EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 13.7.2011 
SEK(2011) 892 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu Komise na na řízení Evropského parlamentu a Rady 
 o společné rybářské politice 
 
{KOM(2011) 425 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 891 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
1.1. Co společná rybářská politika (SRP) nesplnila 
Současná spole čná rybářská politika nezajistila udržitelné  využívání živých vodních zdroj ů, i 
když byly v roce 2002 zavedeny nové nástroje pro řízení: dlouhodobé plány řízení, jejichž 
cílem je využívání rybích populací udržitelným zp ůsobem a obnova nadm ěrně lovených 
populací, a regionální poradní sbory, které mají podpo řit dialog mezi zú častněnými stranami 
a Komisí.  
Problémy, které jsou d ůvodem tohoto nepln ění, spolu vzájemn ě souvisejí. Hlavní hnací silou 
nadměrného rybolovu je nadm ěrná kapacita. Snížení kvót ur čené k zamezení nadm ěrného 
rybolovu však nadm ěrnou kapacitu ješt ě zvýšilo. Nadm ěrná kapacita rovn ěž znamená nízký 
hospodářský výkon odv ětví rybolovu — nízký hospodá řský výkon však stimuluje nadm ěrný 
rybolov jako krátkodobé řešení zmenšujících se p říjmů. Výsledkem jsou také opakované 
žádosti tohoto odv ětví o finan ční podporu z ve řejných zdroj ů, která udržuje nadm ěrnou 
kapacitu a stimuluje k odchylování se od v ědeckých stanovisek p ři stanovování celkových 
přípustných odlov ů. Vzhledem k t ěmto souvislostem lze problémy se řadit takto: 
• Hlavním problémem spole čné rybářské politiky je nedostate čná environmentální 
udržitelnost v d ůsledku nadm ěrného rybolovu . Přispívají k tomu všechny další problémy. 
Nadměrná kapacita lo ďstev, odchylka od v ědeckých stanovisek p ři stanovování celkových 
přípustných odlov ů a nedostate čný výběr priorit p ři stanovování cíl ů jsou hlavní hnací 
silou nadm ěrného rybolovu. Dalšími faktory jsou relativní stabilita, vysoká míra vým ětů, 
nedostate čné dodržování pravidel a chyb ějící vědecká stanoviska. 
• Druhým problémem je špatná hospodá řská udržitelnost,  zejména odv ětví rybolovu. 
Existuje řada loďstev, která jsou nezisková a citlivá na vn ější šoky (nap ř. vysoké ceny 
paliv). 
• Třetím problémem je nedostate čná sociální udržitelnost , která se dotýká v první řadě 
odvětví rybolovu a oblastí závislých na rybolovu. Nízké mzdy a vážná bezpe čnostní rizika 
znamenají, že odv ětví rybolovu není zdrojem atraktivních pracovních míst pro potenciální 
nové generace rybá řů. V důsledku toho klesá v posledních 15 letech zam ěstnanost, 
zejména v odv ětví rybolovu, v řadě oblastí závislých na rybolovu. 
• Za čtvrté má spole čná rybářská politika velmi složitý právní rámec , který podporuje 
mikrořízení a je p řekážkou dosažení environmentální udržitelnosti. 
• Vnější rozměr společné rybářské politiky  také dosáhl horších výsledk ů než se očekávalo, 
zejména pokud jde o environmentální udržitel nost, ale i v rámci mezinárodní správy. 
1.2. Koho se dotýká spole čná rybářská politika a jak? 
Zúčastněná 
strana Popis Klíčové zájmy 
Odvětví rybolovu 
v EU Majitelé plavidel ES a posádka Zachování ziskovosti a živobytí 
Závislé podniky a 
komunity  Podniky a komunity závislé na rybolovu Zachování ziskovosti a živobytí 
 
CS 2   CS Zpracovatelský 
průmysl Ti, kteří zpracovávají suroviny jak dovážené, tak 
odlovené ve vodách ES Zachování ziskovosti a živobytí, stabilní dodávky 
Odvětvové 
regulační 
orgány) Vnitrostátní, regionální a mí stní orgány regulující 
rybolov  Zajištění účinného, efektivního a praktického 
rámce řízení, který sladí širokou škálu pot řeb 
zúčastněných stran 
Odvětvový 
výzkum Vědeckovýzkumné instituce p řispívající k 
zachování a řízení populací Příspívání k ú činnému režimu řízení rybolovu 
prostřednictvím v časného přístupu k vysoce 
kvalitním obsáhlým údaj ům 
Spotřebitelé Ti, kteří konzumují produkty rybolovu Dostupnost, cena, kvalita a nutri ční hodnoty 
produktů rybolovu s r ůznou mírou kontroly 
z hlediska životního prost ředí  
Země mimo EU Odvětví rybolovu v sout ěži s loďstvy EU. 
Producenti akvakultury, vývozci do EU. Orgány 
v zemích mimo EU dostávající platby v rámci 
dohod o partnerství v odv ětví rybolovu (FPA) Protichůdné zájmy t ěch, kteří považují EU za 
velmi důležitý vývozní trh a zdroj p říjmů, a 
malých místních rybá řských komunit, které 
soupeří s loďstvy EU v rybolovu mimo vody EU o 
přístup k místním zdroj ům 
Nevládní 
organizace, 
občanská 
společnost a 
občané EU Nevládní organizace hájící udržitelné řízení 
rybolovu 
Širší veřejnost, která má zájem a starost o rybolov 
a mořské prostředí Zachovat populace ryb, mo řskou biologickou 
rozmanitost a hodnotu životních podmínek oceán ů, 
řek a jezer 
1.3. Proč je nezbytná ve řejná intervence? 
Rybolov bývá charakterizován jako „tragédie obecní pastviny“: jednotlivci pracující ve 
prospěch vlastních zájm ů mají tendenci nadm ěrně využívat spole čné zdroje a soupe řit 
s jinými o získání „svého“ podílu. Co jeden rybá ř uloví dnes, nem ůže zítra chytit jiný. P ři 
rozhodování o rybolovných právech neberou rybá ři v úvahu náklady na odlovy, které 
vzniknou jiným (mén ě ryb k lovu, poškození stanoviš ť atd.). Při absenci regulativního zásahu 
týkajícího se p řístupu budou populace využívány na úrovních, které povedou k jejich snížení 
a úbytku pod komer čně využitelnou úrove ň. To oprav ňuje k regulativnímu zásahu a 
předpokládá nevyužití varianty „žádného zásahu EU“ . 
2. PRÁVO EU JEDNAT  
Podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungová ní Evropské unie má Unie výlu čnou pravomoc 
v zachování biologických mo řských zdroj ů v rámci spole čné rybářské politiky. Podle čl. 4 
odst. 2 písm. d) sdílí Unie pr avomoci pro zbývající oblasti spole čné rybářské politiky. 
Poslední reforma spole čné rybářské politiky se uskute čnila v roce 2002. Byla provedena 
nařízením Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002. Článek 35 uvedeného na řízení 
obsahuje zvláštní ustanovení o posouzení kapi tol II [Zachování a udržitelnost] a III [Úprava 
rybolovné kapacity] do konce roku 2012 . Avšak záv ěry zvláštní  zprávy Ú četního dvora z roku 
2007 o spole čné rybářské politice a také vlastní posouzení sou časné spole čné rybářské 
politiky Komisí vedly k p řekročení rámce této povinnosti a k navržení d ůkladné reformy 
společné rybářské politiky . 
 
CS 3   CS 3. CÍLE SPOLE ČNÉ RYBÁ ŘSKÉ POLITIKY  
3.1. Cíle spole čné rybářské politiky podle Smlouvy 
Cíle společné rybářské politiky jsou vyty čeny v čl. 3 písm. d), v čl. 4 písm. d) a v článcích 38 
a 39 Smlouvy o fungování EU. D ůležitý je i článek 11, protože stanoví, že požadavky na 
ochranu životního prost ředí musí být zahrnuty do vymezení a provád ění politik a činností 
Unie, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje. Podle článku 39 jsou cíle spole čné 
rybářské politiky, které jsou stejné jako v p řípadě zemědělství, tyto: 
• zvýšit produktivitu zem ědělství podporou rozvoje technického pokroku a 
zajišťováním racionálního vývoje zem ědělské výroby a optimálního využití 
výrobních činitelů, zejména pracovní síly; 
• zajistit tak odpovídají cí životní úrove ň zemědělského obyvatelstva, a to zejména 
zvýšením individuálních p říjmů osob zam ěstnaných v zem ědělství; 
• stabilizovat trhy; 
• zajistit plynulé zásobování; 
• zajistit spot řebitelům dodávky za rozumné ceny. 
Tyto cíle jsou stej né jako cíle spole čné zemědělské politiky, ale musí být chápány ve 
specifickém kontextu odv ětví rybolovu. 
3.2. Obecné cíle reformy 
Reformovaná spole čná rybářská politika dosáhne environmentální, hospodá řské a sociální 
udržitelnosti, pokud jde o využívání rybolovných zdroj ů. Z právního hlediska mají tyto cíle 
stejnou důležitost, ale žádného z nich  nelze dosáhnout samostatn ě. 
Avšak environmentální udržitelnost je základním principem  úspěchu spole čné rybářské 
politiky. Analýza obsažená v hodnocení dopad ů potvrdila, že „bez výrazn ějšího zlepšení stavu 
populace z ůstane hospodá řská a sociální udržitelnost omezena“.  Vymezení problému 
nastínilo neuspoko jivou situaci četných populací. Řešení tohoto problému bude vyžadovat 
sladění rybářského tlaku s environmentální udržitelností.  
3.2.1.  Environmentální udržitelnost 
Environmentální udržitelností se rozumí využívání populací zp ůsobem, kterým by nem ělo být 
dotčeno jejich budoucí využívání. To by znamenalo uplat ňování tlaku ze strany rybolovu 
v souladu s maximálním udržitelným výnosem, p řičemž „těchto cílů by mělo být u 
vyčerpaných populací dosaženo co nejr ychleji a pokud možno nejpozd ěji do roku 2015“.  
Dosažením environmentální udržitelnosti bude zajišt ěno také dodržení povinnosti, podle níž 
mají mořská prost ředí dosáhnout do roku 2020 dobrého envi ronmentálního stavu, jak je 
stanoveno v rámcové sm ěrnici o strategii pro mo řské prostředí. 
Dosažení environmentální udržitelnost znamená: a) zabránění nadměrnému rybolovu v krátkodobém horizontu; 
 
CS 4   CS b) co nejv ětší snížení nadm ěrné kapacity a vým ětů; 
c) zavedení systému rozhodování, který je v souladu s dlouhodobou udržitelností, flexibilní a 
přizpůsobivý místním podmínkám; 
d) stimulaci odv ětví k převzetí větší odpovědnosti a k dodržování právních p ředpisů; 
e) zlepšení dostupnosti v ědeckých stanovisek a hospodá řských údaj ů. 
3.2.2.  Hospodářská udržitelnost 
Hospodářská udržitelnost znamená mít rentabilní lo ďstva, která jsou dlouhodob ě ekonomicky 
životaschopná. Totéž platí pr o související zpracovatels ké, pomocné a akvakulturní činnosti, 
působení v mezích stanovených e nvironmentální udržitelností, činnost v kontextu 
konkuren čního světového trhu a vývoj spot řebních zvyklostí. 
3.2.3.  Sociální udržitelnost  
Sociální udržitelností se rozumí p řeměna rybolovu a souvisejících činností na zdroj 
atraktivních pracovních míst, která umožní p řiměřenou životní úrove ň osob závislých na 
těchto činnostech a zajis tí životaschopnost rybá řských komunit. Sociální udržitelnost v t ěchto 
oblastech musí spoléhat na hospodá řskou diverzifikaci sm ěrem k souvisejícím námo řním 
aktivitám, jakož i na samotný rybolov. 
3.2.4.  Další cíle: zjednodušení a sn ížení administrativní zát ěže 
Reforma spole čné rybářské politiky musí p řispívat k obecným cíl ům EU, pokud jde 
o omezení byrokratické zát ěže. Zjednodušení  znamená snížení po čtu nařízení a jejich 
složitosti a slou čení veřejného financování do jediného finan čního nástroje. Co se tý če 
administrativní zát ěže, reforma nezahrnuje žádný m ěřitelný makrocíl, protože platnost 
stávající politiky Komise v této oblasti skon čí na konci roku 2012. 
4. VARIANTY POLITIKY  
Varianta zachování sou časného stavu v současné spole čné rybářské politice p řetrvává, 
zohledňuje však nové právní p ředpisy, zejména dlouhodobé plány řízení ve stavu zrodu, 
nařízení o kontrolním režimu a na řízení NNN. Sou časný stav spole čné rybářské politiky 
odpovídá stavu, který bude v lednu 2013. Slouží  jako kritérium pro hodnocení všech variant 
reformy. 
Varianta 1 usiluje o dosažení envi ronmentální udržit elnosti v pružném časovém 
horizontu a sou časné omezení krátkodobých negativ ních ekonomických a sociálních 
dopadů.  
K jejím hlavním složkám pat ří: 
a) dosažení hodnoty Fmsy co nejd říve, ale s maximálním meziro čním snížením TAC o -25 % 
(jako v sou časných dlouhodobých plánech řízení). V d ůsledku toho dosáhnou n ěkteré 
populace hodnoty Fmsy po roce 2015 (nejpozd ěji však v roce 2020); 
b) používání pravidla „nejcenn ější“ pro smíšený rybolov; 
 
CS 5   CS c) využívání individuálních p řevoditelných práv pro vylou čení nadm ěrné kapacity. 
Individuální p řevoditelná práva by byla povinná pro pr ůmyslová lo ďstva a dobrovolná pro 
malá loďstva a budou uplat ňována po dobu čtyř let. Převádět je bude možné pouze v rámci 
členských stát ů; 
d) podpora z ve řejných zdroj ů zaměřená na reformu; subvence na lo ďstva (osa 1 stávajícího 
ERF) skon čí; 
e) společná organizace trhu se zam ěřila na uvád ění na trh, propagaci a diferenciaci trhu 
místních produkt ů; 
f) náklady na licence k rybolovu v rámci dohod o partnerství v odv ětví rybolovu (FPA) 
ponesou postupn ě majitelé lodí.  
Varianta 2 usiluje o dosažení environmentální udržitelnosti bez pružného časového 
horizontu.  Tato varianta má dosáhnout enviro nmentální udržitelnosti do konce roku 2015, a 
to bez ohledu na krátkodobé ekonomické a sociální dopady. Zahrnuje velmi silný p ředpoklad, 
že náležitá v ědecká stanoviska budou v tomto velmi krátkém časovém rozp ětí k dispozici. 
K jejím hlavním složkám pat ří: 
a) dosažení hodnoty Fmsy do čtyř let od zahájení reformy; 
b) používání prav idla „nejcitliv ější“ pro smíšený rybolov; 
c) využívání individuálních p řevoditelných práv k odstran ění nadměrné kapacity, ale 
s převoditelností mezi členskými státy; 
d) ukončení podpory z ve řejných zdroj ů a společné organizace trhu a  
e) postupné ukon čení dohody o partnerství v odv ětví rybolovu (FPA). 
Varianta 3 usiluje o dosažení environmentální udržitelnosti v časovém rámci p ři 
současné minimalizaci negativ ních sociálních dopad ů. Tato varianta minimalizuje 
krátkodobé ekonomické a soci ální dopady tím, že pro odv ětví prodlužuje lh ůtu k dosažení 
hodnoty Fmsy a k uplatn ění individuálních p řevoditelných práv.  
K jejím hlavním složkám pat ří: 
a) dosažení hodnoty Fmsy co nejd říve, ale s maximálním meziro čním snížením TAC o -15  %, 
aby více populací dosáhlo úr ovní Fmsy až ke konci období; 
b) používání pravidla „nejcenn ější“ pro smíšený rybolov; 
c) využívání individuálních p řevoditelných práv jako u va rianty 1, ale s delší lh ůtou pro 
uplatnění; 
d) podpora z ve řejných zdroj ů zaměřená na reformu, ale s v ětším důrazem na sociální otázky; 
e) omezená revize spole čné organizace trhu, vypušt ění některých forem tržní intervence. 
Varianta 4 usiluje o dosažení envi ronmentální udržit elnosti v pružném časovém 
horizontu a sou časné omezení krátkodobých negativ ních ekonomických a sociálních 
dopadů, avšak bez individuálních p řevoditelných práv uskute čňovaných Evropskou 
unií.  Tato varianta je ekvivalentem va rianty 1, ale be z individuálních p řevoditelných práv 
 
CS 6   CS zaměřujících se na nadm ěrnou kapacitu. Členské státy mají vol nost rozhodnout, zda 
individuální p řevoditelná práva uplatní. 
Analyzovány byly i dv ě další varianty: 
Varianta 1a je ekvivalentní variant ě 1, ale používá pravidlo „nejcitliv ější“ varianty 2 pro 
smíšený rybolov. 
Varianta 2a  je ekvivalentní variant ě 2, ale používá maximální meziro ční snížení TAC o -
25 % jako u varianty 1. 
5. POSOUZENÍ VARIANT  
Použitá metodika definovala: 
a) měřitelné úkoly vedoucí ke spln ění cílů a 
b) soubor ukazatel ů dopadu pro vyjád ření pokroku p ři dosahování cíl ů. Další ukazatele se 
týkají správy, administrativní zát ěže a zjednodušení. Hodnota ukazatel ů bude m ěřena a 
porovnána za roky 2012, 2017 a 2022 (za rok 2020 ohledn ě vlivu na životní prost ředí). 
Posouzení dopad ů kombinuje kvantitativní a kvalitativní analýzu. 
5.1. Environmentální udržitelnost 
Všechny varianty reformy výrazn ě překonávají variantu zachování sou časného stavu 
z hlediska environmentální udrži telnosti. Zdá se, že nejefektivn ější je varianta 2, a to jak 
v krátkodobém, tak i v dlouhodobém horizontu. Je jí environmentální složka je však 
neuskutečnitelná vzhledem k tomu, že na vypracování pot řebných v ědeckých stanovisek 
nezbývá mnoho času. Varianta 1a  vede k nejlepším výsledk ům. Varianty 1, 2a a 3 povedou 
k velmi dobrým výsledk ům, i když budou nižší než v p řípadě varianty 1a, zejména do roku 
2020. Udržování nadm ěrné kapacity uvedené ve variant ě 4 významn ě snižuje její výsledky 
v oblasti životního prost ředí. 
Varianta 1a má nejv ětší potenciál ke snížení nežádoucích úlovk ů tím, že kombinuje nejlepší 
výsledky v oblasti životního prost ředí, pravidlo „nejcitliv ější“ pro smíšený rybolov, 
individuální p řevoditelná práva a regionaliza ční složku. Pravidlo „nejcenn ější“ uvedené ve 
variantě 1 omezuje její potenciál snížení vým ětů. 
Výsledkem varianty zachování sou časného stavu a varianty 4 jsou nejv ětší loďstva, a to 
v krátkodobém i dlouhodobém horizontu. Z variant 1 a 3 vyplývá nejv ětší snížení lo ďstev. 
5.2. Hospodá řská udržitelnost 
Varianta zachování sou časného stavu nedosáhne hospodá řské udržitelnosti. Varianty 1 (a 1a)  
jsou nejefektivn ější jak v krátkodobém, tak i v dl ouhodobém horizontu. Varianta 2 má 
poněkud lepší výsledky než varianty 2a a 3. Varianta 4 je podstatn ě horší v 
důsledku udržování nadm ěrné kapacity. 
Zpracovatelský pr ůmysl závislý na dovážených surovinách by nebyl ovlivn ěn. Pokud jde o 
zpracovávání místních vykládek, mají vari anty 1 a 1a nejlepší krátkodobé a dlouhodobé 
výsledky. V p řípadě doplňkových služeb by v závislosti na velikosti lo ďstva byly nejlepší 
výkony podle varianty zachování sou časného stavu následované výkony podle varianty 4. 
 
CS 7   CS 5.3. Sociální udržitelnost 
Všechny varianty znamenají podstatný pokles zam ěstnanosti v odv ětví rybolovu. Vzhledem 
k menšímu snížení velikosti lo ďstva je tento pokles relativn ě nejnižší podle varianty 
zachování sou časného stavu, za níž t ěsně následuje varianta 4. Pokud jde však o mzdy, jsou 
výsledky podle varianty zachování sou časného stavu velmi slabé, zatímco podle varianty 1 (a 
1a) velmi dobré. Kombinace zam ěstnanosti a mezd ukazuje, že varianty 1 (a 1a) by p řinesly 
nejlepší výsledky.  
5.4. Zjednodušení a administrativní zát ěž 
Pokud jde o zjednodušení , jakákoli varianta p řekoná variantu zachování sou časného stavu. 
Regionální p řístupy podle varian t 1 (a 1a), 2 (a 2a) a 4 by také m ěly dále zjednodušit 
společnou rybářskou politiku.  
Z hlediska náklad ů na řízení  by důležitým dopl ňkem bylo obdržení v ědeckých stanovisek a 
hospodářských údaj ů. Zavedení individuálních p řevoditelných práv by znamenalo ur čitou 
administrativní zát ěž pro členská státy i EU; část z těchto náklad ů by mohlo získat odv ětví. 
Konečně je třeba uvést, že ukon čením dohod o partnerství v odv ětví rybolovu nebo úhradou 
nákladů za přístup majiteli plavidel by se snížily náklady na řízení na úrovni EU. Stru čně 
řečeno, nejlevn ější by byla varianta zachování sou časného stavu následovaná variantou 4, 
protože by neexistovaly žádné ná klady spojené s individuálními p řevoditelnými právy. 
Varianta 1a by byla nejnákladn ější vzhledem k nutnosti získat v ědecká stanovisk a týkající se 
nejcitlivějších populací. 
5.5. Vnější rozměr 
Nejlepší výkony odpovídají variant ě 1 (a 1a).  
6. POROVNÁNÍ VARIANT : UPŘEDŇOSTNOVANÁ VARIANTA (UPŘEDŇOSTŇOVANÉ 
VARIANTY ) 
Obrázek 1 — Porovnání variant. Úrove ň EU v roce 2017 
 
CS 8   CS Stávající
stavVarianta
1Varianta
2Varianta
3Varianta
4Varianta
2aVarianta
1a
1. Environmentální 2. Hospodá řský 3. Sociální
4. Správní 5. Jin ý intern í 6. Extern í0%50%75%Procentní podíl ukazatel ů 
splňujících cíl
 
Obrázek 2 — Porovnání variant. Úrove ň EU v roce 2022 
Stávající
stavVarianta
1Varianta
2Varianta
3Varianta
4Varianta
2aVarianta
1a
1. Environmentální 2. Hospodá řský 3. Sociální
4. Správní 5. Jiný interní 6. Externí0%50%75%Procentní podíl ukazatel ů 
splňujících cíl
 
Obecně se ukazuje, že nejlepší celkové výs ledky poskytují varian ty 1 a 1a. Studie čtyř regionů 
závislých na rybolovu (Breta ň, Galície, Sicílie a Skotsko) potvrzuje tyto výsledky na 
regionální úrovni. Varianty 1 (a 1a) jsou nejefektivn ější i z hlediska vn ějšího rozm ěru. 
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Roční pokrok bude monitorován na základ ě vědeckých stanovisek, z hlediska cíle Fmsy a na 
základě hospodá řských/sociálních údaj ů obdržených od členských stát ů z hlediska 
hospodářské a sociální udržitelnosti. 
Co se týče hodnocení, bude n ějakou dobu trvat, než reformovaná spole čná rybářská politika 
přinese ovoce, a tak by m ěl být střednědobý přezkum potenciáln ě proveden za rok 2017, pro 
 
CS 9   CS který byla provedena modelace. P řezkoumání by m ělo porovnat plánované a skute čné 
hodnoty t ěchto ukazatel ů: 
• Dopady na životní prost ředí: populace na úrovni Fmsy, velikost lo ďstva a pokrok 
v individuálním p řevoditelném právu 
• Ekonomické dopady : výnos, hrubá p řidaná hodnota, p říjem/minimální zdanitelný 
příjem a čisté ziskové rozp ětí 
• Sociální dopady:  zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku) a 
mzdy posádky v ekvivalentech plného pracovního úvazku 
Čísla za rok 2017 by byla k dispozici v roce 2019. Hodnocení by proto m ělo být provedeno 
v roce 2019.