Digitální agenda pro Evropu (DAE) nastiňuje, jak zásadní je hledisko interoperability pro maximalizaci sociálního a hospodářského potenciálu informačních a komunikačních technologií, a DAE tedy může uspět pouze v případě, že bude zajištěna interoperabilita. Pilíř DAE zaměřený na „interoperabilitu a normy“ nabádá členské státy, aby ve vztahu k interoperabilitě přijaly konkrétní opatření, konkrétně aby provedly závazky stanovené v prohlášeních ministrů z Granady a Malmö, a to včetně zavedení Evropského rámce interoperability (EIF) do vnitrostátních právních předpisů.

Tato zpráva předkládá hlavní výsledky závěrečného hodnocení tohoto programu , provedeného v souladu s čl. 13 odst. 3 rozhodnutí ISA. Podle tohoto ustanovení musí být závěrečné hodnocení předloženo Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2015. Závěrečné hodnocení Komise prováděla v období od prosince 2014 do února 2016, kdy byl návrh zprávy Komise přijat řídící skupinou. Nedávné změny v postupech Komise pro závěrečná hodnocení nicméně vedly k významnému zpoždění oproti termínům stanoveným právními předpisy.

Jak uvádí článek 1 rozhodnutí ISA, účelem programu ISA je podpora spolupráce mezi evropskými orgány veřejné správy, a to usnadněním účinné a efektivní elektronické přeshraniční a meziresortní interakce (včetně subjektů, které veřejnou moc vykonávají jejich jménem), a to s cílem umožnit poskytování služeb elektronické správy na podporu implementace politik a činností EU.

— koordinace — do jaké míry byly činnosti, včetně činností výboru ISA, zahrnující členské státy koordinovány tak, aby bylo zajištěno zapojení zúčastněných stran do programu ISA? Do jaké míry jsou činnosti koordinovány nebo sladěny se zájmy ostatních zúčastněných stran, se kterými měla Komise v rámci rámce ISA spolupracovat?

— soudržnost — do jaké míry akce ISA zapadají do „holistického“ přístupu (pokud jde o vzájemnou soudržnost a soudržnost s jinými politikami a iniciativami EU)? Jak dobře se podařilo dosáhnout synergií mezi akcemi programu a ostatními činnostmi EU?

Mimo to 90 % zástupců členských států a úředníků Komise, kteří se účastnili šetření, potvrdilo, že program byl realizován v souladu s harmonogramem a v původním rozsahu. Jak uvádí závěrečné hodnocení programu ISA, většina z těchto zúčastněných stran se cítila být plně, nebo alespoň nějakým způsobem zapojena do každoroční revize programu.

Cíl programu ISA („podpořit spolupráci evropských orgánů veřejné správy usnadněním účinné a účelné přeshraniční a meziresortní elektronické interakce mezi těmito orgány“) je stále vhodný k uspokojování měnících se potřeb jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU. To se ukázalo v rámci závěrečného posouzení dopadů výsledků programu ISA, ale rovněž v politických agendách jednotlivých členských států, které jasně uváděly potřebu poskytovat účinné a účelné digitální veřejné služby.12 Navíc byl v rámci programu ISA vytvořen, proveden a monitorován EIF (Evropský rámec interoperability). Doporučení a pokyny EIF ukazují, jak by členské státy měly interoperabilitu provést ve své veřejné správě, a zaměřují se na:

Přínos, který program měl ve vztahu k jiným politikám a iniciativám EU a k modernizaci veřejného sektoru v Evropě, jeho prospěšnost ještě zvýšil.30 V neposlední řadě je třeba poznamenat, že skutečná míra využití (včetně počtu uživatelů) jednotlivých řešení ISA by měla být systematicky měřena a měly by být propagovány výhody těchto řešení.

Skutečné a očekávané výsledky a dopady programu ISA do značné míry řeší identifikované potřeby podniků. Program vedl k vytvoření 23 řešení, která jsou volně přístupná na webových stránkách programu , anebo jsou poskytována ve formě sdílených služeb. Výčet těchto řešení sahá od systémů pro podporu provádění politik EU, jako je například systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), až po společné specifikace, jako je například profil aplikace datového katalogu (DCAT-AP) využívaný v rámci celoevropského portálu veřejně přístupných dat. Z těchto 23 řešení použily 15 řešení některé nebo všechny členské státy, 14 řešení některé útvary Komise a 5 řešení použilo několik jiných institucí EU. Tento úspěch je o to více překvapující, že členské státy nemají povinnost řešení opětovně využívat.

V pozdějších fázích programu ISA se vytvořily synergie s útvary Komise odpovědnými za evropské strukturální a investiční fondy (fondy ESI). V rámci tematického cíle č. 11, který je zaměřen na posílení institucionální kapacity a účinnosti orgánů veřejné správy, mohou fondy ESI podporovat úsilí vnitrostátních, regionálních a místních orgánů veřejné správy ke zlepšení interoperability jakožto prostředku modernizace veřejné správy. Užší spolupráce v rámci programu ISA2 by mohla být přínosná jak z hlediska implementace programu, tak z hlediska provádění fondů ESI v členských státech. Generální ředitelství pro informatiku se mimo to aktivně účastní nedávno znovu ustavené meziútvarové skupiny pro kvalitní a inovativní veřejnou správu , a tím zajišťuje spolupráci mezi programem a fondy ESI.

Soudržnost byla v průběhu realizace programu posílena významným počtem synergií, které se vytvořily mezi akcemi programu a ostatními politikami a iniciativami EU, pro jejichž implementaci hraje interoperabilita klíčovou roli. Co se v průběhu programu jasně ukázalo a řešilo, je potřeba horizontálních opatření pro zajištění interoperability napříč různými oblastmi. Tento horizontální rozměr při implementaci zaměřené na určitou oblast chybí. Program ISA vytvořil synergie s oblastmi, jako je vnitřní trh, soutěžní právo, INSPIRE, CISE, celoevropský portál pro veřejně přístupná data a nově také CEF, který do určité míry staví na výsledcích programu.

Závěrečné hodnocení bylo v zásadě pozitivní a uvádí se v něm, že program ISA je sladěn s prioritami politik Unie a potřebami členských států. Závěrečné hodnocení ukázalo, že program byl implementován účinně a koherentně, přičemž poskytl výsledky, které jsou opětovně využívány jak ze strany útvarů Komise, tak členských států. Program ISA byl účinný, pokud jde o dosažení cílů a zajištění operativních řešení usnadňujících účinnou spolupráci mezi evropskými orgány veřejné správy, včetně posouzení dopadů nové legislativy EU v oblasti informačních a komunikačních technologií. Celkově vzato, dosažené a očekávané výsledky a dopady programu ISA z velké části řeší potřeby podniků, na které byl zaměřen, a činnosti v rámci programu byly koordinovány se zúčastněnými stranami tak, aby bylo zaručeno jejich zapojení.

Ze závěrů vyplývá, že je potřeba zaměřit se na zlepšení opětovného využívání řešení ISA, stejně jako na řešení nových potřeb. Kromě toho je třeba dále stavět na koordinaci iniciativ na úrovni EU, zejména mezi generálními ředitelstvími, v rámci „meziútvarové skupiny pro kvalitní a inovativní veřejnou správu“, a mezi členskými státy a Komisí, a to z důvodu zajištění vyšší soudržnosti s ostatními iniciativami na vnitrostátní úrovni a úrovni EU a koordinace se zúčastněnými stranami.

Celkový strategický přístup, který program od roku 2013 sledoval, ukazuje, že program ISA uplatňuje koherentní holistický přístup. Bylo dosaženo synergií mezi programovými akcemi a jinými činnostmi EU, nicméně stále existuje prostor pro další synergie.

8. Doporučení

Je nutno poznamenat, že rozhodnutí ISA zaměřilo činnosti programu na dosažení interoperability mezi orgány veřejné správy. To pravděpodobně mělo dopad na míru prospěšnosti, zvýšení povědomí a opětovného využití, neboť rámec programu nezahrnoval vazby mezi orgány veřejné správy a podniky a občany. V některých případech nicméně program pragmatickým způsobem rozšířil okruh zúčastněných subjektů tak, že do rozvoje interoperabilních řešení zapojil i podniky a občany, a zprostředkoval tak mnohem holističtější pohled, než jakého by bylo jinak možno dosáhnout.

Stále zřetelněji vyvstává potřeba brát při rozvoji interoperabilních řešení v úvahu vazby mezi orgány veřejné správy na straně jedné a občany a podniky na straně druhé a jejich partikulární zájmy, vzhledem k tomu, že oni jsou konečnými uživateli všech služeb veřejné správy. Rozhodnutí ISA nestanovovalo opatření k řešení potřeb koncových uživatelů, nicméně ze zkušeností z implementace programu a z konzultací s realizátory jednotlivých akcí a členskými státy vyplynulo, že je to nezbytné. Tento nedostatek je řešen doporučením rozšířit rámec nového programu ISA2 i na podniky a občany.

Hodnocení ukázalo, že program ISA2 by měl systematičtěji rozvíjet přístup hospodářského opodstatnění, který by zároveň ještě více podtrhl úlohu interoperability pro dosahování hospodářských a sociálních přínosů. Mimo to by Komise v zájmu zajištění plné účinnosti programu ISA2 měla usilovat o naplnění stanovených personálních stavů, zejména vzhledem k tomu, že skutečná alokace lidských zdrojů byla vždy nižší, než jaká byla pro program původně stanovena.

Pokud jde o doporučení předložená v průběžném hodnocení, program odpovídajícím způsobem zapracoval doporučení týkající se zlepšení interakce se zúčastněnými stranami a účasti na významných událostech, přičemž v provádění ostatních doporučení byl učiněn značný pokrok. Z hodnocení nicméně vyplynulo, že v rámci programu ISA2 je třeba vynaložit další úsilí v následujících oblastech:

komunikace s orgány veřejné správy a zvyšování povědomí o interoperabilitě;

posílení holistického přístupu a horizontálního průřezového pohledu na interoperabilitu; a

spolupráce s ostatními politikami a iniciativami EU.

Kromě toho tým, který závěrečné hodnocení provedl, považuje dvě z 11 doporučení, která vyplynula ze závěrečného hodnocení programu IDABC, za stále platná i pro program ISA; jedná se o tato:

je třeba vypracovat společné propagační materiály zaměřené na slaďování politik a synergie mezi programy a iniciativami Unie. (doporučení IDABC č. 5); a

informace týkající se finanční a provozní udržitelnosti projektů by měly být zřetelněji komunikovány a lépe vysvětlovány externím zúčastněným subjektům. (doporučení IDABC č. 8)

Nejdůležitější doporučení jsou uvedena níže:

8.1 Komunikace s orgány veřejné správy a zvyšování povědomí o interoperabilitě

V období mezi roky 2010 a 2015 se zhruba dvě třetiny všech událostí organizovaných v rámci programu ISA za účasti zástupců členských států a 63 % (25) ze 40 událostí, které organizovaly členské státy a na kterých se program ISA podílel, konalo po roce 2013, tedy v době po průběžném hodnocení. Zvýšila se účast programu na konferencích a ostatních událostech; z 60 událostí, na nichž se program podílel, se tři čtvrtiny konaly v době po průběžném hodnocení.

Program ISA2 by měl aktualizovat a zavést komunikační strategii zaměřenou na cílené zapojování, a to i zúčastněných subjektů specifických pro jednotlivá odvětví. Tímto způsobem by bylo možno zacelit propast mezi skutečnými výsledky programu a tím, jak je vnímají zúčastněné subjekty.

8.2 Posílení holistického přístupu a horizontálního průřezového pohledu na interoperabilitu