EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 18.4.2017 COM(2017) 171 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o přezkumu oblasti působnosti směrnice 2012/19/EU o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) a o opětovném přezkumu lhůt pro dosažení cílů sběru podle čl. 7 odst. 1 nové směrnice o OEEZ a o možnosti stanovení individuálních cílů sběru pro jednu nebo více kategorií elektrických a elektronických zařízení uvedených v příloze III směrnice



Úvod Tato zpráva splňuje následující požadavky směrnice 2012/19/EU o odpadních elektrických a elektronických zařízeních () (nová „směrnice o OEEZ“): 1.Přezkoumat oblast působnosti nové směrnice o OEEZ podle čl. 2 odst. 1 písm. b). Včetně přezkumu parametrů pro rozlišování mezi malými a velkými zařízeními v příloze III (čl. 2 odst. 5). 2.Opětovně přezkoumat lhůty pro dosažení cílů sběru podle čl. 7 odst. 1 a přezkoumat možnost stanovení individuálních cílů sběru pro jednu nebo více kategorií uvedených v příloze III, zejména pokud jde o zařízení pro tepelnou výměnu, fotovoltaické panely, malá zařízení, malá zařízení informačních technologií a telekomunikačních zařízení a světelné zdroje obsahující rtuť (čl. 7 odst. 6). Účelem této zprávy je informovat Evropský parlament a Radu o opatřeních a závěrech Komise k těmto dvěma otázkám. 1. Přezkum oblasti působnosti nové směrnice o OEEZ, včetně přezkumu parametrů pro rozlišování velkých a malých zařízení 1.1.Úvod Přezkum oblasti působnosti nové směrnice o OEEZ podle čl. 2 odst. 5 vycházel ze studie s názvem „Přezkum oblasti působnosti směrnice 2012/19/EU“, která byla vypracována pro Komisi(). Byly provedeny tyto úkoly: I.byly zjištěny změny působnosti nové směrnice o OEEZ v důsledku změny kategorií elektrických a elektronických zařízení (EEZ) a bylo posouzeno, zda bude nutné v důsledku těchto změn upravit oblast působnosti této nové směrnice o OEEZ; II.byla přezkoumána kritéria pro rozlišování mezi malými a velkými zařízeními; III.byly porovnány možné rozdíly mezi otevřenou oblastí působnosti nové směrnice o OEEZ a mezi oblastí působnosti směrnice o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních() a bylo posouzeno, zda bude nutné v důsledku těchto změn upravit oblast působnosti této nové směrnice o OEEZ; IV.byly posouzeny možné hospodářské, sociální a environmentální dopady případných změn působnosti nové směrnice o OEEZ; V.případně měly být – na základě tohoto posouzení – navrženy případné změny, kterými by se upravila oblast působnosti směrnice o OEEZ. Přezkum zahrnoval konzultace se zúčastněnými stranami a odborníky v rámci cílených rozhovorů() a analýzu dokumentů týkajících se změny v rozsahu působnosti, zejména byly určeny skupiny výrobků, které spadají do otevřené oblasti působnosti nové směrnice o OEEZ. V následujícím textu jsou uvedeny hlavní závěry tohoto přezkumu. 1.2.Rozsah přezkumu Studie se zaměřila na tři aspekty oblasti působnosti nové směrnice o OEEZ.

