Komise a vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž v členských státech při prosazování antimonopolních pravidel EU více než deset let úzce spolupracují v rámci Evropské sítě pro hospodářskou soutěž. Tato síť podporuje jednotné uplatňování antimonopolních pravidel EU všemi donucovacími orgány: z hlediska prosazování těchto pravidel by nemělo záležet na tom, kde podnik v rámci jednotného trhu sídlí.

Prosazování pravidel hospodářské soutěže zajišťuje, aby byl svět světového obchodu a globálních podniků světem, který dává spravedlivou šanci i malým podnikům a jednotlivcům. Pravidla hospodářské soutěže také zaručují, že všechny společnosti, které podnikají na jednotném trhu, hrají podle stejných pravidel bez ohledu na to, zda jsou velké nebo malé, a bez ohledu na to, z které části světa pocházejí.

Rok 2017 byl rokem 60. výročí podpisu Římské smlouvy, která položila základy dnešní Evropské unie. To znamená, že i politika EU v oblasti hospodářské soutěže je zavedena po dobu více než šedesáti let. EU má pravidla, která chrání spravedlivou, nenarušenou hospodářskou soutěž, skutečně od prvního dne své existence.

V digitálním odvětví má zásadní význam to, aby úspěšné společnosti, které mají na trhu dominantní postavení, nemohly zneužít svou sílu k vyloučení hospodářské soutěže, jelikož to by mohlo v konečném důsledku vážně poškodit inovace.

Digitální technologie jsou nyní nedílnou součástí života občanů EU doma, v práci, během studia nebo při cestování. 360 milionů Evropanů používá každý den internet, z toho téměř 60 % se připojuje prostřednictvím mobilního či chytrého telefonu. Aby bylo možno co nejvíce využít nové příležitosti, které to přináší, potřebuje Evropa skutečně propojený jednotný digitální trh. Politika hospodářské soutěže je nedílnou součástí strategie Komise k zlepšení a posílení jednotného digitálního trhu, zajišťuje nový růst a vytváří stovky tisíc nových pracovních míst.

V souladu s přístupem Komise „postupovat v různých otázkách úměrně jejich velikosti a významu“ je nyní podstatně vyšší počet menších a neproblematických opatření státní podpory vyňat z povinnosti předběžného oznámení prostřednictvím obecného nařízení o blokových výjimkách, a to výměnou za posílené kontroly na úrovni členských států, větší transparentnost a lepší posuzování dopadů podpory. Dne 17. května rozšířila Komise oblast působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách na přístavy a letiště a zařadila další zjednodušení v ostatních oblastech, jako jsou kulturní projekty a multifunkční sportovní centra a vyrovnávací platba pro společnosti působící v nejvzdálenějších regionech EU. Očekává se, že to usnadní veřejné investice na podporu společných cílů Komise v oblasti zaměstnanosti a růstu, klimatu, inovací a sociální soudržnosti.

Obecné nařízení o blokových výjimkách, které je určeno zejména pro oblasti s nedostatečnou dostupností a které členským státům umožňuje zavádět širokopásmové sítě bez oznámení státní podpory, a pokyny Komise k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí zajišťují u investic do širokopásmového připojení stabilitu a právní jistotu. Tato pravidla podporují rychlé zavádění veřejně financované veřejné infrastruktury s veřejnými prostředky, přičemž současně minimalizují riziko vytěsnění soukromých investic nebo vytváření monopolů. Všechny členské státy nyní přijaly a/nebo aktualizovaly národní a/nebo regionální strategie pro širokopásmové připojení a postupně je přizpůsobují novým strategickým cílům v oblasti připojení stanoveným do roku 2025. V průběhu roku 2017 schválila Komise rozsáhlé celostátní a regionální režimy podpory širokopásmového připojení, zejména v případě Litvy, Chorvatska, Rakouska, Německa a Polska. Plánovaná opatření zajistí spotřebitelům a podnikům rychlejší internet. V roce 2017 přispívalo Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž svými odbornými znalostmi práva hospodářské soutěže, zejména pravidel státní podpory, aktivně k nové evropské síti poradenských kanceláří pro širokopásmové připojení a k souboru nástrojů pro širokopásmové připojení ve venkovských oblastech. Obě iniciativy usilují o vybudování kapacit (právních, technických nebo finančních) a šíření znalostí v oblasti širokopásmového připojení, včetně výměny stávajících osvědčených postupů pro rychlé provedení plánů širokopásmových služeb v Evropě.

