tj. 20,7 % () rozpočtu na rok 2018. Celková kumulativní částka pro začleňování opatření v oblasti klimatu do konce roku 2018 přesáhla 141 miliard EUR. Podle posledních odhadů () bude částka za celé programové období činit 210 miliard EUR (19,7 %). Graf: Začleňování opatření v oblasti klimatu v roce 2018. Všechny částky v grafu jsou v milionech EUR. Zdroj: Evropská komise. EU rovněž vynakládá soustředěné úsilí na podporu biologické rozmanitosti. Související výdaje byly vyšší než 13 miliard EUR, tj. 8,5 % ( ) rozpočtu na rok 2018. Tyto finanční prostředky mají omezit a zvrátit snižování biologické rozmanitosti v EU, a významně tak přispět k cílům strategie Evropa 2020 v oblasti udržitelného růstu.

Rozpočet EU a cíle udržitelného rozvoje přijaté OSN Cíle udržitelného rozvoje představují plán pro dosažení lepší a udržitelnější budoucnosti pro všechny. Zabývají se globálními výzvami, před nimiž stojíme, včetně problémů souvisejících s chudobou, nerovností, klimatem, zhoršováním stavu životního prostředí, prosperitou, mírem a spravedlností. OSN přijala tyto cíle v září 2015 jako součást své Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. Tato agenda poskytla celosvětovému úsilí o dosažení udržitelného rozvoje nový impuls. EU hrála při utváření Agendy 2030 důležitou roli prostřednictvím veřejných konzultací, dialogu s partnery a podrobného výzkumu. EU je odhodlána hrát aktivní úlohu pro maximalizaci pokroku směrem k cílům udržitelného rozvoje, jak je uvedeno v jejím sdělení ( ) „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti“. Cíle udržitelného rozvoje jsou pevně zakotveny v evropských smlouvách a začleněny do všech jejích programů, odvětvových politik a iniciativ. EU každoročně pokračuje v úsilí dosahovat cílů udržitelného rozvoje prostřednictvím svých politických a regulačních nástrojů a hraje klíčovou úlohu při podpoře, koordinaci a doplňování politik členských států, a to i finančně z rozpočtu EU. Programová prohlášení z roku 2018 zdůraznila zejména nejnovější a nejvíce relevantní iniciativy, které přispívají k cílům udržitelného rozvoje, i když často nepřímým a nevyčíslitelným způsobem. Tyto prvky jsou poskytovány pro informační účely a nepředstavují oficiální zprávy o příspěvku z rozpočtu EU na cíle udržitelného rozvoje. Vzhledem k tomu, že cíle jsou vzájemně propojeny, mnoho činností EU může přispět hned k několika z nich. Rozpočet EU na rok 2018 Rok 2018 byl pátým rokem provádění víceletého finančního rámce na období 2014–2020. Pro rozpočet na rok 2018 byly stanoveny dvě konkrétní priority. Jednou z nich byla evropská reakce na nové výzvy vyplývající z komplikovaného geopolitického prostředí, od řízení migrace až po ochranu vnějších hranic EU a bezpečnost jejích občanů. Druhou byly strategické investice a udržitelný růst na podporu hospodářské soudržnosti a vytváření pracovních míst, zejména pro mladé lidi. ( ) Podrobnější informace o pokroku, jehož bylo dosaženo v rámci programů u konkrétních ukazatelů a cílů, jsou k dispozici v přehledu výkonnosti programů ( ), což je výtah z programových prohlášení připojených k návrhu rozpočtu. Graf: Rozpočet EU na rok 2018, prostředky na závazky, podle jednotlivých rozpočtových okruhů. Všechny částky jsou v milionech EUR. Zdroj: Evropská komise. V roce 2018 činila celková výše závazků plněných z rozpočtu EU, včetně opravných rozpočtů, 160 miliard EUR ( ). Zhruba polovina z toho (50 % neboli 77,5 miliardy EUR) byla přidělena okruhu 1 „Inteligentní růst podporující začlenění“ rozdělenému na okruh 1A „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ (28 %) a okruh 1B „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ (72 %). Okruh 2 „Udržitelný růst: přírodní zdroje“ byl druhou největší oblastí rozpočtu s částkou 58,8 miliardy EUR, která představovala 37 %. Částka 3,5 miliardy EUR byla přidělena rozpočtovému okruhu 3 „Bezpečnost a občanství“, a to i na posílení vnějších hranic Unie a na řešení uprchlické krize a nelegální migrace. 10,4 miliardy EUR bylo přiděleno na akce mimo EU a 9,5 miliardy EUR bylo vynaloženo na správu orgánů EU. V roce 2018 bylo přijato šest návrhů opravných rozpočtů. Kromě standardních úprav na straně příjmů byly přijaty dva návrhy opravného rozpočtu k uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie. Tato zpráva popisuje četné případy, kdy tento fond podporuje země EU zasažené přírodními katastrofami a pomáhá jim při rychlém zotavení. Byly zapotřebí další úpravy příspěvku z rozpočtu EU pro nástroj pro uprchlíky v Turecku. Zahrnovaly zrušení rezervy pro podporu Turecka z nástroje předvstupní pomoci a posílení evropského nástroje sousedství pro financování dodatečných opatření, např. v souvislosti s migrační trasou přes centrální Středomoří.



Díky prostředkům z rozpočtu EU je možné realizovat politické priority. EU proto směřuje peníze tam, kde jsou zapotřebí. Rozpočet EU na rok 2018, rozpočet pro všechny, vytvořil více pracovních míst, více růstu a více investic.



