[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |

V Bruselu dne 6.10.2010

KOM(2010) 545 v konečném znění

2010/0284 (NLE)

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY,

kterým se pro roky 2011 a 2012 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro plavidla EU

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1. Souvislosti návrhu |

Odůvodnění a cíle návrhu Populace hlubinných ryb jsou rybí populace lovené ve vodách mimo hlavní rybářská loviště kontinentálních šelfů. Nacházejí se na kontinentálních svazích nebo v blízkosti podmořských hor. Tyto druhy mají dlouhé období dospívání a dlouhý život, a proto jsou obzvláště ohroženy rybolovnou činností. Vědecké znalosti o dlouhověkosti a dospívání těchto druhů se pomalu zlepšují a naznačují, že některé druhy jako například mník modrý a tkaničnice tmavá dospívají rychleji a žijí kratší dobu než jiné druhy jako například červenice obecná, hlubinné druhy žraloků a hlavoun tuponosý, a jsou proto rybolovnou činností ohroženy méně. Míra ohrožení rybolovem závisí také na tom, zda lze na tyto druhy zaměřit rybolov v místních oblastech, což je případ červenice obecné, mníka modrého a pilonošů. Není-li hlubinný rybolov podroben omezením, rybářské podniky podobně jako v případě všech volně žijících rybích populací soupeří o to, kdo se zmocní každého volného zdroje, aniž by byla dostatečně zohledněna udržitelná míra využívání. To byl prokazatelně případ některých hlubinných druhů před tím, než Evropská unie začala v roce 2003 zavádět regulaci. Například populace vzácného druhu červenice obecné v severozápadních vodách je vyčerpaná, stejně jako populace vzácné růžichy šedé v Biskajském zálivu. Z těchto důvodů se jeví jako nezbytné provést veřejný zásah k omezení rybolovné činnosti, který předejde narušení příjmů rybářských podniků, přeorientuje využívání směrem k vyšším dlouhodobým výnosům a omezí dopad na ekosystém a potravní síť v důsledku náhlých poklesů velikosti některých rybích populací. To v neposlední řadě pomůže také zajistit stabilnější přísun hodnotných bílkovin spotřebitelům, i když tento aspekt je méně důležitý, pokud jde o hlubinné druhy, protože ty představují pouze malou část ryb vykládaných v EU. V případě hlubinných druhů je veřejný zásah obzvláště důležitý vzhledem ke skutečnosti, že obnova vyčerpaných pomalu dospívajících populací může trvat velice dlouho nebo se vůbec nemusí podařit. Potřeba stanovit rybolovná práva je uvedena v čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, který tuto povinnost ukládá Radě. Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) poskytuje každé dva roky podrobný přezkum biologického stavu populací hlubinných ryb. Nejnovější doporučení byla vydána v červnu 2010. Tento návrh na stanovení rybolovných práv je založen na dalším přezkumu, který provedl v červenci 2010 v návaznosti na práci ICES Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR). Respektuje proto potřebu založit rozhodovací proces na spolehlivých vědeckých stanoviscích, jak požaduje čl. 2 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 2371/2002. Vědecké subjekty shodně doporučují, že nejlepším nástrojem řízení hlubinného rybolovu budou omezení intenzity rybolovu. To proto, že hlubinné druhy se loví v rámci smíšeného rybolovu, rybolovná činnost není selektivní a značná množství ryb se hází přes palubu, protože mají nulovou nebo nízkou obchodní hodnotu. Omezení odlovu jsou nicméně považována za užitečné doplňující opatření a lze je spojit s ustanoveními o využívání těchto rybolovných práv, pokud by bez existence těchto ustanovení nebylo možno výše úlovků odůvodnit. Komise proto zavedla praxi předkládání návrhů na regulaci rybolovných práv, jakmile jsou k dispozici vědecká doporučení. Komise navíc v roce 2010 provádí přezkum systému všeobecného přístupu k rybolovu hlubinných populací (nařízení Rady (ES) č. 2347/2002) s cílem vypracovat omezení intenzity rybolovu a technická opatření odpovídající jednotlivým métier. Intenzita rybolovu je v současné době omezena pro severovýchodní Atlantik jako celek, aniž by se rozlišovalo mezi různými druhy rybolovu (viz čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 53/2010). |

