Existují tedy silné politické a ekonomické důvody podporující zavedení účinnějších legálních cest pro vstup migrantů do Evropy, přičemž se však uznávají rozdílné politiky a situace členských států EU. Oblast legální migrace spadá do sdílené pravomoci Evropské unie a jejích členských států. Pouze členské státy mají pravomoc rozhodovat o počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří přicházejí na jejich území za účelem hledání práce.

Pracovní migrace má nejen ekonomický přínos, ale zlepšuje také celkové řízení migrace, neboť pomáhá posilovat naši spolupráci se zeměmi původu a tranzitu, a to mimo jiné za účelem omezení nelegální migrace. Je to jeden z klíčových prvků souboru nástrojů EU zahrnutých v Novém paktu o migraci a azylu, který má v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj budovat vyvážená a vzájemně prospěšná partnerství se zeměmi mimo EU v oblasti migrace.

Zároveň ruská válečná agrese vůči Ukrajině vedla k nejrozsáhlejšímu vysídlení v Evropě od druhé světové války, přičemž naprostou většinu příchozích tvoří ženy a děti. V návaznosti na aktivaci směrnice o dočasné ochraně bude EU nadále přijímat osoby prchající před válkou na Ukrajině a prioritně podporovat jejich integraci na trhu práce. Jejich příchod do EU se nevylučuje s potřebou položit základy udržitelného a společného přístupu k pracovní migraci, který by dlouhodobě řešil potřeby EU v oblasti kvalifikovaných pracovních sil.

Legální migrace je nezbytnou součástí komplexního přístupu k migraci stanoveného v Novém paktu o migraci a azylu , který rovněž zajišťuje větší soudržnost mezi vnitřním a vnějším rozměrem migrační politiky. S cílem podpořit účinnější rámec pro tvorbu legálních cest do EU stanoví toto sdělení tři pilíře ambiciózní a udržitelné politiky EU v oblasti legální migrace. Tyto pilíře představují 1) legislativní, 2) operativní a 3) na budoucnost zaměřená politická opatření, která pomohou řešit některé z nejdůležitějších výzev, jimž EU čelí při získávání kvalifikovaných a talentovaných pracovníků, a to v krátkodobém i dlouhodobém horizontu. Toto sdělení se bude rovněž zabývat okamžitou potřebou integrovat na trh práce EU osoby v produktivním věku, které do EU přicházejí v důsledku ruské válečné agrese vůči Ukrajině, což do dubna 2022 představovalo více než 2,5 milionu dospělých osob.

Migrace a mobilita jsou a nadále budou neodmyslitelnými rysy lidstva, a to jak v celosvětovém měřítku, tak i v rámci EU. K 1. lednu 2021 pobývalo v EU 23,7 milionu státních příslušníků třetích zemí, což představuje 5,3 % její celkové populace. Nelegální migrace do EU zůstává omezená, přestože je jí věnována značná pozornost médií. Ročně přichází do EU legální cestou přibližně 2,25 až 3 miliony státních příslušníků třetích zemí, zatímco nelegálně přichází 125 000 až 200 000 osob.

Legální migrace přináší výhody jak migrantům, tak i jejich zemím původu a cílovým zemím. Těm, kteří chtějí migrovat, nabízí příležitost ke zlepšení jejich situace a pomáhá řešit potřeby na trhu práce v hostitelských zemích. Sama o sobě může představovat investici do hospodářství a společnosti jako celku, podporovat zelenou a digitální transformaci EU a zároveň může přispívat k větší soudržnosti a odolnosti evropských společností. Společná migrační politika EU musí odrážet integraci hospodářství EU a vzájemnou závislost trhů práce členských států. Měla by členským státům pomáhat využívat jejich členství v EU jako výhodu při získávání talentovaných pracovníků s různými druhy dovedností, kteří mohou přispět k dynamice hospodářství EU.

Komise uspořádala rozsáhlou konzultaci s cílem nalézt řešení, která by byla přizpůsobena rozmanitým potřebám, a ošetřit právní a provozní nedostatky. Vedla otevřené konzultace se širokou veřejností a konzultovala rovněž členské státy, Evropský parlament, evropské sociální partnery a občanskou společnost. V roce 2021 přijal Evropský parlament dvě usnesení týkající se legální migrace , v nichž vyzval Komisi ke zlepšení a k rozvoji právního a politického rámce EU. Na základě článku 225 Smlouvy o fungování Evropské unie požádal Evropský parlament Komisi, aby předložila soubor návrhů na usnadnění a podporu vstupu legálně migrujících státních příslušníků třetích zemí do EU a jejich mobility v rámci EU s cílem omezit byrokracii, posílit harmonizaci, podporovat základní práva a rovné zacházení a předcházet pracovnímu vykořisťování.

