ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
24.

podporuje a opakuje to, co je zdůrazněno ve stanovisku k sendajskému rámci (3), tj. že by všechny projekty EU související s budováním nové infrastruktury měly zaručit odpovídající schopnost odolávat katastrofám, a poukazuje zároveň na to, že tento cíl může někdy znamenat zvýšení nákladů;
28.

je toho názoru, že uhlíkové daně na vnitrostátní úrovni, uhlíková daň, která by mohla být zavedena na evropské úrovni, a výnosy ze systému obchodování s emisemi na úrovni EU jsou velmi přínosné, zejména pokud jde o pobídku ke snižování emisí CO2, k přispění k provádění Pařížské dohody a zajištění větší spojitosti s evropskými cíli v oblasti udržitelného rozvoje, klimatu a životního prostředí. Dotklo by se to ovšem odvětví průmyslu a dopravy. Mimoto by daně tohoto typu mohly vytvořit další propast mezi ekonomicky méně rozvinutými členskými státy, jejichž hospodářství vykazuje vyšší emise uhlíku, a rozvinutějšími členskými státy, jejichž hospodářství je schopno zajistit si ekologičtější prostředky pro výrobu energie. Kromě toho by v souvislosti se zavedením těchto uhlíkových daní měly být vytvořeny kompenzační mechanismy pro ostrovy a nejvzdálenější regiony, které jsou zcela závislé na letecké a námořní dopravě a přesto se snaží snižovat emise;
15.

domnívá se, že by se měla věnovat pozornost skutečnosti, že děti jsou obzvlášť zranitelné, a proto by žádosti dětí měly mít přednost. U každého dítěte by se mělo zjišťovat individuálně, zda potřebuje ochranu. Výbor regionů vítá, že Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO) vypracuje během roku 2017 zvláštní pokyny týkající se operativních norem a materiálních podmínek přijímání nezletilých osob bez doprovodu;
15.

navrhuje, aby k posouzení ex ante dopadu návrhů právních předpisů EU bylo vždy připojeno posouzení dopadu na klima a posouzení přínosu k dosažení cílů Pařížské dohody. Tato činnost by měla vést k přípravě homogenní a udržitelné dlouhodobé klimatické strategie, jež by umožnila více investovat do přizpůsobování se změně klimatu, jak nedávno uvedl také Evropský účetní dvůr (1);
32.

žádá, aby byla vedle opatření v oblasti komunikačních technologií stanovených ve sdělení stanovena rovněž opatření pro organizaci informační řetězců. Nejde však pouze o to, jak komunikovat, ale především o to, co je skutečně důležité;
1.

vítá sdělení Komise o strategickém přístupu k odolnosti ve vnější činnosti Evropské unie (JOIN(2017) 21 final), zejména pak to, že v něm byla vyzdvižena významná úloha, již v souladu se zásadou subsidiarity a proporcionality hrají místní a regionální orgány jakožto jedny z hlavních subjektů při budování odolnosti v sousedství EU. Poukazuje nicméně na to, že toto zdůraznění jejich úlohy by mělo být převedeno do podoby konkrétních politických opatření Evropské unie a jejích členských států, například tím, že budou místní a regionální orgány a jejich sdružení v partnerských zemích EU zapojeny do vnější činnosti EU, že bude podporováno budování kapacit místních a regionálních orgánů v různých oblastech politiky atd.;
19.

připomíná, že pouze několik dní po zveřejnění diskusního dokumentu Komise (10. května 2017) předložil dne 16. května 2017 Soudní dvůr EU svůj posudek 2/15 k dohodě o volném obchodu se Singapurem, v němž dospěl k závěru, že tento druh smlouvy spadá do výlučné pravomoci EU, s výjimkou ustanovení týkajících se ochrany investic, jež spadají do oblasti pravomoci sdílené mezi EU a členskými státy. Komise proto může v budoucnu směřovat k návrhům obchodních dohod, jež budou pokrývat pouze oblasti výlučné pravomoci EU. Tento přístup by však neměl vést k tomu, že by Komise snížila své ambice týkající se transparentnosti a zapojení všech úrovní veřejné správy. VR proto očekává, že Komise počítá se zastoupením VR v poradní skupině pro obchodní jednání EU, jejíž zřízení oznámila ve svém sdělení Vyrovnaná a progresivní obchodní politika k využití potenciálu globalizace (9) ze dne 13. září 2017;
62.

upozorňuje na to, že by mohlo být přínosné provázat tuto platformu se systémem zadávání veřejných zakázek, což by mohlo vést k rychlému růstu sociálních podniků. Bylo by ovšem třeba zvýšit flexibilitu tohoto systému tak, aby se problémy daly řešit kreativním způsobem, tj. optimálně z pohledu konečných příjemců, a nikoli předvídatelným způsobem z hlediska systémových ukazatelů.
10.

podporuje městskou agendu EU, která by se vztahovala na všechny městské oblasti, včetně jejich, často venkovských, funkčních oblastí, s cílem dosáhnout integrovanějšího a holističtějšího přístupu k politikám a právním předpisům EU a více města zapojit do všech fází přípravy těchto politik a také zdůrazňuje, že je třeba co nejvíce rozšířit účast, aby byly skutečně zapojeny všechny městské oblasti;
2.

poukazuje na to, že za národní bezpečnost nesou odpovědnost členské státy, zdůrazňuje však také, že zásadní roli hraje spolupráce s EU a s partnery ze zemí mimo EU. Oceňuje, že se v reakci na teroristické činy mobilizovaly a angažovaly bezpečnostní a ozbrojené síly, soudní orgány, záchranné a pomocné služby, zvolení političtí činitelé a občanská společnost. V tomto ohledu vyzdvihuje význam bezprostředního zapojení místních představitelů do zvyšování povědomí veřejnosti, do snah o předcházení terorismu prostřednictvím sociálního začleňování a do zotavování komunit po teroristických útocích;
40.

vítá, že Komise předložila návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o mechanismu řešení právních a správních překážek v přeshraničním kontextu, což je právní nástroj fungující na principu zdola nahoru, který je doplňkem ESÚS a který by mohl účinně podpořit projekty přeshraniční spolupráce tím, že místním a regionálním orgánům umožní uplatnit pravidla a předpisy jednoho členského státu na území jiného, sousedního členského státu, a to na předem vymezeném území, v rámci předem vymezeného projektu a po stanovenou dobu. Nařízení by mohlo vést k výrazně účinnější přeshraniční spolupráci, zejména v oblasti přeshraničních investic, a současně by se snížila administrativní a finanční zátěž;
12.

v této souvislosti poukazuje na to, že shromažďování, zpracovávání a zpřístupňování oficiálních statistických informací ze strany státních orgánů v rámci reformy místní samosprávy má značný ekonomický potenciál, poněvadž umožňuje nejenom to, aby byly místní a regionální orgány s to reálně posoudit ekonomický potenciál daného území, ale také to, aby si malé a střední podniky našly své místo na trhu a přispívaly k udržitelnému hospodářskému růstu na místní a regionální úrovni. Díky kvalitním a spolehlivým údajům to navíc pomáhá při předcházení korupci a vytváření mechanismů k jejímu účinnému potírání. Kromě toho slouží nashromážděné údaje jako podklad pro řadu analýz vypracovávaných vědeckými subjekty, což zase podporuje výzkum v zemích Východního partnerství;
9.

domnívá se, že budoucí strategie pro inteligentní specializaci 2.0 musí být založeny na meziregionální strategické spolupráci a vycházet z udržitelných vazeb mezi regionálními ekosystémy v prioritních oblastech inteligentní specializace jako klíče ke zvýšení konkurenceschopnosti a odolnosti regionů. Za tímto účelem by mělo být možné financovat v rámci programu Interreg činnosti související s oblastmi inteligentní specializace, jako jsou například společné projekty, demonstrace, nové hodnotové řetězce atd. To by regionům pomohlo vnést do svých inovačních ekosystémů evropský rozměr, a podpořit tak konkurenceschopnost jednotného trhu;
8.4.

