sdělení komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskemu ucetnimu dvoru Zpráva o pokroku při provádění akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly {SEK(2007) 311} /* KOM/2007/0086 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.3.2007 KOM(2007) 86 v konečném znění SDĚLENÍ KOM ISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU A EVROPSKÉMU ÚČETNÍMU DVORU Zpráva o pokroku při provádění akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly {SEK(2007) 311} SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU A EVROPSKÉMU ÚČETNÍMU DVORU Zpráva o pokroku při provádění akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly Část 1: KLÍčOVÁ SDěLENÍ Ambiciózní „akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly“[1], přijatý v lednu 2006, vychází z doporučení Evropského účetního dvora (stanovisko EÚD č. 2/2004[2]) a podtrhuje odhodlání Komise zlepšit finanční řízení a vytvořit účinný a efektivní rámec kontroly. Cílem plánu není řešit veškeré otázky týkající se vnitřní kontroly v rámci Komise, ale spíše odstranit zjištěné nedostatky kontrolního rámce. V roce 2006 bylo v oblasti vnitřní kontroly dosaženo dalšího významného pokroku. Komise zejména přijetím své souhrnné zprávy o řízení převzala plnou politickou odpovědnost za řízení prostřednictvím svých generálních ředitelů a vedoucích útvarů na základě prohlášení o věrohodnosti a výhradách, jež učinili ve výročních zprávách o činnosti. Rok od přijetí tohoto plánu je doba vhodná ke zhodnocení dosaženého pokroku a k učinění úprav daných opatření v některých oblastech. Dosažený pokrok shrnuje část 1 této zprávy. Další podrobnosti ohledně 16 původních opatření obsažených v plánu jsou uvedeny v části 2 a shrnutí s ukazateli o dokončení akce je uvedeno v příloze. Komise při provádění akčního plánu dosáhla konkrétního pokroku. V minulém roce byla provedena tato opatření: - Zlepšené hodnocení systémů řízení a kontroly u strukturálních fondů . V každém členském státu bylo zavedeno hodnocení kontrolních prvků, stejně jako ukazatele právnosti a řádnosti, které mají přispívat k celkové analýze kontrol a věrohodnosti. - Zlepšené vymezení a přidělení odpovědností za kontrolu v rámci sdíleného řízení . Právní předpisy pro zemědělská a strukturální opatření na období 2007–2013 obsahují řadu ustanovení, která mají zajistit spolehlivější struktury kontroly s lepším vymezením odpovědností členských států při zajišťování věrohodnosti. Tato ustanovení zahrnují posílené vykazování výsledků auditu členskými státy a zlepšenou koordinaci při provádění kontroly mezi GŘ využívajícími společné systémy a postupy. Doposud byly ve dvou případech podepsány „dohody o důvěře“ týkající se kvality vnitrostátních systémů kontroly, kontrolních strategií a vykazování. Pokud jde o prohlášení o řízení, interinstitucionální dohoda o finančních výhledech a revidované finanční nařízení vyžaduje, aby členské státy poskytovaly shrnutí o dostupných auditech a prohlášeních. V oblasti zemědělství byl tento nový požadavek již proveden do zvláštních odvětvových pravidel. - Posílený dohled nad platebními a certifikačními agenturami v rámci sdíleného řízení. V oblasti zemědělství byly po přistoupení akreditovány platební agentury nových členských států. Navíc podle nových pravidel platných od rozpočtového roku 2007 všechny platební agentury v EU-27 podléhají přezkumu, který vyžaduje, aby orgány odpovědné za akreditaci vykonávaly nad platebními agenturami neustálý dohled a informovaly Komisi každé tři roky o výsledcích tohoto dohledu včetně toho, zda platební agentura nadále splňuje kritéria pro akreditaci. V oblasti strukturálních fondů se bude v novém období vyžadovat, aby každý členský stát akreditoval systém řízení a kontroly včetně řídícího a certifikačního orgánu. Tento postup se bude opakovat každý rok prostřednictvím výročního stanoviska kontrolního orgánu, který bude postupovat v souladu se strategií auditu schválenou Komisí. V obou oblastech může Komise v závislosti na svém vlastním posouzení rizik zkontrolovat soulad s kritérii pro akreditaci a v případě nezbytnosti pozastavit financování anebo provést finanční opravy. - Zlepšená prezentace věrohodnosti ve výročních zprávách GŘ o činnosti. Pro výroční zprávy útvarů o činnosti za rok 2006 byl vypracován stručný vzor pro ucelenou prezentaci kontrolních strategií a prvků věrohodnosti. Dále je potřeba běžným způsobem postupně předkládat kontrolní strategie, výsledky, ukazatele právnosti a řádnosti a ukazatele celkové věrohodnosti na úrovni GŘ, a tím posilovat celkovou věrohodnost doplněnou popř. o výhrady. - Kontroly na základě mezinárodních norem. Nový přístup v oblasti provádění kontroly[3] pro šestý rámcový program pro výzkum upřednostňuje odhalování a nápravu systematických chyb u hlavních příjemců, přičemž pokrývá vhodný reprezentativní vzorek kontrolovaných subjektů. - Schválení metodiky pro výpočet nákladů. S cílem odstranit hlavní nedostatky, které se vyskytovaly u minulých programů, určila Komise pro sedmý rámcový program postupy k ověření metodik příjemců pro výpočet nákladů, které je třeba provést při zahájení projektu. Toto opatření má odstranit chyby při využívání veličiny průměrných nákladů. - Povinné postupy při ověřování auditu. S cílem zajistit trvalou kvalitu při ověřování auditu vytvořila Komise pro auditory výdajů v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum „dohodnuté postupy“. - Koordinace norem pro audit a šíření pokynů a osvědčených postupů v oblasti strukturálních fondů. Komise zajistila sladění metodik pro provádění kontroly, které mají využívat členské státy v novém období, a vydala pokyny a poznámky o osvědčených postupech týkající se kontrol prováděných orgány členských států, vracení finančních prostředků, požadavků při uzavírání programů a informování příjemců. - Posílená spolupráce s vnitrostátními nejvyššími kontrolními úřady (NKÚ) . Komise poskytla NKÚ výkazy o platbách provedených v dané zemi v roce 2005 a navázala dvoustranné kontakty s mnoha NKÚ. Ty budou v roce 2007 dále pokračovat s cílem zjistit, jak může Komise dále usnadnit práci NKÚ v souvislosti s finančními prostředky Společenství vynakládanými v členských státech[4] a jak zajistit věrohodnost této práce s ohledem na dodržování nezávislosti NKÚ. Další výzvy Na základě zkušeností z prvního roku provádění akčního plánu byly určeny další výzvy, na které je třeba reagovat. Některá navrhovaná opatření navíc nebyla schválena legislativním orgánem. Z tohoto důvodu se navrhuje pozměnit anebo upravit některá opatření: - Posílení souvislosti mezi přiměřenou věrohodností a platbami. Právní předpisy stanoví, které platby mají být pozastaveny a kde provést finanční opravy a v případě nutnosti i vrácení finančních prostředků. V souladu s přístupem, který Komise stanovila ve své souhrnné zprávě za rok 2005, Komise použije právní ustanovení a jasně stanoví ve výročních zprávách o činnosti a sdělí rozpočtovému orgánu výhrady ohledně celkové věrohodnosti, případně ohledně některého odvětví anebo členského státu, a informace o učiněných opravách a vrácených finančních prostředcích. - Objasnění důležitosti vrácení finančních prostředků. V průběhu