Jak Evropská agenda dovedností, tak i Nový pakt o migraci a azylu proto uznávají potřebu strategičtějšího přístupu k legální migraci, který by se zaměřil na to, jak lépe přilákat a udržet talentované pracovníky s cílem podpořit růstový a inovační potenciál a na nasměrování legální migrace do regionů a profesí, kde je nedostatek kvalifikovaných pracovníků.

Spoluodpovědnost členských států a partnerských zemí za talentová partnerství je klíčová pro zajištění rozšiřitelnosti a vzájemně prospěšné a udržitelné spolupráce. Bude třeba, aby talentová partnerství slaďovala skutečné potřeby trhu práce a dovednosti na obou stranách. Z partnerství by měly mít prospěch veřejné i soukromé zúčastněné strany, jako jsou zaměstnavatelé, vzdělávací instituce a organizace v rámci diaspory. V duchu iniciativ v rámci přístupu „tým Evropa“ by talentová partnerství měla mobilizovat jak finanční nástroje EU a členských států, tak soukromý sektor a případně prostředky partnerských zemí. A to spolu s intenzivním zapojením různých zúčastněných stran do přípravy a provádění talentových partnerství.

Komise bude podporovat zapojení více členských států do jednoho talentového partnerství v jednotlivých partnerských zemích. To umožní dosáhnout širší škály činností, různých druhů mobility pro různé dovednosti a hospodářská odvětví, většího dopadu na členské státy i partnerské země a přidané hodnoty pro profesní dráhu jednotlivců.

Talentová partnerství budou otevřena všem úrovním kvalifikací a mohla by se týkat různých hospodářských odvětví, například IKT, vědy, strojírenství, zdravotnictví a dlouhodobé péče, zemědělství, dopravy, zahradnictví, potravinářství a cestovního ruchu, stavebnictví a přístavních prací, dopravy a logistiky, v závislosti na zájmech obou stran, jež utvářejí talentové partnerství, přičemž je třeba mít na paměti riziko odlivu mozků. Budou zahrnovat různé typy mobility: dočasnou, dlouhodobou nebo cirkulační mobilitu podle toho, jak se strany dohodnou. Měla by zejména zohledňovat zelenou a digitální transformaci a podporovat trhy práce s cílem posilovat růstový potenciál EU a podporovat technologie a řešení orientované na budoucnost.

Talentová partnerství by měla kombinovat přímou podporu programů mobility za prací nebo odbornou přípravou s budováním kapacit a investicemi do lidského kapitálu, včetně rozvoje dovedností, odborného vzdělávání a přípravy a operacionalizace programů výměnných pobytů na pracovišti. Jejich cílem je tak zajistit stejné přínosy jak pro partnerské země, členské státy a podnikatelské komunity na obou stranách, tak i pro jednotlivce, kteří z partnerství těží. V souladu s dvoustrannou spoluprací EU s partnerskými zeměmi by měla být přínosem pro hospodářský rozvoj komunit původu, podporovat širší rozvojové cíle klíčových partnerských zemí a posilovat příležitosti pro jejich občany. Současně by měla pomoci řešit nedostatek pracovních sil v některých odvětvích na trhu práce členských států a pomáhat podnikatelským komunitám na obou stranách při budování poptávaných dovedností. Měla by změnit riziko odlivu mozků z partnerských zemí v získávání mozků pro všechny partnery, z čehož budou mít prospěch zúčastněné osoby, neboť budou mít přístup k novým možnostem odborné přípravy, profesním zkušenostem a dalšímu studiu nebo odbornému vzdělávání a přípravě, vytvořeným buď v EU, nebo v zemích jejich původu.

Talentová partnerství tvoří jeden z klíčových aspektů vnějšího rozměru Nového paktu o migraci a azylu. Jejich cílem je posilovat spolupráci mezi EU, členskými státy a partnerskými zeměmi a podporovat mezinárodní pracovní mobilitu a rozvoj talentů vzájemně prospěšným a cirkulačním způsobem. Budou tvořit základ komplexního politického rámce a finanční podpory pro strategické zapojení klíčových partnerských zemí do všech oblastí řízení migrace, včetně účinného navracení a zpětného přebírání osob, jakož i prevence nelegálního vycestování. Jak je uvedeno v novém paktu, rozvoj legálních způsobů migrace by měl rovněž přispět ke snížení nelegální migrace.

