ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ O ÚVĚRECH POSKYTNUTÝCH A PŘIJATÝCH EVROPSKOU UNIÍ V ROCE 2013 /* COM/2014/0529 final */





Obsah 1............ Úvod. 3 2............ Úvěry poskytované Evropskou unií 3 2.1......... Systém podpory platební bilance. 3 2.2......... Evropský mechanismus finanční stabilizace. 5 2.3......... Systém makrofinanční pomoci 6 2.4......... Úvěrový nástroj Euratomu. 8 3............ Úvěry přijaté Evropskou unií 8 3.1......... Podpora platební bilance. 9 3.2......... Evropský mechanismus finanční stabilizace. 9 3.3......... Makrofinanční pomoc. 9 3.4......... Euratom.. 9 4............ Evropská investiční banka. 10 4.1......... Úvěrová činnost Evropské investiční banky. 10 4.2......... Úvěry přijaté Evropskou investiční bankou. 10 5............ Zajištění finanční stability v eurozóně. 11 5.1......... Úvěrový nástroj pro Řecko. 11 5.2......... Evropský nástroj finanční stability. 11 5.3......... Evropský mechanismus stability (ESM) 12 1. Úvod Komise je povinna každoročně informovat Evropský parlament a Radu o využívání úvěrových nástrojů Evropské unie. Tato zpráva popisuje úvěrové operace provedené v rámci všech nástrojů i související přijaté úvěry. Tabulka č. 1: Vývoj operací Evropské unie (výše nesplacené jistiny, v milionech EUR) || ESUO v likvidaci (1) (2) || Euratom (1) || Podpora platební bilance || Makrofinanční pomoc || Evropský mechanismus finanční stabilizace || Celkem 2009 || 214 || 481 || 9 200 || 584 || || 10 479 2010 || 219 || 466 || 12 050 || 500 || || 13 235 2011 2012 2013 || 225 183 179 || 447 423 386 || 11 400 11 400 11 400 || 590 545 565 || 28 000 43 800 43 800 || 40 662 56 351 56 330 (1) Použity jsou přepočítací kurzy platné k 31. prosinci každého roku. (2) Evropské společenství uhlí a oceli je od roku 2002 v likvidaci. Poslední dluhopis vydaný tímto společenstvím má splatnost v roce 2019. || 2. Úvěry poskytované Evropskou unií Na základě právních aktů Rady nebo Rady a Evropského parlamentu poskytuje Komise v závislosti na sledovaném cíli[1] finanční podporu třetím zemím a členským státům. Tato podpora má podobu dvoustranných úvěrů, které jsou financovány na kapitálových trzích a na něž záruky poskytuje rozpočet EU. Soulad finanční podpory třetím zemím s celkovými cíli vnější činnosti EU zajišťují Komise a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, jimž je nápomocna Evropská služba pro vnější činnost. 2.1 Systém podpory platební bilance Podpora platební bilance podle článku 143 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států[2] (nařízení o platební bilanci), má podobu střednědobých úvěrů poskytovaných Unií. Tato podpora je zpravidla kombinována s financováním, jež poskytují Mezinárodní měnový fond (MMF) a další vícestranné úvěrové instituce, např. Evropská investiční banka (EIB), Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) či Světová banka. Podporu platební bilance poskytuje v individuálních případech Rada na základě rozhodnutí kvalifikovanou většinou. Potenciálními příjemci podpory jsou členské státy mimo eurozónu, které se potýkají s vážnými problémy v oblasti platební bilance. Cílem podpory je zmírnit tlak na příjemce, jež vyplývá ze zahraničního financování, a obnovit životaschopnost platební bilance dané země. Podpora je uvolněna při splnění určitých podmínek hospodářské politiky. O těchto podmínkách rozhoduje Rada poté, co konzultuje předlohu ozdravného programu s Hospodářským a finančním výborem, a v podrobnostech pak tyto podmínky sjednává Komise a přijímající členský stát v memorandu o porozumění před vlastním