EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 13.12.2022 COM(2022) 745 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o páté zprávě o pokroku v provádění strategie bezpečnostní unie EU



1. ÚVOD V červenci 2020 přijala Komise komplexní strategii bezpečnostní unie. Od té doby se hrozby významně změnily. Krize COVID-19 zdůraznila některá slabá místa, zejména v souvislosti s přesunem mnoha aktivit na internet. Kybernetické útoky neustále nabývají na rozsahu a objevují se nové formy útoků. Dopad ruské útočné války proti Ukrajině se projevil na vnitřní bezpečnosti EU, přičemž se zvýšilo riziko obchodování s lidmi a hrozba chemických a jaderných incidentů a nelegálního pohybu palných zbraní. Podnítila také případy zahraniční manipulace s informacemi a vměšování. Nedávná sabotáž plynovodu Nord Stream poukázala na to, jak zásadní význam má odolná kritická infrastruktura pro základní odvětví, jako je energetika, digitální infrastruktura, doprava a vesmír. Znovu se ukázalo, jak jsou fyzická a digitální bezpečnost vzájemně propojeny a musí být chráněny společně. Cílem této zprávy o pokroku na cestě k bezpečnostní unii je poskytnout přehled o provádění strategie „v polovině období“ a zdůraznit, čeho již bylo dosaženo a co je ještě třeba učinit do konce funkčního období stávající Komise. Od července 2020 učinila EU velký pokrok při provádění opatření v klíčových oblastech zahrnutých do čtyř pilířů strategie. Jak vyplývá z této zprávy, převážná většina opatření obsažených ve strategii byla provedena nebo se v současnosti provádí. K tomu, aby bylo dosaženo plného účinku strategie bezpečnostní unie pro občany, je však zapotřebí učinit ještě mnoho práce – zejména by měl Evropský parlament a Rada přijmout zbývající legislativní návrhy a členské státy by měly provést schválené právní předpisy. Cílů bezpečnostní unie lze také nejlépe dosáhnout v úzké součinnosti se souvisejícími iniciativami EU v oblastech, jako je energetická bezpečnost, evropská zdravotní unie a Akční plán pro evropskou demokracii. Další příspěvek Komise představují tři návrhy přijaté spolu s touto zprávou, a sice v oblasti nedovoleného obchodu s kulturními statky, důležitých zpravodajských údajů, které poskytují předběžné informace o cestujících, a také v oblasti boje proti obchodování s lidmi. 2. OCHRANA FYZICKÉ A DIGITÁLNÍ INFRASTRUKTURY PŘED FYZICKÝMI, KYBERNETICKÝMI A HYBRIDNÍMI ÚTOKY Ochrana kritické infrastruktury v EU před fyzickými a digitálními útoky Ještě před nedávnými útoky na kritickou infrastrukturu, se EU snažila posílit svou odolnost prostřednictvím dvou souvisejících iniciativ: revidované směrnice o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně kybernetické bezpečnosti v Unii (směrnice o bezpečnosti sítí a informací – dále jen „směrnice NIS 2“) a nové směrnice o odolnosti kritických subjektů (směrnice o odolnosti kritických subjektů – dále jen „směrnice CER“). Tento rámec je společně zaměřen na současná i budoucí rizika online i offline, od kybernetických útoků po přírodní katastrofy. Tyto směrnice byly schváleny spolunormotvůrci a vstoupí v platnost v nadcházejících týdnech. Směrnice NIS 2 zvýší pokrytí středních a velkých subjektů v řadě klíčových odvětví. Zpřísňuje bezpečnostní požadavky, včetně požadavků týkajících se reakce na incidenty a krizového řízení, zabezpečení dodavatelského řetězce, řešení zranitelností a poskytování informací o nich, testování kybernetické bezpečnosti a účinného používání šifrování. Rovněž zefektivňuje povinnosti týkající se hlášení incidentů, zavádí přísnější opatření v oblasti dohledu a usiluje o harmonizaci sankčních režimů v členských státech. Směrnice CER se vztahuje na fyzickou odolnost kritických subjektů vůči nebezpečím způsobeným lidmi i přírodním nebezpečím. Směrnice se týká jedenácti odvětví a je významným krokem ke zlepšení schopnosti kritických subjektů poskytujících základní služby předcházet incidentům, chránit se před nimi, reagovat na ně, odolávat jim, zmírňovat je, absorbovat je, přizpůsobit se jim a zotavit se z nich. Ve finančním sektoru byl rovněž přijat akt o digitální provozní odolnosti (DORA), který je součástí balíčku pro oblast digitálních financí. Jakmile bude akt DORA proveden, posílí digitální provozní odolnost subjektů finančního sektoru EU tím, že zefektivní a zmodernizuje stávající pravidla a v případě potřeby zavede nové požadavky. Za účelem zajištění vyšší ochrany kritické infrastruktury před rozsáhlými kybernetickými útoky chystají Komise, vysoký představitel a skupina pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací rizikové scénáře se zaměřením na kybernetickou bezpečnost v odvětví energetiky, telekomunikací, dopravy a vesmíru. Pracuje se také na opatřeních ke zlepšení kolektivní úrovně ochrany a kybernetické odolnosti vesmírných systémů a služeb. Provádějí se také cílená posouzení rizik v oblasti kybernetické bezpečnosti pro komunikační infrastrukturu a sítě v EU (včetně pevné a mobilní infrastruktury, satelitů, podmořských kabelů a internetového směrování). Komise rovněž zahájila iniciativu zaměřenou na tvorbu scénářů pro přírodní katastrofy související s bezpečnostními hrozbami, jako jsou kybernetické útoky nebo terorismus, s cílem zlepšit předcházení katastrofám a připravenost a reakci na ně. Sabotáž plynovodu Nord Stream a další nedávné incidenty poukázaly na to, že je kritická infrastruktura EU ohrožena a že je nutné neprodleně jednat. Rámec směrnic CER a NIS 2 by proto měl urychlit přijetí opatření na posílení odolnosti kritické infrastruktury a zlepšení připravenosti a reakce v klíčových odvětvích. To je shrnuto v doporučení Rady, které umožní urychlit účinné provádění směrnic. Nabízí společný přístup k provádění zátěžových testů u subjektů provozujících kritickou infrastrukturu, počínaje odvětvím energetiky, který vychází z dohodnutých společných zásad. Práce na zátěžových testech bude zahájena okamžitě, aby mohly být dokončeny do konce roku 2023, přičemž v dubnu 2023 bude posouzen jejich pokrok. Plán, který připraví Komise ve spolupráci s Radou, s podporou a přispěním příslušných agentur Unie, pomůže zajistit koordinovanou reakci na úrovni EU na významná narušení kritické infrastruktury. V odvětví energetiky Komise pracuje na kodexu sítě pro kybernetickou bezpečnost přeshraničních toků elektřiny, včetně pravidel pro posuzování rizik, společné minimální požadavky, plánování, sledování, podávání zpráv a řešení krizí, který bude plně v souladu s rámcem směrnice NIS 2. Samostatným opatřením přijatým v reakci na ruskou agresi vůči Ukrajině byly v březnu 2022 elektrizační soustavy Ukrajiny a Moldavské republiky synchronizovány se soustavou kontinentální Evropy, čímž byla doplněna opatření ke zmírnění rizik, a to i v oblasti kybernetické bezpečnosti. V odvětví dopravy Komise spolupracuje s členskými státy, Agenturou Evropské unie pro bezpečnost letectví (EASA) a Střediskem EU pro analýzu zpravodajských informací (EU INTCEN) na pravidelném vyhodnocování úrovně ohrožení a rizika pro civilní letectví EU ze strany konfliktních oblastí. Systém upozornění na konfliktní oblasti EU se uvádí jako osvědčený postup na mezinárodní úrovni. Opatření zahrnují znovuzavedení pracovního postupu hodnocení rizik v oblasti letecké nákladní dopravy, první hodnocení rizik na úrovni EU pro hodnocení hrozeb pro osobní lodě a komplexní mapování bezpečnostních rizik v oblasti letectví s cílem aktualizovat hodnocení hrozeb pro civilní letectví. Pozornost je rovněž věnována námořní kritické infrastruktuře. V současné době probíhají práce na společném prostředí pro sdílení informací v evropské námořní oblasti, které bude plně funkční do konce roku 2023 a které na principu dobrovolnosti propojí orgány námořního dohledu, aby si