DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Podpora EU Ukrajině za současné mimořádné situace je zakotvena v pevných dlouhodobých vztazích. Ukrajina od roku 2014 rozvíjí pevné partnerství s Evropskou unií, jež přesahuje rámec dvoustranné spolupráce a jehož cílem je vyvíjet se směrem k postupnému politickému přidružení a hospodářské integraci. Hlavním nástrojem sbližování Ukrajiny a EU je dohoda o přidružení EU–Ukrajina, která vstoupila v platnost dne 1. září 2017 a zahrnuje prohloubenou a komplexní zónu volného obchodu. Kromě podpory těsnějších politických vztahů, silnějších hospodářských vazeb a respektování společných hodnot poskytla dohoda pevný rámec pro plnění ambiciózního programu reforem zaměřeného na boj proti korupci, nezávislý soudní systém, právní stát a lepší podnikatelské prostředí. EU ukrajinské důležité strukturální reformy, které mají zásadní význam pro přilákání investic, zvýšení produktivity a zvýšení životní úrovně ve střednědobém horizontu, trvale podporuje. V návaznosti na žádost této země o členství v Unii Evropská rada potvrdila evropskou perspektivu Ukrajiny a udělila jí status kandidátské země, tudíž spolupráce s Ukrajinou se bude dále prohlubovat, jakmile se země posune na své evropské cestě kupředu.

Dlouhodobý hospodářský rozvoj a orientace Ukrajiny na reformy čelí od té doby, co došlo 24. února 2022 k invazi země Ruskem při nebývalém aktu neodůvodněné a neprovokované agrese, obrovské výzvě. Kromě nezměrného lidského utrpení již probíhající válka na Ukrajině způsobila obrovské škody na fyzické infrastruktuře (silnice, mosty, továrny atd.) a na obytných a obecních budovách (bytové jednotky, školy, nemocnice atd.). Boje rovněž způsobily masivní exodus obyvatel – přes 6 milionů osob je vnitřně vysídleno a více než 7 milionů lidí uprchlo.

Ruská vojenská agrese vůči Ukrajině způsobila kromě obrovských škod na hospodářství také to, že svrchovaný stát ztratil přístup na mezinárodní kapitálové trhy. Orgány a MMF odhadují, že výsledný deficit financování platební bilance dosáhne za celý rok 2022 přibližně 39 mld. USD. Podle vlastního hodnocení MMF by Ukrajina mohla prostřednictvím bezpečného čerpání svých oficiálních mezinárodních rezerv financovat 9 mld. USD tohoto deficitu, což by neohrozilo její makrofinanční stabilitu. Dvoustranné a mnohostranné závazky finanční podpory přislíbené Ukrajině v rámci zasedání ministrů financí a guvernérů centrálních bank skupiny G7 ve dnech 18. až 20. května dosáhly téměř 20 mld. USD. Německo poskytlo grant na přímou rozpočtovou podporu ve výši 1 mld. EUR. Další závazky členských států EU zahrnují 200 milionů EUR ze strany Itálie a 190 milionů EUR ze strany Francie. S cílem přispět k financování zbývajícího odhadovaného schodku financování Ukrajiny za celý rok 2022 ve výši přibližně 10 mld. USD má Komise v úmyslu předložit Ukrajině návrh mimořádné operace makrofinanční pomoci ve výši až 9 mld. EUR.

S cílem řešit okamžité a nejnaléhavější potřeby financování Ukrajiny předkládá Komise jakožto první krok Evropskému parlamentu a Radě tento návrh rozhodnutí o poskytnutí dodatečné makrofinanční pomoci ve výši až 1 mld. EUR Ukrajině ve formě vysoce zvýhodněného dlouhodobého úvěru. Jako druhý krok hodlá Komise co nejdříve předložit zbývající část tohoto, co do povahy a velikosti, naprosto výjimečného balíčku. Reaguje proto na výzvu Evropské rady ze zasedání ve dnech 23. a 24. června k urychlenému předložení návrhu. Spolu s mimořádnou makrofinanční pomocí ve výši 1,2 mld. EUR vyplacenou dříve v tomto roce by celková makrofinanční podpora EU Ukrajině od začátku války dosáhla 2,2 mld. EUR a mohla by dosáhnout až 10 mld. EUR poté, co bude zprovozněna celková makrofinanční podpora Ukrajině. Tato finanční pomoc doplňuje řadu dalších druhů podpory, zejména humanitární, rozvojovou a obrannou pomoc, pozastavení veškerých dovozních cel na ukrajinský vývoz na jeden rok nebo jiné iniciativy v oblasti solidarity, např. řešení překážek v dopravě, aby bylo možné zajistit vývoz, zejména obilovin.

