CS Úřední věstník Evropské unie C 41/13

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 41/07

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„HESSISCHER APFELWEIN“

č. ES: DE-PGI-0005-0620-16.07.2007

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název:

„Hessischer Apfelwein“

2. Členský stát nebo třetí země:

Německo

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1 Druh produktu:

Třída – 1.8 Ostatní produkty přílohy I (koření atd.)

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

„Hessischer Apfelwein“ je nápoj vyráběný kvašením jablečné šťávy s obsahem ovoce 100 %, jehož kvašení, odkalování a plnění probíhá výhradně ve spolkové zemi Hesensko.

„Hessischer Apfelwein“ má zlatožlutou barvu. Tradičně se vyrábí z jablek pocházejících z ovocných sadů, jež se vyznačují vysokým obsahem kyselin (nejméně 6 g/l), typickým pro staré odrůdy jablek. Pro výrobu nápoje „Hessischer Apfelwein“ se smí používat pouze jablka, která splňují tyto požadavky. Trpká příchuť produktu je výsledkem úplného zkvašení. Tím se „Hessischer Apfelwein“ zásadně liší od jablečných vín pocházejících z jiných regionů. Perlivost vyvolává oxid uhličitý, který vzniká během kvašení.

Obsah alkoholu činí nejméně 5 % objemových a obsah bezcukerného extraktu je 18 g/l. Nápoj kromě toho obsahuje minimálně 4 g/l netěkavých kyselin a maximálně 0,8 g/l těkavých kyselin. Přidávání vody nebo cukru při výrobě nápoje „Hessischer Apfelwein“ není přípustné.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

„Hessischer Apfelwein“ se vyrábí z jablek (97 %) pocházejících z ovocných sadů.

Tradičně se „Hessischer Apfelwein“ vyrábí výlučně z jablek. Šťáva z oskeruší se do nápoje přidává zvlášť, čímž jablečné víno ztrácí zakalení. Přes 95 % jablečného vína vyrobeného v Hesensku sestává výlučně z jablek.

Pěstování ovoce v sadech významně ovlivňuje střídavá plodnost (alternace úrod). V jednom roce je úroda plodů na stromech bohatá, v následujícím roce velmi malá. Cílem lisoven je vyrábět jablečné víno téměř výlučně z hesenských jablek. V případě, že je nutné přikoupit jablka z jiných regionů, za ukazatel jakosti se považuje obsah kyselin ve výši minimálně 6 g/l.

Ovocné sady se kromě toho vyznačují velkou rozmanitostí odrůd jablek. V Hesensku existuje celkem 2 000 různých odrůd jablek. Tato rozmanitost druhů je zvláštností produktu „Hessischer Apfelwein“. Nápoj se vyrábí v různém poměru z různých odrůd jablek.

Mezi odrůdy používané na výrobu nápoje „Hessischer Apfelwein“ mimo jiné patří:

Alkmene, Elstar, Holzapfel, Pilot, Ananasrenette, Glockenapfel, Idared, Rheinischer Bohnapfel, Berlepsch, Goldparmäne, Jacob Lebel, Schafsnase, Berner Rosenapfel, Gelber Edelapfel, James Grieve, Topaz, Bittenfelder, Gehrer Rambour, Jonagold, Weinapfel, Blenheimer, Gewürzluike, Kaiser Wilhelm, Winterrambour, Brettacher, Golden Delicious; Landsberger Renette, Zabergäu-Renette, Boskoop, Gravensteiner, Geheimrat Oldenburg, Cox Orange, Hauxapfel, Ontario.

Těmto odrůdám se výborně daří v povětrnostních a půdních podmínkách Hesenska a tradičně se používají k výrobě jablečného vína.

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Kvašení jablečné šťávy, jakož i její odkalení probíhá výhradně v Hesensku.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Oxidace, k níž dochází při přepravě nebo dočasném skladování, má nepříznivé účinky na charakteristické vlastnosti jablečného vína. „Hessischer Apfelwein“ by proto měl být plněn přímo z kvasné nádoby.

3.7 Zvláštní pravidla pro označování:

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Spolková země Hesensko

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti

Výchozí surovinou pro výrobu nápoje „Hessischer Apfelwein“ jsou jablka určená k lisování, jež se sklízejí zejména v typických hesenských ovocných sadech.

Ovocné sady patří téměř v celém Hesensku tradičně ke kulturní krajině. Na mnoha místech dodnes utvářejí ráz krajiny. V důsledku kultivace ovocných sadů stále ještě existuje několik set tradičních odrůd jablek, jež se přizpůsobily podnebí a půdě daného regionu a jsou velmi odolné. Představují cenný kulturní statek, který je třeba udržovat a dále rozvíjet. Díky hesenským lisovnám se ovocné sady dodnes využívají a představují hospodářský faktor.

Jablka k lisování jsou jablka, jež se nepoužívají jako stolní ovoce. Vzhled je v daném případě druhořadý. Jablka sice nesmějí být nahnilá, mohou však mít mírně otlačená místa. Jablka určená k lisování se proto mohou setřást se stromů a následně sesbírat. Stolní jablka se na rozdíl od toho sklízejí ručně.

5.2 Specifičnost produktu:

„Hessischer Apfelwein“ je hesenská specialita s dlouhou tradicí, která je známá i za hranicemi spolkové země a má zejména v daném regionu výbornou pověst. Zvláštní chuť tomuto vínu dodávají rozmanité odrůdy jablek. „Hessischer Apfelwein“ je ve spolkové zemi Hesensko pevně zakotvenou součástí kultury a dnes již představuje „národní nápoj“. V oblasti kolem řek Rýna a Mohanu a v přilehlém středohoří se „Hessischer Apfelwein“ etabloval jako lidový nápoj. Obyvatelé Hesenska se s tímto jablečným vínem do velké míry ztotožňují.

Na rozdíl od jiných regionů v Německu, ale i od jiných zemí, je úplné zkvašení jablečné šťávy, jehož výsledkem je trpké jablečné víno, zvláštností Hesenska.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Staletá tradice výroby jablečného vína v Hesensku, podporovaná domácí surovinovou základnou, spolu s pevným místem, které tento nápoj zaujímá v hesenské kultuře, jakož i jeho charakteristická chuť, jež je výsledkem rozmanitosti odrůd jablek určených k lisování a výrobního postupu úplného zkvašení, který se v oblasti původu běžně používá, přispěly k tomu, že se „Hessischer Apfelwein“ stal známou a uznávanou regionální specialitou.

Úzké propojení Hesenska a nápoje „Hessischer Apfelwein“ dokládají také historické prameny. Již z dekretu „capitular de villis“, který v roce 800 vydal Karel Veliký, vyplývá, že v tehdejší době museli existovat odborníci na výrobu jablečného vína. V průběhu následujících let se namísto jablečného vína dostalo do popředí zájmu víno. Až v 16. století se začal z města Frankfurtu šířit úspěch nápoje „Hessischer Apfelwein“. Vinná réva, která se zde do té doby ve velké míře pěstovala, podlehla škůdcům, a proto bylo nezbytné začít využívat jiné druhy ovoce, především odolnější jablka. Nejprve se však ve velké míře lisovalo k domácí spotřebě, přičemž jablečné víno bylo již delší dobu oblíbeným nápojem zahradníků. V roce 1779 vznikla založením hostince „Zur goldenen Krone“ (U Zlaté koruny) ve městě Hochstadt (dnes v okrese Main-Kinzig) nejstarší lisovna Hesenska, jež se dochovala dodnes.

Ačkoli se původ jablečného vína váže především na město Frankfurt, lze přesto na základě jiných pramenů zjistit, že jablečné víno má nesmírný význam i mimo území Frankfurtu.

Samotný nápoj dosáhl svého kulturního vrcholu v 60. až 70. letech 20. století především díky pořadu „Zum Blauen Bock“ (U Modrého kozla) v hesenském rozhlasovém vysílání.

Nápoj „Hessischer Apfelwein“ má samozřejmě speciální způsob podávání. Stejně jako jablečné víno k Hesensku nerozlučně patří tradiční džbánek „Bembel“ a „Gerippte“, tradiční pohár na jablečné víno s kosočtvercovým vzorem.

Význam jablečného vína v Hesensku, zejména v porovnání s ostatními oblastmi Spolkové republiky Německo, lze doložit na základě ukazatelů spotřeby. Podle statistik sdružení Verband der Hessischen Apfelwein- und Fruchtsaft-Keltereien a Verband der deutschen Fruchtwein- und Fruchtschaumwein-Industrie (Bonn) je spotřeba v případě obyvatel Hesenska s přibližně 10 litry na obyvatele desetinásobně vyšší v porovnání s přibližně 1 litrem na obyvatele v ostatních částech Německa.

Spjatost a ztotožnění obyvatelstva s jablečným vínem se upevňuje také prostřednictvím neustále se opakujících veřejných aktivit spojených s lisovnami. Pořádá se řada kulturních akcí, které souvisejí s jablečným vínem a jež se pevně etablovaly. Na začátku 90. let 20. století se slavnosti „Süßer-Feste“ staly nedílnou součástí veřejných aktivit hesenských lisoven. Pro obyvatele znamenají začátek období lisování v daném regionu s pravidelnými ukázkami lisování, prohlídkami a výkladem pro návštěvníky, kteří se tak mohou seznámit s procesem a způsobem výroby jablečného vína. Tím se vytváří a udržuje vzájemná vazba mezi obyvatelstvem a jablečným vínem. Hesenská turistická trasa po stopách jablečného vína a ovocných sadů (Hessische Apfelwein- und Obstwiesenroute), kterou v roce 1995 iniciovalo sdružení ve spolupráci se spolkovou zemí Hesensko a která v současnosti zahrnuje šest regionálních okruhů, přispívá jako zemědělsko-turistická atrakce v typických oblastech ovocných sadů a lisování ovoce v Hesensku k zachování a podpoře kultury a tradice výroby nápoje „Hessischer Apfelwein“. Lednová tradice naražení sudu s jablečným vínem, kterou sdružení znovu oživilo jako každoroční veřejnou událost za účasti ministerského předsedy Hesenska, jakož i zájem obyvatelstva i médií rovněž svědčí o tom, že tento tradiční jablečný nápoj je v Hesensku hluboce zakořeněn.

Studie průzkumu trhu, která byla provedena mezi hesenskými spotřebiteli, potvrdila, že jablečné víno spolu se džbánem „Bembel“ a pohárem „Gerippte“ spotřebitelé považují za nápoj se silnou tradicí, který ztotožňují se spolkovou zemí Hesensko.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

Internet: http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/fnd_tm_gd.do

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.