uzavřením úvěrové smlouvy. Trvalé dodržování opatření ozdravného programu je pravidelně kontrolováno a je podmínkou pro uvolnění dalších tranší úvěru. Požadované finanční prostředky obstarává Komise jménem Evropské unie na kapitálových trzích. Komise podává Hospodářskému a finančnímu výboru a Radě pravidelně zprávy o provádění nařízení o platební bilanci. Systém podpory platební bilance byl znovu aktivován v roce 2008 v reakci na mezinárodní hospodářskou a finanční krizi. Jeho strop byl z původních 12 miliard EUR navyšován, až v květnu 2009 dosáhl 50 miliard EUR[3], tak aby EU byla s to rychle reagovat na případné další žádosti o podporu platební bilance. Do 31. prosince 2013 byla Maďarsku[4], Lotyšsku[5] a Rumunsku[6] přislíbena pomoc v celkové výši 18,0 miliardy EUR, z nichž bylo vyplaceno 13,4 miliardy EUR. Dne 31. března 2013 vypršela Rumunsku možnost čerpat preventivní finanční pomoc do výše 1,4 miliardy EUR[7]; tato země pomoc nečerpala. V roce 2013 přijala Rada druhý program preventivní finanční pomoci Rumunsku[8] do výše 2 miliard EUR. O čerpání může Rumunsko žádat do 30. září 2015. V roce 2013 nedošlo v rámci systému podpory platební bilance k žádnému čerpání. Tabulka č. 2: Podpora platební bilance do 31. prosince 2013 (v miliardách EUR) Země || Částka podle rozhodnutí || Čerpaná částka || Splacená částka || Nesplacená částka || Průměrná splatnost úvěru (v letech) Maďarsko || 6,5 || 5,5 || 2,0 || 3,5 || 5,0 Lotyšsko || 3,1 || 2,9 || 0 || 2,9 || 6,6 Rumunsko || 5,0 || 5,0 || 0 || 5,0 || 7,0 Rumunsko (preventivní finanční pomoc) Rumunsko (preventivní finanční pomoc) || 1,4 2,0 || 0 0 || 0 0 || 0,0 0,0 || 0 0 Celkem || 18,0 || 13,4 || 2,0 || 11,4 || Operace realizované po 31. prosinci 2013 V dubnu 2014 splatilo Lotyško 1 miliardu EUR. Podrobnosti k operacím v rámci podpory platební bilance lze nalézt na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/balance_of_payments/index_en.htm. 2.2 Evropský mechanismus finanční stabilizace Nařízením Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010, které vychází z čl. 122 odst. 2[9] SFEU, byl zřízen evropský mechanismus finanční stabilizace (EFSM). EFSM je plně zajištěn rozpočtem EU a jeho celková úvěrová kapacita činí až 60 miliard EUR. Potenciálními příjemci pomoci z EFSM jsou členské státy, které se potýkají s potížemi způsobenými vážným zhoršením mezinárodního hospodářského a finančního prostředí. Využití EFSM je podmíněno plněním podmínek hospodářského a finančního ozdravného programu, který je sjednán v memorandu o porozumění mezi Komisí a přijímajícím členským státem. Využití mechanismu pak podléhá podobnému rozhodovacímu procesu jako podpora platební bilance. Komise za konzultací s Evropskou centrální bankou (ECB) posuzuje finanční potřeby a vykonává nad prováděním programu pravidelný dohled. Děje se tak alespoň každých šest měsíců, pokud se jedná o obecné podmínky, jež hospodářská politika vytváří pro plnění ozdravného programu, a každé tři měsíce za účelem ověření, zda členský stát plní podmínky hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána. Veškeré změny, které mohou být v rámci ozdravného programu nezbytné, jsou projednávány s přijímajícím členským státem. Rada na návrh Komise rozhoduje kvalifikovanou většinou o všech změnách původně stanovených obecných podmínek hospodářské politiky a schvaluje revidovaný ozdravný program, jejž přijímající členský stát připraví. EFSM byl aktivován v roce 2011, kdy byl Irsku přislíben úvěr do výše 22,5 miliardy EUR[10] a Portugalsku úvěr do výše 26 miliard EUR[11]. Celkový příslib, včetně