Zvláštní zpráva Zvládání vážných 
přeshraničních zdravotních 
hrozeb v EU: byla přijata 
důležitá opatření, ale je 
třeba učinit více CS 2016  č. 28
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel.: +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-6117-5 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/64396 QJ-AB-16-028-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-6148-9 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/912672 QJ-AB-16-028-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-6127-4 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/3797 QJ-AB-16-028-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Zvládání vážných 
přeshraničních zdravotních 
hrozeb v EU: byla přijata 
důležitá opatření, ale je 
třeba učinit více
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU )Zvláštní zprávaCS 2016  č. 28
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát I, jemuž předsedá člen EÚD Phil Wynn Owen a který se zaměřuje na udrži -
telné využívání přírodních zdrojů. Audit vedl člen EÚD Janusz Wojciechowski a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu 
Kinga Wiśniewska-Daneková, tajemnice kabinetu Katarzyna Radecka-Morozová, vyšší manažer Colm Friel, vedoucí úkolu 
Stefan den Engelsen a zástupkyně vedoucího úkolu Joanna Kokotová. Auditní tým tvořili Aris Konstantinidis, Jurgen Man -
jé, Roberto Resegotti a Frédéric Soblet. Jazykovou podporu zajišťoval Madis Rausi.
Zleva doprava:  C. Friel, A. Konstantinidis, K. Radecka-Morozová, S. den Engelsen, J. Wojciechowski, J. Manjé, J. Kokotová, 
R. Resegotti, F. Soblet.
03
 Obsah
Body
 Zkratky
I –X Shrnutí
1–12  Úvod
1–2 Vážné přeshraniční zdravotní hrozby
3–12  Rámec EU pro řešení vážných přeshraničních zdravotních hrozeb
13–20  Rozsah a koncepce auditu
21–111  Připomínky
21–55  Rozhodnutím o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách byly zavedeny určité inovace pro 
zdravotní bezpečnost v EU, ale jejich provádění a rozvoji brání prodlevy, přičemž strategické 
a operační výzvy stále přetrvávají
56–77  Důležitá úloha stávajících systémů a postupů pro včasné varování a reakci a epidemiologický 
dozor je všeobecně uznávaná, ale je třeba provést určitá vylepšení
78–94  Výkonnost programu v oblasti zdraví, pokud jde o ochranu občanů před zdravotními hrozbami, 
vykazovala nedostatky
95 –111  Existují rezervy ve vnitřní koordinaci Komise, pokud jde o činnosti v oblasti zdravotní bezpečnosti 
a řešení krizí v oblasti veřejného zdraví
112–121  Závěry a  doporučení
 Příloha I —  Připravenost a plánování reakce v mezinárodních souvislostech
 Příloha II —  Popis hlavních úloh a odpovědností v rámci EU pro ochranu občanů proti vážným 
přeshraničním zdravotním hrozbám
 Příloha III —  Přehled auditovaných spolufinancovaných akcí
 Odpověď Komise
04
 Zkratky
AMR : Rezistence vůči antimikrobiálním látkám
ECDC : Evropské středisko pro prevenci a  kontrolu nemocí
EEA : Evropský hospodářský prostor
ERCC : Středisko pro koordinaci reakce na mimořádné události
ERCEA : Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum
EWRS : Systém včasného varování a reakce
FP7 : Sedmý rámcový program pro výzkum
GŘ ECHO : Generální ředitelství pro evropskou civilní ochranu a operace humanitární pomoci
GŘ HOME : Generální ředitelství pro migraci a vnitřní věci
GŘ RTD : Generální ředitelství pro výzkum a inovace
HEOF : Nástroj pro postup při mimořádných situacích v oblasti zdraví
HSC : Výbor pro zdravotní bezpečnost
Chafea : Výkonná agentura pro spotřebitele, zdraví, zemědělství a potraviny
MERS : Koronavirus z Blízkého východu způsobující respirační syndrom
MZP : Mezinárodní zdravotnické předpisy (viz příloha  I)
PHEIC : Ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu
REA : Výkonná agentura pro výzkum
SARS : Těžký akutní respirační syndrom
SFEU : Smlouva o fungování Evropské unie
SCHEER : Vědecký výbor pro zdraví, životní prostředí a nově vznikající rizika
SOP : Standardní operační postup
STAR : Strategické posouzení a reakce
TESSy : Evropský systém dozoru
WHO : Světová zdravotnická organizace
05
 Shrnutí
I
V minulých desetiletích vedly různé události představující závažnou hrozbu pro zdraví a život k tomu, že se začala 
věnovat zvýšená pozornost zdravotní bezpečnosti na mezinárodní úrovni a na úrovni EU. Hrozby v oblasti veřejného 
zdraví mohou mít řadu různých příčin. Kromě jejich dopadu na zdraví mohou způsobit velmi významné hospo -
dářské náklady, zejména pokud mimořádná situace trvá delší dobu, komplikuje cestování a obchod a veřejný život 
obecně. Na základě událostí z minulosti vyšlo najevo, že vážné zdravotní hrozby jsou často přeshraničním problé -
mem a mohou vyžadovat víceodvětvovou a vícestrannou reakci.
II
Ve smlouvě o fungování EU (SFEU) se uvádí, že je zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví a že činnost Unie 
zahrnuje sledování vážných přeshraničních zdravotních hrozeb, včasné varování před nimi a  boj proti nim. Stanoví 
se v ní, že činnost EU v oblasti zdraví má podpořit a doplnit činnost členských států, které nesou hlavní odpověd -
nost za zdravotní politiku. Úloha Komise ve zdravotní politice proto spočívá hlavně v poskytování podpory a přijetí 
doplňkových opatření.
III
Evropská unie určila vážné přeshraniční zdravotní hrozby jako oblast, v  níž mohou členské státy účinněji spolu -
pracovat. Vypracovala proto mechanismy spolupráce, které Unii umožní těmto hrozbám čelit. Klíčovým mezníkem 
v budování silnějšího rámce zdravotní bezpečnosti v EU bylo přijetí rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravot -
ních hrozbách z roku 2013, které zavedlo důležité inovace, pokud jde například o koordinaci plánování připravenosti 
a posílení úlohy výboru pro zdravotní bezpečnost (HSC). Činnosti týkající se zdravotní bezpečnosti jsou rovněž 
podporovány z rámcových programů EU v oblasti zdravotnictví a výzkumu.
IV
Vzhledem k pravomocem EU a členských států a ke skutečnosti, že se neustále objevují další vážné hrozby, je prová -
dění rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a souvisejícího rámce složité. Proto jsme posuzo -
vali, zda je rámec EU pro ochranu občanů před vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami přiměřeným způso -
bem prováděn. V rámci této hlavní otázky jsme posuzovali:
1) zda jsou účinně prováděny inovace zavedené dotčeným rozhodnutím;
2) zda jsou přiměřeným způsobem řízeny a používány stávající systémy včasného varování a reakce a epidemiolo -
gický dozor;
3) zda programy EU v oblasti zdraví efektivně přispívají k ochraně občanů před zdravotními hrozbami;
4) zda dostatečně funguje vnitřní koordinace Komise, pokud jde o financování zdravotní bezpečnosti a řešení krizí 
v oblasti veřejného zdraví.
06 Shrnutí 
V
Dospěli jsme k závěru, že rozhodnutí č. 1082/2013/EU1 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách představuje 
důležitý krok k lepšímu zvládání takových hrozeb v EU. Na provádění rozhodnutí a souvisejícího rámce EU mají však 
dopad vážné nedostatky na úrovni členských států a Komise. Povaha budoucích hrozeb ani jejich rozsah nejsou sice 
známy a mohou se vyvíjet, avšak na odstranění těchto nedostatků je třeba se více zaměřit, aby mohla Unie plně 
využívat stávajících mechanismů.
VI
Pokud jde o inovace zavedené rozhodnutím o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách, zjistili jsme, že jejich 
provádění a vývoji brání prodlevy, které mohou omezit jejich účinné fungování. Byla sice zahájena koordinace 
plánování připravenosti, ale aby příslušné postupy dosáhly jednoznačných výsledků, musejí být spolehlivější a  lépe 
vymezené. Členské státy prokázaly nedostatečnou ochotu reagovat, pokud jde o  urychlení společného zadávání 
veřejných zakázek na očkovací látku proti pandemické chřipce, a dosud nebyl zaveden mechanismus EU, který by 
v rámci tohoto rozhodnutí řešil naléhavou potřebu lékařských protiopatření. Ukázalo se, že práce a úloha výboru 
HSC jsou velmi důležité, nicméně výbor čelí strategickým a operačním výzvám, s nimiž je třeba se vypořádat, mimo 
jiné s ohledem na koordinaci pravidel pro reakci.
VII
Pokud jde o účinné provádění stávajících systémů včasného varování a reakce a epidemiologického dozoru, celkově 
jsme zjistili, že tyto systémy již fungují řadu let a  že jejich významná úloha na úrovni EU je zúčastněnými stranami 
všeobecně uznávána. Existuje však prostor pro určitá vylepšení systému včasného varování a reakce (EWRS) a souvi -
sejících postupů.
VIII
Dospěli jsme k závěru, že výkonnost programu v oblasti zdraví, pokud jde o ochranu občanů před zdravotními hroz -
bami, vykazuje nedostatky. Většina kontrolovaných akcí v oblasti zdravotních hrozeb z druhého programu v oblasti 
zdraví (2008–2013) je sice úspěšných, pokud jde o vytváření dohodnutých výstupů, ale chybí jim dostatek udrži -
telných výsledků, což omezuje jejich přínos k dosažení cíle chránit občany před zdravotními hrozbami. Dále jsme 
zjistili nedostatky v měření ukazatele pro cíl týkající se zdravotních hrozeb v rámci třetího programu v oblasti zdraví 
(2014–2020) a relativně nízkou úroveň výdajů v období 2014–2016.
IX
Audit navíc odhalil řadu nedostatků ve vztahu k vnitřní koordinaci opatření pro zdravotní bezpečnost ze strany 
Komise napříč různými útvary a programy. Rovněž jsme zjistili, že je třeba dalšího úsilí pro dosažení plného uplatňo -
vání dohod o spolupráci mezi strukturami Komise pro řešení krizí a že řízení nástroje pro postup při mimořádných 
situacích v oblasti zdraví Generálním ředitelstvím pro zdraví a bezpečnost potravin vykazuje nedostatky, které by 
mohly omezovat jeho výkonnost.
1 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí 
č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1).
07 Shrnutí 
X
S ohledem na tyto připomínky Účetní dvůr navrhuje řadu doporučení:
i) S cílem urychlit rozvoj a zavádění inovací obsažených v rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hroz -
bách předkládá Účetní dvůr doporučení ohledně strategického plánu HSC týkajícího se provádění rozhodnutí 
č. 1082/2013/EU, monitorování výkonnosti této politické oblasti Komisí, pracovních metod HSC a společného 
zadávání veřejných zakázek v oblasti lékařských protiopatření (viz podrobné doporučení 1  a) až d), uvedených 
po bodu 118).
ii) S cílem dále zdokonalit EWRS a rozvinout integrovanější řešení pro související postupy pro řízení rizik, Účetní 
dvůr dává doporučení ohledně vývoje EWRS (viz podrobné doporučení 2  a) a b), uvedených po bodu 119).
iii) S cílem řešit hlavní zjištěné nedostatky ve výkonnosti programu v oblasti zdraví, pokud jde o akce zaměřené 
proti zdravotním hrozbám, předkládá Účetní dvůr doporučení týkající se zlepšení udržitelnosti výsledků ze spo -
lufinancovaných opatření a příslušné metodiky měření výkonnosti (viz podrobné doporučení  3 a) až c), uvede -
ných po bodu 120).
iv) S cílem překlenout mezery ve vnitřní koordinaci činností relevantních pro zdravotní bezpečnost a řešení kri -
zí v oblasti veřejného zdraví ze strany Komise a zlepšit koncepci svého nástroje pro postup při mimořádných 
situacích v  oblasti zdraví předkládá Účetní dvůr konkrétní doporučení ohledně strukturovanějšího přístupu ke 
koordinaci mezi útvary zabývajícími se akcemi v oblasti zdravotní bezpečnosti, uvádění stávajících dohod v ob -
lasti řešení krizí do praxe a konkrétních vylepšení nástroje pro postup při mimořádných situacích v oblasti zdraví 
(viz podrobné doporučení 4  a) až c), uvedených po bodu  121).
08
 Úvod
Vážné přeshraniční zdravotní hrozby
01 
Události se smrtelnými následky v posledních desetiletích, jako epidemie těžké -
ho akutního respiračního syndromu (SARS) v roce 2003, celosvětová pandemie 
H1N1 v roce 2009 a epidemie nákazy bakterií E. coli v Německu v roce 2011, vedly 
k tomu, že se začala na mezinárodní úrovni i na úrovni EU ve zvýšené míře věno -
vat pozornost zdravotní bezpečnosti. V  nedávné době vůbec nejhorší epidemie 
viru ebola v západní Africe měla vážné dopady na zdraví a další odvětví nejen 
v postižených oblastech, ale rovněž v zemích po celém světě, do kterých přichá -
zejí cestující a pacienti z těchto oblastí. Tato epidemie jasně ukázala, jaké pro -
blémy vznikají, když má mimořádná situace ohrožující veřejné zdraví závažnou 
a přeshraniční povahu (viz rámeček 1 ).
Epidemie viru ebola v letech 2014 až 2016
V březnu roku 2014 informovala Guinea Světovou zdravotnickou organizaci (WHO) o vypuknutí epidemie viru 
ebola. Dne 8. srpna 2014 prohlásila generální ředitelka WHO, že epidemie viru ebola v západní Africe předsta -
vuje ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu („PHEIC“ – viz popis v příloze I ). Tato choroba přímo 
zasáhla tři země (tj. Guineu, Sierru Leone a Libérii) a byla vůbec nejhorší epidemií této choroby, při níž se naka -
zilo 28 000 osob, z nichž 11 000 zemřelo2, včetně stovek zdravotníků.
Epidemie přerostla v krizi v oblasti veřejného zdraví a humanitární a socioekonomickou krizi s nebývalým do -
padem na postižené země3. Bylo potřeba reagovat na víceodvětvové výzvy, které daleko přesahovaly odvětví 
veřejného zdraví a zdravotní péče a vyžádaly si zapojení velkého množství aktérů. Sedm dalších zemí (např. 
včetně Itálie, Španělska a Spojeného království) později ohlásilo zavlečené případy nákazy virem ebola4. Týka -
ly se hlavně pracovníků ve zdravotnictví nebo humanitárních pracovníků, kteří se vrátili nebo byli evakuováni 
do svých domovských zemí poté, co se touto chorobou nakazili. Přítomnost mnoha těchto zahraničních pra -
covníků v terénu, kteří byli mimo jiné i z Evropy, představovala další výzvy, zejména pokud jde o organizování 
evakuace ze zdravotních důvodů a zajištění připravenosti zdravotnických zařízení léčit případy nákazy virem 
ebola v evropských zemích. Stav ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu pro ebolu byl generální 
ředitelkou WHO ukončen dne 29. března 2016.
2 Situační zpráva Světové zdravotnické organizace o ebole ze dne 30. března 2016.
3 Závěry Rady o ponaučeních vyplývajících pro veřejné zdraví z epidemie eboly v západní Africe – zdravotní bezpečnost v Evropské unii 
(2015/C 421/04) ze dne 17. prosince 2015.
4 Situační zpráva Světové zdravotnické organizace o ebole ze dne 30. března 2016.Rámeček 1
09 Úvod 
02 
Vážné přeshraniční zdravotní hrozby jsou život ohrožující nebo jinak závažná 
nebezpečí pro zdraví, která jsou biologického nebo chemického původu, vznikla 
v závislosti na životním prostředí či jsou neznámého původu, která se šíří nebo 
u nichž existuje značné riziko šíření přes hranice členských států a která mohou 
vyžadovat koordinaci na úrovni Unie s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany lid -
ského zdraví5 (příklady takových hrozeb viz rámeček 2 ). Kromě újmy způsobené 
lidem a lidskému zdraví jsou vážné hrozby pro veřejné zdraví s to způsobit velmi 
významné ekonomické náklady, zejména když epidemie trvá delší dobu, kom -
plikuje cestování a potenciálně veřejný život obecně. Tyto druhy hrozeb obvykle 
vznikají neočekávaně a mohou rychle přerůst ve složité závažné mimořádné 
situace velkého rozsahu. Politika a akce v oblasti zdravotní bezpečnosti jsou proto 
vypracovány tak, aby občany před takovými hrozbami chránily a bránily vážným 
dopadům na společnost a hospodářství, nebo tyto dopady zmírňovaly6.
Příklady vážných přeshraničních zdravotních hrozeb
V říjnu roku 2010 došlo k významné chemické havárii , kdy se z  nádrže odpadních vod hliníkárny v  Maďarsku 
vylil kapalný odpad. Vlna kalu zasáhla blízké osady a způsobila úmrtí a úrazy a muselo být ošetřeno mnoho 
lidí, kteří utrpěli chemické popáleniny. Toxický kal se posléze vlil do Dunaje , což přimělo země v dolním toku 
k vypracování plánů reakce na mimořádné události. Maďarsko rovněž požádalo o  naléhavou mezinárodní 
pomoc v rámci mechanismu civilní ochrany EU.
V roce 2011 vypukla nákaza bakterií E. coli , v jejímž důsledku onemocnělo během dvou měsíců 3910 lidí, 
z nichž 46 zemřelo. To vedlo k přeplnění jednotek intenzivní péče v Německu, nedostatku zdravotnického 
vybavení, mimořádnému tlaku na kapacitu laboratoří a k úbytku veřejné důvěry v opatření na ochranu zdraví. 
Tato epidemie měla významný dopad na odvětví zemědělství v EU. Ztráty hospodářských subjektů byly od -
hadnuty na stovky milionů EUR a EU zavedla systémy odškodnění a pomoci7.
Z údajů získaných na základě dozoru je patrné, že antimikrobiální rezistence  („AMR“) je v  evropských 
nemocnicích a společenstvích rostoucím problémem v oblasti veřejného zdraví, zejména v souvislosti s ne -
vhodným používáním antibiotik8. AMR ohrožuje účinné předcházení a léčbu čím dál většího počtu infekcí 
způsobených bakteriemi, parazity, viry a  houbami9. Podle WHO je AMR stále vážnější hrozbou pro celosvě -
tové veřejné zdraví, která vyžaduje opatření napříč všemi vládními resorty a  celou společností , neboť 
vznikají nové mechanismy rezistence a celosvětově se šíří.
7 SEK(2011) 1519 v konečném znění ze dne 8. prosince 2011 „Posouzení dopadu doprovázející dokument s názvem Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a  Rady o  vážných přeshraničních zdravotních hrozbách“.
8 Informativní přehled Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) o antimikrobiální rezistenci ( http://ecdc.europa.eu ).
9 Informativní přehled WHO č. 194 o antimikrobiální rezistenci, aktualizace duben 2015.Rámeček 25 Rozhodnutí č. 1082/2013/EU.
6 Viz zejména body odůvodnění 
1 až 3 rozhodnutí 
č. 1082/2013/EU.
10 Úvod 
10 Viz čl. 168 odst. 1 Smlouvy 
o fungování Evropské unie.
11 Viz rovněž kapitola 1 bílé knihy 
„Společně pro zdraví: 
strategický přístup pro EU na 
období 2008–2013“ 
KOM(2007) 630 v konečném 
znění ze dne 23. prosince 2007.
12 KOM(2007) 630 v konečném 
znění.
13 Ostatní dva cíle jsou podpora 
dobrého zdravotního stavu ve 
stárnoucí Evropě a podpora 
dynamických systémů 
zdravotní péče a nových 
technologií.
14 SEK(2009) 1622 v konečném 
znění ze dne 23. listopadu 
2009 „Zdravotní bezpečnost 
v Evropské unii a  v mezinárod -
ním měřítku“.
15 KOM(2010) 673 v konečném 
znění ze dne 22. října 2010 
„Strategie vnitřní bezpečnosti 
Evropské unie: pět kroků 
směrem k  bezpečnější 
Evropě“.
16 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a  Rady 
č. 2119/98/EU ze dne 
24. září 1998 o zřízení sítě 
epidemiologického dozoru 
a kontroly přenosných nemocí 
ve Společenství (Úř. věst. L 268, 
3.10.1998, s.  1).
17 Článek 1 odst. 1 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 851/2014, kterým 
se zřizuje Evropské středisko 
pro prevenci a  kontrolu 
nemocí („nařízení o  zřízení 
ECDC“) (Úř. věst. L 142, 
30.4.2004, s. 1).Rámec EU pro řešení vážných přeshraničních 
zdravotních hrozeb
Strategie EU v oblasti veřejného zdraví
03 
Smlouva o fungování EU (SFEU) obsahuje ustanovení o zdraví a mimo jiné se v ní 
stanoví10, že při vymezení a provádění všech politik a činností Unie je zajištěn 
vysoký stupeň ochrany lidského zdraví a že opatření Unie zahrnují sledování 
vážných přeshraničních zdravotních hrozeb, včasné varování před nimi a  boj proti 
nim. Rovněž se v ní stanoví, že účelem opatření EU v oblasti veřejného zdraví je 
podpora a doplnění opatření členských států, které nesou hlavní odpovědnost za 
zdravotní politiku11. Úloha Komise, pokud jde o zdravotní politiku, proto spočívá 
hlavně v poskytování podpory a v případě potřeby přijetí doplňujících opatření.
04 
Jedním ze tří cílů strategie EU v oblasti zdraví na období 2008–201312 je chránit 
obyvatelstvo před zdravotními hrozbami13. Podle hodnocení strategie pro zdraví 
provedeného Komisí v polovině období v roce 2011 jsou cíle a zásady této stra -
tegie v souladu se strategií Evropa 2020, neboť podporují zdraví jako nedílnou 
součást cílů inteligentního růstu podporujícího začlenění. Strategie pro zdraví 
proto zůstává v období do roku 2020 v platnosti. Jiné příslušné publikace Komise 
o zdravotní bezpečnosti v EU14 a širší oblasti vnitřní bezpečnosti15 poukázaly na 
skutečnost, že tyto zdravotní hrozby jsou často přeshraniční problém s  meziná -
rodním dopadem. Podle těchto strategií členské státy nemohou účinně reagovat 
na tyto hrozby samy, což představuje základ pro akci Unie v této oblasti.
Mechanismy a  nástroje pro celounijní koordinaci 
a mezinárodní spolupráci
05 
Již v roce 2001 zřídila Rada ministrů zdravotnictví neformální výbor pro zdravotní 
bezpečnost („HSC“) jakožto jeden z mechanismů pro koordinaci opatření člen -
ských států v reakci na otázky zdravotní bezpečnosti. V té době se hlavní právní 
předpisy EU na ochranu občanů před zdravotními hrozbami týkaly přenosných 
nemocí. Rozhodnutím 2119/98/ES16 byla ve Společenství zřízena síť epidemiolo -
gického dozoru a  kontroly přenosných nemocí včetně systému včasného varová -
ní a reakce („EWRS). V roce 2004 bylo založeno Evropské středisko pro prevenci 
a kontrolu nemocí („ECDC“) jako samostatná evropská agentura17. Začalo fun -
govat v roce 2005 a ujalo se provozování a koordinace sítě epidemiologického 
dozoru a  EWRS.
11 Úvod Tabulka 106 
Na mezinárodní úrovni Komise spolupracuje s  iniciativou pro celosvětovou 
zdravotní bezpečnost18 a s Mezinárodní zdravotnickou organizací. WHO koor -
dinuje provádění Mezinárodních zdravotnických předpisů (2005) (podrobnější 
informace týkající se mezinárodních zdravotnických předpisů (MZP) viz příloha  I), 
tj. právně závazné mezinárodní smlouvy, která je v platnosti od roku 2007 a byla 
přijata v souvislosti s nárůstem mezinárodního cestování a obchodu a výskytem 
a opakovaným výskytem mezinárodních zdravotních hrozeb a jiných rizik v oblas -
ti veřejného zdraví (přehled hlavních hrozeb od doby přijetí MZP viz tabulka 1 ). 
Všechny členské státy EU jsou stranami smlouvy o MZP a musejí rozvíjet, posilo -
vat a udržovat základní kapacity v oblasti veřejného zdraví pro dohled a reakci. 
Rovněž podávají Světové zdravotnické organizaci zprávy o provádění MZP .18 Tato iniciativa skupiny G7 byla 
zahájena v listopadu roku 
2001 Evropskou unií, Francií, 
Itálií, Japonskem, Kanadou, 
Mexikem, Německem, 
Spojeným královstvím 
a Spojenými státy. WHO 
působí jako odborný poradce 
pro iniciativu pro celosvětovou 
zdravotní bezpečnost (GHSI) 
a Komise se účastní GHSI jako 
zástupce EU.
Největší epidemie od vstupu MZP 2005 v platnost
Rok Největší epidemie Zdravotní dopadProhlášení o  ohro -
žení veřejného 
zdraví meziná -
rodního významu 
Světovou zdravot -
nickou organizací?
2009 Pandemie chřipky H1N1 (nebo „chřipky prasat“)18 449 úmrtí ve více než 214 zemích a územích nebo 
společenstvích (ke dni 1. srpna 2010).Duben 2009
2012Koronavirus z Blízkého východu způsobující respirační 
syndrom (MERS-CoV)1 769 potvrzených případů ve 27 různých zemích a 
630 úmrtí hlášených od září 2012.Není dostupné
2013 Ptačí chřipka H7N9 u lidíSmrtnost přibližně 25 % Dřívější případy jiných 
podskupin ptačí chřipky H7 byly hlášeny v mnohých 
zemích v předchozích letech.Není dostupné
2014 Návrat obrny poté, co byla téměř vymýcenaV roce 1988 bylo 350 000 případů ve 125 zemích; 
v roce 2015 pak 74 případů ve dvou zemích.květen 2014
2014 Vypuknutí epidemie viru ebola v západní AfriceVíce než 28 000 případů potvrzených v Guinei, Liberii 
a Sierra Leone a více než 11 000 úmrtí.srpen 2014
2016 Vypuknutí viru ZikaV červnu 2016: 61 zemí oznámilo pokračující přená -
šení komáry. únor 2016
Zdroj:  Informativní přehled WHO a tématické internetové stránky o příslušných nemocích – situace v červenci roku 2016.
