CS Úřední věstník Evropské unie C 191/116

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky

COM(2011) 625 final – 2011/0280 (COD),

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“)

COM(2011) 626 final – 2011/0281 (COD) (A-21),

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

COM(2011) 627 final – 2011/0282 (COD),

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky

COM(2011) 628 final – 2011/0288 (COD),

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o poskytování přímých plateb zemědělcům v roce 2013

COM(2011) 630 final – 2011/0286 (COD)

a návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o režim jednotné platby a podporu pěstitelům révy

COM(2011) 631 final – 2011/0285 (COD)

2012/C 191/21

Zpravodajka: paní Diljana SLAVOVA

Spoluzpravodaj: pan Franco CHIRIACO

Dne 14. listopadu 2011 se Rada Evropské unie a dne 25. října 2011 Evropský parlament, v souladu s čl. 43 odst. 2 a článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky COM(2011) 625 final – 2011/0280 (COD)

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) COM(2011) 626 final – 2011/0281 (COD) (A-21)

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) COM(2011) 627 final – 2011/0282 (COD)

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky COM(2011) 628 final – 2011/0288 (COD)

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o poskytování přímých plateb zemědělcům pro rok 2013, COM(2011) 630 final – 2011/0286 (COD)

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o režim jednotné platby a podporu pěstitelům révy COM(2011) 631 final – 2011/0285 (COD).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 10. dubna 2012.

Na 480. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 25. a 26. dubna 2012 (jednání dne 25. dubna 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 132 hlasy pro, 14 hlasů bylo proti a 21 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

Změna zemědělského modelu EU

1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor se zájmem vítá legislativní návrhy Komise a konstatuje, že byla zohledněna některá – avšak zdaleka ne všechna – jeho doporučení, jež předložil ve svých předchozích stanoviscích. Nejdůležitější je, jak Výbor opakovaně tvrdil ve svých stanoviscích NAT/449 a NAT/481, aby byla budoucí SZP určována odhodláním obhájit evropský zemědělský model, který bude založen na zásadách potravinové suverenity, udržitelnosti a schopností reagovat na reálné potřeby zemědělců a spotřebitelů.

1.2 EHSV konstatuje, že Komise odvedla úctyhodnou práci, pokud jde o budoucnost SZP, s cílem navrhnout výrazně evropský projekt založený na konceptu otevřené rozmanitosti. S ohledem na snahu Komise vytvořit nové partnerství mezi Evropou a jejími zemědělci se EHSV domnívá, že třebaže mají návrhy dobrý záměr, musí být stále v mnoha oblastech výrazně upraveny.

1.3 Současná finanční a hospodářská krize a extrémní změny klimatu si žádají zásadní změnu v přístupu k překlenutí propasti mezi sliby a realitou každodenního zemědělského života. Zemědělci jsou pod rostoucím tlakem trhů, což vede k opouštění celých regionů. Více než kdykoli předtím je nezbytný evropský zemědělský model. EHSV považuje za klíčové, aby SZP na období 2014–2020 pomohla překonat značné překážky bránící rozvoji odvětví zemědělství. Výbor však lituje, že neexistuje jasnější závazek Komise na podporu evropského modelu zemědělství.

1.4 EHSV vítá záměr Komise zvyšovat konkurenceschopnost multifunkčně zaměřeného zemědělství v Evropě ve smyslu evropského modelu zemědělství prostřednictvím různých opatření, např. výzkumem, vývojem a poradenstvím, jakož i odměnou společenských zásluh, které se doposud neodrazily ve spotřebitelských cenách. EHSV se však domnívá, že plánovaná opatření zdaleka nestačí k zaručení nepřetržitého pokroku ve výrobě a zaměstnanosti a k tomu, aby přispěla k uspokojení neustále se zvyšující celosvětové poptávky po potravinách. EHSV připomíná, že budoucí SZP musí zohlednit skutečnost, že jedna šestina všech pracovních míst v Evropě je přímo či nepřímo spjata se zemědělskou produkcí, přičemž tento údaj je v některých členských státech mnohem vyšší. SZP by měla napomáhat k zaručení zaměstnanosti v EU, zejména ve venkovských oblastech, v současnosti však spíše přispívá k úbytku pracovních míst. Pokud zmizí vlastní zemědělská a lesnická produkce v jednom regionu, zmizí také pracovní místa v dodavatelských a odběratelských odvětvích až po potravinářský a dřevozpracující průmysl. Budoucí SZP se musí zaměřit na zlepšení hospodářské výkonnosti zemědělských rodin a družstev, aby jim pomohla se získáním lepšího přístupu na trh a s větším prodejem jejich výrobků.

1.5 Nová SZP by měla přispět ke zlepšení socioekonomických podmínek, zaměstnanosti a bezpečnosti pracovníků v odvětví zemědělství tím, že zajistí plný soulad se sociálními doložkami, právními předpisy a pracovními smlouvami při přidělování podpory. Musí k tomu dojít v kontextu, který do středu systému staví zemědělské a zemědělsko-potravinářské podniky, a tak oceňuje reálnou ekonomiku, podporuje výzkum, inovace, generační obměnu a produkci potravin, čímž se také ovlivňuje přidaná hodnota území.

1.6 EHSV znovu vyzývá Evropský parlament, Radu a Komisi, aby byl zachován výrazný rozpočet pro SZP, a to přinejmenším ve stejném rozsahu jako ve stávajícím rozpočtovém období. Mimořádné problémy lze v současnosti pozorovat ve vývoji druhého pilíře, poněvadž řada členských států zřejmě již není ochotná, resp. schopná zajišťovat odpovídající nezbytné spolufinancování. To povede k nepřijatelnému oslabení strategie pro venkovské oblasti a opatření v oblasti environmentální politiky, jež jsou financována v rámci druhého pilíře.

1.7 EHSV se domnívá, že jedním z hlavních zájmů celého reformního procesu SZP musí být zjednodušení postupů a flexibilní provádění, aby byly zohledněny rozdílné zemědělské podmínky v členských státech, snížena byrokratická zátěž pro zemědělce a zmírněny potíže pro orgány spravující platby.

Přímé platby

1.8 EHSV podporuje, že se upouští od historických referenčních období jako základu pro stanovování výše podpory pro zemědělce v každé zemi a v každém regionu. EHSV se však domnívá, že paušální částka na hektar není vždy nejúčinnějším koncepčním nástrojem, zejména pokud zohledníme argument podpory příjmů (viz odstavec 4.3.2). Tato vnitřní konvergence v rámci každé země a každého regionu by proto měla umožnit flexibilitu, delší přechodné období a postupné změny během celého období.