Návrh dále zavádí mechanismus zajišťující rovné podmínky mezi povolením k dlouhodobému pobytu rezidenta EU a vnitrostátními povoleními k trvalému pobytu, pokud jde o řízení, práva na rovné zacházení a přístup k informacím, aby měli státní příslušníci třetích zemí skutečnou možnost volby mezi oběma povoleními. Usnadňuje také cirkulační migraci, a to tím, že dlouhodobě pobývajícím rezidentům usnadňuje návrat do země původu, aniž by ztratili svá práva, z čehož těží jak země původu, tak země pobytu.

Cílem návrhu je rovněž posílit práva dlouhodobě pobývajících rezidentů a jejich rodinných příslušníků. To zahrnuje právo stěhovat se a pracovat v jiných členských státech, jak požadoval Evropský parlament a některé zúčastněné strany, které by mělo být co nejvíce podobné právu občanů EU (v rámci platného právního rámce EU). Možnost státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou již dlouhodobě pobývajícími rezidenty některého členského státu EU, změnit zaměstnání a přestěhovat se za prací do jiného členského státu může přispět ke zvýšení efektivnosti trhu práce napříč EU, k řešení nedostatku kvalifikovaných pracovníků a k vyrovnání regionálních rozdílů. Může také zvýšit celkovou atraktivitu EU pro zahraniční talentované pracovníky.

Navrhované přepracované znění směrnice zjednoduší postup vyřizování žádostí a zefektivní jej. Umožní žadatelům podat žádost o povolení jak ze třetích zemí, tak z území členských států. V současné době odrazuje zaměstnavatele od mezinárodního náboru celková délka vyřizování žádostí. Očekává se, že zkrácení této doby pomůže zvýšit atraktivitu EU a řešit nedostatek pracovních sil v EU. Návrh rovněž obsahuje nové požadavky na posílení záruk a rovného zacházení se státními příslušníky třetích zemí ve srovnání s občany EU a zlepšení jejich ochrany před pracovním vykořisťováním. Konkrétně jde o to, že podle navrhovaných nových pravidel nebude jednotné povolení vázáno pouze na jednoho zaměstnavatele. To znamená, že po dobu platnosti povolení budou mít pracovníci právo změnit zaměstnavatele, přičemž budou moci nadále legálně pobývat na území členského státu. To usnadní slaďování nabídky a poptávky na trhu práce a omezí zranitelnost vůči pracovnímu vykořisťování. Návrh dále obsahuje nové povinnosti členských států týkající se kontrol, monitorovacích mechanismů a sankcí vůči zaměstnavatelům, kteří porušují vnitrostátní předpisy přijaté na základě směrnice.

Pokrok v oblasti pracovní migrace a úspěch výše uvedených nových iniciativ bude záviset na užší spolupráci a lepším porozumění mezi odvětvími migrace a zaměstnanosti. Tímto balíčkem Komise spouští novou platformu, která umožní operativní diskuse o praktických otázkách pracovní migrace, zejména o vnějším rozměru migrační politiky, nedostatku pracovních sil a otázkách spojených s procesy na trhu práce. Práce platformy by podpořila operacionalizaci talentových partnerství a rezervoáru talentů EU. Diskuse by se mohly promítnout do více politických jednání na příslušných fórech, například na úrovni Rady a Evropského parlamentu. Do diskusí by byli v případě potřeby zapojeni zástupci sociálních partnerů, agentur EU, veřejných služeb zaměstnanosti, odborníků, mezinárodních organizací, organizací vedených migranty a dalších klíčových aktérů.

Souběžně s touto pilotní iniciativou bude v úzké součinnosti se zúčastněnými členskými státy a dalšími relevantními zúčastněnými stranami, jako jsou organizace zaměstnavatelů, sociální partneři a střediska odborného vzdělávání a přípravy, vytvořen stálý a obecný rezervoár talentů EU sloužící pro všechny státní příslušníky třetích zemí, kteří mají zájem o migraci za účelem života a práce v EU. Komise hodlá oficiálně spustit rezervoár talentů EU a jeho internetový portál do poloviny roku 2023 a navrhne doporučení, kterým se zřizuje rezervoár talentů EU, včetně charty a podrobného plánu pro fáze jeho postupného rozvoje. Tematická skupina pracující na pilotním projektu bude rovněž řídit návrh organizačního uspořádání, struktury řízení a fungování rezervoáru talentů EU na základě zkušeností získaných z fungování pilotní iniciativy. To bude mimo jiné zahrnovat určení toho, jaké dovednosti jsou na trhu práce EU potřebné, dohodu o příslušných kritériích pro přijetí, organizaci přijímacího procesu a koordinaci přístupu potenciálních zaměstnavatelů do rezervoáru talentů EU. Proto bude pro rozvoj a fungování rezervoáru talentů EU zásadní pevný závazek a aktivní zapojení zúčastněných členských států.