12 Úvod 
Rozhodnutí č. 1082/2013 o vážných přeshraničních 
zdravotních hrozbách
07 
Rozhodnutí č. 1082/2013/EU o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách19 
bylo přijato ve snaze koordinovat opatření členských států související se zdravot -
ní bezpečností v Unii. Zavádí v evropských právních předpisech pojem „přístup 
zohledňující veškerá rizika“ (tj. podobně jako MZP) a ukládá členským státům 
a Komisi některé povinnosti ohledně spolupráce a koordinace v konkrétních 
oblastech (viz obrázek  1).19 Rozhodnutí č. 1082/2013/EU.Obrázek  1Hlavní oblasti rozhodnutí č. 1082/2013 o vážných přeshraničních zdravotních 
hrozbách
Připravenost
Dohled / sledování
EWRS
Posouzení rizika
Koordinace reakce
Vyhlášení mimořádné situace
Výbor pro zdravotní bezpečnost
Vnitrostátní subjekty
Členové HSC
Subjekt příslušný pro dohled
Kontaktní místo EWRSObecná způsobilost 
pro veřejné zdravíVážné přeshraniční zdravotní hrozby
 
Členské 
státy
ECDC/2004
„Nakažlivé nemoci“
Jiné agentury / subjekty EUÚroveň EU Hlavní oblastiPůvod hrozeb
Vnitrostátní úroveňBiologický1Chemický Environmentální
Komise
GŘ Sante
„Koordinace + podpora“
článek 168 SFEURozhodnutí č. 1082/2013/EU
Neznámý?
1 Biologické hrozby mohou být nakažlivé nemoci, antimikrobiální
 resistence a zvláštní zdravotní otázky, a biotoxiny..Společné zadávání 
veřejných zakázek
Zdroj : Evropský účetní dvůr.
13 Úvod 
08 
Rozhodnutí by mělo EU umožnit lépe se vypořádat s riziky souvisejícími s váž -
nými přeshraničními zdravotními hrozbami. Inovace, které se tímto rozhodnu -
tím zavádějí do právních předpisů EU, zahrnují formalizaci a posílení úlohy HSC 
a pravidel pro koordinaci reakce; rozšíření právního rámce EU, aby zahrnoval 
i jiné hrozby než přenosné nemoci (zejména chemické a  environmentální hrozby 
a hrozby neznámého původu, ale rovněž antimikrobiální rezistenci a  biotoxiny); 
konzultaci a koordinaci v oblasti plánování připravenosti a nový právní základ pro 
stávající systém včasného varování a reakce a síť epidemiologického dozoru.
09 
Další inovace, kterou rozhodnutí přináší, je společné zadávání veřejných zakázek 
na lékařská protiopatření (např. očkování); stanoví se v něm, že v případě uzavře -
ní dohody o společném zadávání veřejných zakázek lze organizovat specifické 
společné zadávání veřejných zakázek na lékařská protiopatření20. V rozhodnutí se 
rovněž stanoví, že Komise může vyhlásit mimořádnou situaci v EU (viz příloha  I).
Hlavní úlohy a odpovědnost při provádění rámce EU
10 
Jak je uvedeno v bodě 3, hlavní odpovědnost za zdravotní politiku mají členské 
státy. Rozhodnutí o  vážných přeshraničních zdravotních hrozbách navíc ukládá 
členským státům řadu zvláštních povinností za oblasti popsané v bodech 7 a 9, 
mimo jiné jmenovat některé subjekty a  zástupce do koordinačních struktur na 
úrovni EU. Za provádění a rozvoj příslušných částí strategie a politiky EU v ob -
lasti zdraví odpovídá Komise (tj. zejména GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin). 
Na základě uvedeného rozhodnutí má rovněž konkrétní povinnosti, k nimž patří 
zajištění sekretariátu a předsednictví HSC, a provozuje nástroj pro postup při 
mimořádných situacích v oblasti zdraví. Evropské středisko pro prevenci a kont -
rolu nemocí provozuje síť epidemiologického dozoru přenosných nemocí a  sys-
tém včasného varování a reakce (podrobnější popis těchto odpovědností viz 
příloha  II).20 Dohoda o společném 
zadávání veřejných zakázek 
byla původně podepsána 15 
členskými státy v červnu 2014 
a vstoupila v platnost dne 
5. července 2014. Do května 
2016 podepsalo dohodu 24 
členských států EU.
14 Úvod 
Akce spolufinancované EU v oblasti hrozeb pro veřejné 
zdraví
Programy EU v oblasti zdraví
11 
Strategie EU v oblasti zdraví je podporována víceletými programy v oblasti zdraví. 
Druhý program probíhal od roku 2008 do roku 201321. Třetí program se provádí 
v období let 2014 až 202022. Za řízení programu v oblasti zdraví je z velké části 
odpovědná Výkonná agentura pro spotřebitele, zdraví, zemědělství a potraviny 
(Chafea). Cíl č. 2 programu v oblasti zdraví na období let 2014 až 2020, který je 
relevantní pro náš audit, je v souladu s činnostmi a definicemi rozhodnutí o váž -
ných přeshraničních zdravotních hrozbách. Tabulka 2  uvádí přehled příslušných 
cílů a  výdajů nebo rozpočtu:21 Zaveden rozhodnutím 
Evropského parlamentu 
a Rady č. 1350/2007/EU ze dne 
23. října 2007, kterým se zavádí 
druhý akční program 
Společenství v  oblasti zdraví 
(2008–2013) (Úř. věst. L 301, 
20.11. 20 07, s.  3).
22 Zaveden nařízením 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 282/2014 ze dne 
11. března 2014, kterým se 
zavádí třetí program činnosti 
Unie v oblasti zdraví 
(2014–2020) a  zrušuje 
rozhodnutí č.  1350/2007/ES 
(Úř. věst. L 86, 21.3.2014, s. 1).Tabulka 2Cíle programu v  oblasti zdraví relevantní pro tento audit1
Druhý program v oblasti zdraví na období let 
2008–2013Třetí program v oblasti zdraví na období let 
2014–2020
Celkový provozní rozpočet na 
příslušné období247 milionů EUR 405 milionů EUR
Počet hlavních cílů 3 4
Dílčí opatření / priority 19 23
Příslušný přístup pro tento audit1: Zlepšit zdravotní bezpečnost občanů
1.1: Chránit občany před zdravotními hrozbami2. S cílem ochránit občany Unie před vážnými pře -
shraničními zdravotními hrozbami: určit a rozvinout 
soudržné přístupy a podpořit jejich provádění pro 
lepší připravenost a koordinaci při mimořádných 
situacích v oblasti zdraví.
Výdaje / rozpočet pro tento přístup 32 milionů EUR pro akci 1.1 (přibližně 13 %)Odhadovaná částka 12 milionů EUR na základě 
roku 2013 v rámci víceletého plánování na období 
2014–2016 (přibližně 3 %).
1  Ve vztahu k číselným údajům uvedeným v tabulce 2  je třeba poznamenat, že tyto údaje se nedají u jednotlivých programových období zcela 
srovnávat vzhledem k odlišným dílčím prioritám a k přesunutí některých činností z programu v oblasti zdraví do působnosti střediska ECDC, 
které má značně velký roční rozpočet ve výši přibližně 55 milionů EUR.
Zdroj:  ECA, na základě informací poskytnutých Komisí.
15 Úvod 
Další financování zdravotní bezpečnosti z  prostředků EU
12 
K financování opatření souvisejících se zdravotní bezpečností slouží rovněž další 
fondy EU, zejména rámcové programy pro výzkum (FP7 v období let 2007 až 
2013 a Horizont 2020 v období let 2014 až 2020). Z tematických oblastí „zdraví“ 
a „bezpečnost“ v rámci programu spolupráce FP7 se investovalo více než 7 mili -
ard EUR23. Generálními ředitelstvími odpovědnými za tyto tematické oblasti jsou 
GŘ pro výzkum a inovace a GŘ pro migraci a vnitřní věci. Výzkumem v oblasti 
zdraví a bezpečnosti se zabývá rovněž nový program Horizont 202024. Odhaduje 
se25, že v období let 2014 až 2020 EU investuje do těchto oblastí přibližně 9,1 mi -
liardy EUR. Oblast zdraví zahrnuje cíl, jímž je zlepšení schopnosti monitorovat 
zdraví a předcházet nemocem a nemoci odhalovat, ošetřovat a zvládat. Granty 
udělené na základě těchto programů by proto mohly mít přímý význam pro 
politiku v oblasti zdravotní bezpečnosti a pro zvládání vážných přeshraničních 
zdravotních hrozeb26.23 Viz číselné údaje týkající se 
plnění rozpočtu FP7 v období 
let 2007 až 2013 na adrese 
https://ec.europa.eu/research/
fp7/index_en.cfm?pg=budget
24 V rámci společenských výzev 1 
„zdraví, demografická změna 
a dobré životní podmínky“ 
a 7 „zabezpečené společnosti“.
25 Viz informativní přehled 
rozpočtu programu Horizont 
2020 ze dne 25. listopadu 2013.
26 Například projekty týkající se 
otázek, jako je ebola, 
antimikrobiální rezistence, 
přenosné nemoci, ale rovněž 
připravenost.
16
 Rozsah a  koncepce auditu
13 
Při vymezování rozsahu auditu a jeho cílů jsme vycházeli z toho, že rámec EU pro 
ochranu občanů před vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami tvoří hlavně 
rozhodnutí č. 1082/2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a zdroje 
EU vyčleněné na jeho provádění. Celkově tento rámec zapadá do širšího kontextu 
strategie EU v oblasti zdraví.
14 
Audit byl zaměřen na tuto hlavní auditní otázku:
Je přiměřeným způsobem prováděn rámec EU pro ochranu občanů před vážný -
mi přeshraničními zdravotními hrozbami?
V rámci této hlavní otázky jsme posuzovali:
i) zda jsou efektivně prováděny inovace zavedené dotčeným rozhodnutím;
ii) zda jsou přiměřeným způsobem řízeny a používány stávající systémy včasné -
ho varování a  reakce a  epidemiologického dozoru;
iii) zda programy EU v oblasti zdraví efektivně přispívají k ochraně občanů před 
zdravotními hrozbami a
iv) zda dostatečně funguje vnitřní koordinace Komise, pokud jde o financování 
zdravotní bezpečnosti a řešení krizí v oblasti veřejného zdraví.
15 
Rozsah auditu se úzce váže k jednotlivým oblastem rozhodnutí o vážných pře -
shraničních zdravotních hrozbách (viz rovněž obrázek  1). Dílčí otázka 1 se týkala 
inovací, jež byly dotčeným rozhodnutím zavedeny do právních předpisů EU 
(např. koordinace plánování připravenosti, společné zadávání veřejných zakázek 
a posílená úloha HSC, viz body 7 až 9), a dílčí otázka 2 se týkala systémů, které již 
existovaly (tj. epidemiologický dozor a včasné varování a reakce).
16 
Součástí auditu bylo rovněž posouzení nakládání se zdroji EU poskytnutými jako 
příspěvek k ochraně občanů před zdravotními hrozbami. V rámci dílčí otázky 3 
jsme posuzovali příslušné akce a projekty GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin 
a agentury Chafea v programovém období let 2008 až 2013 a do určité míry v ob -
dobí let 2014 až 2020.
17 Rozsah a koncepce auditu 
17 
V rámci dílčí otázky 4 jsme posuzovali obecné fungování a koordinační činnosti, 
zejména na úrovni jednotky pro řešení krizí a připravenost v oblasti zdraví spada -
jící pod GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin a příslušných operačních jednotek 
střediska ECDC. Zkoumali jsme také koordinaci GŘ pro zdraví a bezpečnost potra -
vin s jinými útvary Komise, zejména ve vztahu k programům pro výzkum zaměře -
ným na zdravotní bezpečnost, jakož i ke strukturám pro řešení krizí.
18 
Účetní dvůr nemá mandát k tomu, aby posuzoval provádění Mezinárodních zdra -
votnických předpisů WHO členskými státy ani obecné provádění plánů připrave -
nosti na vnitrostátní úrovni. Toto tudíž nebylo součástí rozsahu auditu. Nicméně 
určité koncepce Mezinárodních zdravotnických předpisů byly v  rámci auditu zo -
hledněny. Pokud jde o náš audit koordinace struktur pro řešení krizí, do rozsahu 
auditu nebylo zahrnuto úplné posouzení jejich fungování napříč více generálními 
ředitelstvími nebo v rámci reakce EU na epidemii viru ebola27.
19 
Otázky 1 až 4 byly řešeny na úrovni Komise (tj. GŘ pro zdraví a bezpečnost 
potravin a pro otázky 3 a 4 se rovněž uskutečnily informativní návštěvy GŘ pro 
migraci a vnitřní věci, GŘ pro výzkum a inovace, Výkonné agentury pro výzkum 
(REA), Výkonné agentury Evropské rady pro výzkum (ERCEA)) a střediska ECDC 
a byly předmětem jednání během informativních návštěv ve čtyřech členských 
státech28. Kromě rozhovorů během návštěv na místě jsme uskutečnili informační 
návštěvu úřadu WHO pro Evropu; provedli jsme dokumentární prověrku 20 akcí 
v rámci programu v oblasti zdraví29 (přehled těchto akcí viz příloha  III) a cílů de -
seti projektů FP7 (viz příloha  III); a nahlédli do zpráv Komise o pokroku a prová -
dění, jakož i do dokumentů týkajících se práce HSC.
20 
Závažnost a potenciální dopad relevantní pro provádění a řízení oblastí zahrnu -
tých do rozsahu auditu by měly být posuzovány hlavně na základě potenciálních 
nákladů a důsledků, které by vyplynuly, pokud by se přeshraniční hrozby pro 
veřejné zdraví co nejefektivněji nepotíraly. V případě mimořádných situací je ob -
vykle nutné mít na opatření v rámci reakce okamžitě k dispozici značné (finanční) 
zdroje, které jsou ještě více potřebné, pokud je včasná reakce pomalejší nebo 
méně efektivní, než je třeba. Škodlivé dopady se navíc neomezují jen na lidské 
zdraví, ale potenciálně zasahují mnohá odvětví širší ekonomiky, jak je popsáno 
v bodech 1 a 2. Vzhledem k nepředvídatelné povaze a rozsahu budoucích přípa -
dů ohrožení veřejného zdraví nelze takové škody a dopady předem vyčíslit.27 V této souvislosti rovněž 
poukazujeme na jiný audit 
výkonnosti provedený 
Účetním dvorem, který byl 
zaměřen na to, jak Komise řeší 
krize ve vnější oblasti, včetně 
případové studie týkající se 
krize v souvislosti s virem 
ebola.
28 Uskutečnily se informační 
návštěvy Estonska, Itálie, 
Nizozemska a  Spojeného 
království. Tyto země jsme 
vybrali na základě 
zeměpisného rozložení 
a rizikových faktorů, jako je 
cestování, obchod a vnější 
hranice.
29 Představují přibližně 56 % 
(tj. 18 milionů EUR) finančních 
prostředků věnovaných na boj 
proti zdravotním hrozbám 
v rámci druhého programu 
v oblasti zdraví. Rovněž jsme 
provedli návštěvy na místě 
u hlavních koordinátorů sedmi 
projektů.
18
 Připomínky
Rozhodnutím o vážných přeshraničních zdravotních 
hrozbách byly zavedeny určité inovace pro zdravotní 
bezpečnost v EU, ale jejich provádění a rozvoji brání 
prodlevy, přičemž strategické a  operační výzvy stále 
přetrvávají
21 
Posuzovali jsme, zda byly řádně provedeny inovace zavedené rozhodnutím 
o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách, jak je popsáno v bodech 7 až 9 
a na obrázku 1 . Celkově jsme zjistili, že provádění a rozvoji těchto inovací brání 
prodlevy a  že nadále přetrvávají strategické a  operační problémy. V  následujících 
bodech informujeme o nedostatečně jasných výsledcích konzultace a koordina -
ce ohledně plánování připravenosti a  neuspokojivém měření výkonnosti těchto 
činností. Rovněž informujeme o  nedostatečném formálním vymezení úlohy 
střediska ECDC v oblasti obecné připravenosti, o pomalém pokroku, pokud jde 
o společné zadávání veřejných zakázek na lékařská protiopatření, a o chybějí -
cím mechanismu EU, který by řešil naléhavou potřebu lékařských protiopatření, 
v rámci rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách. Pojedná -
váme také o operačních a strategických výzvách, jimž čelí výbor pro zdravotní 
bezpečnost, a potížích při uplatňování pravidel pro koordinaci reakce.
Nedostatečně jasné výsledky konzultace a koordinace 
ohledně plánování připravenosti
22 
Členské státy a Komise by se měly vzájemně konzultovat ve výboru pro zdravotní 
bezpečnost s cílem koordinovat své činnosti zaměřené na vývoj, posilování a udr -
žování svých kapacit pro sledování vážných přeshraničních zdravotních hrozeb, 
včasné varování před nimi, jejich posuzování a reakci na ně30. Tato konzultace 
by měla být zaměřena na sdílení osvědčených postupů a zkušeností v oblasti 
plánování připravenosti a  reakce, podporu vzájemné spolupráce při plánování 
připravenosti na vnitrostátní úrovni a řešení meziodvětvového rozměru plánová -
ní připravenosti a reakce na úrovni Unie (např. pokud jde o zdravotnictví, civilní 
ochranu, dopravu a kontrolu hranic). Měla by rovněž podpořit plnění základních 
kapacitních požadavků na dohled a reakci uvedených v Mezinárodních zdravot -
nických předpisech (viz příloha  I).
23 
Členské státy měly do 7. listopadu 2014 a poté vždy po třech letech předkládat 
Komisi aktualizaci situace týkající se jejich vnitrostátního plánování připrave -
nosti a reakce v hlavních výše popsaných oblastech. Aby se zajistila slučitelnost 
a relevance informací pro dosažení stanovených cílů, používá se pro předkládání 
těchto informací vzor přijatý Komisí.30 Článek 4 rozhodnutí 
č. 1082/2013/EU.
19 Připomínky 
24 
Komise přijala tento vzor pro poskytování informací o připravenosti po konzulta -
ci členských států v  červenci roku 2014 během krize způsobené epidemií eboly, 
pouze čtyři měsíce před koncem lhůty pro vyplnění dotazníku členskými státy. 
Devět členských států EU předložilo své odpovědi prostřednictvím elektronické -
ho dotazníku včas. Dalších 17 členských států tak učinilo se zpožděním, většinou 
v roce 2015 po několika upomínkách ze strany Komise. Komise spolupracovala se 
střediskem ECDC a úřadem WHO pro Evropu na vypracování zprávy o pokroku 
v oblasti plánování připravenosti a  reakce, vycházející z  odpovědí členských států; 
tato zpráva byla předložena výboru HSC v červnu a listopadu roku 2015. Navzdo -
ry zpožděním se zasláním odpovědí tak byla zahájena potřebná výměna informa -
cí o plánování připravenosti a reakce.
25 
Informace obsažené v této zprávě, kromě některých zeměpisných map převza -
tých ze zpráv WHO31, jsou převážně anonymizovány a zpracovány do souhrnné 
podoby. Zpráva tudíž členům HSC neukazuje, které země poskytly jaké informa -
ce, návrhy na zlepšení nebo osvědčené postupy či příklady, což by i přes důvěr -
nou povahu HSC i samotné zprávy umožnilo efektivní a transparentní výměnu 
názorů. Ani rozhodnutí o  vážných přeshraničních zdravotních hrozbách, ani 
vzor dotazníku nevyžadují, aby členské státy poskytovaly podpůrné informace, 
jako jsou prováděcí nebo akční plány, vnitrostátní příručky nebo samotné plány 
připravenosti.
26 
Právní předpisy neudělují Komisi mandát ke shromažďování nebo ověřování 
takových informací, například během návštěv jednotlivých zemí. Informace 
o příslušných aspektech připravenosti zahrnuté do zprávy o pokroku se zakládají 
výlučně na vlastním hodnocení členských států a chybí k nim podklady. Ačkoli to 
neznamená, že nahlášené informace jsou nepřesné, má to za důsledek, že silné 
a slabé stránky zjištěné ve zprávě a předložené výboru HSC nejsou založeny na 
externě ověřených nebo přezkoumaných údajích. Takové posuzování a zvýše -
ná transparentnost sice nejsou přímo zakotveny v právních předpisech, ale je 
pravděpodobné, že přispějí k vyšší míře důvěry, pokud jde o připravenost na 
vážné přeshraniční zdravotní hrozby (viz rámeček 3  o slabých stránkách vlastního 
hodnocení provádění MZP), a umožňuje lépe zacílit opatření, jichž je k vyřešení 
slabých stránek zapotřebí.31 WHO (2014); souhrnná zpráva 
smluvních států za rok 2013 
o provádění základních 
kapacit požadovaných podle 
Mezinárodních zdravotnických 
předpisů, regionální profily; 
http://www.who.int/ihr/
publications/WHO_HSE_
GCR_2014.10/en/
20 Připomínky Rámeček 3
27 
Pro některé členské státy bylo navzdory jejich zapojení do vypracování vzoru 
v praxi obtížné na dotazník o připravenosti odpovědět, a proto měly k závěrům 
zprávy o pokroku určité výhrady. Technická realizace dotazníku prostřednictvím 
průzkumu online navíc vykazovala nedostatky, což u některých otázek vedlo ke 
snížené kvalitě údajů. Bylo to zčásti způsobeno tím, že GŘ pro zdraví a bezpeč -
nost potravin nezapojilo středisko ECDC do příprav v oblasti IT pro používání 
nástroje průzkumu online dostatečně včas.
28 
Pokud jde o potenciální kritéria EU pro plánování připravenosti a reakce, kro -
mě základních kritérií stanovených v  rozhodnutí32 Komise ve svém posouzení 
dopadu33 z roku 2011 poukázala na dostupnost rozsáhlých pokynů týkajících se 
plánování obecné připravenosti34 pro všechny typy zdravotních hrozeb a  na sku -
tečnost, že není zaveden žádný mechanismus k zajištění jeho provádění ve všech 
členských státech. Zjistili jsme, že těmto pokynům nebyl v rámci rozhodnutí 
o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách dán žádný status a že povědomí 
o jejich obsahu je obecně nízké, a to navzdory značnému úsilí vyvinutému Komisí 
a několika členskými státy s cílem vypracovat souhrnné, aktualizované znění 
z roku 2011 a překlady dostupné na internetových stránkách Komise. Pokud se 
příručka v členských státech nepoužívá nebo pokud se neaktualizuje, může být 
tato významná investice zdrojů zmařena.Mezinárodní trendy v  oblasti připravenosti: nedostatky vlastního hodnocení 
provádění MZP
WHO a její panely odborníků upozornily na slabé stránky, které jsou neodmyslitelnou součástí vlastních 
hodnocení plnění základních kapacit požadovaných podle MZP . Panel pro průběžné posuzování epidemie 
viru ebola v červenci roku 2015 napsal, že považuje za nepřijatelné, aby bylo, pokud jde o měření základních 
kapacit požadovaných podle Mezinárodních zdravotnických předpisů, vyžadováno pouze dobrovolné vlastní 
hodnocení. Poukázal na povzbudivé úsilí jak v rámci WHO, tak prostřednictvím iniciativ, jako je agenda celo -
světové zdravotní bezpečnosti (viz příloha  I, kde jsou popsány další iniciativy zabývající se potřebou zdoko -
nalit plánování připravenosti a  zvýšit transparentnost), propagovat  rámce  hodnocení , externí  monitorování  
a transparentnost  ohledně  základních  kapacit a zdůraznil, že regionální politické subjekty, jako je Evropská  
unie , mohou  tuto  práci  podpořit.
Na 69. zasedání Světového zdravotnického shromáždění (23. až 28. května 2016) se projednávala zpráva hod -
notícího výboru o úloze Mezinárodních zdravotnických předpisů v souvislosti s epidemií viru ebola a reakcí 
na ní a dospělo se k podobnému závěru. Hodnotící výbor zjistil, že nedostatečné uplatňování MZP přispělo 
ke zvýšení intenzity epidemie viru ebola. Přístupy, které hodnotící výbor navrhl k posílení uplatňování MZP , 
zahrnují uznání  externího  hodnocení  základních  kapacit  dané  země jako osvědčený postup.
32 Článek 4 rozhodnutí 
č. 1082/2013/EU.
33 Strana 17 SEC(2011) 1519 
v konečném znění ze dne 
8. prosince  2011.
34 Strategie pro plánování 
obecné připravenosti, 
technické pokyny o  plánování 
obecné připravenosti při 
mimořádných událostech 
v oblasti veřejného zdraví 
(aktualizace z roku 2011).
21 Připomínky 
29 
Obecně jsme zjistili, že konzultace mezi členskými státy a Komisí o plánování při -
pravenosti a reakce byly zahájeny tak, jak se požaduje. Avšak postupy pro získá -
vání a vyměňování příslušných informací za účelem zlepšení koordinačního úsilí 
ve vztahu k  připravenosti nejsou dosud dostatečně osvědčené a  dosud nepřines -
ly jednoznačné výsledky.
Nedostatečné měření výkonnosti při koordinaci 
připravenosti
30 
Komise by měla měřit účinnost politik a programů Unie. Týká se to cílů politiky EU 
obsažených v rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách, a ze -
jména výše uvedeného úsilí podle článku 4 věnovaného plánování připravenosti 
a reakce. Proto je třeba v úzké spolupráci s členskými státy definovat cíle a ukaza -
tele SMART35 a vymezit metodiku, která umožní jednoznačné měření a hodnocení 
pokroku. Členské státy pak následně musí svůj pokrok prokázat.
31 
Cíle GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin v současném programovém období  
(2014–2020) zahrnují konkrétní cíl týkající se ochrany občanů před vážnými pře -
shraničními zdravotními hrozbami: určit a rozvíjet soudržné postupy a podpořit 
jejich provádění v zájmu lepší připravenosti a koordinace, pokud jde o mimořád -
né situace v oblasti veřejného zdraví. Související konkrétní ukazatel výsledků je: 
„počet členských států, které začlení jednotné přístupy do svých plánů připrave -
nosti […]“36.