Seznam programů uvedených v této zprávě Program Horizont 2020 Euratom Projekt ITER

Evropský fond pro strategické investice Nástroj pro propojení Evropy Konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků Program ERASMUS+ Evropský sbor solidarity Zaměstnanost a sociální inovace (EaSI) Vesmír (Copernicus, Galileo a evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací) Evropský program rozvoje obranného průmyslu Clo 2020 Program Fiscalis 2020 Program Hercule III Program Pericles 2020 Informační systém pro boj proti podvodům () ISA2 – Řešení interoperability a společné rámce pro evropské orgány veřejné správy, podniky a občany Evropský statistický program Programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v Bulharsku, na Slovensku a v Litvě Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti Evropský sociální fond Fond evropské pomoci nejchudším osobám Evropský zemědělský záruční fond

Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova Evropský námořní a rybářský fond Regionální organizace pro řízení rybolovu a dohody o rybolovu LIFE – Program pro životní prostředí a oblast klimatu Azylový, migrační a integrační fond Fond pro vnitřní bezpečnost Program Zdraví Potraviny a krmiva Program Spotřebitelé Kreativní Evropa Program Práva, rovnost a občanství Program Spravedlnost Program „Evropa pro občany“ Mechanismus civilní ochrany EU Nástroj předvstupní pomoci Evropský nástroj sousedství Nástroj pro rozvojovou spolupráci (DCI) Evropský fond pro udržitelný rozvoj (EFSD) Program humanitární pomoci EU Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU

Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva Společná zahraniční a bezpečnostní politika Nástroj přispívající ke stabilitě a míru Nástroj partnerství pro spolupráci s třetími zeměmi Spolupráce s Grónskem Nástroj finanční podpory na posílení hospodářského rozvoje společenství kyperských Turků Nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti Nástroj pro uprchlíky v Turecku Záruční fond pro vnější vztahy Mechanismus civilní ochrany EU Rezerva na pomoc při mimořádných událostech Nástroj pružnosti Fond solidarity EU Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci



Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (rozpočtový okruh 1A) Když předseda Juncker na začátku funkčního období vytyčil své politické hlavní směry, prohlásil: „Mou první prioritou ve funkci předsedy Komise bude posílit konkurenceschopnost Evropy a podporovat investice v zájmu tvorby pracovních míst.“ Komise splnila svůj slib zvýšit počet lidí v pracovním procesu. Práci dnes má nejvíce Evropanů v historii, od roku 2014 bylo vytvořeno 12,4 milionu nových pracovních míst, nezaměstnanost se snížila na 6,8 % a nezaměstnanost mladých lidí (14 %) se vrátila na úroveň roku 2008. Investice se téměř vrátily na svou úroveň před krizí a veřejné finance se z hlediska míry zadluženosti a schodku zlepšily. Rozpočet EU k těmto úspěchům zásadně přispěl a je životně důležitým zdrojem investic pro celou Evropu. Na programy v oblasti konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost (závazky v okruhu 1A) byla v roce 2018 vyčleněna částka ve výši 22 miliard EUR, což představuje téměř 14 % celkových ročních rozpočtových výdajů. Tato zpráva se nejprve zabývá programy pro výzkum a inovace (rámcový program Horizont 2020, Euratom a ITER). Následují programy zaměřené na strategické investice (Evropský fond pro strategické investice, Nástroj pro propojení Evropy pro rozvoj transevropských sítí v oblasti dopravy, energetiky a digitálního odvětví) a programy, které podporují jednotný trh (konkurenceschopnost, boj proti podvodům, fiskální koordinace). Program Erasmus+, program pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport, umožnil přibližně 600 000 mladých lidí a 190 000 pracovníků vzdělávacích institucí a organizací pro práci s mládeží účast na vzdělávacích činnostech.

Graf: Hlavní programy financované v roce 2018 v rámci okruhu 1A, Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost. Všechny částky jsou v milionech EUR. Kategorie „ostatní programy“ zahrnuje mimo jiné jadernou bezpečnost a vyřazování jaderných zařízení z provozu, oblast cel, program Fiscalis a boj proti podvodům, projekty v oblasti energetiky na podporu hospodářského oživení, decentralizované agentury, ostatní činnosti a programy, pilotní projekty a přípravné akce, akce financované na základě výsad Komise a zvláštních pravomocí svěřených Komisi. Zdroj: Evropská komise. Budoucí prosperita Evropy závisí na investičních rozhodnutích přijatých dnes. Pokud jde o příští víceletý finanční rámec, Komise navrhla zvýšit investice do klíčových oblastí, jako jsou výzkum, strategická infrastruktura a digitální transformace. Programy v rámci tohoto rozpočtového okruhu přispívají především k prioritám Junckerovy Komise v oblastech „zaměstnanost, růst a investice“, „jednotný digitální trh“, „energetická unie a klima“ a „hlubší a spravedlivější hospodářská a měnová unie“. Jádro diskusí o strategickém programu pro budoucnost představuje zlepšení konkurenceschopnosti a posílení udržitelných pracovních míst a růstu. Program Horizont 2020 Cíle programu Horizont 2020, rámcový program EU pro výzkum a inovace, je největším nadnárodním programem financování výzkumu a inovací na světě. Jedná se také o dosud největší program EU v oblasti výzkumu a inovací, který má k dispozici finanční prostředky ve výši téměř 80 miliard EUR na dobu více než sedmi let (2014 až 2020). Kromě toho program Horizont 2020 aktivoval soukromé finanční prostředky ve výši přibližně 13 miliard EUR a prostřednictvím dluhového financování mobilizoval 29,6 miliardy EUR. Program má ústřední úlohu při zajištění společného strategického rámce pro financování výzkumu a inovací v EU. Jeho cílem je zajistit, aby Evropa vytvářela vědu a technologii světové úrovně, odstranit překážky pro inovace a usnadnit spolupráci veřejného a soukromého sektoru při řešení hlavních problémů, kterým naše společnost čelí. Podpora výzkumu a inovací ze strany EU přidává hodnotu podněcováním spolupráce výzkumných týmů napříč zeměmi a mezi jednotlivými obory, která je při činění průlomových objevů nezbytná. Umožňuje EU uskutečňovat priority, jako je Pařížská dohoda o změně klimatu. Obecným cílem tohoto programu je vybudovat v celé EU společnost a hospodářství založené na znalostech a inovacích a zároveň přispět k udržitelnému rozvoji. Specifické cíle jsou následující: vytváření excelentní vědy a rozšiřování účasti posílení vedoucího postavení evropského průmyslu řešení společenských výzev podpora vědy se společností a pro společnost Provádění a nejnovější výsledky Do konce roku 2018 bylo v rámci programu Horizont 2020 uzavřeno 679 výzev k předkládání návrhů. Příjemci na tyto výzvy reagovali ve vysokém počtu a předložili téměř 192 000 způsobilých návrhů s požadovaným celkovým finančním příspěvkem EU ve výši 290 miliard EUR. Z těchto návrhů jich bylo k financování vybráno 23 250, což znamená, že celková míra úspěšnosti způsobilých úplných návrhů v prvních pěti letech činila 12 %. Do konce prosince 2018 bylo podepsáno celkem 21 599 grantových dohod s rozpočtovým přídělem na financování z EU ve výši 39 miliard EUR. Předpokládá se, že tento příděl ještě vzroste, protože některé granty z výzev roku 2018 budou podepsány až v roce 2019. Byly objeveny nové planety. Bylo dosaženo významného pokroku v léčbě rakoviny. Je k dispozici 1,6 milionu dávek očkovací látky proti viru Ebola. Byla vyvinuta baterie, která je stokrát výkonnější než běžná baterie. V našich městech se testují nové technologie ukládání energie na základě vodíkových palivových článků. Dopad programu v konečném důsledku závisí na šíření a využívání údajů a výsledků výzkumu a inovací. Z tohoto důvodu byl pracovní program dále upraven, aby se zvýšila dostupnost těchto údajů a výsledků. V roce 2018 byly rovněž zavedeny iniciativy na podporu tržně využitelných inovací, zejména pilotní projekt Evropské rady pro inovace s rozpočtem ve výši 2,7 miliardy EUR. Tisíce projektů programu Horizont 2020 mají přímý a hmatatelný dopad Kvantové technologie Kvantové technologie využívají vlastnosti kvantových efektů (interakce molekul, atomů, a dokonce ještě menších částic známých jako kvantové objekty) k vytvoření praktických aplikací v mnoha různých oblastech. V říjnu 2018 byla zahájena „stěžejní kvantová iniciativa“. Jedná se o jednu z nejambicióznějších dlouhodobých a rozsáhlých iniciativ Evropské komise v oblasti výzkumu a inovací, která zahrnuje více než 5 000 výzkumných pracovníků. Jejím cílem je dostat evropský výzkum na špičku druhé kvantové revoluce a nastartovat konkurenceschopný evropský průmysl v oboru kvantových technologií, což zajistí transformační pokrok ve vědě, průmyslu a společnosti. Kosmická technologie Kosmická technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a Evropa díky nim může sledovat své strategické zájmy. Malé a lehké družice mají zásadní význam pro zlepšení konektivity založené na vesmírném propojení, internetových služeb, zobrazování zemského povrchu a určování polohy na Zemi. Z toho důvodu EU vypsala cenu v hodnotě 10 milionů EUR za inovativní a komerčně životaschopné řešení, které nabídne nízkonákladové služby související s vypouštěním lehkých družic. Tato cena přispěje k cílům kosmické strategie Komise pro Evropu , jejímž cílem je posílit autonomii Evropy v přístupu k vesmíru a povzbudit rozvoj komerčních trhů s nízkonákladovými službami souvisejícími s vypouštěním družic. Řešení evropské veřejné dopravy Do roku 2050 budou ve městech žít dvě třetiny světového obyvatelstva. V mnoha městech představuje zásadní problém znečištění působené silniční dopravou, osobní vozidla však nelze zcela odstranit. Vozidla bez řidiče změní náš život, stejně jako jej kdysi změnily parní vlaky a motorová vozidla. AVENUE je projekt financovaný EU v rámci programu Horizont 2020, který byl zahájen dne 1. května 2018. Projekt AVENUE prokazuje hospodářský, environmentální a sociální potenciál autonomních vozidel (jak pro podniky, tak pro veřejnost dojíždějící za prací) a současně posuzuje bezpečnost vozidel v silničním provozu. Fotografie: © Evropská unie Jednou z bezuhlíkových metod, která se nyní testuje ve městech v celé Evropě, je vozový park autobusů s vodíkovými palivovými články. Jedná se o běžné autobusy, které jsou však napájeny elektrickou energií vyrobenou pomocí technologie palivových článků, kterou průmysl vyvinul za podpory z EU. Tyto články potřebují pouze vodík a vzduch a emitují neškodnou vodní páru. Společný podnik pro palivové články a vodík vyčlenil značné zdroje na zdokonalení procesu elektrolýzy, a díky tomu je nyní Evropa světovou jedničkou v oblasti klíčové technologie – protonově výměnné membrány. V současnosti vznikají po celé Evropě ekologické závody na výrobu vodíku. Ve švédském Göteborgu prokázali partneři projektu proveditelnost a potenciál „vnitřní“ autobusové zastávky, která poskytuje pohodlí a úkryt před povětrnostními vlivy. Znamená to, že v budoucnu by jako autobusová zastávka mohla fungovat i specifická místa jako knihovna, nemocnice nebo nákupní centrum. Revoluční změny v návrhu, provozu a údržbě autobusů zásadním způsobem změní způsob, jakým využíváme veřejnou dopravu. První snímek černé díry EU podpořila několik let výzkumu a dosud nebývalou mezinárodní spolupráci vědců, kteří vytvořili sítě teleskopů, tzv. „konsorcium Event Horizon Telescope“. Byli tak schopni získat první snímek černé díry pomocí pozorování sítě teleskopů „Event Horizon Telescope“. Snímek ukazuje