CS    CS CS 
 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 4.11.2010 
SEK(2010) 1278 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
provázející  
 
Návrh 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. …/…, 
 
kterým se m ění nařízení (ES) č. 648/2004, pokud jde o používání fosfore čnanů a jiných 
sloučenin fosforu v domácích pracích prost ředcích 
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
KOM(2010) 597  
SEK(2010) 1277  
 
CS 2   CS 1. Ú VOD 
Fosforečnany se používají v detergentech, aby snižovaly tvrdost vody a umožnily ú činné 
působení detergent ů. Fosforečnany z detergent ů však mohou mít nep říznivý vliv na vodní 
prostředí a narušovat ekologickou rovnováhu tím, že zvyšují r ůst řas, což je jev nazývaný 
eutrofizace. Jsou si ce dostupné i jiné p řísady pro zm ěkčování vody, ale s r ůznými omezeními 
účinnosti, zejména u náro čnějších úkol ů čištění. 
Nařízení (ES) č. 648/2004 o detergentech1 harmonizuje uvád ění detergent ů na trh, pokud jde 
o jejich ozna čování a biologickou rozložitelnost povrchov ě aktivních látek, jež obsahují. 
S ohledem na obavy týkající se eutrofizace článek 16 uvedeného na řízení stanovil, že Komise 
„zhodnotí, p ředloží zprávu a tam, kde je to opodstatn ěné, předloží návrh právních p řepisů 
týkajících se používání fosfore čnanů s ohledem na postupné ukon čení jejich používání nebo 
omezení specifických použití“ . Komise p ředložila p říslušnou zprávu v roce 2007 a dosp ěla 
k závěru, že poznatky o p řispění fosfore čnanů v detergentech k eutr ofizaci jsou nedostate čné, 
ale rychle se rozvíjejí2. Následná práce na zapln ění této mezery v poznatcích tvo ří základ pro 
tuto zprávu o posouzení dopad ů, která analyzuje r ůzné politické možnosti, jak řešit používání 
fosforečnanů v detergentech. 
2. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
2.1. Pro č je přítomnost fosfore čnanů v detergentech problémem? 
Fosforečnany v detergentech p řispívají k eutrofizaci, což je složitý jev, p ři kterém zvýšené 
hladiny fosfore čnanů zhoršují kvalitu povrchových vod. Hlavními zdroji fosfore čnanů 
v životním prost ředí jsou: hnojiva, produkty lidského a zví řecího metabolismu (mo č + 
výkaly) a detergenty. Pom ěrný význam vstup ů se liší mezi členskými státy a povodími. 
Ačkoliv množství fosforu v detergentech ( 110 000 tun) je menší než 10 % jeho obsahu 
v hnojivech (1,5 milionu tun), všechny fosfore čnany z detergent ů jsou vypoušt ěny do 
odpadních vod a potenciáln ě přispívají k eutrofizaci, zatímco v ětšina fosfore čnanů z hnojiv 
zůstává v zem ědělských půdách a pouze menší (ale ne zcela vy číslitelná) část se vymyje nebo 
eroduje spolu s p ůdou do povrchových vod. V návaznosti na sm ěrnici o rámci pro činnost 
v oblasti vodní poli tiky 2000/60/ES se za čala boji proti eutrofizaci v ěnovat větší pozornost. 
Pravděpodobnostní model posouzení rizik (INIA 2009)3 vyčíslil, že p řispění fosforu 
z detergent ů k rizikům eutrofizace v rámci celé EU činí od 2,3 % ve St ředomoří do 5,8 % 
v ekoregionech centrálního Baltu. Výsledky jsou však nejisté. V ědecký výbor pro zdravotní 
a environmentální rizika (SCHER)4 dospěl k závěru, že model vypracovaný výzkumným 
ústavem INIA p ředstavuje inovativní nástroj pro výpo čty na celoevropské úrovni, p řestože 
není vhodný pro odhad p řispění k eutrofizaci na regionální nebo místní úrovni. Krom ě toho 
nedokázal SCHER ur čit, zda údaje, které byly k dispozici pro pravd ěpodobnostní modelování 
jsou reprezentativní za celou EU. 
                                                 
1 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 648/2004 o detergentech, Ú ř. věst. L 104, 8.4.2004, 
s. 1. 
2 (KOM (2007) 234), k dispozici na adrese:  
http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm . 
3 K dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm . 
4 K dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_116.pdf  
 