roku 2006 Účetní dvůr objasnil, že zastává názor, že finanční prostředky, které mají být navráceny, uvedené v prohlášení o věrohodnosti jsou oprávněné. Účetní dvůr rovněž zastával názor, že částka finančních prostředků vrácených Komisí a členskými státy byla v porovnání s celkovou úrovní chyb příliš nízká. Za účelem zlepšení výsledků Komise, pokud jde o navrácení finančních prostředků, bude provedena dodatečná dílčí akce, která v oblasti přímého centralizovaného řízení a strukturálních fondů určí částky, které byly v letech 2005 a 2006 zpětně uhrazeny a jejich soulad s chybami odhalenými během kontrol. - Zajištění přiměřenosti nákladů kontroly v poměru výskytu chyb . Koncept „přijatelného rizika“ (spojený s nákladovou účinností kontroly) nebyl zákonodárným orgánem zohledněn do revidovaného finančního nařízení. Komise si však nadále přeje zajistit, aby kontrolní zdroje byly z hlediska nákladů používány účinně a aby náklady na kontroly byly oprávněné ve smyslu zjištěné míry pochybení, odrazujících účinků a dalších kvalitativních výhod. Probíhají práce s cílem určit na základě společné metodiky náklady kontrol v zemědělství a v oblasti strukturálních fondů. Rovněž v oblasti výzkumu jsou posuzovány náklady kontrol a k opatření 10 byla přidána pilotní studie, která se zaměří na stanovení kontrolních strategií a zahrne studii „přiměřené“ věrohodnosti v porovnání s „absolutní“ věrohodností a dopadu rizika na věrohodnost. - Zjednodušení a objasnění pravidel. Vzhledem k tomu, že zjednodušení podrobných právních předpisů, pokud jde o požadavky na způsobilost, je velmi složité, a vzhledem k pokročilému stavu jednání, bylo pro programové období 2007–2013 možno učinit pouze omezené zjednodušení. Nicméně v některých odvětvích byla už dříve vyjednána významná zjednodušení, která snížily riziko chyb zejména při sdíleném řízení. Stávající výzvou je zjednodušení a objasnění používání nových pravidel v praxi. - Sdílení údajů o auditu. Na základě sdílení údajů, které již probíhá v oblasti výzkumu a strukturálních fondů, bude Komise nadále zkoumat, jak zefektivnit sdílení údajů o auditu, včetně informací o plánovaných auditech a o výsledcích systémových auditů příjemců, kteří čerpají finanční prostředky v rámci různých programů. Část 2: PODROBNÝ PřEZKUM DOSAžENÉHO POKROKU A DALšÍCH VÝSLEDKů ZJEDNODUŠENÍ A SPOLEČNÉ ZÁSADY KONTROLY (OPATŘENÍ 1-4) Akce 1: Zjednodušené ověřování právních předpisů navržených na období 2007–2013 Po přijetí akčního plánu byl kromě již vyjednaných ustanovení jen omezený prostor pro další zjednodušení právních předpisů na plánovací období 2007–13. I když zjednodušení neproběhlo v takovém rozsahu, v jakém se očekávalo, v některých odvětvích byly zavedeny prvky, které měly snížit počet příjemců, jež nedopatřením podávali chybné žádosti. Útvary Komise mají nyní větší možnost využívat paušální platby, které snižují riziko výskytu nesrovnalostí. Za účelem snížit riziko chyb byly rovněž zjednodušeny vzory pro vykazování nákladů a vymezení způsobilých nákladů. V oblasti strukturálních fondů by měla zaručit zvýšenou věrohodnost akreditace národních systémů spolu s kontrolními strategiemi členských států, které schválila Komise, a jednodušší postupy k pozastavení platby. V prosinci 2006 Komise přijala nové nařízení, které konsoliduje a posiluje kontroly a sankce v oblasti rozvoje venkova. V rámci nepřímého centralizovaného řízení v oblasti vzdělávání a kultury byla posílena nápravná opatření a členské státy budou povinny vydávat prohlášení ex ante o kontrolních systémech národních agentur. Akce 2: Začlenit společné