Přezkum strategie v oblasti lesnictví v polovině období by měl více zohlednit mnohorozměrný význam lesů v politice v oblasti klimatu, při provádění cílů Pařížské dohody, při plnění aičijských cílů v oblasti biologické rozmanitosti a v úsilí splnit cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, aby bylo udržitelné obhospodařování lesů považováno za rovnocenné s jinými opatřeními zaměřenými na snižování emisí CO 2 . Místní a regionální orgány mohou při plnění společných cílů, a to i v odvětví lesnictví, jednat účinněji, bude-li přezkum v polovině období obsahovat konkrétní, přesné a osvědčené návrhy opatření i příklady.
37.

doporučuje, aby se výslovně zdůraznilo, že „přesahování rámce rovných příležitostí“ by mělo být chápáno ve smyslu „poskytování spravedlivých příležitostí“ jako prostředku k zajištění začlenění, jež vyžaduje rozhodné kroky. Tyto kroky nelze omezit na to, aby se důsledky problémů, jako je nerovnost, nedostatečné zastoupení a vyloučení řešily pomocí obnovení rovnováhy, pokud jde o příležitosti ke vzdělávání. Orgány by místo toho měly usilovat o to, aby svá opatření zaměřily na řešení základních příčin a pomohly dotčeným občanům a společenstvím je překonat. Místní a regionální orgány, které jsou evropským občanům nejblíže, by měly být oprávněny zkoumat, vytvářet a provádět taková opatření v souladu se specifickými potřebami místních společenství;
40.

důrazně žádá, aby se výrazně zjednodušilo využívání ENRF. EU by měla stanovit obecné pokyny a jednotlivé mořské oblasti a regiony by si je přizpůsobovaly pro provádění na svém území, aniž by to způsobilo právní složitost na jednotlivých úrovních pravomocí a správy. Je toho názoru, že toto zjednodušení by se mělo týkat i zavedení omezených a stručných požadavků a formulářů pro získání financování, a zdůrazňuje, že postup žádosti musí zvládnout každý subjekt sám, aniž by k tomu potřeboval odbornou pomoc a poradenství třetích stran;
13.

zdůrazňuje rovněž, že pokud jde o celkový podíl veřejných investic do opatření sociální politiky, bude ESF hrát o to důležitější úlohu, že dle odhadů činí nedostatek investic do sociální infrastruktury v EU minimálně 100–150 miliard EUR ročně a v období 2018–2030 tak bude celkově chybět přes 1,5 bilionu EUR. Evropský fond pro strategické investice (EFSI) tento nedostatek kompenzuje jen ve velmi omezené míře, neboť v současnosti se pouze 4 % schválené finanční podpory týkají projektů v oblasti sociální infrastruktury. Zdůrazňuje, že je nutné zajistit rovnováhu mezi plánovanými investicemi do sociálního kapitálu spolufinancovanými z ESF a investicemi do sociálních věcí, dovedností a lidského kapitálu financovanými z potenciálního budoucího fondu InvestEU a zamezit duplicitám;
1. Členské státy informují Komisi a ostatní členské státy o veškerých přímých zahraničních investicích, které jsou prověřovány v rámci jejich prověřovacích mechanismů, do pěti pracovních dnů od začátku prověřování. V rámci těchto informací se prověřující členské státy v příslušném případě vynasnaží uvést, zda by prověřovaná přímá zahraniční investice mohla podle jejich názoru spadat do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 139/2004.

1. Členské státy konzultují s místními a regionálními orgány, pro něž jsou plánovány nebo které obdržely přímé zahraniční investice, a informují Komisi a ostatní členské státy o veškerých přímých zahraničních investicích, které jsou prověřovány v rámci jejich prověřovacích mechanismů, do pěti pracovních dnů od začátku prověřování. V rámci těchto informací se prověřující členské státy v příslušném případě vynasnaží uvést, zda by prověřovaná přímá zahraniční investice mohla podle jejich názoru spadat do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 139/2004.
17.

domnívá se, že v zájmu hospodářské soutěže na trhu s pevnými telekomunikačními službami i na trhu s technologií 5G je nezbytné oddělit služby a sítě podobným způsobem jako v odvětví energetiky. V řadě členských států EU (Švédsko, Spojené království a další) byly například zcela odděleny telekomunikační služby a provozování sítě. EHSV je toho názoru, že optické sítě by měly patřit těm telekomunikačním společnostem, které se při své činnosti řídí zásadou rovnoprávného přístupu všech poskytovatelů služeb k síti. Díky tomu by mohl na trhu působit velký počet poskytovatelů služeb, spotřebitelé by si mohli zvolit služby s požadovaným poměrem kvality a ceny a navíc by to zaručilo dlouhodobý rozvoj tohoto odvětví;
1.

vítá vydání sedmé zprávy o soudržnosti jakožto důležité východisko pro debatu o nové politice soudržnosti po roce 2020. Zdůrazňuje v této souvislosti, že politika soudržnosti by v období 2014–2020 měla mimo jiné poskytnout více než 7,4 milionu pracovních míst, umožnit zvýšení kvalifikace téměř 9 milionům lidí a zajistit širokopásmové internetové připojení asi 15 milionům domácností. Měla by také podpořit investice v 1,1 milionu malých a středních podniků a vložit 16 miliard EUR do digitální ekonomiky. Poukazuje tudíž na to, že náklady v souvislosti s nedostatečnou soudržností nelze vyčíslit, neboť územní konvergence je nyní pro Evropu a její občany, hospodářství a také města a regiony zásadnější než kdy dříve;
6.

upozorňuje na to, že místní a regionální orgány hrají významnou úlohu při přijímání vyššího počtu uprchlíků a migrantů. Důvodem je to, že tyto orgány přijímají uprchlíky a migranty a mají za úkol se o ně postarat, poskytnout jim ubytování a vytvořit pro ně takové podmínky, aby byla respektována jejich lidská důstojnost, a to často na neurčitou dobu. V mnoha případech jim také musí pomoci se integrovat. Dotýká se to obzvláště regionů u vnějších hranic EU (jako jsou například řecké ostrovy v Egejském moři ležící poblíž tureckého pobřeží, některé ostrovní regiony Itálie a andaluské pobřeží – jde zejména o migranty přicházející do provincií Cádiz, Granada a Almería, na území měst Ceuta a Melilla a na Kanárské ostrovy), v nichž migranti poprvé vstupují na území EU;
3.

žádá, aby byl do této strategie začleněn výrazný územní rozměr, se zohledněním inteligentní specializace v regionech. Připomíná, že v souladu s článkem 173 SFEU je společným a trvalým úkolem zajistit účinnou evropskou průmyslovou politiku, a upozorňuje na to, že je připraven Komisi, Radu a Parlament coby partner podpořit, a to především z toho důvodu, že k jejímu provádění bude nezbytné společné odhodlání a úsilí všech subjektů na všech úrovních;
25.

konstatuje, že nástroj pro úvěrové záruky je i nadále základním nástrojem, který malým a středním podnikům pomáhá získat finanční prostředky. Požaduje, aby byl záruční nástroj v rámci programu navazujícího na program COSME vybaven odpovídajícími prostředky, aby se mohl zabývat potřebami malých a středních podniků v oblasti financování. Má za to, že tento nástroj by neměl obsahovat omezení, ale měl by zůstat otevřený rozmanitým druhům podniků. Domnívá se, že posílení záručních institucí a jejich zapojení do úvěrového řetězce může pomoci s usnadněním přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům, a proto navrhuje jejich začlenění do koncepce a vytvoření záručních nástrojů v rámci programu navazujícího na program COSME;
15.

opakuje, že je zastáncem sedmiletého programového období, jak již uvedl ve svém stanovisku o budoucnosti politiky soudržnosti. VR si je nicméně vědom toho, že i prodloužené 10leté programové období (5+5) s povinnou kompletní revizí v polovině období má své výhody. Proto navrhuje vyslovit se naposledy pro sedmileté období předtím, než bude jeho délka přizpůsobena volebnímu cyklu. Tyto varianty by poskytly dostatečnou stabilitu a předvídatelnost a umožnily by také lépe uspokojovat požadavky strategického plánování. Mimoto by v rámci kompletní revize v polovině období již byly k dispozici výsledky za první roky provádění a mohly by být uplatněny s cílem zajistit spolehlivější a přesnější využívání rozpočtu EU; mělo by být možné uplatnit také kritérium rozpočtové flexibility, aby bylo možné jednat v situacích vážných krizí nebo úpravy priorit;
20.

poukazuje na to, že místním a regionálním představitelům se před jejich zvolením ne vždy dostává veškeré průpravy, již potřebují pro plnění svých úkolů, a že mechanismy dalšího odborného vzdělávání jsou užitečným prostředkem, jak jim pomoci účinně zastávat danou funkci. Zdůrazňuje, že by tato průprava neměla spočívat pouze v předávání příslušných technických znalostí, ale měla by jim rovněž objasnit, proč je evropská integrace nezbytná a jakou myšlenkou se řídí, aby tak mohli svým voličům sdělit, proč a jak pro ně může být evropský projekt prospěšný;
9.

znovu vyzdvihuje význam investic do výzkumu IKT s cílem zajistit hospodářský růst a zakládání nových podniků a poukazuje na to, že využívání IKT v oblasti inovací by mohlo pomoci řešit hlavní sociálně-ekonomické problémy (3);
14.

upozorňuje na to, že vyšší flexibilita při stanovování sazeb DPH může zkomplikovat určení toho, jak zdanit transakci, která se skládá z několika plnění. Tento aspekt má vliv na to, jaká sazba daně se použije, na základ daně, na podobu faktury a na to, ve které zemi má správně proběhnout zdanění. To může vést k problémům při vystavování faktur a vyvolat nejistotu, náklady a riziko sporů, jelikož lze otázku řešit v různých členských státech různě. Proto má VR za to, že Komise musí vypracovat jednoznačné pokyny pro to, jak zdaňovat transakce, které se skládají z několika plnění;
Za účelem dosažení a udržení střednědobého cíle ve strukturálním vyjádření je nezbytné, aby členské státy stanovily konsistentní postup korekce, a to na základě proměnných, které mohou rozpočtové orgány ovlivnit. Vnitrostátní fiskální plánování podpořené předpokládaným vývojem výdajů vládních institucí očištěných o dopad diskrečních opatření na straně příjmů podporuje při sledování vývoje ve fiskální oblasti účinnost, transparentnost a odpovědnost. Za účelem navázání plánu pevně na celkové fiskální výsledky ve střednědobém horizontu a zajištění posílení odpovědnosti jednotlivých členských států za fiskální politiku by měl být pro celé volební období, jak je uvedeno ve vnitrostátním ústavním právním řádu každého členského státu, stanoven střednědobý vývoj růstu výdajů vládních institucí očištěných o vliv diskrečních opatření na straně příjmů . Uvedený plán by měl být stanoven, jakmile se nová vláda ujme svého úřadu, a roční rozpočty by se jím měly řídit , aby bylo dosaženo rozhodné konvergence ke střednědobému cíli.

Za účelem dosažení a udržení střednědobého cíle ve strukturálním vyjádření je nezbytné, aby členské státy stanovily konsistentní postup korekce, a to na základě proměnných, které mohou rozpočtové orgány ovlivnit. Vnitrostátní fiskální plánování podpořené předpokládaným vývojem výdajů vládních institucí očištěných o dopad diskrečních opatření na straně příjmů podporuje při sledování vývoje ve fiskální oblasti účinnost, transparentnost a odpovědnost. Za účelem navázání plánu pevně na celkové fiskální výsledky ve střednědobém horizontu a v souladu s výsadami členských států v daňové oblasti a s ustanoveními článků 110 až 113 SFEU by měl být pro celé volební období, jak je uvedeno ve vnitrostátním ústavním právním řádu každého členského státu, stanoven pomocí transparentního a demokratického postupu střednědobý vývoj růstu výdajů vládních institucí , přičemž by na základě zásad partnerství a víceúrovňové správy měly být zapojeny místní a regionální orgány a sociální a ekonomičtí partneři, a členské státy by tak převzaly větší odpovědnost za fiskální politiku . Uvedeným plánem by se měly řídit roční rozpočty, aby bylo dosaženo postupné konvergence ke střednědobému cíli.
29.

vyzývá Evropskou komisi, aby po prostudování stávajících systémů označování potravin navrhla povinný jednotný evropský systém barevného označování, který by spočíval v tom, že by na přední straně obalů potravin v rámci celé EU bylo barevné označení vycházející z referenční jednotky 100 g, díky němuž by spotřebitelé měli jednoznačnou informaci o obsahu cukru, soli a tuků a byli by tak motivováni ke zdravějším stravovacím návykům. Navrhuje, aby nutriční údaje byly rovněž dostupné na internetu, v souladu s požadavky souvisejícími s moderními technologiemi;
10.

poukazuje na to, že jejich dopad na omezení emisí skleníkových plynů do velké míry závisí na jejich schopnosti a ochotě provádět příslušné politiky. Je proto přesvědčen, že místní a regionální orgány musí být zapojeny do promítání politických závazků do veřejné politiky, investic a plánu provádění a musí být úzce koordinovány;
38.

zdůrazňuje, že široce rozmístěné kulturní dědictví umožňuje přesměrovat a lépe rozložit dopady cestovního ruchu spojeného s kulturou, a to díky rozsáhleji rozprostřené nabídce cestovního ruchu. Ulehčí se tak jednotlivým lokalitám, které vzhledem k počtu turistů narážejí na hranice svých kapacit a u nichž by další zvýšení návštěvnosti mělo za následek škody na kulturním dědictví. Zdůrazňuje, že využití méně známých kulturních památek z hlediska cestovního ruchu představuje účinný nástroj pro diverzifikaci nabídky cestovního ruchu a podnícení udržitelného rozvoje v okrajových oblastech, a to tím spíše, když budou jednotlivé projekty zaměřené na využití památek v cestovním ruchu v souladu s obecnějšími plány územního rozvoje a budou začleněny do systému místních služeb, zejména co se týče udržitelné mobility. Na to je třeba nahlížet zejména s ohledem na skutečnost, že cestovní ruchu spojený s kulturou nabývá v Evropě na intenzitě a vytváří především taková pracovní místa, jež jsou spjata s konkrétním místem;
9.

odkazuje na řadu svých stanovisek, v nichž opakovaně výslovně upozornil na to, že do procesu evropské integrace by měli být aktivně zapojeni regionální a místní představitelé a že v procesu rozšíření by měly být na regionální a místní úrovni v co nejranější fázi zaváděny normy EU a osvědčené postupy. Jen tak budou moci nižší úrovně správy včas získat odpovídající znalosti potřebné k tomu, aby mohly plnit své budoucí úkoly a povinnosti vyplývající z acquis EU;
8.

poukazuje na to, že se členské státy EU dohodly, že se postaví do čela celosvětového přechodu k uhlíkově neutrálnímu a oběhovému hospodářství. S tím spojená hluboká transformace celého energetického systému přináší kromě zátěže i příležitosti. Zahájená transformace energetiky již v Evropě vytvořila velké množství nových pracovních míst. S ohledem na budoucí potřeby bude tento proces zřejmě pokračovat. Je třeba při tom dbát na to, aby tento vývoj přinesl užitek i uhelným regionům. Důsledky pro regiony by měla zohledňovat také evropská strategie plnění cílů v oblasti klimatu;
53.

je přesvědčen o tom, že postavení ukazatelů týkajících se lidského zdraví před zájmy průmyslu a vnitřního trhu s sebou přinese nové výzvy z hlediska vývoje a používání udržitelných technologií pro zdraví a životní prostředí a pravděpodobně by posílilo konkurenceschopnost podniků, protože by je to přimělo zavádět inovace a investovat do inteligentnějších a dlouhodobějších řešení. Musí to být ovšem založeno na spolehlivých vědeckých poznatcích a doprovázeno posouzením socioekonomických důsledků.
5.

poukazuje sice na to, že EU má v současné době k dispozici dva nástroje (mechanismus civilní ochrany Unie a Fond solidarity Evropské unie), jejichž prostřednictvím chce přispívat ke koordinaci reakce na přírodní katastrofy a k budování odolnosti vůči nim, nicméně k dosažení cílů sendajského rámce pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030 v úzké spolupráci s Úřadem OSN pro snižování rizika katastrof je nutná důraznější víceúrovňová správa. Navíc bude třeba v budoucím rozvoji Evropy důsledně uplatňovat zásadu investování do snižování rizika katastrof, a to včetně evropského semestru a fondů EU;
11.

plně sdílí postoj italského předsednictví ohledně strategie Evropské unie pro alpský region, podle něhož by bylo všeobecně prospěšné začlenit makroregionální strategie EU do právního rámce politiky soudržnosti na období 2021–2027, jelikož by to tyto strategie posílilo a pomohlo by to zvýšit územní soudržnost v Unii;
44.

upozorňuje na to, že je nutné vyčlenit na celkovou renovaci fondu budov co nejvíce finančních prostředků EU, přičemž musí být zohledněna energetická chudoba, aby se konkrétně zabránilo tomu, že obydlí nejchudších nájemníků a vlastníků bytů budou energeticky sanována se zpožděním, což by zvýšilo energetickou chudobu a bránilo v dosažení cílů v oblasti klimatu;