Internetové připojení a pokrytí internetem jsou předpokladem pro digitální rozvoj a inovace. V rámci své strategie pro jednotný digitální trh usiluje Komise o podporu zavedení širokopásmového připojení, zejména v oblastech s nedostatečnou dostupností, a o zajištění vysoké úrovně připojení v EU. Komise stanovila cíl dosáhnout do roku 2025 pro všechny školy, dopravní uzly a hlavní poskytovatele veřejných služeb, jakož i silně digitalizované podniky rychlosti stahování/nahrávání 1 gigabit dat za sekundu. Všechny evropské domácnosti by měly mít mimoto přístup k sítím, které nabízejí rychlost stahování minimálně 100 Mb/s a které lze do roku 2025 modernizovat na rychlost 1 gigabit. Do roku 2025 by rovněž všechny městské oblasti a všechny hlavní pozemní dopravní trasy měly mít souvislé pokrytí sítí 5G.

V květnu schválila Komise převzetí faktické kontroly nad společností Telecom Italia ze strany společnosti Vivendi. Obě společnosti, Telecom Italia (Itálie) a Vivendi (Francie), působí na trhu velkoobchodního přístupu k digitálním pozemním sítím pro vysílání televizních kanálů, a to prostřednictvím svých podílů ve dvou jiných společnostech, Persidera a Mediaset. Komise zjistila, že po transakci by měla společnost Vivendi motivaci k zvýšení cen účtovaných televizním kanálům na trhu velkoobchodního přístupu k digitálním pozemním televizním sítím. K odstranění problémů v oblasti hospodářské soutěže, které Komise zjistila, se společnost Vivendi zavázala převést podíl společnosti Telecom Italia ve společnosti Persidera. Rozhodnutí Komise je podmíněno splněním závazků v celém rozsahu.

Hlavní fúze ve farmaceutickém odvětví

V červnu schválila Komise s výhradou nápravných opatření nabytí společnosti Actelion společností Johnson & Johnson. Zatímco se činnosti obou společností do značné míry doplňovaly, obě se zabývaly léčbou nespavosti na základě nového způsobu odstranění tohoto zdravotního problému. Šetření trhu, které Komise provedla, ukázalo, že by v důsledku oznámené transakce měla společnost Johnson & Johnson schopnost a motivaci k racionalizaci svých konkurenčních programů výzkumu a vývoje v oblasti nespavosti a buď by jeden z nich odložila, nebo ukončila. K odstranění těchto obav z narušení hospodářské soutěže nabídla společnost Johnson & Johnson nápravná opatření s cílem zajistit, aby nebylo možné negativně ovlivnit rozvoj žádného z programů týkajících se výzkumu nespavosti.

Hlavní fúze v agrochemickém průmyslu

Osivo a pesticidní přípravky jsou nezbytné pro zemědělce a v konečném důsledku i pro spotřebitele. Komise zajišťuje v tomto odvětví účinnou hospodářskou soutěž, aby měli zemědělci přístup k inovativním produktům, vyšší jakosti a konkurenčním cenám. Na tomto trhu posuzovala Komise podle nařízení EU o spojování podniků nedávné fúze mezi společnostmi Dow a Dupont a mezi společnostmi Syngenta a ChemChina, jakož i společnostmi Bayer a Monsanto. Oboje rozhodnutí následovala po hloubkovém přezkumu navrhovaných transakcí.

Podmínečné schválení spojení mezi podniky Dow a DuPont a nabytí společnosti Syngenta společností ChemChina V březnu 2017 schválila Komise spojení mezi chemickými podniky Dow a DuPont se sídlem v USA s výhradou podmínek týkajících se odprodeje významných částí celosvětové činnosti podniku DuPont v oblasti pesticidů, včetně její organizační struktury výzkumu a vývoje s celosvětovou působností. Komise měla obavy, že by oznámené spojení omezilo cenovou soutěž a výběr na řadě trhů s existujícími pesticidy. Podrobné šetření účinků spojení na hospodářskou soutěž v inovacích v řadě oblastí, v nichž si úsilí stran týkající se výzkumu a vývoje vzájemně konkuruje, jakož i na hospodářskou soutěž v inovacích pesticidů celkově prokázalo, že by spojení významně omezilo také inovace. Závazky, které podniky Dow a DuPont předložily, všechny tyto obavy zcela odstranily. V dubnu 2017 schválila Komise s výhradou určitých podmínek nabytí společnosti Syngenta (se sídlem ve Švýcarsku) společností ChemChina (se sídlem v Číně). Komise měla obavy, že by oznámená transakce omezila hospodářskou soutěž na řadě stávajících trhů s pesticidy v Evropském hospodářském prostoru. Komise měla také obavy, že by transakce mohla omezit hospodářskou soutěž v oblasti regulátorů růstu rostlin. Schválení bylo proto podmíněno odprodejem významných částí činnosti společnosti ChemChina v oblasti pesticidů a regulátorů růstu rostlin v Evropě. Šetření Komise se zaměřilo na hospodářskou soutěž u existujících pesticidů, jelikož v oblasti vývoje nových a inovativních pesticidů společnost ChemChina se společností Syngenta nesoutěží.

V srpnu zahájila Komise hloubkové šetření s cílem posoudit navrhované nabytí společnosti Monsanto (USA) společností Bayer (Německo) podle nařízení EU o spojování podniků. Subjekt vzniklý spojením by měl největší portfolio pesticidních přípravků i nejsilnější postavení na světovém trhu s osivem a znaky, což by z něj učinilo největší integrovanou společnost v daném odvětví. Komise vyslovila předběžné obavy, že by navrhované nabytí mohlo omezit hospodářskou soutěž na řadě různých trhů, což by mělo za následek vyšší ceny, nižší jakost, menší výběr a méně inovací. V rámci počátečního šetření trhu byly konkrétně zjištěny předběžné obavy v oblasti pesticidů, osiva a znaků i v oblasti digitálního zemědělství. Komise rovněž prověřovala, zda by přístup konkurentů k distributorům a zemědělcům mohl být obtížnější, pokud by společnosti Bayer a Monsanto spojovaly nebo vázaly prodej pesticidních přípravků a osiva, zejména s nástupem digitálního zemědělství. Digitální zemědělství spočívá ve sběru údajů a informací o zemědělských podnicích za účelem poskytování individuálního poradenství nebo souhrnných údajů zemědělcům. Společnosti Bayer i Monsanto do této nové technologie investují. Vzhledem k celosvětové působnosti společností Bayer a Monsanto spolupracovala Komise úzce s ostatními orgány pro hospodářskou soutěž, zejména s ministerstvem spravedlnosti USA a antimonopolními orgány v Austrálii, Brazílii, Kanadě a Jižní Africe.

Zajištění konkurenčních cen vstupů pro evropská výrobní odvětví

V dubnu 2017 zakázala Komise podle nařízení EU o spojování podniků navrhované převzetí společnosti Cemex Croatia společnostmi HeidelbergCement a Schwenk. Komise měla velké obavy, že by převzetí významně omezilo hospodářskou soutěž na trzích s šedým cementem a zvýšilo ceny v Chorvatsku.