1.9 EHSV vítá úsilí na snížení rozdílů mezi mírou podpory, kterou dostávají zemědělci v různých členských státech. Hlavními charakteristikami budoucí SZP v oblasti přerozdělování finančních prostředků mezi členskými státy by měla být vyváženost, spravedlnost a pragmatismus majíce na paměti zemědělskou různorodost v rámci EU. Zde je třeba zohlednit zejména strukturu nákladů a výnosů zemědělských činností v různých členských státech. Je důležité, aby proces přerozdělování citlivě zohledňoval problémy zemědělců ze starých i nových členských států. Z tohoto důvodu EHSV doporučuje, aby vnitrostátní příděly pro přímé platby byly nově rozdělovány na základě objektivních a nediskriminačních kritérií a aby existovalo vyvážené a dostatečné přechodné období pro plánovanou a spravedlivou konvergenci a upustilo se od historických referenčních zásad. Cílem je, aby bylo zajištěno, že žádná země se nebude nacházet pod 90 % průměru EU-27 v oblasti přímých plateb na konci finančního rámce na období 2014–2020.

1.10 EHSV souhlasí s rozhodnutím zavést zjednodušený režim podpory pro malé zemědělce, pochybuje však, že jsou Komisí navrhované sazby podpor dostatečné, aby podpořily rozvoj malých zemědělských podniků. Zároveň žádá Komisi, aby objasnila požadavky týkající se definice malých zemědělců. Tento režim by mohl být dobrovolný v závislosti na podmínkách daného členského státu.

1.11 EHSV souhlasí se základním principem návrhů Komise, že platby SZP v rámci prvního pilíře by měly být zaměřeny na aktivní zemědělce. Měly by být zavedeny jasné definice zemědělské činnosti, půdy, na kterou lze poskytnout podporu, a aktivního zemědělce, a také by měly být vytvořeny lepší vazby mezi platbami a konkrétní činností, aby se zabránilo tomu, že omezené rozpočtové prostředky budou použity na neobhospodařovanou půdu a nezemědělské činnosti, s výjimkou případů, kdy se jedná o řádně odůvodněné vynětí půdy z produkce. Ve spolupráci s členskými státy je nutné vyjasnit, zda je možné zaručit účinné uplatňování této zásady. Dále by z definice aktivního zemědělce neměli být vyloučeni příjemci částek nižších než 5 000 EUR.

1.12 EHSV podporuje postupné snižování stropů pro přímé platby, a jak uvedl ve svých předchozích stanoviscích, dále naléhá na Komisi, aby přijala metodu provádění, jež vezme v úvahu specifickou povahu podniků tvořených družstvy a sdruženími zemědělců (1). Nevyužité přímé platby by měly zůstat ve finančním rámci členského státu a měly by být použity na podporu slabších zemědělských odvětví na vnitrostátní úrovni prostřednictvím prvního nebo druhého pilíře, o čemž se rozhodne na úrovni členských států. EHSV navrhuje, aby se takto převedené prostředky nemusely spolufinancovat.

1.13 EHSV se domnívá, že by měl být vytvořen dvojí přístup k režimu základních plateb na základě stávající zemědělské činnosti v roce 2011 a využívání půdy, na kterou lze poskytnout podporu k počátečnímu datu roku 2014. EHSV považuje za nespravedlivé kritérium „v roce 2011 vyplacený nárok“.

1.14 EHSV vítá flexibilitu mezi pilíři, kterou navrhuje Komise. Je mimořádně důležité, aby byl členským státům, ve kterých úroveň přímé podpory zůstává nižší než 90 % průměrné výše podpory v EU, také umožněn převod finančních prostředků určených na rozvoj venkova do jejich přídělů v rámci prvního pilíře. Tuto možnost by měly mít také členské státy s nepřiměřeně nízkými příděly v rámci prvního pilíře nebo státy postižené přírodním znevýhodněním. EHSV navrhuje, aby byly takovéto možnosti povoleny do výše maximálně 10 %.

1.15 EHSV neustále zdůrazňuje úlohu, kterou by zemědělci měli a mohli hrát v oblasti ochrany půdy, biologické rozmanitosti, přírodní krajiny a životního prostředí, kterou však nejsou schopni dostatečně plnit kvůli stávajícím rámcovým podmínkám. Z tohoto důvodu se vyslovil pro zavedení „funkčně zaměřených přímých plateb“ (viz stanovisko NAT/449), a ekologická složka jde právě tímto směrem. EHSV vyzývá Komisi, aby posoudila důsledky nových opatření, protože pokud by měla ohrožovat hospodářskou rovnováhu zemědělských podniků, je třeba, aby tyto podniky obdržely určitou kompenzaci. Pakliže to bude možné, opatření v rámci ekologizace by měla vycházet z řešení, jež budou prospěšná jak pro životní prostředí, tak pro růst. EHSV odmítá akceptovat situaci, kdy na jedné straně EU zvýší náklady na dodržování předpisů evropskými zemědělci a na druhé straně umožní prostřednictvím obchodních dohod dovoz levných produktů, které však nemusí splňovat stejná pravidla.

1.16 Ekologická složka prvního pilíře je jedním ze způsobů, jak vytvořit silnější a viditelnější vazbu mezi přímými platbami a environmentálními veřejnými statky vyprodukovanými zemědělstvím. EHSV se domnívá, že tento systém by měl být i nadále jednoduchý a měl by zajistit environmentální výsledky od všech zemědělců v EU. Při rozhodování o výši plateb by mělo být možné zohlednit zvláštní rysy znevýhodněných oblastí. Opatření týkající se „plochy využívané v ekologickém zájmu“ by mělo být prováděno tak, aby nebyla orná půda vyřazena z produkce. Již dosud provedená zemědělsko-environmentální opatření by měla být uznána v rámci nových environmentálních závazků (1. pilíř), stejně jako se s tím počítá v případě ekologického zemědělství obecně.

1.17 EHSV vítá, že členským státům je nabízena možnost využívat nepovinný režim podpory vázané na produkci, aby mohly reagovat na konkrétní situace, ale z důvodu větší flexibility a subsidiarity navrhuje zrušit uzavřený seznam odvětví a produkce, na které se vztahuje vázaná podpora, a umožnit členským státům rozhodnout o vhodném odvětví či produkci.

Tržní nástroje

1.18 EHSV se domnívá, že návrhy Komise nejsou dostačující, aby bylo možné čelit výzvě rostoucí nestability trhů a z toho plynoucím problémům. Legislativní návrhy se nezabývají cílem SZP stabilizovat zemědělské trhy, který byl stanoven v Lisabonské smlouvě.

1.19 EHSV je pevně přesvědčen, že i nástroje pro řízení nabídky mohou být v některých odvětvích zemědělství efektivní. EHSV proto doporučuje, aby v rámci úvah o možnosti odložit zrušení systému práv na výsadbu révy a o možnosti zachovat kvóty na cukr po delší období byla provedena důkladná analýza vývoje trhu.

1.20 Je velmi důležité, aby byla posílena pozice zemědělců a jejich organizací v potravinovém řetězci, a byl tak zajištěn lepší výnos na trzích. EHSV vítá rozšíření seznamu výrobků za účelem uznání organizací producentů, jejich sdružení a meziodvětvových organizací. Vzhledem k rozdílným strukturám a tradicím v jednotlivých členských státech by měla mít nová pravidla pouze nepovinný charakter. Výbor také podporuje návrh Komise týkající se odvětví mléka, ale doporučuje, aby Komise uvedla jasnou definici termínu „organizace producentů“. Rovněž je velice důležité, aby byla pravidla hospodářské soutěže EU přizpůsobena tak, aby umožnila organizacím producentů a družstvům posílit své postavení na trhu. EHSV se rovněž domnívá, že za účelem posílení vyjednávací síly zemědělců uvnitř výrobních řetězců je nezbytné stanovit podmínky rozvoje krátkých dodavatelských řetězců řízených přímo zemědělci.

