Období způsobilosti trvalo od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2010.

investice do přístrojů pro kontrolu hranic,

investice do infrastruktury na hraničních přechodech,

V souladu s článkem 32 aktu o přistoupení vyplácela Komise Bulharsku a Rumunsku v rámci nástroje pro hotovostní toky a schengenské acquis v průběhu období 2007–2009 roční paušální příspěvky po dvanáctinách (celkové částky viz tabulka níže).

V rámci cíle 1 Rumunsko zakoupilo 33 lodí, 1 278 vozidel a vybavení pro ostrahu hranic a hraniční kontroly. Do cíle 1 rovněž spadala renovace 31 stanic pohraniční policie a hraničních přechodů.

Předmětem posouzení bylo především to, nakolik schengenský nástroj II zlepšením ostrahy budoucí vnější hranice a hraniční kontroly na ní, zvýšením kapacity pro poskytování údajů týkajících se Schengenu a pro přístup k nim stejně jako vylepšením systémů pro správu víz zvýšil připravenost Bulharska a Rumunska na přistoupení k schengenskému prostoru.

Investice do námořní a pozemní mobility rumunské pohraniční policie řešily nepříznivý stav, kdy stávající lodě a vozidla nepostačovaly pro účely ostrahy hranic.

Investice související s ostrahou námořní hranice Bulharska reagovaly na jasné potřeby, jelikož lodě pohraniční stráže, jež od 90. let 20. století pomalu chátraly a zastarávaly, neposkytovaly pobřeží Černého moře dostatečnou ochranu a nebyly schopny námořní hranice zabezpečit za nepříznivého počasí.

Data shromážděná pomocí výše uvedených nástrojů byla analyzována ve dvanácti případových studiích (pěti z Bulharska a sedmi z Rumunska), do nichž spadalo v Bulharsku 79 % výdajů pokrytých schengenským nástrojem II a v Rumunsku 76 % těchto výdajů.

Vysoká účinnost nově vytvořeného integrovaného systému kontroly a ostrahy hranice v oblasti Černého moře v Bulharsku spočívala v tom, že byl změněn způsob kontroly námořní hranice a byla zajištěna nepřetržitá ostraha námořních hranic. Díky této investici se zvýšila kapacita policie pro ostrahu hranic a potírání přeshraniční trestné činnosti.

Nákupem vrtulníků se zvýšila kapacita bulharské policie pro ostrahu hranic. Používat vrtulníky při ostraze hranic je účinné obzvláště v odlehlých horských oblastech, jako jsou například oblasti u turecké hranice, kde jsou části zelené hranice nepřístupné pro hlídková vozidla. Nakolik jsou přístroje pro vzdušnou ostrahu účelné, je však sporné. Zákonná omezení nočních letů a nedostatek protinámrazových zařízení, jež by umožňovala létat za každého počasí, společně s nedostatkem zaměstnanců během prvních dvou let po zakoupení vrtulníků účelnost investice závažně snižovaly. Účelnost investic do letecké ostrahy rovněž snižoval nedostatek paliva a zpožděné dodávky náhradních dílů.

Investicemi do námořní, říční a pozemní mobility rumunské pohraniční policie se zvýšila kapacita policie ve vykonávání činností v oblasti ostrahy na námořních a pozemních hranicích. Zakoupené vybavení zvětšilo možnost zasahovat v oblastech, kde bylo předtím obtížné ostrahu provádět a kde často nebyla prováděna. Od roku 2010 je díky větší provozní nezávislosti nových lodí ostraha moří rozšířena i na výlučnou hospodářskou zónu Rumunska za přilehlou zónou o šířce 24 námořních mil.

V Rumunsku byly hraniční kontroly posíleny prostřednictvím investice do modernizace hraničních přechodů. Díky renovaci stávající infrastruktury a lepším pracovním podmínkám na hraničních přechodech sem bylo možné umístit větší počet úředníků, což následně umožňuje provádět na hranicích během určité doby více kontrol.

3.4.Účinnost

V rámci hodnocení schengenského nástroje II podle kritéria účinnosti bylo posuzováno, nakolik přiměřené byly náklady na dosažení požadovaných účinků nástroje.

Závěrem hodnocení je, že účinnost schengenského nástroje II lze označit za přiměřenou, ačkoli postupy při zadávání zakázek nebyly vždy optimální.