zásady vnitřní kontroly do návrhu revidovaného finančního nařízení I přesto, že zákonodárný orgán zamítl zahrnout dodatečnou zvláštní zásadu do finančního zařízení, článek 28a stanoví, že „rozpočet je plněn s uplatněním účinné a efektivní vnitřní kontroly…“, která zahrnuje „odpovídající řízení rizik souvisejících s právností a řádností probíhajících transakcí“. Tak byl dosažen hlavní cíl, vytvořit v daném nařízení podkladové zásadní koncepty pro rámec vnitřní kontroly. Akce 3: Zavést a lépe harmonizovat prezentaci kontrolních strategií a důkazů o přiměřené věrohodnosti Ve výročních zprávách útvarů o činnosti za rok 2006 by měly být s využitím pilotních vzorů z oblasti výzkumu a strukturálních fondů stanoveny kontrolní strategie, které budou postupně harmonizovány. To zahrnuje jasnou prezentaci zdrojů věrohodnosti a výsledků kontrol, včetně ukazatelů právnosti a řádnosti. Bude nějakou dobu trvat, než bude plně zajištěn soulad přístupu ke kontrolám, ale tato akce má zvýšit povědomí o kontrolních strukturách a o zdrojích věrohodnosti a napomůže určit nedostatky a navrhnout zlepšení. S cílem posílit vazbu mezi přiměřenou věrohodností a platbami, bude Komise od vydání souhrnné zprávy za rok 2006 jasně stanovovat a sdělovat rozpočtovému orgánu výhrady ohledně celkové věrohodnosti, případě ohledně odvětví anebo členského státu, spolu s informacemi o odpovídajících finančních opravách anebo pozastavených platbách. Akce 4: Iniciovat interinstitucionální dialog o přijatelných rizicích v podkladových transakcích Akční plán podpořil významnou diskuzi o přijatelném riziku. Komise po doporučení Účetního dvora objasnit politickou přijatelnost rizika usilovala přenést do právních předpisů, to, co bylo doposud implicitně obsaženo v kontrolních strategiích. Přestože zákonný orgán zamítl danou problematiku zapracovat do finančního nařízení, podpořil Komisi, aby daný koncept dále rozvíjela. Komise považuje pokračování v interinstitucionálním dialogu ohledně přijatelného rizika za zásadní a bude v této akci pokračovat na základě nezbytných souvisejících informací vyplývajících z provádění akcí 10 a 11. PROHLÁŠENÍ O ŘÍZENÍ A VĚROHODNOST AUDITU (OPATŘENÍ 5-8) Akce 5: Požadovat prohlášení o řízení na provozní úrovni a souhrnné zprávy na vnitrostátní úrovni Pokud jde o sdílené řízení, revidované finanční nařízení stanoví v článku 53b, že „členské státy vypracují na příslušné vnitrostátní úrovni roční shrnutí dostupných auditů a prohlášení“. Tato shrnutí auditů a prohlášení budou poprvé k dispozici během roku 2008. I když to není součástí časového rozvrhu tohoto akčního plánu, Komise využije výsledky svých vlastních auditů a kontrol, aby zhodnotila kvalitu shrnutí výročních auditů a prohlášení s cílem zajistit, aby systémy kontroly a řízení byly efektivní. Pokud budou výsledky příznivé, bude tak vytvořen základ pro celkovou věrohodnost. Negativní výsledky mohou vést k výhradám a k pozastavení plateb anebo k jejich navrácení, pokud to bude nezbytné. Komise bude monitorovat pokrok v této oblasti a zhodnotí, jak nejlépe spolupracovat s členskými státy na zajištění toho, aby se průběžné zpětné informace o výsledcích staly součástí ročního cyklu plánování a vykazování. Akce 6: Posoudit užitečnost prohlášení o řízení mimo rámec sdíleného a nepřímého centralizovaného řízení. Bylo shledáno, že akce 6a zahrnující posouzení toho, zda budou prohlášení užitečná i při přímém centralizovaném řízení, by nebyla účinná. Kvůli nedostatku zprostředkujících orgánů, které plní ověřovací funkci mezi Komisí a konečným příjemcem, by zařazení povinnosti příjemce vydávat prohlášení o řízení k dalším požadavkům spojeným s finančním řízením, nebylo z hlediska nákladů efektivní. Tato akce byla z plánu odstraněna, ale hlavním cílem se zabývá akce 7 prostřednictvím ověřování metodiky. Akce 7: Prosazovat osvědčené postupy za účelem zvyšování nákladové efektivity auditů na úrovni projektů Pro šestý rámcový program pro výzkum měla být vydávána osvědčení o auditu s cílem zvýšit věrohodnost realizace projektu. Nicméně zkušenosti ukázaly, že chyby, které by mohla Komise odhalit na místě, často nejsou ověřujícími orgány rozpoznány, zejména kvůli neznalosti požadavků na způsobilost. S cílem zajistit, aby všichni auditoři, kteří pracují pro Komisi v rámci sedmého rámcového programu, prováděli audity na jednotném základě, byly vytvořeny „dohodnuté postupy“, jež mají poskytovat soubor povinných postupů pro veškeré tyto audity. Tento přístup umožní auditorovi odhalit výjimky a informovat o nich a Komise pak na základě lepšího pochopení problémů, které mohou vzniknout, bude moci přijmout příslušné závěry. V rámci nepřímého centralizovaného řízení vyžaduje právní základ pro akční programy v oblasti celoživotního vzdělávání a pro mládež na období 2007–2013, aby členské státy poskytovaly průběžné a výroční prohlášení o věrohodnosti. Byly vypracovány vzory pro prohlášení ex ante a pokyny pro vnitrostátní orgány. Práce v rámci akčního plánu pro sedmý rámcový program pro výzkum usiluje vyřešit hlavní zdroj chyb v minulých programech – využívání ukazatele průměrných nákladů příjemci. Komise s cílem snížit výskyt těchto chyb již sestavila postupy pro analýzu systémů nákladového účetnictví a podkladovou metodiku pro výpočet nákladů, aby odstranila systematické chyby. To do jisté míry rovněž splňuje cíl akce 6a, a to tím, že příjemce upozorňuje na skutečnost, že je důležité zavést metodiku v souladu se smlouvou, a také to napomůže k lepší „přípravě na budoucnost“ prostřednictvím předcházení chybám. Akce 8: Usnadnit dodatečné ujištění ze strany nejvyšších kontrolních orgánů Komise zlepšila svou spolupráci s nejvyššími kontrolními orgány. Sama šla příkladem, zvýšila svou transparentnost vůči NKÚ a poskytla každému NKÚ členského státu výkaz o platbách z rozpočtu Společenství hrazených v dané zemi za rok 2005. Na základě zpětné vazby byly vypracovány standardní výkazy s podrobnými informacemi. Výkaz o platbách za rok 2006 bude NKÚ zaslán v dohledné době. Komise zastává názor, že vytvoření pokračujících vztahů s NKÚ je úspěšnou realizací akce a významným zlomem ve zlepšování celkového kontrolního prostředí v rámci sdíleného řízení. Role NKÚ v nejrůznějších vnitrostátních iniciativách týkajících se prohlášení dané země je vítána, protože se umožní zaměřit na hospodaření s finančními prostředky Společenství v těchto členských státech. Nová dílčí akce: na základě impulsu, který dala tato akce, bude Komise pokračovat ve stycích s NKÚ s cílem zjistit, jakým způsobem by jejich práce mohla zaručit věrohodnost ohledně provádění programů v členských státech. Rovněž zahájí případovou studii klíčových problémů, kterým musí NKÚ čelit při posuzování výdajů Společenství. JEDNOTNÝ PŘÍSTUP K AUDITU: SDÍLENÍ VÝSLEDKŮ A PRIORITA EFEKTIVITY NÁKLADŮ (OPATŘENÍ 9-11) Akce 9: Vypracovat účinné nástroje pro sdílení výsledků auditu a kontroly a prosazovat jednotný přístup k auditu S novým účetním systémem ABAC z roku 2005 může Komise nyní snadněji koordinovat řízení informací, které byly shromážděny a uchovány v místních systémech útvarů. V roce 2006 byl do systému ABAC zaveden modul týkající se právních subjektů, který umožňuje vkládat