zářící prstenec, který vzniká ohybem světla v silném gravitačním poli v okolí černé díry, jež má 6,5miliardkrát větší hmotnost než Slunce. Tento dlouho očekávaný snímek poskytuje nejpřesvědčivější důkaz existence superhmotných černých děr a otevírá nové okno do studia černých děr, jejich horizontů událostí a gravitace. Fotografie: © Event Horizon Telescope (EHT) Collaboration. licence Creative Commons Attribution (CC-BY), 2018 Posouzení a hodnocení Průběžné hodnocení z roku 2017 ( ) zdůraznilo, že program Horizont 2020 je velmi atraktivní a významný program financování výzkumu. Tato atraktivita a trvalý význam však vedly k nadměrné poptávce. Při hodnocení byla zjištěna pouze 11,6% míra úspěšnosti ve srovnání s 18,5 % u předcházejícího sedmého rámcového programu. K financování všech návrhů nezávisle hodnocených jako přesahující přísný práh kvality by bylo zapotřebí dalších 62,4 miliardy EUR. Náklady ušlé příležitosti z hlediska plýtvání zdroji u žadatelů, kteří předloží vysoce kvalitní, ale neúspěšné projekty, se odhadují na 636 milionů EUR ročně ( ). Průběžné hodnocení rovněž navrhovalo možná další zjednodušení programu. Evropský účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 28/2018 ( ) potvrdil, že program Horizont 2020 dosáhl značného pokroku, pokud jde o zjednodušení oproti sedmému rámcovému programu. Snížila se administrativní zátěž subjektů, které žádají o granty na výzkum a tyto granty spravují, a do nového návrhu programu Horizont Evropa byly začleněny další návrhy na zjednodušení. Hlavním rysem nové generace programů je zjednodušení pravidel financování v novém víceletém finančním rámci. Například „financování jednorázovou částkou“ by umožnilo platbu založenou na dosažení dohodnutých cílů, a nikoli na způsobilých nákladech. Toto zjednodušení by usnadnilo administrativu a snížilo by riziko chyb. Uvedená metoda byla vyzkoušena v pilotních výzvách v roce 2018 a testování bude pokračovat i v roce 2019. V roce 2018 Komise navrhla balíček politik pro budoucí rámcový program pro výzkum a inovace nazvaný Horizont Evropa ( ). Ten Evropě pomůže udržet se na čele celosvětového výzkumu a inovací. Jak bylo zdůrazněno ve zprávě ( ) skupiny na vysoké úrovni, které předsedal Pascal Lamy, investice do výzkumu umožní EU soutěžit s jinými rozvinutými a rozvíjejícími se ekonomikami, zajistit prosperující budoucnost pro občany a zachovat si svůj jedinečný sociální model. V návaznosti na úspěch programu Horizont 2020 bude tento nový program i nadále podporovat vynikající úroveň ve výzkumu a více se zaměřovat na inovace, například prostřednictvím vývoje prototypů, nehmotných aktiv, přenosu znalostí a technologií.

Nová Evropská rada pro inovace bude zajišťovat jednotné kontaktní místo pro novátory s velkým potenciálem a disruptivní novátory, aby se z Evropy stal průkopník v oblasti inovací, které vytvářejí trh. Euratom Cíle programu Jaderné technologie a technologie ionizujícího záření hrají i nadále důležitou úlohu, ať už se jedná o energii a příspěvek k zabezpečení jejích dodávek, využívání záření v lékařském a průmyslovém použití nebo nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem. Bezpečné a zabezpečené využívání těchto technologií je nesmírně důležité a výzkumné programy pomáhají zachovat nejvyšší standardy bezpečnosti, zabezpečení a dozoru v této oblasti. Program Euratomu ( ) se také soustředí na rozvoj energie z jaderné syntézy, což je potenciálně nevyčerpatelný zdroj energie šetrný ke klimatu. Program funguje prostřednictvím financování „nepřímých akcí“ třetích stran a prostřednictvím „přímých“ akcí, které provádí Společné výzkumné středisko Komise. Provádění a nejnovější výsledky Většina vybraných projektů v oblasti jaderného štěpení se týká jaderné bezpečnosti (41 %), výzkumných infrastruktur (22 %), nakládání s odpady (15 %) a radiační ochrany (13 %). Vývoj vysokoteplotního supravodiče získal cenu Euratomu za inovace ve výzkumu jaderné syntézy za rok 2016. Supravodič lze nyní vyrobit v délce 7 metrů. Byl také testován za studena při teplotě kapalného dusíku a vysokém proudu, tj. v podmínkách jaderné syntézy. Společné výzkumné středisko přispívá společné organizaci mezinárodní hodnocené knihovny (Collaborative International Evaluated Library Organisation), což je iniciativa, jejímž cílem je celosvětová normalizace hodnocených údajů v jaderné oblasti pro harmonizované posuzování bezpečnosti v jaderné energetice. Posouzení a hodnocení Průběžné hodnocení z roku 2017 ( ) ukazuje, že klíčovou součástí evropské přidané hodnoty nepřímých akcí Euratomu je schopnost EU mobilizovat v jaderném výzkumu širší zdroje excelence, odborných znalostí a víceoborovosti, než by mohly zajistit jednotlivé členské státy. Prostřednictvím společného výzkumu a inovací program Euratomu rovněž umožňuje celoevropský přístup ke zlepšení jaderné bezpečnosti a radiační ochrany ve všech oblastech uplatnění. Doplňuje tak směrnice Euratomu o jaderné bezpečnosti, nakládání s radioaktivním odpadem a základních bezpečnostních normách a zahrnuje prokazatelný vědecký a technický pokrok ve všech oblastech, který by bez společného celoevropského přístupu nebyl možný. Díky programu Euratomu je také možná daleko širší koordinace vzdělávání a odborné přípravy po celé Evropě, využívání výzkumných infrastruktur a mezinárodní spolupráce. Znamená to přínos především pro menší členské státy, které mohou využívat úspor z rozsahu, jež přináší celoevropské sdružování úsilí. Přípravné práce pro budoucí program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu zahrnovaly dvě hodnotící studie, dvě skupiny odborníků na vysoké úrovni, které byly nápomocny Komisi, veřejnou konzultaci se zúčastněnými stranami a příspěvky k posouzení dopadů programu Horizont Evropa ( ). Při řešení nedostatků programu