Obecné souvislosti Rybolov hlubinných druhů je Evropskou unií regulován od roku 2003, pokud jde o celkové přípustné odlovy (TAC) pro jednotlivé druhy a oblasti a pokud jde o nejvyšší přípustnou intenzitu rybolovu v severovýchodním Atlantiku. Pro roky 2009 a 2010 byly celkové přípustné odlovy některých hlubinných druhů ryb stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 1359/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se pro roky 2009 a 2010 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství[1]. Dostupné informace o hlubinných populacích neumožňují vědcům plně zhodnotit stav populace co do velikosti populace ani co do úmrtnosti ryb. To má několik důvodů, které trvale brzdí pokrok: Tyto druhy mají často dlouhý život a dlouhé období dospívání, a proto není možné rozdělit jejich populace do věkových tříd a posoudit dopad rybolovu na populaci podle změn v délce nebo věkové struktuře úlovků. Rychlost regenerace populací není známa. Populace jsou rozšířeny v hlubinách, které je z praktických důvodů obtížné zkoumat. Údaje z vědeckých průzkumů často nejsou dostupné v důsledku omezeného obchodního významu těchto populací, nebo nepokrývají celou oblast rozšíření. Rybolovné činnosti se na tyto druhy zaměřují pouze zčásti a některé jsou poměrně nové. Proto je pokrok ve vědeckých znalostech pomalý. Opírá se o preventivní přístup k řízení rybolovu, jehož základem je vývoj indexů výskytu. Stanovení a sdílení rybolovných práv spadá do výlučné pravomoci Unie. Povinnosti týkající se udržitelného využívání živých vodních zdrojů jsou stanoveny v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002. Rybolovná práva by měla být v souladu s mezinárodními dohodami, např. dohodou Organizace spojených národů o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995 [dále jen: dohoda OSN o populacích ryb z roku 1995]. Regulační orgán musí zejména zvýšit obezřetnost v případech, kdy jsou informace neurčité, nespolehlivé nebo nedostatečné. Podle čl. 6 odst. 2 dohody OSN o populacích ryb z roku 1995 nesmí být nedostatek odpovídajících vědeckých informací použit jako důvod k odložení nebo neprovádění ochranných a řídících opatření. Úpravy TAC stanovené v tomto návrhu odpovídají vědeckým doporučením a odrážejí zásady řízení stanovené v dohodě OSN o populacích ryb z roku 1995 a v mezinárodních pokynech Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství pro řízení lovu hlubinných druhů na volném moři z roku 2008, které byly nedávno potvrzeny Valným shromážděním OSN (rezoluce 64/72 z prosince 2009). I když je řada hlubinných populací využívána i dalšími národy pěstujícími rybolov, zejména Norskem, Islandem, Faerskými ostrovy a Ruskem, a i když je nezbytné dosáhnout dohody o harmonizovaných řídicích opatřeních s těmito národy nebo, pokud populace obývají mezinárodní vody, v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC), jsou až do uzavření těchto dohod zapotřebí jednostranná opatření vztahující se na plavidla Evropské unie, aby se předešlo nepříznivým důsledkům neregulovaného rybolovu, které byly popsány výše. |

Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu jsou stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 1359/2008 a jsou použitelné do 31. prosince 2010. Jsou spojeny s nařízením Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky[2], v němž jsou uvedeny komerčně nejvýznamnější hlubinné druhy, pro něž Komise hodlá zavést omezení odlovů (příloha I uvedeného nařízení). O rybolovných právech pro hlubinné druhy se rozhoduje každé dva roky podle frekvence vydávání vědeckých odhadů populací, které jsou založeny na podrobných přezkumech. Výjimka se však uplatňuje u populací stříbrnice atlantské a rybolovu zaměřeného na mníka modrého, v jejichž případě rybolovná práva závisí na výsledku každoročního vyjednávání s Norskem. Rybolovná práva na uvedené populace proto budou stanovena v nařízení o ročních rybolovných právech, o němž Rada rozhodne v prosinci. Pro rok 2010 platí pro tyto populace nařízení Rady (ES) č. 53/2010. |

Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tato opatření jsou navržena v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a s politikou Unie v oblasti udržitelného rozvoje. |

2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |

Konzultace zúčastněných stran |

Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Návrh bere v úvahu konzultace s Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu („ACFA“ je složen ze zástupců profesních organizací zastupujících výrobní odvětví, zpracovatelský průmysl a obchod s produkty rybolovu a akvakultury, jakož i neprofesních organizací zastupujících zájmy spotřebitelů, životní prostředí a rozvoj) a regionálními poradními sbory zabývajícími se rybolovem, kterého se tento návrh týká. Tyto konzultace se konaly na základě sdělení Komise o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění), které stanoví zásady pro tzv. proces jednání s předstihem, a sdělení Komise o konzultaci k rybolovným právům pro rok 2011 (KOM(2010) 241 v konečném znění), v němž Komise vysvětlila svá stanoviska a záměry týkající se návrhů rybolovných práv pro rok 2011. |

Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Regionální poradní sbory zdůrazňují, že je třeba zajistit, aby změny v ročních rybolovných právech byly postupné, čímž se maximálně omezí krátkodobá narušení hospodářské činnosti. Jsou znepokojeny nejistotou ve vědeckých doporučeních a uvítaly by, kdyby došlo ke zlepšení informační základny a harmonizaci metod shromažďování údajů. I když uznávají, že je třeba chránit zvláště ohrožené druhy před vyhubením, nepodporují omezení odlovů, která by vedla k vyšším výmětům u smíšeného rybolovu. Spíše by uvítaly komplexní přístup k řízení smíšeného rybolovu zahrnující povolené vedlejší úlovky pro nejvíce ohrožené druhy a souhlasí, že zavedení omezení intenzity různých druhů rybolovu by mohla být vhodná cesta, společně s technickými opatřeními, jako jsou zlepšení selektivity. Regionální poradní sbory zdůrazňují, že od zavedení řídicích opatření v roce 2003 podstatně poklesla intenzita rybolovu, a upozorňují, že sousední státy musí přijmout podobné přístupy k řízení, aby zůstaly zachovány rovné podmínky. Regionální poradní sbory zdůrazňují, že by se mělo více pracovat na ochraně ohrožených stanovišť hlubinných druhů a na tom, aby se rybolov vyhnul oblastem, kde se nejvíce vyskytují dospívající ryby. Argumentují, že některé tradiční druhy rybolovu jsou udržitelné, protože existují již celá staletí. Část regionálních poradních sborů by také uvítala, kdyby řízení reagovalo na pozitivní signály v souvislosti s některými populacemi zejména tam, kde obchodní rybářská plavidla přispěla ke zlepšení vědeckých informací. Jiné regionální poradní sbory by uvítaly, kdyby se přestala stanovovat rybolovná práva tam, kde v dohledné době nelze očekávat posouzení stavu populací. Do návrhu byla zapracována zásada postupné úpravy a omezení ročních změn rybolovných práv. Nejsou navrženy žádné změny, které by znamenaly roční navýšení nebo snížení rybolovných práv o více než 15 % oproti stavu v roce 2010. Jedinou výjimkou z tohoto pravidla jsou hlubinné druhy žraloků. I když se TAC formálně neodchyluje od nulového TAC stanoveného pro rok 2010, zákaz vedlejších úlovků bude mít ve skutečnosti za následek snížení povolených vykládek o 100 %. Komise sleduje politiku ochrany žraloků, kterou vyhlásila ve svém sdělení o akčním plánu na zachování a řízení populací žraloků (KOM(2009) 40 v konečném znění). Zákaz vedlejších úlovků by měl podnítit rybáře ke spolupráci na vymezení oblastí vyššího výskytu žraloků a zlepšení selektivity lovných zařízení. Po zavedení těchto opatření by mohla být udělována povolení k vykládce nevyhnutelných vedlejších úlovků. Komise pracuje v roce 2010 na novém rámcovém nařízení o přístupu k hlubinnému rybolovu, které by mělo ve střednědobém horizontu zavést řízení intenzity podle druhu rybolovu/métier. Komise si je vědoma problému vedlejších úlovků u smíšeného rybolovu a vyzývá členské státy a rybářské podniky, aby vyvíjely rybolovné postupy, které vedlejší úlovky omezí. Komise zkoumá možnost vyhradit v roce 2011 finanční prostředky na projekty zaměřené na omezení vedlejších úlovků při hlubinném rybolovu. Po stanovení úrovní nevyhnutelných vedlejších úlovků zvláště ohrožených druhů v různých métier by tyto úrovně mohly být přetransformovány v rybolovná práva na vedlejší úlovky. Řada TAC již představuje množství vedlejších úlovků. Komise pokračuje ve své snaze vymezit oblasti s omezením rybolovu s cílem chránit velmi rozmanitá stanoviště. V této souvislosti postupuje podle vědeckých doporučení svých hlavních poradních subjektů nebo je nápomocna členských státům při zřizování zvláštních oblastí ochrany. Komise sdílí názor, že s pomocí jednostranného přístupu přijatého v tomto návrhu je třeba přesvědčit sousední státy, aby prováděly odpovědné řízení hlubinného rybolovu, a zabývá se tímto úkolem na každoročních jednáních na dvoustranné úrovni a v rámci NEAFC. Je třeba říci, že využívání hlubinných druhů je pouze jedním z řady problémů, které je třeba řešit se severskými národy pěstujícími rybolov. Komise vyvinula a v současné době testuje rámec řízení, který reaguje na vývoj indexů populací i bez jednoznačných vědeckých doporučení. Komise očekává, že s vývojem rozsáhlého výzkumného projektu DEEPFISHMAN, který je financován ze sedmého rámcového programu, se tento rámec řízení podaří pro hlubinný rybolov dále rozvinout. Komise vyzvala, mj. prostřednictvím financování studií, ke spolupráci rybářů s vědeckými institucemi s cílem zlepšit vzájemné porozumění a využívání informací z komerčního rybolovu pro účely vědeckých doporučení. Nové rámcové nařízení o přístupu k hlubinnému rybolovu by mělo přispět ke zlepšení shromažďování administrativních údajů. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Příslušnými vědeckými/odbornými oblastmi jsou biologie rybolovu a ekonomika rybolovu. Komise konzultovala Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES), nezávislý mezinárodní vědecký subjekt, a zorganizovala plenární zasedání výboru VTHVR. Doporučení ICES jsou založena na rámci doporučení vyvinutém radou ICES a používaném podle žádostí klientů, k nimž se řadí i Komise. Výbor VTHVR vydává doporučení na základě mandátu, který mu udělila Komise. Všechny zprávy výboru VTHVR jsou po formálním schválení Komisí k dispozici na webových stránkách. Všechny zprávy ICES jsou k dispozici na jejích webových stánkách. Údaje pro všechny populace, na něž se tento návrh vztahuje, jsou nedostatečné k prokázání udržitelného stavu lovišť. Vědecká doporučení pro rok 2010 z velké části opakují dřívější doporučení vydaná v roce 2008 nebo dříve. Vzhledem ke skutečnosti, že rámec doporučení je zaměřen na maximální udržitelný výnos a že míra využívání hlubinných druhů poskytující tento výnos není známa, vědci obecně doporučují snížit úlovky oproti současným úrovním, dokud populace nezačnou jevit známky zvýšení stavu. Tam, kde při současné míře využívání není v průběhu let pozorován nežádoucí účinek na velikost populace, ICES doporučuje zachovat rybolov na stávající úrovni. V jiných případech ICES doporučuje, aby rybolov nebyl rozšiřován nebo aby úlovky byly sníženy na úroveň před rozšířením rybolovné činnosti. ICES zdůrazňuje, že je třeba chránit oblasti, kde dochází k výtěru, před postupným vyčerpáním. Po významném snížení rybolovných práv po roce 2003 se navrhovaná omezení odlovu pro druhý rok (2012) všeobecně shodují s úrovněmi preventivního omezení odlovu, které doporučují vědci. V případech, kdy doporučení zůstala stejná jako v roce 2008, tento návrh vychází z předchozího nařízení o rybolovných právech pro roky 2009 a 2010, které stanovilo rovnoměrné rozložení nezbytných omezení rybolovných práv na období čtyř let. Tam, kde významnou část doporučovaných úlovků realizují nečlenské státy, byla tato skutečnost vzata v úvahu a doporučení se použila pro rybolov prováděný v rámci EU na základě jeho vývoje. Některé datové řady naznačují, že rybolov již byl nebo brzy bude stabilizován na velmi nízkých úrovních, a objevují se také známky počínajícího nárůstu výskytu. S přihlédnutím rovněž k aktuálním informacím o proměnlivých růstových charakteristikách různých hlubinných druhů se jeví jako možné, že by populace, které zůstaly zachovány jako cílové druhy po postupných omezeních rybolovných práv, mohly být v budoucnu využívány biologicky a ekonomicky udržitelným způsobem. Aby rybolovná činnost mohla být udržitelná i z ekologického hlediska, je však třeba vyřešit problémy s ní spojené, zejména výměty/vedlejší úlovky a narušování ohrožených mořských stanovišť. Řízení rybolovu by proto v budoucnu mohlo být zaměřeno na udržení stability rybolovu, je-li to možné, a na vývoj technických opatření a podporu rybolovných strategií, které zmírňují nepříznivé účinky na ohrožené mořské ekosystémy a omezují výměty. Je také brána v úvahu smíšená povaha mnoha druhů hlubinného rybolovu. Stávající nízké kvóty určené na krytí nevyhnutelných vedlejších úlovků jsou zachovány, aby se nevytvářela povinnost vyhazovat úlovky zpět do moře. Pokud jde o hlubinné druhy žraloků a červenici obecnou, Komise sleduje politiku nulových TAC. V případě hlubinných druhů žraloků, kteří dosud nejsou v TAC rozlišováni podle druhů, vychází zákaz lovu z doporučení, že by hlavní komerční druhy tohoto rodu měly být považovány za vyčerpané. V případě červenice obecné vědecké subjekty doporučují, že by se neměla lovit v žádné oblasti TAC. Oblast ochrany červenice obecné v divizích ICES VI a VII, která byla zavedena nařízením Rady (ES) č. 2270/2004 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro roky 2005 a 2006 stanoví rybolovná práva, a která zůstala zachována nařízením (ES) č. 1359/2008, již nelze použít pro úpravu omezení odlovů červenice obecné, protože červenice obecná by neměla být lovena v žádné oblasti. Posouzení dopadů Potřeba stanovit rybolovná práva je zakotvena v čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Pokud budou navrhovaná opatření provedena, povedou k celkovému snížení rybolovných práv plavidel EU. To by se zčásti odrazilo ve snížených úlovcích v případech, kdy nová omezení odlovu budou odpovídat posledním skutečným úlovkům nebo budou nižší. Návrh se netýká pouze krátkodobých rozhodnutí, ale je i součástí dlouhodobějšího přístupu spočívajícího v postupném snižování míry rybolovu na dlouhodobě udržitelnou úroveň. Přístup zaujatý v návrhu sice ve střednědobém období vyústí ve snížení TAC, nicméně po obnovení nadměrně vyčerpaných populací by měla rybolovná práva zůstat stabilní nebo se zvýšit v závislosti na preventivních doporučeních. Mezi očekávané střednědobé až dlouhodobé výsledky tohoto přístupu patří zmenšení dopadu na životní prostředí díky snížení intenzity rybolovu, omezení počtu plavidel v odvětví rybolovu a/nebo průměrné intenzity rybolovu na plavidlo a neměnné nebo zvýšené vykládky těch druhů, o nichž se ukáže, že odolají trvalé rybolovné činnosti. Snížení intenzity rybolovu a velikosti flotily věnované hlubinnému rybolovu od roku 2003 ukazuje, že tato politika je prováděna v praxi. Některé první pozitivní signály z indexů populací potvrzují, že očekávání, pokud jde o střednědobé až dlouhodobé výsledky, jsou stále platná. |