informace o auditu, vyhledávat je a kontrolovat. V roce 2007 bude tento modul nahrazen automatickým rozhraním s místními systémy útvarů, které umožní přezkum kontrolní činnosti Komise týkající se přímých příjemců bez dalšího manuálního vkládání údajů. Podrobná databáze s informacemi o kontrolní činnosti umožní vylepšit proces plánování a řízení rizika v rámci celé Komise. Sdílení údajů o auditu je rovněž plánováno i v rámci jiných způsobů řízení. V oblasti vzdělávání a kultury upřesňuje typ a úroveň kontroly rozhodnutí ES o odpovědnostech Komise, členských států a národních agentur na základě jednotného přístupu pro audit. Zvláštní průvodce pro národní agentury uvádí zejména typ a minimální množství kontrol, které je třeba provést. Prostřednictvím standardizovaných formátů a hodnotících postupů, časnějších koordinačních schůzek a kontrolních nástrojů pro databáze bylo v rámci sdíleného řízení neustále zlepšováno vykazování výsledků auditu členskými státy a jejich využívání Komisí. Nová dílčí akce: s cílem dohlížet nad prvotní fází sdílení údajů v rámci systému ABAC bude Komise u šestého rámcového programu monitorovat sdílení údajů a řízení vykazování s ohledem na rozpoznání klíčových faktorů pro úspěch spočívající v lepší integraci sdílení údajů do celkového kontrolního procesu. Akce 10: Učinit výchozí odhad a analýzu nákladů na kontrolu Pro sdílené řízení byla schválena metodika pro odhad nákladů na kontrolu a byl zahájen průzkum v oblasti zemědělství a strukturálních fondů. V oblasti zemědělství byly zapojeny všechny členské státy, zatímco v oblasti strukturálních fondů se prvotní výzkum týká Walesu, Maďarska a Portugalska, zbylé členské státy se připojí později. Pro přímé řízení Komise stanoví náklady na kontrolu u dvou pilotních GŘ (EAC a INFSO). Nová dílčí akce: s cílem dále prozkoumat poměr nákladů a přínosů kontroly přezkoumá Komise účinek programů a požadavky na způsobilost u nákladů na kontroly a poté provede podrobnou analýzu konkrétního přijatelného rizika. Akce 11: Zahájit pilotní projekty hodnocení přínosů kontroly Kontrola může mít přínos finanční (navrácení chybných plateb) a kvalitativní (např. odrazující účinek možnosti být kontrolován a postihován podporuje lepší kontroly platebních nároků příjemci). Nicméně hodnotu odrazujícího účinku kontrol je obtížné stanovit, protože kontrolovaný vzorek subjektů je nedostatečný na to, aby umožnil určit peněžní účinek dodatečné kontroly a navíc nelze porovnávat napříč odvětvími, protože politické prostředí a kontrolní struktury jsou rozdílné. Tato akce se proto zaměřuje na kvantifikovatelné výhody v GŘ INFSO A EAC a usiluje o zhodnocení navrácených plateb za chyby odhalené v programech těchto GŘ v roce 2005. Tento přístup přímé výhody kontroly pravděpodobně podhodnotí, a to vzhledem k víceleté povaze některých programů a ke skutečnosti, že chyby, ke kterým došlo v roce N, mohou být odhaleny a nahrazeny až v následujících letech. Pilotní studie tuto záležitost prozkoumá podrobněji s cílem zajistit odůvodnitelnost nákladů na kontroly ve smyslu míry zjištěných chyb. Tato studie zahrnující centralizované přímé i sdílené řízení poskytne informace o navrácených finančních prostředcích a finančních opravách za rok 2005 a o tom, jaké riziko lze připisovat vymezení kontrolních strategií zohledňující víceletou povahu programů. Budou zváženy i kvalitativní výhody. Nová dílčí akce: Komise s cílem určit, zda systémy vracení finančních prostředků a započtení příjmů a výdajů jsou účinné, a to tak, že určí částky, které byly navráceny v roce 2005 a 2006, a jejich soulad s