Změny provedené u oblasti působnosti směrnice (současných deset kategorií v příloze I nové směrnice o OEEZ, které budou v platnosti během přechodného období, bylo změněno na šest nových kategorií v příloze III. Tyto zahrnují dvě „otevřené“ kategorie pro velká a malá zařízení). Rozlišování mezi malými a velkými zařízeními. Rozdíly mezi otevřenou oblastí působnosti nové směrnice o OEEZ a oblastí působnosti směrnice o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních. 1.2.1.Změny oblasti působnosti nové směrnice o OEEZ, ke kterým došlo v důsledku změny kategorií elektrických a elektronických zařízení Čl. 2 odst. 1 ve spojení s přílohami I, II, III a IV stanoví oblast působnosti nové směrnice o OEEZ. Podle nové směrnice je oblast působnosti během přechodného období od 13. srpna 2012 do 14. srpna 2018 téměř shodná s oblastí působnosti směrnice 2002/96/ES (původní směrnice o OEEZ)(). Jedinou změnou je zahrnutí fotovoltaických panelů do kategorie 4. Jelikož toto zahrnutí již bylo posouzeno v posouzení dopadů, které bylo provedeno před přepracováním původní směrnice(), toto posouzení ho již dále neanalyzovalo. Ode dne 15. srpna 2018 se použije „otevřená oblast působnosti“. Elektrická a elektronická zařízení budou rozdělena do šesti nových kategorií, které jsou uvedeny v příloze III a IV této nové směrnice( ). To zahrnuje dvě „otevřené“ kategorie pro velká a malá zařízení, které dříve neexistovaly. Studie především zkoumala, zda veškeré zařízení, na které se nová směrnice o OEEZ v současné době vztahuje, zůstane i nadále v její oblasti působnosti. Studie dospěla k závěru, že nová směrnice se vztahuje na všechny kategorie zařízení, které spadají do oblasti působnosti původní směrnice. Rovněž konstatovala, že od „otevření“ rozsahu působnosti se očekává, že odstraní problémy vyplývající z různých klasifikací výrobků ve členských státech. To by mělo navíc zvýšit právní jistotu a zajistit větší harmonizaci při provádění nové směrnice. Studie uvádí, že k elektrickým a elektronickým zařízením, na která se bude nová směrnice vztahovat od roku 2018, budou patřit osvětlovací zařízení pro domácnosti a elektrická dvoustopá vozidla, kterým nebylo uděleno schválení typu. Ze studie vyplynulo, že zahrnutí těchto výrobků do kategorií bude mít dodatečné výhody pro životní prostředí, jakož i administrativní a ekonomické výhody, přičemž náklady na provádění by měly být nízké. Podle studie nová směrnice nezavádí nové výjimky. Výslovně potvrzuje výjimky z oblasti působnosti, které většina členských států již uplatňuje v praxi. To zajišťuje harmonizaci jejich provádění. To je v souladu se stanoviskem Komise(), podle kterého by zařízení, které spadá do oblasti působnosti původní směrnice, nemělo být vyňato z oblasti její působnosti v budoucnu. Závěrem studie potvrdila, že v důsledku změny kategorie elektrických a elektronických zařízení se oblast působnosti nové směrnice o OEEZ významně nezměnila. Očekává se, že přechod z deseti na šest „otevřených“ kategorií by měl zvýšit právní jistotu a zajistit větší harmonizaci při provádění nové směrnice. 1.2.2.Posouzení kritérií pro rozlišování mezi malými a velkými zařízeními Studie rovněž posoudila, zda je rozlišení mezi malými a velkými zařízeními (tj. zařízeními s kterýmkoli vnějším rozměrem menším nebo větším než 50 cm) ve směrnici o OEEZ vhodné. Studie sice uznává, že žádné kritérium klasifikace není dokonalé, přesto dospěla k závěru, že prahová hodnota vnějšího rozměru ve výši 50 cm pro rozlišování mezi malými a velkými zařízeními je možná a je v souladu s praktickými omezeními, kterým čelí subjekty při zpracování zařízení na jejich konci životnosti. Zdá se také, že kritérium velikosti je klíčovým faktorem pro sběr elektrických a elektronických zařízení, související nakládání s odpady a zpracování těchto zařízení na konci jejich životnosti. Systémy sběru odpadů a zpracování zařízení na konci jejich životnosti a související infrastruktury se liší v závislosti na velikosti zařízení, která je ještě důležitějším faktorem než hmotnost. 