Během přípravných prací se v důsledku ruské válečné agrese vůči Ukrajině objevila nová a naléhavá potřeba, a to potřeba usnadnit osobám požívajícím dočasné ochrany přístup na trh práce EU. V reakci na tuto výzvu a s cílem co nejlépe využít dovednosti vysídlených osob Komise oznámila, že do léta 2022 spustí pilotní projekt rezervoáru talentů EU pro osoby prchající před ruskou válečnou agresí vůči Ukrajině. Tato internetová pilotní iniciativa umožní rozpoznat a zmapovat dovednosti osob, které uprchly z Ukrajiny a které se nacházejí na území členských států, a usnadnit tak jejich propojení se zaměstnavateli v EU. Pilotní projekt zohlední probíhající úspěšné iniciativy v členských státech (např. v Portugalsku či Rumunsku). Bude vypracován ve spolupráci s členskými státy a po konzultaci se zaměstnavateli, sociálními partnery a všemi dalšími relevantními zúčastněnými stranami. Pilotní projekt může usnadnit slaďování poptávky a nabídky v rámci EU a poskytnout orgánům přehled o široké škále dovedností, které mohou ve svých zemích mobilizovat. Mohl by usnadnit propojování v prioritních odvětvích souvisejících s velkým počtem uprchlíků přicházejících z Ukrajiny, jako je vzdělávání příchozích dětí (pomocí organizování komunitních služeb) nebo přístup k základním službám a zdravotní péči (poskytované zdravotníky nebo tlumočníky).

Jako první krok hodlá Komise v návaznosti na jednání na vysoké úrovni a na základě silné a kontinuální spolupráce ve všech aspektech řízení migrace v rámci komplexního přístupu Nového paktu o migraci a azylu, včetně v oblasti nelegální migrace, zahájit první talentová partnerství se severoafrickými partnery, konkrétně s Egyptem, Marokem a Tuniskem, jejichž realizace by měla začít do konce roku 2022. Práce na talentových partnerstvích bude vycházet z úspěšných pilotních projektů vytvořených společně s těmito partnery, rozšíří jejich rozsah a úroveň ambicí a zároveň je doprovodí širším rámcem spolupráce, který bude definován společně s členskými státy a příslušnými partnerskými zeměmi, přičemž do tohoto procesu bude zapojovat všechny příslušné zúčastněné strany.

Iniciativa talentových partnerství byla zahájena na akci na vysoké úrovni v červnu 2021. Od té doby se Komise zapojila do výměny názorů s členskými státy na konceptualizaci a operacionalizaci partnerství, vedla dialogy na vysoké úrovni s partnerskými zeměmi a začlenila talentová partnerství do plánování víceletého finančního rámce na období 2021–2027.

Tyto tři oblasti odpovídají třem důležitým politickým prioritám, které zdůraznil i Evropský parlament ve své nedávné legislativní zprávě z vlastního podnětu: přilákání pracovníků ze třetích zemí s nízkou a střední kvalifikací do odvětví, kde je značný nedostatek pracovních sil a kde je jich potřeba, např. v oblasti dlouhodobé péče, vytváření dalších příležitostí pro mladé lidi z EU i mimo ni a podpora inovací a podnikání v EU a investice do technologické suverenity EU.