Hodnocení účinnosti bylo založeno na srovnání nákladů vynaložených v rámci schengenského nástroje II a nákladů, které byly vynaloženy v rámci srovnatelných nástrojů, a na analýze postupů při zadávání zakázek, jež byly za předpokladu, že při soutěžním zadávání zakázek je zajištěn prodej zboží či služeb za tržní ceny, považovány za vhodný nástroj pro dosažení účinnosti.

Částky, jež byly v rámci investic do vzdušné ostrahy v Bulharsku podporovaných ze schengenského nástroje II vynaloženy na koupi vrtulníků, byly na jednotku stejně vysoké jako ceny zaplacené v rámci schengenského nástroje I.

V Bulharsku při zadávání zakázky na ostrahu námořní hranice omezil konkurenci počet společností, jež se zúčastnily nabídkového řízení poté, co bylo pět ze šesti uchazečů vyřazeno z technických důvodů. Posuzování nabídek na lodě probíhalo podobně. V jednom případě (loď o tonáži 200 GT a lodě o tonáži 60 GT) bylo nabídkové řízení zrušeno po vyřazení jediných dvou uchazečů z technických důvodů a s jedním z těchto uchazečů proběhlo jednací řízení. Ve druhém případě (lodě o tonáži 20 GT a 15 GT) byly z technických důvodů vyřazeny dvě ze tří předložených nabídek.

K témuž došlo i v případě vzdušné ostrahy, když bylo nabídkové řízení dvakrát zrušeno a zakázka byla zadána až ve třetím řízení. Všech tří řízení se mohli zúčastnit pouze uchazeči z Evropské unie a všichni uchazeči až na jednoho (tentýž ve všech třech řízeních) byli z technických důvodů odmítnuti ještě předtím, než mohli učinit cenovou nabídku. Závěrem lze říci, že v nabídkových řízeních zřejmě došlo k omezení konkurence, což zpochybňuje účinnost opatření.

V Rumunsku se problémy s účinností postupů při zadávání zakázek vyskytly rovněž, ačkoli se zdá, že byly vyřešeny pohotověji a zapříčinily méně zdržení než v Bulharsku. Vyvstal také problém ohledně toho, že předpokládaná hodnota zakázek byla často mnohem vyšší než předložené nabídky.

Konkurence při zadávání zakázek týkajících se pozemní a námořní mobility se u těchto dvou složek různila. Nabídkových řízení v oblasti námořní mobility se vždy účastnilo méně uchazečů a mnozí byli vyřazeni ve fázi předběžného výběru. V případě pozemní mobility byl vyřazen pouze jeden uchazeč (z celkových patnácti uchazečů o pět zadávaných zakázek), a to z důvodu překročení maximálního rozpočtu. Účinnost zadávacího řízení se zvýšila díky elektronickému zadávání zakázek. Kritériem výběru ve všech nabídkových řízeních byla nejnižší cena, přičemž ceny, jež nabízeli úspěšní uchazeči, byly podstatně nižší než přidělený rozpočet (u pozemní mobility až o 50 %).

V rámci zadávání zakázek v oblasti modernizace a přestavování hraničních přechodů byla u pouhých jedenácti nabídkových řízení z jednatřiceti shledána dostatečná konkurence na to, aby byl zajištěn nejlepší poměr mezi vynaloženými prostředky a hodnotou služeb či výrobků.

3.5.Doplňkovost a soudržnost

V rámci hodnocení schengenského nástroje II podle kritéria doplňkovosti a soudržnosti bylo posuzováno, nakolik ke splnění cílů schengenského nástroje II přispěly jiné intervence a nakolik schengenský nástroj II nezasahoval do jiných intervencí s podobnými cíli.

Závěrem hodnocení je, že v Bulharsku i v Rumunsku byl schengenský nástroj II soudržný s opatřeními v oblasti kontroly hranic, která byla financována z jiných zdrojů, a doplňoval je.

V Bulharsku i v Rumunsku byly na splnění cílů, které byly podobné cílům schengenského nástroje II, přidělovány prostředky z různých fondů. Míra doplňkovosti a součinnosti mezi vnitrostátními strategiemi pro přistoupení k schengenskému prostoru a schengenským nástrojem II byla vysoká.

V souvislosti s ostrahou námořní hranice v Bulharsku doplňovalo financování ze schengenského nástroje II další investice do kapacity ostrahy námořních hranic. Tři hlídkové lodě byly zrenovovány a šest lodí bylo zakoupeno s podporou z nástroje předvstupní pomoci Phare.