zjištěných při hodnocení byl návrh nového programu Euratomu zjednodušen (například došlo ke snížení počtu cílů ze čtrnácti na čtyři) a budou lépe využívány synergie s programem Horizont Evropa (např. pokud jde o zdravotnický výzkum a akce „Marie Curie-Skłodowska“). Projekt ITER Cíle programu Projekt ITER je dnes jedním z nejambicióznějších energetických projektů na světě. Projekt byl realizován prostřednictvím spolupráce sedmi stran: EU, Číny, Indie, Japonska, Jižní Koreje, Ruska a Spojených států. Cílem je vybudovat a provozovat experimentální reaktor pro jadernou syntézu, který se bude používat k výzkumu a prokázání vědecké a technologické proveditelnosti využití jaderné syntézy jako zdroje energie ( ). Reaktor ITER nebude vyrábět elektřinu, neboť jeho účel je spíše experimentální povahy: vyřešit kritické vědecké a technické problémy, aby se jaderná syntéza dostala do bodu, kdy bude možné navrhnout průmyslová použití. Očekává se, že projekt ITER bude prvním zařízením pro jadernou syntézu na světě, které bude generovat více energie, než do něj bude vloženo, a proto bude zásadním důkazem, který otevře cestu k dalšímu kroku: demonstrační fúzní elektrárně ( ). Provádění a nejnovější výsledky ( ) Výstavba reaktoru ITER byla zahájena v roce 2007. Evropská unie je odpovědná za 45 % stavby. Na výstavbě se podílí špičkové a vyspělé technické a stavební obory. Do dnešního dne bylo společnostem včetně malých a středních podniků ve 24 zemích přiděleno 700 zakázek a grantů v hodnotě téměř 5 miliard EUR. Výstavba nyní na místě vykazuje viditelný a soustavný pokrok a v listopadu 2018 bylo dokončeno 60 %. Biologicky stíněný kryt budovy tokamaku je hotov a v únoru 2018 z něj bylo odstraněno lešení. V srpnu byla podle plánu dokončena koruna v základech budovy, životně důležitá součást, za kterou nese odpovědnost Euratom. V témže měsíci byly instalovány tři odvodňovací nádrže, které dodaly Spojené státy, a čtyři nádrže na stlačenou páru, které dodala Čína. První oddíl vakuové komory, který buduje Korea, je dokončen z více než 80 %. Rusko dokončilo výrobu vodiče poloidálního pole pro magnetický systém reaktoru ITER a Indie téměř dokončila výrobu dolního válce a základny kryostatu na místě v Cadarache. V Evropě a Japonsku značně pokročila výroba cívek toroidálního pole, jakož i zkoušky za studena a vložení cívek do přesně vyrobených krytů. Celkově bylo dosaženo značného pokroku u každého významného prvku, systému a stavby reaktoru ITER ( ). Projekt ITER je technologicky velmi složitý, rozsáhlý mezinárodní projekt, který je první svého druhu, a jako takový se potýká s významnými problémy, které vedly ke zvýšeným nákladům a zpožděním. Pokrok dosažený v roce 2018 však potvrdil spolehlivost opatření přijatých k řešení těchto problémů ( ). Posouzení a hodnocení

Nedávno uzavřené hodnocení projektu ITER ( ) poukázalo na zlepšení v řízení projektu. Zaprvé evropská agentura odpovědná za příspěvek EU k projektu ITER (společný evropský podnik pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy, F4E) zlepšila své postupy kontroly a sledování. Podrobně se sleduje řada klíčových ukazatelů výkonnosti, které měří pokrok projektu a nákladovou efektivitu ( ). Zadruhé je jednou z nejzásadnějších částí obratu v řízení tzv. odstupňovaný přístup, neboť rozděluje činnost do čtyř fází, z nichž každá směřuje ke klíčovému cíli. V každé fázi projektu jsou prováděny pouze činnosti, které jsou pro dosažení cíle dané fáze rozhodující ( ). V příštím víceletém finančním rámci bude EU i nadále podporovat ITER prostřednictvím podniku F4E, což zajistí, že vyplácení prostředků bude založeno na výkonnosti a skutečné realizaci na místě. Evropský fond pro strategické investice Cíle programu Investiční plán pro Evropu, známý také jako Junckerův plán, který v roce 2015 zahájil předseda Jean-Claude Juncker, byl klíčovou reakcí na hospodářskou a finanční krizi a na její negativní dopad z hlediska míry investic v EU. Plán zůstal jednou z hlavních priorit Komise i v roce 2018. Skládá se ze tří pilířů: Evropský fond pro strategické investice poskytuje záruku EU pro uvolnění soukromých investic, Evropské centrum pro investiční poradenství a Evropský portál investičních projektů poskytují technickou pomoc a zajišťují zviditelnění investičních příležitostí. Třetí pilíř má zlepšit podnikatelské prostředí odstraněním regulačních překážek pro investice v celé EU. Evropský fond pro strategické investice, také známý jako „Junckerův fond“, má do roku 2020 uvolnit 500 miliard EUR ( ) dodatečných veřejných a soukromých investic do strategických oblastí, jako je infrastruktura, výzkum a inovace, vzdělávání, energie z obnovitelných zdrojů a energetická účinnost, životní prostředí a rizikové financování pro malé a střední podniky. Tohoto cíle dosahuje prostřednictvím rozpočtové záruky EU poskytované skupině Evropské investiční banky, která jí umožňuje zvýšit financování projektů s vyšším rizikovým profilem. Fond podporuje investice posilující růst, a to zejména v těchto oblastech: Graf: investice podle odvětví k 15. květnu 2019. Zdroj: Evropská investiční skupina – http://www.eib.org/efsi/ . Provádění a nejnovější výsledky Do konce roku 2018 Evropský fond pro strategické investice úspěšně podpořil inovační a strategické projekty a pomohl uvolnit více než 370 miliard EUR () soukromých a veřejných investic. To již představuje téměř 75 % cíle pro rok 2020. V případě okna pro infrastrukturu a inovace schválila Evropská investiční banka 514 projektů v investiční hodnotě přibližně 244,3 miliardy EUR, které bude financovat Evropská investiční banka s podporou záruky v rámci Evropského fondu pro strategické investice s předpokládanou částkou 52,9 miliardy EUR. V případě okna pro malé a střední podniky bylo Evropským investičním fondem