4.1 Přilákání pracovníků v oblasti dlouhodobé péče ze zemí mimo EU

Revidovaná směrnice o modré kartě EU modernizovala pravidla pro přilákání vysoce kvalifikovaných pracovníků ze zemí mimo EU. V návaznosti na to se Komise bude zabývat tím, jak lépe přilákat pracovníky s nízkou a střední kvalifikací, které trh práce EU potřebuje. Talentová partnerství se zaměří na pracovníky s různými úrovněmi kvalifikace, včetně nízké a střední kvalifikace. Navrhovaný rezervoár talentů EU rovněž umožní přilákat pracovníky s širokým souborem dovedností, přinejmenším v dlouhodobém horizontu. Kontrola účelnosti ukázala, že v EU existuje potřeba pracovníků se střední a nízkou kvalifikací, ale že konkrétní povolání a potřeby se v jednotlivých členských státech značně liší. Jedná se o rozsáhlou a velmi různorodou kategorii pracovníků, od zemědělských pracovníků přes řidiče těžkých nákladních automobilů a kamionů až po techniky operací v oblasti IT. Tato kategorie zahrnuje různé úrovně dovedností, odvětví a politické a právní rámce v jednotlivých členských státech.

Komise proto upřednostňuje postupný přístup. Navrhuje zaměřit se nejprve na odvětví, kde je jednoznačně přínosné jednat na úrovni EU: odvětví dlouhodobé péče.

Koncepce a vyspělost systémů dlouhodobé péče se v jednotlivých zemích EU značně liší, všechny však čelí společné výzvě: potřebě poskytovat přístupnou, cenově dostupnou a vysoce kvalitní péči v kontextu rostoucí poptávky po zdravotní a sociální péči a nedostatku personálu ve stárnoucí populaci. Migrující pracovníci, zejména pak ženy, tvoří významnou část pracovníků v oblasti dlouhodobé péče. Během krize COVID-19 se dlouhodobá péče ukázala jako zásadní služba poskytovaná klíčovými pracovníky. Omezené investice do tohoto odvětví, obtížné pracovní podmínky a z nich vyplývající nedostatek personálu však přispěly k významným problémům při zajišťování kontinuity služeb péče a odpovídající reakce na pandemii.

Pro členské státy je obtížné přilákat pracovníky v oblasti péče a udržet si je. Očekává se, že v odvětví dlouhodobé péče do roku 2030 vznikne až 7 milionů volných pracovních míst pro zdravotnické pracovníky a pracovníky osobní péče, přičemž tato pracovní místa budou jen částečně pokryta trhem práce v EU.

Legální způsoby migrace pro pracovníky v oblasti dlouhodobé péče jsou upraveny na vnitrostátní úrovni, a to různými pravidly a podmínkami. Je třeba posoudit, zda a do jaké míry by bylo možné na úrovni EU zlepšit přijímání této kategorie nezbytných pracovníků do EU. Takové zlepšení by bylo přínosné jak pro členské státy, tak pro země původu, přičemž by byl zajištěn etický nábor a dodržení vysokých standardů.

Talentová partnerství by mohla napomoci dosažení tohoto cíle podporou odborné přípravy pracovníků v oblasti dlouhodobé péče v kombinaci s širší spoluprací s partnerskými zeměmi, mimo jiné při vytváření způsobů, jakými mohou zahraniční odborníci a diaspora přispět k vytváření příležitostí v zemi původu. To by pomohlo zmírnit riziko odlivu mozků v odvětvích péče v zemích původu.

Navýšení nabídky předškolního vzdělávání a péče prostřednictvím plánované revize barcelonských cílů by umožnilo zapojení většího počtu pracovníků dlouhodobé péče na trhu práce. V rámci plánované evropské strategie v oblasti péče do roku 2022 a v souladu s akčním plánem pro evropský pilíř sociálních práv a zelenou knihou o stárnutí Komise rovněž zahájí mapování podmínek a práv pracovníků v oblasti dlouhodobé péče ze třetích zemí v členských státech a souvisejících potřeb s cílem prozkoumat přidanou hodnotu a proveditelnost vytvoření legálního programu přijímání na úrovni EU, který by tyto pracovníky přilákal.

Tato analýza se bude pečlivě zabývat sociálními a ekonomickými dopady, které by takové programy na úrovni EU měly, zejména na pracovní podmínky pracovníků v oblasti dlouhodobé péče v EU, včetně platů. Zohlední rovněž dopad na země původu a prozkoumá možná opatření umožňující oboustranně výhodná řešení. Mohly by být vyvinuty vzdělávací programy, jejichž cílem by bylo také zvyšovat počet dostupných pracovníků v těchto třetích zemích. Analýza se bude zabývat také etickými normami náboru, jak je prosazuje Světová zdravotnická organizace.

4.2 Podpora mobility mládeže

Cílem programů mobility mládeže je umožnit mladým lidem žít, pracovat a získávat zkušenosti v jiné zemi a zároveň podporovat kulturní výměnu a posilovat vazby mezi jednotlivými zeměmi. Programy mobility mládeže, které existují po celém světě, se obvykle zaměřují na mladé státní příslušníky třetích zemí (například ve věku 18 až 30 let) s určitou úrovní vzdělání. Pokud mají dostatek finančních prostředků, zdravotní nebo cestovní pojištění a nevážou se na ně žádné vyživované osoby, přijíždějí do dané země, aby zde cestovali, pracovali a žili, a to po omezenou dobu, kterou nelze prodloužit. K podání žádosti o tyto programy mobility mladých lidí není nutné mít nabídku zaměstnání.

Program EU pro mobilitu mládeže by mohl učinit EU jako celek atraktivnější destinací. Dosáhl by toho tím, že by kvalifikovaným mladým lidem ze třetích zemí poskytl možnost přijet do EU za účelem pobytu, cestování a práce na omezenou dobu (kterou nelze prodloužit). Podmínky (věk, úroveň vzdělání a dostatek finančních prostředků) by byly podobné těm, které platí v rámci vnitrostátních programů. Tyto programy by mohly na úrovni EU upravovat podmínky a postupy přijímání, jakož i práva mladých státních příslušníků třetích zemí, kteří se programu účastní. S cílem účinněji přilákat kvalifikované mladé lidi a dosáhnout úspor z rozsahu by bylo rovněž možné společně s členskými státy prozkoumat, zda existuje možnost udělit těmto mladým lidem práva na mobilitu v rámci EU.

Je důležité umožnit cestování a práci, aby mladí lidé získali nové zkušenosti a rozvíjeli své dovednosti v zahraničí. To platí nejen pro mladé státní příslušníky třetích zemí, ale také pro mladé občany EU. Evropský program mobility mládeže by proto musel být doplněn recipročními dohodami nebo ujednáními se zeměmi mimo EU týkajícími se podmínek a práv v souvislosti s přijímáním, přičemž by členským státům byla ponechána možnost stanovit kvóty pro přijímané mladé lidi přicházející do EU.

Komise prozkoumá proveditelnost vytvoření evropského programu mobility mládeže a vyzkouší různé možnosti, zejména pokud jde o dohody se zeměmi mimo EU umožňující reciprocitu. Tento proces bude zahájen ve třetím čtvrtletí roku 2022 v rámci Evropského fóra pro migraci, na kterém se sejdou zúčastněné strany z oblasti migrace a něž budou přizváni také aktéři z oblasti mládeže, čímž se přispěje k obecným cílům Evropského roku mládeže 2022.

4.3 Usnadnění přijímání zakladatelů začínajících podniků na úrovni EU

V posledních letech došlo k nárůstu počtu vnitrostátních programů pro přijímání „inovativních podnikatelů“ a zakladatelů začínajících podniků, a to jak v EU, tak na celém světě.

Tyto programy spočívají v pobídkách, jako jsou zvláštní víza nebo povolení k pobytu pro inovativní podnikatele ze zahraničí. Všem programům je společné, že se zaměřují na určitý typ podniků, tj. na ty, které jsou inovativní, rozšiřitelné a/nebo mají přidanou hodnotu pro hospodářství daného státu nebo na podnikatelské prostředí.

Začínající podniky a podnikání obecně podporují hospodářský rozvoj a inovace v EU. Mají také zásadní význam pro souběžný přechod EU k udržitelnému a digitálnímu hospodářství. Akční plán pro integraci a začleňování v této souvislosti zdůraznil významný přínos podnikatelů z řad přistěhovalců k hospodářskému růstu a tvorbě pracovních míst a jejich úlohu při podpoře oživení po skončení pandemie COVID-19.

Opatření EU by mohla dále usnadnit přístup inovativních podnikatelů a zakladatelů začínajících podniků na celý jednotný trh EU tím, že podpoří jejich přijetí a založení podniku. Taková opatření by pomohla přilákat nejtalentovanější lidi, a podpořila by tak inovace a podnikání v EU. To by bylo v souladu s programem inovací pro Evropu a obecnou podporou EU pro zakládání podniků. Tato obecná podpora zahrnuje vytváření příznivého podnikatelského prostředí, podporu podnikání, zlepšování přístupu na nové trhy a internacionalizaci, usnadňování přístupu k financování a podporu konkurenceschopnosti a inovací malých a středních podniků. Komise rovněž pracuje na podpoře podnikatelů z řad vysídlených osob z Ukrajiny, přičemž se zaměřuje zejména na opatření, která jim pomohou založit v EU vlastní podnik.