32 
Pro tento konkrétní cíl a ukazatel Komise ve svých plánech řízení na roky 2014 
a 2015 stanovila dílčí cíle, aby do roku 2015 byly takto vyvinuté společné přístupy 
integrovány do plánů připravenosti čtyř členských států, do roku 2017 čtrnácti 
členských států a do roku 2020 všech členských států. Cíl a ukazatel jako takové 
však nejsou do rozhodnutí zahrnuty, což znamená, že nejsou pro členské státy 
závazné. Rovněž se tam nestanoví kritéria pro to, v čem spočívají integrované 
společné přístupy při navrhování plánů připravenosti, jež je ještě třeba podle da -
ného cíle určit a vyvinout. Zjistili jsme, že když Komise stanovila dílčí cíle ukazate -
lů, tento koncept společných přístupů nebyl Komisí se souhlasem členských států 
dále rozvinut a chyběl jasný a dohodnutý přístup k měření pokroku.35 Konkrétní, měřitelné, 
dosažitelné, relevantní 
a časově vázané.
36 Tentýž cíl a ukazatel jsou 
rovněž stanoveny v článcích 2 
a 3 nařízení (EU) č. 282/2014 
pro měření výkonnosti 
příslušných výdajů podle 
tohoto cíle.
22 Připomínky 
33 
Začátkem roku 2016 Komise vylepšila svoji metodiku měření pokroku podle 
zvláštního ukazatele a  požádala středisko ECDC, aby provedlo další analýzu 
údajů získaných od členských států. Středisko ECDC bylo požádáno, aby zjistilo 
počet členských států, u nichž jsou zavedeny prvky provádění základních kapacit 
požadovaných podle Mezinárodních zdravotnických předpisů, ujednání o  inte -
roperabilitě mezi odvětvími a plánů zachování provozu. Podle střediska ECDC 
16 členských států prohlásilo, že jsou u nich tyto prvky zavedeny, takže ukazatel 
pro rok 2015 překonal dílčí cílovou hodnotu (tj. 14 států do roku 2017). Jak je však 
objasněno v bodě 32, nejsme s to potvrdit, že tato metodika byla projednána 
s výborem HSC a že byla tímto výborem schválena.
34 
Nebyli jsme proto schopni dospět k závěru ohledně toho, co znamená hlášený 
pokrok, pokud jde o výkonnost, a zda všechny definice a koncepty cílů, ukazatelů 
a dílčích cílů mají podporu členských států. Toto je zvlášť důležité, neboť na nich 
z velké části závisí účinná koordinace plánování připravenosti a reakce na vážné 
přeshraniční zdravotní hrozby37, a vyžaduje to, aby zúčastněné strany usilovaly 
o stejné cíle.
Úloha střediska ECDC ve vztahu k obecné připravenosti není 
dostatečně formálně vymezena
35 
Středisko ECDC má pověření, pokud jde o podporu členských států a Komise 
v činnostech zaměřených na připravenost. Jeho mandát se tradičně vztahoval 
na oblast prevence a kontroly a od založení střediska nebyl formálně aktualizo -
ván navzdory významným událostem v  oblasti zdravotní bezpečnosti, zejména 
vstupu MZP v  platnost a  přijetí rozhodnutí o  vážných přeshraničních zdravotních 
hrozbách. Proto jsme posuzovali, zda je tato otázka mezi Komisí a střediskem 
ECDC dostatečně vyjasněná a zda je jasné i vzhledem k subjektům, které se 
střediskem ECDC spolupracují, do jaké míry může středisko poskytovat odborné 
znalosti v oblasti obecné připravenosti a jak by mělo plánovat své činnosti a zdro -
je za tímto účelem.
36 
V nařízení o zřízení střediska ECDC se uvádí, že může v rámci svého poslání 
poskytovat členským státům, Komisi a jiným institucím Společenství odborné 
vědecké a technické posudky při rozvíjení, pravidelném přezkumu a aktualizaci 
pohotovostních plánů a  také při vývoji intervenčních strategií (tj.  ochrana před 
nakažlivými nemocemi a hrozbami neznámého původu). V rozhodnutí o vážných 
přeshraničních zdravotních hrozbách se středisku ECDC konkrétně ukládají úkoly, 
pokud jde o epidemiologický dozor a včasné varování a reakci, ale nikoli pokud 
jde o podporu v oblasti plánování připravenosti.37 Jak uznalo GŘ pro zdraví 
a bezpečnost potravin ve své 
výroční zprávě o činnosti za 
rok 2015, v níž vykazuje 
u tohoto konkrétního cíle 
a ukazatele pokrok.
23 Připomínky 
37 
V návaznosti na přijetí rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hroz -
bách pracuje středisko ECDC na nových úkolech38, zejména v oblasti obecné 
připravenosti, aby uspokojilo potřebu EU mít přístup zohledňující všechna rizika. 
Zjistili jsme však, že úloha a odpovědnost střediska ECDC ve vztahu k obecné 
připravenosti nebyly formálně vymezeny a dohodnuty, ani prostřednictvím ak -
tualizace příslušných právních předpisů, ani například prostřednictvím písemné 
dohody mezi Komisí a střediskem ECDC potvrzené subjekty, které se střediskem 
ECDC spolupracují. Pokud není formálně dostatečně vyjasněna úloha střediska 
ECDC v těchto činnostech a to, jak tyto činnosti zapadají do jeho poslání, může se 
stát, že tato organizace nebude schopna se na takové úkoly dlouhodobě řádně 
připravovat ani efektivně reagovat na žádosti o pomoc. Riziko vyplývající z této 
situace se již stalo skutečností v souvislosti se spoluprací střediska ECDC a WHO 
na příručce k revizi plánu pro pandemii chřipky, jak je uvedeno dále.
38 
Po pandemii chřipky v roce 2009 bylo jedním z hlavních doporučení Rady při -
jmout pokyny o plánech připravenosti39. Země po celé Evropě začaly na základě 
získaných zkušeností revidovat své pandemické plány. Středisko ECDC a úřad 
WHO pro Evropu vynaložily značné úsilí na pořádání pracovních seminářů a pro -
vádění přezkumu. V roce 2012 zveřejnily společný dokument, v němž uvádějí 
výsledky svých snah40. Následně pracovaly na „Příručce k revizi plánu opatření 
pro případ pandemie chřipky“41. Návrh příručky byl určen všem 53 zemím evrop -
ského regionu WHO a byl vypracován odborníky na plánování připravenosti na 
pandemii z různých zemí a organizací.
39 
Komise však zveřejnění příručky střediskem ECDC v březnu roku 2014 dočasně 
pozastavila vzhledem k pochybnostem, pokud jde o oprávnění ECDC vydávat 
takový druh pokynů přímo členským státům, a dospěla k závěru, že příslušným 
a pověřeným subjektem v otázkách připravenosti je HSC. V době auditu (o dva 
roky později) nebyl v rámci HSC (nebo jeho pracovní skupiny pro připravenost) 
znám časový harmonogram jednání o  příručce a  jejího zveřejnění. Nezveřejnění 
a nepropagování příručky by představovalo ztrátu investice ve smyslu zdrojů 
a úsilí věnovaných na její vytvoření a znamenalo by, že nehledě na úsilí vynalo -
žené na vnitrostátní úrovni na aktualizaci plánů připravenosti na pandemii k ní 
členské státy EU a země evropského regionu WHO nebudou mít přístup.38 Jedním z těchto úkolů byla 
pomoc poskytnutá Komisi 
střediskem ECDC při 
zpracování údajů 
předložených členskými státy 
podle článku 4 rozhodnutí 
č. 1082/2013/EU a  informování 
HSC.
39 Závěry Rady o pandemii 
chřipky (H1N1) 2009 – 
strategický přístup, bod 11, 
s. 2.
40 Klíčové změny pandemických 
plánů provedené členskými 
státy evropského regionu 
WHO na základě zkušeností 
získaných z pandemie v roce 
2009, Regionální úřad WHO 
pro Evropu a středisko ECDC, 
2012.
41 Příručka k revizi plánu opatření 
pro případ pandemie 
chřipky  – uplatňování 
zkušeností získaných 
z pandemie chřipky 
H1N1(2009): příručka pro 
členské státy evropského 
regionu WHO, Evropské unie 
a Evropského hospodářského 
prostoru, návrh z roku 2014.
24 Připomínky 
Nedostatečná ochota členských států reagovat, pokud 
jde o urychlení společného zadávání veřejných zakázek 
na očkovací látku proti pandemické chřipce a  chybějící 
mechanismus EU, který by řešil naléhavou potřebu 
zdravotních protiopatření, v rámci rozhodnutí o vážných 
přeshraničních zdravotních hrozbách
40 
Rada v návaznosti na krizi způsobenou pandemií chřipky H1N1 v roce 200942 
vyzvala Komisi, aby co nejdříve, ale nejpozději v prosinci roku 2010 podala zprávu 
o mechanismu pro společné zadávání veřejných zakázek na očkovací látky a anti -
virotika a tento mechanismus vypracovala. Již v roce 2011 Komise vyzvala členské 
státy, aby poskytly analýzu potřeb ve vztahu k takovému postupu společného 
zadávání veřejných zakázek. Avšak právní základ EU pro společné zadávání veřej -
ných zakázek na lékařská protiopatření vznikl až v roce 2013 přijetím rozhodnutí 
o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách. Komise přijala dohodu o spo -
lečném zadávání veřejných zakázek dne 10. dubna 2014. Země, které podepsaly 
dohodu o společném zadávání veřejných zakázek, se mohou účastnit konkrét -
ních společných zadávacích řízení na lékařská protiopatření, která vyžadují účast 
nejméně čtyř členských států.
41 
V únoru 2016 Komise úspěšně finalizovala a zveřejnila zadávací dokumentaci 
pro společné zadání veřejné zakázky na osobní ochranné prostředky, iniciované 
v důsledku krize v souvislosti s virem ebola. Kromě toho bylo zahájeno několik 
dalších konkrétních společných zadávacích řízení. Nicméně příprava konkrétního 
společného zadávacího řízení pro očkovací látku proti pandemii chřipky, o něž 
Rada požádala v roce 2010, stále ještě nebyla dokončena. Navzdory různým žá -
dostem zaslaným Komisí předložilo do dubna 2016 posouzení potřeb pouze pět 
členských států. Budoucí pokrok závisí na odhodlání členských států se těmito 
postupy řídit. Ve svých výročních zprávách o činnosti za roky 2014 a 2015 Komise 
oznámila, že cíle pro společné zadávání veřejných zakázek na očkovací látku proti 
pandemii chřipky nebyly splněny.
42 
Nástroj pro mimořádné situace, který by řešil naléhavou potřebu lékařských 
protiopatření, by měl být méně složitý a nabízet vyšší rychlost a pružnost než 
poskytuje dohoda o společném zadávání veřejných zakázek. Po případu záškrtu 
ve Španělsku v roce 2015, kdy ošetřující nemocnice jen obtížně v Evropě získávala 
antitoxin43, HSC a Komise rozhodly o prověření možných řešení takových případů 
v budoucnu. HSC souhlasil s tím, že pověří svoji pracovní skupinu pro připrave -
nost úkolem vyvinout standardní operační postupy pro rychlou a  soudržnou 
reakci Unie v takových mimořádných situacích. V lednu 2016 Komise požáda -
la členské státy, aby jmenovaly účastníky skupiny připravenosti HSC ohledně 
standardního operačního postupu pro výměny lékařských protiopatření. Během 
auditu se nám však nepodařilo získat důkazy o tom, že byl dohodnut relevantní 
postup, nebo že byly zahájeny konkrétní práce (viz rovněž body 46 a 47).42 Závěry Rady ze dne 
13. září 2010 o zkušenostech 
získaných v souvislosti 
s pandemií chřipky A/H1N1 –  
zdravotní bezpečnost 
v Evropské unii.
43 Viz rychlé posouzení rizika 
vypracované střediskem ECDC 
nazvané „Případ záškrtu ve 
Španělsku“ ze dne 
15. června  2015: „Odhalení 
a řešení prvního případu 
záškrtu ve Španělsku po téměř 
30 letech a reakce na něj 
v oblasti veřejného zdraví 
jasně ukázaly, že musíme být 
v Evropské unii na záškrt 
připraveni“.
25 Připomínky 
Výbor pro zdravotní bezpečnost a epidemie viru ebola
Jednání o ebole začala ve výboru pro zdravotní bezpečnost v březnu roku 2014 poté, co Guinea poprvé ozná -
mila WHO epidemii a co Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí vydalo rychlé posouzení rizika. 
Podle tohoto rychlého posouzení rizika bylo riziko přenosu do EU nízké, ačkoli v některých situacích by byla 
opatření v EU odůvodněná: například turisté vracející se z Guiney, kteří navštívili rodinu a přátele, nebo expo -
nované osoby vyhledávající lékařské ošetření v  EU.
Epidemii eboly vyhlásila WHO dne 8. srpna 2014 za ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu. Týden 
předtím svolala Komise s ohledem na rychle se zhoršující situaci v postižených zemích zasedání prostřednic -
tvím audio konference. Zapojilo se do něj mnoho různých útvarů Komise, Evropské středisko pro prevenci 
a kontrolu nemocí, WHO a členské státy. Cílem byla výměna informací a koordinace akcí týkajících se přijatých 
a plánovaných opatření, aby bylo možné stanovit další akce v zájmu posílení připravenosti a zvážit pomoc 
postiženým zemím. Projednávaly se rovněž možnosti evakuace ze zdravotních důvodů pro občany EU/EHP , 
kteří tam pracují. Generální ředitelství pro zdraví a bezpečnost potravin za pomoci Evropského střediska pro 
prevenci a kontrolu nemocí vypracovalo dotazník týkající se připravenosti na virus ebola (aby získalo přehled 
o kapacitě laboratoří, nemocničních zařízeních pro léčbu eboly, vhodné dopravě) a poslalo jej členským stá -
tům, z nichž většina ho vyplnila. Poté, co WHO vyhlásila ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu, 
výrazně vzrostla četnost zasedání výše uvedeného výboru věnovaných ebole (až do ledna roku 2015 se konala 
téměř každý týden). Teprve od února roku 2015 se vrátily na pořad jednání výboru provozní otázky, jako napří -
klad společné zadávání veřejných zakázek a pracovní skupiny.Rámeček 443 
Celkově jsme zjistili, že pokud jde o provádění ustanovení o společném zadávání 
veřejných zakázek, pokrok v organizování společného zadání zakázky na očko -
vací látku proti pandemii chřipky, zahájeného po pandemii H1N1 v roce 2009, 
byl v době našeho auditu pomalý z důvodu nedostatečné reakce členských států 
a kvůli tomu, že na úrovni EU není žádný mechanismus, který by řešil naléhavou 
potřebu lékařských protiopatření, což potenciálně snižuje připravenost EU na 
pandemii chřipky.
Strategické a operační výzvy, jimž čelí formálně zřízený 
výbor pro zdravotní bezpečnost
44 
Rozhodnutím o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách byl zřízen výbor 
pro zdravotní bezpečnost, složený ze zástupců členských států, jemuž předsedá 
Komise (podrobnější popis jeho úlohy a povinností najdete v příloze II ).
45 
Všechny členské státy navrhly své členy tohoto výboru. V roce 2014 se konalo jed -
no plenární zasedání, v roce 2015 tři a proběhl velký počet audio konferencí, ze -
jména v souvislosti s rozvíjející se krizí způsobenou virem ebola (viz rám eček 4 ).
26 Připomínky 
46 
V době, kdy jsme prováděli audit, byl vypracován mandát pro čtyři pracovní 
skupiny v rámci výboru: stálou pracovní skupinu pro připravenost, stálou síť 
komunikátorů, ad-hoc pracovní skupinu pro nově příchozí migranty a přenosné 
nemoci a ad-hoc pracovní skupinu pro boj proti antimikrobiální rezistenci (viz 
rámeček 2 ). Formálně však výbor pro zdravotní bezpečnost ustanovil pouze síť 
komunikátorů a pracovní skupinu pro připravenost. Tyto pracovní skupiny mají 
na základě svého mandátu připravit roční pracovní plán včetně ukazatelů výkon -
nosti pro hodnocení, který má být předložen výboru a má jím být schválen, aby 
byl zajištěn strukturovaný způsob práce na těchto otázkách. Zjistili jsme, že na 
konci auditu (březen 2016) nebyly výboru předloženy ke schválení žádné roční 
plány s ukazateli požadované v rámci mandátu uvedených pracovních skupin. 
To znamená, že práce, kterou tyto pracovní skupiny vykonávají, není prováděna 
v souladu s mandátem a jejich výkonnost není náležitě měřena.
47 
Účast v pracovních skupinách výboru pro zdravotní bezpečnost je dobrovolná. 
Na konci našeho auditu navrhly všechny členské státy své účastníky do sítě ko -
munikátorů. Komise rovněž poslala žádost o  navržení účastníků pracovní skupiny 
pro připravenost (rovněž viz bod 42 výše), ale do března roku 2016 podalo návrh 
pouze devět členských států EU. Účast velkého počtu členských států je důležitá, 
aby se zajistilo, že výbor pro zdravotní bezpečnost později výstupy pracovních 
skupin podpoří a bude je dále rozvíjet.
48 
Zjistili jsme, že v době, kdy byl tento výbor stále ještě neformální a fungoval na 
základě zmocnění Rady (tj. do roku 2013), měl pracovní programy s ročními cíli, 
o nichž se ročně podávaly zprávy, a zdokumentované akční plány, o nichž se po -
dávaly zprávy o  pokroku. Status i  působnost současného výboru jsou na základě 
rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách odlišné. V dokumen -
tech výboru ani v Komisi jsme však nenašli důkaz, že výbor pro zdravotní bezpeč -
nost v současné době vykonává své úkoly na základě dohodnutého strategického 
plánování nebo aktuálního plánu určujícího příslušné dlouhodobější strategické 
otázky. V průběhu auditu zástupci členských států rovněž vyjádřili určité zne -
pokojení nad povahou audio konferencí výboru, které někteří vnímali jako příliš 
zaměřené na technické spíše než na strategické otázky.
27 Připomínky 
49 
Celkově byla práce výboru, zejména v reakci na krizi v souvislosti s virem ebola, 
velmi důležitá a iniciovala vytvoření mechanismů spolupráce, například pokud 
jde o využívání laboratoří a evakuaci ze zdravotních důvodů, které je možné 
zachovat nebo znovu aktivovat v případě dalších krizí44. Výbor se stal hlavní 
platformou, v níž spojili síly zástupci příslušných útvarů Komise a členských států 
a začali si vyměňovat informace, mimo jiné i s WHO. To dále svědčí o tom, jak je 
výbor pro zdravotní bezpečnost významný a důležitý, což uznala rovněž Rada ve 
svých závěrech o ponaučeních vyplývajících pro veřejné zdraví z epidemie eboly 
v západní Africe45.
50 
Z výsledků našeho šetření rovněž vyplývá, že od okamžiku, kdy WHO prohlásila 
ebolu za ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu, byly po dobu asi 
šesti měsíců práce výboru a její audio konference převážně zaměřeny na reakci na 
krizi v souvislosti s virem ebola, která však pro EU nepředstavovala velké riziko46. 
V důsledku toho nebyly v tomto období mezi hlavními body jednání jiné činnosti 
výboru související se strategickým vývojem a  uplatňováním rámce rozhodnutí 
o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách.
51 
Častý výskyt významných událostí v oblasti zdraví v posledních letech, jako je 
například výskyt koronaviru z Blízkého východu způsobujícího respirační syn -
drom (MERS), virů ebola a zika a chybějící strategické plánování, jímž by se výbor 
pro zdravotní bezpečnost řídil, do jisté míry vysvětlují, proč byla zasedání výboru 
spíše technické povahy zaměřené na reakci, nežli povahy strategické. Navíc jsme 
zjistili pomalý pokrok u pracovních skupin, které by měly provádět či podporovat 
technickou činnost výboru.
52 
Komise může navíc dále zlepšit vypracovávání příslušných mapování nebo zpráv 
o činnostech, které v této souvislosti probíhají v jiných útvarech Komise, agen -
turách a programech (viz rovněž body 96 až 102). Tyto faktory společně ukazují, 
že je stále ještě prostor pro zlepšení strategické činnosti výboru pro zdravotní 
bezpečnost. To je důležitá skutečnost, jelikož výbor má nyní silný mandát, zejmé -
na pokud jde o koordinaci, ve spojení s Komisí, připravenosti a plánování reakce 
členských států (viz bod 44), čímž má být v EU zajištěna nejvyšší možná úroveň 
ochrany před zdravotními hrozbami.44 Aniž jsou dotčena zjištění 
auditu, která Účetní dvůr 
případně předloží v  návaznosti 
na svůj právě probíhající audit 
výkonnosti třetí komory 
zaměřený na struktury 
v oblasti řešení krizí, který se 
zabývá rovněž reakcí EU na 
epidemii viru ebola.
45 Závěry Rady o ponaučeních 
vyplývajících pro veřejné 
zdraví z  epidemie eboly 
v západní Africe – zdravotní 
bezpečnost v  Evropské unii 
(2015/C 421/04) ze dne 
17. prosince  2015.
46 Viz rychlé posouzení rizik 
vypracované střediskem ECDC 
(Evropské středisko pro 
prevenci a  kontrolu nemocí) 
nazvané „Epidemie viru ebola 
v západní Africe“, 
4. aktualizace, 3. září 2014, 
v němž se uvádí, že riziko 
rozšíření viru ebola od 
pacienta, který přicestuje do 
EU v  rámci plánované 
evakuace ze zdravotních 
důvodů, se považuje za 
neobyčejně nízké.
28 Připomínky 
Uplatňování pravidel pro „koordinaci reakce“ je v praxi 
obtížné
53 
V úvodu rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách se uvádí, 
že ačkoli členské státy odpovídají za zvládání krize v oblasti veřejného zdraví 
na vnitrostátní úrovni, opatření přijatá jednotlivými členskými státy by mohla 
poškodit zájmy jiných členských států, pokud nebudou vzájemně v souladu nebo 
budou vycházet z rozdílných posouzení rizik. V případě, že členské státy zamýš -
lejí přijmout opatření v oblasti veřejného zdraví pro boj proti vážné přeshraniční 
zdravotní hrozbě, měly by47 nejprve informovat ostatní členské státy a  Komisi 
a tato opatření s nimi konzultovat. Je-li potřeba chránit veřejné zdraví natolik 
naléhavá, že je nutné okamžité přijetí opatření, mohou ostatní členské státy a Ko -
misi informovat po jejich přijetí.
54 
Zkušenosti získané v průběhu krize v souvislosti s virem ebola ukázaly, že dodr -
žení požadavku informovat ostatní členské státy (tj.  prostřednictvím výboru pro 
zdravotní bezpečnost) před přijetím opatření na vnitrostátní úrovni je poměr -
ně náročné. Některé členské státy se rozhodly odchýlit se od posouzení rizik 
vypracovaných Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí a WHO 
a zavedly vstupní zdravotní kontroly cestujících na letištích přijímajících lety ze 
západní Afriky. Středisko ECDC a  WHO opakovaně nedoporučily vstupní zdravotní 
kontroly ani ve svých následných posouzeních rizik s poukazem na související 
náklady, chabé výsledky a  existenci účinných výstupních zdravotních kontrol 
v postižených zemích48. Komise pozvala ministry zdravotnictví EU na koordinační 
setkání na vysoké úrovni, které proběhlo dne 16. října 2014 a na němž byla pro -
jednána i možná opatření při vstupu na hranicích EU. Jedním z výsledků byl audit 
výstupních zdravotních kontrol zaměřených na virus ebola v  postižených zápa -
doafrických zemích uspořádaný Komisí a WHO. Podle závěrů auditu jsou procesy 
výstupních zdravotních kontrol uplatňovány správně a  je velmi pravděpodobné, 
že tyto postupy zachytí osoby se znaky a příznaky eboly.
55 
Komise ve zprávě o provádění z roku 201549 tedy uvedla, že významným závěrem 
vyplývajícím z  epidemie eboly bylo to, že existuje prostor pro zlepšení provádění 
ustanovení, která vyžadují, aby členské státy koordinovaly vnitrostátní reakce. 
Pokud nejsou informace týkající se vnitrostátních opatření v oblasti veřejného 
zdraví, která mají členské státy v úmyslu přijmout nebo která přijaly, v rané fázi 
odpovídajícím způsobem sdíleny s dalšími členskými státy, mohlo by to mít na 
jiné členské státy dopad. Jedním z příkladů je zdvojování kontrol a sledování 
osob, které již byly zkontrolovány při svém prvním vstupu na území EU, což 
vyžaduje dodatečné úsilí a zdroje dalších členských států, nebo zvýšený tlak 
sdělovacích prostředků na orgány v oblasti veřejného zdraví, aby vysvětlily, proč 
se některé členské státy řídí vědeckými doporučeními WHO nebo střediska ECDC 
a jiné nikoli.47 Podle článku 11 rozhodnutí 
č. 1082/2013/EU.
48 Rychlé posouzení rizik 
vypracované střediskem ECDC 
(Evropské středisko pro 
prevenci a  kontrolu nemocí) 
nazvané „Epidemie viru ebola 
v západní Africe“, 
4. aktualizace, 3. září 2014, 
nebo technická zpráva ECDC 
nazvaná „Prevence infekce 
a regulační opatření 
u virového onemocnění 
ebola  – vstupní a  výstupní 
zdravotní kontroly“, 
12. října  2014.
49 Zpráva o provádění 
rozhodnutí č. 1082/2013/EU; 
COM(2015) 617 final ze dne 
7. prosince  2015.
29 Připomínky 
Důležitá úloha stávajících systémů a  postupů pro 
včasné varování a  reakci a  epidemiologický dozor je 
všeobecně uznávaná, ale je třeba provést určitá 
vylepšení
56 
Zkoumali jsme, zda jsou odpovídajícím způsobem řízeny a uplatňovány stávající 
systémy včasného varování a reakce a epidemiologický dozor, jejichž právní zá -
klad tvoří rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách (viz rovněž 
obrázek  1). Celkově jsme zjistili, že tyto stávající systémy již fungují řadu let a že 
zúčastněné subjekty z velké většiny uznávají jejich důležitou úlohu na úrovni 
EU, ale že postupy a systémy vyžadují určité aktualizace. V následujících bodech 
informujeme o nutnosti dalšího vylepšení systému včasného varování a reakce 
a propojení s dalšími systémy varování a o tom, že aktualizovaný přístup na úrov -
ni EU k časnému varování a reakci v případě vážných chemických a environmen -
tálních hrozeb dosud nebyl testován. Navíc je třeba dále pracovat na systému EU 
v oblasti epidemiologického dozoru, aby se optimalizovala srovnatelnost a kvali -
ta údajů.
