Doporučení pro

DOPORUČENÍ RADY

k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy,

s ohledem na doporučení Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.

(2)Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

(3)Dne [17. března] 2020 Rada v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU rozhodla, že v Rumunsku existuje nadměrný schodek.

(4)V souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je Rada povinna předložit dotčeným členským státům doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené lhůtě. Doporučení musí též stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku. Rada by ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku měla dále požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, v orientační výši nejméně 0,5 % HDP.

(5)Podle zimní prognózy Komise z roku 2020 rozšířené o fiskální proměnné do roku 2022 by měl růst reálného HDP v roce 2019 činit 3,9 %. Za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, Komise předpovídá, že se růst reálného HDP zpomalí, nicméně bude se i nadále pohybovat na solidní úrovni 3,8 % v roce 2020 a 3,5 % v roce 2021 i 2022. Na jedné straně by významný fiskální stimul, který vyplývá ze stávajících politik, měl i nadále částečně podněcovat soukromou spotřebu. Na druhé straně je možné, že další prohloubení fiskálního schodku naruší důvěru spotřebitelů a investorů v udržitelnost růstového trendu ekonomiky. V důsledku toho se očekává oslabení investic, neboť soukromí investoři zohledňují rostoucí makroekonomickou nerovnováhu. Příspěvek čistého vývozu pravděpodobně zůstane v horizontu prognózy záporný, neboť vývoz je stále ovlivňován slabou vnější poptávkou, zatímco soukromá spotřeba podporuje dovoz. To by dále zhoršilo již tak vysoký schodek běžného účtu.

(6)Dne 10. prosince 2019 vláda přijala a zaslala parlamentu svou fiskálně-rozpočtovou strategii na období 2020–2022 (dále jen „fiskální strategie“) s revidovaným cílem schodku veřejných financí pro rok 2019 ve výši 3,8 % HDP, který tak převyšuje referenční hodnotu 3 % HDP. Tato revize oproti původně plánovaným 2,8 % HDP v roce 2019 byla založena na údajích o dosavadním plnění rozpočtu od začátku roku. Fiskální strategie byla uzákoněna dne 18. prosince 2019.

(7)Zimní prognóza Komise z roku 2020 rozšířená o fiskální proměnné do roku 2022 předpokládá, že schodek veřejných financí zůstane nad referenční hodnotou 3 % HDP pro celé období prognózy. Za předpokladu nezměněné politiky Komise očekává schodek veřejných financí ve výši 4,0 % HDP v roce 2019, 4,9 % v roce 2020, 6,9 % v roce 2021 a 7,7 % v roce 2022. Strukturální schodek by se měl v roce 2019 zhoršit o 1,0 % HDP, v roce 2021 o další 1,9 % HDP a v roce 2022 znovu o 0,8 %. Komisí předpovídaný nárůst schodku je způsoben především výrazným zvyšováním důchodů, které bylo uzákoněno v létě 2019. Vyšší výdaje na důchody by k nárůstu schodku přispěly ve výši 0,9 p.b. HDP v roce 2020, 1,7 p.b. HDP v roce 2021 a 1,1 p.b. HDP v roce 2022. Odhaduje se, že zdvojnásobení přídavků na děti, které má vstoupit v platnost v srpnu 2020, bude mít roční rozpočtové náklady ve výši 0,6 % HDP. Vláda ve své fiskální strategii předpokládá schodek veřejných financí ve výši 3,6 % HDP v roce 2020, 3,4 % v roce 2021 a 2,8 % v roce 2022. Dle jejích odhadů by to vedlo ke strukturální korekci ve výši 0,3 % v roce 2020, 0,2 % v roce 2021 a 0,6 % v roce 2022. Tato korekce, uvedená ve fiskální strategii, je většinou založena na výdajích. Zejména se předpokládá, že (v poměru k HDP) klesnou výdaje na náhrady zaměstnancům, na zboží a služby a na kapitálové výdaje, jež nejsou spolufinancované ze zdrojů EU. Nižší projekce schodku ve fiskální strategii ve srovnání s prognózou Komise vychází z optimističtějších podkladových makroekonomických prognóz ve fiskální strategii a ze skutečnosti, že fiskální strategie nezohledňuje fiskální dopad některých přijatých opatření, zatímco plánované omezení stávajících výdajů není plně podpořeno uzákoněnými či věrohodně oznámenými opatřeními, a proto nemohlo být v prognóze Komise plně vzato v úvahu.

(8)Veřejný dluh v Rumunsku v roce 2018 činil 34,7 % HDP. Podle prognózy Komise se má zvýšit na 46,6 % HDP v roce 2022. Zůstane tedy pod referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě.

(9)Podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 by odstranění nadměrného schodku mělo být ukončeno v roce následujícím po jeho zjištění (v tomto případě v roce 2021), pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Postup korekce by měl být stanoven v souladu s nařízením (ES) č. 1467/97 s přihlédnutím k hospodářské a fiskální situaci daného členského státu.

(10)Takové zvláštní okolnosti momentálně v Rumunsku existují. Odstranění nadměrného schodku do roku 2021 by vyžadovalo příliš přísnou fiskální korekci a vedlo ke značné ztrátě hospodářského výstupu. Delší postup nápravy, který by přesto vyžadoval významné roční korekce, by měl na hospodářský růst rozloženější dopad a zohlednil by i skutečnost, že rozpočtový rok 2020 již začal. K zajištění trvalé nápravy nadměrného schodku přispějí strukturální reformy prováděné souběžně s fiskální konsolidací. S ohledem na uvedené skutečnosti a na hospodářskou a fiskální situaci v Rumunsku je opodstatněné stanovit lhůtu pro odstranění nadměrného schodku na rok 2022.