Tato dodatečná makrofinanční pomoc ve výši až 1 mld. EUR je považována za první část a Komise má v úmyslu co nejdříve předložit návrh týkající se druhé části mimořádné makrofinanční pomoci. Cílem této první části mimořádné makrofinanční pomoci je poskytnout rychlou finanční podporu v situaci naléhavých potřeb financování a zajistit pokračující fungování nejzásadnějších funkcí ukrajinského státu. Bude k dispozici jeden rok a bude vyplacena jako jediná splátka, která může být rozdělena do jedné nebo více tranší. Memorandum o porozumění, které bude dohodnuto s ukrajinskými orgány, stanoví podmínky pro uvolnění splátky a pomoci. Toto memorandum o porozumění bude zahrnovat zvýšenou transparentnost a podávání zpráv o využívání finančních prostředků a vymezí stanovení požadavků na podávání zpráv, s nimiž bude tato makrofinanční pomoc spojena. Poté by rovněž mohla být zohledněna politická opatření ke zlepšení odolnosti a stability země v oblasti správy věcí veřejných a právního státu a v odvětví energetiky z mimořádné makrofinanční pomoci ve výši 1,2 mld. EUR, která byla vyplacena v březnu a květnu 2022 a která nebyla dokončena z důvodu vyšší moci. Očekává se, že provedení této makrofinanční pomoci jakožto první části mimořádné makrofinanční pomoci oznámené ve sdělení „Pomoc Ukrajině a její obnova“ proběhne současně s poskytnutím humanitární pomoci a podporou financovanou z Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa (NDICI – Globální Evropa). Kromě toho je součástí mimořádného mezinárodního úsilí bilaterálních dárců a mezinárodních finančních institucí o podporu Ukrajiny v této kritické situaci.

Navrhovaná splátka ve výši 1 mld. EUR bude podpořena rezervami, které jsou k dispozici z rozpočtu EU na záruku pro vnější činnost zřízenou v rámci nástroje NDICI – Globální Evropa. Tato ustanovení vybavují EU zdroji na splácení investorům do dluhopisů, které byly použity k financování úvěrů makrofinanční pomoci, v případě, že přijímající země nedodrží své závazky v oblasti splácení vůči EU. Současný VFR předpokládá obecný program makrofinanční pomoci v celkové výši přibližně 11 mld. EUR ve formě úvěrů, pro nějž se vytvoří rezervy v míře 9 %. Na tomto základě byla ve finančních programových ustanoveních vyčleněna 1 mld. EUR v rezervách na úvěry makrofinanční pomoci třetím zemím v rámci stávajícího víceletého finančního rámce. Tvorba rezerv by měla být financována v rámci mezí stanovených v čl. 31 odst. 5 druhém pododstavci nařízení (EU) 2021/947. Tato tvorba rezerv poskytne rozpočtové prostředky, které podpoří navrhovaný úvěr pro Ukrajinu.

S ohledem na nedávný dramatický a nepředvídatelný vývoj na Ukrajině však míra tvorby rezerv ve výši 9 % obecně uplatňovaná na země, které řeší krizi platební bilance, není v tomto případě přiměřená. Tento návrh předpokládá 70% míru krytí prostřednictvím splacených předběžných prostředků v rámci rozpočtu Unie. Tato mimořádně vysoká míra tvorby rezerv se považuje za dostatečnou k tomu, aby v souladu se zásadami řádného finančního řízení omezila riziko vyplývající z této dodatečné makrofinanční pomoci Ukrajině. Použití této 70% míry tvorby rezerv na plánovaný úvěrový program ve výši až 1 mld. EUR ve formě úvěrů znamená, že v rámci tohoto víceletého finančního rámce je již k dispozici částka 700 milionů EUR na makrofinanční pomoc pro třetí země, jež se použije jako rezerva pro případné ztráty z tohoto nového úvěru. Tato míra tvorby rezerv by se použila namísto obecného pravidla stanoveného v čl. 31 odst. 5 třetím pododstavci nařízení (EU) 2021/947.

S ohledem na mimořádně obtížnou situaci, jíž Ukrajina čelí, a s cílem omezit dopad tohoto úvěru na fiskální udržitelnost se rovněž navrhuje, aby rozpočet EU výjimečně převzal úrokové náklady vyplývající z navrhované makrofinanční pomoci ve výši až 1 mld. EUR ve formě úvěru. Tímto způsobem poskytne EU Ukrajině další finanční úlevu, což přispěje ke zlepšení udržitelnosti jejího veřejného dluhu. Komise zajistí úvěr s dlouhou dobou splatnosti, aby Ukrajině poskytla co nejdelší dobu na návrat k růstu, obnovu svého hospodářství v souladu se svými evropskými ambicemi a maximalizaci šancí na plné splacení.

Po přijetí tohoto návrhu a splnění všech souvisejících formalit (podpis memoranda o porozumění, vstup dohody o úvěru v platnost) Komise neprodleně zajistí tento úvěr s ohledem na potřeby Ukrajiny. Komise co nejrychleji pokročí v přípravách na organizaci zbývajícího balíčku mimořádných úvěrů makrofinanční pomoci.

•Obecné souvislosti

Hospodářská situace Ukrajiny se po ruské vojenské agresi dramaticky zhoršila. Podle neoficiálních odhadů se HDP Ukrajiny v březnu a dubnu meziročně snížil o 35–40 %. Inflace se v květnu meziročně zvýšila na 18,0 %. Národní banka Ukrajiny (NBU) pozastavila rámec pro inflační cíle po dobu trvání konfliktu a zachovala svou hlavní refinanční sazbu na 10 % do 3. června, kdy ji zvýšila na 25 %, aby odrazovala od poptávky po devizách, která se začala zvyšovat ve druhé půlce května. Rovněž slíbila, že v případě nedostatečné soukromé poptávky nakoupí státní válečné dluhopisy a skutečně nakoupila ekvivalent těchto dluhopisů ve výši přibližně 4,1 mld. USD. Část následného měnového financování rozpočtu však byla absorbována intervencemi prodeje deviz NBU, které vedly k celkovému poklesu oficiálních mezinárodních rezerv o přibližně 4 mld. USD od konce ledna do konce května na 25,1 mld. USD.

Ruská válečná agrese vyvolala značné potřeby financování ukrajinského rozpočtu, které se odrážejí ve značném deficitu vnějšího financování. Na jedné straně vedla válka k výraznému snížení veřejných příjmů, přestože některá z nich jsou politicky motivovaná, jako např. opatření na pomoc malým a středním podnikům (moratoria na DPH, osvobození od cla). Na druhé straně se výrazně zvýšily výdaje na pokrytí mimořádných vojenských a humanitárních potřeb Ukrajiny, včetně sociální podpory vnitřně vysídlených osob a vyšších mzdových nákladů na obranu. Výsledný celkový deficit financování platební bilance podle odhadů orgánů a MMF dosáhne za celý rok 2022 přibližně 39 mld. USD. Podle hodnocení MMF by Ukrajina mohla prostřednictvím bezpečného čerpání svých oficiálních mezinárodních rezerv financovat 9 mld. USD tohoto deficitu, což by neohrozilo její makrofinanční stabilitu. Dvoustranné a mnohostranné závazky finanční podpory přislíbené Ukrajině v rámci zasedání ministrů financí a guvernérů centrálních bank skupiny G7 ve dnech 18. až 20. května dosáhly téměř 20 mld. USD. Německo poskytlo grant na přímou rozpočtovou podporu ve výši 1 mld. EUR. Další závazky členských států EU zahrnují 200 milionů EUR ze strany Itálie a 190 milionů EUR ze strany Francie. S cílem poskytnout značný příspěvek na financování zbývajícího odhadovaného schodku financování Ukrajiny za celý rok 2022 ve výši přibližně 10 mld. USD hodlá Komise, zejména na žádost Evropské rady ze dnů 23. a 24. června, poskytnout Ukrajině mimořádnou makrofinanční pomoc ve výši až 9 mld. EUR ve formě vysoce zvýhodněných dlouhodobých úvěrů. V zájmu řešení okamžitých a nejnaléhavějších finančních potřeb Ukrajiny je první částí stávající návrh na dodatečnou makrofinanční pomoc ve výši až 1 mld. EUR ve formě úvěru. Komise má v úmyslu v brzké době předložit příslušný návrh týkající se zbytku mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině. Jeho cílem je přispět k financování nejnaléhavějších a okamžitých finančních potřeb Ukrajiny při současném zohlednění stávajících možností v rámci rozpočtu Unie. Značné příspěvky mezinárodních dárců k financování tohoto celkového deficitu financování platební bilance Ukrajiny by mohl omezit nepříznivý inflační a celkově destabilizující dopad, k němuž by bezpochyby došlo, kdyby byl plně financován tiskem peněz ze strany NBU.

•Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky