Zprava Komise Rade A Evropskemu parlamentu o provádění nařízení Rady (ES) č. 577/98 {SEK(2007) 29}





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 17.1.2007 KOM(2007) 10 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o provádění nařízení Rady (ES) č. 577/98 {SEK(2007) 29} 1. ÚVOD Toto je třetí ze zpráv, které Komise musí podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 577/98 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství jednou za tři roky předložit. První zpráva, kterou Komise předložila v roce 2000, se týkala období 1998–1999. Druhou zprávu týkající se let 2000–2002 předložila v roce 2003. Tato zpráva dokumentuje pokrok členských států, kandidátských zemí a zemí ESVO (dále jen „zúčastněné země“[1]), pokud jde o ustanovení nařízení Rady a související nařízení Komise vydaná v letech 2003–2005. Obsah zprávy vychází ze zpráv o kvalitě, z údajů a jiných informací, které Komise obdržela od příslušných zemí, a rovněž z rozborů dotazníků, které vyplnily jednotlivé země. 2. HLAVNÍ BODY Od předložení poslední zprávy Radě a Evropskému parlamentu bylo dosaženo značného pokroku ve zvyšování kvality údajů a ve zlepšování srovnatelnosti šetření pracovních sil v jednotlivých zemích. Všechny členské státy začaly provádět průběžné šetření, díky němuž může Eurostat čtvrtletně zveřejňovat výsledky. Zlepšila se dochvilnost při předávání údajů a mnoho zemí přehodnotilo a vylepšilo dotazníky a metody šetření, čímž výrazně zlepšily srovnatelnost šetření v celé Evropě, jakož i pokrytí obyvatelstva. Pokrok, jehož bylo dosaženo při provádění specifických aspektů nařízení Rady (ES) č. 577/98, je podrobněji popsán níže, kde se odkazuje na příslušné články. 2.1. Provádění průběžného čtvrtletního šetření - článek 1 Nařízení (ES) č. 1991/2002 Evropského parlamentu a Rady, podle něhož musí členské státy od roku 2003 provádět průběžné čtvrtletní šetření, bylo přijato v říjnu 2002. Dvěma zemím byla udělena výjimka, která jim umožňuje prodloužit přechodné období: Itálii (do konce roku 2003) a Německu (do konce roku 2004). V provádění průběžného šetření se dosáhlo celkového a zásadního pokroku, až na několik výjimek: Lucembursko dosud provádí pouze šetření poskytující roční výsledky. Maďarsko, Slovinsko, Bulharsko, Rumunsko a Turecko nepokryly všechny týdny roku 2005. Od roku 2006 byla tato situace v Maďarsku, Slovinsku, Rumunsku a Turecku napravena. Lucembursko, Slovinsko, Maďarsko, Nizozemsko a Německo stále nedosahují rovnoměrného složení vzorku v jednotlivých týdnech roku. Chorvatsko, Turecko a Švýcarsko neprovádějí průběžné šetření. Chorvatsko hodlá provádět toto šetření od roku 2007, Turecko a Švýcarsko od roku 2009. 2.2. Požadavky na přesnost – čl. 3 odst. 1 a 2 Čl. 3 odst. 1 stanoví, že roční relativní standardní chyba u ukazatele nezaměstnanosti (stanovena na 5 %) by neměla činit více než 8 % na regionální úrovni (NUTS II). Pouze u 31 regionu z 281 na úrovni NUTS II (ve Francii 8, Polsku 6, Spojeném království 8, Bulharsku 2 a Rumunsku 7) nesplnilo šetření pracovních sil požadavek na přesnost stanovený v čl. 3 odst. 1 v průběhu tří let ani jednou. Čl. 3 odst. 2 stanoví, že relativní standardní chyba u změny mezi dvěma čtvrtletími (stanovena na 5 % dílčího souboru) by neměla činit více než 3 % (2 % u zemí, které mají více než 20 milionů obyvatel). Belgie, Dánsko, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Bulharsko a Rumunsko nesplnily v letech 2003–2005 požadavek na přesnost podle čl. 3 odst. 2 ani jednou. 2.3. Ukazatele šetření – čl. 4 odst. 1 Některé zúčastněné země stále ještě neposkytují úplnou skupinu povinných proměnných, což brání srovnatelnosti údajů. 