1.2.3.Posouzení rozdílů mezi oblastí působnosti nové směrnice o OEEZ a oblastí působnosti směrnice o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních Hlavní rozdíl mezi oběma směrnicemi spočívá v definici elektrických a elektronických zařízení: a) zařízení, jehož správná funkce závisí na elektrickém proudu nebo na elektromagnetickém poli, pokud jde o „jakékoli zamýšlené funkce“ (směrnice o omezení používání některých nebezpečných látek), nebo b) zařízení, jehož správná funkce závisí na elektrickém proudu nebo na elektromagnetickém poli, pouze pokud jde o „primární (základní) funkci“ (OEEZ). To znamená, že některé typy zařízení, které v současné době spadají do oblasti působnosti směrnice o omezení používání některých nebezpečných látek, nespadají do oblasti působnosti směrnice o OEEZ (např. benzínové sekačky na trávu, plynové sporáky pouze s elektronickým zapalováním). Možnost sladit oblast působnosti směrnice o OEEZ s oblastí působnosti směrnice o omezení používání některých nebezpečných látek byla zvažována na příkladu zahradnických přístrojů se spalovacím motorem. Dospělo se k závěru, že zahrnutí tohoto zařízení do oblasti působnosti směrnice o OEEZ by mělo jen omezený přínos pro životní prostředí. Je to z toho důvodu, že v praxi se na konci životnosti recykluje již minimálně 80 % těchto zařízení. Z ekonomického hlediska by zahrnutí tohoto zařízení znamenalo další náklady pro výrobce (např. administrativní náklady na registraci výrobců v národním registru každého členského státu, v němž uvádějí elektrická a elektronická zařízení na trh). Stručně řečeno, nevýhody zahrnutí zařízení, které využívá elektřinu pouze pro druhotnou funkci, do oblasti působnosti směrnice o OEEZ převažují nad možnými výhodami. Odlišné cíle a rozdílné povahy směrnice o OEEZ a směrnice o omezení používání některých nebezpečných látek odůvodňují rozdíl mezi jejich oblastmi působnosti. Další sladění s oblastí působnosti směrnice o omezení používání některých nebezpečných látek proto není opodstatněné. 1.3.Závěr ohledně legislativního návrhu

Z klíčových zjištění studie provedené za účelem případného přezkumu oblasti působnosti nové směrnice o OEEZ vyplývá, že žádné další změny nejsou opodstatněné. Změny by rovněž měly v době, kdy se členské státy stále ještě nacházejí v přechodném období pro přizpůsobení se novým definicím a oblasti působnosti směrnice o OEEZ, negativní dopad. 2.Opětovné přezkoumání lhůt pro dosažení cílů sběru podle čl. 7 odst. 1 nové směrnice o OEEZ a přezkoumání možnosti stanovení individuálních cílů sběru pro jednu nebo více kategorií elektrických a elektronických zařízení uvedených v příloze III nové směrnice o OEEZ 2.1.Úvod Pro přípravu této zprávy, kterou požaduje čl. 7 odst. 6 nové směrnice o OEEZ, pověřila Komise nezávislé poradce, aby přezkoumali relevantní statistické údaje, literaturu a technické informace. Komise vedla konzultace, mj. formou pracovního setkání, se všemi hlavními zúčastněnými stranami (členské státy, průmyslové svazy, systémy rozšířené odpovědnosti výrobců, nevládní organizace a nezávislí odborníci)(). Byly provedeny tyto úkoly: a.byly popsány obtíže, se kterými by se členské státy mohly potýkat při dosahování cílů sběru stanovených v čl. 7 odst. 1 nové směrnice o OEEZ; b.byl analyzován pravděpodobný dopad možných změn na lhůty pro dosažení cílů sběru stanovených v čl. 7 odst. 1; c.podle návrhu v čl. 7 odst. 7 byl analyzován pravděpodobný dopad revize cíle sběru, který se zakládá na množství produkce OEEZ; d.byla analyzována možnost stanovení individuálních cílů sběru pro jednu nebo více kategorií elektrických a elektronických zařízení uvedených v příloze III nové směrnice o OEEZ a případná možnost předložení příslušných návrhů. V následujícím textu jsou uvedeny hlavní závěry tohoto posouzení. 2.2.Opětovné přezkoumání lhůt pro dosažení cílů sběru Z konzultace s hlavními zúčastněnými stranami a z posouzení úrovní sběru, které členské státy nahlásily za posledních několik let(), vyplynulo, že pro některé členské státy může být obtížné dosáhnout cílů sběru do roku 2019. Bude tomu tak v případě, pokud se nezmění stávající tempo sběru a postupy při sběru. Pro zjištění, u kterých členských států existuje riziko nesplnění cílů sběru OEEZ, bylo zohledněno, do jaké míry byl tento cíl zatím dosažen, jakož i tempo pokroku při jeho dosahování. Podle členských států a hlavních zúčastněných stran je problémem, že velká míra sběru není zohledněna ve statistikách o sběru OEEZ. Tak je tomu zejména v případě, kdy sběr probíhá mimo rámec systémů rozšířené odpovědnosti výrobců, nebo pokud s OEEZ nenakládají subjekty oprávněné k recyklaci OEEZ. Situaci v této oblasti ještě zhoršuje nedostatečné prosazování práva ze strany členských států a jejich omezená monitorovací kapacita. Bylo zjištěno, že dalšími překážkami pro dosažení dotyčných cílů jsou velké diverzifikované skupiny osob zapojených do různých činností nakládání s OEEZ, omezená informovanost veřejnosti a nedostatečná infrastruktura pro sběr. Pro řešení obtíží, které mají některé členské státy s dosažením úrovně sběru stanovené pro rok 2019, byly zváženy dvě úpravy: I.odklad lhůty pro rok 2019, který by členským státům poskytl více času pro dosažení cílů sběru, aniž by byly dotčeny stávající odchylky(); II.snížení cíle sběru ve výši 85 % vyprodukovaných OEEZ, aniž by došlo ke změně lhůty. Odklad lhůty by členským státům poskytl více času na zavedení infrastruktury nutné pro sběr a zpracování OEEZ. Mohou tak učinit zvýšením počtu sběrných míst, optimalizací logistiky mezi sběrnými a nakládajícími místy, rozvojem kapacity pro zpracování cenných materiálů, a maximalizovat tak přínosy a posílit monitorování toku sbíraných zařízení. Z posouzení dopadů provedeného v roce 2008() za účelem přezkumu původní směrnice o OEEZ nicméně vyplynulo, že cíle sběru ve výši 65 % elektrických a elektronických zařízení uvedených na trh bylo možné dosáhnout před rokem 2016. Proto by nebylo vhodné prodloužit současnou lhůtu. Pokud jde o případnou revizi cíle sběru ve výši 85 % vyprodukovaných OEEZ, byly zohledněny úrovně sběru nahlášené členskými státy za posledních několik let a tempo při dosahování těchto cílů. Komise dospěla k závěru, že členské státy musí řešit problém týkající se nehlášeného, neoficiálně sbíraného množství OEEZ, neboť to hraje významnou roli pro dosažení tohoto cíle. Proto by nebylo vhodné uvažovat o revizi cíle sběru, dokud nebudou k dispozici přesné údaje o neohlášených množstvích OEEZ(). Odložení lhůty nebo snížení cíle sběru by rovněž ohrozilo dosažení cílů nové směrnice o OEEZ a vedlo by k významným ztrátám zdrojů a příjmů z recyklování cenných materiálů. Snížení cíle sběru by však snížilo náklady na zpracování OEEZ, jelikož by se snížilo množství OEEZ, které se musí zpracovat a mohla by se začlenit zařízení, která se dají jednodušeji zpracovat a která se snadněji recyklují. Nicméně se neočekává, že se celkové náklady na nakládání s těmito zařízeními výrazně změní, protože je stále zapotřebí investic, aby se udržel krok s technickým vývojem a úsporami z rozsahu, které by mohly tyto náklady kompenzovat. Analýza proto došla k závěru, že snížení výše cíle sběru nebo prodloužení lhůty by vedlo ke značným ztrátám hospodářských přínosů a přínosů pro životní prostředí. Cíl sběru pro rok 2019 je sice ambiciózní, ale proveditelný, pokud členské státy učiní více pro to, aby postupně odstranily zjištěné problémy. Zejména se jedná o neohlášené množství OEEZ sebraných všemi způsoby a nedostatek účinných kapacit pro prosazování práva a monitorování. Pokrok dosažený některými členskými státy, které již dosáhly vysokých úrovní sběru, je toho důkazem. Zásadní význam pro dosažení tohoto cíle mají vnitrostátní opatření pro realizaci činností souvisejících s nakládáním s OEEZ během celého procesu, například povinné předkládání zpráv požadované podle článku 16 směrnice o OEEZ, a pravidelné kontroly ze strany vnitrostátních orgánů. Komise poskytne členským státům při řešení problémů, které jsou příčinou obtíží při dosahování cílů, podporu a poradenství. Tato podpora bude součástí cílené iniciativy, která má podnítit členské státy, aby dodržovaly ustanovení směrnice o OEEZ. Tato iniciativa byla zahájena souběžně s touto zprávou a zaměřuje se na klíčové požadavky této nové směrnice.