CS 3   CS Deterministické výpo čty pro povodí Dunaje5 ukazují, že nahrazení fosfore čnanů v pracích 
prostředcích může vést k 24% snížení množství fo sforu (P) pocházejícího z bodových zdroj ů6, 
respektive k 12% snížení množství fosforu pocházejícího ze všech zdroj ů. 
Pravděpodobnostní i deterministické modely se tak shodují v tom, že fosfore čnany 
v detergentech do ur čité míry skute čně přispívají k rizik ům eutrofizace, ale nedokáží tato 
rizika zcela vy číslit. U některých citlivých region ů bylo přispění fosfore čnanů z detergent ů 
k eutrofizaci spolehliv ě vyčísleno a shledáno jako významné. Používání fosfore čnanů 
v detergentech má tudíž za následek negativní  externalitu (eutrofizac i), náklady na kterou 
nese celá spole čnost, a nikoli výrobci pracích prost ředků, kteří nemají žádný hospodá řský 
motiv vyvíjet detergenty snižující rizika eutrofizace. 
2.2. Náklady na odstra ňování fosfore čnanů při čištění odpadních vod 
Čistírny odpadních vod s terciárním čištěním dokáží fosfore čnany z odpadní vody odstranit. 
Avšak jen část obyvatel EU je napojena na m ěstské čistírny odpadních vod a ne všechny 
stávající čistírny jsou vybaveny terciárním čištěním. Většina postup ů odstraňování 
fosforečnanů je založena na chemickém vysrážení se solemi železa, které s sebou nese 
kapitálové náklady (na instalaci terciárního čištění) a provozní nákla dy, které závisí na 
množství odstra ňovaných fosfore čnanů. 
Roční provozní náklady na odstra ňování fosfore čnanů z detergent ů z odpadních vod se 
odhadují na 10 až 693 milion ů EUR7. 
2.3. Rozt říštěnost vnitřního trhu a dopad vzájemného uznávání 
Při neexistenci právních p ředpisů EU některé členské státy p řijaly vnitrostátní opat ření 
omezující používání fosfore čnanů v detergentech. Jiné s poléhají na dobrovolné kroky 
výrobního odv ětví směrem k nahrazení fosfore čnanů. Toto vedlo k omezení používání 
fosforečnanů z asi 250 000 tun v polovin ě roku 1980 na zhruba 110 000 tun nyní. 
Fosforečnany v detergentech ješt ě stále nejsou nijak omezeny v deseti členských státech. 
V důsledku toho je vnit řní trh s detergenty rozt říštěný, pokud jde o obsah fosfore čnanů v nich, 
a na výrobce detergent ů se vztahují rozdílná pravidla. 
Nařízení (ES) č. 764/2008 o vzájemném uznávání8 požaduje, aby členské státy p řijímaly 
jakékoli výrobky (v četně detergent ů obsahujících fosfore čnany), které jsou uvád ěny v souladu 
s právními p ředpisy na trh v jiném členském státu, pokud nemohou prokázat existenci 
                                                 
5 Harmonizovaný p řehled bodových a difúzních emisí dusíku a fosforu pro říční povodí p řesahující státní 
hranice (k dispozici na adrese: http://www.icpdr.org/icpd r-pages/phosphorus.htm ). 
6 Mezi bodové zdroje fosforu pat ří detergenty, produkty lidského metabolismu a pr ůmysl, ale nikoli 
hnojiva. 
7 Použité údaje pocházejí z t ěchto zdroj ů: DEFRA, Spojené království, 2008: 
http://www.defra.gov.uk/environment/ quality/water/waterquality/diffuse/non-
agri/documents/consultation2008-detergents.pdf ;  
A.O. Tanyi. Srovnání chemic kého a biologického odstra ňování fosforu v odpadních vodách – p řístup 
založený na modelování.  
EUREAU v roce 2010: Švédsko 1 až 5 EUR/kg fosforu, Ma ďarsko 7 EUR/kg fosforu, Belgie 4,2 až 
5 EUR/kg fosforu (v četně likvidace kalu) 
8 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 764/2008 ze dne 9. července 2008, kterým se stanoví 
postupy týkající se uplat ňování některých vnitrostátních technických pravidel u výrobk ů uvedených 
v souladu s právními p ředpisy na trh v jiném členském stát ě a kterým se zrušuje rozhodnutí 
č. 3052/95/ES. Ú ř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 21. 
 