3. Právní stránka návrhu |

Návrh stanoví formou nařízení omezení odlovu obchodně nejvýznamnějších hlubinných druhů ryb ve vodách EU a mezinárodních vodách severovýchodního Atlantiku pro rybářská plavidla Evropské unie. Účelem návrhu je dosáhnout cíle společné rybářské politiky provozovat rybolov na úrovni, která je biologicky, hospodářsky a sociálně udržitelná. Návrh je založen na čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: Společná rybářská politika je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv. Dotyčné nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 mohou členské státy taková práva volně přidělit regionům či subjektům tak, jak považují za vhodné. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena. Návrh nemá dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto nařízení přijímá jednou za dva roky. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění. |

4. Rozpočtové důsledky |

Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. |

5. Další informace |

Zjednodušení |

Návrh obecně nezjednodušuje řízení rybolovných kvót, ani je nekomplikuje. Přepracování oblastí TAC pro hlavouna tuponosého by nicméně mělo zjednodušit rybolov dotyčného druhu, neboť navrhovaný nový hlavní TAC pokrývá celou hlavní oblast lovu tohoto druhu. |

Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti |

Návrh se týká dvouleté úpravy pro roky 2011 a 2012. Nástroje řízení a úrovně rybolovných práv budou nejpozději v průběhu roku 2012 přezkoumány, aby mohlo být vypracováno nové nařízení. Ustanovení o revizi není v tomto nařízení zapotřebí. |

Podrobné vysvětlení návrhu Smlouva o fungování Evropské unie stanoví, že o otázkách spadajících do společné rybářské politiky rozhodují společně Parlament a Rada řádným legislativním postupem. Čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví odchylku, pokud jde o opatření týkající se „stanovení a přidělení rybolovných práv“. Tato opatření jsou přijímána Radou na základě návrhu Komise, bez účasti Parlamentu. Tento návrh se proto omezuje na stanovení a přidělení rybolovných práv a podmínek funkčně spojených s užíváním těchto rybolovných práv. V případě omezení odlovu je návrh v souladu se zásadami tzv. postupu jednání s předstihem, které jsou stanoveny ve sdělení Komise o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění) a sdělení Komise o konzultaci k rybolovným právům pro rok 2011 (KOM(2010) 241 v konečném znění), jež stanoví stanoviska a záměry Komise týkající se návrhů rybolovných práv, předtím než bude vydáno vědecké doporučení o stavu populací v roce 2011. V souladu s druhým jmenovaným sdělením spadají populace hlubinných druhů do kategorií doporučení určených pro případy nedostatečných údajů. Návrh se řídí pravidly stanovenými v uvedeném sdělení. Zejména v případě, kdy doporučení nejsou jednoznačná, by měly být TAC sníženy na úroveň posledních skutečných úlovků. Výsledné nové úrovně TAC jsou vypočteny s pomocí údajů o úlovcích oznámených členskými státy Komisi v období let 2007 až 2009. V souladu s postupem jednání s předstihem se v létě 2010 uskutečnily konzultace zúčastněných stran (regionálních poradních sborů a ACFA) a členských států. Návrh je navíc v souladu se sdělením Komise o provádění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu (KOM(2006) 360 v konečném znění). Vzhledem k nedostatku znalostí o velikosti a věkové struktuře populací nelze koncepci maximálního udržitelného výnosu na populace hlubinných druhů uplatnit přímo. Při dodržování preventivního přístupu k řízení rybolovu za těchto okolností však bude možné vyvinout postupy řízení zaměřené na maximální udržitelný výnos, jakmile bude k dispozici více informací. Změny oblastí TAC pro hlavouna tuponosého a mníka modrého jsou navrženy v souladu s vědeckým doporučením sladit oblasti TAC s posuzovanými oblastmi, aby rozhodnutí týkající se řízení rybolovu lépe odrážela vědecká doporučení. Návrh předpokládá zrušení zákazu cíleného rybolovu červenice obecné v některých oblastech, kde se nacházejí seskupení tohoto druhu. Vzhledem ke skutečnosti, že je pro červenici obecnou navrhován nulový TAC, nelze červenici obecnou lovit v žádné z oblastí spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení. |

2010/0284 (NLE)

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY,

kterým se pro roky 2011 a 2012 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro plavidla EU

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise[3],

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.

(2) Podle nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[4] má Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.

(3) Rada má stanovit celkové přípustné odlovy (TAC) pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002. Aby byla rybolovná práva efektivně využívána, je navíc třeba stanovit určité podmínky, jež jsou s nimi funkčně spojeny.

(4) TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení. V této souvislosti je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména s Výborem pro rybolov a akvakulturu a příslušnými regionálními poradními sbory.

(5) Rybolovná práva by měla být v souladu s mezinárodními dohodami a zásadami, např. s dohodou Organizace spojených národů o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995 a podrobnými zásadami řízení stanovenými v mezinárodních pokynech Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství pro řízení lovu hlubinných druhů na volném moři z roku 2008, podle nichž by měl regulační orgán zejména zvýšit obezřetnost v případech, kdy jsou informace neurčité, nespolehlivé nebo nedostatečné. Nedostatek odpovídajících vědeckých informací nesmí být použit jako důvod k odložení nebo neprovádění ochranných a řídících opatření.

(6) Nejnovější vědecká doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) (zpráva poradního výboru ICES o hojně rozšířených a stěhovavých populacích, kniha 9, červen 2010) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) (vědecké a technické zprávy Společného výzkumného střediska, přezkum vědeckých doporučení pro rok 2011, část 2, červenec 2010) uvádějí, že většina populací hlubinných druhů je lovena neudržitelným způsobem a že rybolovná práva na tyto populace by měla být snížena, dokud vývoj stavu těchto populací nezačne vykazovat pozitivní trend, aby se zajistila jejich udržitelná úroveň. Rada ICES dále vydala doporučení, že by neměl být povolen žádný cílený rybolov červenice obecné.

(7) Pokud jde o hlubinné druhy žraloků, hlavní komerční druhy jsou považovány za vyčerpané, a proto by neměl probíhat žádný cílený rybolov těchto druhů. Dokud nebude s pomocí projektů selektivity a dalších technických opatření stanovena výše nevyhnutelných úlovků, neměla by být povolena vykládka žádných vedlejších úlovků.

(8) O rybolovných právech pro hlubinné druhy stanovené v čl. 2 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky[5], a vyjmenované v příloze I uvedeného nařízení se rozhoduje jednou za dva roky. Výjimka se však uplatňuje u populací stříbrnice atlantské a mníka modrého, v jejichž případě rybolovná práva závisí na výsledku každoročního vyjednávání s Norskem. Rybolovná práva pro tyto populace by měla být stanovena v každoročním nařízení, kterým se stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo vody EU.

(9) V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[6], je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pro roky 2011 a 2012 roční rybolovná práva na populace hlubinných druhů pro rybářská plavidla EU ve vodách EU a v některých vodách mimo vody EU, které podléhají omezením odlovů, a stanoví podmínky funkčně spojené s užíváním těchto rybolovných práv.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se:

a) „plavidlem EU“ rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;

b) „vodami EU“ rozumí vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;

c) „celkovým přípustným odlovem“ (TAC) rozumí množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a může být provedena jeho vykládka;

d) „kvótou“ rozumí podíl TAC přidělený Unii, členským státům nebo třetím zemím;

e) „mezinárodními vodami“ rozumí vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;

f) oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 218/2009;

g) oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 216/2009.

Článek 3

Omezení odlovu a rozdělení

Omezení odlovu pro hlubinné druhy ulovené plavidly EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo vody EU a rozdělení těchto omezení odlovu mezi členské státy jsou stanovena v příloze.

Článek 4

Zvláštní ustanovení o rozdělení

Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy uvedeným v příloze nejsou dotčeny:

a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;

b) odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;

c) dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;

d) převedená množství podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96;

e) odpočty provedené podle článků 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.

Článek 5

Vztah k nařízení (ES) č. 847/96

Pro účely nařízení (ES) č. 847/96 se všechny kvóty v příloze považují za analytické kvóty.

Článek 6

Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků

Ryby z populací, na něž byla stanovena rybolovná práva tímto nařízením, mohou být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud byly odloveny plavidly členského státu, který disponuje dosud nevyčerpanou kvótou.

Článek 7

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .

Použije se ode dne 1. ledna 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne […].

Za Radu

předseda/předsedkyně […]

PŘÍLOHA

Není-li uvedeno jinak, představují odkazy na rybolovné oblasti odkazy na oblasti ICES.

ČÁST 1

Definice druhů a skupin druhů

1. Na seznamu uvedeném v části 2 této přílohy jsou populace ryb vyjmenovány v abecedním pořadí podle latinského názvu druhů. Hlubinné druhy žraloků jsou však uvedeny na začátku tohoto seznamu. Pro účely tohoto nařízení je níže uvedena srovnávací tabulka obecných a latinských názvů:

Obecný název | Vědecký název |

Tkaničnice tmavá | Aphanopus carbo |

Pilonoši rodu Beryx | Beryx spp. |

Hlavoun tuponosý | Coryphaenoides rupestris |

Červenice obecná | Hoplostethus atlanticus |

Mník modrý | Molva dypterygia |

Růžicha šedá | Pagellus bogaraveo |

Mníkovci rodu Phycis | Phycis blennoides |

2. Pro účely tohoto nařízení se „hlubinnými druhy žraloků“ rozumějí druhy uvedené v tomto seznamu:

Obecný název | Vědecký název |

Máčky rodu Apristuris Žralok límcový | Apristuris spp. Chlamydoselachus anguineus |

Bezkýlovec zrnitý | Centrophorus granulosus |

Bezkýlovec listošupinatý | Centrophorus squamosus |

Světloun bělooký | Centroscymnus coelolepis |

Světloun dlouhonosý | Centroscymnus crepidater |

Světloun grónský | Centroscyllium fabricii |

Bezkýlovec lopatonosý | Deania calceus |

Světloun Bonnaterrův | Dalatias licha |

Světloun velký | Etmopterus princeps |

Světloun trnitý | Etmopterus spinax |

Máčka černoústá Máčka myší Žralok šedý Světloun podivný Světloun nožozubý | Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens |

Žralok malohlavý | Somniosus microcephalus |

ČÁST 2

Roční rybolovná práva pro plavidla EU v oblastech, které podléhají omezením odlovů podle druhů a oblastí (v tunách živé hmotnosti)

Druh: | Hlubinné druhy žraloků | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí V, VI, VII, VIII a IX (DWS/56789-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Německo | 0 | 0 |

Estonsko | 0 | 0 |

Irsko | 0 | 0 |

Španělsko | 0 | 0 |

Francie | 0 | 0 |

Litva | 0 | 0 |

Polsko | 0 | 0 |

Portugalsko | 0 | 0 |

Spojené království | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | Hlubinné druhy žraloků | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti X (DWS/10-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Portugalsko | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | Hlubinné druhy žraloků a Deania histricosa a Deania profondorum | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti XII (DWS/12-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Irsko | 0 | 0 |

Španělsko | 0 | 0 |

Francie | 0 | 0 |

Spojené království | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | Tkaničnice tmavá Aphanopus carbo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí I, II, III a IV (BSF/1234-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Německo | 4 | 3 |

Francie | 4 | 3 |

Spojené království | 4 | 3 |

EU | 12 | 9 |

TAC | 12 | 9 |

Druh: | Tkaničnice tmavá Aphanopus carbo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí V, VI, VII a XII (BSF/56712-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Německo | 25 | 23 |

Estonsko | 12 | 11 |

Irsko | 62 | 57 |

Španělsko | 123 | 114 |

Francie | 1 732 | 1 599 |

Lotyšsko | 80 | 74 |

Litva | 1 | 1 |

Polsko | 1 | 1 |

Spojené království | 123 | 114 |

Ostatní(1) | 6 | 6 |

EU | 2 165 | 2 000 |

TAC | 2 165 | 2 000 |

(1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. |

Druh: | Tkaničnice tmavá Aphanopus carbo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí VIII, IX a X (BSF/8910-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Španělsko | 11 | 11 |

Francie | 26 | 26 |

Portugalsko | 3 311 | 3 311 |

EU | 3 348 | 3 348 |

TAC | 3 348 | 3 348 |

Druh: | Tkaničnice tmavá Aphanopus carbo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody CECAF 34.1.2. (BSF/C3412-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Portugalsko | 3 643 | 3 643 |

EU | 3 643 | 3 643 |

TAC | 3 643 | 3 643 |

Druh: | Pilonoši rodu Beryx | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV (ALF/3X14-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Irsko | 9 | 9 |

Španělsko | 70 | 70 |

Francie | 19 | 19 |

Portugalsko | 202 | 202 |

Spojené království | 9 | 9 |

EU | 309 | 309 |

TAC | 309 | 309 |

Druh: | Hlavoun tuponosý Coryphaenoides rupestris | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí I, II a IV (RNG/124-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Dánsko | 2 | 1 |

Německo | 2 | 1 |

Francie | 9 | 10 |

Spojené království | 2 | 1 |

EU | 15 | 13 |

TAC | 15 | 13 |

Druh: | Hlavoun tuponosý Coryphaenoides rupestris | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti III (RNG/03-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Dánsko | 804 | 804 |

Německo | 5 | 5 |

Švédsko | 41 | 41 |

EU | 850 | 850 |

TAC | 850 | 850 |

Druh: | Hlavoun tuponosý Coryphaenoides rupestris | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí Vb, VI, VII, XIIb (RNG/5BX12B-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Německo | 19 | 16 |

Estonsko | 41 | 36 |

Irsko | 189 | 163 |

Španělsko | 3 038 | 2 621 |

Francie | 2 380 | 2 055 |

Lotyšsko | 51 | 44 |

Litva | 59 | 51 |

Polsko | 1 020 | 880 |

Spojené království | 149 | 129 |

Ostatní(1) | 5 | 5 |

EU | 6 951 | 6 000 |

TAC | 6 951 | 6 000 |

(1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. |

Druh: | Hlavoun tuponosý Coryphaenoides rupestris | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí VIII, IX, X, XIIa, XIIc a XIV (RNG/8-14-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Německo | 15 | 13 |

Španělsko | 184 | 159 |

Francie | 94 | 81 |

EU | 293 | 253 |

TAC | 293 | 253 |

Druh: | Červenice obecná Hoplostethus atlanticus | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti VI (ORY/06-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Irsko | 0 | 0 |

Španělsko | 0 | 0 |

Francie | 0 | 0 |

Spojené království | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | Červenice obecná Hoplostethus atlanticus | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti VII (ORY/07-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Irsko | 0 | 0 |

Španělsko | 0 | 0 |

Francie | 0 | 0 |

Spojené království | 0 | 0 |

Ostatní | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | Červenice obecná Hoplostethus atlanticus | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII a XIV (ORY/1CX14C) |

Rok | 2011 | 2012 |

Irsko | 0 | 0 |

Španělsko | 0 | 0 |

Francie | 0 | 0 |

Portugalsko | 0 | 0 |

Spojené království | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Druh: | Mník modrý Molva dypterygia | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí II a IV (BLI/24-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Dánsko | 4 | 4 |

Německo | 4 | 4 |

Irsko | 4 | 4 |

Francie | 25 | 25 |

Spojené království | 15 | 15 |

Ostatní(1) | 4 | 4 |

EU | 56 | 56 |

TAC | 56 | 56 |

(1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. |

Druh: | Mník modrý Molva dypterygia | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti III (BLI/03-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Dánsko | 4 | 3 |

Německo | 2 | 2 |

Švédsko | 4 | 3 |

EU | 10 | 8 |

TAC | 10 | 8 |

Druh: | Růžicha šedá Pagellus bogaraveo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí VI, VII a VIII (SBR/678-) |

Rok | 2011(1) | 2012(1) |

Irsko | 6 | 6 |

Španělsko | 172 | 172 |

Francie | 9 | 9 |

Spojené království | 22 | 22 |

Ostatní(2) | 6 | 6 |

EU | 215 | 215 |

TAC | 215 | 215 |

(1) Musí být respektována minimální velikost pro vykládku 35 cm (celková délka). 15 % vyložených ryb však může mít minimální velikost při vykládce nejméně 30 cm (celková délka). (2) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. |

Druh: | Růžicha šedá Pagellus bogaraveo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti IX (SBR/09-) |

Rok | 2011(1) | 2012(1) |

Španělsko | 614 | 614 |

Portugalsko | 166 | 166 |

EU | 780 | 780 |

TAC | 780 | 780 |

(1) Musí být respektována minimální velikost pro vykládku 35 cm (celková délka). 15 % vyložených ryb však může mít minimální velikost při vykládce nejméně 30 cm (celková délka). |

Druh: | Růžicha šedá Pagellus bogaraveo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti X (SBR/10-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Španělsko | 10 | 10 |

Portugalsko | 1 116 | 1 116 |

Spojené království | 10 | 10 |

EU | 1 136 | 1 136 |

TAC | 1 136 | 1 136 |

Druh: | Mníkovci rodu Phycis Phycis blennoides | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí I, II, III a IV (GFB/1234-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Německo | 8 | 6 |

Francie | 8 | 6 |

Spojené království | 11 | 11 |

EU | 27 | 23 |

TAC | 27 | 23 |

Druh: | Mníkovci rodu Phycis Phycis blennoides | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí V, VI a VII (GFB/567-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Německo | 10 | 10 |

Irsko | 260 | 260 |

Španělsko | 588 | 588 |

Francie | 356 | 356 |

Spojené království | 814 | 814 |

EU | 2 028 | 2 028 |

TAC | 2 028 | 2 028 |

Druh: | Mníkovci rodu Phycis Phycis blennoides | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí VIII a IX (GFB/89-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Španělsko | 242 | 242 |

Francie | 15 | 15 |

Portugalsko | 10 | 10 |

EU | 267 | 267 |

TAC | 267 | 267 |

Druh: | Mníkovci rodu Phycis Phycis blennoides | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí X a XII (GFB/1012-) |

Rok | 2011 | 2012 |

Francie | 7 | 6 |

Portugalsko | 32 | 28 |

Spojené království | 7 | 6 |

EU | 46 | 40 |

TAC | 46 | 40 |

[1] Úř. věst. L 352, 31.12.2008, s. 1.

[2] Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6.

[3] Úř. věst. C […], […], s. […].

[4] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

[5] Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6.

[6] Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3.