příslibu prostředků Evropského nástroje finanční stability (EFSF), MMF a jiných členských států, dosahuje v případě Irska 85 miliard EUR a v případě Portugalska 78 miliard EUR. Tabulka č. 3: Členění přislíbených částek (v miliardách EUR) Země || EFSM || EFSF || MMF || Ostatní || Celkem Irsko || 22,5 || 17,7 || 22,5 || 22,3* || 85,0 Portugalsko || 26,0 || 26,0 || 26,0 || || 78,0 Celkem || 48,5 || 43,7 || 48,5 || 22,3 || 163,0 * 4,8 miliardy EUR od jiných členských států (Spojeného království, Švédska a Dánska) a 17,5 miliardy EUR od irského státu. Za dobu, kdy je EFSM uplatňován, bylo rozhodnuto o tom, že bude sníženo rozpětí úrokových sazeb a že bude prodloužena splatnost. Toto rozhodnutí je uplatňováno na všechny poskytnuté úvěry. V roce 2013 nebyla z EFSM čerpána žádná pomoc. Ke konci roku 2013 činil celkový objem nesplacené pomoci z EFSM 43 800 milionů EUR (Irsko: 21 700 milionů EUR, Portugalsko: 22 100 milionů EUR). Operace realizované po 31. prosinci 2013 V březnu 2014 bylo Portugalsku vyplaceno 1 800 milionů EUR a Irsku 800 milionů EUR (poslední tranše). Irsko dokončilo program finanční pomoci EU/MMF v prosinci 2013, zatímco Portugalsko z programu v květnu 2014 vystoupilo. Podrobnosti k operacím EFSM jsou k dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/efsm/index_en.htm. 2.3 Systém makrofinanční pomoci Makrofinanční pomoc je poskytována za účelem podpory kandidátských zemí, potenciálních kandidátských zemí a zemí v rámci politiky sousedství. Jejím cílem je vyřešit krátkodobé problémy těchto zemí v oblasti platební bilance, stabilizovat jejich veřejné finance a podpořit provádění strukturálních reforem. Makrofinanční pomoc je poskytována v mimořádných případech a pouze dočasně a je vázána na přísné podmínky hospodářské politiky. Operace v rámci makrofinanční pomoci jsou zpravidla doplňkem k ozdravným programům MMF. Makrofinanční pomoc může mít podobu úvěrů a/nebo nevratných grantů. Pokud by země, která je příjemcem pomoci, nebyla schopna dostát svému závazku splácet, je Komise oprávněna využít Záručního fondu pro vnější vztahy[12], aby související přijatý úvěr Komise byl splacen ze zdrojů tohoto fondu[13]. V roce 2013 byla završena makrofinanční pomoc Bosně a Hercegovině[14], jež byla schválena v roce 2009 (celkem 100 milionů EUR ve formě úvěrů). První tranše ve výši 50 milionů EUR byla vyplacena v únoru 2013 a druhá, rovněž v objemu 50 milionů EUR, pak v září 2013. Dne 12. srpna 2013 rozhodly Evropský parlament a Rada o uvolnění makrofinanční pomoci do výše 46 milionů EUR ve prospěch Gruzie (nejvýše 23 milionů EUR má být poskytnuto formou grantů a nejvýše 23 milionů EUR formou úvěrů)[15]. Maximální doba splatnosti činí 15 let. V rámci pomoci dosud nebyly vyplaceny žádné částky. Dne 22. října 2013 rozhodly Evropský parlament a Rada o uvolnění makrofinanční pomoci do výše 30 milionů EUR ve prospěch Kyrgyzské republiky (nejvýše 15 milionů EUR má být uvolněno formou grantů a nejvýše 15 milionů EUR formou úvěrů). Maximální doba splatnosti činí 15 let[16]. V rámci pomoci dosud nebyly vyplaceny žádné částky. Dne 11. prosince 2013 rozhodly Evropský parlament a Rada o uvolnění makrofinanční pomoci Jordánsku formou úvěrů v objemu až 180 milionů EUR[17]. Pomoc má být poskytnuta nejvýše na dobu 15 let a má přispět k pokrytí potřeb Jordánska v oblasti platební bilance, jež stanoví program MMF. V rámci pomoci dosud nebyly vyplaceny žádné částky. Operace realizované po 31. prosinci 2013 Dne 14. dubna 2014 rozhodla Rada o uvolnění makrofinanční pomoci Ukrajině[18] formou úvěrů v objemu až 1 miliardy EUR. Pomoc, jež bude poskytnuta nejvýše na dobu 15 let, má přispět k pokrytí naléhavých potřeb Ukrajiny v oblasti platební bilance, jež budou určeny ve vládním hospodářském programu podporovaném MMF. První tranše ve výši 500 milionů EUR byla vyplacena v červnu 2014. Další makrofinanční pomoc Ukrajině byla schválena již v roce 2010[19]. Spolu s prostředky, jež byly uvolněny v předchozí operaci schválené v roce 2002[20], dosahuje tato pomoc objemu 610 milionů EUR (přislíbených ve formě úvěrů). V souvislosti s její realizací bylo v únoru 2013 na summitu Ukrajina-EU podepsáno memorandum o porozumění. První tranše v objemu 100 milionů EUR byla vyplacena v polovině května 2014. Podrobnosti k operacím v rámci makrofinanční pomoci uvádí výroční zpráva o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím, kterou Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě[21], a nalézt je lze i na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/macro-financial_assistance/index_en.htm. 2.4 Úvěrový nástroj Euratomu Úvěrový nástroj Euratomu lze použít k financování projektů v členských státech (rozhodnutí Rady 77/270/Euratom) nebo v určitých třetích zemích (Ukrajině, Rusku a Arménii) (rozhodnutí Rady 94/179/Euratom). V roce 1990 Rada stanovila limit přijímaných úvěrů na 4 miliardy EUR. Z této částky jsou již zhruba 3,7 miliardy EUR předmětem rozhodnutí a vyplaceno bylo již 3,4 miliardy EUR. Rada vyzvala Komisi, aby navrhla nový strop, jakmile schválený objem úvěrů dosáhne 3,8 miliardy EUR. V roce 2013 Komise přijala rozhodnutí C(2013) 3496 o poskytnutí úvěru z nástroje Euratomu v objemu až 300 milionů EUR, který měl podpořit program Ukrajiny na zvýšení bezpečnosti bloků jaderných elektráren. Smlouva o úvěru byla podepsána v srpnu 2013. Tato smlouva nabude účinnosti až po uspokojivém splnění všech příslušných podmínek. Souběžnou smlouvu o úvěru v objemu 300 milionů EUR podepsala v březnu 2013 EBRD. 3. Úvěry přijaté Evropskou unií Za účelem financování úvěrů, o nichž rozhodne Rada, je Komise zmocněna půjčovat si jménem Evropské unie i Euratomu finanční prostředky na kapitálových trzích. Přijaté a poskytnuté úvěry jsou prováděny jako operace „back to back“, což zajišťuje, že rozpočet EU není vystaven úrokovému ani měnovému riziku[22]. Výše nesplacených přijatých úvěrů odpovídá výši nesplacených poskytnutých úvěrů. 3.1 Podpora platební bilance V roce 2013 nebyly v rámci systému podpory platební bilance přijaty žádné nové úvěry. Ke konci roku 2013 zbývalo z úvěrů přijatých pro účely podpory platební bilance nesplaceno celkem 11,4 miliardy EUR. 3.2 Evropský mechanismus finanční stabilizace V roce 2013 nebyly v rámci EFSM přijaty žádné nové úvěry. Ke konci roku 2013 zbývalo z úvěrů přijatých pro potřeby EFSM nesplaceno celkem 43,8 miliardy EUR. 3.3 Makrofinanční pomoc V roce 2013 byla završena makrofinanční pomoc Bosně a Hercegovině, jež byla schválena v roce 2009 (v celkové výši 100 milionů EUR formou úvěrů). První tranše v objemu 50 milionů EUR byla vyplacena v únoru 2013 a druhá, rovněž v objemu 50 milionů EUR, pak v září 2013. Ke konci roku 2013 zbývalo z úvěrů přijatých pro potřeby makrofinanční pomoci nesplaceno celkem 565 milionů EUR. Tabulka č. 4: Soukromé investice EU v roce 2013 (v milionech EUR) Země || Popis || Datum emise || Datum splatnosti || Objem Bosna a Hercegovina || EMTN EU 2.000/2023 || 4. 2. 2013 || 10. 2. 2023 || 50 Bosna a Hercegovina || SSD EU 1,991/2023 || 19. 9. 2013 || 26. 9. 2019 (10M) 28. 9. 2020 (10M) 27. 9. 2021 (10M) 26. 9. 2022 (10M) 26. 9. 