CS 4   CS zvláštních d ůvodů k tomu, aby takové výrobky odmítly. Členské státy mají jen 20 pracovních 
dnů (nebo 40 dn ů ve složitých p řípadech), aby výrobci žádajícímu o vzájemné uznání 
odpověděly. Správní orgány členských stát ů by mohly být zahlceny, pokud by m ělo být na 
jejich trhy v krátkém časovém období uvedeno velké množství výrobk ů uváděných v souladu 
s právními p ředpisy na trh v jiných členských státech, ale obsahujících r ůzná množství 
fosforečnanů. 
2.4. Kdo, jak a do jaké míry je sou časnou situací postižen? 
• Výrobci detergent ů v EU musí v sou časné situaci bez harmonizovaného trhu 
s fosforečnany v detergentech dodržovat v jednotlivých členských státech r ůzná pravidla 
a jsou vystaveni dodate čným náklad ům. Dovoz detergent ů do EU je zanedbatelný. 
• Vnitrostátní orgány ve řejné správy v členských státech, které za ú čelem boje proti 
eutrofizaci zavedly právní p ředpisy o fosfore čnanech v detergentech, by mohly mít 
rostoucí potíže p ři prosazování svých právních p ředpisů v rámci svých povinností 
týkajících se vzájemného uznávání. 
• Provozovatelé čistíren odpadních vod ( ČOV) s terciárním čištěním jsou vystaveni 
nákladům na odstra ňování fosfore čnanů z detergent ů z odpadní vody. 
• Fosforečnany z detergent ů přispívají v n ěkolika regionech EU k eutrofizaci, která má 
nepříznivé účinky na životní prost ředí a může vést k negativním hospodá řským důsledkům 
pro rybolov a cestovní ruch. S ousední regiony, které sdílejí povr chové vody s EU, také trpí 
odtoky fosfore čnanů z EU. 
3. R OZBOR SUBSDIARITY  
Přestože eutrofizace m ůže být místním nebo regionálním problémem, v ětšina povodí v EU 
sahá přes státní hranice. Zejména do v ětších povodí (nap ř. povodí Dunaje) a mo řských 
vodních útvar ů (např. Baltského mo ře) přitéká voda z mnoha r ůzných členských stát ů. 
Zkušenosti ukazují, že region ální spolupráce není zcela ú činným zp ůsobem snižování 
eutrofizace na regionální úrovni. Rozdílné vnitrostátní p ředpisy navíc brání volnému pohybu 
zboží. Opat ření na úrovni EU je jediným zp ůsobem, jak zajistit volný pohyb zboží a zárove ň 
účinně řešit eutrofizaci na regionální úrovni. Členské státy podporují opat ření na úrovni EU 
na základ ě článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie. 
4. C ÍLE INICIATIVY  
4.1. Obecný cíl 
Obecným cílem je zajistit vysokou úrove ň ochrany životního prost ředí před možnými 
nepříznivými ú činky fosfore čnanů v detergentech a zajistit vnit řní trh s detergenty.  
4.2. Konkrétní cíle 
– Snížit nep říznivé environmentální dopady eutr ofizace v povrchových vodách, zejména 
v důsledku přeshraničního toku vod obsahujících fosfore čnany z detergent ů. 
– Rentabilním zp ůsobem snížit vypoušt ění fosfore čnanů do povrchových vod. 
 
CS 5   CS – Zlepšit volný pohyb detergent ů na vnitřním trhu prost řednictvím harmonizace rozdílných 
vnitrostátních p ředpisů týkajících se obsahu fosforu v nich. 
– Zabránit možné zát ěži orgánů veřejné správy spo čívající ve vývoji a od ůvodňování 
vnitrostátních opat ření v situaci, kdy neexis tují harmonizovaná opat ření EU. 
5. P OLITICKÉ MOŽNOSTI  
5.1. Možnost č. 1: Žádná opat ření na úrovni EU (základní možnost) 
Členské státy by ponechaly v platnosti stávající omezení fosfore čnanů v detergentech nebo 
zavedly nová. 
5.2. Možnost č. 2: Dobrovolná opat ření ze strany výrobního odv ětví 
Výrobci detergent ů by se zavázali dobrovoln ě nahradit STPP alternativními složkami. 
5.3. Možnost č. 3: Úplný zákaz fosfore čnanů v všech detergentech 
Fosforečnany by byly zakázány ve všech druzích detergent ů. 
5.4. Možnost č. 4: Omezení obsahu fosfore čnanů v pracích prost ředcích  
Fosforečnany by byly omezeny pouze v pracích prost ředcích, a nikoli v detergentech 
určených pro automatické my čky nádobí nebo v detergentech používaných v pr ůmyslu 
a institucích. 
5.5. Možnost č. 5: Stanovení mezních hodnot pro obsah fosfore čnanů v detergentech  
Obsah fosfore čnanů v různých druzích detergent ů by byl omezena na ur čité úrovn ě 
koncentrace. 
6. P OSOUZENÍ DOPAD Ů 
6.1. Možnost č. 1: Žádná opat ření na úrovni EU a ponechání zodpov ědnosti za další 
postup na členských státech (základní možnost) 
Eutrofizace na místní úrovni by mohla být vhodn ě řešena bez opat ření ze strany EU. Jiné je to 
však na regionální úrovni , kde ani koordinovaná opat ření několika členských stát ů nebyla 
zcela účinná. Členské státy spolupracující v rámci strategie pro Baltské mo ře a povodí Dunaje 
vyzývají k p řijetí opatření na úrovni EU. Tato možnos t by nezlepšila fungování vnit řního trhu 
ani by nezabránila zát ěži orgánů veřejné správy a pr ůmyslu v souvislosti se vzájemným 
uznáváním. S ohledem na sou časné trendy na trhu lze p ředpokládat, že rizika eutrofizace 
v souvislosti s detergenty budou klesat, i když jen pomalu. P ředpokládá se, že náklady na 
odstraňování fosfore čnanů z odpadních vod dosáhnou vrcholu kolem roku 2015 v d ůsledku 
vyšších poplatk ů za napojení na ČOV (zejména v EU-12) a pak budou pomalu klesat 
v souladu s tržními trendy používání fosfore čnanů. 
 
CS 6   CS 6.2. Možnost č. 2: Dobrovolná opat ření ze strany výrobního odv ětví 
Dobrovolný závazek na úrovni EU by mohl teoreticky dosáhnout zamýšlených cíl ů. 
Mezinárodní sdružení pro mýdla, detergenty a údržbové prost ředky v Evrop ě (AISE), které 
představuje 90 % trhu, není ochotno takový závazek ud ělat. 
6.3. Možnost č. 3: Úplný zákaz fosfore čnanů ve všech detergentech 
Úplný zákaz fosfore čnanů v detergentech by byl nejú činnějším způsobem snížení rizik 
eutrofizace na úrovni EU. Nelze vy číslit ani pen ěžně vyjádřit přínosy, které by pomalu klesaly 
v souladu s tržními trendy používání fosfore čnanů.  
Tato možnost by snížila provozní náklady čistíren odpadních vod o 10 až 693 milion ů EUR 
ročně. V průběhu času by ušet řené náklady zpo čátku stoupaly a vrcholu by dosáhly kolem 
roku 2015 v souladu s vyššími poplatky za napojení na ČOV a pak by pomalu klesaly 
v souladu s tržními trendy používání fosfore čnanů. Celkové (jednorázové) náklady výrobc ů 
detergentů na změnu jejich složení by činily 20 až 142 milion ů EUR. Čistý zisk by tak za čal 
vznikat do 1 roku až 2 let. V sou časné době však nejsou k dispozici žádné technicky sch ůdné 
alternativy, které by nahradily stávající výrobky používané v pr ůmyslu a institucích, zatímco 
u výrobků pro automatické my čky nádobí dosud nejsou zcela vy řešeny problémy týkající se 
jejich technických parametr ů. To by vedlo k zna čným dodate čným náklad ům na výzkum 
a inovace – obavy vyjád řili především výrobci z řad malých a st ředních podnik ů. Spotřebitelé 
a profesionální uživatelé by se potýkali s problémy zp ůsobenými mén ě účinnými detergenty. 
Výrobcům fosfore čnanů by hrozilo zavírání závod ů a ztráta 3 až 5 tisíc pracovních míst, 
kterou by mohla pouze částečně vynahradit nová pracovní místa u výrobc ů alternativních 
výrobků.  
U alternativ nahrazujících fosfore čnany nebyla zjišt ěna žádná rizika pro lidské zdraví nebo 
životní prost ředí, avšak v d ůsledku neúplných údaj ů zůstávají ur čité nejasnosti ohledn ě 
fosforitan ů, polykarboxylát ů a EDTA. 
Tato možnost by zcela harmonizovala vnit řní trh s detergenty, čímž by odstranila veškeré 
dodatečné náklady pro výrobní odv ětví a orgány ve řejné správy zp ůsobené sou časnou 
roztříštěností, a zabránila by zát ěži vyplývající z požadavku vzájemného uznávání. 
6.4. Možnost č. 4: Omezení obsahu fosfore čnanů v pracích prost ředcích 
Omezení fosfore čnanů v pracích prost ředcích by bylo p ři snižování eutrofizace mén ě účinné 
než možnost č. 3 (v pracích prost ředcích se používá 60 % fosfore čnanů). Rozdíl však nelze 
vyčíslit ani vyjád řit v penězích. 
Snížení provozních náklad ů čistíren odpadních vod se odhaduje na 6 až 415 milion ů EUR 
ročně, se stejnými trendy v pr ůběhu času, jaké jsou popsány u možnosti č. 3. Celkové 
(jednorázové) náklady výrobc ů pracích prost ředků na změnu jejich složení se odhadují 
přibližně na 13 milion ů EUR. Čistý zisk by tak za čal vznikat do 1 roku až 3 let. 
Nedošlo by k žádným problém ům ,  c o  s e  t ý če technické nebo hospodá řské proveditelnosti 
použití alternativ ani k žádným problém ům pro spot řebitele a profesionální uživatele ohledn ě 
účinnosti. Výrobci fosfore čnanů odhadují snížení zam ěstnanosti na p řibližně 1 000 až 
1 650 pracovních míst, což by pravd ěpodobně ne zcela vynahradila nová pracovní místa 
u výrobců alternativních výrobk ů. 
 
CS 7   CS Tato možnost by zajistila pln ě harmonizovaný vnit řní trh s pracími prost ředky, ale nikoli 
s detergenty ur čenými pro automatické my čky nádobí nebo s detergenty používanými 
v průmyslu a institucích. Dosud pouze dva členské státy (Švédsko a Francie) plánují v blízké 
budoucnosti omezit fosfore čnany v detergentech používaných v pr ůmyslu a institucích a 
v prostředcích určených pro automatické my čky nádobí. 
Možnost č. 4 upřednostnilo 14 členských stát ů na zasedání pracovní skupiny pro detergenty 
v listopadu 2009. Tato možnost se nejvíce blíží v ětšině stávajících vnitrostátních p ředpisů, 
které však používání fosforu zcela nezakazují, nýbrž stanovují omezení v rozsahu od 0,2 do 0,5 %. Proto by musela být mezní hodnota na úr ovni EU zvolena v rámc i dalších konzultací 
s členskými státy. 
6.5. Možnost č. 5: Stanovení mezních hodnot pro obsah fosfore čnanů ve všech 
detergentech 
Tato politická možnost by mohla být ú činná při snižování rizik eu trofizace stanovením 
různých limit ů pro prací prost ředky, detergenty ur čené pro automatické my čky nádobí 
a detergenty používané v pr ůmyslu a institucích. Nebylo by však snadné se shodnout na 
limitech u detergent ů určených pro automatické my čky nádobí a ješt ě nesnadnější by to bylo 
u detergent ů používaných v pr ůmyslu a institucích, a to vzhledem k rozmanitosti technických 
požadavk ů
 (složení mnoha detergent ů používaných v pr ůmyslu a institucích je formulováno 
speciálně pro každý pr ůmyslový závod jednotlivého zákazníka). Lze o čekávat, že stanovení 
jakékoli pevné mezní hodnoty by m ělo za následek množství žádostí o výjimku podle článku 
114 Smlouvy o fungování Evropské unie a související administrativní zát ěž pro vnitrostátní 
správní orgány a Komisi. 
7. V ZÁJEMNÉ SROVNÁNÍ JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
MOŽNOST  Účelnost  Účinnost  Dopady na životní 
prostředí Náklady/výnosy  
Možnost č. 1: 
Žádná opat ření 
na úrovni EU 
(základní možnost)
 (0) Pokračování 
současných trend ů. (0) Žádná zm ěna. (0) 
Pomalý pokles rizik 
eutrofizace.  (0) 
Náklady na odstra ňování 
fosforu zůstanou na úrovni 10 
až 693 milion ů EUR ročně, 
přičemž vrcholu dosáhnou 
v roce 2015 a pak budou 
pomalu klesat.  
Možnost č. 2:  
Dobrovolná 
opatření (+)  
Mohla by být 
účelná. (-)  
Výrobní odv ětví 
není ochotno 
spolupracovat.  (+)  
Snížení rizik 
eutrofizace.  (-) 
Významná zát ěž spočívající 
v nutnosti sledovat výrobní 
odvětví. 
Možnost č. 3: 
Úplný zákaz 
fosforečnanů 
v detergentech  (++) 
Výsledkem by bylo 
odstranění 100 % 
fosforečnanů 
v detergentech.  (++) 
Úplná harmonizace 
jednotného trhu 
prostřednictvím 
jediného opat ření 
EU. (++) 
Největší 
a nejrychlejší snížení 
rizik eutrofizace.  (--) 
Náklady MSP (jednorázové) 
na změnu složení 20 až 
142 milion ů EUR. Úspory 
v ČOV 10 až 693 milion ů 
EUR ročně. Čistý zisk za 1 až 
2 roky, ale žádné alternativy 
pro detergenty do automatických my ček nádobí 
a detergenty používané 
 