chybami zjištěnými během kontrol, vytvoří pro přímé řízení typologii chyb a jejich vztah s navrácenými finančními prostředky, finančními opravami a úpravami plateb a v případě strukturálních fondů prozkoumá spolehlivost vnitrostátního monitorovacího systému a systému vykazování. NEDOSTATKY SPECIFICKÉ PRO JEDNOTLIVÁ ODVĚTVÍ (OPATŘENÍ 12-16). Akce 12: Řešit nedostatky zjištěné zúčastněnými útvary Od vyhodnocení nedostatků v polovině roku 2005 mají GŘ příležitost začlenit konkrétní prvky do svých ročních plánů řízení, které budou zahrnuty do výročních zpráv o činnosti za rok 2006 a 2007. Některá GŘ rovněž začlenila klíčová zjištění vyplývající z vyhodnocení nedostatků do svých právních předpisů na období 2007–2013. V oblasti vnitřních politik GŘ pro výzkum zavedlo a provádí víceletou strategii auditů ex post pro šestý rámcový program založenou na koordinovaném plánu auditu zaměřeném na systematické zlepšování požadavků příjemců na proplácení, přičemž dostatečně pokrývá vzorek kontrolovaných subjektů. Nová dílčí akce: s cílem zajistit účinnou dodatečnou věrohodnost provede Komise v roce 2007 v rámci šestého rámcového programu 300 auditů, přičemž v roce 2006 jich bylo provedeno 45. Navíc na základě systematického přístupu k analýze a kontrole příjemců šestého rámcového programu v rámci akce 16b, Komise přistoupí k určení a opravě chyb u příjemců, kteří čerpají z rozpočtu nejvíce. To umožní získat ke konci roku 2007 reprezentativní obrázek o úrovni a povaze nesrovnalostí v rozpočtu pro výzkum jako celku. Akce 13: Analyzovat kontroly v rámci sdíleného řízení (zejména strukturálních fondů) na regionální úrovni a hodnotu stávajících prohlášení Podrobnější zhodnocení účinnosti stávajících kontrol a prohlášení o věrohodnosti učiněných členskými státy bude obsaženo ve výročních zprávách o činnosti za rok 2006. GŘ REGIO a EMPL nadále vylepšují své postupy pro posouzení věrohodnosti plateb tím, že provádějí hodnocení systémů řízení a kontroly u každého členského státu, které je zaměřeno na daný systém anebo program. To klasifikuje soulad a účinnost kontrolních prvků systému, přičemž využívá stupnici podobnou té, jenž stanoví Účetní dvůr a řadí programy do 3 skupin podle úrovně věrohodnosti: přiměřená věrohodnost, věrohodnost s výhradami a omezená/nulová věrohodnost. Tato GŘ rovněž vyvinula ukazatele právnosti a řádnosti, které doplní kontrolní strategii ve výroční zprávě za rok 2006. Akce 14: Zajistit pro strukturální fondy lepší pokyny ohledně řízení rizika chyb U akce 14a Komise požádala členské státy, aby uvědomily příjemce strukturálních fondů o kontrolách a o rizicích zrušení financování. Další pokyny se týkaly informace, že členské státy musí Komisi zasílat informace o navrácených platbách a o případech pozastavení financování v důsledku nesrovnalostí, a byly upraveny ustavení regulující vykazování[5]. V srpnu 2006 Komise vydala pokyny pro uzavírání programů v období 2000–2006. Rovněž byly vydány pokyny obsahující osvědčené postupy pro kontroly na úrovni vrcholového řízení a kontroly prováděné platebními agenturami. U akce 14b Komise připravuje interpretační pokyny u řady témat, včetně „finančního inženýrství“, jež budou vydány poté, co budou prodiskutovány se členskými státy. Akce 15: Podporovat iniciativu „dohody o důvěře“ v souvislosti se strukturálními fondy GŘ REGIO nadále podporovalo uzavírání dohod o důvěře s cílem zvýšit úroveň věrohodnosti pro programovací období 2000–2006, stejně jako vytvořit užitečné základy pro období 2007–2013. Pro strukturální fondy byly formálně schváleny dvě dohody o důvěře (ve Walesu a Rakousku), s ostatními členskými státy dále probíhají diskuze. Akce 16: Zavést společné pokyny pro jednotlivé skupiny politik V rámci akce 16a byly vytvořeny vylepšené pokyny pro vnitřní politiky a politiky v oblasti výzkumu určené smluvním auditorům šestého rámcového programu. Komise rovněž identifikovala potřebu vytvořit pokyny týkající se přizpůsobení strategií auditu různorodým kontrolním prostředím za zachování základů společných norem. Lhůta této akce byla prodloužena s cílem získat z řady politik osvědčené postupy a předložit je v dané oblasti. Akce 16b přispěla ke strategii auditu pro šestý rámcový program tím, že upřednostnila původní celkový přezkum a hodnocení příjemců. To vyústilo v přístup založený na mezinárodních normách, který kombinuje stratifikaci s výběrem vzorků měnových jednotek a zahrnuje do opravy systematických chyb odhalování celkové míry pochybení prostřednictvím statistických vzorků. U akce 16c GŘ REGIO reviduje manuál pro audit u strukturálních fondů. Ten mimo jiné zohlední nové právní požadavky a zahrne pokyny týkající se uplatňování nezinárodních norem pro audit. Celkové závěry a další průběh Závěr je obecně pozitivní. I když došlo k několika zpožděním (viz příloha), zastává Komise názor, že stále bude schopna splnit cíl spočívající ve vytvoření základů pro správné řízení rizika chyb do konce roku 2007 a zajištění zvýšené věrohodnosti, jak předpokládal akční plán. Výsledky akce se postupně zviditelní a prokáží – zejména ve smyslu větší transparentnosti a jasnějšího přístupu ke kontrole. To by mělo díky zlepšení oprav a předcházení chybám vést ke snížení míry pochybení. Na základě zkušeností se ukázalo, že je potřeba upravit řadu akcí tak, aby představovaly další podnět k posílení věrohodnosti, a Komise v této oblasti navrhla nové dílčí akce. Vzhledem k tomu, že za tuto oblast odpovídá výhradně Komise, jsou zaměřeny na přímé centralizované řízení. Nové dílčí akce budou dokončeny v rámci původního termínu pro akční plán (konec roku 2007) a spolu s probíhajícími akcemi zajistí, aby do doby, kdy má integrovaný rámec vnitřní kontroly mít dopad na věrohodnost, byl příslušný rámec vytvořen. Tam, kde Komise zajistí dodatečnou věrohodnost, Evropský účetní dvůr ji pak může zahrnout do svého prohlášení o věrohodnosti. Komise bude proto nadále úzce spolupracovat s Účetním dvorem na provádění a účincích akčního plánu a rovněž se zavazuje zlepšit kontradiktorní řízení. Dodržení lhůt zůstává choulostivou otázkou ve všech oblastech provádění rozpočtu. V oblasti sdíleného řízení polovina odpovědí členských států na „prohlášení Účetního dvora o předběžných zjištěních“ nebyla pro kontradiktorní řízení pro výroční zprávu za rok 2005 včas k dispozici[6]. Zpětná vazba členských států ohledně předběžných zjištění Účetního dvora, která by mohla být poměrně významná, tak přišla pro prohlášení o věrohodnosti až příliš pozdě. Komise vydá konečnou zprávu o provádění akčního plánu na začátku roku 2008. Tato zpráva se bude nejprve zabývat dopadem různých akcí na věrohodnost a bude obsahovat závěry pro budoucí konsolidaci integrovaného rámce vnitřní kontroly. [1] KOM(2006) 9 a SEK(2006) 49. [2] Úř. věst. C 107 ze dne 30.4.2004, s. 1, (stanovisko o „jednotném auditu“). [3] (odst. 48) EÚD 02/2004. [4] Kontrola Państwowa zvláštní vydání, prosinec 2006http://www.nik.gov.pl/docs/kp/kp_2006_referaty_calosc.pdf [5] Nařízení (ES) č. 448/2001, ve znění nařízení (ES) č. 1978/2006 ze dne 22. 12. 2006 (Úř. věst. L 368, 23.12.2006, s. 89). [6] Zpráva o odpovědích členských států na výroční zprávu EÚD za rok 2005 / v současnosti v ISC.