mohly vyměňovat informace téměř v reálném čase. Svou schopnost chránit se před kybernetickými útoky rovněž posílilo Evropské fórum subjektů pobřežní stráže. Zvýšit bezpečnost naší digitální infrastruktury a vybudovat kapacitu pro předcházení a zmírňování kybernetických útoků se rovněž snaží několik výzkumných projektů v rámci programu Horizont Evropa. Posílení kybernetické bezpečnosti EU Dne 16. prosince 2020 představila Komise společně s vysokým představitelem novou Strategii kybernetické bezpečnosti EU pro digitální dekádu, jejímž cílem je posílit společnou odolnost Evropy vůči kybernetickým hrozbám a zajistit, aby mohli občané a podniky využívat spolehlivé a důvěryhodné služby a digitální nástroje. Strategie již byla téměř úplně provedena. Směrnice NIS 2 předpokládá zřízení Evropské sítě styčných organizací pro řešení kybernetických krizí (EU-CyCLONe), jež by měla podpořit koordinované řešení rozsáhlých kybernetických bezpečnostních incidentů a krizí na operační úrovni. Díky ní se zajistí pravidelná výměna příslušných informací mezi členskými státy a orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie. Za účelem posílení svých vnitřních kapacit Komise pracuje na zřízení situačního a analytického centra pro kybernetickou bezpečnost. Komise spolupracuje s členskými státy, mimo jiné v návaznosti na své doporučení o vybudování Společné kybernetické jednotky, aby zajistila koordinovanou reakci EU na rozsáhlé kybernetické incidenty. Komise a vysoký představitel se rovněž v roce 2022 aktivně zapojují do cvičení v oblasti kybernetické bezpečnosti pořádaných společně s členskými státy. Aby bylo možné odhalit narušení a anomálie v reálném čase, je zapotřebí sítě a počítačové systémy podrobovat trvalému monitorování a analýze. Komise navrhla vybudovat síť bezpečnostních operačních středisek (SOC) v celé EU, která by monitorovala komunikační sítě a identifikovala podezřelé události. Schopnost kolektivního odhalování se zlepší rozšířením stávajících bezpečnostních operačních středisek, zřízením nových středisek a propojením bezpečnostních operačních středisek v různých členských státech. Střediska by mohla také využívat nejnovější umělou inteligenci a analýzu dat, a tím chránit civilní komunikační sítě a urychlit odhalování kybernetických útoků. S cílem zlepšit připravenost a reakci na závažné kybernetické incidenty Komise rovněž vytvořila krátkodobý program na podporu členských států prostřednictvím dodatečných finančních prostředků přidělených agentuře ENISA, který mimo jiné zahrnoval penetrační testy kritických subjektů, jež měly odhalit jejich zranitelná místa. Tento program může také členským státům pomoci s reakcí na incidenty, kterou poskytuje agentura ENISA s podporou důvěryhodných soukromých poskytovatelů služeb kybernetické bezpečnosti, po závažném incidentu, jenž postihne kritické subjekty. Dále bude třeba zajistit, aby členské státy těchto možností plně využívaly. Hardwarové a softwarové produkty se stále častěji stávají předmětem kybernetických útoků. Počet kybernetických útoků neustále roste, jsou čím dál sofistikovanější a vyznačují se především využíváním slabých míst softwaru. Dvě třetiny všech incidentů nahlášených podle směrnice NIS zahrnují využívání slabých míst softwaru. Zvyšuje se také dopad těchto incidentů na občany, infrastrukturu nebo podniky. Dvě třetiny všech incidentů nahlášených podle směrnice NIS zahrnují využívání slabých míst softwaru. V září 2022 Komise navrhla akt o kybernetické odolnosti, jehož cílem je snížit zranitelnost produktů s digitálními prvky a zajistit, aby byly neprodleně k dispozici opravy a zmírňující opatření. Navrhuje, aby produkty s digitálními prvky (hardwarové a softwarové produkty) vstupovaly na trh pouze v případě, že splňují určité základní požadavky na kybernetickou bezpečnost. Výrobci a vývojáři by měli po dobu pěti let povinnost zajišťovat kybernetickou bezpečnost svých produktů a transparentně informovat spotřebitele o kybernetické bezpečnosti. Díky tomu se významným způsobem zvýší bezpečnost dodavatelského řetězce .

Certifikace hraje klíčovou roli při zvyšování důvěryhodnosti a bezpečnosti důležitých produktů a služeb v digitálním světě. Akt o kybernetické bezpečnosti zřizuje evropský rámec pro certifikaci kybernetické bezpečnosti, přičemž Komise může požádat agenturu ENISA o vypracování systémů certifikace. Byl vypracován evropský systém certifikace kybernetické bezpečnosti založený na společných kritériích a připravují se systémy pro cloudové služby a bezpečnost sítí 5G. Komise nadále spolupracuje s členskými státy na zajištění bezpečnosti a odolnosti sítí 5G a monitoruje provádění souboru opatření EU pro kybernetickou bezpečnost sítí 5G na vnitrostátní i unijní úrovni. Přestože naprostá většina členských států bezpečnostní požadavky na sítě 5G již zpřísnila nebo jsou v procesu jejich zpřísňování, je nyní nezbytně nutné, aby všechny členské státy provádění souboru opatření dokončily, zejména by členské státy měly schválit omezení pro vysoce rizikové dodavatele, jelikož jakákoli časová prodleva může zvýšit zranitelnost sítí v Unii, a také posílit fyzickou a jinou než fyzickou ochranu kritických a citlivých částí sítí 5G, mimo jiné prostřednictvím přísných kontrol přístupu. Ve snaze pomoci EU a členským státům zaujmout proaktivní a strategický přístup k průmyslové politice v oblasti kybernetické bezpečnosti bude Evropské centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost spolupracovat s národními koordinačními centry při podporování inovací v oblasti kybernetické bezpečnosti a budování kapacit technologické komunity v oblasti kybernetické bezpečnosti. V září 2022 agentura ENISA uveřejnila evropský rámec pro dovednosti v oblasti kybernetické bezpečnosti, který uvádí profily nejpotřebnějších pracovních míst v této oblasti a poskytuje společný evropský základ umožňující uznávání dovedností a rozvoj odborné přípravy v oblasti kybernetické bezpečnosti. Tento rámec se stane základním kamenem pro Akademii dovedností v oblasti kybernetické bezpečnosti navrženou v pracovním programu Komise na rok 2023, jež poskytne komplexní přístup k řešení rostoucí potřeby odborníků na kybernetickou bezpečnost v Evropě. Vzhledem k tomu, že orgány, instituce a jiné subjekty Unie pracují s citlivými neutajovanými i utajovanými informacemi EU, je nezbytné zajistit jejich ochranu před kybernetickými útoky. Komise v březnu 2022 navrhla nařízení, kterým se stanoví opatření k zajištění vysoké společné úrovně kybernetické bezpečnosti v orgánech, institucích a jiných subjektech Unie, které uplatňuje zásady, z nichž vychází směrnice NIS 2, na institucionální prostředí EU. Jeho součástí je nová Interinstitucionální rada pro kybernetickou bezpečnost a posílené centrum pro kybernetickou bezpečnost (CERT-EU), které má zajistit adekvátní výměnu informací a spolupráci s orgány členských států, například prostřednictvím sítě týmů pro reakce na počítačové bezpečnostní incidenty (týmů CSIRT). Komise rovněž přijala návrh nařízení o bezpečnosti informací v orgánech, institucích a jiných subjektech Unie, jehož cílem je zvýšit odolnost vůči kybernetickým a hybridním hrozbám tím, že bude vypracován společný soubor norem informační bezpečnosti na vysoké úrovni pro všechny orgány, instituce a jiné subjekty Unie. Je nezbytné, aby Rada urychleně tento návrh schválila, jelikož řada členských států se na Komisi obrací s žádostí, aby vypracovala opatření, která by lépe chránila rozhodovací proces EU před nepřátelskými aktivitami všeho druhu. Centrum CERT-EU a agentura ENISA také navrhly a otestovaly nový typ cvičení v oblasti kybernetické bezpečnosti dle doporučení Evropského účetního dvora, které je přizpůsobeno agenturám EU. Příklady zásadních přínosů Evropský měsíc kybernetické bezpečnosti (ECSM): zahrnuje workshopy, kampaně v sociálních médiích a přednášky, přičemž počet aktivit pořádaných v rámci této iniciativy se zvýšil ze 184 v roce 2014 na 500 v říjnu 2022. Tyto aktivity pomáhají zlepšit reakci uživatelů online v situaci, kdy čelí kybernetické hrozbě (jak uvedlo 73 % členských států, které se zúčastnily průzkumu v roce 2021). Databáze vysokoškolského vzdělávání v oblasti kybernetické bezpečnosti (CyberHEAD): tato iniciativa je v posledních dvou letech nejnavštěvovanější internetovou stránkou agentury ENISA a zaznamená přibližně 70 000 návštěvníků ročně. Umožňuje mladým talentům informovaně se rozhodovat ohledně různých možností, které jim nabízí vysokoškolské vzdělávání v oblasti kybernetické bezpečnosti, a pomáhá univerzitám přilákat kvalitní studenty, kteří mají zájem o zachování kybernetické bezpečnosti v Evropě. Boj proti hybridním hrozbám a zahraničnímu vměšování a posílení kybernetické obrany EU Strategický kompas pro bezpečnost a obranu EU nastiňuje ambiciózní akční plán, jehož cílem je zvýšit akceschopnost EU, posílit její odolnost a investovat více prostředků do obranných schopností EU. Ačkoli je boj proti hybridním hrozbám převážně v kompetenci členských států, EU doplňuje vnitrostátní opatření tím, že podporuje koordinaci, zvyšuje povědomí o situaci, podporuje spolupráci s podobně smýšlejícími zeměmi a mezinárodními organizacemi a poskytuje možnosti pro společnou reakci. V uplynulém desetiletí bylo za účelem zvýšení odolnosti a boje proti hybridním hrozbám na úrovni EU provedeno více než 200 opatření. Středisko EU pro hybridní hrozby v rámci Střediska EU INTCEN usnadňuje rozhodování na úrovni EU a je ústředním orgánem pro poskytování komplexního přehledu o situaci a strategického výhledu, shromažďování informací ze všech zdrojů a provádění zpravodajských hodnocení hybridních hrozeb. Byly zahájeny práce na vytvoření týmů rychlé reakce EU na hybridní hrozby, které byly oznámeny ve Strategickém kompasu a které mají podporovat členské státy, mise a operace společné bezpečnostní a obranné politiky i partnerské země v boji proti hybridním hrozbám tím, že v případě potřeby budou moci urychleně čerpat z příslušných vnitrostátních a unijních odborných znalostí, včetně těch vojenských. Vypracovává se soubor hybridních nástrojů EU, jenž poskytne rámec pro koordinovanou reakci na hybridní kampaně dotýkající se EU a jejích členských států a který bude plynule začleňovat vnější a vnitřní rozměr a propojovat vnitrostátní a celounijní hlediska. Významného pokroku bylo dosaženo také v oblasti zvyšování odolnosti a boje proti hybridním hrozbám prostřednictvím identifikace stávajících základních hodnot odvětvové hybridní odolnosti. Komise rovněž pokračovala v analytickém výzkumu zaměřeném na budování odolnosti vůči hybridním hrozbám a dokončila začleňování hybridních aspektů do tvorby politiky. Pandemie COVID-19 a ruská válka proti Ukrajině ukázaly, jak může manipulace s informačním prostředím ovlivnit EU a její partnery po celém světě. Čím dál důležitější složkou hybridních útoků, jejichž cílem je oslabit důvěru v EU a mezinárodní řád založený na pravidlech, se také stává zahraniční manipulace s informacemi a vměšování. V návaznosti na Akční plán pro evropskou demokracii zavedla Komise v zájmu boje proti manipulaci s informacemi a dezinformacím řadu konkrétních opatření a struktur, včetně revidovaného kodexu zásad boje proti dezinformacím, nařízení o digitálních službách a návrhu týkajícího se transparentnosti politické reklamy, který je v současné době předmětem interinstitucionálních jednání. Výsledkem by bylo zavedení nových povinností pro platformy a vůbec poprvé právně závazného rámce dohledu. Jak bylo oznámeno ve Strategickém kompasu, ESVČ navíc v úzké spolupráci s Komisí a členskými státy vypracovává soubor nástrojů EU pro boj proti zahraniční manipulaci s informacemi a vměšování, který by měl podpořit koordinovanou reakci na manipulativní chování zahraničních aktérů. ESVČ rovněž pokračovala v prohlubování spolupráce s mezinárodními partnery, jako je mechanismus rychlé reakce G7 a NATO. Komise odsuzuje zahraniční vměšování prováděné na svrchovaném území členských států EU a je znepokojena zprávami o čínských zámořských policejních stanicích v EU, které by v případě, že se ukáží jako pravdivé, byly zcela nepřijatelné. Přestože je vyšetřování jejich údajné existence v kompetenci orgánů členských států, Komise je s podporou Europolu připravena usnadnit výměnu informací mezi členskými státy. Komise tento problém zmínila na zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci v prosinci 2022. V listopadu 2022 Komise společně s vysokým představitelem představila novou politiku kybernetické obrany EU, která stanoví prostředky pro posílení spolupráce a zvýšení investic do kybernetické obrany s cílem lépe chránit před kybernetickými útoky. Jejím cílem je hájit zájmy EU v kyberprostoru prostřednictvím intenzivnější spolupráce mezi aktéry kybernetické obrany EU a vypracování mechanismů pro využití schopností na úrovni EU, a to i v rámci misí a operací SBOP. Podpoří rozvoj širokého spektra schopností v oblasti kybernetické obrany a posílí spolupráci mezi vojenskou a civilní kybernetickou komunitou EU, zlepší informovanost o situaci, krizovou koordinaci a odbornou přípravu, včetně spolupráce se soukromým sektorem. Pomůže také snížit strategickou závislost na kritických kybernetických technologiích tím, že bude vypracován strategický plán pro kritické technologie pro kybernetickou bezpečnost a obranu, a posílit evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany. Strategický kompas označuje za pátou operační oblast války kosmický prostor (vedle pevniny, moře, vzdušného a kybernetického prostoru) a vyzývá Komisi a vysokého představitele k tomu, aby vypracovali první Kosmickou strategii EU pro bezpečnost a obranu. Tato strategie navrhne opatření ke zvýšení kolektivní úrovně ochrany a odolnosti kosmických systémů a služeb, která budou odstrašovat od jakýchkoli hrozeb, včetně těch kybernetických, pro citlivé kosmické systémy a služby v EU a reagovat na ně. 3 BOJ PROTI TERORISMU A RADIKALIZACI Byly přijaty téměř všechny klíčové iniciativy uvedené v bezpečnostní strategii EU, jejichž cílem je podpora členských států v boji proti terorismu a radikalizaci. Zvláštní důraz byl kladen na ochranu před online hrozbami. Dále je třeba zajistit, aby tyto iniciativy dosáhly svého plného účinku.

Boj proti terorismu Protiteroristická agenda EU od svého přijetí v prosinci 2020 umožnila EU lépe předvídat teroristické hrozby, předcházet jim, chránit se před nimi a reagovat na ně. Na nově vznikající hrozby pomohly reagovat také konkrétní geografické iniciativy. S ohledem na vývoj v Afghánistánu vypracoval protiteroristický koordinátor EU ve spolupráci s Komisí, vysokým představitelem, předsednictvím a klíčovými agenturami EU Akční plán pro boj proti terorismu pro oblast Afghánistánu, který členské státy schválily v říjnu 2021. Jednoznačným úspěchem byl dobrovolný postup pro posílené bezpečnostní kontroly osob přicházejících z Afghánistánu. Prioritou je řešení hrozby, kterou představují vracející se zahraniční terorističtí bojovníci v Sýrii a Iráku. Ačkoli primární odpovědnost za tuto oblast nesou členské státy, spolupráce na úrovni EU pomáhá členským státům řešit společné problémy, jako je stíhání osob, které se dopustily teroristických trestných činů, zamezení nezjištěnému vstupu do schengenského prostoru a opětovné začlenění a rehabilitace navrátivších se zahraničních teroristických bojovníků. Komise nadále úzce spolupracuje s členskými státy a klíčovými partnerskými zeměmi na zajištění toho, aby byly důkazy z bojišť zaneseny do databází a informačních systémů EU. Se souhlasem členských států se protiteroristický koordinátor EU v úzké spolupráci s vysokým představitelem a Komisí zabývá tím, jak by mohly být lepší životní podmínky ve věznicích a táborech v severovýchodní Sýrii využity k boji proti radikalizaci. Byly aktualizovány právní předpisy EU týkající se boje proti terorismu. Všechny členské státy již povedly směrnici o boji proti terorismu přijatou v roce 2017, jejímž cílem je kriminalizace jednání, jako je výcvik k terorismu a vycestování za účelem terorismu, jakož i financování terorismu. V řadě členských států je však stále zapotřebí vyřešit její nesprávné provedení. V boji proti terorismu je klíčové zamezit teroristům přístup k prostředkům k provedení útoku. Téměř všechny členské státy již do svého vnitrostátního práva přijaly aktualizované právní předpisy o palných zbraních. V únoru 2021 vstoupily v platnost nové právní předpisy, jejichž cílem je omezit přístup k prekurzorům výbušnin, které by teroristé mohli použít k výrobě bomb. V návaznosti na koncepci použitou při regulaci přístupu k prekurzorům výbušnin Komise zkoumá způsoby, jakými by bylo možné omezit přístup k některým nebezpečným chemickým látkám, které by mohly být použity k útokům. Terčem teroristických útoků se opakovaně stávají veřejné prostory. Komise vydala příručku, jejímž cílem je prosazovat u veřejných prostor zásadu „bezpečnost již od fáze návrhu“. Tato příručka vychází z podrobných technických pokynů, nástrojů pro hodnocení zranitelnosti veřejných prostor a komplexní podpory klíčových zúčastněných stran a také doporučení k dobrovolným požadavkům na výkonnost rentgenových zařízení používaných ve veřejných prostorách (mimo letectví). Na projekty zaměřené na zlepšení ochrany veřejných prostor včetně míst konání bohoslužeb bylo v roce 2022 rovněž alokováno 14,5 milionu EUR z Fondu pro vnitřní bezpečnost. Drony jsou vysoce inovativním nástrojem, který lze použít k legitimním, ale také ke škodlivým účelům, včetně útoků na veřejná prostranství, jednotlivce a kritickou infrastrukturu. V listopadu 2022 přijala Komise Strategii pro drony 2.0, v návaznosti na niž bude v roce 2023 vypracován podrobnější přístup EU k boji proti používání dronů ke škodlivým účelům. Boj proti radikalizaci vedoucí k násilnému extremismu a terorismu online i offline Klíčem k úspěchu protiteroristické politiky je předcházení radikalizaci a boj proti ní. Komise podporuje členské státy prostřednictvím sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci (RAN), která sdružuje 6 000 odborníků působících v oblasti prevence. Mezi hlavní oblasti, ve kterých jsou členské státy podporovány, patří boj proti násilným extremistickým ideologiím a polarizaci vedoucí k radikalizaci, boj proti radikalizaci online a proti zneužívání nových technologií a řízení a příprava reintegrace pachatelů propuštěných z vězení. Na vazby mezi násilnými extremistickými skupinami a ideologiemi a nenávistné projevy se zaměřuje kodex chování EU upravující boj proti online šíření nelegálních nenávistných projevů. EU se rovněž snaží zamezit zahraničním vlivům a finančním tokům sloužícím k podpoře radikálních/extremistických názorů v členských státech. Komise je i nadále ostražitá a snaží se zabránit tomu, aby z fondů EU byly podporovány projekty, které nejsou slučitelné s evropskými hodnotami nebo které mají nezákonné cíle. Od konce roku 2021 jsou proto projekty řízené Komisí zveřejňovány ihned po podpisu grantové dohody na jedinečné platformě nazvané portál pro financování a nabídková řízení. Členské státy by měly tento portál využívat k tomu, aby si samy prověřovaly příjemce a poskytovaly Komisi veškeré doplňující informace, které mají k dispozici. V souvislosti s tímto Komise v rámci revize finančního nařízení navrhuje jako důvod pro vyloučení z financování EU doplnit odsouzení za „podněcování k nenávisti“. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby se touto otázkou v konečném znění nařízení důsledně zabývaly. Komise navíc za účelem zajištění důkladnější kontroly při výběru projektů provádí interní opatření na zvýšení informovanosti a vypracovává interní pracovní metody. Dalším klíčovým tématem je zamezení radikalizaci online. V červnu 2022 nabylo účinnosti nařízení o potírání šíření teroristického obsahu online. Od tohoto okamžiku mohou příslušné vnitrostátní orgány požadovat, aby byl teroristický obsah odstraněn do jedné hodiny od vydání úředního příkazu k odstranění. Poskytovatelé online služeb vystavení teroristickému obsahu musí přijmout zvláštní opatření na ochranu svých platforem před zneužitím. Nařízení tak doplňuje činnost internetového fóra EU (EUIF), které Komise zřídila k tomu, aby se v jeho rámci setkávaly členské státy, internetové společnosti a občanská společnost a aby zabránily šíření násilného extremistického a teroristického obsahu online. Podpora, kterou internetové fórum EU v nedávné době poskytlo technologickým společnostem a poskytovatelům internetové infrastruktury při jejich úsilí o moderaci obsahu, zahrnuje adresář internetových stránek provozovaných teroristy a každoročně aktualizovaný balíček informací o násilných pravicově orientovaných extremistických skupinách, symbolech a manifestech. Od roku 2019 toto fórum bojuje také proti pohlavnímu zneužívání dětí online. Příklady zásadních přínosů Jak spolupráce s Eurojustem vedla k odsouzení zahraničního bojovníka za terorismus: dotyčná osoba , na kterou se vyšetřování související s terorismem zaměřilo, byla v roce 2021 odsouzena ke čtyřem letům odnětí svobody za účast v teroristické organizaci díky tomu, že italské orgány využily registr pro boj proti terorismu k odhalení vazeb mezi podezřelým zahraničním bojovníkem a dalšími případy terorismu. Eurojust umožnil spolupráci vnitrostátních orgánů, díky které mohly být provedeny evropské vyšetřovací příkazy a mohlo být vyhověno žádostem o vzájemnou právní pomoc. Příručky Europolu pro koordinaci boje proti bombovým útokům jsou k dispozici online: během jednoho akčního dne v rámci jedné z celé řady pravidelných společných iniciativ s podporou Europolu a za účasti osmi členských států a Spojeného království byly v únoru 2022 objeveny na internetu stovky položek včetně návodů, jak vyrobit bomby pomocí prekurzorů a jak je použit při teroristických útocích. Tyto informace byly předány poskytovatelům online služeb. 4. BOJ PROTI ORGANIZOVANÉ TRESTNÉ ČINNOSTI V prostředí organizované trestné činnosti v Evropě se spolupráce mezi pachateli trestné činnosti neustále mění. Zločinecké sítě mohou být zapojeny do různých trestných činností, které kombinují obchod s drogami, organizovanou majetkovou trestnou činnost, podvody, převaděčství migrantů a obchodování s lidmi. Počet případů kybernetické kriminality a genderově podmíněného kybernetického násilí se zvyšuje s hojnějším využíváním internetu a online služeb. Častější využívání šifrovaných komunikačních kanálů, které zajišťují ochranu soukromí a základních práv, staví donucovací orgány před nové výzvy. Narušení způsobené ruskou útočnou válkou proti Ukrajině otevřelo nové příležitosti, kterých rychle využily organizované zločinecké skupiny. V dubnu 2021 přijala Komise Strategii EU pro boj proti organizované trestné činnosti na období 2021–2025. Strategie zdůrazňuje, že je důležitá likvidace struktur organizované trestné činnosti a zaměření se na skupiny, které pro bezpečnost Evropy představují vyšší riziko, a na jednotlivce na vyšších stupních hierarchie zločineckých organizací. Aktuálně probíhá její provádění, přičemž několik klíčových opatření již bylo přijato nebo provedeno. Na boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti, kterým EU čelí, Komise navíc poskytuje členským státům finanční podporu.

Kybernetická kriminalita Zrychlená digitalizace během pandemie COVID-19 vyvolala šíření kybernetických hrozeb, jako je ransomware. Ransomware představuje značné kybernetické bezpečnostní riziko pro bezpečnost kritické infrastruktury i pro veřejnou bezpečnost. Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě (EC3) Europolu ve spolupráci se společnou pracovní skupinou pro kyberkriminalitu (J-CAT) v nedávné době vypracovalo mezinárodní model pro reakci na ransomware, který má umožnit komplexní reakci ze strany donucovacích orgánů. EU se v roce 2022 zúčastnila summitu v rámci iniciativy pro boj proti ransomwaru, jehož cílem bylo posílit mezinárodní spolupráci v oblasti boje proti ransomwaru. Na tomto summitu se 36 zemí a EU dohodly na pokračování spolupráce v rámci mezinárodní pracovní skupiny pro boj proti ransomwaru, která bude koordinovat úsilí v oblasti odolnosti a narušení a bojovat proti nezákonnému financování. Komise a Europol společně zřídily dešifrovací platformu, která zkracuje dobu potřebnou k získání přístupu forenzních expertů k digitálním důkazům a pomáhá jim vypořádat se s šifrovanými zločineckými komunikačními sítěmi, což zasadilo aktérům organizované trestné činnosti vážné rány. EU se podílela na úspěšném jednání o druhém dodatkovém protokolu k Budapešťské úmluvě o počítačové kriminalitě v květnu 2022. Tento protokol zahrnuje tolik potřebné nástroje pro přeshraniční spolupráci při vyšetřování a stíhání kyberkriminality, jakož i podrobné podmínky a záruky pro ochranu údajů. Všechny členské státy by měly druhý dodatkový protokol urychleně podepsat a Evropský parlament se vyzývá, aby jej schválil, a umožnil tak jeho rychlou ratifikaci. Komise rovněž jménem EU jedná o nové úmluvě OSN o počítačové kriminalitě. Pohlavní zneužívání dětí je znepokojivý a všudypřítomný problém. Jen v roce 2021 bylo na celém světě nahlášeno 85 milionů obrazových materiálů a videí zobrazujících pohlavní zneužívání dětí a mnoho dalších zůstává nenahlášeno. Děti, které tráví mnoho času na internetu, jsou náchylnější ke groomingu, v důsledku čehož roste objem zneužitelných obrazových materiálů a videí, které děti samy pořizují. V souladu se Strategií EU pro účinnější boj proti pohlavnímu zneužívání dětí přijatou v červenci 2020 a komplexní Strategií EU pro práva dítěte z března 2021 přijala Komise v květnu 2022 návrh, kterým se stanoví pravidla pro předcházení pohlavnímu zneužívání dětí a boj proti němu, jenž stanoví poskytovatelům online služeb nové povinnosti. Pokud prevence nepovede ke snížení významného rizika, může být poskytovatelům služeb nařízeno, aby obsah zobrazující pohlavní zneužívání dětí online odhalovali, oznamovali, odstraňovali a blokovali. Návrhem by bylo rovněž vytvořeno specializované středisko EU, které by usnadnilo provádění. Platnost dočasných právních předpisů přijatých v srpnu 2021, které umožňují poskytovatelům online služeb nadále dobrovolně odhalovat a oznamovat pohlavní zneužívání dětí na internetu, vyprší v létě 2024. Je proto nezbytné, aby Evropský parlament a Rada navrhované nařízení urychleně schválily. Začátkem příštího roku bude tato iniciativa doplněna návrhem na aktualizaci směrnice z roku 2011 o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii. Kybernetické násilí páchané na ženách a dívkách je novým rozměrem genderově podmíněného kybernetického násilí. Odhaduje se, že v roce 2020 se s touto formou násilí setkala každá druhá mladá žena. V návrhu směrnice o potírání násilí vůči ženám a domácího násilí přijatém v březnu 2022 Komise navrhla cílená pravidla týkající se genderově podmíněného násilí páchaného na ženách online nebo offline. Organizovaná trestná činnost Obchodování s lidmi představuje jednu z hlavních činností, pokud jde o organizovanou trestnou činnost páchanou v EU. Ačkoliv byli pachatelé této organizované trestné činnosti označeni jako priorita již ve strategii bezpečnostní unie, nalezli během pandemie COVID-19 nové příležitosti k dosahování vysokých zisků a zintenzivnění trestné činnosti. Rychlá koordinace na úrovni EU pomáhá zamezit zvýšené hrozbě obchodování s lidmi v důsledku ruské útočné války proti Ukrajině. Koordinátor EU pro boj proti obchodování s lidmi vypracoval společný plán boje proti obchodování s lidmi , jehož cílem je přimět ke spolupráci Komisi, členské státy, agentury EU a Evropskou službu pro vnější činnost, řešit rizika obchodování s lidmi a podporovat potenciální oběti. Díky tomuto úsilí se počet potvrzených případů obchodování s lidmi udržel na nízké úrovni, ačkoli hrozba zůstává i nadále vysoká. V dubnu 2021 byla přijata Strategie EU pro boj proti obchodování s lidmi 2021–2025, která poskytuje komplexní vnitřní a vnější rámec opatření. Komise v návaznosti na tuto strategii připravuje návrh na změnu směrnice o boji proti obchodování s lidmi, jímž má v úmyslu odstranit nedostatky stávajícího právního rámce a aktualizovat jej tak, aby zohledňoval online rozměr a usiloval o snížení poptávky. V září 2022 se v rámci prvního celoevropského hackathonu proti obchodování s lidmi, který podpořily agentury Europol a Eurojust a kterého se zúčastnily donucovací orgány z dvaceti zemí, uskutečnil den společné akce platformy EMPACT zaměřený na zločinecké sítě, které využívají internetové stránky a platformy sociálních médií k získávání obětí za účelem sexuálního vykořisťování. Bylo odhaleno jedenáct podezřelých obchodníků s lidmi a 45 možných obětí. Osoby, které platí převaděčům za nelegální vstup do EU, tak na rozdíl od obětí obchodování s lidmi činí dobrovolně. Činnost převaděčů je však trestná, často ohrožuje životy lidí a může vytvářet další bezpečnostní rizika pro EU. Předcházení převaděčství migrantů a boj proti němu je klíčovým cílem strategie bezpečnostní unie EU, Strategie EU pro boj proti organizované trestné činnosti a nového paktu o migraci a azylu. Vyžaduje trvalou mezinárodní spolupráci a koordinaci na všech úrovních. Pokračuje provádění Akčního plán EU proti převaděčství migrantů na období 2021–2025, přičemž se rozvíjejí operativní partnerství v oblasti boje proti převaděčství s Marokem, Nigerem a západním Balkánem podporovaná orgány, institucemi a jinými subjekty EU a z finančních prostředků EU. Trh s nelegálními drogami, jehož maloobchodní hodnota se odhaduje přinejmenším na 30 miliard EUR ročně, je i nadále největším nezákonným trhem v EU a hlavním zdrojem příjmů pro organizované zločinecké skupiny a ohrožuje sociální stabilitu a zdraví. V roce 2021 se díky opatřením a spolupráci na úrovni EU podařilo vymýtit z ulic drogy v hodnotě 7 miliard EUR. Protidrogová agenda a akční plán EU na období 2021–2025 z července 2020 stanoví konkrétní opatření k posílení činnosti na úrovni EU, včetně transformace Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost na Agenturu Evropské unie pro drogy. Revidovaný mandát agentury navržený v lednu 2022 by posílil schopnosti agentury v oblasti monitorování a posuzování hrozeb a její schopnost reagovat na nové výzvy. Rada v červnu 2022 přijala obecný přístup, v Evropském parlamentu se o návrhu nadále jedná. Komise rovněž zahájila spolupráci v rámci internetového fóra EU s cílem řešit problematiku obchodování s drogami online a navrhla zvláštní tematické schengenské hodnocení pašování kokainu do přístavů EU. Byla navýšena podpora pro Centrum pro námořní analýzu a operace – narkotika. EU rovněž pokračuje v politických dialozích o drogách se třetími zeměmi, přičemž v červenci 2022 bude zahájen druhý dialog s Čínou a v červnu 2022 bude zahájen nový dialog s Kolumbií. Podle Europolu téměř 99 % výnosů z trestné činnosti v EU uniká konfiskaci a zůstává v rukou pachatelů trestné činnosti. Návrhy na posílení boje EU proti praní peněz a financování terorismu, které Komise navrhla v červenci 2021, jsou projednávány v Radě. V květnu 2022 Komise navrhla posílit a modernizovat pravidla EU pro vymáhání a konfiskaci majetku. Návrh byl projednán v pracovních skupinách Rady a v několika oblastech bylo dosaženo pokroku. Úřad evropského veřejného žalobce má za sebou první celý rok své činnosti, jež spočívá v ochraně finančních zájmů EU. Obdržel 4 006 trestních oznámení, zahájil 929 vyšetřování a vydal příkazy k zajištění v celkové hodnotě 259 milionů EUR. Během prvních sedmi měsíců své činnosti úřad vyšetřoval případy, které rozpočtu Unie mohly způsobit škodu ve výši 5,4 miliardy EUR. Komise rovněž vypracovává soubor opatření EU proti padělání, který byl oznámen v Akčním plánu pro duševní vlastnictví a zdůrazněn ve Strategii pro boj proti organizované trestné činnosti. Korupce narušuje důvěru mezi státem a občany, ale je také hrozbou pro bezpečnost. Je klíčovým nástrojem aktérů organizované trestné činnosti a usnadňuje nejrůznější trestnou činnost. Představuje hlavní téma cyklu výročních zpráv o právním státu. Přestože některé členské státy EU patří celosvětově k nejlepším v boji proti korupci, dosud nebyla vyřešena řada problémů, zejména pokud jde o vyšetřování trestných činů, trestní stíhání a ukládání sankcí za korupci. Řada členských států vypracovává opatření k posílení rámců pro předcházení korupci a integritu, avšak prostředky vyčleněné na boj proti korupci jsou často nedostačující. Komise připravuje protikorupční balíček pro rok 2023, který zaktualizuje a zefektivní právní předpisy v této oblasti. V červenci 2020 byl společně se strategií bezpečnostní unie přijat akční plán EU proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi na období 2020–2025. Na tento akční plán navázal v říjnu 2022 návrh na revizi pravidel upravujících opatření pro dovoz, vývoz a tranzit palných zbraní, který se šířeji zaměřil na digitalizaci. Díky tomuto návrhu by se obecně měla zlepšit sledovatelnost civilních palných zbraní. V souvislosti s ruskou agresí vůči Ukrajině je rovněž vyvíjeno úsilí o zlepšení podpory Ukrajiny a Moldavské republiky v oblasti ručních palných a lehkých zbraní. Nedovolený obchod s kulturními statky je pro organizované zločinecké skupiny výnosným obchodem, a v některých případech totéž platí i pro strany konfliktu a teroristy. Podněcuje proto organizovanou trestnou činnost a má škodlivý dopad na kulturní dědictví. Pachatelé trestné činnosti mohou zneužít i legálně nabyté kulturní statky k praní peněz, obcházení sankcí, daňovým únikům nebo financování terorismu. S cílem posílit boj proti nedovolenému obchodu s kulturními statky Komise v současné době usiluje o přijetí akčního plánu. Podle Interpolu a Programu OSN pro životní prostředí je trestná činnost proti životnímu prostředí čtvrtou nejrozšířenější trestnou činností na světě po obchodování s drogami, obchodování s lidmi a padělání. V současné době se projednávají ambiciózní Komisí předložené návrhy nové směrnice o trestněprávní ochraně životního prostředí, nové nařízení o přepravě odpadů a nové nařízení o odlesňování. Jejich přijetím bude posílen proces prosazování práva a budou stanoveny vyšší sankce a přiměřené vyšetřovací nástroje. Doplňuje je také revidovaný Akční plán EU pro boj proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy. Příklady zásadních přínosů Encrochat: s podporou Europolu a Eurojustu spolupracovaly soudní a donucovací orgány Belgie, Francie a Nizozemska, na zablokování používání šifrované komunikace rozsáhlými organizovanými zločineckými skupinami. V době ukončení poskytování měla tato služba 60 000 předplatitelů, z nichž bylo odhadem 90 % pachatelů trestné činnosti. Soudní a policejní spolupráce na úrovni EU vedla k rozbití rozsáhlé organizované zločinecké skupiny („případ Pollino“): společný vyšetřovací tým zřízený v roce 2016 Itálií, Německem a Nizozemskem uskutečnil den společné akce koordinovaný Eurojustem a podporovaný Europolem, jehož výsledkem bylo odsouzení 34 osob k úhrnnému trestu odnětí svobody v délce více než 400 let. Později bylo odsouzeno k trestu odnětí svobody v délce více než 173 let dalších dvanáct osob a v několika členských státech stále probíhají soudní řízení.

4. ZAJIŠTĚNÍ BEZPEČNOSTI NAŠICH HRANIC A PODPORA SPOLUPRÁCE V OBLASTI PROSAZOVÁNÍ PRÁVA A JUSTIČNÍ SPOLUPRÁCE Dobře fungující schengenský prostor nenabízí pouze hospodářské a sociální výhody, ale je také klíčem k zajištění bezpečnosti EU. Vyžaduje účinnou správu vnějších hranic EU a posílenou spolupráci v oblasti prosazování práva. V červnu 2021 přijala Komise Strategii pro zajištění plně funkčního a odolného schengenského prostoru, v níž stanovila, jak lze pomocí opatření v oblasti bezpečnosti, policejní a justiční spolupráce zajistit, aby EU zůstala odolná vůči bezpečnostním hrozbám i bez kontrol na vnitřních hranicích. Strategie je v současné době prováděna v rámci ročního schengenského cyklu – nového modelu správy schengenského prostoru – a dosažený pokrok je zhodnocen v první zprávě o stavu Schengenu, která byla přijata v květnu 2022. Klíčová je novela Schengenského hraničního kodexu obsažená v návrhu Komise z prosince 2021, který stanoví nová ustanovení na podporu účinné bezpečnostní spolupráce a opatření k zajištění účinnější správy vnějších hranic v krizových situacích. Protože je již k dispozici obecný přístup Rady z června 2022, je důležité, aby Evropský parlament a Rada urychleně završily jednání. Komise rovněž zdůraznila přínosy začlenění Bulharska, Rumunska a Chorvatska do všech aspektů Schengenu, jelikož jejich přistoupení zvýší bezpečnost a posílí vzájemnou důvěru v schengenský prostor. V prosinci 2022 přijala Rada rozhodnutí o plném uplatňování schengenského acquis v Chorvatsku. V prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích by policisté v jednom členském státě měli mít přístup ke stejným informacím, jaké mají k dispozici jejich kolegové v jiném členském státě. Musí probíhat plná a účinná spolupráce. Je proto nezbytné, aby byly posíleny nástroje, které mají donucovací a soudní orgány v EU k dispozici pro výměnu informací a přeshraniční spolupráci. Balíček o policejní spolupráci z prosince 2021 přinesl významné rozšíření dostupných nástrojů. Evropský parlament a Rada již dosáhly politické shody ohledně směrnice o výměně informací a Rada v červnu 2022 přijala své doporučení, kterým se posiluje operativní přeshraniční policejní spolupráce. Pokračují jednání o nařízení, kterým se reviduje prümský rámec, jehož cílem je umožnit účinnější automatizovanou výměnu údajů mezi donucovacími orgány ve specifických oblastech, jako jsou údaje o DNA, daktyloskopické údaje a údaje o registraci vozidel, a doplnit kategorie policejních záznamů a zobrazení obličeje. Rychlé schválení nařízení Prüm II by umožnilo, aby při prosazování práva v členských státech mohla být využívána celá řada nových nástrojů pro výměnu informací. V zájmu účinnějšího boje proti přeshraniční trestné činnosti musí donucovací a soudní systémy členských států úzce spolupracovat s agenturami EU, jako jsou Europol a Eurojust. V červnu 2022 vstoupil v platnost nový mandát Europolu, jenž posílil odborné znalosti a operační schopnosti Europolu, díky čemuž může lépe podporovat členské státy v boji proti závažné a organizované trestné činnosti a terorismu. Mandát rovněž posiluje rámec Europolu pro ochranu údajů a dohled evropského inspektora ochrany údajů. Vyšetřovací orgány a soudy různých členských států musí při vyšetřování a stíhání trestných činů spolupracovat a vzájemně se podporovat a bezpečně a rychle si vyměňovat informace a důkazy. Balíček pro digitální justici přijatý v prosinci 2021 sestával z praktických opatření ke zlepšení elektronické výměny informací v přeshraničních případech terorismu, zřízení platformy pro spolupráci na podporu fungování společných vyšetřovacích týmů a posílení digitalizace přeshraniční justiční spolupráce a přístupu ke spravedlnosti v občanských, obchodních a trestních věcech. Rychlé přijetí tohoto balíčku Evropským parlamentem a Radou by výrazně usnadnilo výměnu informací mezi soudními orgány. Elektronické důkazy jsou součástí téměř každého vyšetřování. Předběžná politická dohoda o elektronických důkazech, které bylo dosaženo v listopadu 2022, přinese bezpečnou výměnu důkazů, které mají pro soudní orgány členských států a účinnější boj proti trestné činnosti zásadní hodnotu. Ochrana vnějších hranic EU je sdílenou odpovědností. První týmy stálého útvaru Evropské pohraniční a pobřežní stráže jsou úspěšně nasazovány od ledna 2021 a stálý útvar v současné době čítá přibližně 4 800 příslušníků agentury Frontex a vnitrostátních příslušníků. Nárůst počtu nelegálních vstupů na většině migračních tras v tomto roce zdůraznil význam systematických kontrol totožnosti a bezpečnostních kontrol všech migrantů vstupujících na vnější hranice EU, jakož i zdravotních prohlídek splňujících společné normy. Bezpečnost je důležitým tématem nového paktu o migraci a azylu. Rychlé nasměrování migrantů k příslušným postupům podle návrhu o prověřování by pomohlo zajistit, aby byly bezpečnostní kontroly prováděny při plném respektování všech povinností v oblasti základních práv. Stanovisko Evropského parlamentu k tomuto návrhu prozatím nebylo vydáno. Účelové využívání migrantů k politickým účelům běloruským režimem v druhé polovině roku 2021 přineslo bezprecedentní právní, operativní a lidské výzvy, včetně těch bezpečnostních. Otázkou účelového využívání migrantů třetími zeměmi k politickým účelům se rovněž zabývá návrh Schengenského hraničního kodexu. Členské státy, které se s tímto problémem potýkají, by například mohly omezit počet hraničních přechodů a posílit ostrahu hranic. Vyvíjí se nová architektura informačních systémů EU, která má lépe podporovat činnost vnitrostátních orgánů při zajišťování bezpečnosti, správě hranic a zvládání migrace. Ústředním bodem je obnovený Schengenský informační systém, který by měl začít fungovat v březnu 2023. Dalšími klíčovými nástroji jsou Systém vstupu/výstupu (plánovaný začátek provozu v květnu 2023), Evropský systém pro cestovní informace a povolení ETIAS (má být uveden do provozu do konce roku 2023) a aktualizace Vízového informačního systému (VIS). Tyto nástroje umožní více kontrol a odstraní nedostatky v bezpečnostních informacích díky lepší výměně informací mezi členskými státy. Pro tyto činnosti je zásadní interoperabilita systémů: je nezbytné, aby agentura eu-LISA a členské státy neprodleně podnikly nezbytná opatření k tomu, aby mohl být tento ambiciózní projekt plně realizován do konce roku 2024. Kontroly dováženého zboží musí být účinné, aby se snížila rizika pro EU a její občany a zároveň se zajistila konkurenceschopnost podniků v EU, které provozují zákonnou obchodní činnost. Bezpečnostní kontroly tohoto zboží byly posíleny prostřednictvím modernizovaného systému kontroly při dovozu EU, který podporuje účinné celní kontroly založené na riziku a opatření na zajištění bezpečnosti leteckého nákladu před teroristickými hrozbami. Transparentní nákup, údržba a modernizace relevantního, moderního a spolehlivého vybavení pro celní kontroly jsou financovány z programu Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly. Předběžné informace o cestujících (API) nemohou dostatečně pomáhat zvyšovat bezpečnost kvůli zastaralým a nejednotně uplatňovaným pravidlům. Nové návrhy Komise by měly zrušit stávající směrnici o předběžných informacích o cestujících, čímž se vyjasní a posílí používání předběžných informací o cestujících pro správu hranic a prosazování práva. Používání předběžných informací o cestujících by se rozšířilo na vybrané lety uvnitř EU, a tím by se rozšířil soubor nástrojů, které mají donucovací orgány členských států v schengenském prostoru k dispozici. Uvažuje se o vnějším rozměru politiky EU v oblasti jmenné evidence cestujících (PNR), neboť tyto informace pro účely prosazování práva a zajištění bezpečnosti hranic dokáže zpracovávat stále větší počet třetích zemí. Komise rovněž připravuje legislativní návrh týkající se rámce pro reciproční přístup k informacím souvisejícím s bezpečností pro pracovníky v první linii v EU a partnerské třetí země, díky kterému bude možné účinně odhalovat pachatele trestné činnosti a teroristy. Podvody s cestovními doklady umožňují nelegální pohyb pachatelů trestné činnosti včetně teroristů a hrají klíčovou úlohu v obchodování s lidmi a s drogami. Je nezbytné tento problém řešit a zároveň je potřeba usnadnit legální cestování. Proto od srpna 2021 členské státy vydávají průkazy totožnosti podle harmonizovaných bezpečnostních norem, s čipy obsahujícími biometrické identifikátory, které mohou ověřovat všechny pohraniční orgány EU. Komise připravuje další iniciativu týkající se digitalizace cestovních dokladů a usnadnění cestování, která zvýší bezpečnost a urychlí přeshraniční cestování a odbavování cestujících prostřednictvím elektronického předávání cestovních a osobních údajů a biometrických kontrol na hranicích. Prosazování práva a nové technologie Technologie, jako je umělá inteligence nebo šifrování, mohou být pro donucovací a soudní orgány přínosem, ale mohou také jejich práci ztěžovat. Ve svém sdělení o umělé inteligenci a v aktu o umělé inteligenci Komise zdůraznila, že umělá inteligence může významně přispět k dosažení cílů strategie bezpečnostní unie, pomoci čelit současným hrozbám a předvídat budoucí rizika a příležitosti. V programu Horizont Evropa, programu EU pro výzkum a inovace na období 2021–2027, jsou k dispozici finanční prostředky na akce a inovace v rámci výzkumu v oblasti civilní bezpečnosti, jenž zahrnuje umělou inteligenci nebo biometriku. Jen na roky 2021 a 2022 již bylo přiděleno 413,8 milionu EUR. Příklad zásadního přínosu Využívání Schengenského informačního systému (SIS): v roce 2021 bylo členskými státy v Schengenském informačním systému provedeno téměř sedm miliard vyhledávání. Orgány členských států provedly v systému v průměru téměř dvacet milionů vyhledávání denně, díky čemuž v průměru získaly 600 pozitivních nálezů zahraničních záznamů denně, které přispěly k vyřešení stejného počtu případů. Po spáchání brutální dvojnásobné vraždy v Rumunsku v roce 2021 byl například pachatel vypátrán v Itálii jen o několik dní později díky záznamu za účelem zatčení v Schengenském informačním systému, který upozornil italské vyšetřovatele, a ti mohli tohoto muže zatknout v Římě. 5. PROPOJENÍ VNITŘNÍ A VNĚJŠÍ BEZPEČNOSTI: BEZPEČNOST V SOUSEDSTVÍ A V PARTNERSKÝCH ZEMÍCH EU

Dění za hranicemi EU a bezpečnost v Evropě jsou úzce propojeny. Pro zajištění vnitřní bezpečnosti EU je nezbytné, aby byla jejím sousedům a partnerům poskytována podpora a pomoc při zvyšování jejich vnitřní bezpečnosti a aby byla udržována spolupráce s jejími spojenci a mezinárodními organizacemi, jako je NATO nebo OSN. Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) a útvary Komise úzce spolupracují s klíčovými partnerskými zeměmi a mezinárodními organizacemi prostřednictvím pravidelných dialogů o boji proti terorismu. Se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi probíhá v současné době více než 30 dialogů o boji proti terorismu. Zároveň byla posílena síť odborníků na boj proti terorismu a bezpečnost v delegacích EU v klíčových třetích zemích. Aby bylo možné účinněji čelit vnitřním bezpečnostním hrozbám vyplývajícím z ruské útočné války proti Ukrajině, dohodly se útvary Komise, ESVČ a protiteroristický koordinátor EU s Ukrajinou na tom, že navážou nepřetržitou strukturovanou bezpečnostní spolupráci. Cílem této spolupráce je prohloubit operativní spolupráci, včetně spolupráce s Europolem a agenturou Frontex, a podpořit výměnu informací o vnitřních bezpečnostních hrozbách. Po zahájení invaze poskytly agentury EU okamžitou podporu při řešení problémů. V současné době má v této oblasti agentura Frontex 277 zaměstnanců, Europol 15 zaměstnanců a Agentura Evropské unie pro otázky azylu 60 zaměstnanců. Donucovací orgány členských států a jejich partneři spolupracují v rámci evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (EMPACT) při pořádání operativních akcí a dnů společné akce zaměřených na boj proti novým nebo vyvíjejícím se hrozbám trestné činnosti souvisejícím s ruskou agresí vůči Ukrajině. Dialog o kybernetické bezpečnosti mezi EU a Ukrajinou byl posílen díky koordinované politické, finanční a materiální podpoře ze strany EU, jejímž cílem je pomoci Ukrajině posílit svou kybernetickou odolnost. Finanční prostředky v celkové výši 29 milionů EUR na zvýšení kybernetické a digitální odolnosti Ukrajiny pomohly zajistit vybavení pro kybernetickou bezpečnost, software a odolnou digitální transformaci. Moldavská republika hraje vzhledem ke své zeměpisné poloze klíčovou roli při řešení trestněprávních a bezpečnostních důsledků ruské invaze na Ukrajinu. V červenci 2022 Komise zřídila ve spolupráci s ESVČ a Moldavskou republikou podpůrné centrum EU pro vnitřní bezpečnost a správu hranic. Jeho hlavním úkolem je usnadňovat spolupráci a operativní činnost při řešení společných bezpečnostních hrozeb v šesti prioritních oblastech, které společně vymezily EU a Moldavská republika: Nedovolené obchodování s palnými zbraněmi, převaděčství migrantů, obchodování s lidmi, prevence a potírání terorismu a násilného extremismu, kybernetická kriminalita a obchod s drogami. V březnu 2022 podepsala Moldavská republika s agenturou Frontex na základě jejího posíleného mandátu dohodu o postavení jednotek. V uplynulých třech letech se nadále prohlubovala spolupráce mezi EU a zeměmi západního Balkánu v oblasti prosazování práva, která se rovněž opírá o podporu agentur EU. V souladu se závěry Rady z března 2021 byla spolupráce v oblasti prosazování práva se třetími zeměmi začleněna do všech operačních akčních plánů evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (EMPACT), což vedlo k posílení účasti západního Balkánu na činnostech probíhajících v rámci platformy EMPACT. Nadále jsou přidělovány nemalé finanční prostředky z nástroje předvstupní pomoci na reformu a zlepšení výkonnosti donucovacích orgánů a agentury EU rovněž pomáhají aktérům v oblasti bezpečnosti s budováním kapacit. Společný akční plán pro boj proti terorismu podepsaný v roce 2018 je úspěšně realizován a se Severní Makedonií a Albánií byla vzhledem k tomu, že již provedly většinu opatření, podepsána v prosinci 2022 revidovaná aktualizovaná verze příslušných dvoustranných dohod, jejichž cílem je ještě více prohloubit spolupráci v oblasti boje proti terorismu a prevence a potírání násilného extremismu. Dne 18. listopadu 2022 Rada schválila zahájení jednání o uzavření dohody o postavení jednotek agentury Frontex mezi EU a Albánií, Srbskem, Černou Horou a Bosnou a Hercegovinou. Tyto dohody by agentuře Frontex umožnily postavit jednotky pro správu hranic za účelem plnění úkolů v oblasti ochrany hranic pod velením příslušných vnitrostátních orgánů. Tyto jednotky budou mít zvláštní význam v boji proti převaděčství migrantů. Severní Makedonie podepsala dohodu o postavení jednotek s agenturou Frontex na základě jejího posíleného mandátu v říjnu 2022. Partnerství a spolupráce EU a USA v bezpečnostních otázkách má rovněž dlouholetou historii a zaměřuje se na systematičtější a včasnější výměnu informací v oblastech, jako je terorismus, radikalizace a organizovaná trestná činnost. EU a USA pořádají pravidelná společná jednání v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, jejichž smyslem je prohloubit spolupráci v otázkách společného zájmu, zvýšit celosvětovou bezpečnost a vzájemně se informovat o legislativním pokroku v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Evropské soudní a donucovací orgány úzce spolupracují se svými protějšky v USA v operativních a legislativních otázkách. Donucovací orgány USA jsou aktivně zapojeny do několika akcí a sítí platformy EMPACT, přičemž USA a Europol uzavřely dohodu o operativní spolupráci. Hlavním příkladem účinné spolupráce je operativní tým Greenlight/Trojan Shield, který provedl jednu z největších a nejpropracovanějších operací, pokud jde o prosazování práva v boji proti trestné činnosti využívající šifrování. Program sledování financování terorismu, který je realizován mezi EU a USA, poskytuje řadu konkrétních vodítek pro vyšetřování terorismu. Spolupráce se rovněž opírá o jasné monitorování záruk a kontrol. Pravidelné dialogy o kybernetické bezpečnosti mezi EU a USA prohlubují spolupráci a koordinaci v oblasti kybernetické diplomacie, kybernetické odolnosti a také standardizace kybernetické bezpečnosti. Prohloubení spolupráce umožnila také Rada EU-USA pro obchod a technologie, která přijala společné prohlášení o kybernetické bezpečnosti a o opatřeních pro možnou spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje nad rámec 5G a 6G, o kontrole vývozu a o prověřování investic, jakož i o sankcích vůči Rusku a Bělorusku. Rada EU-USA pro obchod a technologie rovněž ještě více prohloubí spolupráci mezi EU a USA v oblasti zahraniční manipulace s informacemi a vměšování. Významné bezpečnostní hrozby v Africe mají přímý dopad nejen na samotné Afričany, ale i na bezpečnost EU. Mnoho realizovaných projektů má proto za cíl pomoci partnerským zemím budovat kapacity pro řešení těchto hrozeb, například prostřednictvím financování mezinárodní akademie pro boj proti terorismu (AILCT) v západní Africe nebo regionální iniciativy k posílení kapacit pro boj proti praní peněz a financování terorismu v oblasti Afrického rohu. Země Latinské Ameriky a Karibiku jsou pro EU důležitými partnery a v květnu 2022 byla zahájena nová regionální iniciativa evropského týmu pro bezpečnost a spravedlnost, jejímž cílem je vytvořit partnerství mezi EU a Latinskou Amerikou a Karibikem v oblasti posilování právního státu a boje proti organizované trestné činnosti. Nařízení EU o prověřování přímých zahraničních investic vstoupilo v platnost v říjnu 2020 a stanoví rámec pro zlepšení ochrany před přímými zahraničními investicemi, které ohrožují bezpečnost nebo veřejný pořádek ve více než jednom členském státě. Během prvního roku jeho uplatňování bylo Komisi oznámeno více než 400 případů. Nařízení o zboží dvojího užití přijaté v září 2021 zmodernizovalo a posílilo systém EU pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití a zavedlo nová ustanovení, která umožňují EU – v koordinaci s členskými státy – zavést nezávislé kontroly vývozu zboží a technologií, které nejsou uvedeny na seznamu. V globalizovaném světě, kde má závažná trestná činnost a terorismus stále více nadnárodní charakter, by donucovací a soudní orgány měly být plně vybaveny ke spolupráci s externími partnery, aby zajistily bezpečnost občanů ve svých zemích. K tomu je zapotřebí, aby agentury Europol a Eurojust mohly spolupracovat se soudními orgány třetích zemí a vyměňovat si s nimi informace. Na základě dohody podepsané v červnu 2022 mezi Europolem a Novým Zélandem o výměně osobních údajů za účelem boje proti závažné trestné činnosti a terorismu jsou vedena jednání s řadou dalších zemí, avšak ve většině případů byl zatím učiněn pouze omezený pokrok. Eurojust pokročil v jednáních s Arménií, kdy byla dosažena shoda ohledně znění dohody, a zahájil jednání s Kolumbií, Alžírskem a Libanonem. V dubnu 2022 přijaly EU a OSN během čtvrtého dialogu vedoucích představitelů o boji proti terorismu konkrétní opatření k posílení stávajícího partnerství pro boj proti přetrvávajícím, ale stále se vyvíjejícím hrozbám pro mezinárodní mír a bezpečnost. Toto strategické partnerství bylo ještě více posíleno zavedením nového „nástroje EU a OSN pro potírání globálních hrozeb terorismu“, iniciativy financované Evropskou Unií na podporu států, které jsou ohroženy terorismem a násilným extremismem, mimo jiné prostřednictvím pomoci, odborné přípravy a poradenství. Mezi další záležitosti společného zájmu patří nově vznikající hrozby související s novými technologiemi, včetně toho, jak ovlivňují mládež coby zvláštní cílovou skupinu, která je náchylnější k radikalizaci k násilí, a terorismus založený na xenofobii, rasismu a jiných formách nesnášenlivosti nebo páchaný ve jménu náboženství či víry. Zintenzivnila se také spolupráce mezi EU a NATO, přičemž ve všech oblastech spolupráce byly dosaženy konkrétní výsledky. EU a NATO zintenzivnily svou spolupráci po zahájení ruské agresivní války, zaujaly jednotný politický postoj a koordinovaně pomáhají Ukrajině bránit se a chránit své obyvatelstvo. Strategické partnerství mezi EU a NATO je v tomto zásadním okamžiku pro euroatlantickou bezpečnost silnější a důležitější než kdykoli předtím. V oblasti odolnosti byl v lednu 2022 zahájen specializovaný strukturovaný dialog, který je nyní prohlubován s cílem posílit ochranu kritické infrastruktury, a pro tyto účely bude zřízena pracovní skupina EU-NATO. Dalšího pokroku bylo dosaženo v oblasti vojenské mobility, pokud jde o dopravní a regulační aspekty, včetně přepravy nebezpečného zboží. Klíčovou oblastí spolupráce s NATO je i nadále také boj proti hybridním hrozbám. Výměny se týkají boje proti terorismu, strategické komunikace, zahraniční manipulace s informacemi a vměšování a kybernetických otázek. V listopadu 2022 proběhlo cvičení „EU Integrated Resolve“ v rámci koncepce paralelního a koordinovaného cvičení (PACE) za účasti štábu NATO, jehož cílem bylo zlepšit součinnost mezi příslušnými mechanismy reakce na krize. Od září 2022 EU spolupředsedá Globálnímu fóru pro boj proti terorismu. Mezi priority patří řešení teroristické hrozby v Africe a začlenění genderové problematiky a vzdělávání do protiteroristické politiky. Probíhají jednání o dohodě o spolupráci mezi Unií a Interpolem, která by měla být uzavřena na technické úrovni v první polovině roku 2023. Jejím hlavním cílem je ještě více zintenzívnit výměnu informací mezi Interpolem a agenturami a orgány EU, více podporovat členské státy a zvýšit bezpečnost občanů nejen v EU, ale i po celém světě. Příklad zásadního přínosu Operace Desert Light: evropský drogový kartel byl zlikvidován v šesti zemích: v listopadu 2022 byly v Evropě a ve Spojených arabských emirátech provedeny koordinované razie zaměřené jak na řídicí a kontrolní centrum, tak na logistickou infrastrukturu obchodu s drogami v Evropě. Významné cíle vytvořily „superkartel“ kontrolující přibližně třetinu obchodu s kokainem v Evropě. Na základě vyšetřování ve Španělsku, Francii, Belgii, Nizozemsku a Spojených arabských emirátech bylo s podporou Europolu zatčeno celkem 49 podezřelých osob. Během vyšetřování donucovací orgány zabavily 30 tun drog.