CS 8   CS v průmyslu a institucích – 
nepříznivé dopady na 
uživatele. Ztráta 3 až 5 tisíc pracovních míst.
 
Možnost č. 4: 
Omezení obsahu 
fosforečnanů 
v pracích prostředcích
 (+) 
Výsledkem by bylo 
odstranění 60 % 
fosforečnanů 
v detergentech.  (+) 
Plně harmonizovaný 
trh pouze s pracími 
prostředky. (+) 
Významné a rychlé 
snížení rizik 
eutrofizace.  (++) 
Náklady MSP na zm ěnu 
složení přibližně 13 milion ů 
EUR. Úspory v ČOV 6 až 
415 milion ů EUR ročně. 
Čistý zisk za 1 až 3 roky. 
Dostupné alternativy. Ztráta 
1 000 až 1 650 pracovních 
míst. 
Možnost č. 5: 
Mezní hodnoty pro obsah 
fosforečnanů 
v detergentech
 (+) 
Mezi možností č. 3 
a možností č. 4. (-) 
Obtížná shoda na 
limitech pro 
detergenty do 
automatických myček nádobí 
a detergenty 
používané 
v průmyslu 
a institucích. 
 (+) 
Mezi možností č. 3 
a možností č. 4. (-)  
Dopady na hospodá řské 
subjekty a uživatele mezi 
možností č. 3 a možností č. 4. 
Zátěž v důsledku žádostí 
o výjimky podle článku 114 
Smlouvy o fungování EU.  
 
Jako nejlepší se jeví možnost č. 4. Snížila by riziko eutrofizace z p řeshraničních toků 
fosforečnanů z detergent ů účinněji, než jak toho mohou dosáhnout členské státy samy. 
Opatření by bylo p řiměřené, jelikož jsou k dispozici technicky a ekonomicky sch ůdné 
alternativy nahrazující fosfore čnany v pracích prost ředcích. Výrobci detergent ů by museli 
vynaložit asi 13 milion ů EUR na zm ěnu jejich složení jako jednorázový náklad, který by byl 
do značné míry vynahrazen b ěhem 1 roku až 3 let sníženými náklady na odstra ňování fosforu 
v ČOV v řádu 6 až 415 milion ů EUR ročně. Odstranění fosfore čnanů z pracích prost ředků je 
rentabilnějším způsobem odstra ňování živin než čištění odpadních vod. Ve srovnání 
s možností č. 3 nejsou žádné problémy s nalezením dostate čně účinných alternativ, a tudíž 
nehrozí žádné nep říznivé dopady na uživatele detergent ů. 
Nepříznivé dopady by pocítil i výrobci fosfore čnanů, kteří by přišli o část svého trhu 
v důsledku uzav ření některých závod ů a ztráty 1 000 až 1 650 pracovních míst. Používání 
fosforečnanů v detergentech však již v minulosti výrazn ě kleslo a výrobci fosfore čnanů by se 
museli tomuto trendu v každém p řípadě přizpůsobit. 
Tato možnost by zajistila harmonizovaný vnit řní trh s pracími prost ředky. Většina členských 
států upřednostňuje tuto možnost. 
Neměla by žádný dopad na rozpo čet EU a nep ředstavovala by žádnou významnou 
administrativní zát ěž pro podniky. 
8. S LEDOVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Lze použít mechanismy sledování zavedené podle na řízení o detergentech a na řízení REACH 
a sledování obsahu fosfore čnanů v detergentech by p ředstavovalo jen okrajové rozší ření 
 
CS 9   CS stávajících povinností. Eutrofizace je již sledována na základ ě směrnice o rámci pro činnost 
v oblasti vodní politiky.