2.4. Roční program modulů ad hoc – čl. 4 odst. 2 Roční program modulů ad hoc přinesl výsledky ohledně celoživotního vzdělávání (2003), délky a organizace pracovní doby (2004) a sladění pracovního a rodinného života (2005). Modulů ad hoc se zúčastnily všechny členské státy, kandidátské země a země ESVO, kromě Chorvatska a Turecka. Údaje byly zpravidla předávány včas, s výjimkou jednoho členského státu v modulu 2003 (SE), čtyř členských států v modulu 2004 (CZ, EL, IT a SE) a tří členských států v modulu 2005 (DE, EL a SE). Celou skupinu proměnných za rok 2005 předaly všechny členské státy. Dva členské státy (NL a UK) nepředaly některé proměnné modulu 2003. Pokud jde o modul ad hoc pro rok 2004, některé proměnné nepředaly LT, HU a SI. 2.5. Definice nezaměstnanosti a 12 zásad pro přípravu dotazníků – čl. 4 odst. 3 Zúčastněné země stále neposuzují otázky ohledně pracovního poměru stejně. To se týká nižší věkové hranice (Španělsko, Spojené království, Island a Norsko ji stanoví na 16 let), definice období připravenosti na práci (Belgie, Česká republika, Řecko, Irsko, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Nizozemsko, Slovinsko, Slovensko, Finsko, Bulharsko, Chorvatsko, Rumunsko, Turecko, Island a Norsko jej stanoví na dva týdny po pohovoru) a doplňující otázky osobám, které nehledají práci, protože už pracovní místo mají (Estonsko, Irsko, Lucembursko, Maďarsko, Slovinsko, Chorvatsko, Rumunsko a Norsko nezjišťují, kdy začíná pracovní poměr, ani zda je osoba v mezičase schopná nastoupit do práce na dva týdny následující po referenčním týdnu). V roce 2006 Německo, Slovensko a Norsko již provedly některé změny vedoucí k nápravě těchto odchylek. Účelem dvanácti zásad pro přípravu dotazníku je přinést minimální sladění, pokud jde o klíčová měření prováděná při šetření pracovní síly. Irsko, Malta, Slovinsko a Chorvatsko začínají otázkami na hlavní pracovní poměr, což může být v rozporu s definicí ILO zaměstnanosti v referenčním týdnu. Nizozemsko a Norsko se ptají pouze osob, které projevily zájem o zaměstnání, zda hledaly práci v předchozích čtyřech týdnech. Ostatní odchylky jsou drobného charakteru. Dvě země (Rakousko a Španělsko) respektují všechny zásady. 2.6. Dochvilnost při předávání údajů – článek 6 Od vydání poslední zprávy se dochvilnost při předávání čtvrtletních údajů zlepšila. Čtvrtletně nyní předává údaje většina zúčastněných zemí v rámci dvanáctitýdenního období určeného pro předání. 3. ZÁVěR Od předložení poslední zprávy Radě dosáhly členské státy, kandidátské země a země ESVO velkého pokroku v mnoha významných oblastech. Díky rychlejšímu předávání údajů jsou čtvrtletní výsledky efektivnější. Země věnovaly na zkoušení a technické vylepšení svých šetření vnitrostátní prostředky, v některých případech s finanční podporou Komise, čímž zvýšily srovnatelnost a obecnou kvalitu údajů. Komise je však znepokojena tím, že zúčastněné země nepředaly všechny povinné proměnné a že stále existují problémy s tím, že ne všechny zúčastněné země měří některé proměnné stejně. To je obzvláště důležité v souvislosti s klíčovými odhady ohledně zaměstnanosti a nezaměstnanosti, neboť některé země plně nezavedly definici nezaměstnanosti, ani 12 zásad pro přípravu otázek ohledně pracovního poměru. Velkého pokroku se dosáhlo při provádění průběžného šetření. Některé zúčastněné země však stále nerozdělují vzorek rovnoměrně v průběhu všech týdnů v roce. Jeden členský stát stále neposkytuje čtvrtletní výsledky z průběžných šetření. Některé zúčastněné země musí ještě upravit metodu šetření tak, aby plně odpovídala požadavkům na přesnost buď na regionální úrovni, nebo pokud jde o odhady změn mezi jednotlivými čtvrtletími. Zúčastněné země musí splnit své povinnosti podle tohoto nařízení a Komise bude nadále úzce spolupracovat s členskými státy, kandidátskými zeměmi a zeměmi ESVO v zájmu úplného provedení ustanovení uvedeného nařízení. V této souvislosti provádí Eurostat dvakrát ročně kontrolu jeho dodržování. Následně se přijímají opatření podle závažnosti jeho porušení. [1] Bývalá jugoslávská republika Makedonie nedodala Eurostatu mikrodata z vnitrostátního šetření pracovních sil; neposkytla ani žádné podrobnosti ohledně šetření. Bývalá jugoslávská republika Makedonie tedy nebyla do této zprávy zahrnuta.