schváleno 517 operací o celkové investiční hodnotě 131,2 miliardy EUR. Očekává se, že tyto investice budou přínosem pro přibližně 858 000 malých podniků a podniků se střední tržní kapitalizací ve všech členských státech. Z 1 031 schválených operací bylo ve všech členských státech podepsáno 869. Evropský fond pro strategické investice je na dobré cestě ke splnění svých cílů. Evropský fond pro strategické investice dosáhl celkového multiplikačního účinku ve výši 13,5 ( ) za rok 2018, což znamená, že každé 1 EUR rozpočtu EU aktivuje 14,96 EUR dodatečných investic (výpočet pro fond jako celek). Evropský fond pro strategické investice také sehrál důležitou úlohu při směrování investic směrem ke splnění strategických cílů EU. Jedna třetina celkových investic Evropského fondu pro strategické investice podporuje malé a střední podniky; 25 % výzkum či vývoj; 18 % podporuje energetické projekty; 11 % digitální projekty; 7 % dopravní projekty; 4 % sociální infrastrukturu a 4 % životní prostředí a účinné využívání zdrojů (). Zajištění nových prostor pro pacienty v Polsku ( ) Nemocnicím často chybí finanční prostředky na investice do zlepšení jejich standardu lékařské péče. Kujawsko-pomorská oblast byla první v Polsku, která získala úvěr na projekt ve veřejném sektoru v rámci Evropského fondu pro strategické investice. Spojením 57 milionů EUR z úvěru od Evropské investiční banky s finančními prostředky ze svého vlastního rozpočtu a dalším evropským financováním tato oblast rozšiřuje nemocnici Rydygier ve městě Toruň. Se zaměřením na výzkum a moderní technologii poskytne tento projekt místním obyvatelům veškeré léčebné postupy a přístup k nejnovějším lékařským procedurám. Počet lůžek pro pacienty se zdvojnásobí z 551 na 1 059. Celková plocha se zvýší z 20 000 m² na více než 50 000 m² a také se vytvoří 57 000 m² zelené plochy. Nemocnice zavede úspory díky zvýšené účinnosti administrativních činností a realizaci ekologických a energeticky úsporných opatření. Nové části nemocnice se pro pacienty otevřou v roce 2019.

Modernizace energetických sítí v Itálii ( ) Evropská investiční banka poskytuje společnosti Dolomiti Energia půjčku ve výši 100 milionů EUR na obnovu a rozvoj distribučních sítí pro plyn a elektrickou energii. Finance se použijí na posílení a údržbu vodní elektrárny v provincii Trento v severní Itálii, kde je společnost Dolomiti Energia činná a zaměstnává 1 400 osob. Fond pro širokopásmové připojení v rámci propojení Evropy ( ): širokopásmové připojení přichází do méně zalidněných oblastí EU ( ) Fond pro širokopásmové připojení v rámci propojení Evropy je první investiční platformou pro investice do širokopásmové infrastruktury na základě Junckerova plánu. Fond kombinuje financování od Evropské investiční banky, Nástroje pro propojení Evropy, vnitrostátních podpůrných bank a soukromých investorů. Nový fond pro širokopásmové připojení pomůže EU splnit cíl, aby všechny evropské domácnosti měly do roku 2020 přístup k internetovým připojením o rychlosti 30 Mb/s a aby do roku 2025 měly všechny školy, přepravní uzly, hlavní poskytovatelé veřejných služeb a společnosti s vysokou intenzitou využívání digitálních technologií přístup k internetovým připojením o rychlosti 1 Gb/s (cíle evropské gigabitové společnosti). Fond je reakcí na rostoucí poptávku po financování rizikovějších širokopásmových projektů menšího rozsahu napříč Evropou, které v současné době nemají přístup k fondům EU. Cílem fondu je získat do roku 2020 částku 500 milionů EUR na investice do širokopásmového připojení a očekává se, že fond aktivuje celkové investice ve výši 1,0–1,7 miliardy EUR. První projekt fondu byl podepsán v lednu 2019 a týká se zavedení vysoce kvalitní technologie „fibre-to-the-home“ (FTTH), sítě s otevřeným přístupem pro domácnosti, podniky a veřejnou správu ve venkovských oblastech regionu Primorje-Gorski Kotar a Istrie (Chorvatsko) s cílem pokrýt více než 135 000 lokalit. Posouzení a hodnocení Důkazy z hodnocení za rok 2018 naznačují jasnou přidanou hodnotu v podobě Evropského fondu pro strategické investice, který reaguje na nenaplněné investiční potřeby a podporuje potřebu proticyklických investic. Z politického hlediska se fondu podařilo přesunout debatu od úsporných opatření k opatřením na podporu investic. Na základě operací do konce roku 2017 Evropský fond pro strategické investice podpořil více než 750 000 pracovních míst a toho číslo se má do roku 2020 zvýšit na 1,4 milionu pracovních míst. Fond zvýšil hrubý domácí produkt v EU o 0,6 % a do roku 2020 má dosáhnout nárůstu hrubého domácího produktu EU o 1,3 %. Ačkoli se celkový obraz na makroúrovni zlepšil, pokud jde o rozsah chybějícího financování a podmínky financování (zejména pro malé a střední podniky), nadále přetrvávají značné a naléhavé investiční potřeby. Důkazní informace na základě hodnocení naznačují, že přetrvávající mezery na trhu, které brzdí investice, jsou v různých oblastech politiky stále patrné. I při nedávném zrychlení investic v EU se zatím nepodařilo vrátit míry investic na historické průměry. Kromě toho bude úsilí muset pokračovat i po roce 2020, aby se investice vrátily ke svému dlouhodobě udržitelnému trendu, a to se zvláštním zaměřením na současné a nové priority politiky EU. K nedostatkům, na které upozornilo hodnocení za rok 2018, patří nutnost více se zaměřit na dlouhodobé cíle EU v oblasti klimatu. Tato otázka byla řešena při prodloužení doby trvání Evropského fondu pro strategické investice v roce 2018. Nejméně 40 % prostředků z okna pro infrastrukturu a inovace Evropského fondu pro strategické investice by mělo přispět k činnosti v oblasti klimatu v souladu s Pařížskou dohodou. Kromě toho Komise využila své zastoupení ve správních orgánech Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu a v řídících výborech pro tyto nástroje, aby zajistila, že Evropská investiční banka a Evropský investiční fond budou důsledně dodržovat cíle politiky EU při provádění finančních nástrojů, včetně podpory sociálního podnikání, boje proti nezaměstnanosti mladých lidí, boje proti změně klimatu, boje proti změně klimatu, boje proti vyhýbání se daňovým povinnostem a prosazování mezinárodních standardů řádné správy v oblasti daní. V minulosti Evropský fond pro strategické investice podporoval pouze omezený počet přeshraničních projektů, které mají obvykle vysokou přidanou hodnotu EU. Zajištění širokého zeměpisného pokrytí v celé EU je i nadále důležité a tento aspekt se v průběhu let činnosti fondu zlepšoval. Pokud jde o soudržnost, stále existuje prostor pro další zlepšení doplňkovosti a vzájemné podpory mezi třemi pilíři fondu, jakož i pro zmírnění možných rizik soutěže mezi fondem a ostatními finančními nástroji EU. V lednu 2019 zveřejnil Evropský účetní dvůr zvláštní zprávu (č. 3/2019) o Evropském fondu pro strategické investice. Ačkoli celkově audit dospěl k závěru, že fondu EFSI se dařilo získat finanční prostředky na podporu značného objemu dalších investic v EU, vyjádřil Účetní dvůr i určité obavy. Ty se mimo jiné týkaly toho, zda některé operace fondu nahradily jiné operace Evropské investiční banky a finanční nástroje EU a zda část podpory z fondu nebyla poskytnuta projektům, které bylo možné financovat z jiných zdrojů, byť za různých podmínek. Účetní dvůr rovněž zdůraznil, že je nadále třeba zajišťovat vyvážené zeměpisné rozložení investic podporovaných fondem. V rámci víceletého finančního rámce a v návaznosti na úspěch Junckerova plánu a Evropského fondu pro strategické investice navrhla Komise novou iniciativu k mobilizaci soukromých a veřejných investic pro období 2021–2027, program InvestEU. Nový program přinesl změny v řešení problémů, na něž upozornil Evropský účetní dvůr, aby se unijní financování investičních projektů v Evropě zjednodušilo a stalo se efektivnějším a flexibilnějším. Program InvestEU se má zaměřit na řešení velkých investičních mezer v klíčových oblastech budoucnosti prostřednictvím záruky z rozpočtu EU ve výši 38 miliard EUR. Bude tak dále posilovat tvorbu pracovních míst a podporovat investice a inovace v EU. Předpokládá se, že do konce roku 2027 zmobilizuje soukromé a veřejné investice v EU ve výši přibližně 650 miliard EUR a poskytne podporu prostřednictvím čtyř oken politiky: udržitelná infrastruktura, výzkum, inovace a digitalizace, malé a střední podniky a sociální investice a dovednosti. Nástroj pro propojení Evropy Cíle programu Aby se podpořila tvorba pracovních míst a zvýšily míry růstu, potřebuje EU moderní a vysoce výkonnou infrastrukturu, která přispěje k propojení a integraci Unie a všech jejích regionů v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky. Tato propojení mají zásadní význam pro volný pohyb osob, zboží, kapitálu a služeb. Nástroj pro propojení Evropy proto prostřednictvím rozvoje transevropských sítí podporuje investice do dopravní, energetické a digitální infrastruktury. Tyto sítě usnadňují přeshraniční propojení a interoperabilitu, posilují hospodářskou, sociální a územní soudržnost a přispívají k dosažení konkurenceschopnějšího sociálně tržního hospodářství. Specifické cíle Nástroje pro propojení Evropy jsou následující: Nástroj pro propojení Evropy – doprava ·Odstranění úzkých míst, zlepšení interoperability železnic, doplnění chybějících spojení, a zejména zlepšování přeshraničních úseků. ·Zajištění dlouhodobě udržitelných a účinných dopravních systémů v rámci přípravy na očekávané budoucí dopravní toky, jakož i umožnění snížení emisí uhlíku u všech druhů dopravy prostřednictvím přechodu na inovativní nízkouhlíkové a energeticky účinné dopravní technologie při současné optimalizaci bezpečnosti. ·Optimalizace integrace a propojení druhů dopravy a zlepšení interoperability dopravních služeb při zajištění dostupnosti dopravních infrastruktur. Nástroj pro propojení Evropy – energetika ·Zvýšení konkurenceschopnosti posilováním další přeshraniční integrace vnitřního trhu s energií a přeshraniční interoperability elektrické a plynárenské sítě. ·Zvýšení bezpečnosti dodávek energie v rámci EU. ·Přispění k udržitelnému rozvoji a ochraně životního prostředí, mimo jiné zapojením energie z obnovitelných zdrojů do přenosové soustavy a rozvojem inteligentních energetických sítí a sítí pro přepravu oxidu uhličitého. Nástroj pro propojení Evropy – telekomunikace ·Přispění k interoperabilitě, propojení, udržitelnému zavádění, provozu a vývojové údržbě transevropských infrastruktur digitálních služeb, jakož i ke koordinaci na evropské úrovni. ·Přispění k efektivnímu toku investic soukromého a veřejného sektoru s cílem stimulovat zavádění a modernizaci širokopásmových sítí, a přispět tak k dosažení cílů širokopásmového připojení stanovených v Digitální agendě pro Evropu. Provádění a nejnovější výsledky Nástroj pro propojení Evropy poskytuje podporu rozvoji transevropské dopravní sítě, která dokončuje přeshraniční propojení, překlenuje chybějící spojení a odstraňuje úzká místa. V letech 2014 až 2018 bylo pro financování vybráno 688 projektů v části Nástroje pro propojení Evropy týkající se dopravy, což znamenalo poskytnutí prostředků ve výši 22,8 miliardy EUR, které aktivovaly objem investic ve výši 48 miliard EUR. V roce 2018 poskytl Nástroj pro propojení Evropy prostředky v částce 1,7 miliardy EUR, které aktivovaly investice ve výši téměř 7 miliard EUR pro 88 dopravních projektů zaměřených na transevropské sítě (TEN). Kromě toho byla zveřejněna zvláštní výzva, která má mobilizovat finanční prostředky ve prospěch bezpečnosti, digitalizace a multimodality dopravy a na kterou je k dispozici 450 milionů EUR.

Část Nástroje pro propojení Evropy vyhrazená pro telekomunikace umožňuje interoperabilitu zavedením ekosystému důvěryhodných přeshraničních infrastruktur digitálních služeb, které jsou nezbytné ke spuštění digitální transformace členských států. Z hlediska propojení Nástroj pro propojení Evropy stimuluje investice do zavádění a modernizace širokopásmových sítí a zajišťuje kvalitní místní bezdrátové připojení v místních komunitách (Wifi4EU). Infrastruktury digitálních služeb usnadňují přeshraniční interakci mezi orgány veřejné správy, podniky a občany v celé řadě oblastí, jako jsou kybernetická bezpečnost, otevřená data a elektronické zdravotnictví. Pracovní program na rok 2018 podpořil zavádění, provoz a vývojovou údržbu šestnácti digitálních infrastruktur na základě investic uskutečněných v předchozích letech. Ekosystém Nástroje pro propojení Evropy doplnily tři nové stavební bloky, a sice elektronická archivace, nástroj Context Broker a infrastruktura pro testování dat velkého objemu ( ). Blok elektronické identifikace řeší problém přeshraničního uznávání elektronických dokladů totožnosti vydaných na vnitrostátní úrovni. Jakmile bude elektronická identifikace v členském státě zavedena, bude možné vzájemné uznávání takových národních dokladů totožnosti mezi zúčastněnými členskými státy. To znamená, že například občan EU bude mít přístup k veřejné službě v jiném členském státě za použití svých vlastních vnitrostátních prostředků identifikace. Nástroj pro propojení Evropy v roce 2018 financuje ambiciózní projekt, který položí základy pro skutečné používání elektronických dokladů totožnosti v Nizozemsku a umožní občanům EU, kteří budou chtít získat přístup k více než 200 veřejných služeb v 90 obcích, aby svou totožnost prokázali elektronicky pomocí vnitrostátně vystavených dokladů. Toto řešení je v současné době k dispozici pro držitele rakouských, německých a belgických elektronických dokladů totožnosti a mělo by být postupně rozšířeno i na další země ( ). V roce 2018 byla v rámci Nástroje pro propojení Evropy dokončena výzva z roku 2017 týkající se smíšených projektů v oblasti dopravy, která nabídla celkový orientační rozpočet ve výši 1,40 miliardy EUR z grantů EU, který bude kombinován s financováním z Evropského fondu pro strategické investice, Evropské investiční banky, národních podpůrných bank nebo od investorů ze soukromého sektoru. Více než 250 milionů EUR prostředků na spolufinancování bude věnováno na podporu alternativních paliv v dopravě. K těmto projektům patří: ·ekologizace námořního dopravního spojení mezi přístavem Swinoujście v Polsku a přístavem Ystad ve Švédsku, ·zavádění infrastruktury veřejné dopravy na vodíkový pohon v Dánsku, Lotyšsku a ve Spojeném království, ·vybudování sítě stanic pro bio-zkapalněný zemní plyn na silnicích spojujících jižní Španělsko a východní Polsko přes Belgii, Německo, Francii a Nizozemsko, ·elektrifikace městských a regionálních autobusových linek v Chorvatsku, Itálii, Slovinsku a na Slovensku ( ). V rámci výzvy k předkládání návrhů týkající se smíšených projektů byl vybrán projekt sítě služeb veřejné dopravy s nulovými emisemi spojující Amsterodam a amsterodamské letiště Schiphol. Projekt přispěje ke zvýšení multimodality a v důsledku toho i k přechodu z fosilních paliv na alternativní paliva v městských uzlech transevropské dopravní sítě v okolí Amsterodamu (Severní moře – Baltské moře, Severní moře – Středozemní moře a Rýn – alpská oblast). Víceleté pracovní programy pro energetickou složku Nástroje pro propojení Evropy v letech 2014 až 2018 vedly k přidělení celkové částky 3,4 miliardy EUR na 122 akcí, které přispěly k 91 projektům společného zájmu ( ). V roce 2018 bylo schváleno přidělení finančních prostředků pro SuedOstLink, jeden z největších německých projektů v oblasti energetické infrastruktury. Projekt sestává z 580 kilometrů vysokonapěťových kabelů, které jsou uloženy výhradně pod zemí. Toto elektrické vedení vytvoří naléhavě potřebné spojení mezi výrobou větrné energie na severu Německa a centry spotřeby na jihu země. Zajistí tak lepší integraci obnovitelných zdrojů energie a posílí přeshraniční výměnu energie se sousedními členskými státy EU. Byl přidělen i grant ve výši 27 milionů EUR na podporu budování nového vnitrostátního vedení o napětí 400 kV mezi obcemi Cernavoda a Stalpu v Rumunsku, které přispěje ke zvýšení propojovací kapacity mezi Bulharskem a Rumunskem a pomůže integrovat větrnou energii z černomořského pobřeží. Kromě toho byla podepsána gra