Rozvoj venkova

1.21 EHSV vítá návrh na větší shodu SZP se strategií Evropa 2020 a strategií udržitelného rozvoje, pokud jde o rozvoj venkova, se zvláštním zaměřením na výzkum, inovace a vzdělávání. Je třeba věnovat obzvláštní pozornost vzdělávání nejzranitelnějších skupin (přistěhovalců a nekvalifikovaných zemědělských pracovníků), jakož i mladých lidí a žen, neboť je to klíčové pro profesionalizaci a zvýšení konkurenceschopnosti zemědělství. Za tímto účelem je důležité zlepšit kvalitu, dostupnost a používání informačních a komunikačních technologií ve venkovských oblastech. Politiky v oblasti rozvoje venkova musí být přednostně zaměřené na inovace a konkurenceschopnost zemědělských podniků v souladu s evropským modelem zemědělství, zejména podporou podnikových investic, povzbuzováním generační obměny, podporou provádění činností za účelem integrace řetězců a integrovaných územních projektů, zlepšováním vztahů mezi zemědělskými podniky a službami v rámci výrobního procesu, podporou opatření a postupů na ochranu životního prostředí a klimatu a upevněním zaměstnanosti v zemědělství pomocí její propagace a zvyšování odbornosti.

1.22 Jedním z velmi pozitivních prvků v návrhu Komise je zavedení programu evropských inovačních partnerství s cílem pomoci zlepšit vazby mezi výzkumnými pracovníky, zemědělci, lesníky a poradci, aby bylo zajištěno zemědělství a lesnictví založené na znalostech využívající odborných školicích služeb. Takový výzkum by se měl rovněž týkat zlepšování hospodářské činnosti na venkově včetně cestovního ruchu, řemesel a dalších činností, které mohou ve venkovských oblastech vytvářet pracovní místa.

1.23 EHSV vítá, že dochází k přechodu z koncepce os na tematický přístup v rámci návrhů politiky rozvoje venkova. Domníváme se, že členské státy a regiony tak budou mít více flexibility, aby zohlednily své vlastní specifické podmínky. Přesto je třeba dbát na to, aby nemohly být zcela opomíjeny důležité prvky druhého pilíře. Proto je důležitá zásada vyčlenit 25 % prostředků na opatření v oblasti životního prostředí resp. klimatu. Mělo by být stanoveno minimální rozpětí přinejmenším také pro iniciativu LEADER.

1.24 EHSV považuje za zásadní, aby členské státy zaručily včasné nezbytné spolufinancování druhého pilíře. Výbor nesouhlasí s tím, že je žádoucí začlenit opatření na řízení rizik do druhého pilíře. Členské státy musí zajistit dostatečné vnitrostátní spolufinancování (2).

1.25 EHSV se domnívá, že jsou zapotřebí nová, samostatná opatření na zviditelnění ekologického zemědělství, pro které by měla být míra spolufinancování stejná jako míra navrhovaná pro méně rozvinuté oblasti (85 %). EHSV také nabádá k propagaci integrované produkce a udržitelného zemědělství a zdůrazňuje jejich pozitivní environmentální dopady.

1.26 S ohledem na vážné potíže, kterým čelí zemědělské činnosti v horských a ostrovních oblastech, EHSV navrhuje, aby Komise rozšířila 85 % míru spolufinancování nejen na méně rozvinuté regiony, ale také na horské a ostrovní oblasti. To je sice obsaženo v základní myšlence návrhu, ale není to přímo specifikováno. Navrhované nové vymezení tzv. „ostatních oblastí“ u znevýhodněných oblastí ještě vyžaduje přepracování.

1.27 EHSV připomíná Komisi, Parlamentu a Radě, že nedostatek vody a sucho jsou již dnes vážným problémem v mnoha regionech Evropy a že se očekává další zhoršení této situace v důsledku změny klimatu. EHSV vyzdvihuje význam integrovaného plánování a udržitelného rozvoje v zájmu řešení spotřeby vody, nedostatku vody a sucha na základě integrace politik jednotlivých odvětví, a rovněž význam územního plánování v oblastech, které jsou tradičně postihovány nedostatkem vody a suchem. Zároveň by však měly být zohledněny i dodatečné výdaje, jež souvisejí s odvodňováním zemědělsky využívaných ploch v severských členských státech EU.

1.28 EHSV požaduje, aby byla budoucí SZP vyvážená, předvídatelná, životaschopná, méně byrokratická, flexibilní a transparentní, aby přilákala mladší generace do tohoto odvětví.

2. Úvod

2.1 Zemědělská politika musí zastávat v EU klíčovou úlohu, a to nejen kvůli tomu, že zemědělská půda a lesy představují více než 90 % využití půdy a hrají hlavní roli při udržitelném využívání zdrojů a ochraně přírodních stanovišť, ale především kvůli tomu, že zemědělství může prostřednictvím SZP pomoci Evropě splnit důležité výzvy, jako je hospodářská a finanční krize, změna klimatu, ochrana životního prostředí, udržení vitálních venkovských oblastí a poskytování bezpečných, cenově dostupných a vysoce kvalitních potravin spotřebitelům.

2.2 Nadcházející roky budou kritické pro položení základů silného odvětví zemědělství a lesnictví, jež bude schopné vypořádat se se změnou klimatu a mezinárodní konkurencí a zároveň splnit očekávání občanů. Evropa potřebuje své zemědělce a lesníky a tito zemědělci a lesníci potřebují podporu Evropy. Kromě toho se v kontextu hospodářské krize stává problematika zaměstnanosti klíčovější nežli kdykoli předtím. Z tohoto důvodu Komise navrhla nové partnerství mezi evropskými občany a zemědělci a lesníky, aby byly splněny výzvy v oblasti zajišťování potravin, udržitelného využívání přírodních zdrojů, růstu a zaměstnanosti.

2.3 EHSV se ve svých předchozích stanoviscích vyjádřil k výzvám, kterým bude evropské zemědělství pravděpodobně čelit, jaké by měly být cíle SZP a jak by proto měla být SZP reformována. Sdělení Komise vydané v roce 2010 odráželo většinu doporučení, která ESHV učinil ve svém předchozím stanovisku k tomuto tématu – NAT/449 (3). V návaznosti na toto sdělení předložil EHSV další návrhy v rámci svého stanoviska NAT/481 (4). Kromě toho se ESHV v nedávné době zabýval některými specifickými otázkami v rámci SZP, jako jsou např. problémy, kterým čelí mladí zemědělci (5) a oblasti s přírodním znevýhodněním (6). EHSV upozorňuje na to, že Komise při formulování svých představ zvolila zcela jiný přístup, než EHSV navrhoval. EHSV žádal, aby byly nejprve jasně definovány cíle SZP, pak aby byly určeny nástroje k jejich realizaci a následně aby byly vyčísleny potřebné finanční prostředky. Uvedl, že považuje za nesprávné stanovit určitou částku a poté tyto prostředky nějakým způsobem rozdělit. Přesně to však Komise učinila, a nyní to způsobuje potíže.

2.4 EHSV by rád zdůraznil význam odvětví zemědělství pro zaměstnanost. Zemědělství a zemědělsko-potravinářské odvětví EU zaměstnává přibližně 40 milionů osob evropského venkova, je páteří těchto oblastí a zajišťuje vysoce kvalitní potraviny pro 500 milionů spotřebitelů. A přesto jsou příjmy evropských zemědělců obvykle o polovinu nižší v porovnání s průměrnými příjmy EU. Podle údajů Eurostatu ze září 2011 odpovídá celkový počet zemědělských pracovních sil v EU-27 11,7 milionu pracovníků s plným pracovním úvazkem, přičemž 10,8 milionu (92 %) jsou stálí pracovníci. Ve většině členských států je zemědělství i nadále aktivitou, jež je velmi výrazně rodinně orientována. Čtyři pětiny (80 %) z celkového počtu zemědělských pracovních sil jsou majitelé zemědělských podniků či jejich rodinní příslušníci. Pouze o něco málo více než jedna třetina (34 %) stálých zemědělských pracovníků v EU-27 jsou ženy. Mezi vlastníky zemědělských podniků v EU-27 je poměrně málo osob (6 %) mladších 35 let, zatímco relativně velké procento osob (34 %) je starších 65 let. Kromě toho velmi významná část z 30 milionů migrujících pracovních sil v EU jsou sezónní pracovníci v zemědělství (7).

3. Souvislosti

3.1 Legislativní návrhy vycházejí z rozpočtového rámce pro SZP, který stanovila Komise ve svém návrhu víceletého finančního rámce na období 2014–2020. Tento návrh udržel celkový rozpočet dostupný pro SZP na stejné úrovni jako pro rok 2013 na základě dnešních cen, což ve skutečnosti znamená snížení rozpočtových prostředků pro SZP.

3.2 Návrh víceletého finančního rámce předpokládá, že velká část rozpočtu EU by měla být i nadále určena pro zemědělství, které je společnou politikou strategického významu. Proto se navrhuje, že by SZP měla být během období 2014–2020 zaměřena na své hlavní činnosti a prvnímu pilíři by mělo být přiděleno 317,2 miliardy EUR (76 %) a druhému pilíři 101,2 miliardy EUR (24 %) z celkových 418,4 miliardy EUR v dnešních cenách.

3.3 EHSV poukazuje na to, že tento rozpočet na zemědělství bylo možné v Komisi prosadit jen s odvoláním na nezbytnou ekologizaci zemědělství. To se nyní musí odrazit v reálné politice.

3.4 Legislativní návrhy počítají s doplněním financování prvního a druhého pilíře o dodatečné finanční prostředky ve výši 17,1 miliardy EUR, včetně 5,1 miliardy EUR na výzkum a inovace, 2,5 miliardy EUR na bezpečnost potravin a 2,8 miliardy EUR na potravinovou podporu nejchudším skupinám obyvatelstva v ostatních okruzích víceletého finančního rámce a rovněž 3,9 miliardy EUR na novou rezervu pro případ krizí v odvětví zemědělství, čímž celkový rozpočet na období 2014–2020 dosáhne výše 432,8 miliardy EUR.

4. Obecné připomínky

4.1 Evropský hospodářský a sociální výbor vítá reformní cíle Komise týkající se posílení konkurenceschopnosti, zlepšení udržitelnosti a větší efektivity.

4.2 Rozpočet EU a finanční zdroje SZP

4.2.1 EHSV znovu vyzývá Parlament, Radu a Komisi, aby zachovaly rozpočet EU vyčleněný na SZP (8). Je to zapotřebí za účelem podpory evropského zemědělského modelu a různých služeb, které zemědělské a lesnické činnosti dodávají společnosti, jako např. ochrana udržitelnosti venkovských komunit a infrastruktury, vyvážený regionální rozvoj a zaměstnanosti na venkově, zachování tradičních krajin, národní dědictví a tradice, biologická rozmanitost, ochrana životního prostředí, nejvyšší úroveň životních podmínek zvířat a bezpečnost potravin. Tyto služby odrážejí obavy evropských spotřebitelů a daňových poplatníků. Jelikož evropští zemědělci a lesníci poskytují tyto multifunkční služby ve prospěch společnosti jako celku, přičemž jim často vznikají dodatečné náklady, aniž by byly vykompenzovány návratností na trhu, je nezbytné a opodstatněné odměnit je prostřednictvím veřejné intervence. Ekologická složka se pokouší tyto služby definovat s cílem odůvodnit a legitimovat nové požadavky na financování, jež může zemědělství společnosti klást.

4.2.2 Důsledky a budoucí dopady finanční a hospodářské krize, jež ovlivňují evropskou a světovou ekonomiku, a rozhodnutí o novém Paktu stability jsou důvodem pro přezkoumání každé položky veřejných rozpočtů. EHSV opakuje, že pro evropský model zemědělství nemohou platit ceny a podmínky, jež panují na světových trzích, a že nemůže být zadarmo. Z tohoto důvodu musí být na politiku, jež tento model zemědělství podporuje, vyčleněno dostatečné množství finančních prostředků. Proto je mimořádně důležité, aby byl jasně odůvodněn každý nástroj, který něco stojí (např. přímé platby). V současných návrzích týkajících se rozpočtu Unie na období 2014–2020 (9) by se však prostředky vyčleněné pro SZP jednoznačně snížily z hlediska stálých cen. Třebaže Komise uznává strategickou roli společné zemědělské politiky s ohledem na cíl udržitelného růstu strategie Evropa 2020, výdaje na SZP jako podíl rozpočtu Unie se sníží z 39,2 % v roce 2014 na 33,3 % v roce 2020. Tato volba Komise nebere v úvahu výzvy EHSV, aby bylo zaručeno alespoň potvrzení výše části rozpočtu, kterou EU až dosud vyčleňovala na SZP.

4.3 Přímé platby

4.3.1 EHSV již dříve souhlasil s Komisí, že je třeba v rámci každého členského státu opustit historické referenční období jako základ pro stanovování výše podpory pro zemědělce, jelikož výrazné individuální rozdíly ve výši podpory na hektar již nejsou opodstatněné (10), a to i z toho důvodu, že vedou k narušení hospodářské soutěže na společném vnitřním trhu.

4.3.2 EHSV se však domnívá, že přímé platby budou moci být v budoucnu vypláceny na základě tří pádných argumentů: poskytování služeb pro docílení evropského modelu zemědělství (např. prostřednictvím ekologické složky), částečná možnost převodu příjmů a kompenzace za vyšší evropské normy. Paušální částky na hektar přitom nejsou vždy nejefektivnějším koncepčním nástrojem, neboť proč by měl být např. podniku hospodařícímu na 1 000 ha umožněn převod příjmů 1 000 krát a podniku s 25 ha pouze 25 krát. Převod příjmů by měl být vázán na pracovní místa či osoby, avšak nikoli na plochu. Nevýhody vznikající evropským chovatelům zvířat se nedají kompenzovat platbami na hektar, jež dostávají i zemědělci, kteří zvířata nechovají. Na úrovni členských států lze prozkoumat a umožnit způsoby diferencování plateb na základě dodatečných kritérií. Navíc v některých členských státech, kde se historické platby stále využívají, vzniknou problémy z důvodu konvergence mezi vnitrostátními finančními příděly nad rámec vnitřní konvergence. V těchto případech si vnitřní konvergence vyžádá flexibilitu, delší přechodné období a postupné změny během tohoto období (11).

4.3.3 Jedním z důležitých úkolů této reformy je navrhnout cestu ke spravedlivějšímu rozdělování prostředků mezi členské státy. EHSV vítá úsilí na snížení rozdílů mezi mírou podpory, kterou dostávají zemědělci v různých členských státech. Přál by si, aby byl proveden přezkum přídělu prostředků na rozvoj venkova na základě objektivnějších kritérií s cílem lépe zaměřit cíle politiky, a vítá flexibilitu přesunu finančních prostředků mezi pilíři.

4.3.4 EHSV bere na vědomí odlišnou situací, jež existuje, pokud jde o rozdělování přímých plateb mezi staré a nové členské státy. Podle EHSV je ve skutečnosti nutné podporovat konkurenceschopnost zemědělsko-potravinářského odvětví stejným způsobem ve všech členských státech, aby byla zachována jednotnost evropského zemědělského modelu. Při jakémkoli přerozdělování přímých plateb by měla být zohledněna struktura nákladů a výnosů zemědělské činnosti v členských státech.

4.3.5 EHSV by rád zabránil dalšímu narušování hospodářské soutěže, jež má sociální důsledky pro řadu členských států, zejména pro pobaltské státy, přičemž je třeba zohlednit nejen zájmy zemědělců, ale také potřeby spotřebitelů a veřejnosti obecně. EHSV doporučuje, aby byly přerozděleny přímé platby v rámci prvního pilíře mezi členské státy tak, aby bylo zajištěno, že žádná země se nebude nacházet pod 90 % průměru EU na konci rozpočtového období.

4.3.6 Ekologická složka prvního pilíře je jedním ze způsobů, jak vytvořit větší a viditelnější vazbu mezi přímými platbami a environmentálními veřejnými statky vyprodukovanými zemědělci. Jde také o důležitý krok, pokud jde o řešení problémů v oblasti biologické rozmanitosti, které vznikají v důsledku zemědělství. EHSV takovýto přístup vítá, ale předkládá následující doporučení:

— Komise vynaložila úsilí, aby byl tento systém i nadále jednoduchý: pouze tři opatření, jež by bylo možné snadno sledovat satelitem. Prováděcí předpisy by však měly zajistit, že v návaznosti na tato opatření nevzniká zemědělcům dodatečná administrativní zátěž.

— Je důležité, aby opatření v rámci ekologizace využívali všichni zemědělci v EU podobným způsobem, čímž by byl zajištěn výrazný prospěch pro životní prostředí a zabránilo by se nekalé soutěži mezi zemědělci v různých regionech. Možná však bude zapotřebí určité flexibility, pokud jde o použití na vnitrostátní a regionální úrovni. Zemědělsko-environmentální opatření, jež odpovídají ekologické složce, by obecně měla být brána v potaz.

— Existují obavy, aby nedocházelo k překrývání mezi opatřeními v rámci ekologizace a zemědělsko-environmentálními opatřeními druhého pilíře (12). Je třeba dělat jasné rozdíly, aby bylo zajištěno, že zemědělci, kteří se již zapojili do zemědělsko-environmentálních programů, budou moci i nadále efektivně využívat tohoto nástroje, aniž by utrpěli ztrátu příjmů. Zemědělci zapojení do opatření v rámci zemědělsko-environmentálních programů, která jsou zaměřena na požadované cíle ekologické složky, mohou být považováni za ty, kdo plní ekologickou složku. Již dosud provedená zemědělsko-environmentální opatření (2. pilíř) by měla být uznána v rámci nových environmentálních závazků (1. pilíř), stejně jako se s tím počítá v případě ekologického zemědělství obecně.

4.3.7 Opatření v rámci ekologizace by měla být přizpůsobena a prováděna následovně:

— Návrh využít 7 % půdy na „plochy využívané v ekologickém zájmu“ by nebyl přijatelný, pokud by bylo velké množství orné půdy vyřazeno z produkce. I s ohledem na rostoucí poptávku po potravinách na celém světě by to bylo kontraproduktivní. Komise by měla co nejdříve předložit návrh seznamu charakteristických rysů, které by byly uznány jako „půda s ekologickou prioritou“. Zároveň by mělo být jasné, že tento seznam bude primárně pokrývat rysy, které jsou důležité pro zachování nebo zlepšení biologické rozmanitosti, mezi něž jednoznačně patří existující stromy, terasy, pobřežní zóny, oblasti s kvetoucími rostlinami atd. Tyto prvky by měly být považovány za oblasti způsobilé pro platby, a to také v zemích, kde je vnitrostátní právní předpisy vyjmuly z definice zemědělské půdy. Vhodný seznam by rovněž rychle objasnil, že často vyjadřované obavy, že Komise chce zcela vyřadit z produkce 7 % půdy, jsou neopodstatněné. Dále by mělo být umožněno, aby byly efektivně vypočteny hlavní trvalé plodiny jako „plochy využívané v ekologickém zájmu“, aby byla propagována jejich výrazná environmentální a ekologická hodnota.

— Komise musí objasnit, že opatření týkající se diverzifikace plodin by především nemělo penalizovat zemědělce s malou plochou orné půdy, podniky živočišné výroby bez pastvin a zemědělce pracují v takových zemědělsko-klimatických a půdních podmínkách, kde není možné vypěstovat žádné jiné plodiny. EHSV doporučuje v takovýchto případech flexibilitu v provádění, kterou by měly navrhnout členské státy a schválit Komise.

4.3.8 EHSV konstatuje, že situace v oblasti biologické rozmanitosti se velmi liší nejen mezi jednotlivými členskými státy, ale také mezi jednotlivými regiony. Fixních 7 % prioritně vyčleněné půdy ve všech regionech EU se proto zprvu zdá být spíše byrokratické a nevhodné. Pokud však budou opatření zvolena tak, že bude možné zohlednit všechny existující struktury zemědělských podniků, které pozitivně přispívají k rozvoji druhů, budou mít zemědělci v regionech s bohatou strukturou (s vysokou mírou biologické rozmanitosti) méně potíží s přizpůsobením a prováděním, nežli zemědělci v „čistých“ regionech (s malou biologickou rozmanitostí). Právě proto je správný přístup Komise k podpoře evropského modelu zemědělství spočívající v tom, že tato opatření budou zavedena na úrovni zemědělských podniků (kromě malých podniků).

4.3.9 EHSV souhlasí s návrhem Komise zachovat členským státům možnost volby uskutečňovat platby zemědělcům v horských oblastech či v jiných oblastech, jež čelí specifickým či jiným přírodním překážkám, v souladu s opatřeními v druhém pilíři. EHSV obdobně vítá, že má být členským státům umožněno uskutečňovat dodatečné platby také v oblastech, jež čelí přírodním překážkám, v rámci přímých plateb v prvním pilíři. EHSV naléhá na Komisi, aby zabezpečila zjednodušené postupy, jež umožní všem potenciálním příjemcům využívat těchto nových příležitostí. Návrhy na nové vymezení znevýhodněných oblastí (tzv. „ostatní oblasti“) zatím vypadají nevyzrále a vyžadují přezkum. Na druhou stranu se EHSV vyjadřuje kriticky k návrhům Komise týkajícím se nového vymezení „jiných znevýhodněných oblastí“ pomocí 8 biofyzikálních kritérií a 66 % minimálního podílu zemědělsky využívané půdy. V této podobě by tato pravidla vedla k objektivně neodůvodněnému znevýhodnění některých regionů, jejichž nepříznivá situace je výsledkem souhry několika faktorů. Nový regulační rámec by měl být navržen tak, aby kombinaci těchto faktorů náležitým způsobem zohledňoval.

4.3.10 EHSV souhlasí s přijetím „stropu“ plateb, který bude třeba používat v závislosti na zemědělské struktuře konkrétní země nebo konkrétního regionu. EHSV souhlasí s tím, aby stanovování stropu pro platby bylo používáno flexibilním způsobem, přičemž je třeba dodržovat zásadu subsidiarity. Navrhovaný plán postupného stanovování stropu je chvályhodný za předpokladu, že snížená částka bude směřovat do slabších odvětví zemědělství v každé zemi. Částka uvedená v návrhu by měla být vypočítána odečtením maximálně 50 % mezd skutečně vyplacených a ohlášených zemědělcem v předcházejícím roce, včetně daní a sociálních příspěvků na zaměstnanost. Dále je třeba pamatovat na rodinnou pracovní sílu.

4.3.11 EHSV si je plně vědom potíží souvisejících s definicí konceptu aktivního zemědělce a navrhuje, že takováto definice by měla zahrnovat tyto požadavky: výrobu zemědělských výrobků a jejich uvádění na trh i prostřednictvím přímého prodeje na místních trzích a vytváření společensky prospěšných veřejných statků a služeb (13). Měla by také zohledňovat znevýhodněnou pozici regionu a nutnost zemědělství na částečný úvazek, aby byl zachován průměrný rodinný příjem. EHSV se domnívá, že jednotlivé členské státy musí mít větší flexibilitu při rozhodování o definici aktivního zemědělce, aby mohlo být stanoveno, kdo je způsobilý obdržet přímé platby. Při tom by měla být brána v potaz plocha, na kterou lze poskytnout podporu. Dále by z definice aktivního zemědělce neměli být vyloučeni příjemci částek nižších než 5 000 EUR.

4.3.12 EHSV podporuje návrh Komise zvážit stanovení činnosti mladých zemědělců za jednu z priorit Unie v oblasti rozvoje venkova, částečně prostřednictvím provádění tematických podprogramů v rámci programů rozvoje venkova. EHSV také velmi kladně hodnotí návrh zavést podporu příjmu pro mladé zemědělce, kteří zahajují svou zemědělskou činnost v rámci prvního pilíře SZP. EHSV naléhá na Komisi, aby zabezpečila zjednodušené postupy, jež umožní všem potenciálním příjemcům využívat těchto nových příležitostí.

4.3.13 S ohledem na posílení jejich politiky rozvoje venkova je členským státům umožněn převod finančních prostředků z jejich stropů přímých plateb do jejich podpor určených na rozvoj venkova. Zároveň by členským státům, ve kterých úroveň přímé podpory zůstává nižší než 90 % průměrné výše podpory v EU, měl být umožněn převod finančních prostředků z jejich podpor určených na rozvoj venkova do jejich stropů přímých plateb. Této možnosti by mělo být využito s určitými omezeními, a to pouze jednou a po celou dobu uplatňování tohoto nařízení. EHSV doporučuje, aby Komise zvýšila flexibilitu převodu prostředků z druhého do prvního pilíře z 5 % na 10 %.

4.3.14 EHSV žádá Komisi, aby přezkoumala plánované rozšíření eko-podmíněnosti. Zařazením všech povinností a omezení platných pro oblasti sítě Natura 2000 a rámcové směrnice o vodě do eko-podmíněnosti mohou mezi zemědělci vzniknout očividné a neodůvodnitelné nerovnosti. Do eko-podmíněnosti lze jistě zařadit určité základní povinnosti, nelze sem však řadit povinnosti uložené zemědělcům v ochranném vodním pásmu či jiných specifických chráněných oblastech. Tyto povinnosti by měly být předmětem specifického příspěvku v rámci druhého pilíře.

4.4 Tržní nástroje

4.4.1 Hlavní návrh v oblasti politiky řízení trhu se týká rozpočtu (vytvoření rezervy pro případ krize) a správy (Komise bude mít větší pravomoc). Co se týká samotných nástrojů, došlo pouze k nepatrné inovaci. EU by měla zaměřit svůj hospodářský výzkum na toto téma s cílem nalézt moderní nástroje pro boj proti nestálosti cen. Tyto nástroje by měly být použity na trhu EU, ale také za účelem regulace mezinárodních trhů, což je hlavním úkolem, jak bylo zdůrazněno v závěrech G20 z června 2011.

4.4.2 EHSV připomíná Komisi, Parlamentu a Radě, že extrémní nestálost cen, k níž docházelo v posledních letech, poukazuje na to, že je zapotřebí efektivnějších nástrojů řízení trhu. EHSV se domnívá, že navrhované tržní nástroje nejsou dostačující, a požaduje lepší koordinaci v oblasti nabídky a poptávky a obnovení rovnováhy tržní síly v celém potravinovém řetězci. Podle smlouvy o EU je jedním z cílů SZP stabilizace trhů. Stabilní trhy jsou důležité. Z tohoto důvodu se EHSV domnívá, že balíček tržních nástrojů by měl být mnohem ambicióznější, aby se zabránilo výrazné fluktuaci cen.

4.4.3 Komise navrhuje pokračovat v postupném rušení nástrojů pro řízení nabídky zahájeném v roce 2009. EHSV se však domnívá, že zbavovat se těchto nástrojů by bylo chybou. Jejich smyslem je totiž zajištění větší stability cen a příjmů zemědělců tím, že preferují lepší přizpůsobení nabídky poptávce. V řadě případů již prokázaly svou účinnost. Pro řízení nabídky existuje široká škála nástrojů: předběžná kontrola (např. přidělení produkčních práv), následná kontrola (např. zničení úrody), kontrola výrobních faktorů (např. práva na výsadbu), omezení nároků na příspěvky (např. vnitrostátní stropy) atd.

4.4.4 EHSV doporučuje, aby bylo provedeno řádné posouzení dopadů prodloužení lhůty pro ukončení kvót na cukr, k němuž má dojít v roce 2015. Pokud jde o práva týkající se vinic, která vyprší nejpozději v roce 2018, staví se EHSV za jejich zachování a zároveň vítá rozhodnutí Komise vytvořit skupinu na vysoké úrovni, jejímž úkolem bude projednávat opatření, jichž je v odvětví vína zapotřebí, a zdůrazňuje, že v zájmu lepšího řízení trhu by se měla práva na výsadbu po roce 2018 zachovat. Doporučení vydaná touto skupinou na vysoké úrovni se očekávají do konce roku 2012.

4.4.5 Jelikož v EU-27 pouze 15 obchodních řetězců kontroluje 77 % trhu s potravinami, zasazuje se Výbor za to, že je zapotřebí učinit opatření pro nastolení rovnováhy mezi obchodní nabídkou a tržní silou distribuce a přezkoumat, zda jsou právní předpisy o hospodářské soutěži dostačující k tomu, aby zabránily vzniku dominantního postavení na trhu a pochybným smluvním praktikám. Důležité je, aby do tohoto přezkumu byly zapojeny veškeré skupiny, kterých se to týká (14). To by mělo vést k úpravě předpisů EU o hospodářské soutěži pro zemědělsko-potravinářské odvětví tak, aby byla zohledněna specifika odvětví a přizpůsobena předpisům o hospodářské soutěži zemí konkurujících EU na globálních trzích, jak bylo dohodnuto ve skupině na vysoké úrovni týkající se mléka.

4.4.6 Velká nestálost cen v posledních letech podnítila otázku o budoucí SZP, pokud jde o možné výhody více nástrojů pro řízení rizik a globálnější přístup k fungování celého potravinového řetězce.

4.4.7 Vzhledem k posílení pravomocí producentů v potravinovém řetězci by Komise měla rovněž poskytnout nástroje a finanční prostředky pro získání lepších, transparentnějších a aktualizovaných znalostí o trzích a maržích ve všech odvětvích. EHSV ve svých dřívějších stanoviscích zdůraznil, že je třeba podporovat psané smlouvy, upravit pravidla hospodářské soutěže, zakázat nekalé a hospodářskou soutěž narušující praktiky, zlepšit schopnost organizací producentů uvádět výrobky na trh a posílit úlohu meziodvětvových organizací (15). Měly by se mnohem více než dosud podporovat místní a regionální iniciativy, trhy se zemědělskými produkty, krátké odbytové kanály (i v rámci jídelen, zařízení společného stravování atd.) a přímý prodej.

4.4.8 Za účelem zajištění potřebné flexibility při reakci na neočekávané mimořádné události Komise navrhuje vytvořit rezervu pro případ krize v odvětví zemědělství s rozpočtem přibližně 500 milionů EUR. Bylo by vhodné, aby Komise zahrnula tento nástroj do víceletého finančního rámce, více objasnila fungování tohoto nového nástroje a zároveň specifikovala postupy při zavádění opatření pro boj proti narušení trhu. Je nezbytné, aby byl tento nástroj dostatečně flexibilní a mohl reagovat dostatečně včas.

4.4.9 Komise podporuje úlohu organizací producentů, provozovatelů a obchodních organizací tím, že budou jejich činnosti rozšířeny na všechny produkty pokryté společnou organizací zemědělských trhů. EHSV – rovněž s ohledem na poslední připomínky Evropského účetního dvora (16) – považuje za nezbytné podrobně objasnit pokyny Komise týkající se požadavků na uznání těchto orgánů a opatření na monitorování jejich činností. Mělo by tak být rovněž prověřeno, do jaké míry je navrhovaným zmocněním k rozšiřování závaznosti kolektivních smluv zpochybňována svoboda rozhodování jednotlivých zemědělců.

4.4.10 EHSV souhlasí s návrhem Komise, aby byly využity písemné smlouvy mezi jednotlivými stranami. Družstva a podobné struktury by však mělo být možné vyjmout. Tento krok je podle Komise požadován pouze pro mléčné výrobky, zatímco v případě jiného druhu výrobku jej mohou členské státy používat na dobrovolné bázi. EHSV se domnívá, že by bylo vhodné, aby Komise rozšířila tento požadavek na všechny zemědělské produkty, na něž se vztahuje společná organizace zemědělských trhů, a zejména na produkty podléhající rychlé zkáze.

4.4.11 EHSV má výhrady k možnosti využití Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) s cílem poskytnout podporu zemědělcům, kteří jsou zasaženi důsledky mezinárodních obchodních dohod. EHSV připomíná, že Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci by měl být v prvé řadě využit na poskytnutí podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací v případě, že tato propouštění mají značný negativní dopad na regionální nebo místní ekonomiky (17). EHSV má za to, že má-li se zajistit maximální dopad činnosti EFG, neměl by tento fond být využíván na podporu evropského zemědělství.

4.4.12 Podle posledních odhadů žije přibližně 16,3 % občanů EU na hranici chudoby nebo dokonce pod ní. EHSV připomíná příspěvek evropského programu rozdělování potravin těm, kteří je potřebují, přičemž každoročně jsou rozdávány desítky milionů pokrmů těm, kteří je potřebují nejvíce (v roce 2009 tohoto programu využilo více než 18 milionů osob). EHSV je potěšen, že v rozpočtových návrzích na období 2014–2020 byl jasně definován evropský program pro podporu nejchudších osob mimo rámec prvního a druhého pilíře. Je však třeba zlepšit jeho pracovní mechanismy s ohledem na připomínky Evropského účetního dvora (18). Výbor má za to, že solidarita se znevýhodněnými skupinami obyvatelstva vždy patřila k hodnotám, jež EU hájí ve svých různých politikách, a musí tomu tak zůstat.

4.5 Rozvoj venkova

4.5.1 EHSV spatřuje ve druhém pilíři ústřední řídicí prvek pro zachování evropského modelu zemědělství. Dramatická finanční situace řady členských států povede k tomu, že mnohá opatření již nebudou moci být dostatečně nebo vůbec spolufinancována, což bude mít za následek značné oslabení. Jedná se o zásadní problém, kterým je třeba se zabývat při vyjednávání finančního plánu na období 2014–2020.

4.5.2 Přesun od dosavadní zásady tří os (plus iniciativa LEADER) s minimálním podílem finančních prostředků uplatňované v rámci druhého pilíře k šesti prioritním oblastem v podstatě znamená, že členské státy budou mít (ještě) větší prostor pro rozhodování. EHSV ovšem vítá, že na opatření v oblasti životního prostředí a ochrany klimatu má i nadále být určeno alespoň 25 % finančních prostředků, a navrhuje, aby byl stanoven minimální podíl i pro iniciativu LEADER. Mělo by se skutečně zabránit situaci, kdy by členské státy např. podporovaly pouze investice, ale neposkytovaly by vůbec žádné prostředky např. na podporu environmentálně-zemědělských opatření, ekologického zemědělství či místních iniciativ, jakou je LEADER.

4.5.3 Aby se zvýšila konkurenceschopnost evropských zemědělců, navrhuje Komise provázat SZP se strategií EU pro růst a zaměstnanost a zaměřit se přitom na odbornou přípravu, inovace a výzkum. EHSV tento přístup podporuje.

4.5.4 EHSV souhlasí se zavedením evropského inovačního partnerství v kontextu politik rozvoje venkova. EHSV se domnívá, že tento nástroj bude mít klíčovou úlohu při propagaci a podpoře výzkumné činnosti určené na podporu produktivity a udržitelnosti zemědělství a lesnictví s cílem zajistit efektivní využívání environmentálních zdrojů, zvýšit příspěvek zemědělství a lesnictví k boji proti změně klimatu, zlepšit kvalitu a bezpečnost práce v zemědělství a lesnictví, zajistit bezpečnost a zdraví spotřebitelů, podpořit testování inovativních zemědělských a lesnických postupů, zlepšit přepravu a logistiku potravinových produktů a zvolit ekologické balení potravinových produktů. Podle EHSV evropské inovační partnerství v zemědělství a lesnictví zajistí prostřednictvím větší účinnosti výzkumu a inovací přeshraniční synergii a spolupráci v Evropě mezi různými veřejnými a soukromými subjekty, které se k tomu zavázaly.

4.5.5 EHSV vřele vítá návrhy týkající se opatření na rozvoj venkova a naléhá na Komisi, aby dala členským státům příležitost a svobodu vytvořit zvláštní opatření pro odvětví, jež jsou pro ně mimořádně důležitá, tím, že bude těmto regionům nabídnuta alternativa. To je nezbytné pro udržování a ochranu naší přírody a pro formování našich kulturních krajin. EHSV zaznamenal, že Komise tíhne k uplatňování přísnějších výběrových kritérií pro přístup k určitým opatřením. Výbor zdůrazňuje, že tato výběrová kritéria nesmějí bránit rozvoji zemědělských podniků, které již dosáhly určitého stupně konkurenceschopnosti.

4.5.6 EHSV souhlasí s posílením nástrojů pro řízení rizik používaných v rámci SZP. Výbor se domnívá, že tyto nástroje by měly přispět ke snížení fluktuace příjmů a nestability trhu. Posílení pojistných produktů a vytvoření vzájemných investičních fondů by mělo pomoci zemědělcům, kteří čelí větší nestabilitě trhů, jsou více vystaveni novým nemocem zvířat a rostlin a také jsou u nich častější špatné povětrnostní podmínky. EHSV souhlasí se zahrnutím opatření na řízení rizik do druhého pilíře, avšak domnívá se, že by členské státy měly nejdříve vyřešit otázku vnitrostátního spolufinancování.

4.5.7 EHSV je potěšen, že byla zachována politika zaměřená na oblasti s přírodním znevýhodněním. Lituje však, že nebyla zohledněna jeho doporučení vyjádřená ve stanovisku (19) ke sdělení COM(2009) 161 Cesta k cílenějšímu zaměření podpory určené zemědělcům v oblastech s přírodním znevýhodněním a týkající se vymezení těchto oblastí. Osm biofyzikálních kritérií navrhovaných Komisí nepostačuje k provedení nové, vhodné a legitimní definice přijatelné v celé EU.

4.5.8 EHSV již uvedl, že zachování biologické rozmanitosti je hlavním, klíčovým úkolem, který představuje nejen etickou a morální povinnost, ale má také strategický význam v dlouhodobém měřítku. Existuje dostatek ekonomických důvodů pro rychlejší a efektivnější jednání.

4.5.9 EHSV zdůrazňuje, že revize v roce 2012 představují jedinečnou příležitost pro začlenění problematiky nedostatku vody a extrémních událostí, jako jsou sucha, do společného strategického rámce pro hospodaření s vodními zdroji.

4.5.10 EHSV se domnívá, že druhý pilíř by měl odrážet významný problém sucha, eroze půdy a desertifikace v jižních a středomořských regionech EU, a doporučuje, aby bylo navrženo zvláštní opatření na řešení tohoto problému. Zároveň by však měly být zohledněny i dodatečné výdaje, jež souvisejí s odvodňováním zemědělsky využívaných ploch v severských členských státech EU.

4.5.11 EHSV naléhá na Komisi, Parlament a Radu, aby zvážily sestavení integrované strategie EU pro bílkoviny s cílem zajistit dodávku krmiv pro zvířata a snížit závislost na dovozu bílkovin.

4.5.12 Potravinářský odpad je stále závažnějším problémem pro zabezpečení potravin a účinnost zdrojů. EHSV doporučuje, aby Komise přezkoumala osvědčené postupy v oblasti snižování potravinářského odpadu v zemích, jako je např. Německo, a podpořila je legislativními opatřeními na úrovni EU.

4.5.13 Přemístění ekonomiky je klíčovým problémem pro nadcházející období a v zemědělství by měla být zachována přidaná hodnota v rámci území, jak jen to bude možné. Podle Evropského účetního dvora navíc nejsou místní akční skupiny v rámci programů LEADER dostatečně zaměřeny na dosahování cílů svých vlastních místních strategií (20). Bylo by proto užitečné, aby SZP na období 2014–2020 přijala nápravná opatření prostřednictvím nového strategického nástroje, který podpoří vznik teritorializovaných projektů v širším měřítku, nežli tomu je v rámci programu LEADER.

4.5.14 EHSV se domnívá, že SZP by měla být upřednostňovaným nástrojem pro vytváření spojenectví se spotřebiteli prostřednictvím podpory relevantních informací týkajících se způsobu výroby potravin v rámci hodnotového řetězce nebo životního cyklu. Sledovatelnost výrobku musí být transparentní pro spotřebitele, jenž může být nejlepším spojencem evropské zemědělské výroby, jež bude udržitelnější, šetrnější k životnímu prostředí a bude vytvářet lepší pracovní místa.

V Bruselu dne 25. dubna 2012. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 63.

(2) Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 63, odstavec 4.2.

(3) Úř. věst. C 354, 28.12.2010.

(4) Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 63.

(5) Úř. věst. C 376, 22.12.2011 s. 19-24.

(6) Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 87.

(7) Eurostat - Zjišťování o struktuře zemědělských podniků.

(8) Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 63, odstavec 1.10.

(9) COM(2011) 500 final, Rozpočet – Evropa 2020.

(10) Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 35, odstavec 5.6.11.

(11) Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 63, odstavec 1.4.

(12) Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 63, odstavec 3.4.3.

(13) Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 63, odstavec 1.5.

(14) Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 35.

(15) Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 145.

(16) Evropský účetní dvůr, Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny, zvláštní zpráva č. 8.

(17) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci.

(18) Evropský účetní dvůr, Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod, zvláštní zpráva č. 6/2009.

(19) Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 87–91.

(20) Evropský účetní dvůr, zvláštní zpráva č. 5/2011.