2023 (10M) || 50 Celkem || || || || 100 3.4 Euratom V roce 2013 nebyl v rámci Euratomu přijat žádný nový úvěr. 4. Evropská investiční banka 4.1 Úvěrová činnost Evropské investiční banky EIB poskytuje financování buď přímo na jednotlivé investiční projekty, nebo prostřednictvím finančních zprostředkovatelů na menší projekty, jež realizují malé a střední podniky či místní správa a obce. EIB poskytuje dále úvěrové záruky, technickou pomoc a rizikový kapitál. V roce 2013 schválila EIB financování v celkovém objemu 71,7 miliardy EUR (oproti 52,2 miliardy EUR v roce 2012). Na financování v členských státech EU připadalo 64 miliardy EUR. Tato částka není kryta zárukou EU. Pro nečlenské země bylo schváleno financování ve výši 7,7 miliardy EUR, z nichž je 4,4 miliardy EUR kryto zárukou EU (tzv. „vnější mandát“). V roce 2013 proběhla první fáze navyšování základního kapitálu EIB. Ke konci roku 2012 vstoupilo v platnost rozhodnutí členských států navýšit splacený kapitál EIB o 10 miliard EUR. Očekává se tedy, že v průběhu let 2013–2015 EIB zvýší objem úvěrů o 60 miliard EUR. Záruka EU poskytnutá podle rozhodnutí č. 1080/2011/EU na období končící dnem 31. prosince 2013 byla automaticky prodloužena o 6 měsíců, neboť dosud nebylo přijato nové rozhodnutí o poskytnutí záruky EU za operace EIB realizované mimo EU. Nové rozhodnutí o poskytnutí záruky EU za operace EIB realizované mimo EU[23] přijaly Evropský parlament a Rada dne 16. dubna 2014. Tento mandát zní na celkem 27 miliard EUR (další 3 miliardy EUR lze případně aktivovat po přezkumu v polovině období). Finanční činnost EIB má dopad na rozpočet EU, pokud EU v souvislosti s ní poskytuje záruky. Je tomu tak v případě: ¾ finančních operací EIB, jež jsou prováděny v rámci vnějšího mandátu (do jeho působnosti spadají země usilující o přistoupení k EU, sousední a partnerské země, Asie, Latinská Amerika a Jižní Afrika a řazen je k němu i mandát pro změnu klimatu). Za toto financování je poskytována záruka krytá rozpočtem EU, která financování zajišťuje proti riziku státu a rizikům politické povahy. Samostatnou zprávu o vnější úvěrové činnosti EIB v roce 2013 vydá Komise v druhém pololetí 2014; ¾ finančních nástrojů pro sdílení rizik, které využívají rozpočtu EU k podpoře unijních politik (např. finanční nástroj pro sdílení rizik používaný při financování výzkumných a vývojových projektů a iniciativa projektových dluhopisů). 4.2 Úvěry přijaté Evropskou investiční bankou V nestabilním tržním prostředí zůstávalo realizační riziko během celého roku vysoké, zejména u velkých referenčních transakcí. Silná poptávka po dluhopisech EIB nejdříve způsobila podstatné snížení rozpětí u dluhopisů s kratší splatností, zejména v EUR. Ratingové agentury ponechaly EIB rating AAA, který podpořily plány na navýšení kapitálu. V roce 2013 přijala EIB úvěry[24] ve výši 72,4 miliardy EUR s průměrnou splatností 8,2 roku. 5. Zajištění finanční stability v eurozóně V reakci na globální hospodářskou a finanční krizi rozhodly členské státy eurozóny o souboru opatření k zachování finanční stability v eurozóně i celé Evropě. Za tato opatření, jež jsou popsána níže, není poskytována záruka krytá rozpočtem EU. Další podrobnosti ke všem třem stávajícím nástrojům jsou k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/index_en.htm. 5.1 Úvěrový nástroj pro Řecko Dne 2. května 2010 se ministři financí eurozóny jednomyslně dohodli na pomoci Řecku[25]. Vznikl tak tříletý společný program s MMF, jehož součástí je finanční balíček v objemu až 110 miliard EUR na pomoc Řecku. Tento program je vázán na přísné politické podmínky[26], které s řeckými orgány vyjednaly Komise a MMF ve spolupráci s ECB. Úvěry, jež v rámci tohoto prvního programu vyplatily členské státy eurozóny, činí 52,9 miliardy EUR a MMF poskytl 20,1 miliardy EUR. Finanční podmínky čerpání tohoto nástroje byly opětovně upraveny v prosinci 2012 (prodloužení konečné lhůty splatnosti a snížení rozpětí). Dne 14. března 2012 schválili ministři financí eurozóny a MMF druhý ozdravný ekonomický program, v jehož rámci bylo k nevyčerpané částce prvního programu přidáno dalších 130 miliard EUR. Tento druhý program tak předpokládá celkovou finanční pomoc ve výši 164,5 miliardy EUR, přičemž příspěvek MMF dosahuje 19,8 miliardy EUR. První program byl koncipován jako smlouva věřitelů, která upravuje poskytování sdružených dvoustranných úvěrů členskými státy eurozóny, které se připojily k podpoře Řecka; za koordinaci a řízení programu odpovídala Komise. Druhý program je financován z EFSF. 5.2 Evropský nástroj finanční stability Evropský nástroj finanční stability (EFSF) zřídily členské státy eurozóny jako společnost registrovanou v Lucembursku. Příslušné rozhodnutí, jež přijala dne 9. května 2010 na svém zasedání Rada ECOFIN, vstoupilo v platnost dne 7. června 2010. Vlastníky společnosti jsou členské státy eurozóny. EFSF byl koncipován jako dočasný záchranný mechanismus k úvěrování členských států eurozóny, které se dostaly do potíží. Za účelem úvěrování jsou emitovány dluhopisy, za něž záruky poskytují členské státy eurozóny. V říjnu 2010 bylo rozhodnuto o vytvoření stálého záchranného mechanismu, Evropského mechanismu stability (ESM), jenž vstoupil v platnost dne 27. září 2012. Počínaje 1. červencem 2013 se již EFSF neúčastní nových programů financování, ani není stranou nových smluv o úvěrových facilitách. Je však nadále zapojen do aktuálních programů na pomoc Řecku, Portugalsku a Irsku, kde vystupuje jako věřitel (společně s MMF a některými členskými státy). 5.3 Evropský mechanismus stability (ESM) Nový stálý krizový mechanismus, Evropský mechanismus stability (ESM), byl zřízen 8. října 2012. Jako stálý mechanismus, jehož prostřednictvím jsou řešeny nové žádosti členských států eurozóny o finanční pomoc, začal fungovat dne 1. července 2013. Efektivní úvěrová kapacita ESM dosahuje 500 miliard EUR. Jeho celkový upsaný kapitál činí 702 miliardy EUR. Z této částky připadá 80 miliard na kapitál splacený členskými státy eurozóny (tento krok má být dokončen do prvního pololetí 2014) a 622 miliard EUR pak na přislíbený kapitál splatný na požádání. ESM (společně s MMF) poskytl finanční pomoc na řešení nerovnováhy finančního sektoru na Kypru. Dále poskytl finanční pomoc španělské vládě na rekapitalizaci španělského bankovního sektoru. [1] Podrobné informace o přijatých a poskytnutých úvěrech Komise jsou dostupné na této internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/index_en.htm. [2] Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1. [3] Nařízení Rady (ES) č. 431/2009 ze dne 18. května 2009, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 332/2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (Úř. věst. L 128, 27.5.2009, s. 1). [4] Rozhodnutí Rady 2009/102/ES ze dne 4. listopadu 2008 o poskytnutí střednědobé finanční pomoci Společenství Maďarsku (Úř. věst. L 37, 6.2.2009, s. 5). [5] Rozhodnutí Rady 2009/290/ES ze dne 20. ledna 2009, kterým se Lotyšsku poskytuje střednědobá finanční pomoc (Úř. věst. L 79, 25.3.2009, s. 39). [6] Rozhodnutí Rady 2009/459/ES ze dne 6. května 2009, kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomoc (Úř. věst. L 150, 13.6.2009, s. 8). [7] Rozhodnutí Rady 2011/288/EU ze dne 12. května 2011, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc Evropské unie (Úř. věst. L 132, 19.5.2011, s. 15). [8] Rozhodnutí Rady 2013/531/EU ze dne 22. října 2013, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc Unie (Úř. věst. L 286, 29.10.2013, s. 1). [9] Ustanovení čl. 122 odst. 2 SFEU upravuje možnost poskytnout finanční pomoc členským státům v obtížích z důvodu mimořádných událostí, které nemohou ovlivnit. [10] Prováděcí rozhodnutí Rady 2011/77/EU ze dne 7. prosince 2010 o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku (Úř. věst. L 30, 4.2.2011, s. 34). [11] Prováděcí rozhodnutí Rady 2011/344/EU ze dne 30. května 2011 o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku (Úř. věst. L 159, 17.6.2011, s. 88). [12] Viz nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (kodifikované znění) (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 10). U úvěrů čerpaných v rámci makrofinanční pomoci dosud nebyl zaznamenán žádný případ selhání. [13] Ačkoli je splacení přijatého úvěru v konečném důsledku kryto rozpočtem EU, slouží záruční fond jako rezerva likvidity, která rozpočet EU chrání před rizikem požadavků na splacení v důsledku selhání dlužníků. Souhrnná zpráva o činnosti fondu viz COM(2014) 214 a související pracovní dokument útvarů Komise SEC(2014) 129. [14] Rozhodnutí Rady 2009/891/ES ze dne 30. listopadu 2009 o poskytnutí makrofinanční pomoci Bosně a Hercegovině (Úř. věst. L 320, 5.12.2009, s. 6). [15] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 778/2013/EU ze dne 12. srpna 2013 o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii (Úř. věst. L 218, 14.8.2013, s. 15). [16] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1025/2013/EU ze dne 22. října 2013 o poskytnutí makrofinanční pomoci Kyrgyzské republice (Úř. věst. 283, 25.10.2013, s. 1). [17] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1351/2013/EU ze dne 11. prosince 2013 o poskytnutí makrofinanční pomoci Jordánskému hášimovskému království (Úř. věst. 341, 11.12.2013, s. 4). [18] Rozhodnutí Rady 2014/215/EU ze dne 14. dubna 2014 o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině (Úř. věst. L 111, 15.4.2014, s. 85). [19] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 388/2010/EU ze dne 7. července 2010 o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině (Úř. věst. L 179, 14.7.2010, s. 1). [20] Rozhodnutí Rady 2002/639/ES ze dne 12. července 2002 o poskytnutí dodatečné makrofinanční pomoci Ukrajině (Úř. věst. L 209, 6.8.2002, s. 22). [21] COM(2013) 426 a SWD(2013) 211. [22] Nařízení o EFSM umožňuje uchýlit se k předfinancování, neboť zmocňuje Komisi „půjčit si finanční prostředky na kapitálových trzích nebo u finančních institucí, a to v nejvhodnější dobu mezi plánovanými výplatami s cílem optimalizovat náklady financování a zachovat na trzích svou pověst jako emitenta Unie.“ Nicméně veškeré výsledné náklady nese dlužník. [23] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii (Úř. věst. L 135, 8.5.2014, s. 1). [24] Zdroj: Analytická zpráva EIB za rok 2013. [25] Pomoc má podobu dvoustranných úvěrů, které poskytují ostatní členské státy eurozóny a které centralizuje Komise. Příslušné podmínky jsou stanoveny v prohlášení členských států ze dne 11. dubna 2010. [26] Hlavní parametry politických podmínek byly stanoveny v rozhodnutí Rady ze dne 10. května 2010 určeném Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku (2010/320/EU). Tyto podmínky byly dále rozvedeny v memorandu o porozumění, jež s řeckými orgány uzavřela Komise jménem členských států eurozóny.