Převzetí by vyloučilo hospodářskou soutěž mezi společnostmi, které při obchodování s chorvatskými odběrateli cementu vzájemně soutěží, a mohlo by vést k dominantnímu postavení na trhu. Společné podíly stran na trhu by činily přibližně 45–50 % a v určitých částech země dosáhly více než 70 %. Po hloubkovém šetření dospěla Komise k závěru, že navrhované nápravné opatření nepostačuje k nahrazení hospodářské soutěže, jež by v důsledku spojení zanikla.

Cement představuje důležitý vstup pro stavebnictví, které v Chorvatsku zajišťuje mnoho pracovních míst a které bylo v minulých letech nepříznivě dotčeno. Komise přijala opatření na ochranu zákazníků a zabránila negativním dopadům v důsledku vyšších cen vstupů pro toto důležité odvětví.

5. Podpora růstu prostřednictvím ochrany hospodářské soutěže v síťových odvětvích

V odvětví energetiky pokračuje Komise v práci na vytvoření evropské energetické unie, v níž je umožněn volný a bezpečný tok čisté energie. Pro evropské hospodářství mají zásadní význam spolehlivé dodávky energie podnikům a spotřebitelům za přiměřené ceny a s minimálním vlivem na životní prostředí.

Opatření státní podpory k zajištění bezpečnosti dodávek energie pro evropské občany a podniky Odvětvové šetření týkající se kapacitních mechanismů, které Komise provedla v roce 2016 , tvoří základ úzké spolupráce mezi Komisí a členskými státy EU, aby bylo zajištěno, že kapacitní mechanismy jsou náležitě navrženy a že jsou vhodné pro daný účel. V roce 2017 zahájila Komise na základě zjištění uvedených ve zprávě donucovací opatření a přijala konečné rozhodnutí o kapacitním mechanismu ve Francii. Mimoto byl schválen první společný kapacitní mechanismus pro Irsko a Severní Irsko. Tento kapacitní mechanismus je dostupný všem potenciálním kategoriím poskytovatelů kapacit, včetně reakce na straně poptávky, na „trhu pro celý ostrov“. V úzké spolupráci s příslušnými vnitrostátními orgány Komise zajišťovala, aby bylo dalších šest kapacitních mechanismů v Belgii, Francii, Německu, Řecku, Itálii a Polsku, které se týkají více než poloviny obyvatel EU, náležitě navrženo a aby splňovaly přísná kritéria podle pravidel EU pro státní podporu, zejména pokynů Komise z roku 2014 pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky. Podpora je poskytována prostřednictvím výběrových řízení, která jsou otevřená všem technologiím, jež jsou schopny poskytovat požadované služby, včetně reakce na straně poptávky. Tyto donucovací činnosti doplňují strategii Komise týkající se energetické unie pro zajištění bezpečné, udržitelné a konkurenceschopné energie v Evropě.

Podpora otevřeného a integrovaného trhu se zemním plynem

V roce 2017 pokračovala Komise v šetření týkajícím se obchodních praktik společnosti Gazprom ve střední a východní Evropě. Podle předběžného hodnocení Komise porušovala společnost Gazprom antimonopolní pravidla EU prováděním celkové strategie k rozdělení trhů se zemním plynem ve střední a východní Evropě.

Společnost Gazprom nabídla závazky k odstranění obav Komise z narušení hospodářské soutěže. Komise zjistila, že se závazky, které společnost Gazprom nabídla, zabývají jejími obavami z narušení hospodářské soutěže, a rozhodla se je podrobit tržnímu testu. V březnu 2017 vyzvala Komise všechny zúčastněné strany k vyjádření názorů na závazky, jež společnost Gazprom nabídla, a obdržela značný počet připomínek a podání. Na základě připomínek, které byly obdrženy v rámci tržního testu, může Komise požádat o změny závazků a poté přijmout rozhodnutí, kterým se závazky stanoví jako právně závazné pro společnost Gazprom. Pokud daná společnost tyto závazky nedodrží, může jí Komise uložit pokutu až do výše 10 % celosvětového obratu společnosti a nemusí přitom prokázat porušení antimonopolních pravidel EU.