Navzdory širokému využívání a obecnému ocenění 
systému včasného varování a reakce (EWRS) jsou nutná 
další vylepšení, mimo jiné pokud jde o propojení s dalšími 
systémy varování
57 
Právním základem pro systém včasného varování a reakce, který má na úrovni 
Unie informovat o  varováních týkajících se vážných přeshraničních zdravotních 
hrozeb, je rozhodnutí o  vážných přeshraničních zdravotních hrozbách. Tento 
systém by měl Komisi a příslušným orgánům s vnitrostátní odpovědností umož -
nit, aby neustále komunikovaly za účelem varování, posouzení rizik v oblasti 
veřejného zdraví a určování opatření, která mohou být nutná v zájmu ochrany 
veřejného zdraví. Komisi by mělo podporovat a pomáhat Evropské středisko pro 
prevenci a kontrolu nemocí provozováním systému včasného varování a reakce 
a tím, že společně s členskými státy zajistí kapacitu pro koordinovanou reakci. 
Toto středisko by mělo analyzovat obsah zpráv, které prostřednictvím EWRS ob -
drží, a mělo by poskytovat informace, odborné posudky, poradenství a posouzení 
rizik.
58 
Komise a středisko ECDC by měly rovněž přijmout opatření k zajištění účinného 
propojení EWRS s dalšími systémy varování v rámci Společenství (tj. v oblasti 
zdraví zvířat, potravin a krmiv a civilní ochrany). Na základě těchto standardů 
jsme provedli obecné posouzení odpovídajícího fungování a řízení EWRS.
30 Připomínky 
59 
Po přijetí rozhodnutí byl systém včasného varování a reakce upraven tak, aby zo -
hledňoval změny, jako je doplnění nových datových polí pro jiné hrozby, než jsou 
přenosné nemoci, a začlenění definic týkajících se varovných hlášení. Zjistili jsme, 
že příslušné orgány členských států i Komise tento systém hojně využívají. Od 
roku 2004 členské státy a Komise generovaly v EWRS 1 493 zpráv (viz obrázek  2). 
Zjistili jsme však, že navzdory průběžným aktualizacím a vylepšením systém vy -
kazuje omezení způsobená jeho zastaralou koncepcí, a  neumožňuje tak využívání 
nejnovějších nástrojů IT a sociálních médií nebo plnou kompatibilitu s mobilními 
zařízeními. Obrázek  2Zprávy generované v systému včasného varování a reakce (2004–2015)
Těchto 1 493 zpráv se týkalo 1 482 případů 
nakažlivých nemocí od roku 2004 a od roku 2014:
- 1 ohrožení chemickými látkami,
- 6 hrozeb pro životní prostředí, - 4 potenciálních hrozeb neznámého původu.
Celkem bylo 725 zpráv označeno jako varovné 
hlášení nebo včasné varování.
UK SK SI SE RO PT PL NO NL MT LV LU LT IT IS IE HU HR GR FR FI ES EE EC/one.superior DK DE CZ CY CH BG BE AT350
300
250
200
150
100
50
0
1 EK je zkratka pro Evropskou komisi.
Zdroj : ECA, na základě údajů poskytnutých střediskem ECDC v říjnu roku 2015.
31 Připomínky 
50 Druhé nezávislé hodnocení 
střediska ECDC v  souladu 
s nařízením o jeho zřízení 
(nařízení (ES) č. 851/2004), 
závěrečná zpráva ze dne 
8. října  2014.
51 Pro většinu členských států 
nejsou člen výboru a  kontaktní 
místo EWRS totožní. Obecně 
se rozlišuje mezi vyššími 
politickými pracovníky 
z ministerstev zdravotnictví, 
kteří jsou vysíláni do výboru, 
a vyššími technickými 
pracovníky vnitrostátních 
agentur v  oblasti veřejného 
zdraví jmenovaných jako 
kontaktní osoby EWRS, ačkoli 
existují i  jiné konfigurace.60 
V nejnovější externí hodnotící zprávě Evropského střediska pro prevenci a  kont -
rolu nemocí50, která se týká období let 2008–2012), je uvedeno obecně pozitivní 
hodnocení technického řešení EWRS a jeho uživatelská vstřícnost, ale rovněž se 
v ní uvádí, že výkonnost systému včasného varování a reakce byla během krizí 
neuspokojivá, protože systém byl v minulosti náchylný k přetížení, a že je zřejmě 
prostor pro jeho revizi, aby mohl lépe podpořit reakce na mimořádné situace 
ohrožující zdraví.
61 
V současné době neexistuje na úrovni EU žádná specializovaná situační informač -
ní platforma nebo nástroj nabízející v reálném čase přehled vnitrostátních opat -
ření v oblasti veřejného zdraví přijatých za účelem řešení vážných přeshraničních 
zdravotních hrozeb. K tomuto účelu se buď využívá systém včasného varování 
a reakce, nebo probíhá komunikace prostřednictvím e-mailů, například mezi 
členy výboru pro zdravotní bezpečnost a Komisí. Existuje prostor pro vytvoření 
takové funkčnosti, například prostřednictvím specializovaného nástroje nebo 
integrované funkce ve vylepšené verzi EWRS.
62 
Do roku 2012 existoval výbor pro EWRS. Tento výbor se zabýval technickými 
aspekty krizí v oblasti zdraví, zatímco neformální výbor pro zdravotní bezpečnost 
byl v té době zaměřen spíše strategicky51. Z našich zjištění vyplývá, že v sou -
časném rámci je stále ještě třeba tuto technickou přípravnou práci provést (viz 
rovněž bod 51 výše pojednávající o výboru pro zdravotní bezpečnost). V době na -
šeho auditu (březen 2016) se mezi Komisí a střediskem ECDC jednalo i o možnosti 
zorganizování skupiny, která by zrevidovala posouzení rizik v oblasti veřejného 
zdraví a prozkoumala možnosti politiky. Zřízení takové skupiny bylo uznáno za 
nezbytné, aby se zabránilo přetížení výboru pro zdravotní bezpečnost, ale nebyla 
navržena ani dohodnuta žádná praktická ustanovení.
63 
V době auditu neexistovala skupina uživatelů EWRS nebo podobný orgán, který 
by podporoval a usnadňoval práci komunity uživatelů EWRS, pokud jde o funkční 
a procedurální aspekty každodenního používání systému a  potenciální žádosti 
o změny a vylepšení, jakož i o odbornou přípravu. Podobné činnosti však byly 
prováděny do roku 2012 ve výboru pro EWRS a zástupci členských států v EWRS 
dospěli k názoru, že je i nadále nutné tyto otázky pravidelně projednávat.Zprávy generované v systému včasného varování a reakce (2004–2015)
32 Připomínky 
64 
Ve zprávě o provádění z roku 201552 Komise uvedla, že zvažuje další vylepšení 
EWRS, které by ve střednědobém horizontu umožnilo vývoj uživatelsky přístup -
nějších funkcí, a to jakmile bude návrh na úplné přetvoření (tj. modernizaci) 
nástroje IT používaného EWRS dohodnut se zúčastněnými stranami a střediskem 
ECDC. V době auditu se nám však nepodařilo v této souvislosti získat žádný kon -
krétní doklad Komise o  pokroku.
65 
Komise již v roce 2011 uvedla53, které agentury a systémy včasného varování na 
úrovni EU54 by měly být s EWRS propojeny. Součástí seznamu jsou i poznámky 
týkající se každého ze systémů varování se zdůvodněním, proč je nutné zajistit, 
aby s nimi byla varovná hlášení v rámci EWRS propojena. Jsou tam definovány 
jak úkoly, tak i nedostatky, které je třeba ve vztahu k tomuto propojení odstranit. 
Zkoumali jsme, jakého pokroku bylo v souvislosti s tímto propojením od roku 
2011 dosaženo, a zjistili jsme, že v době auditu (březen 2016) stále ještě existoval 
seznam55 informačních systémů a systémů varování, které mají být postupně 
s EWRS propojeny.
66 
Otázka propojení systémů varování je důležitá, protože různé systémy varování 
fungující v rámci EU (tj. EUROPHYT v oblasti zdraví rostlin nebo RAPEX týkající se 
nebezpečných nepotravinářských výrobků), které jsou spravovány různými útva -
ry Komise, mohou v členských státech rovněž mít různá kontaktní místa, a z toho 
důvodu je nezbytné, aby informace byly na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU 
řádně předávány.
67 
Podle Komise56 nemůže být dosaženo úplného dokončení činností v  oblasti (pro -
cedurálního a technického) propojení, dokud nebude zřejmější rozsah a dopad 
„úplného přetvoření“ nástroje IT používaného EWRS, jak je popsáno v  předcho -
zích bodech. Mezitím jsou ještě nutné účinné postupy, které by zabránily veške -
rému překrývání nebo zdvojování činností a  zajistily u  různých hrozeb účinnou 
včasnou reakci na varování.52 COM(2015) 617 final.
53 „Struktura připravenosti 
a reakce na přeshraniční 
zdravotní hrozby“, příloha 
posouzení dopadu, 
SEC(2011) 1519 v konečném 
znění.
54 Například systémy varování 
týkající se nebezpečných 
nepotravinářských výrobků, 
zdraví zvířat a bezpečnosti 
potravin.
55 Příloha návrhu prováděcího 
aktu podle článku 8 
rozhodnutí č. 1082/2013/EU, 
která ještě nebyla v době 
auditu přijata.
56 COM(2015) 617 final.
33 Připomínky 
68 
Celkově jsme zjistili, že EWRS funguje již mnoho let a že zúčastněné subjekty, 
včetně uživatelů EWRS, které jsme v rámci našeho auditu konzultovali, z velké 
většiny uznávají jeho důležitou úlohu na úrovni EU. Komise a ECDC však dosud 
nepodnikly významné kroky k dalšímu vylepšení EWRS a k vypracování integro -
vaných řešení pro informování o situaci a řešení incidentů v případě vážných pře -
shraničních zdravotních hrozeb. Navíc nebylo dosud dokončeno ani procedurální 
nebo technické propojení s dalšími systémy včasného varování na úrovni Unie.
Aktualizovaný přístup k včasnému varování a reakci na vážné 
chemické a environmentální hrozby na úrovni EU nebyl 
dosud testován
69 
Pokud dojde k vyhlášení hrozby v souladu s pravidly týkajícími se varovných 
hlášení, jež jsou uvedena v rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních 
hrozbách, měla by Komise vnitrostátním příslušným orgánům a výboru pro zdra -
votní bezpečnost prostřednictvím EWRS poskytnout posouzení rizik potenciální 
závažnosti hrozby pro veřejné zdraví, včetně uvedení možných opatření v oblasti 
veřejného zdraví57. Jestliže se jedná o hrozbu spojenou s přenosnou nemocí, anti -
mikrobiální rezistencí nebo souvisejícími zvláštními zdravotními problémy, nebo 
pokud je neznámého původu, mělo by toto posouzení rizika vypracovat středis -
ko pro prevenci a kontrolu nemocí. O poskytnutí posouzení rizika může Komise 
v případě potřeby požádat rovněž Evropský úřad pro bezpečnost potravin a další 
agentury Unie. Je-li potřebné posouzení zcela nebo částečně mimo působnost 
těchto unijních agentur a je-li pro účely koordinace reakce na úrovni Unie pova -
žováno za nezbytné, měla by ad hoc  posouzení rizika zajistit Komise. Zkoumali 
jsme, jak by to fungovalo v praxi.
70 
U chemických a  environmentálních hrozeb dává toto rozhodnutí Komisi plnou 
pravomoc, aby si rychlé posouzení rizika opatřila z jakéhokoli vhodného zdroje. 
V době auditu byl zdrojem rychlých posouzení rizika týkajících se chemických 
hrozeb projekt spolufinancovaný EU. V rámci tohoto projektu byl vytvořen 
souhrnný nástroj zabývající se těmito hrozbami, který však byl v březnu roku 
2016 ukončen. Za účelem splnění právní povinnosti poskytnout po uvedeném 
datu u těchto hrozeb rychlé posouzení rizika vypracovala Komise spolu se svým 
vědeckým výborem58 standardní operační postup, do nějž byly převzaty některé, 
nikoli však všechny, výstupy projektu s cílem poskytnout požadovanou kapacitu.57 Článek 10 rozhodnutí 
č. 1082/2013/EU o posouzení 
rizik v oblasti veřejného zdraví.
58 Při přípravě své politiky 
a návrhů v oblasti bezpečnosti 
spotřebitelů, veřejného zdraví 
a životního prostředí se 
Komise spoléhá na nezávislé 
vědecké výbory, aby jí 
poskytly spolehlivé vědecké 
poradenství. Vědecké výbory 
mohou využít i dalších 
odborných posudků od 
vědeckých poradců, jakož 
i databázi odborníků. Jedním 
ze tří výborů ustanovených 
v roce 2009 byl Vědecký výbor 
pro zdravotní 
a environmentální rizika 
(SCHER). Ten byl v roce 2016 
nahrazen novým výborem 
SCHEER).
34 Připomínky 
71 
Četnost vážných přeshraničních chemických incidentů je všeobecně malá, ale 
z jejich podstaty může být nutné poskytnout rychlá posouzení rizik v krátké lhůtě 
12 až 36 hodin a mimo úřední hodiny. Vědecký výbor dříve takovýmto způsobem 
vědecké poradenství neposkytoval.
72 
Cvičení v souvislosti s týmž projektem v roce 2016 dále ukázalo přidanou hodno -
tu složek jeho souboru nástrojů, pokud jde o řešení chemických hrozeb. Ukázalo 
se, že jakmile bude dokončen nábor všech odborníků pracovní skupiny pro rychlé 
posouzení rizika představovaného chemickými hrozbami v  rámci uvedeného 
vědeckého výboru (výzva k vyjádření zájmu pro odborníky byla ukončena dne 
9. května  2016), bude s  největší pravděpodobností nutná rozsáhlá odborná 
příprava a výcvik, dokud nedosáhne tento mechanismus optimální účinnosti 
v poskytování rychlých posouzení rizik v požadované kvalitě a v požadovaných 
časových rámcích. Navíc jsme zjistili, že hosting nástroje IT59 vytvořeného v  rámci 
uvedeného projektu za účelem monitorování potenciálních vážných chemických 
incidentů před jejich nahlášením do systému včasného varování a reakce byl pře -
vzat z projektu vypracovaného Komisí. Nicméně pouze 14 členských států mělo 
v době našeho auditu registrované uživatele, což znamená, že s ohledem na in -
formování o tomto typu hrozby není EU plně a důsledně pokryta. Komise jasným 
způsobem neprokázala, jak bude dotčená platforma usměrňována a  udržována 
nebo jak bude uspořádána odborná příprava a propagování jejího používání.
73 
Standardní operační postup pro rychlé posouzení rizik, které má vypracovat vě -
decký výbor, se vztahuje pouze na chemické incidenty a  nejsou v  něm obsaženy 
environmentální hrozby. Na úrovni Komise jsme nezjistili žádný jiný standardní 
operační postup pro získání rychlého posouzení rizika u vážných přeshraničních 
environmentálních hrozeb. Celkově bylo na úrovni EU málo zkušeností s reakcí na 
vážné přeshraniční chemické nebo environmentální hrozby a  příslušná aktuali -
zovaná opatření v oblasti monitorování a včasné reakce na takové hrozby se také 
teprve mají vyzkoušet.59 Systém včasného varování 
v případě chemických hrozeb: 
RASCHEM.
35 Připomínky 
Systém EU pro epidemiologický dozor obecně funguje dobře, 
ale je třeba ještě pracovat na optimalizaci srovnatelnosti 
a kvality údajů
74 
Komise by měla60 zavést a aktualizovat postupy pro fungování sítě epidemiolo -
gického dozoru vytvořené v  rámci uplatňování konkrétních ustanovení nařízení 
o zřízení ECDC. Navíc při hlášení informací týkajících se epidemiologického dozo -
ru by příslušné orgány měly případně využívat definice případů61 přijaté v  soula -
du s  dotčeným rozhodnutím pro každou přenosnou nemoc a  související zvláštní 
zdravotní problém zařazené na seznam nemocí vypracovaný EU. Komise přijímá 
na úrovni Unie definice případů za účelem zajištění srovnatelnosti údajů a kom -
patibility. Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí hostí a provozuje 
platformu epidemického dozoru TESSy, do níž členské státy vkládají své údaje 
týkající se dozoru. Zlepšující se kvalita těchto údajů shromážděných na evropské 
úrovni je jedním z cílů dlouhodobé strategie dozoru (2014–2020) střediska ECDC. 
Ve strategickém víceletém programu střediska ECDC62 je rovněž uvedeno, že kva -
litu údajů a jejich srovnatelnost mezi členskými státy státech je možné zlepšit.
75 
ECDC a odborníci z oblasti dozoru v členských státech spolupracovali na vytvo -
ření standardů dozoru za účelem zefektivnění dozoru EU a zlepšení kvality údajů. 
ECDC považuje dodržování požadavků na hlášení ze strany členských států za cel -
kově uspokojivé. Kvalita údajů (úplnost a reprezentativnost) je však často proble -
matická. Evropské středisko pro prevenci a  kontrolu nemocí provedlo posouzení 
kvality konkrétních údajů týkajících se tří63 nemocí s cílem posoudit ukazatele 
kvality, jako je úplnost, přesnost a platnost. Při těchto posouzeních bylo, pokud 
jde o  tato kritéria, zjištěno mnoho nedostatků.
76 
Projekt uskutečňovaný od roku 2009 střediskem ECDC, který se zaměřoval na 
zlepšování kvality údajů shromážděných vnitrostátními systémy dozoru, měl být 
v roce 2011 ukončen, avšak na konci roku 2015 stále ještě probíhal. Podle středis -
ka ECDC je jedním z faktorů přispívajících k problémům v oblasti kvality údajů 
skutečnost, že členské státy často volí jiné definice případů, než jsou definice 
případů vypracované EU, které byly stanoveny v prováděcím rozhodnutí Komise 
roku 201264.
77 
Celkově jsme tudíž zjistili, že úsilí střediska ECDC řešit otázky týkající se hlášení 
údajů týkajících se epidemiologického dozoru dosud nebylo zcela účinné, pokud 
jde o zajištění optimální srovnatelnosti a kvality údajů. Členské státy by mohly 
v této oblasti rovněž dosáhnout ještě lepších výsledků důsledným používáním 
definic případů zavedených na úrovni EU a optimalizací poskytování údajů do 
střediska ECDC.60 Kapitola III rozhodnutí 
č. 1082/2013/EU.
61 Definice případu je soubor 
všeobecně přijatých kritérií, 
která musí být splněna pro 
účely přesného určení případů 
cílené vážné přeshraniční 
zdravotní hrozby.
62 ECDC, kapitola 9.1 Dozor 
„Kontext a další výhled“.
63 Středisko ECDC shromažďuje, 
analyzuje a šíří údaje týkající 
se dozoru u 53 přenosných 
nemocí  a souvisejících 
zvláštních zdravotních 
problémů ze všech 28 
členských států Evropské unie 
(EU) a dvou ze tří zbývajících 
zemí Evropského 
hospodářského prostoru (EHP) 
(Island a Norsko). http://ecdc.
europa.eu/en/activities/
surveillance/Pages/index.
aspx .
64 Prováděcí rozhodnutí Komise 
2012/506/EU ze dne 
8. srpna 2012, kterým se mění 
rozhodnutí 2002/253/ES, 
kterým se stanoví definice 
případů pro hlášení 
přenosných nemocí do sítě 
Společenství podle 
rozhodnutí Evropského 
parlamentu a  Rady 
č. 2119/98/ES (Úř. věst L 262, 
27.9.2012, s.  1).
36 Připomínky 
Výkonnost programu v oblasti zdraví, pokud jde 
o ochranu občanů před zdravotními hrozbami, 
vykazovala nedostatky
78 
Zkoumali jsme, zda programy EU v oblasti zdraví efektivním způsobem přispívají 
k ochraně občanů před zdravotními hrozbami. To zahrnovalo podrobné zkou -
mání řízení ze strany Výkonné agentury pro spotřebitele, zdraví, zemědělství 
a potraviny („Chafea“) a provádění 20 akcí (přehled viz příloha  III) financovaných 
v rámci cíle druhého programu v oblasti zdraví (viz bod 11) týkajícího se zdravot -
ních hrozeb, včetně návštěv u  koordinujících příjemců sedmi projektů. Rovněž 
jsme zkoumali pokrok dosažený u cíle týkajícího se zdravotních hrozeb v rámci 
současného třetího programu v oblasti zdraví, pokud jde o příslušné akce stano -
vené v ročních pracovních plánech a související měření výkonnosti prováděné 
Komisí. Celkově jsme dospěli k závěru, že výkonnost programů v oblasti zdraví, 
pokud jde o ochranu občanů před (vážnými přeshraničními) zdravotními hroz -
bami, vykazovala nedostatky. V  následujících bodech informujeme o  nedostatku 
udržitelných výsledků u akcí týkajících se zdravotních hrozeb v rámci druhého 
programu v oblasti zdraví (2008–2013) a o nedostatcích v měření ukazatele pro cíl 
týkající se zdravotních hrozeb v rámci třetího programu v oblasti zdraví. V přípa -
dě období 2014–2016 jsme při přihlédnutí k významu a ambicím příslušného cíle 
a dostupným zdrojům zjistili také relativně nízkou míru výdajů na tyto akce.
Nedostatek udržitelných výsledků u akcí týkajících se 
zdravotních hrozeb v rámci druhého programu EU v oblasti 
zdraví
79 
Druhý program v oblasti zdraví by měl65 doplňovat, podporovat a  zhodnocovat 
politiky členských států prostřednictvím ochrany a podpory lidského zdraví 
a bezpečnosti a zlepšováním veřejného zdraví. Tento program má tři cíle a jedním 
z nich je zlepšení zdravotní bezpečnosti občanů. V rámci tohoto cíle se náš audit 
zaměřil na akci1.1: Chránit občany před zdravotními hrozbami.
80 
Finanční nařízení EU stanoví, že rozpočet je plněn v souladu se zásadou řádného 
finančního řízení (tj.  hospodárnost, efektivnost a  účinnost). Zásada efektivnosti 
vyžaduje dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků. Komise 
a agentura Chafea musí zajistit, aby společně financované akce přispívaly k dosa -
žení cílů programu v oblasti zdraví. Rovněž se domníváme, že by výsledky, které 
financované akce přinesly, jestliže jsou dostatečně kvalitní, měly zůstat zachová -
ny i poté, co bude akce ukončena, a měly by být propagovány, aby se zajistilo, že 
budou mít patřičný dopad a  přidanou hodnotu.65 Čl. 2 odst. 1 rozhodnutí 
č. 1350/2007/ES.
37 Připomínky 
81 
Většina ze 14 projektů66 v našem vzorku 20 akcí obstála dobře, pokud jde o vy -
tváření dohodnutých výstupů (s výjimkou dvou projektů, které agentura Chafea 
hodnotila jako „uspokojivé“ a které některé z požadovaných výstupů nepřinesly, 
anebo nebylo dosaženo požadované kvality). Zjistili jsme však, že mnohé vý -
stupy, i když jsou velice praktické nebo připravené k použití (například soubory 
nástrojů, protokoly, návody), se po ukončení projektů nevyužívají, nebo nelze jas -
ně ukázat, jak tyto výstupy ovlivnily vytváření politik na vnitrostátní úrovni či na 
úrovni EU. U devíti ze dvanácti ukončených auditovaných akcí jsme zjistili značné 
problémy spočívající v nedostatečné udržitelnosti výsledků, na které v mnoha 
případech rovněž upozornilo interní posouzení samotné agentury Chafea, vypra -
cované na konci těchto projektů (viz například rámeček 5 ).
82 
Navíc jsme zjistili, že agentura Chafea a/nebo Komise poskytují při skončení pro -
jektů jen velmi omezenou technickou zpětnou vazbu ohledně obsahu výstupů 
projektu a jeho relevance pro příslušnou politiku. To potvrdili i příjemci, které 
jsme navštívili přímo na místě. Když projekty skončí, posuzuje agentura Chafea 
potenciál projektů z hlediska širšího kontextu politiky a relevance dané akce pro 
politiku GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin. Zjistili jsme však, že toto gene -
rální ředitelství, ačkoli má k dotčeným dokumentům agentury Chafea přístup, 
nepřezkoumává systematicky informace v nich obsažené, aby posoudilo, jakou 
úlohu může hrát při dalším rozvíjení výsledků označených jako relevantní pro 
své politiky na úrovni EU, nebo při umožnění silnějšího či širšího dopadu v EU67. 
Během našich návštěv u  koordinátorů projektů jsme hovořili o  jejich znepokojení 
nad tím, že ačkoli je na základě grantové dohody vyžadována rozsáhlá informační 
činnost, je pro ně náročné proniknout ke konkrétním cílovým skupinám, zejména 
k tvůrcům politik na úrovni EU a na úrovni členských států.
Příklady auditovaných projektů a  zjištěné problémy
Náš audit jednoho projektu z výše uvedeného vzorku ukázal, že část výsledků projektu nebylo  možné  udržet, 
protože síť specialistů využívající vytvořenou platformu IT přestala po dokončení projektu z velké části fungo -
vat. Provedli jsme rovněž audit projektu, jehož součástí byl rozsáhlý výzkum, který se ukázal jako příliš složitý 
a nákladný. Hlavního  cíle tohoto  projektu  nebylo  dosaženo . To bylo částečně zapříčiněno tím, že nebyly řádně 
zohledněny zkušenosti z předchozího projektu, a ambice byly tudíž příliš vysoké. U třetího projektu zaměře -
ného na screening konkrétní nemoci u určitých skupin obyvatelstva jsme zjistili, že je projekt velmi úspěšný, 
pokud jde o dosažení požadovaných vysoce kvalitních výstupů, ale jeho výstupy  už nebyly  po ukončení  pro-
jektu  dále  aktualizovány a  ani se příliš  nevyužívaly. Přínosy těchto projektů k dosažení cíle programu v oblasti 
zdraví týkajícího se zdravotních hrozeb se proto budou časem rychle snižovat.Rámeček 566 Součástí vzorku bylo 14 
projektů a jedna společná 
akce a pětkrát se jednalo 
o zadávání zakázek (viz  
příloha  III).
67 Účetní dvůr již Komisi 
doporučil hodnotit projekty 
ex post , aby se díky 
uplatňování získaných 
zkušeností zlepšila příprava 
nadcházejících projektů, viz 
doporučení 2 zvláštní zprávy 
č. 2/2009  
o 1. programu v oblasti zdraví 
(2003–2007).
38 Připomínky 
83 
V následném hodnocení programu v oblasti zdraví68 byly uvedeny podobné 
problémy, například že navzdory značnému úsilí o  zlepšení informovanosti 
vyvinutému během druhé poloviny programu zůstal prostor pro zlepšení, pokud 
jde o zvyšování informovanosti relevantních subjektů o výsledcích69 společně 
financovaných akcí za účelem maximalizace jejich využívání a dopadu70. Navíc 
z hodnotící zprávy vyplynulo, že pokud chybí politické vazby, je obtížné překo -
nat překážky bránící uplatňování výsledků po celé EU. Podle téže zprávy nebyly 
všechny společně financované akce příliš účinné, pokud šlo o dosažení hmata -
telných a užitečných výsledků a dopadů. Zatímco společné akce (viz rámeček  6) 
obvykle mají hmatatelný dopad, ve zprávě je uvedeno, že se poměrně často 
stává, že výsledky projektů nejsou dále rozvíjeny a uváděny do praxe. Příčinou 
toho je mimo jiné skutečnost, že není věnována dostatečná pozornost hlavním 
překážkám provádění a zapojení potřebných faktorů71.
84 
Pokud jde o pět akcí týkajících se zadávání zakázek (viz příloha  III), u nichž jsme 
prováděli audit v GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin a v agentuře Chafea, zjistili 
jsme rovněž omezené osvojení výstupů a  hodnocení výsledků. Doporučení ob -
sažená v závěrečných zprávách o činnosti a v závěrečných hodnotících zprávách 
týkajících se cvičení a pracovních seminářů / školení obvykle nebyla do akčních 
plánů, jejichž provádění může být monitorováno73, začleněna. Dvě cvičení (kona -
ná v letech 2011 a 2014) zahrnutá do našeho vzorku pěti akcí týkajících se zadá -
vání zakázek se zaměřovala na chemické hrozby a bylo u nich zjištěno mnoho 
podobných a  několik totožných problémů a  doporučení.68 Následné hodnocení 
programu v oblasti zdraví 
(2008–2013), 2016.
69 Znění tohoto odstavce je 
parafrází jednoho ze závěrů 
hodnotící zprávy ex post . 
Používání termínů „výsledky“ 
a „dopady“ tady nutně 
neodpovídá metodice 
Účetního dvora.
70 Shrnutí následné hodnocení 
programu v oblasti zdraví 
(2008–2013), 2016.
71 Závěry následné hodnocení 
programu v oblasti zdraví 
(2008–2013) 2016.
72 To se týkalo i čtyř studií 
zadaných na základě rámcové 
smlouvy na rok 2012, u nichž 
jsme zjistili, že GŘ pro zdraví 
a bezpečnost potravin nemá 
žádný strukturovaný přístup 
pro shromažďování 
a zdůvodňování doporučení, 
stanovování relevantních akcí 
a monitorování pokroku při 
provádění. Tyto studie nebyly 
v době provádění auditu (říjen 
2015) zpřístupněny Výboru 
pro zdravotní bezpečnost.
Společné akce v rámci programu v oblasti zdraví
Program EU v oblasti zdraví zahrnuje inovativní, slibný nástroj financování nazvaný „ společné akce “. Ty jsou 
obvykle spolufinancovány příslušnými orgány odpovědnými za zdraví v členských státech. Návrhy společných 
akcí by měly mít skutečný evropský rozměr . Na společných akcích se průměrně podílí 25 partnerů72. Skuteč -
nost, že společné akce zahrnují nebo získávají podporu od vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti veřej -
ného zdraví, by měla umožnit lepší osvojení výsledků a dopad na politiky. S ohledem na jejich značný rozsah 
jsou však časově náročnější na přípravu a rovněž vyžadují politickou podporu a vnitrostátní spolufinancování. 
To znamená, že navzdory jejich potenciálu, pokud jde o posílení využívání výsledků dosažených za pomoci 
financování z programu v oblasti zdraví po celé EU, nemůže být příliš mnoho navazujících společných akcí 
v jedné oblasti politiky.
73 Údaje o společných akcích v rámci třetího programu v oblasti zdraví (2014–2020) zveřejněné agenturou Chafea.Rámeček 6
39 Připomínky 
85 
Dvě akce prováděné v rámci správních ujednání se Společným výzkumným stře -
diskem byly zastaveny – jedna po jednom roce, druhá po šesti letech. Když byla 
zastavena první akce věnovaná síti epidemiologického modelování, neprovedla 
Komise posouzení výsledků této akce a nezdokumentovala, co ji k ukončení akce 
vedlo. Druhá akce trvala šest let od roku 2005 do roku 2011. Týkala se platformy 
pro výměnu informací v otázkách veřejného zdraví. Ta byla vytvořena na žádost 
členských států na základě jednání s Výborem pro zdravotní bezpečnost, avšak 
v roce 2012 byla zastavena, když se Komise rozhodla ukončit všechny stávající 
systémy IT, které nebyly integrovány do žádného právního základu.
86 
Bez ohledu na výše uvedené problémy je zřejmé, že projekty, u nichž byl prove -
den audit, mají velkou přidanou hodnotu, pokud jde o vytváření sítí a budování 
kapacit v rámci EU74. Všechny granty na projekty jsou využívány konsorcii part -
nerů, a ačkoli zeměpisné rozložení v této části programu v oblasti zdraví dosud 
není optimální a činnosti se určitým způsobem soustřeďují u omezeného počtu 
vnitrostátních agentur, byly získány značné zkušenosti. Komise však nepřijímá 
ve spolupráci se svými partnery, agenturami a  výbory dostatek strukturovaných 
opatření, aby byla optimalizována zpětná vazba na politiku. To je problematické, 
zvláště protože program v oblasti zdraví je politikami určován.
87 
Zjistili jsme, že ve třetím programu v oblasti zdraví (2014–2020) (viz rovněž níže 
uvedené body 89 až 94) se již přešlo od projektů k zadávání zakázek75. V tomto 
případě funguje jiný mechanismus financování, u  nějž je za výstupy odpovědná 
Komise. Jak již bylo uvedeno v  následném hodnocení druhého programu v  ob-
lasti zdraví, hrozí, že přílišné spoléhání na veřejné zakázky na služby poškodí 
inkluzní charakter programu v oblasti zdraví (pokud jde o typy a zeměpisné roz -
ložení příjemců). Náš audit druhého programu v oblasti zdraví ukázal (viz bod 84), 
že v oblasti zadávání zakázek mohla agentura Chafea a Komise zajistit udržitelné 
výsledky lépe.
88 
Udržitelnost výsledků u většiny auditovaných akcí týkajících se akce zaměřené na 
zdravotní hrozby v rámci druhého programu v oblasti zdraví není zajištěna, což 
omezuje jejich přínos k dosažení cíle chránit občany před zdravotními hrozbami. 
Komise by mohla podniknout účinnější kroky, aby příjemcům pomohla překonat 
překážky bránící cílenému šíření informací a posuzování a prosazování relevance 
dokončených akcí z hlediska příslušné politiky.74 Jak již uznal Účetní dvůr 
v odstavci 88 zvláštní zprávy 
2/2009 týkající se 1. programu 
v oblasti zdraví (2003–2007).
75 V letech 2014, 2015 ani 2016 
nebyly vydány žádné výzvy 
k předkládání projektů v rámci 
cíle ochrany před zdravotními 
hrozbami.
40 Připomínky 
Nedostatky v měření ukazatele pro cíl týkající se zdravotních 
hrozeb v rámci třetího programu EU v oblasti zdraví (2014–
2020) a relativně nízká míra financování v období 2014–2016
89 
Třetí program činnosti Unie v oblasti zdraví na období 2014–202076 zahrnuje čtyři 
konkrétní cíle a ukazatele, z nichž jeden (cíl 2) se zaměřuje na vážné přeshraniční 
zdravotní hrozby: „Za účelem ochrany občanů Unie před vážnými přeshraničními 
zdravotními hrozbami: určit a vyvinout soudržné přístupy a prosazovat jejich pro -
vádění v zájmu lepší připravenosti a koordinace při mimořádných situacích v ob -
lasti zdraví“. Cíl by měl být poměřován nárůstem počtu členských států, které do 
návrhů svých plánů připravenosti (viz rovněž body 30 až 34) začlenily soudržné 
přístupy. Financované akce by proto měly přispět k dosažení tohoto konkrétního 
cíle a měly by být k dispozici metodiky pro efektivní měření pokroku prostřednic -
tvím konkrétního ukazatele.
90 
Finanční krytí určené na provádění programu na období let 2014–2020 je 449 mi -
lionů EUR. Podle kritérií pro stanovení ročních pracovních programů77 by mělo 
být rozdělení rozpočtu mezi různé cíle programu rovnoměrné.
91 
Analyzovali jsme interní víceleté plánování Komise vypracované v roce 2013 a ná -
vrh jeho částečné aktualizace v roce 201678, kterou jsme během auditu obdrželi. 
U cíle 2 byly původně plánovány činnosti v rámci tří ze čtyř souvisejících tematic -
kých priorit. Z rozpočtového přehledu vyplynulo, že očekávaná celková částka na 
období let 2014–2020 pro cíl 2, zahrnující všechny různé mechanismy financová -
ní, bude činit 12 069 000 EUR, nebo 3 %79 celkové výše prostředků přidělených na 
tento program na všechny čtyři cíle.
92 
I když podrobnosti a potenciální úpravy revize orientačního víceletého plánování 
z roku 2016 a potenciální změny týkající se cíle 2 ještě nebyly v době provádění 
našeho auditu k dispozici, prokázalo se, že do ročních pracovních programů na 
období let 2014 a 2015 bylo zahrnuto méně akcí, než se původně plánovalo80. 
Plnění programu tedy nenasvědčovalo tomu, že se do roku 2020 vyčerpá předpo -
kládaná 3 % celkových dostupných prostředků určených na cíl 2. To vyvolává po -
chybnosti o tom, zda je relativně nízká míra výdajů na tento důležitý a ambiciózní 
cíl dostatečná k jeho splnění, a zároveň se tak nedosahuje vyváženého rozdělení 
rozpočtových prostředků mezi jednotlivé cíle81.76 Nařízení (EU) 282/2014.
77 Příloha II nařízení 
(EU)  282/2014.
78 Celková aktualizace z roku 
2016 nebyla ještě v té době 
k dispozici.
79 V aktualizované verzi tohoto 
mapování byly částky pro cíl 2 
zvýšeny na celkovou 
předpokládanou úroveň 
14 685 000 EUR, což 
představuje 3,63 % 
z celkového programu 
v oblasti zdraví na období let 
2014–2020.
80 V letech 2014, 2015 ani 2016 
nebyly vydány žádné výzvy 
k předkládání projektů v rámci 
tohoto cíle.
81 Podle odhadů by na cíl 3 
připadlo 52,5 % a na cíle 1 a 4 
přibližně 20 % rozpočtových 
prostředků vyčleněných na 
tento program.
41 Připomínky 
93 
Rovněž jsme zkoumali, zda existuje jasná metodika pro měření konkrétního 
ukazatele souvisejícího s cílem 2 (viz bod 89). Podobně jako v případě popsaném 
v bodech 30 až 34 se nám nepodařilo se takové metodiky dopátrat. Agentura 
Chafea shromažďuje určité informace o provádění programu v oblasti zdraví, 
a to ve spolupráci s  národními kontaktními místy pro tento program fungující -
mi v členských státech, ale nikoli s konkrétním cílem vyčíslit u tohoto ukazatele 
pokrok na základě výsledků a výstupů projektu. Ačkoli výsledky několika málo 
akcí financovaných až do nynějška v rámci cíle 2 třetího programu v oblasti zdraví 
nebyly během tohoto auditu posuzovány, zjistili jsme, že neexistuje jasná meto -
dika pro měření pokroku financovaných akcí na základě příslušného konkrétního 
ukazatele.
94 
Měření ukazatele pro cíl třetího programu v oblasti zdraví, jímž je ochrana ob -
čanů před vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami, celkově vykazovalo 
nedostatky a míra výdajů na plnění tohoto cíle byla v období 2014–2016 relativně 
nízká a určitě mnohem nižší než u ostatních hlavních cílů programu. To vyvolává 
otázku, zda bude možné financovat do roku 2020 dostatečný počet akcí relevant -
ních pro příslušnou politiku, aby byla zajištěna určitá rovnováha mezi cíli a aby 
bylo dosaženo skutečného dopadu, pokud jde o vážné přeshraniční zdravotní 
hrozby.
Existují rezervy ve vnitřní koordinaci Komise, pokud 
jde o činnosti v oblasti zdravotní bezpečnosti a řešení 
krizí v  oblasti veřejného zdraví
95 
Zkoumali jsme, zda je vnitřní koordinace Komise dostatečná, pokud jde o financo -
vání zdravotní bezpečnosti a řešení krizí v oblasti veřejného zdraví. Audit celkově 
odhalil, že v  této vnitřní koordinaci existují značné rezervy. Koordinace mezi útva -
ry Komise, pokud jde o financování zdravotní bezpečnosti z různých programů 
EU, plně nezajišťuje dosažení součinnosti. Je potřeba dosáhnout většího pokroku, 
pokud jde o realizaci spolupráce mezi strukturami Komise působícími v oblasti 
řešení krizí, a zjistili jsme nedostatky ve způsobu, jakým Komise řídí svůj nástroj 
pro postup při mimořádných situacích v oblasti zdraví.
42 Připomínky 
Koordinace v rámci útvarů Komise, pokud jde o financování 
zdravotní bezpečnosti z různých programů EU, plně 
nezajišťuje dosažení synergií
96 
Za účelem zajištění co nejúčinnějšího dosažení cílů týkajících se zdravotní bez -
pečnosti v rámci programů v oblasti zdraví by práce příslušných útvarů Komise 
a jejích agentur měla být efektivně koordinována. Při provádění rozpočtu EU 
musí Evropská komise zajistit řádné finanční řízení a přidanou hodnotu pro EU 
plynoucí z využívání prostředků EU. Komise ve spolupráci s členskými státy by 
rovněž měla zajistit celkovou soudržnost a doplňkovost programu a dalších poli -
tik, nástrojů a akcí Unie, včetně politik, nástrojů a opatření příslušných agentur82.
97 
Analyzovali jsme vzorek deseti projektů financovaných v  rámci sedmého rámco -
vého programu, které představovaly celkovou úroveň spolufinancování ze strany 
EU ve výši přibližně 50,8 milionu EUR. Na základě analýzy cílů jsme vybrali projek -
ty s potenciální relevancí pro oblast politiky GŘ pro zdraví a bezpečnosti potravin 
zaměřenou na zdravotní bezpečnost, které spadaly do různých složek sedmého 
rámcového programu (viz bod 12) a byly spravovány různými útvary Komise nebo 
agenturami. Přezkoumali jsme cíle a rozsah projektů a jejich doplňkovost s pří -
slušnými cíli programu v oblasti zdraví zaměřenými na zdravotní hrozby83.
98 
Toto generální ředitelství je obvykle zapojeno do všech formálních koordinačních 
struktur a postupů pro sedmý rámcový program a pro program Horizont 2020, 
včetně meziútvarových konzultací ohledně pracovních plánů programu Horizont 
2020 a příslušných rozhodnutí o poskytnutí grantů. GŘ pro výzkum a inovace 
se účastní postupů konzultace GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin, pokud jde 
o program v oblasti zdraví a širší oblast politiky, a je zapojeno do hodnocení návr -
hů předložených v rámci programu v oblasti zdraví. GŘ pro výzkum a inovace je 
rovněž zastoupeno ve správní radě Evropského střediska pro prevenci a  kontrolu 
nemocí.82 Viz článek 12 nařízení (EU) č. 
282/20014, kterým se zavádí 
třetí program činnosti Unie 
v oblasti zdraví.
83 Testovali jsme, do jaké míry 
příslušné oddělení pro politiku 
v rámci GŘ pro zdraví 
a bezpečnost potravin sladilo 
svoje zapojení s  příslušnými 
akcemi financovanými v  rámci 
výzkumu nebo do jaké míry se 
o nich informovalo. Při našich 
návštěvách v GŘ pro migraci 
a vnitřní věci, GŘ pro výzkum 
a inovace, ve Výkonné 
agentuře pro výzkum 
a v Evropské radě pro výzkum 
jsme diskutovali o  stávajících 
koordinačních strukturách 
a zkoumali relevantnost 
těchto projektů pro GŘ pro 
zdraví a bezpečnost potravin.
43 Připomínky 
99 
Zjistili jsme, že navzdory vědecké povaze projektů sedmého rámcového pro -
gramu zaměřených na zdraví a bezpečnost vykazovalo šest projektů, které jsme 
přezkoumali, jasné vazby na určité projekty, které jsme posuzovali v rámci pro -
gramu EU v oblasti zdraví. Ty se často zaměřovaly na připravenost a jejich cílem 
bylo předkládat hmatatelné výstupy relevantní pro příslušnou politiku. Jedním 
z potenciálních důvodů je ten, že dva z těchto přezkoumávaných projektů jsou 
takzvané koordinační a podpůrné akce. Jsou to akce, které samy o sobě neza -
hrnují výzkum, ale spíše koordinaci a vytváření sítí, šíření a využívání poznatků, 
nebo studie či skupiny odborníků pomáhající při provádění programu.
100  
Ostatní dotazované útvary Komise uvedly, že mohou na žádost politických gene -
rálních ředitelství provádět analýzy svých portfolií projektů, avšak GŘ pro zdraví 
a bezpečnost potravin o to pro oblast zdravotních hrozeb nepožádalo.
101  
Zkušenosti Komise, pokud jde o tyto výzkumné programy, zejména o bezpeč -
nostní část sedmého rámcového programu84, ukazují, že za účelem zajištění 
lepšího využívání výsledků je nutné lépe zapojit koncové uživatele, přičemž k po -
dobnému závěru jsme dospěli v souvislosti s programem v oblasti zdraví (výše 
uvedené body 79 až 88). GŘ pro migraci a vnitřní věci se chopilo iniciativy, pokud 
jde o vytvoření „komunity uživatelů v oblasti rizik a katastrof a řešení krizí“, která 
představuje fórum pro výměnu informací mezi uživateli a dalšími subjekty. Toto 
fórum by rovněž mělo umožnit synergie tím, že bude vytvářet pravidelné přehle -
dy projektů vzešlých z různých výzev k předkládání projektů a že bude pořádat 
zasedání ad hoc  za účelem výměny názorů mezi tvůrci politik a subjekty, na nichž 
se budou synergie projednávat. Komplexní mapování akcí podporovaných EU 
v rámci komunity uživatelů je slibnou iniciativou, která by mohla být potenciálně 
vytvořena i pro další oblasti politiky nebo tematické oblasti.
102  
Projekty fungující v téže tematické oblasti je možné financovat z různých progra -
mů EU. Velký objem financování EU z různých tematických programů a množství 
útvarů Komise zapojených do jejich řízení vyžadují vytvoření komplexních sítí 
mezi útvary Komise, vnitrostátními tvůrci politik, konečnými uživateli a dalšími 
subjekty. Riziko překrývání, ačkoli malé, přetrvává a existují i příležitosti dosáh -
nout více synergií. V této souvislosti je prostor pro lépe politicky orientovanou 
a strukturovanou koordinaci, zejména v  případě politiky v  oblasti zdravotní bez -
pečnosti a souvisejících akcí. Zjistili jsme, že GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin 
by mohlo pracovat strukturovaněji s cílem usnadnit tento typ koordinace a umož -
nit lepší usměrňování politické zpětné vazby a šíření relevantních výsledků v rám -
ci vlastní skupiny zúčastněných subjektů a výboru pro zdravotní bezpečnost.84 Průběžné hodnocení výzkumu 
v oblasti bezpečnosti v rámci 
sedmého rámcového 
programu, shrnutí, leden 2011.
44 Připomínky 
Je třeba dosáhnout většího pokroku při realizaci spolupráce 
mezi strukturami Komise v oblasti řešení krizí
103  
Memorandum o porozumění, které podepsaly v květnu roku 2013 GŘ pro zdraví 
a bezpečnost potravin, GŘ pro migraci a vnitřní věci a GŘ pro evropskou civilní 
ochranu a operace humanitární pomoci zahrnuje koordinaci jejich příslušných 
struktur v  oblasti řešení krizí85. Tato koordinace by měla zahrnovat průřezové 
činnosti v oblasti vážných přeshraničních zdravotních výzev ve všech oblastech, 
kde by společné úsilí bylo vzájemně výhodné. To obnáší i odbornou přípravu 
a cvičení zaměřené na připravenost, posuzování rizika a poskytování vzájemné 
podpory v průběhu fáze reakce na krize a při vyvozování poznatků po skončení 
krize. Počítá se rovněž se zajištěnými komunikačními kanály mezi příslušnými 
krizovými středisky.
104  
Cílem uvedeného memoranda o porozumění bylo zlepšit kapacitu EU, pokud 
jde o reakci na významné mimořádné situace týkající se více odvětví. Zjistili jsme 
však, že v době provádění auditu se stále ještě pracovalo na standardních operač -
ních postupech pro provádění dohody. Přestože se GŘ pro migraci a vnitřní věci, 
GŘ pro evropskou civilní ochranu a operace humanitární pomoci a GŘ pro zdraví 
a bezpečnost potravin aktivně podílela na přípravě, plánování, provádění a vy -
užívání výstupů řady společných opatření, nepodařilo se nám získat důkazy 
o tom, že proběhly systematické společné odborné přípravy, semináře nebo 
pravidelná setkání, do nichž byli zapojeni klíčoví pracovníci z oblasti řešení krizí 
spravující nástroje pro řešení krizí spadající pod GŘ pro zdraví a bezpečnost po -
travin, GŘ pro migraci a vnitřní věci a GŘ pro evropskou civilní ochranu a operace 
humanitární pomoci, jak bylo v dohodě plánováno. Nedostatečný pokrok v těch -
to otázkách byl do značné míry způsoben vývojem krize v souvislosti s virem 
ebola, kdy bylo obtížné organizovat rozvojovou činnost.
105  
Ve zprávě o konferenci věnované ponaučením v souvislosti s ebolou z roku 201586 
jsou obsažena doporučení, pokud jde o činnosti týkající se řešení krizí na úrovni 
EU. Je tam uvedeno, že by měla být posílena spolupráce mezi partnery v oblas -
ti veřejného zdraví a rozvojové pomoci a dalšími klíčovými aktéry na různých 
úrovních, aby bylo možné lépe koordinovat problematiku veřejného zdraví 
a integrovat ji do budování odolnosti a reakce na mimořádné situace. Za tímto 
účelem by se měly dodržovat společné plány reakce a měla by probíhat další 
společná odborná příprava a výměna osvědčených postupů a měly by se uplat -
ňovat meziodvětvové postupy. Podle uvedené zprávy by se mělo v úzké spolu -
práci s Výborem pro zdravotní bezpečnost dále rozvíjet středisko pro koordinaci 
odezvy na mimořádné události, které spadá pod Komisi, jakožto platforma pro 
výměnu informací a koordinaci na úrovni EU v případě krizí v oblasti veřejného 
zdraví vznikajících mimo EU. Přestože byla tato doporučení určena především GŘ 
pro evropskou civilní ochranu a operace humanitární pomoci, pod něž středisko 
pro koordinaci odezvy na mimořádné události spadá, nenašli jsme během auditu 
konkrétní akční plán na zapojení GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin do procesu 
navazujícího na tato doporučení.85 Tzn. HEOF – nástroj pro postup 
při mimořádných situacích 
v oblasti zdraví – GŘ pro zdraví 
a bezpečnost potravin, 
STAR – strategické hodnocení 
a odezva – GŘ pro migraci 
a vnitřní věci a ERCC – 
středisko pro koordinaci 
odezvy na mimořádné 
události – GŘ pro evropskou 
civilní ochranu a  operace 
humanitární pomoci.
86 Souhrnná zpráva o konferenci 
„Ponaučení vyplývající pro 
veřejné zdraví z  epidemie 
eboly v západní Africe – jak 
zlepšit připravenost a  reakci 
EU v  případě budoucích 
epidemií“, Mondorf les Bains, 
12. až 14. října 2015, s. 23.
45 Připomínky 
106  
Důležitým krokem na úrovni EU ke zlepšení připravenosti na vážné přeshraniční 
zdravotní hrozby a na další závažné mimořádné situace zasahující více odvětví je 
memorandum o porozumění mezi třemi výše uvedenými generálními ředitelství -
mi. Náš audit v GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin však ukázal, že při uplatňová -
ní tohoto memoranda je třeba dosáhnout většího pokroku, a to navzdory rozsáh -
lé spolupráci mezi GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin a GŘ pro evropskou civilní 
ochranu a operace humanitární pomoci v průběhu epidemie eboly.
Byly zjištěny nedostatky v  tom, jak Komise provozuje nástroj 
pro postup při mimořádných situacích v oblasti zdraví
107  
GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin provozuje nástroj pro postup při mimořád -
ných situacích v oblasti zdraví, který může být během zdravotní krize aktivován 
na různých stupních pohotovosti87. Domníváme se, že takový nástroj vyžaduje 
strukturovaný přístup k  následnému hodnocení. Plány na řešení krizí je nutné 
aktualizovat v  souladu s  doporučeními v  rámci následného hodnocení. Příklady 
těchto opatření je možné nalézt i v plánu ECDC pro stavy ohrožení veřejného 
zdraví a  v jeho standardních operačních postupech88.
108  
Aby příslušní zaměstnanci mohli účinně plnit svoji úlohu při řešení krizí a v koor -
dinačních strukturách, měli by si prostřednictvím účasti v  programech odborné 
přípravy udržovat znalosti ohledně své potenciální úlohy a  aktuálních systémů. 
Příslušná organizace musí znalosti svých pracovníků a povědomí o jejich po -
tenciální úloze monitorovat, například monitorováním jejich efektivní účasti na 
odborné přípravě. Je nutné mít k dispozici jasná a odpovídající opatření, aby bylo 
zajištěno, že organizace odpovědná za koordinaci nebo řešení krize může při zvý -
šeného úrovni stupně pohotovosti delší dobu pokračovat ve svých činnostech, 
přičemž by měly být v tomto směru náležitě zohledněny potřeby pracovníků.
109  
Nástroj pro postup při mimořádných situacích v oblasti zdraví vychází z příručky 
GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin89. Tato příručka byla s ohledem na zkuše -
nosti získané na základě krize v souvislosti s chřipkou z roku 2009 způsobenou 
virem H1N1 aktualizována a zjednodušena. Nicméně jsme u Komise zjistili řadu 
závažných nedostatků v řízení tohoto nástroje. Obsah příručky nebyl v době 
auditu aktualizovaný. Nebylo dostatečně jasné, které části konkrétních doporuče -
ní z důležitého cvičení z roku 2014 s názvem Quicksilver90 byly použity za účelem 
vylepšení jeho koncepce. Navíc Komise neprovedla interní hodnocení fungování 
uvedeného nástroje během krize v  souvislosti s  virem ebola, a  návod tudíž nebyl 
příslušně aktualizován.87 Např. zelená (běžná situace), 
oranžová (středně závažné 
nebo závažné události) 
a červená (akutní krize).
88 Hodnocení standardních 
operačních postupů v případě 
ohrožení veřejného zdraví ze 
strany Evropského střediska 
pro prevenci a  kontrolu 
nemocí (ECDC): Měly by být 
hodnoceny procesy aktivace 
stupně 1 a 2 z důvodu hrozby 
nebo simulačního cvičení 
a získané zkušenosti začleněné 
do řízení aktualizovaného 
plánu ohrožení veřejného 
zdraví.
89 Nástroj pro postup při 
mimořádných situacích 
v oblasti zdraví pro 
koordinované řešení situací 
ohrožení veřejného zdraví na 
úrovni EU – revidované 
praktické pokyny pro členy 
uvedeného nástroje (dubna 
2015).
90 Cvičení Quicksilver : „Velitelsko-
štábní cvičení zaměřené na 
závažné přeshraniční 
zdravotní hrozby spadající do 
chemické a  environmentální 
kategorie“, závěrečná zpráva.
46 Připomínky 
110  
Dále jsme zjistili, že neproběhla průběžná odborná příprava příslušných pracov -
níků s cílem zajistit, aby se mohli kdykoli ujmout své úlohy v rámci nástroje pro 
postup při mimořádných situacích v oblasti zdraví, zejména pokud pracovníci 
nejsou součástí jednotky pro řešení krizí a připravenost, ale mohli by být povolá -
ni do služby, kdyby byl vyhlášen nejvyšší úroveň stupeň pohotovosti. Pokud jde 
o zajištění pracovníků v obdobích zvýšené pohotovosti, zjistili jsme, že fungují 
pouze běžné náhrady v rámci režimu flexibilní pracovní doby, které nejsou při 
řešení výzev, jimž čelí GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin při koordinaci řešení 
situací ohrožení veřejného zdraví na úrovni EU, odpovídající, zejména pokud 
daná mimořádná situace trvá dlouho a pracovníci pracují na směny, aniž by měli 
příležitost vzít si náhradní volno.
111 
Rovněž jsme zjistili, že nástroj pro postup při mimořádných situacích v oblas -
ti zdraví nebyl předmětem vzájemného hodnocení ze strany žádného jiného 
orgánu nebo agentury a že se mezi ECDC a GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin 
neuskutečnily žádné konkrétní výměny zkušeností nebo osvědčených postupů, 
pokud jde o navrhování a fungování jejich příslušných plánů řešení mimořádných 
situací.
47
 Závěry a  doporučení
112  
Vstup v platnost rozhodnutí č. 1082/2013/EU o vážných přeshraničních zdravot -
ních hrozbách přispívá k budování a posilování komplexního právního rámce EU 
v oblasti zdravotní bezpečnosti, který má Unii pomoci chránit její občany před 
takovými hrozbami. Vypracování a provádění tohoto rozhodnutí a souvisejících 
akcí v oblasti zdravotní bezpečnosti na úrovni EU, včetně programů financování, 
je složité vzhledem k množství aktérů a složitým strukturám fungujícím uvnitř 
jednotlivých zemí a v mezinárodním kontextu (viz přílohy I  a II) jakož i z právního 
hlediska. Hlavní odpovědnost za zdravotní politiku mají členské státy (viz bod 3) 
a akce EU v této oblasti jsou určeny pouze k doplnění a podpoře činností člen -
ských států. Úloha a odpovědnost Komise proto spočívá hlavně v poskytování 
podpory a v případě potřeby v přijetí doplňujících opatření.
113  
Ke složitosti přispívá rovněž relativně častý výskyt vážných mimořádných situací, 
téměř neustále vyžadujících pozornost. Od přijetí rozhodnutí došlo k několika 
takovýmto mimořádným situacím a nové hrozby se mohou objevit nenadále, 
včetně těžké pandemické chřipky postihující EU. To znamená, že je téměř neustá -
le nutné, aby se členské státy, jednotlivé příslušné útvary Komise a mezinárodní 
organizace podílely na řešení vzniklých situací a zároveň nadále vykonávaly 
zbývající rozsáhlou činnost v oblasti připravenosti.
114  
Za této náročné situace samotná existence rozhodnutí, jakož i opatření a pro -
gramů na podporu jeho provádění nestačí k zajištění optimální ochrany občanů 
před různými přeshraničními zdravotními hrozbami v EU. Toto rozhodnutí je navíc 
právním předpisem EU, jehož pravidla musí být všemi zapojenými stranami efek -
tivně a důsledně uplatňována, aby bylo možné zajistit dosažení jeho cílů. Proto 
jsme posuzovali, zda je přiměřeným způsobem prováděn rámec EU pro ochranu 
občanů před vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami. Přitom jsme se za -
měřili na účinné provádění nových i již dříve existujících oblastí rozhodnutí (body 
7 a 9). Rovněž jsme zjišťovali, zda programy EU v oblasti zdraví účinně přispívají 
k ochraně občanů před zdravotními hrozbami a zda je vnitřní koordinace Komise, 
pokud jde o financování zdravotní bezpečnosti a řešení krizí v oblasti veřejného 
zdraví, odpovídající (body 15 a 17).
48 Závěry a  doporučení 
115  
Celkově jsme dospěli k závěru, že rozhodnutí č. 1082/2013/EU o vážných pře -
shraničních zdravotních hrozbách představuje důležitý krok směrem k  lepšímu 
zvládání takových hrozeb v EU. Na provádění rozhodnutí a souvisejícího rámce 
EU mají však dopad vážné nedostatky na úrovni členských států a Komise. Není 
sice známa povaha budoucích hrozeb ani jejich rozsah a tyto hrozby se mohou 
vyvíjet, je však třeba více se věnovat odstranění těchto nedostatků a umožnit 
Unii plně využívat stávající mechanismy.
116  
Zjistili jsme, že provádění a rozvoji inovací zavedených rozhodnutím o vážných 
přeshraničních zdravotních hrozbách (bod 21) od jeho vstupu v platnost v pro -
sinci roku 2013 bránila zpoždění, která potenciálně omezovala jejich účinné 
fungování. Byly zahájeny požadované konzultace mezi členskými státy a Komisí 
ohledně plánování připravenosti a  reakce na vážné přeshraniční zdravotní hroz -
by. Avšak postupy pro získávání a výměnu příslušných informací s cílem zlepšit 
koordinační úsilí ve vztahu k  připravenosti nejsou dosud dostatečně prověřené 
a dosud nepřinesly jednoznačné výsledky (body 22 až 29). Pokud jde o měření 
výkonnosti Komise v souvislosti s prováděním politiky v oblasti přeshraničních 
zdravotních hrozeb, zjistili jsme, že nejsou jasně vymezeny a s členskými státy do -
hodnuty klíčové prvky konkrétního cíle a ukazatele Komise, aby bylo zajištěno, že 
všechny zúčastněné subjekty spolupracují na dosažení téhož cíle (body 30 až 34).
117  
Dále jsme zjistili, že je nedostatečně formálně vymezena úloha střediska ECDC 
ve vztahu k obecné připravenosti, což může omezit jeho kapacitu dlouhodobě 
řádně plánovat své související úkoly nebo efektivně reagovat na žádosti o pomoc 
(body 35 až 39); členské státy neprojevily dostatečnou ochotu zrychlit společné 
zadávání veřejných zakázek na očkovací látku proti pandemii chřipky (body 40 
až 43); a že EU nemá mechanismus pro řešení naléhavých potřeb týkajících se lé -
kařských protiopatření v  rámci rozhodnutí o  vážných přeshraničních zdravotních 
hrozbách (bod 42). Ukázalo se, že práce a úloha výboru pro zdravotní bezpečnost 
je důležitá, ale že výbor stojí před některými strategickými a operačními výzvami, 
které je nutné řešit, aby mohl plně uplatňovat svůj silný mandát (body 44 až 52) 
a tím zajistit nejvyšší možnou úroveň ochrany před zdravotními hrozbami v EU; 
to se vztahuje rovněž na zajištění možnosti účinného uplatňování pravidel pro 
koordinaci reakce, která jsou v rozhodnutí obsažena (body 53 až 55).
49 Závěry a  doporučení 
118  
Je nezbytné urychlit vývoj a provádění inovací, které byly rozhodnutím zavedeny, 
a řešit zbývající operační a strategické úkoly výboru pro zdravotní bezpečnost. To 
vyžaduje lepší společný postoj členských států a Komise, pokud jde o cíle a spo -
lečné priority posílené spolupráce a úsilí o výměnu informací podle uvedeného 
rozhodnutí, zejména v  oblastech plánování připravenosti, společného zadávání 
zakázek a organizace práce výboru pro zdravotní bezpečnost v dlouhodobém 
horizontu. Pro plánování připravenosti a reakce je další výzvou zohlednit vývoj, 
k němuž došlo v širším mezinárodním kontextu, jak je uvedeno v rámečku 3  
a v příloze I .
Doporučení 1
Za účelem urychlení vývoje a provádění inovací, které byly rozhodnutím o váž -
ných přeshraničních zdravotních výzvách zavedeny, řešit stávající operační a stra -
tegické úkoly výboru pro zdravotní bezpečnost:
a) Komise by měla výboru pro zdravotní bezpečnost navrhnout vypracovat 
strategický plán tohoto výboru týkající se provádění a rozvíjení rozhodnutí. 
Zatímco v rozhodnutí se nevyžaduje stanovení cílů a ukazatelů, tento plán by 
měl zohledňovat společné priority, zejména v  oblasti koordinace plánování 
připravenosti s cílem umožnit společný postoj k tomu, jak dosáhnout do roku 
2020 jednoznačnějších výsledků. Při práci v této oblasti by se měly brát v úva -
hu mezinárodní iniciativy v  této oblasti, které konkrétně vyžadují uplatňování 
mechanismů vzájemného hodnocení nebo externího hodnocení. Zároveň by 
měly být pokud možno zohledněny pokyny týkající se připravenosti, které již 
byly na úrovni EU vypracovány;
b) Komise  by měla zajistit, aby pro další kolo podávání zpráv v roce 2017 byly 
uplatněny zkušenosti získané na základě prvního cyklu podávání zpráv o plá -
nování připravenosti, a v souvislosti s prováděním rozhodnutí do roku 2020 
by měla zlepšit vykazování výkonnosti. Měla by zajistit, aby zprávy o pokroku 
byly správné a v náležitých případech vycházely z metodik, na nichž se člen -
ské státy dohodly;
c) Komise ve spolupráci s členskými státy  by měla stanovit, jak nejlépe vyu -
žívat pracovní skupiny výboru pro zdravotní bezpečnost a jak nejlépe zajistit, 
aby jejich práce byla řádně zaměřena na technické otázky a sloužila výboru 
jako vstupní zdroj. Pracovní skupiny, které jsou již ustavené, musí uplatňovat 
svůj mandát od roku 2017 a musí na základě ročních pracovních plánů a jasně 
určených cílů předložit výsledky. To se týká i pracovní skupiny pro připrave -
nost, která je součástí výboru, a její práce na vytvoření mechanismu EU pro 
řešení naléhavých potřeb lékařských protiopatření;
d) Komise a členské státy  musí zajistit, aby se urychlila práce na společném 
zadávání veřejných zakázek na očkovací látky při pandemii chřipky a aby 
přinesla co nejdříve výsledky.
50 Závěry a  doporučení 
119  
Pokud jde o účinné provádění stávajících systémů včasného varování a reakce 
a epidemiologického dozoru (bod 56), jehož právní základ tvoří rozhodnutí o váž -
ných přeshraničních zdravotních hrozbách, zjistili jsme, že tyto systémy již fungují 
řadu let a  že jejich významná úloha na úrovni EU je zúčastněnými stranami široce 
uznávána. U včasného varování a reakce jsme však zjistili, že je prostor pro zdoko -
nalení systému včasného varování a  reakce, včetně souvisejících postupů a  proce -
sů pro informování o situaci a řešení incidentů a organizování komunity uživatelů 
(body 57 až 68). Navíc dosud nebyl testován aktualizovaný přístup na úrovni EU 
k včasnému varování a reakci v případě vážných chemických a environmentálních 
hrozeb (body 69 až 73). Systém epidemiologického dozoru funguje zpravidla 
dobře, ale je nutné, aby středisko ECDC a členské státy dále pracovaly na zajištění 
maximální srovnatelnosti a kvality údajů týkajících se dozoru (body 74 až 77).
Doporučení 2
Za účelem dalšího zlepšení systému včasného varování a reakce a vypracování 
integrovanějších řešení, pokud jde o související postupy pro řízení rizik, by Ko-
mise ve spolupráci s  členskými státy a  Evropským střediskem pro prevenci 
a kontrolu nemocí  měla:
a) přezkoumat a navrhnout v roce 2017 řešení pro modernizaci a posílení sys -
tému včasného varování a reakce. To by mělo zahrnovat integrované nebo 
doplňkové alternativy, pokud jde o informování o situaci a řešení incidentů 
v případě vážných přeshraničních zdravotních hrozeb na úrovni EU;
b) dostávat od uživatelů pravidelnou zpětnou vazbu o integrovaných řešeních 
pro řízení rizik a provoz a vývoj systému včasného varování a reakce.
120  
Pokud jde o cíl programu v oblasti zdraví, jímž je ochrana občanů před (vážnými 
přeshraničními) zdravotními hrozbami (bod 78), zjistili jsme, že jeho výkonnost 
vykazovala nedostatky. Třebaže kontrolované akce v  oblasti zdravotních hrozeb 
z druhého programu v oblasti zdraví (2008–2013) jsou převážně úspěšné, pokud 
jde o vytváření dohodnutých výstupů, vykazují nedostatek udržitelných výsledků 
(body 79 až 88), což omezuje jejich přínos k dosažení cíle chránit občany před 
zdravotními hrozbami. Ačkoli toto zjištění není nové, podtrhuje skutečnost, že 
Komise po konzultaci se svými zúčastněnými subjekty musí v této otázce více 
usilovat o zlepšení výkonnosti. Navíc jsme zjistili nedostatky, pokud jde o měření 
ukazatele pro cíl třetího programu v oblasti zdraví týkající se zdravotních hrozeb, 
a také relativně nízkou míru výdajů na tento konkrétní cíl v období 2014–2016. 
To naznačuje, že v rámci tohoto cíle je obtížné financovat dostatečný počet akcí 
relevantních pro příslušnou politiku, které by zajistily, že do roku 2020 bude dosa -
ženo skutečného dopadu při plnění tohoto cíle (body 89 až 94).
51 Závěry a  doporučení 
Doporučení 3
S cílem řešit hlavní nedostatky ve výkonnosti akčního programu v oblasti zdraví 
týkající se zdravotních hrozeb by Komise měla:
a) v roce 2017 přezkoumat a navrhnout možnosti, jak do roku 2020 zajistit větší 
udržitelnost výsledků akcí týkajících se zdravotních hrozeb, které jsou finan -
covány z programu v oblasti zdraví. K tomu by mělo při programování akcí 
patřit rozhodnější stanovení potřeb a relevance pro příslušnou politiku, ale 
rovněž by k tomu měla patřit i lepší spolupráce mezi GŘ pro zdraví a bezpeč -
nost potravin a  agenturou Chafea při analýze relevance stávajících a  nedávno 
ukončených akcí pro příslušnou politiku, pokud jde o určení možností, jak 
podpořit využívání kvalitních výsledků (viz rovněž doporučení 4);
b) v konzultaci s členskými státy vymezit a dohodnout jasnou metodiku pro 
shromažďování informací o  výkonnosti, které jsou nutné pro informování 
o pokroku do roku 2020 na základě konkrétního ukazatele pro zdravotní 
hrozby v rámci třetího programu v oblasti zdraví (viz rovněž doporučení 1).
c) v roce 2017 jasně vymezit, které priority představují pro zbývající roky fun -
gování programu v oblasti zdraví (do roku 2020) v rámci cíle chránit občany 
před vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami příležitosti pro financo -
vání akcí relevantních pro příslušnou politiku do roku 2020 (viz rovněž dopo -
ručení 3 písmeno a)).
121  
Audit navíc odhalil, že navzdory široké škále mechanismů spolupráce existuje ze 
strany Komise řada nedostatků ve vztahu k vnitřní koordinaci opatření týkajících 
se zdravotní bezpečnosti napříč různými útvary a programy, aby bylo zajištěno 
plné využívání potenciálních synergií. V  souvislosti s  velkými objemy financová -
ní ze strany EU prostřednictvím různých tematických programů a s množstvím 
útvarů Komise zapojených do jejich provádění, které vyžaduje komplexní vazby 
mezi útvary Komise, vnitrostátními tvůrci politik, konečnými uživateli a dalšími 
subjekty, existuje prostor pro koordinaci, která by byla více zaměřená na přísluš -
nou politiku a byla lépe strukturovaná (body 96 až 102). Rovněž jsme zjistili, že je 
třeba dalšího úsilí pro dosažení plného fungování stávajících dohod o spolupráci 
mezi strukturami Komise pro řešení krizí (body 103 až 106) a že řízení nástroje pro 
postup při mimořádných situacích v oblasti zdraví Generálním ředitelstvím pro 
zdraví a bezpečnost potravin vykazuje nedostatky, které by mohly omezovat jeho 
výkonnost při řešení budoucích krizí v EU v oblasti zdraví (body 107 až 111).
52 Závěry a  doporučení 
Doporučení 4
Za účelem překonání nedostatků ve vnitřní koordinaci Komise, pokud jde o čin -
nosti týkající se zdravotní bezpečnosti a řešení krizí v oblasti veřejného zdraví, 
a za účelem zlepšení koncepce svého nástroje pro postup při mimořádných 
situacích v oblasti zdraví:
a) Komise  by měla od roku 2017 určit strukturovanější podrobný přístup ke 
koordinaci mezi GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin a dalšími útvary Komise, 
které vykonávají činnosti důležité pro zdravotní bezpečnost, včetně mapová -
ní dřívějších, současných a plánovaných činností. To by mělo umožnit určení 
potenciálních synergií a posílení spolupráce na společných problémech, jako 
je omezené využívání výstupů u akcí financovaných EU a možnost subjektů 
lépe se zaměřit na tvůrce politik;
b) Komise  by měla učinit okamžité kroky za účelem realizace memoranda 
o porozumění pro struktury působící v oblasti řešení krizí mezi GŘ pro zdraví 
a bezpečnost potravin, GŘ pro migraci a vnitřní věci a GŘ pro evropskou civil -
ní ochranu a operace humanitární pomoci; patří k nim pořádání společných 
aktivit zaměřených na získávání zkušeností a společná odborná příprava tý -
kající se oblastí a systémů politiky, jakož i zavádění standardních operačních 
postupů;
c) Komise  by měla bezodkladně zrevidovat svůj nástroj pro postup při mimo -
řádných situacích v oblasti zdraví a zajistit, aby byl aktualizován v souladu se 
zkušenostmi získanými během krize v souvislosti s virem ebola a důležitými 
cvičeními na úrovni EU, aby byl připraven trvale monitorovaný plán odborné 
přípravy pro všechny příslušné pracovníky potenciálně zapojené do této ope -
race, a pokud možno aby došlo k výměně názorů s ECDC a GŘ pro evropskou 
civilní ochranu a operace humanitární pomoci, zejména pokud jde o navrho -
vání jejich manuálů nebo struktur v  oblasti řešení krize.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Phil WYNN OWEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2016.
 Za Účetní dvůr
 Klaus-Heiner LEHNE
 předseda

53
 Přílohy
Připravenost a plánování reakce v mezinárodních souvislostech
Mezinárodní zdravotnické předpisy 2005 (MZP 2005)
1. Mezinárodní zdravotnické předpisy Světové zdravotnické organizace (WHO) z roku 1969 byly plně zrevido -
vány a nahrazeny MZP (2005), které vstoupily v platnost v roce 2007. Účel Mezinárodních zdravotnických 
předpisů „spočívá v zamezování mezinárodního šíření chorob, ochraně před ním, jeho kontrole a zajišťo -
vání reakce v oblasti veřejného zdraví způsoby, které odpovídají riziku pro veřejné zdraví, omezují se na ně 
a umožňují se vyvarovat zbytečného narušení mezinárodního provozu a obchodu“1. MZP 2005 požadují, 
aby smluvní státy oznamovaly Světové zdravotnické organizaci veškeré události, které mohou představovat 
ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu, bez ohledu na jejich původ a rozvinout, posílit a udr -
žovat základní kapacity v oblasti veřejného zdraví pro dozor a reakci používáním stávajících vnitrostátních 
zdrojů, jako jsou národní plány pro připravenost na pandemii chřipky. Účelem MZP je rovněž snížit riziko 
šíření chorob na mezinárodních letištích, v přístavech a na pozemních přeshraničních přechodech a vyžadu -
je se v nich zřízení národních kontaktních míst a kontaktních míst WHO pro naléhavou komunikaci.
2. MZP (2005) nezahrnují žádný donucovací mechanismus pro státy, které nedodržují jejich ustanovení. WHO 
monitoruje provádění MZP a vydává a aktualizuje příslušné pokyny. Její panely odborníků a hodnotící výbo -
ry rovněž posuzují účinnost MZP v nouzových situacích, jak tomu bylo například po vypuknutí epidemie viru 
ebola (další informace o tomto případu viz rámeček  3 ve zprávě).
Ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu
3. Podle MZP se ohrožením veřejného zdraví mezinárodního významu rozumí mimořádná událost v  oblasti 
veřejného zdraví, která představuje riziko pro veřejné zdraví pro jiné státy z důvodu mezinárodního šíření 
nemoci a  potenciálně vyžaduje koordinovanou mezinárodní reakci. Ohrožení veřejného zdraví mezinárod -
ního významu vyhlašuje generální ředitel WHO na základě doporučení pohotovostního výboru. V případě 
vyhlášení tohoto stavu je WHO povinna reagovat na mimořádnou situaci v reálném čase. Generální ředitel 
WHO, jemuž je nápomocen pohotovostní výbor, vypracuje a doporučí rozhodující opatření na ochranu zdra -
ví, která mají smluvní státy provést.
MZP a EU
4. Všechny členské státy EU jsou smluvními státy WHO a podávají WHO zprávy o tom, jak provádějí MZP , a to 
prostřednictvím dotazníků a vlastních hodnocení. EU jako taková členem WHO není, a proto není stra -
nou MZP . V MZP je však uznána potenciální úloha EU jakožto regionální organizace ekonomické integrace 
a uvádí se v nich, že „aniž by byly dotčeny jejich závazky na základě těchto předpisů, budou smluvní státy, 
které jsou členy regionální organizace ekonomické integrace, uplatňovat ve vzájemných vztazích společná 
pravidla platná v dané regionální organizaci ekonomické integrace“. Komise a středisko ECDC koordinují své 
činnosti s WHO na politické2 a technické úrovni, mimo jiné sdílením informací o rizicích a přístupem ke čtení 
údajů v některých výstražných systémech (jako je informační systém o událostech WHO a systém včasného 
varování a reakce EU). Rozhodnutím č. 1082/2013/EU bylo rovněž nově zavedeno vyhlašování stavu ohrožení 
veřejného zdraví, jež provádí Komise a které se výrazně liší od vyhlášení ohrožení veřejného zdraví meziná -
rodního významu generálním tajemníkem WHO (viz rámeček  A).Příloha  I
1 Mezinárodní zdravotnické předpisy (2005), druhé vydání, Světová zdravotnická organizace 2008.
2 Viz například společné prohlášení z roku 2010 (moskevské prohlášení) o spolupráci mezi WHO a Komisí, jakož i příslušné aktualizace na veřejných 
internetových stránkách GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin. Mezi střediskem ECDC a WHO rovněž existuje správní ujednání.
54 Přílohy Příloha  I Rámeček A – Vyhlášení stavu ohrožení veřejného zdraví v EU
Jak je vysvětleno výše, pojem ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu je v Mezinárodních zdra -
votních předpisech definováno jako „mimořádná událost, která se vyznačuje tím, že podle těchto předpisů: 
představuje riziko pro veřejné zdraví pro jiné státy prostřednictvím šíření choroby v mezinárodním měřítku 
a potenciálně vyžaduje koordinovanou mezinárodní reakci“. Odpovědnost za určení, zda některá událost 
spadá do této kategorie, spočívá na generálním řediteli WHO a vyžaduje svolání výboru expertů – pohoto -
vostního výboru MZP .
Jednou z inovací rozhodnutí č. 1082/2013/EU je, že stav ohrožení veřejného zdraví v EU může nyní vyhlá -
sit rovněž Komise. V souladu s článkem 12 smí Komise uznat situaci ohrožení veřejného zdraví, pokud jde 
o: a) epidemie lidské chřipky, u nichž se má za to, že mají pandemický potenciál, jestliže byl informován 
generální ředitel Světové zdravotnické organizace a ještě nepřijal rozhodnutí o vyhlášení situace pandemic -
ké chřipky v souladu s použitelnými předpisy Světové zdravotnické organizace; nebo b) jiné případy než ty 
uvedené v písmenu a), jestliže byl informován generální ředitel Světové zdravotnické organizace a ještě ne -
přijal rozhodnutí o  vyhlášení ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu v  souladu s  Mezinárodními 
zdravotnickými předpisy; a  jestliže:
i) dotčená závažná přeshraniční zdravotní hrozba ohrožuje veřejné zdraví na úrovni Unie;
ii) léčebné potřeby v souvislosti s touto hrozbou nejsou uspokojeny, totiž neexistuje uspokojivá metoda 
diagnózy, prevence či léčby, jež by byla v Unii povolena, nebo taková metoda existuje, ale povolení 
léčivého přípravku by i tak představovalo pro postižené osoby zásadní terapeutický přínos“.
V článku 13 se pak dodává, že jediným právním účinkem uznání mimořádné situace podle článku 12 je 
umožnění toho, aby se použil čl. 2 bod 2 nařízení (ES) č. 507/20063, nebo pokud se uznání týká konkrét -
ně epidemie lidské chřipky, u níž se má za to, že má pandemický potenciál, umožnění toho, aby se použil 
článek 21 nařízení (ES) č. 1234/20084. To znamená, že účel vyhlášení situace ohrožení podle článku 12 roz -
hodnutí č. 1082/2013/EU je omezen pouze na rychlé schválení lékařských opatření proti pandemii a prove -
dení farmaceutických právních předpisů v praxi. Její uplatnění je ve srovnání s vyhlášením stavu ohrožení 
veřejného zdraví mezinárodního významu Světovou zdravotnickou organizací mnohem omezenější, i když 
mohou nastat situace, kdy vážná přeshraniční zdravotní hrozba, ať už jakéhokoli možného původu, kon -
krétně zasahuje EU a nikoli nutně širší globální komunitu, za níž je WHO odpovědná. Znamená to rovněž, že 
neexistuje žádná škála úrovní výstrahy EU (např. navazující na jednací řád Výboru pro zdravotní bezpečnost), 
které by spustily reakci a uvolnily kapacity v rámci působnosti uvedeného rozhodnutí, nebo zajistily spuště -
ní mechanismu pro uvolnění nouzové kapacity či financování.
3 Nařízení Komise (ES) č. 507/2006 ze dne 29. března 2006 o podmínečné registraci pro humánní léčivé přípravky spadající do oblasti působnosti 
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (Úř. věst. L 92, 30.3.2006, s. 6).
4 Nařízení Komise (ES) č. 1234/2008 ze dne 24. listopadu 2008 o posuzování změn registrací humánních a veterinárních léčivých přípravků (Úř. 
věst. L 334, 12.12.2008, s. 7).
55 Přílohy 
Mezinárodní iniciativy v  oblasti  plánování připravenosti a  transparentnosti
5. Existuje rovněž několik jiných mezinárodních iniciativ, které se zabývají potřebou zdokonalit plánování při -
pravenosti a zvýšit transparentnost. K těmto iniciativám patří zejména iniciativa týkající se agendy celosvě -
tové zdravotní bezpečnosti5 zaměřená na provádění „vzájemných hodnocení“6, podpora ze strany skupiny 
G7 a iniciativy pro celosvětovou zdravotní bezpečnost7 pro tyto činnosti8, jakož i návštěvy zemí prováděné 
střediskem ECDC, které se konají na základě dobrovolnosti a zabývají se rovněž připraveností9. Zpráva 
o konferenci10 s názvem „Ponaučení vyplývající pro veřejné zdraví z epidemie eboly v západní Africe – jak 
zlepšit připravenost a reakci v EU v případě budoucích vypuknutí“, která sloužila jako podklad pro závěry 
Rady z prosince 2015, obsahovala toto doporučení: „Mechanismus vzájemného posuzování by členským stá -
tům mohl pomoci zlepšit jejich vnitrostátní plány připravenosti s ohledem na minulé a současné iniciativy 
týkající se nezávislých hodnocení zemí na celosvětové a regionální úrovni.“Příloha  I
5 „Agenda celosvětové zdravotní bezpečnosti (GSHA), zahájená v únoru roku 2014, je stále se rozšiřujícím partnerstvím téměř 50 zemí, mezinárodních 
organizací a nevládních subjektů s cílem pomoci při budování kapacity zemí k vytvoření bezpečného světa zabezpečeného před hrozbami 
infekčních onemocnění a ke zvýšení globální zdravotní bezpečnosti jakožto vnitrostátní i celosvětové priority. GHSA sleduje mnohostranný 
a víceodvětvový přístup k posílení kapacity, jak celosvětové tak jednotlivých zemí, předcházet hrozbám infekčních onemocnění u lidí a zvířat, ať už 
se vyskytují přirozeně nebo se šíří nahodile či záměrně, odhalovat je a reagovat na ně.“ https://ghsagenda.org .
6 „Vlastní hodnocení a  externí hodnocení provedené týmem odborníků z  jiných zemí GHSA. Tento model vzájemného hodnocení zajišťuje objektivní 
přístup a usnadňuje přeshraniční sdílení zkušeností. Externí hodnocení GHSA by měla být prováděna u každé země alespoň dvakrát, jednou pro 
určení výchozího stavu a následně pro určení dosaženého pokroku.“ Zeměmi EU, které se již zúčastnily a k nimž byla zveřejněna zpráva, jsou 
Portugalsko a Spojené království.
7 „Iniciativa pro celosvětovou zdravotní bezpečnost (GHSI) je neformálním mezinárodním partnerstvím mezi podobně smýšlejícími zeměmi, jehož 
účelem je posílit celosvětovou připravenost v oblasti zdraví a reakci na hrozby biologického, chemického, radiologického a jaderného terorismu 
(CBRN) a na pandemii chřipky. Tato iniciativa byla zahájena v listopadu roku 2001 Evropskou unií, Francií, Itálií, Japonskem, Kanadou, Mexikem, 
Německem, Spojeným královstvím a Spojenými státy. Světová zdravotnická organizace poskytuje GHSI odborné poradenství“ ( http://www.ghsi.ca/
english/index.asp ).
8 V prohlášení ministrů zdravotnictví skupiny G7 z Berlína ze dne 8. a 9. října 2015 se uvádí: „S cílem předejít tomu, aby budoucí epidemie v rozsáhlé 
míře ohrožovaly veřejné zdraví, se vedoucí představitelé skupiny G7 dohodli, že v příštích pěti letech nabídnou pomoc alespoň 60 zemím, včetně 
zemí západní Afriky, při provádění MZP, mimo jiné prostřednictvím agendy celosvětové zdravotní bezpečnosti (GHSA) a jejích společných cílů 
a prostřednictvím jiných mnohostranných iniciativ“.
9 Technická zpráva střediska ECDC, „Připravenost členských států EU na mimořádnou situaci, kterou představuje vypuknutí epidemie viru ebola: 
závěry z návštěv Belgie, Portugalska a Rumunska v rámci vzájemného hodnocení“, červen 2015.
10 Konference na vysoké úrovni organizovaná GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin ve dnech 12. až 14. října 2015 v Mondorf-les-Bains, Lucembursko.
56 Přílohy 
Popis hlavních úloh a odpovědnosti v rámci EU za účelem ochrany občanů proti váž -
ným přeshraničním zdravotním hrozbám
Orgány členských států působící v oblasti veřejného zdraví
1. Orgány členských států působící v oblasti veřejného zdraví odpovídají za politiku v oblasti veřejného zdraví 
na vnitrostátní úrovni a za řešení případů ohrožení veřejného zdraví. Mezi jednotlivými členskými státy 
mohou být rozdíly v odpovědnosti za některé aspekty plánování připravenosti a reakce a včasného varování 
a reakce, pokud jde o různé veřejné orgány, v závislosti na organizaci jejich veřejné správy, vnitrostátních ri -
zicích nebo konkrétní situaci. V některých členských státech může být část nebo většina odpovědnosti v ob -
lasti veřejného zdraví decentralizována, včetně odpovědnosti za plánování připravenosti a  reakce. Členské 
státy EU jsou rovněž členy evropského regionu WHO1 a mají povinnost provádět Mezinárodní zdravotnické 
předpisy, jak je vysvětleno v příloze  I.
2. Od přijetí rozhodnutí č. 1082/2013/EU mají členské státy rovněž povinnost poskytovat Komisi určité infor -
mace o svém plánování připravenosti a reakce. Rozhodnutí č. 1082/2013/EU ukládá členským státům a Ko -
misi, aby vykonávaly vzájemné konzultace v rámci Výboru pro zdravotní bezpečnost v zájmu vypracování, 
posílení a udržování svých kapacit pro monitorování vážných přeshraničních zdravotních hrozeb, včasné 
varování před nimi, jejich posuzování a reakci na ně. Tato konzultace je zaměřena na sdílení osvědčených 
postupů a zkušeností v oblasti plánování připravenosti a reakce; podporu interoperability plánování připra -
venosti na vnitrostátní úrovni; řešení meziodvětvového rozměru plánování připravenosti a reakce na úrovni 
EU a podporu plnění požadavků na základní kapacity pro sledování a reakci, na které odkazují Mezinárodní 
zdravotnické předpisy. Členské státy rovněž určí příslušné vnitrostátní orgány pro epidemiologický dozor, 
které jsou odpovědné za poskytování údajů evropskému systému dozoru v souladu s pravidly a pokyny EU, 
a jmenují vnitrostátní kontakty pro systém včasného varování a reakce, které monitorují EWRS a vydávají 
varovná hlášení podle pravidel stanovených v  rozhodnutí.
Evropská komise – GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin
3. Komise zajišťuje sekretariát a předsednictví Výboru pro zdravotní bezpečnost a koordinuje a provozuje 
jeho nástroj pro činnosti při mimořádných situacích v oblasti zdraví. Rovněž spravuje příslušné informační 
systémy a koordinuje průřezové otázky v této oblasti politiky s jinými útvary a agenturami Komise, jakož 
i s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je WHO. V rozhodnutí č. 1082/2013/EU o vážných přeshra -
ničních zdravotních hrozbách se konkrétně stanoví, že Komise (tj. GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin) ve 
spojení s členskými státy zajišťuje koordinaci a vzájemnou výměnu informací mezi mechanismy, struktura -
mi a činnostmi, které jsou významné pro plánování připravenosti a reakce na vážné přeshraniční zdravotní 
hrozby, jejich sledování, včasné varování před nimi a boji proti nim. Komise je rovněž odpovědná za zajištění 
toho, aby nedocházelo ke zdvojování úsilí nebo protichůdným opatřením, a že jsou k dispozici přiměřené 
prostředky pro všechny její požadované a klíčové úkoly a funkce.Příloha  II
1 Tento region zahrnuje celkem 55 zemí spadajících pod Regionální úřadovnu WHO pro Evropu v Kodani.
57 Přílohy 
Evropské středisko pro prevenci a  kontrolu nemocí (ECDC)
4. ECDC provozuje a  koordinuje síť epidemiologického dozoru nad přenosnými nemocemi a  antimikrobiální 
rezistencí a infekcemi spojenými se zdravotní péčí a souvisejícími s přenosnými nemocemi. Je agenturou EU, 
jejímž posláním je identifikovat a posuzovat současné a vznikající hrozby, které pro lidské zdraví představují 
nakažlivé nemoci, a informovat o těchto hrozbách. ECDC rovněž zajišťuje provoz systému včasného varování 
a reakce (EWRS). EWRS je webový systém spojující Komisi, orgány veřejného zdraví v členských státech od -
povědné za opatření na kontrolu přenosných nemocí a ECDC. Na tento systém jsou napojeny rovněž země 
EHP (Island, Lichtenštejnsko a Norsko) a WHO má přístupová práva ke čtení údajů.
5. Podle rozhodnutí o  vážných přeshraničních zdravotních hrozbách je středisko ECDC povinno poskytovat 
vědecké poradenství a posouzení rizik ohledně hrozeb, o nichž EWRS vydal varovné hlášení, zejména po -
kud jde o  hrozby biologického nebo neznámého původu. Jiné agentury nebo subjekty EU (např. vědecké 
výbory) by mohly být Komisí požádány o poskytnutí rychlých posouzení rizika, pokud je jejich odbornost 
blíže spojena s příslušným druhem hrozby. Pokud je o to požádáno, středisko ECDC dále pomáhá Komisi 
a členským státům v plnění požadavků na plánování připravenosti podle rozhodnutí č. 1082/2013/EU. Roční 
rozpočet střediska ECDC rovněž zahrnuje programy pro nemoci; jedná se o vertikální programy pro konkrét -
ní nemoci, které rovněž mají složky, jako je budování kapacit a sdělování rizika. Středisko ECDC může zemím 
nebo mezinárodním organizacím, jako je WHO, poskytnout podporu při reakci na vypuknutí epidemie, jako 
to učinilo během epidemie viru ebola. ECDC provozuje na základě příručky pro případy ohrožení veřejného 
zdraví operační středisko pro mimořádné události. Stávající přístup střediska ECDC zohledňuje v souladu 
s cíli MZP a rozhodnutím č. 1082/2013/EU veškerá rizika (tj. nejen zdravotní hrozby v souvislosti s přenos -
nými nemocemi, ale i zdravotní hrozby jiného původu). To je nad rámec předchozího, tradičního zmocnění 
Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí, které se týkalo přenosných nemocí a připravenosti 
na pandemii.Příloha  II
58 Přílohy 
Přehled auditovaných spolufinancovaných akcí
Následující tabulka uvádí seznam s klíčovými prvky auditovaných akcí spolufinancovaných v rámci cíle „zdravot -
ní hrozby“ druhého programu EU v oblasti zdraví na období let 2008–2013, spravovaného Výkonnou agenturou 
pro spotřebitele, zdraví, zemědělství a potraviny (Chafea), nebo (v případě tří položek týkajících se veřejných 
zakázek) GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin:
Ref. č. Obecný popis Nástroj financováníSpolufinancování 
z prostředků EU podle 
grantové dohody
(EUR)
1Vytvoření obecného rámce pro rychlou výrobu a hodnocení očkova -
cích látek pro účely mimořádných událostíprojekt 2 116 023
2 Optimalizace testování a propojení s léčbou HIV v Evropě projekt 1 429  984
3Síť kontroly ohrožení veřejného zdraví a dalších rizik v oblasti biologic -
ké ochrany ve Středomoří a na Balkánuprojekt 900  000
4 Screening hepatitidy typu B a C u migrantů v Evropské unii projekt 800  000
5Průzkum syndromového dohledu, posouzení za účelem vypracování 
pokynů pro Evropuprojekt 798 814
6Strategie přizpůsobení v oblasti veřejného zdraví, pokud jde o extrém -
ní povětrnostní jevyprojekt 750 000
7Posílení občanské společnosti a systému veřejného zdravotnictví v boji 
proti epidemii tuberkulózy u ohrožených skupin obyvatelstvaprojekt 750 000
8Posouzení nákladové efektivnosti evropských strategií varování před 
pandemií lidské chřipky a reakce na niprojekt 700 000
9Evropská síť pro sledování a kontrolu rakoviny děložního čípku v no -
vých členských státechprojekt 615 023
10 Propagace imunizace zdravotníků v Evropě projekt 604  000
11Koordinovaný postup v odvětví letectví s cílem kontrolovat hrozby pro 
veřejné zdravíprojekt 598 566
12 Propagace očkování u migrujícího obyvatelstva v Evropě projekt 548 680
13Systém varování, dozoru a podávání zpráv v případě chemických 
hrozeb pro zdraví, fáze IIIprojekt 497 760
14 Evropská síť pro chemické mimořádné události projekt 447 600
15Cvičení v oblasti zajištění kvality a vytváření sítí v oblasti detekce 
vysoce infekčních patogenůspolečná akce 3 316 326
16Velitelsko-štábní cvičení zaměřené na závažné přeshraniční zdravotní 
hrozby spadající do kategorie chemických a environmentálních hrozebzadání zakázky / zakázka
na služby458 989
17Uspořádání dvou regionálních školicích seminářů s orgány členských 
států odpovědnými za veřejné zdraví týkajících se provádění nového 
rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách.zadání zakázky / zakázka
na služby249 599
18Systém včasného varování a podávání zpráv, Hedis, Nemo (monitoro -
vání mechanismů výměny informací pro řešení krizí)zadání zakázky / zakázka
na služby1 588 500
19Systém evropských referenčních laboratoří specializujících se na lidské 
patogenyzadání zakázky / zakázka
na služby500 000
20Pořádání školení personálu a provádění cvičení na evropské úrovni 
jakožto základní prvek připravenostizadání zakázky / zakázka na 
služby333 646
Celkem 18 003  510Příloha  III
59 Přílohy 
Následující tabulka uvádí seznam s klíčovými prvky akcí, jež byly předmětem přezkumu a které jsou spolufinan -
covány ze sedmého rámcového programu pro výzkum (FP7) na období let 2008–2013:
Ref. č. Obecný cíl zvolené akceFinancování v  rámci 
7. RPOdpovědný útvar 
KomiseSpolufinancování z  prostředků EU
(EUR)
1Prognóza vývoje epidemiologické situace 
a simulace pandemiíERV1 ERCEA 684  000
2Platforma pro subjekty zabývající se 
novými a znovu se objevujícími infekčními 
nemocemiHEALTH RTD 11 909 560
3Kontrola infekce v oblasti letectví – od 
účinné karantény až po protokoly o sani -
taci / dekontaminaci paluby letadlaPEOPLE REA 100 000
4Vytvoření fakticky podloženého souboru 
pravidel chování a komunikace pro 
zdravotnické pracovníky a agentury v celé 
Evropě v případě propuknutí velkých 
epidemiíHEALTH RTD 1 999  607
5Úloha farmaceutických společností při 
utváření a provádění politiky v oblasti 
zdravotní bezpečnostiERV ERCEA 1 197 694
6Změna reakce Evropy na budoucí 
vážné epidemie či pandemie zajištěním 
infrastruktury, koordinace a integrace 
stávajících sítí klinického výzkumuHEALTH RTD 23 992 375
7Vytvoření integrovaného souboru 
nástrojů na podporu dopravců a relevant -
ních aktérů ve významných dopravních 
uzlech při vypracovávání jejich stávajících 
plánů připravenosti a reakce na pandemie 
a nebezpečné patogenySEC2 HOME 3 142 004
8Interoperabilita a  připravenost 
evropských zdravotnických služeb na 
smrtící hrozby, jako jsou pandemie a velké 
teroristické útokySEC REA 2 789 940
9Zvýšení připravenosti jednotlivých spole -
čenství a společností v Evropě na rozsáhlé 
a přeshraniční katastrofySEC REA 999 084
10Účinné řešení vědeckých a společenských 
výzev vyvolaných pandemiemi a souvi -
sející řešení krizí. Vytvoření integrované, 
interdisciplinární strategie.SiS3 RTD 3 939 880
Celkem 50 754 144
1 Evropská rada pro výzkum.
2 Bezpečnostní program.
3 Věda ve společnostech.Příloha  III
60 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
III
Rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách vychází z článku 168 Smlouvy o fungování EU, který se 
týká veřejného zdraví.
V
Komise a  členské státy usilují o  zavedení infrastruktury potřebné k  úplnému a  účinnému provádění rozhodnutí 
o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách. Jedná se o složitou problematiku. Komise sice připouští, že došlo 
k prodlevám, například v přijetí některých prováděcích aktů, ale tyto prodlevy se průběžně řeší a výrazně neoslabily 
účinnost reakce EU na  přeshraniční zdravotní hrozby. Povinnosti členských států i  Komise jasně vymezuje rozhod -
nutí č.  1082/13.
VI
Prodlevy v provádění rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách odrážejí složitou situaci v oblasti 
zdravotních hrozeb či „složitost dané problematiky“. Významného pokroku doznala příprava zbývajících prová -
děcích aktů i postupující práce na lékařských protiopatřeních, jak je uvedeno níže v podrobných připomínkách. 
Mechanismus společného zadávání veřejných zakázek je již zaveden v plném rozsahu. Výbor pro zdravotní bezpeč -
nost je plně funkční; Komise ve výboru připomínku Účetního dvora projedná s členskými státy.
VII
Komise se domnívá, že i přes průběžná technická vylepšení systému je žádoucí jeho modernizace. Komise v součas -
nosti spolupracuje s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) na modernizaci systému včas -
ného varování a reakce (EWRS).
IX
Komise považuje koordinaci mezi útvary Komise, které se zabývají různými aspekty zdravotní bezpečnosti, za řád -
nou, konkrétní body nadnesené Účetním dvorem se řeší. GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin přijalo v roce 2016 
důležitá opatření ke zlepšení fungování nástroje pro činnosti při mimořádných situacích v oblasti zdraví (HEOF).
X 
i)
Komise přijímá doporučení č. 1 a souhlasí, pokud jde o její roli ve Výboru pro zdravotní bezpečnost (HSC) a v mecha -
nismu společného zadávání veřejných zakázek. Tyto záležitosti projedná ve výboru HSC.
ii)
Komise přijímá doporučení č. 2. Komise v současnosti spolupracuje se střediskem ECDC na modernizaci systému 
EWRS a projedná s členskými státy, jak může zpětná vazba od uživatelů zlepšit fungování systému.
Odpovědi Komise 61
iii)
Komise přijímá doporučení č. 3 a) a c) a částečně přijímá doporučení č. 3 b).
Komise uznává, že udržitelnost je nedořešeným problémem, přestože v posledních letech byla v této oblasti 
učiněna řada kroků. Dochází k průběžnému zlepšování, zejména v rámci akčního plánu, který Komise zavedla 
po následném vyhodnocení 2. programu v oblasti zdraví.
iv)
Komise částečně přijímá doporučení č. 4 a) a přijímá doporučení č. 4 b) a c). Příslušné útvary Komise řádně spolupra -
cují a jednotlivé útvary spolu jednají s cílem koordinaci dále rozvíjet.
Komise se domnívá, že struktura nástroje pro činnosti při mimořádných situacích v oblasti zdraví (HEOF) je stabilní 
a vymezuje jednotlivé úlohy a stupně pohotovosti. Od června 2016 Komise připravovala program průběžné odborné 
přípravy, který má zajistit plnou a trvalou provozuschopnost nástroje HEOF.
Připomínky
21
Rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách představuje důležitý posun při upevňování spolupráce 
členských států s cílem zlepšit reakci na zdravotní hrozby a posílit ochranu občanů EU.
Komise si je vědoma toho, že došlo k určitým prodlevám, avšak domnívá se, že tyto prodlevy nezpochybnily účin -
nou spolupráci členských států, pokud jde o vážné přeshraniční zdravotní hrozby.
24
Vzhledem k tomu, že připravenost v oblasti zdravotní bezpečnosti zahrnuje citlivé oblasti, byl s členskými státy 
důkladně projednán vzor pro poskytování informací a k dosažení dohody bylo zapotřebí druhého zasedání výboru.
Odpovědi Komise 62
25
Zpráva předložená výboru HSC neobsahovala individuální informace z členských států, protože připravenost 
v oblasti zdravotní bezpečnosti zahrnuje citlivé oblasti. Zpráva vychází pouze z podkladů členských států, neboť 
právní předpisy neudělují Komisi mandát k ověřování a kontrole informací poskytovaných členskými státy.
Výsledky zprávy byly dále projednány v pracovní skupině výboru HSC pro připravenost a plánování reakce (12. listo -
padu 2015). Na plenárním zasedání výboru HSC (7.–8. června 2016) byly členské státy informovány o aktualizované 
verzi zprávy, která podrobně odrážela nejdůležitější problémy v jednotlivých členských státech.
26
Komise se domnívá, že zpráva o pokroku poskytuje zevrubný přehled o stavu připravenosti v členských státech EU 
a přináší jasné základní informace o tom, jak lze rezervy a nedostatky řešit prostřednictvím akčního plánu dohodnu -
tého s členskými státy s podporou výboru HSC. Podskupina výboru HSC pro připravenost bude i nadále projednávat 
provádění následných opatření na základě zjištění uvedených v této zprávě a zkušeností získaných během epidemie 
viru ebola. Před zasedáním výboru HSC se v listopadu 2015 konala první audiokonference této skupiny.
Stále pokračují jednání a spolupráce se střediskem ECDC a úřadem WHO pro Evropu v oblasti přezkumu vzoru pro 
poskytování informací podle článku  4 s přihlédnutím k  přístupu WHO k  provádění mezinárodních zdravotnických 
předpisů (MZP) a novému rámci sledování a hodnocení.
Rámeček 3 – Mezinárodní vývoj v oblasti připravenosti: slabé stránky vlastního 
hodnocení provádění MZP
Tento rámeček se vztahuje k vývoji v rámci WHO, tj. mimo právní rámec EU.
27
Jak bylo vysvětleno výše, členské státy se aktivně podílely na návrhu otázek a při projednávání ve výborech bylo 
dosaženo požadované kvalifikované většiny.
28
Rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách neukládá Komisi pravomoci, které by jí umožňovaly 
stanovit členským státům určitou strukturu obecné připravenosti. Strategie pro plánování obecné připravenosti 
zmiňovaná Účetním dvorem je technickým dokumentem, který je součástí podkladů k probíhající činnosti členských 
států v oblasti připravenosti. Stávající pokyny šíří v členských státech zejména členové výboru HSC.
Odpovědi Komise 63
29
Postupy jsou komplexní jak z právního hlediska, vzhledem ke kompetencím EU v oblasti zdraví, jejichž smyslem 
je podporovat, koordinovat nebo doplňovat opatření členských států v oblasti veřejného zdraví, tak v důsledku 
velkého počtu aktérů a  složitých struktur v  jednotlivých zemích a  ve vztahu k  mezinárodním strukturám, které se 
těmito tématy zabývají.
Komise se domnívá, že informace získané na základě oznamovací povinnosti uložené článkem 4 rozhodnutí o váž -
ných přeshraničních zdravotních hrozbách umožňují zevrubné posouzení stavu připravenosti v členských státech EU 
a přináší jasné základní informace o tom, jak lze rezervy a nedostatky řešit. Dále se tímto tématem zabývá podsku -
pina výboru HSC pro připravenost.
30
Komise úzce spolupracuje s členskými státy ve výboru HSC a pracovní skupině pro připravenost na přípravě struktur 
a mechanismů spolupráce v oblasti připravenosti, včetně akčního plánu, spolupráce na lékařských protiopatřeních 
a poskytování informací podle článku 4 rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách. Uvedené bude 
zahrnovat diskusi o poskytování zpráv o pokroku.
31
Vzhledem k tomu, že uvedený cíl ani ukazatel nejsou v rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách 
zahrnuty, vypracovala Komise ve spolupráci se střediskem ECDC jiné způsoby poskytování informací, jak nastiňuje 
bod  33.
33
Posouzení střediska ECDC vychází z odpovědí v rámci oznamovací povinnosti podle článku 4 rozhodnutí o vážných 
přeshraničních zdravotních hrozbách. Jedná se o technické posouzení, které je plně v působnosti střediska ECDC.
Komise projednává se střediskem ECDC vypracování vhodných ukazatelů, které by umožnily spolehlivě měřit pokrok 
v oblasti připravenosti.
Vytváření nových ukazatelů je součástí širší snahy o vypracování zdravotních profilů jednotlivých zemí ve spolupráci 
se střediskem ECDC, úřadem WHO pro Evropu a členskými státy v pracovní skupině pro připravenost.
34
V rámci práce v oblasti připravenosti Komise projedná vhodnost ukazatelů s členskými státy ve výboru HSC. Zpráva 
střediska ECDC poskytuje technický přehled o situaci, nedostatcích a potřebách v členských státech v oblasti pláno -
vání připravenosti a  reakce.
Odpovědi Komise 64
37
Komise se domnívá, že každodenní spolupráce zaměřená na vážné zdravotní hrozby, jako je epidemie viru zika, pro -
kazuje, že úkoly jsou jasně rozděleny a že středisko ECDC dokáže v plném rozsahu plnit svoji úlohu při poskytování 
informací výboru HSC za účelem posuzování rizik. Rozdíl mezi posuzováním rizik (v odpovědnosti střediska ECDC) 
a koordinací řízení rizik (v odpovědnosti Komise) je vymezen právními předpisy. Komise a středisko ECDC však často 
musí konkrétní případy a nové úkoly projednávat jednotlivě a dosáhnout shody případ od případu. Úzkou spolu -
práci za tímto účelem zajišťují koordinační schůzky střediska ECDC a Komise, které se konají každý měsíc a umožňují 
středisku ECDC účinně reagovat na žádosti o pomoc.
39
Na přípravě příručky se začalo pracovat ještě před přijetím rozhodnutí.
Po přijetí rozhodnutí Komise navrhla středisku ECDC, aby příručku a doporučení projednalo s výborem HSC. 
V návaznosti na další práci na tomto dokumentu se předpokládá, že bude projednán v pracovní skupině výboru HSC 
pro připravenost na podzim 2016.
40
Následné kroky k přípravě dohody o společném zadávání veřejných zakázek v rámci rozhodnutí o vážných přeshra -
ničních zdravotních hrozbách byly učiněny bez zbytečného prodlení; je potřeba přihlédnout k tomu, že jednotlivé 
členské státy musí při podpisu dohody dodržet vnitrostátní ratifikační postupy, což nevyhnutelně nějakou dobu 
trvá.
41
Zadání veřejné zakázky na očkovací látku proti pandemii chřipky je extrémně složité. Navíc se ukázalo, že identifi -
kovat a sladit specifické požadavky členských států je časově náročné. Zároveň bylo v roce 2016 dosaženo význam -
ného pokroku při přípravě společného zadávacího řízení na očkovací látky proti pandemii. Kromě zadávacího řízení 
na očkovací látky proti pandemii probíhají od září 2016 další čtyři zadávací řízení.
42
Komise by chtěla poukázat na to, že společné zadávání veřejných zakázek i propracovanější postup pro výměnu 
lékařských protiopatření mají v oblasti připravenosti na vážné přeshraniční zdravotní hrozby svoje místo. Každé 
zadávací řízení už ze své podstaty nějakou dobu potrvá a bude vyžadovat dodržování postupů stanovených práv -
ními předpisy EU.
Na základě pověření výboru HSC jsou v současnosti připravovány standardní operační postupy s cílem zajistit 
v budoucnu rychlou a soudržnou reakci na mimořádné situace. Výsledek projednávání bude výboru HSC předložen 
v listopadu  2016.
Rámec pro výměnu protiopatření je již v každém případě zajištěn mechanismem civilní ochrany.
Odpovědi Komise 65
43
Komise by chtěla podotknout, že ačkoli je pokrok ve společném zadávání veřejných zakázek na očkovací látky proti 
chřipce kvůli složitosti této problematiky skutečně pomalý, s přistoupením k dohodě o společném zadávání veřej -
ných zakázek dosud souhlasilo 24 členských států a že v současnosti probíhá řada společných zadávacích řízení. 
Naléhavou potřebu výměny lékařských protiopatření lze vždy řešit prostřednictvím systému EWRS (jako např. v pří -
padě difterického antitoxinu v roce 2016), nebo obecně prostřednictvím mechanismu civilní ochrany.
46
Výbor HSC se rozhodl pracovní skupinu pro migranty zatím nezřizovat. Potřeba této pracovní skupiny bude znovu 
projednána na  pracovním setkání výboru HSC.
Od okamžiku, kdy se operační témata po únoru 2015 vrátila na program výboru HSC, byla zasedání výboru HSC 
organizovaná tematicky a současně se pro výbor HSC připravuje podrobný plán. Akční plán připravenosti dále 
poskytne rámec pro pracovní plán pracovní skupiny pro připravenost. Kromě toho probíhají jednání se střediskem 
ECDC ve snaze lépe koordinovat práci koordinačního výboru pro připravenost střediska ECDC a pracovní skupiny 
pro připravenost v rámci výboru HSC. Ve spolupráci se sítí komunikátorů a pracovní skupinou pro připravenost se 
začalo pracovat na vytvoření pracovních plánů.
47
Od září 2016 se pracovní skupiny pro připravenost účastní 11 členských států, WHO a středisko ECDC. Pracovní 
skupina je důležitá při přípravě dokumentů pro výbor HSC, např. stálých operačních postupů pro lékařská protiopat -
ření a akčního plánu pro připravenost atd. Úplná účast je zde méně důležitá, neboť v pracovní skupině se scházejí 
techničtí odborníci k přípravě návrhů, které výbor HSC schválí/vezme na vědomí v plném složení.
48
Úkoly výboru HSC jsou uvedeny v rozhodnutí o přeshraničních zdravotních hrozbách (čl. 17 odst. 2). Zasedání 
výboru HSC byla organizovaná tematicky a současně se pro výbor HSC připravuje podrobný plán (viz bod 46). Ve 
snaze koordinovat reakce jsou během ad hoc  zasedání výboru HSC projednávány technické dokumenty, jako jsou 
posouzení rizik vypracovaná střediskem ECDC a relevantní rady pro cestovatele. V případě technických diskusí je ale 
možné na základě rozhodnutí výboru HSC svolat příslušné ad hoc  pracovní skupiny složené z  technických odborníků 
z členských států. To byl také případ aktuální epidemie viru zika, kdy byla vytvořena ad hoc  pracovní skupina pro 
virus zika, která se dvakrát sešla.
Odpovědi Komise 66
51
Komise souhlasí s  tím, že v  úsilí o  vypracování strukturovanějšího přístupu, zejména v  oblasti připravenosti, nastala 
prodleva, protože rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách vstoupilo v platnost ve stejnou dobu, 
kdy došlo ke krizi způsobené virem ebola. V současnosti je však tato práce v plném proudu.
52
Komise se domnívá, že výboru HSC poskytuje v souvislosti s činností příslušných útvarů Komise dostačující infor -
mace. Existují ujednání o spolupráci mezi jednotlivými útvary. Jednání výboru HSC se často účastní další útvary. GŘ 
pro zdraví a bezpečnost potravin se rovněž účastnilo například každodenních audiokonferencí pracovní skupiny pro 
virus ebola i  mnoha dalších meziútvarových skupin.
60
Externí hodnotící zpráva střediska ECDC se vztahovala k období od roku 2008 do roku 2012, kdy ještě neplatilo roz -
hodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a nebyly provedeny příslušné (omezené) úpravy systému 
EWRS.
63
Komise souhlasí, že zpětná vazba od uživatelů je pro přezkum systému EWRS zásadní.
64
Komise spolupracuje se střediskem ECDC na přetvoření systému.
65
Komise upozorňuje, že seznam zmiňovaný v tomto bodě byl uveden v posouzení dopadů vypracovaném před přije -
tím rozhodnutí.
67
Komise začala se střediskem ECDC pracovat na přetvoření systému EWRS.
70
Pravidla a postupy pro zvládání chemických a environmentálních hrozeb v rámci rozhodnutí o vážných přeshranič -
ních zdravotních hrozbách jsou stejná jako u ostatních hrozeb způsobených biologickými jevy nebo přenosnými 
nemocemi. Neliší se ani kritéria pro hlášení, ani používání informačního nástroje určeného k tomuto účelu. Před 
3 lety byla v rámci programu v oblasti zdraví spoluzaložena zvláštní síť pro sledování a vyhodnocování událostí způ -
sobených chemickými a environmentálními hrozbami. Byl rovněž navázán kontakt s vědeckým výborem Evropské 
komise s cílem zajistit nábor odpovídajících odborníků pro posuzování rizik nad rámec pověření střediska ECDC.
Fungování tohoto systému bude prověřeno během budoucího cvičení.
Odpovědi Komise 67
72
Komise tento systém usměrňuje a udržuje, ale záměrem je začlenit systém RASCHEM do systému EWRS. V září 2016 
bylo v systému RASCHEM registrováno 18 zemí.
74
Komise si je uvedeného vědoma a ve spolupráci se střediskem ECDC usiluje o zlepšení kvality a úplnosti údajů vyka -
zovaných členskými státy.
77
Komise si je uvedeného vědoma a ve spolupráci se střediskem ECDC usiluje o zlepšení kvality a úplnosti údajů vyka -
zovaných členskými státy.
78
Komise konstatuje, že Účetní dvůr zkoumal činnosti realizované v rámci 2. a 3. programu v oblasti zdraví. Řízení 
programu se v rámci těchto dvou programů výrazně změnilo. Výzvy k předkládání nabídek financované z programu 
v oblasti zdraví aktivně přispívají ke zlepšení přeshraniční připravenosti na zdravotní hrozby a většina projektů 
dosáhla plánovaných výsledků.
Přeshraniční cvičení financovaná z  programu v  oblasti zdraví aktivně přispívají ke zlepšení přeshraniční přípravy 
na zdravotní hrozby.
81
Komise si dobře uvědomuje, že udržitelnost výsledků nebyla u některých projektů spolufinancovaných z 2. pro -
gramu v oblasti zdraví před přijetím rozhodnutí č. 1082/2013/EU vždy uspokojivá. Minimální udržitelnost je vždy 
zajištěna šířením výsledků projektů a  jejich podporovanou dostupností na  webové stránce agentury Chafea. 
V současnosti byla provedena určitá zlepšení: v polovině listopadu 2016 bude na internetových stránkách agentury 
Chafea spuštěna nová databáze; připravuje se nová informační platforma (umožňující hostování internetových strá -
nek projektů / společných akcí během platnosti grantů i po jejím skončení); agentura Chafea připravila pro koordi -
nátory projektů vzorovou informační strategii.
Rámeček  5 – Příklady auditovaných projektů a  zjištěné problémy
Komise si je vědoma toho, že ne všechny projekty dosahují stejné výkonnosti a nejvyšší možné kvality. Agentura 
Chafea uplatňuje ve snaze zajistit, aby každý projekt dosahoval nejvyšší možné úrovně, již několik let opatření jako 
poskytování externího poradenství a  odborného vedení „rizikovým“ projektům.
Komise se domnívá, že akční plán vypracovaný Komisí a  agenturou Chafea na  základě následného hodnocení 
2. programu v oblasti zdraví zajistí, že budou spolufinancována pouze opatření, která s vysokou pravděpodobností 
přispějí k realizaci důležitých iniciativ EU a budou mít pro EU vysokou přidanou hodnotu, a která tak minimalizují 
riziko nízké výkonnosti a nedostatečného využívání výsledků.
Odpovědi Komise 68
82
Agentura Chafea informuje Komisi o důležitých výsledcích projektů nejen formou písemných dokumentů, ale také 
při dvoustranných jednáních. Od poloviny roku 2016 mají zaměstnanci Komise rovněž přístup do nového infor -
mačního systému, který agentura Chafea používá k řízení projektů. Tento systém nebyl u auditovaných projektů 
k dispozici.
Jak již bylo zmíněno výše (viz bod 81), agentura Chafea vypracovala vzorovou informační strategii, která pomůže 
koordinátorům projektů při práci v této oblasti. Agentura Chafea před nedávnem přijala na plný úvazek úředníka 
pro informační činnost, jehož úkolem je mimo jiné podporovat koordinátory projektů v oblasti zdraví při plnění 
úkolů souvisejících s informační činností.
83
Pokud jde o následné hodnocení 2. programu v oblasti zdraví, vypracovala Komise ve spolupráci s agenturou Chafea 
akční plán s cílem realizovat všechna doporučení externích hodnotitelů. Je dosahováno určitého pokroku, např. díky 
vylepšení veřejné databáze, vymezení sledovaných ukazatelů, zavedení systému sledování a vypracování infor -
mační strategie.
Rámeček 6 – Společné akce v rámci programu v oblasti zdraví
Komise se domnívá, že společné akce jsou důležitým nástrojem, který usnadňuje spolupráci orgánů členských států 
v konkrétních technických otázkách a jehož účinnost se v oblasti zdravotních hrozeb prokázala. Společné akce jsou 
doplněny zejména o činnosti (např. cvičení) financované prostřednictvím zadávacích řízení.
84
Výsledky cvičení a školení jsou pravidelně využívány při zajišťování připravenosti; naposledy výbor HSC obdržel 
informace o poznatcích získaných během cvičení na svém zasedání v červnu 2016.
85
Jisté modelovací nástroje vyvinuté Společným výzkumným střediskem stále ještě existují a využívá je mimo jiné 
i středisko ECDC. Probíhají jednání o posílení spolupráce mezi střediskem ECDC a Společným výzkumným středis -
kem v  oblasti těchto nástrojů.
86
Komise se domnívá, že přijatá opatření by bylo možné více strukturovat, avšak jsou přijímána určitá opatření jako 
přizvání koordinátorů projektů na jednání skupin odborníků (např. EWRS, FLU, GPP , chemické hrozby) a/nebo zase -
dání výboru HSC nebo v prosinci 2014 na pracovní setkání „Jak využívat výhod evropských projektů“, iniciativu člen -
ských států EU zaměřující se na šíření výsledků 2. programu EU v oblasti zdraví (2008–2013) v souvislosti se zdravotní 
bezpečností ( http://ec.europa.eu/chafea/news/news349.html ).
87
Když Komise využívá veřejných zakázek, nakupuje služby, jejichž druh určuje následná opatření. Výsledky týkající 
se služeb zadávaných na základě veřejných zakázek jsou navíc povětšinou dostupné ve formě zprávy, zveřejňují se 
a jsou k dispozici po dostatečně dlouhou dobu.
Komise přijímá několik opatření, která mají za cíl zvýšit různorodost dodavatelů, např. rámcové smlouvy s opětov -
ným vyhlášením soutěže.
Odpovědi Komise 69
88
Komise uznává, že udržitelnost je nedořešeným problémem, přestože se v posledních letech mnohého dosáhlo, 
např. vydání brožury k  plánování obecné připravenosti (2011)1, zasedání funkční skupiny pro očkování (2012), konfe -
rence na vysoké úrovni k programu v oblasti zdraví (2012)2 a regionální konference k zdravotní bezpečnosti (2014)3. 
Minimální udržitelnost je vždy zajištěna prostřednictvím internetových stránek agentury Chafea. Dochází k průběž -
nému zlepšování, viz připomínka v bodě 81.
89
Akční plán vypracovaný Komisí po následném hodnocení 2. programu v oblasti zdraví zahrnuje tvorbu nových uka -
zatelů pro sledování výkonnosti. Využívá je nový systém sledování, který příjemci od roku 2016 začleňují do svých 
pravidelných zpráv. Tento způsob sledování rovněž přispěje k měření přínosu spolufinancovaných akcí k naplňování 
celkových cílů 3. programu v oblasti zdraví.
91
Komise zdůrazňuje, že víceleté plánování je neformální a interní proces. V rámci 3. programu v oblasti zdraví není 
právně závazné.
92
Prognózy ohledně plnění rozpočtu jsou pouze orientační. Priorita vztahující se k posuzování rizik je například rele -
vantní pouze v mimořádných situacích. Pokud mimořádná situace nenastane, lze pracovní program u této priority 
realizovat bez jakýchkoliv výdajů. Navíc to neznamená, že je rozdělení prostředků z rozpočtu nevyvážené.
93
Následné hodnocení 2. programu v oblasti zdraví a akční plán Komise z března 2016 poukazují na vypracování 
nového systému sledování a ukazatelů uplatňovaných od roku 2016.
94
Systém sledování i ukazatele se v současnosti vylepšují, přičemž některé nové ukazatele se uplatňují již 
od roku 2016.
Komise se při přípravě prognózy plnění rozpočtu nesnaží dosáhnout rovnováhy mezi jednotlivými cíli programu.
1 http://ec.europa.eu/chafea/publications/publications_for_health_programme.html #
2 http://ec.europa.eu/health/programme/events/ev_20120503_en.htm
3 http://ec.europa.eu/chafea/news/news349.html
Odpovědi Komise 70
95
Komise se domnívá, že zavedla strukturovanou spolupráci mezi jednotlivými útvary.
101
Komise se domnívá, že mezi útvary již existuje dobrá strukturovaná spolupráce. Lze ji však neustále zlepšovat, což 
může vyžadovat další mapování činností. To však samo o sobě nevyřeší problémy související s využíváním výsledků 
výzkumu.
102
Komise se zasazuje o  další rozvoj dobré spolupráce mezi útvary a domnívá se, že je zde prostor ke zlepšení. Díky 
zavedení různorodých opatření, např. memoranda o  porozumění podepsaného několika generálními ředitelstvími, 
pravidelným jednáním a dalším účinným a účelným způsobům výměny informací je spolupráce přiměřená.
Společná odpověď Komise k bodům 103–106
Komise se domnívá, že během poslední nedávné krize středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události 
(ERCC) prokázalo, že účinně funguje jako centrální organizační platforma, jako výchozí bod pro integrovaná opat -
ření EU pro politickou reakci na krize (IPCR) a při koordinaci reakce na katastrofy mimo Evropskou unii.
107
Zkušenosti získané v souvislosti s epidemií viru H1N1 v letech 2009–2010 skutečně vedla k podstatnému zjednodu -
šení struktury nástroje pro činnosti při mimořádných situacích v oblasti zdraví (HEOF), který je od té doby stabilní. 
Větší cvičení a odborná příprava vedou navíc v případě potřeby k aktualizaci příručky.
108
Komise uznává, že průběžný program odborné přípravy a cvičení je dobrým způsobem, jak si udržet a upevnit zna -
losti, které si lze při aktivaci nástroje HEOF snadno vybavit.
Po reorganizaci GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin na začátku roku 2016 byla pro všechny dotčené zaměstnance 
sestavena program odborné přípravy týkající se nástroje HEOF, který se také začal realizovat. Školení probíhají v pra -
videlných intervalech.
Zaměstnancům byly přiděleny úlohy, jež jsou v rámci nástroje HEOF předem vymezené. Díky tomu se mohou s pří -
slušnými úlohami lépe obeznámit a školení lze více zaměřit právě na ně.
109
Komise zastává názor, že vzhledem k  omezenému počtu zaměstnanců působících v  rámci nástroje HEOF tento 
nástroj v  minulých krizových situacích prokázal svoji funkčnost. Současná struktura nástroje HEOF byla stanovena 
s přihlédnutím ke zkušenostem získaným v souvislosti s epidemií viru H1N1 v letech 2009–2010. Komise se domnívá, 
že tato struktura je stabilní a vymezuje jednotlivé úlohy a stupně pohotovosti. Během epidemie viru ebola byli 
dotyční zaměstnanci GŘ pro zdraví a  bezpečnost potravin dobře obeznámeni s  příslušnými postupy. Aktuálněji bylo 
fungování nástroje HEOF podrobeno přezkumu a  dotyční zaměstnanci absolvovali odbornou přípravu.
Odpovědi Komise 71
111
Komise připomíná, že vzhledem k historickému vývoji jsou postupy reakce na mimořádné situace v rámci Komise 
poměrně různorodé a byly ustaveny různými způsoby a pro potřeby různých zaměstnaneckých režimů tak, aby 
umožňovaly řešit individuální problémy. To platí i o středisku ECDC, jehož zaměstnanci jsou například v nepřetržité 
pohotovosti i  v období klidu.
Závěry a  doporučení
115
Rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách představuje důležitý posun při upevňování spolupráce 
členských států s cílem zlepšit reakci na zdravotní hrozby a posílit ochranu občanů EU.
Komise si je vědoma toho, že došlo k určitým prodlevám, avšak tyto prodlevy nezpochybnily účinnou spolupráci 
členských států, pokud jde o  vážné přeshraniční zdravotní hrozby.
116
Komise uznává, že došlo k určitému zpoždění v navazování účinné spolupráce členských států, pokud jde o vážné 
přeshraniční zdravotní hrozby.
Stav připravenosti v členských státech EU a rezervy a nedostatky budou řešeny prostřednictvím akčního plánu 
dohodnutého s členskými státy za podpory výboru HSC.
Stále pokračují jednání a spolupráce se střediskem ECDC a úřadem WHO pro Evropu v oblasti revize systému pro 
poskytování informací s přihlédnutím k přístupu WHO k provádění mezinárodních zdravotnických předpisů (MZP) 
a novému rámci sledování a hodnocení.
117
Komise se domnívá, že úlohu střediska ECDC vymezuje jeho zakládací nařízení a rozhodnutí o přeshraničních 
hrozbách.
V roce 2016 bylo dosaženo významného pokroku při přípravě společného zadávání veřejných zakázek na očkovací 
látky proti pandemii. Další společná zadávací řízení probíhají.
Mechanismus civilní ochrany již umožňuje výměnu protiopatření a  je připravován specifický standardní operační 
postup pro lékařská protiopatření.
Výbor HSC prokázal, že členským státům slouží jako účinný koordinační mechanismus.
118
Řídicím orgánem dohody o společném zadávání veřejných zakázek je Řídicí výbor pro dohodu o společném zadá -
vání veřejných zakázek.
Odpovědi Komise 72
Doporučení č.  1 
a)
Komise doporučení přijímá. Toto doporučení a  možnou oblast působnosti i  obsah plánu projedná s  výborem HSC. 
V závislosti na výsledku projednání Komise vypracuje dokument ke schválení výborem HSC.
b)
Komise toto doporučení přijímá.
c)
Komise toto doporučení přijímá.
Pracovní skupiny jsou důležitým nástrojem výboru HSC. Při plnění konkrétních úkolů přinášejí výsledky, které 
výboru HSC slouží jako podklady. Komise nesouhlasí s tím, že by v roce 2017 měla být jejich činnost ukončena. 
Připravenost a komunikaci považuje za trvalé úkoly, u kterých je zachování specifických pracovních struktur 
oprávněné.
d)
Komise souhlasí, pokud jde o její úlohu a povinnosti v rámci mechanismu společného zadávání veřejných zakázek.
119
Komise souhlasí s tím, že i přes průběžná technická vylepšení systému je žádoucí jeho modernizace. Probíhají jed -
nání se střediskem ECDC.
Doporučení č.  2 
a)
Komise toto doporučení přijímá. Komise v současnosti spolupracuje se střediskem ECDC na modernizaci systému 
EWRS.
b)
Komise toto doporučení přijímá a projedná s členskými státy, jak může zpětná vazba od uživatelů přispět k lepšímu 
fungování systému.
120
Komise uznala, že udržitelnost je nedořešeným problémem, přestože se v posledních letech mnohého dosáhlo, 
např. vydání brožury k plánování obecné připravenosti (2011), zasedání funkční skupiny pro očkování (2012) a regi -
onální konference k zdravotní bezpečnosti (2014). Dochází k průběžnému zlepšování, např. díky vylepšení veřejné 
databáze, platformě HELI a zavádění nové informační strategie.
Systém sledování výkonnosti se v současnosti vylepšuje, přičemž některé nové ukazatele se používají již 
od roku 2015.
Odpovědi Komise 73
Doporučení č.  3 
a)
Komise toto doporučení přijímá. Všechny aspekty jsou již řešeny v akčním plánu, jehož návrh Komise vypracovala 
v roce 2016 na základě následného hodnocení 2. programu v oblasti zdraví. GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin 
bude i nadále spolupracovat s agenturou Chafea, pokud jde o problematiku politické relevantnosti probíhajících 
i nedávno dokončených akcí.
b)
Komise doporučení částečně přijímá a poskytování informací projedná s členskými státy ve výboru HSC. Účinné 
provádění tohoto doporučení závisí na členských státech.
c)
Komise doporučení přijímá a již ho zohledňuje v rámci víceletého plánování na období 2018–2020, které by mělo 
být dokončeno na podzim 2016 a mělo by zahrnovat priority 3. programu v oblasti zdraví na dané období.
Doporučení č.  4 
a)
Komise toto doporučení částečně přijímá.
Komise se domnívá, že mezi útvary již existuje dobrá strukturovaná spolupráce. Lze ji však zlepšit, což může vyžado -
vat další mapování činností. To však samo o sobě nevyřeší problémy související s využíváním výsledků výzkumu.
b)
Komise souhlasí s tím, že bude nadále rozvíjet dobrou spolupráci mezi útvary.
c)
Komise toto doporučení přijímá. Zkušenosti získané během epidemie viru H1N1 v letech 2009–2010 vedly k pod -
statnému zjednodušení a reorganizaci nástroje pro činnosti při mimořádných situacích v oblasti zdraví (HEOF). 
Komise se domnívá, že jeho současná struktura je stabilní a vymezuje jednotlivé úlohy a stupně pohotovosti. 
Od června 2016 byl připravován program průběžné odborné přípravy a školení probíhají v pravidelných interva -
lech. Stále probíhají jednání o  dlouhodobě  udržitelném řešení odměňování zaměstnanců, kteří se zapojují do  řízení 
mimořádných situací v oblasti veřejného zdraví.
Po zkušenosti s virem ebola a s ohledem na potřebu řešit environmentální a chemické hrozby bylo zorganizováno 
několik cvičení, při kterých byla zjištěna další potřebná zlepšení. Probíhá spolupráce se střediskem ECDC.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 15.7.2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 2 2.7. 2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 5.10.2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 14.11.2016
Klíčovým mezníkem v budování silnějšího rámce zdravotní 
bezpečnosti v EU bylo přijetí rozhodnutí o vážných 
přeshraničních zdravotních hrozbách v  roce 2013. Činnosti 
související s tímto rámcem jsou rovněž podporovány 
z rámcových programů EU v oblasti zdravotnictví 
a výzkumu. Auditoři zjistili, že rozhodnutí o vážných 
přeshraničních zdravotních hrozbách skutečně 
představuje důležitý krok k  lepšímu zvládání takových 
hrozeb v EU, ale že na provádění rámce zdravotní 
bezpečnosti mají dopad vážné nedostatky. Je třeba více 
udělat pro jejich odstranění, aby Unie mohla mít ze 
zavedených mechanismů v plné míře prospěch. Účetní 
dvůr proto předkládá řadu doporučení, jejichž cílem je 
především urychlit a posílit provádění uvedeného rámce.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR