Sdělení komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o tvůrčím obsahu online na jednotném trhu {SEK(2007) 1710} /* KOM/2007/0836 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 03.01.2008 KOM(2007) 836 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o tvůrčím obsahu online na jednotném trhu {SEK(2007) 1710} SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o tvůrčím obsahu online na jednotném trhu 1. ÚVOD 1.1. Tvůrčí obsah online Dostupnost a rozšiřování širokopásmového připojení a zlepšující se možnost přístupu k tvůrčímu obsahu a službám kdekoli a kdykoli poskytují nové příležitosti a představují nové výzvy. Pro spotřebitele znamenají nové formy přístupu k tvůrčímu obsahu dostupnému na celosvětových sítích, jako je internet, jak z domova, tak s využitím mobilních zařízení, a dokonce i možnost tvůrčí obsah ovlivnit. Společnosti mají možnost nabízet nové služby a obsah a rozvíjet nové trhy. S nástupem nových zařízení, sítí a služeb musí na tyto výzvy reagovat tvůrci obsahu a provozovatelé sítí, držitelé práv, spotřebitelé, vlády a nezávislé regulační orgány. Úspěšná reakce bude klíčem k růstu, zaměstnanosti a inovacím v Evropě. Na výzvy se nejlépe reaguje na evropské úrovni. Většina zmíněných nových služeb totiž potřebuje jak výhodu úspor z rozsahu, tak výhodu kulturní rozmanitosti, které vnitřní trh EU nabízí. Proto by cílem politik EU měla být podpora rychlého a účinného zavádění nových služeb a souvisejících obchodních modelů sloužících k vytvoření a rozšíření evropského obsahu a znalostí online. V této souvislosti Komise označila za „tvůrčí obsah distribuovaný online“ obsah a služby jako audiovizuální média online (film, televize, hudba a rozhlas), hry online, publikování online, vzdělávací obsah, jakož i obsah vytvářený uživatelem. Podle studie na téma „Interaktivní obsah a konvergence“[1] (zahrnula země EU-25) do roku 2010 příjmy z obsahu online více než zčtyřnásobí, a to z 1,8 mld. eur v roce 2005 na 8,3 mld. eur v roce 2010. Obsah online bude rovněž vytvářet významnou část celkových příjmů některých odvětví: kolem 20 % v případě hudby a 33 % v případě videoher. S rozšířením širokopásmového připojení k internetu, rozvojem vyspělých mobilních sítí a širokou dostupností digitálních zařízení je možné obsah online distribuovat na trhu, jehož velikost je dosud neznámá. Evropští spotřebitelé se v rostoucí míře věnují filmům, hudbě, zprávám nebo hrám prostřednictvím různých sítí a elektronických zařízení. 1.2. Výsledky veřejné konzultace Za účelem zkoumání dalších forem podpory rozvoje služeb tvůrčího obsahu online v Evropě Komise v červenci 2006 zahájila veřejnou konzultaci na téma „Obsah online na jednotném trhu“. Konzultace přinesla více než 175 písemných příspěvků od velmi rozmanité skupiny zúčastněných stran[2]. Několik příspěvků do veřejné konzultace[3] vyzývá Komisi ke zdrženlivosti a k tomu, aby předčasně nezasahovala přijetím další právní úpravy do rodícího se a rychle se vyvíjejícího trhu, neboť jsou zde rizika nepříznivých účinků. Některé hlasy však vyzývají ke konkrétním změnám právního rámce u otázek jako udílení licencí k právům duševního vlastnictví, dávky ve vztahu k soukromému rozmnožování a interoperabilita. Mnoho příspěvků žádá Komisi, aby podpořila spolupráci (včetně přijetí chart nebo kodexů chování) mezi zástupci odvětví, držiteli práv a spotřebiteli v otázkách jako systémy pro správu digitálních práv, obsah online a film online. Různí účastníci navíc vyzvali k udělení finanční pomoci a žádali podporu norem týkajících se interoperability systémů pro správu digitálních dat. Veřejná konzultace byla doplněna výše uvedenou nezávislou studií na téma „Interaktivní obsah a konvergence“. Díky zapojení široké skupiny zúčastněných stran podala přehled o výzvách, na něž je třeba reagovat, aby byl podpořen rozvoj nových služeb obsahu v EU. 1.3. Cíle tohoto sdělení Na základě výsledků konzultačního procesu a s cílem doplnit iniciativy již zahájené v rámci strategie i2010 zamýšlí Komise zahájit další akce na podporu rozvoje inovačních obchodních modelů a zavádění přeshraničního poskytování různých služeb tvůrčího obsahu online. Trh tvůrčího obsahu online vzniká a vyvíjí se rychlým tempem. To si žádá dvojí přístup k již vymezeným výzvám, na něž je třeba rychle reagovat, a zahájení další diskuse o některých stávajících a budoucích výzvách. Proto se tímto sdělením zahajuje veřejná konzultace zaměřená na přípravu přijetí doporučení Rady a Evropského parlamentu o tvůrčím obsahu online. Rovněž se vytváří platforma pro diskusi a spolupráci zúčastněných stran, dále nazývaná „platforma pro obsah online“, jejímž účelem je zahájení práce na budoucích výzvách. Toto sdělení reaguje na první soubor výzev, které jsou klíčové pro rozšíření služeb obsahu online v Evropě. Další iniciativy Komise jako přezkum vnitřního trhu a přezkum spotřebitelského acquis, přezkum směrnice o družicovém vysílání a kabelovém přenosu (98/83/EHS)[4], zpráva o provádění směrnice o autorském právu z roku 2001 (2001/29/ES)[5], zelená kniha o autorském právu ve znalostní ekonomice, kterou v současnosti připravuje Komise, zpráva o provádění doporučení o správě on-line hudebních práv (2005/737/ES)[6] a budoucí druhá hodnotící zpráva ke směrnici o podmíněném přístupu (98/84/ES)[7] poskytují další příležitosti, jak čelit výzvám spojeným s tvůrčím obsahem online. 2. PROBLÉMY A NÁVRHY Problémy vyvolané distribucí tvůrčího obsahu online jsou významné, od právních souvislostí udílení licencí až po zajímavé fakturační systémy nebo otázky týkající se širokopásmového připojení a spektra. Poslední téma bude řešeno v rámci modernizace právního rámce pro elektronické komunikace, zatímco k ostatním bodům se přistoupí podle okolností. Přesun služeb tvůrčího obsahu do prostředí online je příkladem zásadní systémové změny. Aby byla co nejlépe využita, musí tvůrci politik dosáhnout tří souvisejících cílů: - zajistit, aby evropský obsah dosáhl svého plného potenciálu a přispěl k evropské konkurenceschopnosti a lepší dostupnosti a rozšíření velké rozmanitosti tvorby evropského obsahu a evropského kulturního a jazykového dědictví; - aktualizace/vyjasnění případné právní úpravy, která zbytečně brání distribuci tvůrčího obsahu online v EU, se zřetelem k významu autorského práva pro tvorbu obsahu; - posílení aktivní úlohy uživatelů při výběru obsahu, jeho rozšiřování a tvorbě. Na základě výsledků veřejné konzultace a studie na téma „Interaktivní obsah a konvergence“ se Komise domnívá, že jsou zde čtyři hlavní, horizontální výzvy, které zasluhují akci na úrovni EU: dostupnost tvůrčího obsahu; udílení licencí k tvůrčímu obsahu pro více teritorií; interoperabilita a transparentnost systémů pro správu digitálních práv; legální nabídky a pirátství[8]. 2.1. Dostupnost tvůrčího obsahu Malá dostupnost tvůrčího obsahu pro distribuci online a nedostatečná aktivita v udílení licencí k právům na nových platformách zůstávají zásadními překážkami rozvoje služeb obsahu online. Jelikož se trh obsahu online utváří, je v některých případech hodnota nových forem distribuce dosud neznámá. Z toho vyplývají velké problémy při stanovení obchodních podmínek pro využívání tvůrčího obsahu online. Držitelé práv se obávají ztráty kontroly, neboť nezákonné kopírování v digitálním prostředí se ukázalo jako velmi škodlivé. Zatímco legální nabídka tvůrčího obsahu online je obecně vnímána jako jeden z prostředků k zamezení nezákonnému kopírování, někteří držitelé práv dávají přednost ochraně stávajících toků příjmu před aktivním udílením licencí ke svým právům na nových platformách. Udílení licencí pro využití online dále zpomalují potenciální kolize s právy, která již byla udělena pro tradiční formy využití. Většina obtíží spojených s dostupností obsahu se považuje za potíže vlastní vznikajícím trhům a od zúčastněných stran se očekává nalezení inovačních společných a kooperačních řešení k využití obsahu on-line a k zabránění takovým jevům jako vázané prodeje, výhradní právo nebo nevyužívání mediálních práv[9] nebo k jejich nápravě. V reakci na žádost zúčastněných stran zamýšlí Komise posílit svou roli prostředníka a podpořit všestranně výhodná ujednání a meziodvětvové dohody v rámci nové „platformy pro obsah online“. Použití práva hospodářské soutěže může v některých případech napravit zneužití postavení, které souvisí s využitím nebo hromaděním práv. Další otázka se týká často vysokých transakčních nákladů na udílení práv. Jedním z obzvlášť palčivých problémů je problém osiřelých děl, tj. knih, fotografií, filmového materiálu a dalších děl chráněných autorským právem, u nichž je složité, ba nemožné zjistit nebo dohledat držitele práv[10]. Úsilí o zjištění a dohledání držitelů práv je nákladné a časově náročné. V mnoha případech tudíž nemohou být osiřelá díla využita a nenesou žádný finanční prospěch (neznámému nebo nedohledatelnému) autorovi, takže nemají ani hospodářský, ani společenský užitek. Problémy vyplývající z existence osiřelých děl se významně zabývá iniciativa „i2010: digitální knihovny“, jejímž cílem je do prostředí online převést evropské kulturní a vědecké dědictví. Ve svém doporučení ze dne 24. srpna 2006 o digitalizaci kulturního materiálu a jeho dostupnosti on-line a o uchovávání digitálních záznamů[11] Komise vyzvala členské státy, aby vytvořily mechanismy pro usnadnění užití osiřelých děl. Závěry Rady ze dne 13. listopadu 2006[12] potvrdily přístup Komise a zdůraznily potřebu zajistit účinnost vnitrostátních opatření ve vztahu k osiřelým dílům v přeshraničních případech. Toto je zároveň klíčovým doporučením zprávy k problematice autorských práv vypracované skupinou odborníků na vysoké úrovni pro digitální knihovny[13]. Komise bude bedlivě sledovat provádění doporučení a potřebu dalších opatření na evropské úrovni. 2.2. Udílení licencí k tvůrčímu obsahu pro více teritorií Dalším velkým dopadem konvergence na trh je skutečnost, že poskytovatelé služeb obsahu mohou získat nové cílové skupiny tím, že obsah zpřístupní na nových platformách na evropské, nebo dokonce celosvětové úrovni. V důsledku teritoriální působnosti autorských práv musí poskytovatel služeb obsahu získat oprávnění k šíření obsahu v každém členském státě. Z toho vyplývající náklady mohou být nepříznivé pro využití valné většiny evropských kulturních děl mimo jejich vnitrostátní trhy. Prostředí online umožňuje dostupnost služeb obsahu napříč vnitřním trhem. Nedostatek licencí k autorským právům pro více teritorií však způsobuje, že u služeb online je těžké plně využít potenciálu vnitřního trhu. Potenciální přínosy udílení licencí pro více teritorií by měli v první řadě ocenit držitelé práv. Je však zapotřebí zlepšit stávající mechanismy udílení licencí, aby bylo možné rozvinout mechanismy udílení licencí pro více teritorií, například podporou spravedlivé hospodářské soutěže na trhu správy práv. Je třeba poznamenat, že na různé druhy obsahu se vztahují různé postupy. V hudebním odvětví vydala Komise v říjnu 2005 doporučení o správě on-line hudebních práv, aby usnadnila zavádění multiteritoriálního systému udílení licencí k autorským právům pro více teritorií pro hudební služby online. Uvedené doporučení má za cíl usnadnit udílení multiteritoriálních licencí k využívání hudebních děl online tím, že posílí právo držitelů práv svěřit správu jakýchkoli práv online nutných pro provozování legálních hudebních služeb online v teritoriu dle jejich volby správci kolektivních práv dle jejich volby, a to bez ohledu na členský stát, jehož je správce kolektivních práv nebo držitel práv rezidentem nebo státním příslušníkem. Komise nedávno vyzvala všechny zúčastněné strany k předložení názoru a připomínek ke svým prvotním zkušenostem s uvedeným doporučením a obecně k vývoji hudebního odvětví online v období od přijetí doporučení. Otázka udílení licencí pro více teritorií se stala důležitou v dalších odvětvích tvůrčího obsahu, jako je audiovizuální odvětví. V audiovizuálním odvětví, kde nová směrnice o audiovizuálních mediálních službách usnadní rozvoj přeshraničních služeb na vyžádání, však mnoho držitelů práv stále volí udílení licencí pouze pro několik málo vnitrostátních teritorií, čímž v zahraničí omezují dostupnost audiovizuálních děl uvedených v katalozích videonahrávek na vyžádání. Vytvoření systému, který by držitele práv motivoval k udílení druhé licence pro více teritorií souběžně s hlavní licencí, by mohl být zahrnut do veřejné konzultace ohledně přípravy návrhu doporučení, jakož i tématem k diskusi v rámci platformy pro obsah online. Komise navíc předpokládá, že bude financovat nezávislou studii zkoumající ekonomické důsledky takového postupu pro evropská audiovizuální díla. 2.3. Interoperabilita a průhlednost systémů pro správu digitálních práv Rozvoj legálních služeb naráží na problém digitálního pirátství a čelí mu posílenou spoluprací mezi různými hráči v hodnotovém řetězci a tvorbou atraktivních nabídek a obchodních modelů pro distribuci digitálního obsahu. Systém pro správu digitálních práv představuje v této oblasti klíčovou technologii, umožňuje držitelům práv posílit svá práva v digitálním prostředí a rozvíjet obchodní modely přizpůsobené poptávce a potřebám spotřebitelů. Po nějakou dobu však byly systémy pro správu digitálních práv a příslušná opatření pro technologickou ochranu vnímány negativně, a to jako technologie používaná výhradně k omezení kopírování a hospodářské soutěže, aniž by se jí dařilo naplnit původní očekávání uživatelů a firem. To vedlo k situaci, kdy se někteří účastníci trhu rozhodli pro distribuci obsahu online bez jakýchkoli mechanismů omezujících kopírování. Popsané novinky se nicméně týkají zejména jednoho druhu obsahu a obchodního modelu, a to platby za stahování hudby. Technologie umožňující správu práv v prostředí online by mohly být klíčové pro přechod k digitalizaci odvětví obsahu a také pro rozvoj inovačních obchodních modelů, zejména s ohledem na vysoce hodnotný obsah. Z přechodu k prostředí chráněnému systémem pro správu digitálních práv vyplývá pro evropské občany a spotřebitele zásadní systémová změna. Použití děl podléhající dohodám o udílení licencí vynutitelným technickými opatřeními nyní doplňuje zákonem vymezené použití děl chráněných autorskými právy. V důsledku toho spotřebitelé při nákupu hudby, filmu nebo jiného tvůrčího obsahu online stále častěji narážejí na složité smluvní podmínky a nejsou si nutně zcela vědomi příslušných omezení použití obsahu, resp. využití jejich osobních údajů. Má se za to, že tato skutečnost se vážně dotýká zájmů uživatele a ohrožuje stávající rovnováhu zájmů držitelů autorských práv a uživatelů. Přestože v minulých letech byl zaveden velký počet služeb obsahu chráněných systémem pro správu digitálních práv, zúčastněné strany mají stále větší obavu, že nedostatek interoperability, standardizace a snadné použitelnosti systémů pro správu digitálních práv na všech platformách povede k nevyváženosti. Aby nebyla ohrožena budoucnost zmíněné technologie, na níž závisí rozvoj, je klíčové věnovat se otázce interoperability. Díky lepší interoperabilitě systémů pro správu digitálních práv by se zlepšila úroveň hospodářské soutěže a způsob jejich přijetí spotřebiteli, což je nezbytné pro zavádění distribuce tvůrčího obsahu online. Pro spotřebitele interoperabilita systémů pro správu digitálních práv znamená, že si může zvolit různá zařízení a používat je v kombinaci s různými službami „download-to-own“ (stáhnout a vlastnit). Pro tvůrce nebo agregátory obsahu interoperabilita znamená, že nejsou omezeni na jeden vysílací kanál, který by blokoval trh. Pro vývojáře zařízení a informačních a komunikačních technologií (IKT) interoperabilita znamená, že lze jejich produkty používat pro různé služby obsahu[14]. Dlouhé diskuse mezi dotčenými stranami dosud nevedly k zavedení interoperabilních řešení systémů pro správu digitálních práv. V každém případě je proto třeba vytvořit rámec pro průhlednost systémů pro správu digitálních práv v oblasti interoperability, a to zajištěním správných informací pro spotřebitele s ohledem na omezení použití a interoperabilitu. Pokud se spotřebitelům poskytne přesný a snadno srozumitelný systém označování týkající se interoperability a omezení použití, což jim umožní informovaný výběr, zlepší se jejich občanská práva a vytvoří se pevný základ pro širší dostupnost obsahu on-line. 2.4. Legální nabídky a pirátství Odvětví hudebních a filmových nahrávek vyjádřila názor, že Komise by měla být připravena přijmout legislativní opatření ke sladění veřejného zájmu na zajištění přiměřené úrovně ochrany údajů s dalšími důležitými veřejnými cíli, jako je potřeba potírání protiprávních činností a potřeba ochrany práv a svobod třetích stran. Pirátství a nedovolené vkládání a stahování obsahu chráněného autorskými právy zůstává ústředním problémem. Boj proti pirátství online zahrnuje více doplňkových prvků: 1) rozvoj legálních nabídek; 2) vzdělávací iniciativy; 3) vynutitelnost zákonných práv; 4) snaha o zlepšenou spolupráci poskytovatelů internetových služeb s cílem zastavit rozšiřování protiprávního obsahu. Myšlenka zvyšování vzdělání a informovanosti o významu autorských práv pro dostupnost obsahu je jako nástroj v boji proti pirátství široce podporována. Vlastníci obsahu vyzývají ke zvýšené spolupráci v boji proti pirátství. Příloha I nedávno přijatého legislativního návrhu změny autorizační směrnice obsahuje odkazy týkající se souladu s vnitrostátními opatřeními pro provádění směrnice o autorském právu (2001/29/ES) a směrnice o dodržování práv duševního vlastnictví (2004/48/ES)[15]. V čl. 20 odst. 6 legislativního návrhu na změnu směrnice o univerzální službě se navíc stanoví povinnost poskytovatelů internetových služeb účastníky jasně informovat před uzavřením smlouvy a pravidelně po jejím uzavření o jejich povinnosti dodržovat autorské právo a práva s ním související[16]. Ve Francii bylo dne 23. listopadu 2007 podepsáno Memorandum o porozumění[17] mezi producenty hudby a filmů, poskytovateli internetových služeb a vládou. V rámci dohody Francie založí nový orgán s působností v oblasti internetu, který bude mít pravomoc pozastavit nebo zrušit přístup k internetu těm, kdo protiprávně sdílejí soubory. Jako přiměřené se zdá podnícení spolupráce („kodex chování“) mezi poskytovateli přístupu/služeb, držiteli práv a spotřebiteli, aby se zajistila široká nabídka atraktivního obsahu online, snadno použitelných služeb online, přiměřená ochrana děl chráněných autorskými právy, zvýšení informovanosti/vzdělání o významu autorských práv pro dostupnost obsahu a úzká spolupráce v boji proti pirátství/nedovolenému sdílení souborů. 3. ZÁVěR V době, kdy probíhá proces přezkumu směrnic, které mají vliv na distribuci obsahu, jako je směrnice o družicovém vysílání a kabelovém přenosu, směrnice o autorském právu z roku 2001 a směrnice o podmíněném přístupu, otevírá toto sdělení proces, který bude reagovat na vymezené a nejnaléhavější výzvy spojené s distribucí tvůrčího obsahu online. Přáním Komise je zabývat se problémy nadnesenými v tomto dokumentu dvěma cestami: - založením „platformy pro obsah online“ – rámce pro diskusi na evropské úrovni. V této platformě určené k jednáním daným druhem obsahu nebo jednáním mezi odvětvími ohledně otázek spojených s rozšiřováním tvůrčího obsahu online by měli – v závislosti na programu každého zasedání – být zastoupeni poskytovatelé obsahu, držitelé práv, společnosti a organizace z odvětví telekomunikací a technologií, jakož i spotřebitelé. Úloha platformy pro obsah online bude zahrnovat otázky zmíněné v tomto sdělení, např.: dostupnost obsahu, zdokonalení mechanismů udílení práv, rozvoj udílení licencí pro více teritorií, správa autorských práv online, mechanismy spolupráce pro lepší dodržování autorských práv v prostředí online. Práce platformy by rovněž měla přispět k vypracování průvodce pro spotřebitele a uživatele služeb informační společnosti[18]. - úvahou o přípravě návrhu doporučení Parlamentu a Rady o tvůrčím obsahu online, který by měl být připraven do poloviny roku 2008 a měl by zahrnovat tyto otázky: průhlednost (označování) a interoperabilita systémů pro správu digitálních práv; podpora inovačních systémů udílení licencí v oblasti audiovizuálních děl a legální nabídky a pirátství. Komise si přeje dále konzultovat dotčené strany ohledně hlavních bodů budoucího návrhu. Proto všechny dotčené strany vyzývá k zaujetí stanoviska k bodům uvedeným v příloze tohoto sdělení, a to do 29.02.2008. PŘÍLOHA Tvůrčí obsah online – Politické otázky/otázky regulace ke konzultaci Správa digitálních práv 1) Domníváte se, že podporou přijetí interoperabilních systémů pro správu digitálních práv se podpoří rozvoj služeb tvůrčího obsahu online na vnitřním trhu? Jaké jsou hlavní překážky úplné interoperability systémů pro správu digitálních práv? Jaké postupy v oblasti interoperability systémů pro správu digitálních práv doporučujete? 2) Domníváte se, že informace pro spotřebitele týkající se prvků systémů pro správu digitálních práv, jež souvisejí s interoperabilitou a ochranou osobních údajů, by se měly zlepšit? Jaké by podle Vašeho názoru mohly být nejvhodnější způsoby a postupy ke zlepšení informovanosti spotřebitelů ohledně systémů pro správu digitálních práv? Jaké postupy v oblasti označování digitálních produktů a služeb doporučujete? 3) Domníváte se, že méně složitý obsah a lepší srozumitelnost licenční smlouvy s koncovým uživatelem by podpořily rozvoj služeb tvůrčího obsahu online na vnitřním trhu? Jaké postupy v oblasti licenčních smluv s koncovým uživatelem doporučujete? Shledáváte nějaký konkrétní problém týkající se licenčních smluv s koncovým uživatelem, který by se měl řešit? 4) Domníváte se, že alternativní způsoby řešení sporů týkajících se použití a správy systémů pro správu digitálních práv by posílily důvěru spotřebitelů v nové produkty a služby? Jaké postupy v tomto ohledu doporučujete? 5) Domníváte se, že zajištění nediskriminačního přístupu (například pro malé a střední podniky) k řešením systémů pro správu digitálních práv je zapotřebí k tomu, aby byla zachována a posílena hospodářská soutěž na trhu distribuce digitálního obsahu? Udílení licencí k právům pro více teritorií 6) Domníváte se, že otázka udílení licencí k právům pro více teritorií se musí řešit doporučením Evropského parlamentu a Rady? 7) Co je z Vašeho pohledu nejúčinnějším způsobem podpory udílení licencí k právům pro více teritorií v oblasti audiovizuálních děl? Domníváte se, že model licencí online založený na rozdílu mezi primární a sekundární licencí pro trh více teritorií může usnadnit udílení licencí pro celou EU nebo pro více teritorií u tvůrčího obsahu, jímž se zabýváte? 8) Domníváte se, že obchodní modely založené na principu prodeje většího počtu produktů v menším objemu (tzv. teorie „long tail“) mají prospěch z licencí k právům pro více teritorií u méně poptávaných děl (například děl starších dvou let)? Legální nabídky a pirátství 9) Jak může zvýšená, účinná spolupráce zúčastněných stran zlepšit dodržování autorských práv v prostředí online? 10) Považujete memorandum o porozumění, které bylo nedávno přijato ve Francii, za příklad hodný následování? 11) Domníváte se, že používání metod filtrování by bylo účinnou cestou k předcházení porušování autorských práv online? Předložte prosím své připomínky v elektronické podobě do 29.02.2008. Všechny takto předložené připomínky budou zveřejněny na internetové stránce Komise, nebude-li vyžádáno jinak. Příspěvky, které mají být zpracovány důvěrně, musí být takto označeny na první straně nahoře. Chcete-li připojit průvodní dopis, učiňte tak prosím v samostatném dokumentu. V případě, že Vaše připomínky přesáhnou čtyři strany, vytvořte prosím shrnutí. Veškeré předložené připomínky se zašlou elektronickou poštou do funkční e-mailové schránky oddělení politiky v audiovizuální oblasti a oblasti médií generálního ředitelství pro informační společnost a média: avpolicy@ec.europa.eu. | [1] Studie na téma „Interaktivní obsah a konvergence; důsledky pro informační společnost“ zadaná generálním ředitelstvím Evropské komise pro informační společnost a média, zveřejněná dne 25. ledna 2007. [2] http://ec.europa.eu/avpolicy/other_actions/content_online/contributions/index_en.htm. [3] Pro shrnutí veřejné konzultace viz pracovní dokument útvarů Komise o tvůrčím obsahu online. [4] Úř. věst. L 248, 6.10.1993, s. 15. [5] Úř. věst. L 167, 22.6.2001, s. 10. [6] Úř. věst. L 276, 21.10.2005, s. 54 – Úř. věst. L 284, 27.10.2005, s. 10. [7] Úř. věst. L 320, 28.11.1998, s. 54. [8] Pro další otázky nadnesené během veřejné konzultace viz pracovní dokument útvarů Komise o tvůrčím obsahu online. [9] Interaktivní obsah a konvergence; důsledky pro informační společnost, 2007, s. 13. [10] Gowers Review of Intellectual Property (Gowersova zpráva o duševním vlastnictví), prosinec 2006, s. 69: „Britská knihovna odhaduje, že 40 % z tištěných děl je osiřelých.“ [11] Úř. věst. L 236, 31.8.2006, s. 28. [12] Úř. věst. C 297, 7.12.2006, s. 1. [13] Viz: http://ec.europa.eu/information_society/activities/digital_libraries/hleg/index_en.htm. [14] Vzhledem k tomu, že systémy pro správu digitálních práv jsou druhem systémů s podmíněným přístupem, v druhé hodnotící zprávě ke směrnici o podmíněném přístupu, která má být zpracována v roce 2008, zhodnotí Komise, do jaké míry uvedená směrnice rozvoj systémů pro správu digitálních práv zjednodušila nebo by mohla usnadnit. [15] KOM(2007) 697 v konečném znění. [16] KOM(2007) 698 v konečném znění. [17] „Accord pour le développement et la protection des œuvres et programmes culturels sur les nouveaux réseaux“ („Dohoda o rozvoji a ochraně kulturních děl a programů v nových sítích“) – http://www.culture.gouv.fr/culture/actualites/index-olivennes231107.htm. [18] Viz zpráva „z vlastní iniciativy“ poslankyně EP Z. Roithové (Evropská lidová strana) o důvěře spotřebitelů v digitální prostředí a usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. června 2007 o důvěře spotřebitelů v digitálním prostředí (2006/2048(INI)) – http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2007-0287+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN.