Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o energetické statistice /* KOM/2006/0850 konecném znení - COD 2007/0002 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 10.1.2007 KOM(2006) 850 v konečném znění 2007/0002 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o energetické statistice (předložená Komisí) [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1) Souvislosti návrhu 1.1. Odůvodnění a cíle návrhu Rozvoj politiky a právních předpisů Společenství v oblasti energetiky zdůrazňuje potřebu souhrnných a srovnatelných evropských statistik týkajících se řady otázek souvisejících s energetikou. Směrnice, které stanoví jasné kvantitativní cíle a lhůty týkající se energetiky v EU, implicitně vyžadují potřebu sledování energetické situace za účelem ověření, zda a jak dobře jsou tyto cíle plněny. Obrovský vliv transformace a spotřeby energie na naše životní prostředí zůstane nejspíše i nadále dlouhodobým problémem, který podtrhuje požadavek na přesné energetické údaje. Správné a precizní energetické účetnictví nabylo na významu zejména poté, kdy dne 16. února 2005 vstoupil v platnost Kjótský protokol: naše spotřeba energie je odpovědná za 80 % celkových emisí skleníkových plynů EU. V návrhu se rovněž plně zohledňuje spolupráce Komise s Mezinárodní agenturou pro energii (IEA) týkající se energetické statistiky: navrhovaný sběr údajů plně pokrývá část, kterou sdílí IEA v rámci této spolupráce. 1.2. Obecné souvislosti Na summitu v Hampton Court hlavy států vyzvaly k evropské energetické politice. V reakci na tuto výzvu Komise připravuje soubor opatření, jež jsou zdůrazněny v nedávné zelené knize o energetice. Dostupnost aktuálních a spolehlivých údajů o energetické situaci v EU má pro dosažení tohoto cíle klíčový význam. Tento význam odůvodňuje stabilní, institucionální základ pro sběr energetických údajů, který v současné době stále probíhá na základě dobrovolných dohod. Předmětný návrh rovněž věnuje pozornost minimalizaci zátěže podniků: toto nařízení sice nesnižuje stávající zátěž, ale také nepřidává žádné nové povinnosti, ani nerozšiřuje stávající rozsah sběru energetických údajů v EU. Cílem navrhovaného nařízení proto není změna statistické činnosti, která již probíhá, ale poskytnutí právního rámce pro tuto činnost. Tento právní rámec se navrhuje v době, kdy se členské státy setkávají se stále většími obtížemi při sběru předmětných údajů. Liberalizace energetického trhu vedla mimo jiné k výskytu velkého počtu producentů a distributorů energie, čímž se sběr údajů stal mnohem složitější. Zdroje přidělené na sběr energetických údajů se tak dostaly pod tlak, a to zejména tím, že energetika zůstala jednou z mála neregulovaných statistických oblastí. Skutečnost, že tato liberalizace trhu rovněž působí problémy s důvěrností obchodních údajů, ztěžuje statistickou práci úředníků členských států, která je založena na džentlmenské dohodě. V posledních letech byl zaznamenán všeobecný pokles statistické kvality (úplnost, přesnost, aktuálnost). Považuje se za vhodné, aby se přijaly iniciativy na zdůraznění základní potřeby spolehlivých energetických údajů, mimo jiné stanovením regulovaného potvrzení požadavků na sběr tak důležitých údajů. Nedávným výrazným zvýšením cen energií se zvýšilo povědomí evropských občanů a tvůrců politik o složitosti naší energetické situace. Pochopení uvedené energetické situace si vyžaduje dostupnost přesných, aktuálních a úplných statistických údajů o energetice. 1.3. Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Platnost doporučení Komise 88/96/ESUO o uhelné statistice uplynula spolu s ESUO dne 23. července 2002. Nařízení Rady (ES) č. 2964/95 ze dne 20. prosince 1995, kterým se zavádí registrace dovozu a dodávek ropy ve Společenství. Navrhované nařízení zahrnuje tyto údaje v souhrnné formě a problémy s důvěrností, které brání včasnému šíření údajů, se řeší sběrem údajů, na který se tento návrh nařízení vztahuje. Je třeba poznamenat, že, i když současný návrh nezahrnuje ceny energií, existuje několik právních ustanovení o cenách energií. Jsou zde uvedeny pro přehlednost: Rozhodnutí Komise 1999/566/ES ze dne 26. července 1999, kterým se provádí rozhodnutí Rady 1999/280/ES o postupu Společenství při získávání informací a při konzultacích o nákladech na dodávky ropy a spotřebních cenách ropných produktů. Navrhované nařízení nezahrnuje údaje uvedené v tomto rozhodnutí. Směrnice Rady 90/377/EHS ze dne 29. června 1990 o postupu v rámci Společenství pro zvýšení transparentnosti cen plynu a elektřiny účtovaných konečným průmyslovým velkoodběratelům. | - 1.4. Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Podrobný odkaz na obsáhlé energetické politiky EU je uveden v odůvodnění tohoto návrhu. Kjótský protokol ukládá vysoké požadavky na kvalitu inventárních údajů o skleníkových plynech, které jsou do značné míry způsobeny spotřebou energie. Politiky EU o inteligentní energii a o obnovitelné energii vyžadují podrobné kvantitativní sledování, které umožní měřit pokrok ve vztahu k cílům. Rovněž strategie Společenství pro udržitelný rozvoj zahrnuje důležité záměry, zejména v oblasti rozvoje biopaliv a jiných obnovitelných paliv; údaje o nich jsou rovněž zahrnuty v tomto nařízení. | 2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů 2.1. Konzultace zúčastněných stran Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Předmětný návrh byl projednán na zasedání pracovní skupiny ve dnech 13.–14. června 2005 v Lucemburku, prostřednictvím následné korespondence se stávajícími poskytovali údajů z členských států a během zasedání Výboru pro statistické programy ve dnech 18.–19. května 2006. | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Byla zaznamenána velmi kladná a podpůrná odezva. | 2.2. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. 2.3. Posouzení dopadů Provedení navrhovaného nařízení bude mít omezený dopad na členské státy, jelikož sběr popsaných údajů se již provádí v celém rozsahu na základě dobrovolnosti. Tento návrh je poměrně významný z hlediska životního prostředí vzhledem k obrovskému vlivu využívání energií na životní prostředí. Přesné a aktuální údaje o energetické situaci v EU umožní vytvořit jasnou a kvantitativní představu tohoto dopadu a současných trendů. Hospodářský vliv je omezený. Tento návrh však může přispět k získání jasnější představu jak o vývozu a dovozu energie, tak i o výrobě a spotřebě podle druhu paliva. 3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1. Shrnutí navrhovaných opatření Cílem tohoto návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady je stanovit společný rámec pro sběr a sestavování statistik Společenství o výrobě, dovozu a vývozu, transformaci a spotřebě energie. Tento rámec široce využívá sběr stávajících údajů a rovněž spolupráci na mezinárodní úrovni s ostatními příslušnými organizacemi, což zaručuje metodologickou jednotnost a srovnatelnost údajů. Cílem proto není otevření nové statistické oblasti, ale spíše poskytnutí pomocného právního základu pro stávající, dost důležité úsilí zaměřené na včasnou dostupnost spolehlivých údajů pro politiku Společenství v oblasti energetiky. 3.2. Právní základ Článek 285 Smlouvy o založení Evropského společenství stanoví právní základ pro statistiky Společenství. Rada přijímá postupem spolurozhodování opatření k vypracovávání statistik, jestliže je to nezbytné k provádění činností Společenství. Tento článek stanoví požadavky na vypracovávání statistik Společenství a vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, nákladové efektivnosti a důvěrnosti statistických informací. 3.3. Zásada subsidiarity Jelikož cílů navrhované akce, totiž zavedení společného rámce pro vypracovávání, předávání, hodnocení a šíření srovnatelných energetických statistik ve Společenství, nemůže být v dostatečné míře dosaženo samotnými členskými státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, neboť pouze Komise může koordinovat nezbytnou harmonizaci statistických informací na úrovni Společenství, i když sběr údajů a sestavování srovnatelných energetických statistik mohou být organizovány členskými státy, Společenství může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. 3.4. Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: | V souladu se zásadou proporcionality se toto nařízení omezuje na míru nezbytně nutnou k dosažení cíle a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné. Toto nařízení právně neupravuje mechanismus sběru údajů v každém členském státě; pouze definuje energetické údaje, které se mají poskytovat v harmonizované struktuře a termínech. | Členské státy nemají žádnou povinnost jakkoliv měnit své správní systémy týkající se vypracovávání energetických statistik. V tomto nařízení se nenavrhují žádné nové položky pro sběr údajů nad rámec toho, co se již na úrovni EU vykonává na základě dobrovolnosti. Bere se na vědomí, že uvedený právní předpis může pro některé členské státy znamenat určitý rozvoj nebo doplnění jejich stávajících systémů energetických statistik. Eurostat bude nadále pokračovat v úzké spolupráci s příslušnými vnitrostátními orgány a bude se snažit minimalizovat jakékoliv případné těžkosti způsobené tímto nařízením. | 3.5. Volba nástrojů Navrhované nástroje: nařízení. | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů. S přihlédnutím ke zvláštním charakteristikám jednotlivých typů legislativních aktů popsaných v článku 249 Smlouvy o ES je možné navrhnout, že nejvhodnějším nástrojem pro vypracovávání statistik Společenství jsou nařízení. Skutečností je, že téměř všechny požadavky na statistiky vyžadují přímou a bezprostřední realizaci v členských státech. Obecně se týkají konkrétně určených statistických jednotek v členských státech, přičemž cíle jsou jasné a bezprostředně použitelné a všechny prvky, jež mají být šetřeny, metodika, časové rozvržení a periodicita jsou v právním aktu přesně stanoveny. Jako takové obecně nezávisejí na vnitrostátních harmonizačních opatřeních. Vnitrostátní orgány, kterých se opatření týkají, je jednoduše musí uplatňovat. | 4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | 5) DOPLňUJÍCÍ INFORMACE 5.1. Evropský hospodářský prostor Navrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho oblast působnosti měla být rozšířena i na Evropský hospodářský prostor. 2007/0002 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o energetické statistice (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 285 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[2], vzhledem k těmto důvodům: 1. Společenství potřebuje mít přesné a aktuální údaje o množstvích energií, jejich formách, zdrojích, výrobě, dodávkách, transformaci a spotřebě pro účely sledování dopadu a důsledků jeho práce v oblasti energetické politiky. 2. Dostupnost přesných a aktuálních informací o energetice je nezbytná pro hodnocení dopadu spotřeby energie na životní prostředí, zejména v souvislosti s emisemi skleníkových plynů; tyto informace požaduje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismech pro monitorování emisí skleníkových plynů Společenství a pro provádění Kjótského protokolu[3]. 3. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou[4] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS[5] požadují, aby členské státy předávaly kvantitativní energetické údaje. Pro sledování vývoje směřujícího k dosažení těchto cílů jsou potřebné podrobné a aktuální energetické údaje. 4. Zelené knihy Komise KOM(2005) 265 ze dne 22. června 2005 o energetické účinnosti aneb Méně znamená více a KOM(2006) 105 ze dne 8. března 2006 o evropské strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii stanoví energetické politiky EU, které vyžadují dostupnost energetických statistik EU (kromě jiného pro účely zřízení evropské observatoře pro dodávky energií). 5. V důsledku liberalizace energetického trhu je stále obtížnější získávat spolehlivé a aktuální energetické údaje, jelikož neexistuje právní základ pro poskytování takových údajů. 6. Je nezbytné, aby se statistický systém týkající se energetiky mohl pružně přizpůsobit situaci, jejíž vývoj se v budoucnosti očekává. 7. Vypracovávání statistik Společenství se řídí pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství[6]. 8. Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zavedení společného rámce pro vypracovávání, předávání, hodnocení a šíření srovnatelných energetických statistik ve Společenství, nemůže být v dostatečné míře dosaženo samotnými členskými státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, Společenství může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality ve smyslu výše uvedeného článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. 9. Při vypracovávání a šíření statistik Společenství na základě tohoto nařízení vnitrostátní statistické úřady a statistický úřad Společenství zohlední zásady stanovené v kodexu evropských statistik, který byl přijat Výborem pro statistické programy dne 24. února 2005 a přiložen k doporučení Komise o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství[7]. 10. Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[8]. 11. Zejména pro opatření obecného významu, jejichž předmětem je aktualizace některých jiných než podstatných ustanovení nařízení, je vhodné použít regulativní postup s kontrolou. Ostatní opatření obecného významu, která provádějí podstatné prvky nařízení, se přijímají regulativním postupem. 12. Je třeba předpokládat, že Komise může členským státům udělit výjimky nebo odchylky od těch částí sběru energetických údajů, které by vedly k nadměrnému zatížení respondentů. 13. Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy, zřízeného rozhodnutím Rady 89/382/EHSze dne 19. června 1989[9]. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět a rozsah 1. Toto nařízení stanoví společný rámec pro vypracování, předávání, hodnocení a šíření srovnatelných energetických statistik ve Společenství. 2. Toto nařízení se vztahuje na statistické údaje o energetických produktech a jejich agregáty ve Společenství. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: a) „statistikou Společenství“ se rozumí statistika Společenství podle definice v první odrážce článku 2 nařízení (ES) č. 322/97; b) „vypracováváním statistik“ se rozumí vypracovávání statistik podle definice v druhé odrážce článku 2 nařízení (ES) č. 322/97; c) „orgánem Společenství“ se rozumí orgán Společenství podle definice ve čtvrté odrážce článku 2 nařízení (ES) č. 322/97; d) „energetickými produkty“ se rozumí paliva, teplo, obnovitelná energie, elektřina nebo jakákoliv jiná fyzikální forma energie; e) „agregáty“ se rozumí údaje agregované na vnitrostátní úrovni, týkající se zpracování nebo použití energetických produktů, jmenovitě výroby, obchodu, zásob, transformace, spotřeby a strukturálních charakteristik energetického systému, jako například instalovaného výkonu pro výrobu elektrické energie nebo produkční kapacity pro ropné produkty; f) „kvalitou údajů“ se rozumí tyto aspekty statistické kvality: relevantnost, přesnost, aktuálnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost, srovnatelnost, soudržnost a úplnost. Článek 3 Zdroje údajů 1. Členské státy, při současném uplatňování zásad snížené zátěže respondentů a zjednodušení správních postupů, shromažďují údaje týkající se energetických produktů a jejich agregáty ve Společenství z následujících zdrojů: a) specifická statistická zjišťování určená producentům primární a transformované energie, distributorům a přepravcům, dovozcům a vývozcům energetických produktů, b) jiná statistická zjišťování určená uživatelům energie v odvětvích zpracovatelského průmyslu, dopravy a jiných odvětvích včetně domácností, c) jiné postupy statistického odhadování nebo jiné zdroje, včetně správních zdrojů. 2. Členské státy stanoví podrobná pravidla týkající se vykazování údajů potřebných pro národní statistiky uvedené v článku 4 ze strany podniků a jiných zdrojů. 3. Seznam zdrojů údajů může být změněn v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Článek 4 Agregáty, energetické produkty a použitelná četnost předávání národních statistik 1. Národní statistiky se sbírají tak, jak je stanoveno v přílohách. Předávají se v následující periodicitě: a) roční, pro energetické statistiky v příloze B; b) měsíční, pro energetické statistiky v příloze C; c) krátkodobá měsíční, pro energetické statistiky v příloze D. 2. Použitelné vysvětlivky nebo definice použitých technických pojmů jsou uvedeny v jednotlivých přílohách a rovněž v příloze A („Vysvětlivky k terminologii“). 3. Národní statistiky a použitelné vysvětlivky nebo definice mohou být změněny v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Článek 5 Předávání údajů 1. Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) národní statistiky uvedené v článku 4. 2. Opatření na jejich předávání, včetně platných lhůt, odchylek a výjimek, jsou stanovena v přílohách. 3. Opatření na předávání národních statistik mohou být změněna v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. 4. Na základě řádně odůvodněné žádosti členského státu může Komise udělit dodatečné výjimky nebo odchylky v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 3 u těch částí národních statistik, jejichž sběr by vedl k nadměrnému zatížení respondentů. Článek 6 Kritéria kvality a zprávy 14. Členské státy zajistí kvalitu předávaných údajů. 15. Vynaloží se veškeré rozumné úsilí k zajištění soudržnosti mezi energetickými údaji oznámenými v souladu s přílohou B a údaji oznámenými v souladu s rozhodnutím Komise 2005/166/ES ze dne 10. února 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu[10]. 16. Metodologické specifikace určené k zajištění kvality předávaných údajů mohou být stanoveny a později aktualizovány v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 3. 17. Do šesti měsíců od obdržení žádosti Komise (Eurostatu) a ve snaze umožnit Komisi hodnocení kvality předávaných údajů, členské státy předají Komisi (Eurostatu) zprávu obsahující všechny podstatné informace, které se týkají provádění tohoto nařízení. Článek 7 Časový plán a periodicita Členské státy shromažďují všechny údaje stanovené v tomto nařízení od samého počátku kalendářního roku po přijetí tohoto nařízení a poté je předávají v periodicitě uvedené v čl. 4 odst. 1. Článek 8 Prováděcí opatření 1. Následující opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení se stanoví v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2: a. změny v seznamu zdrojů údajů (čl. 3 odst. 3); b. změny v národních statistikách a v použitelných vysvětlivkách nebo definicích (čl. 4 odst. 3); c. změny opatření na předávání (čl. 5 odst. 3). 2. Následující opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení se stanoví v souladu s postupem uvedeným v čl. 9 odst. 3: a. udělení dodatečných výjimek nebo odchylek (čl. 5 odst. 4); b. stanovení a aktualizace metodologických specifikací (čl. 6 odst. 3). 3. Je třeba zohlednit zásadu, že přínos aktualizace musí převýšit její náklady, a zásadu, že dodatečné náklady a zátěž musejí zůstat v rozumných mezích. Článek 9 Výbor 1. Komisi je nápomocen Výbor pro statistické programy. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se regulativní postup s kontrolou stanovený v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. 3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se regulativní postup stanovený v článcích 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí. Doba stanovená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce. 4. Výbor přijme svůj jednací řád. Článek 10 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně PŘÍLOHA A – VYSVĚTLIVKY K TERMINOLOGII Tato příloha poskytuje vysvětlení nebo definice pojmů, které jsou použity v ostatních přílohách. 1. POZNÁMKY K ZEMěPISNÉ OBLASTI PůSOBNOSTI Jen pro účely statistického výkaznictví se použijí následující zeměpisné definice: - Austrálie nezahrnuje zámořská území. - Dánsko nezahrnuje Faerské ostrovy a Grónsko. - Francie zahrnuje Monako a nezahrnuje francouzská zámořská území Guadeloupe, Martinik, Guayana, Réunion, Saint Pierre a Miquelon, Nová Kaledonie, Francouzská Polynésie, Wallis a Futuna a Mayotte. - Itálie zahrnuje San Marino a Vatikán. - Japonsko zahrnuje Okinawu. - Nizozemsko nezahrnuje Surinam a Nizozemské Antily. - Portugalsko zahrnuje Azory a Madeiru. - Španělsko zahrnuje Kanárské ostrovy. - Švýcarsko nezahrnuje Lichtenštejnsko. - Spojené státy zahrnují 50 států, District of Columbia, Americké Panenské ostrovy, Portoriko a Guam. 2. AGREGÁTY Producenti jsou klasifikováni podle účelu produkce: - Veřejní producenti: podniky, soukromé nebo veřejné, které vyrábějí elektřinu a/nebo teplo za účelem prodeje třetím stranám jako svoji hlavní činnost. - Závodní výrobci: podniky, soukromé nebo veřejné, které vyrábějí elektřinu a/nebo teplo zcela nebo částečně pro vlastní potřebu jako činnost, která podporuje jejich primární činnost. - Poznámka: Komise může blíže vysvětlit terminologii přidáním příslušných odkazů na NACE postupem projednávání ve výborech poté, co vstoupí v platnost revidovaná klasifikace NACE. 2.1. Dodavatelský a transformační sektor Produkce / domácí produkce Množství vytěžených nebo vyrobených paliv vypočítaná po všech úkonech, kterými se odstraní inertní složky. Produkce zahrnuje množství spotřebovaná producentem v produkčním procesu (například na vytápění nebo provoz zařízení a pomocných zařízení), jakož i dodávky jiným producentům energie pro transformaci nebo jiné použití. Domácí produkcí se rozumí: produkce ze zdrojů v příslušném státě. | Dovoz/vývoz Zeměpisné definice viz oddíl „Poznámky k zeměpisné oblasti působnosti“. Pokud není stanoveno jinak, „dovoz“ se vztahuje k hlavnímu původu (země, ve které byl energetický produkt vyprodukován) pro použití v dané zemi a „vývoz“ se vztahuje ke konečné zemi spotřeby vyprodukovaného energetického produktu. Množství se považuje za dovezené nebo vyvezené po překročení politické hranice země, ať už bylo nebo nebylo celně odbavené. Pokud nelze určit původ či destinaci, může se použít „Ostatní“. Statistické rozdíly se mohou vyskytnout, pokud je na výše uvedeném základě k dispozici jen celkový dovoz a vývoz, ale zeměpisné rozdělení je založeno na jiném zjišťování, zdroji či pojetí. V takovém případě se rozdíly zahrnují do „Ostatní“. | Mezinárodní námořní zásobníky Množství paliv dodávaných lodím všech vlajek, které se podílejí na mezinárodní plavbě. Mezinárodní plavba se může uskutečňovat na moři, vnitrozemských jezerech a vodních cestách a v pobřežních vodách. Nezahrnují se: - spotřeba u lodí, které se podílejí na domácí plavbě. Dělení na vnitrostátní/mezinárodní plavbu by mělo být stanoveno na základě přístavu odplutí a přístavu připlutí a nikoliv na základě vlajky či státní příslušnosti lodě; - spotřeba u rybářských lodí; - spotřeba u vojenských sil. | Změna stavu zásob Rozdíl mezi počátečním stavem zásob a konečným stavem zásob držených na státním území. | Hrubá spotřeba (vypočítaná) Vypočítaná hodnota, definovaná jako: Domácí produkce + Z ostatních zdrojů + Dovoz – Vývoz – Mezinárodní námořní zásobníky + Změna stavu zásob | Hrubá spotřeba (zjištěná) Množství skutečně zaznamenané při zjišťování v odvětvích konečné spotřeby. | Statistické rozdíly Vypočítaná hodnota, definovaná jako: Vypočítaná hrubá spotřeba – zjištěná hrubá spotřeba. Zahrnuje změny v zásobách u konečných spotřebitelů, pokud je nelze určit jako součást „Změny stavu zásob“. Měly by se uvést důvody všech významných rozdílů. | Veřejné elektrárny Množství paliv použité na výrobu elektřiny. Paliva, která používají elektrárny s alespoň jednou kogenerační jednotkou (CHP – kombinovaná výroba tepla a elektřiny), se vykazují pod Veřejné teplárny. | Veřejné teplárny Množství paliv použité na výrobu elektřiny a tepla. | Veřejné výtopny Množství paliv použité na výrobu tepla. | Závodní elektrárny Množství paliv použité na výrobu elektřiny. Paliva, která používají elektrárny s alespoň jednou kogenerační jednotkou (CHP – kombinovaná výroba tepla a elektřiny), se vykazují pod Závodní teplárny. | Závodní teplárny Množství paliv, které odpovídá množství vyrobené elektřiny a prodaného tepla. | Závodní výtopny Množství paliv, které odpovídá množství prodaného tepla. | Černouhelné briketárny: Množství použité na výrobu paliv. Množství použité na vytápění a provoz zařízení by se nemělo vykazovat zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. | Koksovny: Množství použité v koksovnách. Množství použité na vytápění a provoz zařízení by se nemělo vykazovat zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. | Hnědouhelné/rašelinové briketárny: Množství lignitu nebo hnědého uhlí použité na výrobu hnědouhelných briket (BKB) nebo rašeliny na výrobu rašelinových briket (PB). Množství použité na vytápění a provoz zařízení by se nemělo vykazovat zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. | Plynárny Množství použité na výrobu plynu v plynárnách a podnicích na zplyňování uhlí. Množství použité na vytápění a provoz zařízení by se nemělo vykazovat zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. | Vysoké pece Množství koksovatelného uhlí a/nebo bitumenového uhlí (všeobecně známého jako PCI) a koksárenského plynu transformovaného ve vysokých pecích. Množství použité jako palivo na vytápění a provoz vysokých pecí (např.: vysokopecní plyn) by se nemělo uvádět zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. | Zkapalňování uhlí Množství paliva použité na výrobu syntetického oleje. | Ropné rafinérie: Množství použité na výrobu ropných produktů. Množství použité jako palivo na vytápění a provoz zařízení by se nemělo vykazovat zde; mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. | Jinde neuvedené – Transformace Množství použité pro transformační činnosti jinde nezahrnuté. V případě použití je třeba ve zprávě vysvětlit, co je zahrnuto v této položce. | 2.2. Energetický sektor a konečná spotřeba Energetický sektor celkem Množství energie spotřebované energetickým průmyslem na podporu těžby, produkce ropy a plynu nebo podniků s činností transformace paliv a energie. Nezahrnuje množství paliv transformovaných do jiné formy energie (což by se mělo uvést v transformačním sektoru) nebo použitých na podporu provozu ropovodů, plynovodů a potrubí na přepravu uhelných kalů (které by se měly uvést v sektoru dopravy). Zahrnuje výrobu chemických materiálů pro jaderné štěpení a jadernou fúzi a produkty těchto procesů. | Elektrárny, teplárny a výtopny Množství spotřebované jako energie v elektrárnách, teplárnách a výtopnách. | Uhelné doly Množství spotřebované jako energie na podporu těžby a úpravy uhlí k dobývání. Uhlí spálené v důlních elektrárnách by se mělo vykazovat v transformačním sektoru. | Černouhelné briketárny Množství spotřebované jako energie v černouhelných briketárnách. | Koksovny Množství spotřebované jako energie v koksovnách. | Hnědouhelné/rašelinové briketárny: Množství použité jako energie v podnicích na výrobu BKP/PB. | Plynárny / plynárenské podniky Množství spotřebované jako energie v plynárnách a v plynárenských podnicích. | Vysoké pece Množství spotřebované jako energie ve vysokých pecích. | Zkapalňování uhlí Množství spotřebované jako energie při zkapalňování uhlí. | Ropné rafinérie Množství spotřebované jako energie v ropných rafinériích. | Těžba ropy a plynu Množství spotřebované jako palivo při těžbě ropy a plynu a v podnicích na zpracování zemního plynu. Nezahrnuje ztráty v potrubí (je třeba uvést jako distribuční ztráty) a množství energie použité při provozu potrubí (je třeba uvést v sektoru dopravy). | Konečná spotřeba celkem Definovaná (vypočítaná) jako: = neenergetické využití celkem + konečná spotřeba energie (průmysl + doprava + ostatní sektory) Nezahrnuje dodávky pro transformaci, použití v odvětvích vyrábějících energii a distribuční ztráty. | Neenergetické využití Energetické produkty použité jako suroviny v jiných sektorech; tj. nespotřebované jako palivo nebo netransformované na jiné palivo. | 2.3. Specifikace konečného užití energie Konečná spotřeba energie Celková spotřeba energie v průmyslu, dopravě a ostatních sektorech. | Průmysl Týká se množství paliva spotřebovaného průmyslovým podnikem na podporu jeho primárních činností. Na výtopny nebo teplárny se vztahují jen množství paliv spotřebovaných na výrobu tepla v samotném závodě. Množství paliv spotřebovaných na výrobu tepla určeného na prodej a na výrobu elektřiny by se měla vykazovat v příslušném transformačním sektoru. | Hutnictví železa | Chemický průmysl (včetně petrochemického) Odvětví chemického a petrochemického průmyslu. | Hutnictví neželezných kovů Odvětví hutnictví neželezných kovů. | Nekovové minerální výrobky Výroba skla, keramických výrobků, cementu a jiných stavebních materiálů. | Dopravní zařízení Odvětví vztahující se k zařízením používaným k dopravním účelům. | Strojírenství Výroba kovodělných výrobků, strojů a zařízení kromě dopravních zařízení. | Těžební průmysl Nezahrnuje odvětví vyrábějící energii. | Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | Průmysl celulózy, papíru a tiskařský Zahrnuje nahrané nosiče. | Dřevařský a dřevozpracující průmysl (jiný než celulózy a papíru) | Stavebnictví | Textilní a kožedělný průmysl | Jinde neuvedené – Průmysl Spotřeba v sektorech, které nejsou uvedené výše. | Sektor dopravy Energie použitá ve všech dopravních činnostech bez ohledu na hospodářský sektor, ve kterém se činnost uskutečňuje. | Sektor dopravy – Železniční doprava Celková spotřeba pro využití v železniční dopravě, včetně průmyslových železnic. | Sektor dopravy – Vnitrostátní plavba Množství dodaná lodím všech vlajek, které se nepodílejí na mezinárodní plavbě (viz Mezinárodní námořní zásobníky). Dělení na vnitrostátní/mezinárodní plavbu by mělo být stanoveno na základě přístavu odplutí a přístavu připlutí a nikoliv na základě vlajky či státní příslušnosti lodě. | Sektor dopravy – Silniční doprava Množství použitá v silničních vozidlech. Zahrnuje palivo použité zemědělskými vozidly na dálnicích a maziva pro použití v silničních vozidlech. Nezahrnuje energii použitou ve stacionárních motorech (viz Ostatní sektory), v traktorech mimo dálnice (viz Zemědělství), v silničních vozidlech pro vojenské účely (viz Ostatní sektory – Jinde neuvedené), bitumen použitý na silniční povrchy a energii použitou v motorech na stavbách (viz průmyslový podsektor Stavebnictví). | Sektor dopravy – Potrubní doprava Množství použitá jako energie na podporu a provoz potrubí přepravujících plyny, kapaliny, kaly a jiné komodity. Zahrnuje energii použitou pro kompresorové stanice a údržbu potrubí. Nezahrnuje energii použitou pro distribuci zemního nebo vyrobeného plynu, horké vody nebo páry potrubím od distributora ke konečným uživatelům (uvede se v energetickém sektoru), energii použitou pro konečnou distribuci vody pro domácnosti, průmyslové, obchodní a jiné uživatele (zahrne se do sektoru obchodu a veřejných služeb) a ztráty, které se vyskytly během dopravy mezi distributorem a konečnými uživateli (uvede se jako distribuční ztráty). | Sektor dopravy – Mezinárodní letecká doprava Množství leteckého paliva dodaného letadlům používaným v mezinárodní letecké dopravě. Dělení na vnitrostátní/mezinárodní leteckou dopravu by mělo být stanoveno na základě místa odletu a příletu a nikoliv na základě státní příslušnosti letecké společnosti. Nezahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech (uvede se v sektoru dopravy – jinde neuvedené) a letecké palivo pro vojenské účely (uvede se v ostatních sektorech – jinde neuvedené). | Sektor dopravy – Vnitrostátní letecká doprava Množství leteckých paliv dodaných letadlům používaným ve vnitrostátní letecké dopravě – komerční, soukromé, zemědělské atd. Zahrnuje palivo použité pro účely jiné než létání, například zkoušení motorů na zkušební stolici. Dělení na vnitrostátní/mezinárodní leteckou dopravu by mělo být stanoveno na základě místa odletu a příletu a nikoliv na základě státní příslušnosti letecké společnosti. Nezahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech (uvede se v sektoru dopravy – jinde neuvedené) a letecká paliva pro vojenské účely (uvede se v ostatních sektorech – jinde neuvedené). | Sektor dopravy – Jinde neuvedené Množství použitá pro dopravní činnosti jinde nezahrnuté. Zahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech a paliva použitá v přístavech pro vykladače lodí, různé typy jeřábů. Uvede se, co je zahrnuté v této položce. | Ostatní sektory Sektory, které nejsou specificky uvedené nebo nespadají pod energetiku, průmysl nebo dopravu. | Ostatní sektory – Obchod a veřejné služby Paliva spotřebovaná podniky a úřady ve veřejném a soukromém sektoru. | Ostatní sektory – Domácnosti Uvedou se paliva spotřebovaná všemi domácnostmi včetně „domácností jako zaměstnavatelů domácího personálu“. | Ostatní sektory – Zemědělství/lesnictví Paliva spotřebovaná uživateli zatříděnými jako zemědělství, myslivost a lesnictví. | Ostatní sektory – Rybolov Paliva dodaná pro vnitrozemský, pobřežní a hlubinný rybolov. Rybolov by měl zahrnovat paliva dodaná lodím všech vlajek, které doplnily palivo v dané zemi (včetně mezinárodního rybolovu), a energie použité v odvětví rybolovu. | Ostatní sektory – Jinde neuvedené Jsou to činnosti jinde nezahrnuté. Tato kategorie zahrnuje palivo použité pro vojenské účely v rámci veškeré mobilní a stacionární spotřeby (např. lodě, letadla, silniční vozidla a energie použitá v obytných prostorách) bez ohledu na to, zda palivo bylo dodané armádě dané země nebo armádě jiné země. V případě použití je třeba ve zprávě vysvětlit, co je zahrnuto v této položce. | 3. OSTATNÍ POJMY Platí následující význam zkratek: - TML: tetramethylolovo - TEL: tetraethylolovo - SBP: speciální bod varu - LPG: zkapalněný ropný plyn - NGL: zemní plyn kapalný - LNG: zkapalněný zemní plyn - CNG: stlačený zemní plyn PŘÍLOHA B – ROČNÍ ENERGETICKÉ STATISTIKY Tato příloha popisuje rozsah, jednotky, vykazované období, četnost, lhůty a způsob předávání při ročním sběru energetických statistik. Příloha A platí pro vysvětlení pojmů, pro které nejsou uvedeny specifické vysvětlivky v této příloze. 1. TUHÁ FOSILNÍ PALIVA A VYROBENÉ PLYNY 1.1. Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje Pokud není uvedeno jinak, tento sběr údajů se vztahuje na všechny následující energetické produkty: Energetické produkty | Definice | 1 | Antracit | Uhlí vysoké kvality určené pro využití v průmyslu a v domácnostech. Obecně obsahuje méně než 10 % těkavých látek a má vysoký obsah uhlíku (asi 90 % pevného uhlíku). Jeho spalné teplo je větší než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), počítáno na vlhký stav, bez popele. | 2 | Černé uhlí koksovatelné | Bitumenové uhlí takové kvality, která umožňuje výrobu koksu vhodného na podporu zavážky vysokých pecí. Jeho spalné teplo je větší než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), počítáno na vlhký stav, bez popele. | 3 | Ostatní bitumenové uhlí (Energetické uhlí) | Uhlí používané pro účely vytváření páry, zahrnuje všechna bitumenová uhlí nezahrnutá v koksovatelném uhlí, ani v antracitu. Je charakterizováno vyšším obsahem těkavých látek, než má antracit (více než 10 %), a nižším obsahem uhlíku (méně než 90 % pevného uhlíku). Jeho spalné teplo je větší než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), počítáno na vlhký stav, bez popele. Pokud se bitumenové uhlí použije v koksárenských pecích, mělo by se vykázat jako koksovatelné uhlí. | 4 | Sub-bitumenové uhlí | Jedná se o nespékavé uhlí se spalným teplem mezi 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) a 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) obsahující více než 31 % těkavých látek, počítáno v sušině, bez minerálních látek. | 5 | Lignit/hnědé uhlí | Jedná se o nespékavé uhlí se spalným teplem nižším než 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg), obsahující více než 31 % těkavých látek, počítáno v sušině, bez minerálních látek. Ropné břidlice a dehtové písky produkované a přímo spalované by se měly vykázat v této kategorii. Ropné břidlice a dehtové písky použité jako vstupní dodávky v jiném transformačním procesu by se rovněž měly vykázat v této kategorii. Zahrnuje podíl ropných břidlic a dehtových písků spotřebovaných v transformačním procesu. Břidličná ropa a ostatní produkty získané zkapalňováním by se měly vykázat v ročním dotazníku o ropě. | 6 | Rašelina | Hořlavý měkký, porézní nebo stlačený, fosilní sediment rostlinného původu s vysokým obsahem vody (až 90 % v surovém stavu), lehce řezatelný, světle až tmavohnědé barvy. Rašelina použitá pro jiné než energetické účely se nezahrnuje. | 7 | Brikety černouhelné | Složené palivo vyrobené z drti černého uhlí s přidáním pojiva. Vyrobené množství černouhelných briket může být proto mírně vyšší než skutečné množství uhlí spotřebované v transformačním procesu. | 8 | Koks černouhelný metalurgický | Tuhý produkt získaný karbonizací uhlí, převážně koksovatelného černého uhlí, při vysoké teplotě, má nízký obsah vlhkosti a těkavých látek. Černouhelný metalurgický koks se používá zejména v hutnictví železa jako zdroj energie a jako chemický činitel. Koksový mour a slévárenský koks se zahrnují do této kategorie. Polokoks (tuhý produkt získaný karbonizací uhlí při nízké teplotě) by se měl zahrnout do této kategorie. Polokoks se používá jako domácí palivo nebo v samotném zařízení na transformaci. Tato položka rovněž zahrnuje koks, koksový mour a polokoks vyrobené z lignitu/hnědého uhlí. | 9 | Koks černouhelný plynárenský | Vedlejší produkt černého uhlí používaný pro výrobu svítiplynu v plynárnách. Černouhelný plynárenský koks se používá pro vytápění. | 10 | Dehet černouhelný | Výsledek destruktivní destilace bitumenového uhlí. Černouhelný dehet je kapalný vedlejší produkt destilace uhlí pro výrobu koksu v koksovnách nebo je vyráběn z hnědého uhlí („nízkotepelný dehet“). Černouhelný dehet lze dále destilovat na různé organické produkty (např. benzen, toluen, naftalen), což by se normálně vykázalo jako vstupní surovina pro petrochemický průmysl. | 11 | BKB (Brikety hnědouhelné) | BKB je složené palivo vyrobené z lignitu/hnědého uhlí, produkované briketováním za vysokého tlaku bez přídavku pojiva. Tyto údaje zahrnují rašelinové brikety, vysušenou lignitovou drť a prach. | 12 | Svítiplyn | Týká se všech druhů plynů vyráběných ve veřejných nebo soukromých podnicích, jejichž hlavním účelem je výroba, doprava a distribuce plynu. Zahrnuje plyn vyrobený karbonizací (včetně plynu vyrobeného v koksovnách a převedeného na svítiplyn), úplným zplyňováním s obohacením nebo bez obohacení ropnými produkty (LPG, topný olej nízkosirný a vysokosirný atd.) a přetvořením a jednoduchým smíšením plynů a/nebo vzduchu, uvedený v řádkách „Z ostatních zdrojů“. Pod transformačním sektorem uveďte množství svítiplynu převedeného na smíšený zemní plyn, který bude distribuován a spotřebován v rozvodné síti zemního plynu. Výroba ostatních plynů ze zplyňování uhlí (tj. koksárenského plynu, vysokopecního kychtového plynu a plynu z ocelářských pecí) by se měla vykazovat ve sloupcích týkajících se těchto plynů a nikoliv jako produkce svítiplynu. Plyny ze zplyňování uhlí převedené do plynáren by se měly vykazovat (ve vlastním sloupci) v transformačním sektoru v řádce plynárny. Celkové množství svítiplynu, který je výsledkem převodu ostatních plynů ze zplyňování uhlí, by se měl objevit v řádku výroby v plynárnách. | 13 | Koksárenský plyn | Získaný jako vedlejší produkt výroby černouhelného metalurgického koksu pro hutnictví železa. | 14 | Vysokopecní kychtový plyn | Produkovaný během spalování uhlí ve vysokých pecích v hutnictví železa. Získává a používá se jako palivo částečně v daném podniku a částečně při jiných procesech v ocelářském průmyslu nebo v elektrárnách vybavených na jeho spalování. Množství paliva by mělo být vykázáno podle spalného tepla. | 15 | Plyn z ocelářských pecí | Vedlejší produkt při výrobě oceli v pecích kyslíkovým způsobem, získává se při výstupu z pece. Tento plyn je rovněž známý jako konvertorový plyn, plyn LD nebo plyn BOS. | 16 | Černé uhlí | Pojmem „černé uhlí“ se rozumí uhlí se spalným teplem vyšším než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) bez popelovin, ale s obsahem vlhkosti a se střední odrazností vitrinitu nejméně 0,6. Černé uhlí zahrnuje všechny energetické produkty dohromady od 1 do 3 (antracit, koksovatelné uhlí a ostatní bitumenové uhlí). | 1.2. SEZNAM AGREGÁTů Následující seznam agregátů se vykazuje pro všechny energetické produkty uvedené v předchozím odstavci, pokud není uvedeno jinak. Příloha A platí pro vysvětlení pojmů, pro které nejsou uvedeny specifické vysvětlivky v této příloze. 1.2.1. Dodavatelský a transformační sektor 1. | Produkce | 1.1 | Z toho: hlubinná těžba Vztahuje se jen na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bitumenové uhlí, sub-bitumenové uhlí a lignit/hnědé uhlí. | 1.2 | Z toho: povrchové doly Vztahuje se jen na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bitumenové uhlí, sub-bitumenové uhlí a lignit/hnědé uhlí. | 2 | Z ostatních zdrojů Sestává ze dvou složek: - regenerované kaly, meziprodukty a ostatní uhelné produkty nízké kvality, které nelze třídit podle typu uhlí. Zahrnuje uhlí získané z hald a ostatních odpadních sběrných nádrží. - dodávky paliva, jehož výroba je zahrnutá v ostatních palivoenergetických bilancích, ale jehož spotřeba se objeví v energetické bilanci uhlí. | 2.1 | Z toho: z ropných produktů Nevztahuje se na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bitumenové uhlí, sub-bitumenové uhlí a lignit/hnědé uhlí a rašelinu. Např.: přidání ropného koksu do koksovatelného uhlí pro koksovny. | 2.2 | Z toho: ze zemního plynu Nevztahuje se na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bitumenové uhlí, sub-bitumenové uhlí a lignit/hnědé uhlí a rašelinu. Např.: přidání zemního plynu do svítiplynu pro přímou konečnou spotřebu. | 2.3 | Z toho: z obnovitelných zdrojů Nevztahuje se na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bitumenové uhlí, sub-bitumenové uhlí a lignit/hnědé uhlí a rašelinu. Např.: průmyslový odpad jako pojivo při výrobě černouhelných briket. | 3 | Dovoz | 4 | Vývoz | 5 | Mezinárodní námořní zásobníky | 6 | Změna stavu zásob Tvorba zásob se zobrazuje jako záporné číslo a čerpání zásob se zobrazuje jako kladné číslo. | 7 | Hrubá spotřeba | 8 | Statistické rozdíly | 9 | Transformační sektor celkem Množství paliv použitých při primární nebo sekundární přeměně energie (např. uhlí na elektřinu, koksárenského plynu na elektřinu) nebo použitých při transformaci na odvozené energetické produkty (např.: koksovatelné uhlí na koks). | 9.1 | Z toho: Veřejné elektrárny | 9.2 | Z toho: Veřejné teplárny | 9.3 | Z toho: Veřejné výtopny | 9.4 | Z toho: Závodní elektrárny | 9.5 | Z toho: Závodní teplárny | 9.6 | Z toho: Závodní výtopny | 9.7 | Z toho: Černouhelné briketárny | 9.8 | Z toho: Koksovny | 9.9 | Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny | 9.10 | Z toho: Plynárny | 9.11 | Z toho: Vysoké pece Množství koksovatelného uhlí a/nebo bitumenového uhlí (všeobecně známého jako PCI) a koksárenského plynu transformovaného ve vysokých pecích. Množství použité jako palivo pro vytápění a provoz vysokých pecí (např.: vysokopecní plyn) by se nemělo uvádět v transformačním sektoru, ale mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru. | 9.12 | Z toho: Zkapalňování uhlí Břidličná ropa a ostatní produkty získané zkapalňováním by se měly vykázat podle kapitoly 4 této přílohy. | 9.13 | Z toho: Pro smíšený zemní plyn Množství svítiplynu smíseného se zemním plynem. | 9.14 | Z toho: Jinde neuvedené – Transformace | 1.2.2. Energetický sektor 1 | Energetický sektor celkem | 1.1 | Z toho: Elektrárny, teplárny a výtopny | 1.2 | Z toho: Uhelné doly | 1.3 | Z toho: Černouhelné briketárny | 1.4 | Z toho: Koksovny | 1.5 | Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny | 1.6 | Z toho: Plynárny | 1.7 | Z toho: Vysoké pece | 1.8 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.9 | Z toho: Zkapalňování uhlí | 1.10 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 2 | Distribuční ztráty Ztráty vzniklé v důsledku dopravy a distribuce a také hoření vyrobených plynů bez využití. | 3 | Konečná spotřeba celkem | 4 | Neenergetické využití celkem | 4.1 | Z toho: Průmysl, transformační a energetický sektor Neenergetické využití ve všech průmyslových, transformačních a energetických podsektorech, např. uhlí použité pro výrobu methanolu nebo amoniaku. | 4.1.1 | Z 4,1, z toho: v petrochemickém sektoru Neenergetické využití, např. uhlí použité jako surovina pro výrobu hnojiv a jako surovina pro ostatní petrochemické produkty. | 4.2 | Z toho: Sektor dopravy Neenergetické využití ve všech podsektorech dopravy. | 4.3 | Z toho: Ostatní sektory Neenergetické využití v obchodu a veřejných službách, domácnostech, zemědělství a v ostatních jinde neuvedených. | 1.2.3. Specifikace konečného užití energie 1 | Konečná spotřeba energie | 2 | Průmysl | 2.1 | Z toho: Hutnictví železa | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický průmysl | 2.3 | Z toho: Hutnictví neželezných kovů | 2.4 | Z toho: Nekovové minerální výrobky | 2.5 | Z toho: Dopravní zařízení | 2.6 | Z toho: Strojírenství | 2.7 | Z toho: Těžební průmysl | 2.8 | Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | 2.9 | Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský | 2.10 | Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl | 2.11 | Z toho: Stavebnictví | 2.12 | Z toho: Textilní a kožedělný průmysl | 2.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl | 3 | Sektor dopravy | 3.1 | Z toho: Železniční | 3.2 | Z toho: Vnitrostátní plavba | 3.3 | Z toho: Jinde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatní sektory | 4.1 | Z toho: Obchod a veřejné služby | 4.2 | Z toho: Domácnosti | 4.3 | Z toho: Zemědělství/Lesnictví | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Jinde neuvedené – Ostatní | 1.2.4. Dovoz a vývoz Dovozy podle země původu a vývozy podle země určení. Nevztahuje se na rašelinu, plynárenský koks, svítiplyn, koksárenský plyn, vysokopecní kychtový plyn a plyn z ocelářských pecí. 1.2.5. Vstupní dodávky závodním výrobcům elektřiny a tepla Vstupní dodávky závodním výrobcům elektřiny a tepla se vykazují zvlášť pro elektrárny, pro teplárny a pro výtopny. Tyto vstupní dodávky závodním výrobcům se vykazují zvlášť pro hlavní činnosti uvedené v následující tabulce: 1 | Energetický sektor celkem | 1.1 | Z toho: Uhelné doly | 1.2 | Z toho: Černouhelné briketárny | 1.3 | Z toho: Koksovny | 1.4 | Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny | 1.5 | Z toho: Plynárny | 1.6 | Z toho: Vysoké pece | 1.7 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.8 | Z toho: Zkapalňování uhlí | 1.9 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 2 | Průmysl | 2.1 | Z toho: Hutnictví železa | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický průmysl | 2.3 | Z toho: Hutnictví neželezných kovů | 2.4 | Z toho: Nekovové minerální výrobky | 2.5 | Z toho: Dopravní zařízení | 2.6 | Z toho: Strojírenství | 2.7 | Z toho: Těžební průmysl | 2.8 | Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | 2.9 | Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský | 2.10 | Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl | 2.11 | Z toho: Stavebnictví | 2.12 | Z toho: Textilní a kožedělný průmysl | 2.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl | 3 | Sektor dopravy, z toho: | 3.1 | Z toho: Železniční | 3.2 | Z toho: Jinde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatní sektory: | 4.1 | Z toho: Obchod a veřejné služby | 4.2 | Z toho: Domácnosti | 4.3 | Z toho: Zemědělství/Lesnictví | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Jinde neuvedené | 1.3. VÝHŘEVNOST Vykáží se jak spalné teplo, tak výhřevnost u energetických produktů uvedených v odstavci 1.1 pro následující hlavní agregáty. Nevztahuje se na svítiplyn, koksárenský plyn, vysokopecní kychtový plyn a plyn z ocelářských pecí. 1 | Produkce | 2 | Dovoz | 3 | Vývoz | 4 | Použité v koksovnách | 5 | Použité ve vysokých pecích | 6 | Použité ve veřejných elektrárnách, teplárnách a výtopnách | 7 | Použité v průmyslu | 8 | Pro ostatní účely | 1.4. PRODUKCE A ZÁSOBY V UHELNÝCH DOLECH Vztahuje se jen na černé uhlí a na lignit/hnědé uhlí. Musí se vykázat následující množství: 1 | Hlubinná těžba | 2 | Povrchové doly | 3 | Z ostatních zdrojů | 4 | Zásoby na konci období | 4.1 | Z toho: Zásoby v dolech | 1.5. JEDNOTKY MĚŘENÍ 1 | Energetická množství | 103 tun Výjimky: pro plyny (svítiplyn, koksárenský plyn, vysokopecní kychtový plyn, plyn z ocelářských pecí) se měření uskutečňuje přímo v energetickém obsahu a jednotka, která se použije, je proto TJ (založená na spalném teple). | 2 | Výhřevnost | MJ/tuna | 1.6. ODCHYLKY A VÝJIMKY Nevztahují se. 2. zemní plyn 2.1. ENERGETICKÉ PRODUKTY, ZA Něž SE ZJIšťUJÍ ÚDAJE Tento sběr údajů se týká zemního plynu, který zahrnuje plyny vyskytující se v podzemních ložiskách, buď zkapalněných nebo plynných, sestávajících zejména z methanu. Zahrnuje jak „nedoprovodný“ plyn (zemní plyn naftový) pocházející z polí produkujících uhlovodíky pouze v plynné formě a „doprovodný“ plyn (zemní plyn karbonský) produkovaný se surovou ropou, tak rovněž methan získávaný z uhelných dolů (důlní plyn) nebo z uhelných ložisek (plyn z uhelných ložisek). Nezahrnuje plyny vytvořené anaerobní digescí biomasy (například komunální nebo splaškový plyn) ani svítiplyn. 2.2. SEZNAM AGREGÁTů Následující seznam agregátů se vykazuje pro všechny energetické produkty uvedené v předchozím odstavci, pokud není uvedeno jinak. 2.2.1. Dodavatelský a transformační sektor Uvedou se množství vyjádřená jak v objemových, tak energetických jednotkách, včetně spalného tepla a výhřevnosti, pro následující agregáty: 1. | Domácí produkce Veškerá suchá tržní produkce v rámci vnitrostátních hranic, včetně pobřežní produkce. Produkce se měří po čištění a extrakci NGL a síry. Nezahrnuje těžební ztráty a množství opětovně vstřikovaná, vypouštěná do atmosféry nebo spalovaná bez využití. Zahrnuje množství použité v rámci odvětví zemního plynu; při těžbě plynu, v soustavách plynovodů a ve zpracovatelských provozech. | 1.1 | Z toho: Zemní plyn naftový Zemní plyn produkovaný ve spojení se surovou ropou. | 1.2 | Z toho: Zemní plyn karbonský Zemní plyn pocházející z polí produkujících uhlovodíky pouze v plynné formě. | 1.3 | Z toho: Důlní plyn Methan produkovaný v uhelných dolech nebo z uhelných ložisek, odvedený na povrch a spotřebovaný v šachtách nebo přenášený plynovodem ke spotřebitelům. | 2 | Z ostatních zdrojů Paliva, kterou jsou smíchána se zemním plynem a spotřebovávají se jako směs. | 2.1 | Z toho: z ropných produktů LPG pro zušlechtění, např. tepelného obsahu. | 2.2 | Z toho: z uhlí vyrobený plyn pro smíchání se zemním plynem | 2.3 | Z toho: z obnovitelných zdrojů bioplyn pro smíchání se zemním plynem | 3 | Dovoz | 4 | Vývoz | 5 | Mezinárodní námořní zásobníky | 6 | Změna stavu zásob Tvorba zásob se zobrazuje jako záporné číslo a čerpání zásob se zobrazuje jako kladné číslo. | 7 | Hrubá spotřeba | 8 | Statistické rozdíly Požadavek na vykazování výhřevnosti se zde neuplatňuje. | 9 | Vytěžitelný plyn: počáteční a konečné zásoby Množství plynu k dispozici pro dodávky během každého vstupního-výstupního cyklu. Jedná se o vytěžitelný zemní plyn skladovaný ve speciálních skladovacích zařízeních (vyčerpaná plynová a/nebo ropná pole, vodonosné vrstvy, vytěžené solné prostory, smíšené kaverny nebo jiné) a také skladování zkapalněného zemního plynu. Neměl by se zahrnovat pracovní polštář. Požadavek na vykazování výhřevnosti se zde neuplatňuje. | 10. | Plyn vypouštěný do atmosféry Objem plynu uvolněného do vzduchu v místě produkce nebo v podniku na zpracování plynu. Požadavek na vykazování výhřevnosti se zde neuplatňuje. | 11. | Plyn spalovaný bez využití Objem plynu spáleného bez využití v místě produkce nebo v podniku na zpracování plynu. Požadavek na vykazování výhřevnosti se zde neuplatňuje. | 12. | Transformační sektor celkem Množství paliv použitých při primární nebo sekundární přeměně energie (např. zemní plyn na elektřinu) nebo použitých při transformaci na odvozené energetické produkty (např. zemní plyn na methanol). | 12.1 | Z toho: Veřejné elektrárny | 12.2 | Z toho: Závodní elektrárny | 12.3 | Z toho: Veřejné teplárny | 12.4 | Z toho: Závodní teplárny | 12.5 | Z toho: Veřejné výtopny | 12.6 | Z toho: Závodní výtopny | 12.7 | Z toho: Plynárny | 12.8 | Z toho: Koksovny | 12.9 | Z toho: Vysoké pece | 12.10 | Z toho: Plyn na kapaliny Množství zemního plynu použitého jako vstupní surovina pro přeměnu na kapaliny, např. množství paliva vstupujícího do procesu výroby methanolu pro transformaci na methanol. | 12.11 | Z toho: Neuvedené – Transformace | 2.2.2. Energetický sektor 1 | Energetický sektor celkem | 1.1 | Z toho: Uhelné doly | 1.2 | Z toho: Těžba ropy a plynu | 1.3 | Z toho: Vstupy do ropných rafinérií | 1.4 | Z toho: Koksovny | 1.5 | Z toho: Vysoké pece | 1.6 | Z toho: Plynárny | 1.7 | Z toho: Elektrárny, teplárny a výtopny | 1.8 | Z toho: Zkapalňování (LNG) nebo zplyňování | 1.9 | Z toho: Plyn na kapaliny | 1.10 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 2 | Distribuční ztráty Ztráty v důsledku dopravy a distribuce a také ztráty v potrubí. | 2.2.3. Specifikace konečného užití energie Spotřebu zemního plynu je třeba vykázat zvlášť pro energetické využití a (je-li to uplatnitelné) pro neenergetické využití u všech následujících agregátů: 1 | Konečná spotřeba celkem Konečná energetická spotřeba a neenergetické využití se uvede zvlášť v této položce. | 2. | Sektor dopravy | 2.1 | Z toho: Silniční doprava Zahrnuje jak CNG, tak bioplyn. | 2.1.1 | Z toho: Frakce bioplynu v silniční dopravě. | 2.2 | Z toho: Potrubní doprava | 2.3 | Z toho: Jinde neuvedené – Doprava | 3 | Průmysl | 3.1 | Z toho: Hutnictví železa | 3.2 | Z toho: Chemický a petrochemický průmysl | 3.3 | Z toho: Hutnictví neželezných kovů | 3.4 | Z toho: Nekovové minerální výrobky | 3.5 | Z toho: Dopravní zařízení | 3.6 | Z toho: Strojírenství | 3.7 | Z toho: Těžební průmysl | 3.8 | Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | 3.9 | Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský | 3.10 | Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl | 3.11 | Z toho: Stavebnictví | 3.12 | Z toho: Textilní a kožedělný průmysl | 3.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl | 4 | Ostatní sektory | 4.1 | Z toho: Obchod a veřejné služby | 4.2 | Z toho: Domácnosti | 4.3 | Z toho: Zemědělství/Lesnictví | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Jinde neuvedené – Ostatní | 2.2.4. Dovoz a vývoz Uvede se jak množství zemního plynu celkem, tak jeho příslušná část LNG, podle země původu u dovozů a podle země určení u vývozů. 2.2.5. Vstupní dodávky závodním výrobcům elektřiny a tepla Vstupní dodávky závodním výrobcům elektřiny a tepla se vykazují zvlášť pro závodní elektrárny, závodní teplárny a závodní výtopny. Vstupy se vztahují na následující podniky nebo činnosti: 1 | Energetický sektor celkem | 1.1 | Z toho: Uhelné doly | 1.2 | Z toho: Těžba ropy a plynu | 1.3 | Z toho: Vstupy do ropných rafinérií | 1.4 | Z toho: Koksovny | 1.5 | Z toho: Plynárny | 1.6 | Z toho: Vysoké pece | 1.7 | Z toho: Podniky na zkapalňování (LNG) a na znovuzplyňování | 1.8 | Z toho: Plyn na kapaliny | 1.9 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 2 | Průmysl | 2.1 | Z toho: Hutnictví železa | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický průmysl | 2.3 | Z toho: Hutnictví neželezných kovů | 2.4 | Z toho: Nekovové minerální výrobky | 2.5 | Z toho: Dopravní zařízení | 2.6 | Z toho: Strojírenství | 2.7 | Z toho: Těžební průmysl | 2.8 | Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | 2.9 | Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský | 2.10 | Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl | 2.11 | Z toho: Stavebnictví | 2.12 | Z toho: Textilní a kožedělný průmysl | 2.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl | 3 | Sektor dopravy, z toho: | 3.1 | Z toho: Potrubní doprava | 3.2 | Z toho: Jinde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatní sektory, z toho: | 4.1 | Z toho: Obchod a veřejné služby | 4.2 | Z toho: Domácnosti | 4.3 | Z toho: Zemědělství/Lesnictví | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Jinde neuvedené | 2.2.6. Skladovací kapacity plynu 1 | Název Název místa skladovacího zařízení. | 2 | Typ Typ skladování, jako je vyčerpané plynové pole, solná kaverna atd. | 3 | Provozní kapacita Celková skladovací kapacita plynu bez pracovního polštáře. Pracovní polštář je celkový objem plynu, který musí být trvalou zásobou pro udržení přiměřeného tlaku v podzemních skladovacích nádržích a výtlaku po celý výstupní cyklus. | 4 | Špičkový výkon Maximální míra, při které může být plyn čerpán z příslušného skladovacího prostoru. | 2.3. JEDNOTKY MĚŘENÍ 1 | Energetická množství | Pokud není uvedeno jinak, uvádějí se množství zemního plynu podle energetického obsahu, tj. v TJ na základě spalného tepla. Pokud se požadují fyzická množství, jednotka se uvádí v 106 m3 za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101,325 kPa). | 2 | Výhřevnost | kJ/m3 za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101,325 kPa). | 3 | Provozní skladovací kapacita | 106 m3 za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101,325 kPa). | 4 | Špičkový výkon | 106 m3/den za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101,325 kPa). | 2.4. ODCHYLKY A VÝJIMKY Nevztahují se. 3. ELEKTřINA A TEPLO 3.1. ENERGETICKÉ PRODUKTY, ZA Něž SE ZJIšťUJÍ ÚDAJE Tato kapitola pokrývá teplo a elektřinu. 3.2. SEZNAM AGREGÁTů Následující seznam agregátů se vykazuje pro všechny energetické produkty uvedené v předchozím odstavci, pokud není uvedeno jinak. Příloha A platí pro vysvětlení pojmů, pro které nejsou uvedeny specifické vysvětlivky v této kapitole. Definice a jednotky zmíněné v kapitolách 1, 2, 4 a 5 se vztahují na energetické produkty, které patří mezi tuhá fosilní paliva a vyrobené plyny, zemní plyn, ropu a ropné produkty, a na obnovitelnou energii a energii z odpadu. 3.2.1 Dodavatelský a transformační sektor Následující specifické definice se vztahují na agregáty pro elektřinu a teplo v této kapitole: - Hrubá výroba elektřiny: součet výroby elektrické energie všech generátorů (včetně přečerpávacích vodních elektráren) nádrží) měřené na výstupních svorkách hlavních transformátorů. - Hrubá výroba tepla: celkové teplo vyrobené danými instalacemi, zahrnuje teplo použité pomocnými zařízeními, které využívají horké kapaliny (vytápění vnitřních prostor, vytápění tekutým palivem atd.) a ztráty v zařízeních/tepelné výměníkové síti, stejně tak jako teplo z chemických procesů použité jako primární forma energie. - Čistá výroba elektřiny: hrubá výroba elektřiny bez elektrické energie absorbované pomocnými výrobními provozy a ztráty v hlavních generátorových transformátorech. - Čistá výroba tepla: teplo dodávané do rozvodné soustavy určené měřením výstupních a zpětných toků. Agregáty zmíněné v následující tabulce je třeba vykazovat zvlášť pro veřejné podniky a pro závodní podniky. U těchto dvou typů podniků je třeba uvést hrubou a čistou výrobu elektřiny a tepla zvlášť pro elektrárny, pro teplárny a pro výtopny vždy, je-li to uplatnitelné, pro následující agregáty: 1. | Celková výroba | 1.1 | Z toho: Jaderná | 1.2 | Z toho: Vodní | 1.2.1 | Z toho: část vodní energie vyráběné v přečerpávacích vodních elektrárnách | 1.3 | Z toho: Geotermální | 1.4 | Z toho: Solární | 1.5 | Z toho: Přílivová, vlnová, oceánská | 1.6 | Z toho: Větrná | 1.7 | Z toho: Paliva Paliva schopná vznícení nebo hoření, tj. reakcí s kyslíkem produkují výrazný nárůst teploty, a spalovaná přímo pro výrobu elektřiny nebo/a tepla. | 1.8 | Z toho: Tepelná čerpadla Tepelný výkon z tepelných čerpadel jen tam, kde se teplo prodává třetím stranám (tj. v případech, kde k výrobě dochází v transformačním sektoru). | 1.9 | Z toho: Elektrické kotle Množství tepla z elektrických kotlů, pokud se výkon prodává třetím stranám. | 1.10 | Z toho: Teplo z chemických procesů Teplo pocházející z procesů bez vstupní energie, jako je chemická reakce. Nezahrnuje odpadní teplo pocházející z procesů poháněných energií, které by se mělo uvést jako teplo vyráběné z příslušného paliva. | 1.11 | Z toho: Z ostatních zdrojů – Elektřina (specifikujte prosím) | Agregáty zmíněné v následující tabulce je třeba vykázat jako celkem, pro elektřinu a teplo zvlášť vždy, je-li to uplatnitelné. U prvních tří agregátů v následující tabulce by se množství měla vypočítat z hodnot vykázaných podle předchozí tabulky a být s nimi v souladu. 1. | Hrubá výroba celkem | 2. | Vlastní spotřeba jednotky | 3. | Čistá výroba celkem | 4. | Dovoz Viz též vysvětlivku řádku 5 „Vývoz“. | 5. | Vývoz Množství elektřiny se považuje za dovezené nebo vyvezené, když překročilo politické hranice země, ať už bylo nebo nebylo celně odbavené. Pokud je elektřina přepravována přes území země, mělo by být toto množství uvedené jako dovoz i jako vývoz. | 6. | Použité v tepelných čerpadlech | 7. | Použité v elektricky poháněných parních kotlích | 8. | Použité v přečerpávacích vodních elektrárnách | 9. | Použité při výrobě elektřiny | 10. | Energie dodaná do sítě U elektřiny: úhrn čisté výroby elektrické energie dodané všemi elektrárnami v zemi, snížený o množství současně použité pro tepelná čerpadla, elektricky poháněné parní kotle, čerpání a snížený nebo zvýšený o vývozy do zahraniční nebo dovozy ze zahraničí. U tepla: úhrn čisté výroby tepla na prodej všemi podniky v zemi, snížený o teplo použité pro výrobu elektřiny a snížený nebo zvýšený o vývozy do zahraničí nebo dovozy ze zahraničí. | 11. | Přenosové a distribuční ztráty Všechny ztráty v důsledku dopravy a distribuce elektrické energie a tepla. U elektřiny se zahrnují ztráty v transformátorech, které nejsou považovány za nedílnou součást elektráren. | 12. | Hrubá spotřeba (vypočítaná) | 13. | Statistické rozdíly | 14. | Hrubá spotřeba (zjištěná) | Vyrobenou elektřinu, prodané teplo a použitá množství paliv včetně jejich příslušné celkové energie (založené na jejich výhřevnosti s výjimkou zemního plynu, u kterého je založená na spalném teple) z paliv uvedených v následující tabulce je třeba vykazovat zvlášť pro veřejné podniky a zvlášť pro závodní podniky. U těchto dvou typů podniků je třeba uvést tuto výrobu elektřiny a tepla zvlášť pro elektrárny, pro teplárny a pro výtopny vždy, je-li to uplatnitelné: 1. | Tuhá fosilní paliva a vyrobené plyny: | 1.1 | Antracit | 1.2 | Černé uhlí koksovatelné | 1.3 | Ostatní bitumenové uhlí | 1.4 | Sub-bitumenové uhlí | 1.5 | Lignit/hnědé uhlí | 1.6 | Rašelina | 1.7 | Brikety černouhelné | 1.8 | Koks černouhelný metalurgický | 1.9 | Koks černouhelný plynárenský | 1.10 | Dehet černouhelný | 1.11 | BKB (brikety hnědouhelné) | 1.12 | Svítiplyn | 1.13 | Koksárenský plyn | 1.14 | Vysokopecní kychtový plyn | 1.15 | Plyn z ocelářských pecí | 2 | Ropa a ropné produkty: | 2.1 | Surová ropa | 2.2 | NGL | 2.3 | Rafinérský plyn | 2.4 | LPG | 2.5 | Primární benzin (naphta) | 2.6 | Tryskové palivo petrolejového typu | 2.7 | Ostatní petrolej | 2.8 | Plynový olej/motorová nafta (destilovaný topný olej) | 2.9 | Těžký topný olej | 2.10 | Bitumen (rovněž Orimulsion) | 2.11 | Ropný koks | 2.12 | Ostatní ropné produkty | 3 | Zemní plyn | 4 | Obnovitelná energie a energie z odpadu: | 4.1 | Průmyslový odpad (neobnovitelný) | 4.2 | Komunální odpad (obnovitelný) | 4.3 | Komunální odpad (neobnovitelný) | 4.4 | Dřevo, dřevěný odpad a ostatní tuhý odpad | 4.5 | Skládkový plyn | 4.6 | Splaškový bahenní plyn | 4.7 | Ostatní bioplyn | 4.8 | Kapalné bioplyny | 3.2.2. Spotřeba elektřiny a tepla v energetickém sektoru 1. | Energetický sektor celkem Nezahrnuje vlastní spotřebu v podniku, použitou pro přečerpávací vodní elektrárny, tepelná čerpadla a elektrické kotle. | 1.1 | Z toho: Uhelné doly | 1.2 | Z toho: Těžba ropy a plynu | 1.3 | Z toho: Černouhelné briketárny | 1.4 | Z toho: Koksovny | 1.5 | Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny | 1.6 | Z toho: Plynárny | 1.7 | Z toho: Vysoké pece | 1.8 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.9 | Z toho: Jaderný průmysl | 1.10 | Z toho: Podniky na zkapalňování uhlí | 1.11 | Z toho: Podniky na zkapalňování (LNG) / Podniky na znovuzplyňování | 1.12 | Z toho: Plynárenské podniky (bioplyn) | 1.13 | Z toho: Plyn na kapaliny | 1.14 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 3.2.3. Specifikace konečného užití energie 1 | Průmysl | 1.1 | Z toho: Hutnictví železa | 1.2 | Z toho: Chemický a petrochemický průmysl | 1.3 | Z toho: Hutnictví neželezných kovů | 1.4 | Z toho: Nekovové minerální výrobky | 1.5 | Z toho: Dopravní zařízení | 1.6 | Z toho: Strojírenství | 1.7 | Z toho: Těžební průmysl | 1.8 | Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | 1.9 | Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský | 1.10 | Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl | 1.11 | Z toho: Stavebnictví | 1.12 | Z toho: Textilní a kožedělný průmysl | 1.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl | 2 | Sektor dopravy | 2.1 | Z toho: Železniční | 2.2 | Z toho: Potrubní doprava | 2.3 | Z toho: Jinde neuvedené – Doprava | 3 | Domácnosti | 4 | Obchod a veřejné služby | 5 | Zemědělství/Lesnictví | 6 | Rybolov | 7 | Jinde neuvedené – Ostatní | 3.2.4. Dovoz a vývoz Dovoz a vývoz energetických množství elektřiny a tepla podle země. 3.2.5. Čistá výroba elektřiny a čistá výroba tepla od závodních výrobců Čistá výroba elektřiny a čistá výroba tepla od závodních výrobců elektřiny a závodních výrobců tepla se uvede pro teplárny, elektrárny a výtopny zvlášť u následujících podniků či činností: 1 | Energetický sektor celkem | 1.1 | Z toho: Uhelné doly | 1.2 | Z toho: Těžba ropy a plynu | 1.3 | Z toho: Černouhelné briketárny | 1.4 | Z toho: Koksovny | 1.5 | Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny | 1.6 | Z toho: Plynárny | 1.7 | Z toho: Vysoké pece | 1.8 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.9 | Z toho: Podniky na zkapalňování uhlí | 1.10 | Z toho: Podniky na zkapalňování (LNG) / Podniky na znovuzplyňování | 1.11 | Z toho: Plynárenské podniky (bioplyn) | 1.12 | Z toho: Plyn na kapaliny | 1.13 | Z toho: Podniky vyrábějící dřevěné uhlí | 1.14 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 2 | Všechny ostatní sektory: shodné se seznamem agregátů u „3.2.3 Specifikace konečného užití energie“. | 3.2.6. Vstupní dodávky závodním výrobcům elektřiny a tepla Vstupní dodávky závodním výrobcům elektřiny a tepla se vykazují zvlášť pro závodní elektrárny, závodní teplárny a závodní výtopny. 1.) U pevných paliv a vyrobených plynů použitých závodními výrobci je třeba vykázat množství z následujících energetických produktů: antracit, koksovatelné černé uhlí, ostatní bitumenové uhlí, sub-bitumenové uhlí, lignit/hnědé uhlí, rašelina, černouhelné brikety, koksárenský koks, plynárenský koks, černouhelný dehet, hnědouhelné/rašelinové brikety, svítiplyn, koksárenský plyn, vysokopecní kychtový plyn a plyn z ocelářských pecí. Jejich vstupní množství je třeba vykázat pro podniky s následující činností: 1 | Energetický sektor celkem | 1.1 | Z toho: Uhelné doly | 1.2 | Z toho: Černouhelné briketárny | 1.3 | Z toho: Koksovny | 1.4 | Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny | 1.5 | Z toho: Plynárny | 1.6 | Z toho: Vysoké pece | 1.7 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.8 | Z toho: Zkapalňování uhlí | 1.9 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 2 | Průmysl | 2.1 | Z toho: Hutnictví železa | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický průmysl | 2.3 | Z toho: Hutnictví neželezných kovů | 2.4 | Z toho: Nekovové minerální výrobky | 2.5 | Z toho: Dopravní zařízení | 2.6 | Z toho: Strojírenství | 2.7 | Z toho: Těžební průmysl | 2.8 | Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | 2.9 | Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský | 2.10 | Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl | 2.11 | Z toho: Stavebnictví | 2.12 | Z toho: Textilní a kožedělný průmysl | 2.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl | 3 | Sektor dopravy: | 3.1 | Z toho: Železniční | 3.2 | Z toho: Jinde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatní sektory | 4.1 | Z toho: Obchod a veřejné služby | 4.2 | Z toho: Domácnosti | 4.3 | Z toho: Zemědělství/Lesnictví | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Jinde neuvedené | 2.) U ropných produktů použitých závodními výrobci je třeba vykázat množství z následujících energetických produktů: surová ropa, NGL, rafinérský plyn, LPG, primární benzin, tryskové palivo petrolejového typu, ostatní petrolej, plynový olej / motorová nafta (destilovaný topný olej), těžký topný olej, bitumen (rovněž Orimulsion), ropný koks a ostatní ropné produkty. Jejich vstupní množství je třeba vykázat pro podniky s následující činností: 1 | Energetický sektor celkem | 1.1 | Z toho: Uhelné doly | 1.2 | Z toho: Těžba ropy a plynu | 1.3 | Z toho: Koksovny | 1.4 | Z toho: Vysoké pece | 1.5 | Z toho: Plynárny | 1.6 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 2 | Průmysl | 2.1 | Z toho: Hutnictví železa | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický průmysl | 2.3 | Z toho: Hutnictví neželezných kovů | 2.4 | Z toho: Nekovové minerální výrobky | 2.5 | Z toho: Dopravní zařízení | 2.6 | Z toho: Strojírenství | 2.7 | Z toho: Těžební průmysl | 2.8 | Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | 2.9 | Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský | 2.10 | Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl | 2.11 | Z toho: Stavebnictví | 2.12 | Z toho: Textilní a kožedělný průmysl | 2.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl | 3 | Sektor dopravy: | 3.1 | Z toho: Potrubní doprava | 3.2 | Z toho: Jinde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatní sektory | 4.1 | Z toho: Obchod a veřejné služby | 4.2 | Z toho: Domácnosti | 4.3 | Z toho: Zemědělství/Lesnictví | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Jinde neuvedené | 3.) U zemního plynu použitého závodními výrobci je třeba vykázat množství pro podniky s následující činností: 1 | Energetický sektor celkem | 1.1 | Z toho: Uhelné doly | 1.2 | Z toho: Těžba ropy a plynu | 1.3 | Z toho: Vstupy do ropných rafinérií | 1.4 | Z toho: Koksovny | 1.5 | Z toho: Plynárny | 1.6 | Z toho: Vysoké pece | 1.7 | Z toho: Podniky na zkapalňování (LNG) a na znovuzplyňování | 1.8 | Z toho: Plyn na kapaliny | 1.9 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 2 | Průmysl | 2.1 | Z toho: Hutnictví železa | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický průmysl | 2.3 | Z toho: Hutnictví neželezných kovů | 2.4 | Z toho: Nekovové minerální výrobky | 2.5 | Z toho: Dopravní zařízení | 2.6 | Z toho: Strojírenství | 2.7 | Z toho: Těžební průmysl | 2.8 | Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | 2.9 | Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský | 2.10 | Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl | 2.11 | Z toho: Stavebnictví | 2.12 | Z toho: Textilní a kožedělný průmysl | 2.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl | 3 | Sektor dopravy: | 3.1 | Z toho: Potrubní doprava | 3.2 | Z toho: Jinde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatní sektory: | 4.1 | Z toho: Obchod a veřejné služby | 4.2 | Z toho: Domácnosti | 4.3 | Z toho: Zemědělství/Lesnictví | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Jinde neuvedené | 4.) U obnovitelné energie a energie z odpadu použitých závodními výrobci je třeba vykázat množství z následujících energetických produktů: geotermální energie, solární termální energie, průmyslový odpad (neobnovitelný), komunální odpad (obnovitelný), komunální odpad (neobnovitelný), dřevo / dřevěný odpad / ostatní pevný odpad, skládkový plyn, splaškový bahenní plyn, ostatní bioplyn a kapalná biopaliva. Jejich vstupní množství je třeba vykázat pro podniky s následující činností: 1 | Energetický sektor celkem | 1.1 | Z toho: Plynárenské podniky | 1.2 | Z toho: Uhelné doly | 1.3 | Z toho: Černouhelné briketárny | 1.4 | Z toho: Koksovny | 1.5 | Z toho: Ropné rafinérie | 1.6 | Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny | 1.7 | Z toho: Plynárny | 1.8 | Z toho: Vysoké pece | 1.9 | Z toho: Podniky vyrábějící dřevěné uhlí | 1.10 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 2 | Průmysl | 2.1 | Z toho: Hutnictví železa | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický průmysl | 2.3 | Z toho: Hutnictví neželezných kovů | 2.4 | Z toho: Nekovové minerální výrobky | 2.5 | Z toho: Dopravní zařízení | 2.6 | Z toho: Strojírenství | 2.7 | Z toho: Těžební průmysl | 2.8 | Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | 2.9 | Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský | 2.10 | Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl | 2.11 | Z toho: Stavebnictví | 2.12 | Z toho: Textilní a kožedělný průmysl | 2.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl | 3 | Sektor dopravy: | 3.1 | Z toho: Železniční | 3.2 | Z toho: Jinde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatní sektory: | 4.1 | Z toho: Obchod a veřejné služby | 4.2 | Z toho: Domácnosti | 4.3 | Z toho: Zemědělství/Lesnictví | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Jinde neuvedené | 3.3. STRUKTURÁLNÍ ÚDAJE O VÝROBě ELEKTřINY A TEPLA 3.3.1. Čistý maximální elektrický výkon a špičkové zatížení Výkon by měl být vykázán ke dne 31. prosince příslušného vykazovaného roku. Zahrnuje elektrický výkon elektráren i tepláren. Čistý maximální elektrický výkon je součet čistých maximálních výkonů všech stanic, které jsou zohledněné jednotlivě po celou dobu daného období provozu. Obdobím provozu se pro současné účely rozumí nepřetržitý provoz: v praxi 15 nebo více hodin denně. Čistý maximální výkon je maximální výkon považovaný za výlučně činný výkon, který lze dodávat, nepřetržitě, při plném provozu elektrárny, při výstupu do sítě. Špičkové zatížení je definováno jako nejvyšší hodnota výkonu absorbovaného nebo dodávaného sítí nebo kombinací sítí v zemi. Následující množství musí být uvedena jak pro veřejné výrobce, tak pro závodní výrobce: 1. | Celkem | 2. | Jaderná | 3. | Vodní | 3.1 | Z toho: přečerpávací vodní elektrárny | 4. | Geotermální | 5. | Solární | 6. | Přílivová, vlnová, oceánská | 7. | Větrná | 8. | Paliva | 8.1 | Z toho: Pára | 8.2 | Z toho: Vnitřní spalování | 8.3 | Z toho: Plynová turbína | 8.4 | Z toho: Kombinovaný cyklus | 8.5 | Z toho: Ostatní Je nutné specifikovat, pokud se vykazuje. | Následující množství musí být vykázána jen pro veřejné výrobce: 9. | Špičkové zatížení | 10. | Dosažitelný výkon v době špičky | 11. | Datum a čas výskytu špičkového zatížení | 3.3.2. Čistý maximální elektrický výkon paliv Čistý maximální elektrický výkon paliv se musí uvést jak pro veřejné výrobce a závodní výrobce, tak zvlášť pro každý typ jednotky na jeden druh paliva nebo jednotky na více druhů paliva, které jsou zmíněné v následující tabulce. Je třeba označit, jaký typ se použil jako primární palivo, a alternativní paliva je třeba přidat u všech případů jednotek na více druhů paliva. 1. | Jednotky na jeden druh paliva: | 1.1 | Na uhlí nebo uhelné produkty Zahrnuje výkon koksárenského plynu, vysokopecního kychtového plynu a plynu z ocelářských pecí. | 1.2 | Na kapalná paliva Zahrnuje výkon rafinérského plynu. | 1.3 | Na zemní plyn Zahrnuje výkon svítiplynu. | 1.4 | Na rašelinu | 1.5 | Na obnovitelná paliva a odpady | 2 | Jednotky na více druhů paliva, tuhá a kapalná | 3 | Jednotky na více druhů paliva, tuhá paliva a zemní plyn | 4 | Jednotky na více druhů paliva, kapalná paliva a zemní plyn | 5 | Jednotky na více druhů paliva, tuhá a kapalná paliva a zemní plyn | Systémy na více druhů paliva zahrnují pouze jednotky, které dokáží spalovat více než jeden druh paliva nepřetržitě. Stanice, které mají oddělené jednotky, které používají různá paliva, by se měly rozdělit do příslušných kategorií jednotek na jeden druh paliva. 3.4. JEDNOTKY MĚŘENÍ 1 | Energetická množství | Elektřina: GWh Teplo: TJ Tuhá fosilní paliva a vyrobené plyny: použijí se jednotky měření z kapitoly 1 této přílohy. Zemní plyn: použijí se jednotky měření z kapitoly 2 této přílohy. Ropa a ropné produkty: použijí se jednotky měření z kapitoly 4 této přílohy. Obnovitelná paliva a odpad: použijí se jednotky měření z kapitoly 5 této přílohy. | 2 | Výkon | Elektrický instalovaný výkon: MWe Tepelný instalovaný výkon: MWt | 3.5. ODCHYLKY A VÝJIMKY Francie má odchylku na vykazování agregátů týkajících se tepla po dobu 4 let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. 4. ROPA A ROPNÉ PRODUKTY 4.1. ENERGETICKÉ PRODUKTY, ZA Něž SE ZJIšťUJÍ ÚDAJE Pokud není uvedeno jinak, tento sběr údajů se vztahuje na všechny následující energetické produkty: Energetické produkty | Definice | 1 | Surová ropa | Surová ropa je minerální olej přírodního původu, který obsahuje směs uhlovodíků a přidružených nečistot, jako je síra. Vyskytuje se v kapalné fázi za normální atmosférické teploty a tlaku a jeho fyzikální vlastnosti (hustota, viskozita atd.) se značně mění. Tato kategorie zahrnuje plynové ložiskové kondenzáty získané z konvenčního a karbonského zemního plynu, kde se smíchává s komerčním tokem ropy z vrtů. | 2 | NGL | NGL jsou kapalné nebo zkapalněné uhlovodíky získané ze zemního plynu v dělících zařízeních nebo provozech na zpracování plynu. Kapalné podíly zemního plynu zahrnují ethan, propan, butan (normální a iso), (iso)pentan a vyšší pentany (někdy nazývané gazolin nebo přírodní benzin). | 3 | Rafinérské poloprodukty | Rafinérský poloprodukt je výchozí produkt ze zpracované ropy určený k dalšímu zpracování (např. primární ropný olej nebo vakuový plynový olej) vyjma míchání. Dalším zpracováním se přemění na jednu nebo více složek a/nebo hotové produkty. Tato definice rovněž zahrnuje látky vracené z petrochemie do rafinérského sektoru (např. pyrolitický benzin, C4 frakce, frakce plynového a topného oleje). | 4 | Aditiva/oxygenáty | Aditiva jsou neuhlovodíkové sloučeniny přidávané do konečného produktu nebo s ním smíchané, aby se upravily vlastnosti paliv (oktan, cetan, vlastnosti za studena atd.): • oxygenáty, jako například alkoholy (methanol, ethanol), ethery (jako např. MTBE (methyltercbutylether), ETBE (ethyltercbutylether), TAME (terciární amyl methyl ether)); • estery (např. semeno řepky nebo dimethylester atd.); • chemické sloučeniny (jako TML, TEL a detergenty). Poznámka: Množství aditiv/oxygenátů (alkoholů, etherů, esterů a jiných chemických sloučenin) uvedených v této kategorii by se měla vztahovat na množství určená na smísení s palivy nebo pro použití paliv. | 4.1 | Z toho: Biopaliva | Biobenzin a bionafta. Použije se definice z kapitoly 5, Obnovitelná energie a energie z odpadu. Množství kapalných biopaliv vykazovaných v této kategorii se vztahuje na biopalivo a nikoliv na celkový objem kapalin, do kterých se biopaliva míchají. Nezahrnuje celý obchod biopalivy, která nebyla smíchána s dopravními pohonnými hmotami (tj. v jejich čisté formě); tyto by se měly vykázat podle kapitoly 5. Biopaliva obchodovaná jako součást dopravních pohonných hmot by se měla vykázat v příslušném produktu s vyznačením podílu biopaliva. | 5 | Jiné uhlovodíky | Syntetická surová ropa z dehtových písků, ropných břidlic atd., tekuté produkty ze zkapalňování uhlí (viz kapitolu 1), tekuté produkty z přeměny zemního plynu na benzin (viz kapitolu 2), hydrogenované a emulgované oleje (např. Orimulsion). Nezahrnuje produkci ropných břidlic, pro které platí kapitola 1. Produkce ropných břidlic (druhotný produkt) se vykazuje jako „Z ostatních zdrojů“ v kategorii „Jiné uhlovodíky“. | 6 | Rafinérský plyn (nezkapalněný) | Rafinérský plyn zahrnuje směs nekondenzovatelných plynů složených zejména z vodíku, methanu, ethanu a olefinů získaných během destilace surové ropy nebo zpracováním ropných produktů (např. krakování) v rafinériích. Jsou zde zahrnuty také plyny vrácené z petrochemického průmyslu. | 7 | Ethan | Přírodní plynný uhlovodík s nerozvětveným řetězcem (C2H6) extrahovaný ze zemního plynu a toku rafinérských plynů. | 8 | LPG | LPG jsou lehké nasycené parafinické uhlovodíky pocházející z rafinérských procesů, stabilizace ropy a zpracovávání zemního plynu. Obsahují zejména propan (C3H8) a butan (C4H10) nebo jejich kombinaci. Rovněž by mohly zahrnovat propylen, butylen, isopropylen a isobutylen. LPG se zkapalňuje pod tlakem pro dopravní a skladovací účely. | 9 | Primární benzin (naphta) | Naphta je poloprodukt určený pro petrochemický průmysl (např. výroba ethylenu nebo aromatických látek) nebo pro výrobu benzinu reformováním nebo isomerací v rámci rafinérie. Naphta představuje materiál s destilačním rozmezím 30 °C až 210 °C či části tohoto rozmezí. | 10 | Motorový benzin | Motorový benzin sestává ze směsi lehkých uhlovodíků destilujících mezi 35 °C a 215 °C. Používá se jako palivo pro pozemní vznětové motory. Motorový benzin může obsahovat aditiva, oxygenáty a činidla zlepšující oktanové číslo, včetně sloučenin olova jako např. TEL a TML. Zahrnuje mísící složky motorového benzinu (vyjma aditiv/oxygenátů), např. alkyláty, isomeráty, reformáty, štěpený benzin určený pro použití jako hotový motorový benzin. | 10.1 | Z toho: Biobenzin | Použije se definice z kapitoly 5, Obnovitelná energie a energie z odpadu. | 11 | Letecký benzin | Motorový benzin připravený zejména pro letecké pístové motory s oktanovým číslem vhodným pro daný motor, s bodem tuhnutí -60°C a s destilačním rozmezím obvykle mezi 30 °C a 180° C. | 12 | Tryskové palivo benzinového typu (Tryskové palivo naphtového typu nebo JP4) | Zahrnuje všechny lehké uhlovodíkové oleje pro použití v leteckých turbínových hnacích jednotkách, s destilačním rozmezím 100 °C – 250 °C. Získávají se mícháním petrolejů a benzinů nebo nafty takovým způsobem, že obsah aromátů nepřesahuje 25 % objemu a tlak par je mezi 13,7 kPa a 20,6 kPa. | 13 | Tryskové palivo petrolejového typu | Destilát používaný pro letecké turbínové hnací jednotky. Obvykle má stejné destilační vlastnosti mezi 150 °C a 300 °C (obvykle ne nad 250 °C) a bod vzplanutí jako petrolej. Kromě toho má zvláštní technické parametry (jako například bod tuhnutí), které určuje Mezinárodní asociace pro leteckou dopravu (IATA). Zahrnuje petrolejové mísící složky. | 14 | Ostatní petrolej | Rafinovaný petrolejový destilát používaný v sektorech jiných než je letecká doprava. Destiluje mezi teplotami 150 °C a 300 °C. | 15 | Plynový olej/motorová nafta (destilovaný topný olej) | Plynový olej / motorová nafta je primárně střední destilát destilující mezi 180 °C a 380 °C. Zahrnuje mísící složky. K dispozici je několik druhů podle použití: | 15.1 | Z toho: Motorová nafta | Silniční motorová nafta pro vznětové naftové motory (osobní automobily, nákladní automobily atd.), většinou má nízký obsah síry; | 15.1.1 | Z 15,1, z toho: Motorová bionafta | Použije se definice z kapitoly 5, Obnovitelná energie a energie z odpadu. | 15.2 | Z toho: Topný a jiný plynový olej | Lehký topný olej pro průmyslové a obchodní využití, lodní motorová nafta a motorová nafta používaná v železniční dopravě, jiný plynový olej včetně těžkých plynových olejů, které destilují mezi 380 °C a 540 °C a které se používají jako petrochemické poloprodukty. | 16 | Topný olej | Všechny zbytkové (těžké) topné oleje (včetně těch, které byly získány smísením). Kinematická viskozita je vyšší než 10 cSt při 80 °C. Bod vzplanutí je vždy nad 50 °C a hustota je vždy vyšší než 0,90 kg/l. | 16.1 | Z toho: Nízkosirný | Těžký olej s obsahem síry nižším než 1 %. | 16.2 | Z toho: Vysokosirný | Těžký olej s obsahem síry 1 % a více. | 17 | Lakový benzin a SBP | Rafinované destilátové poloprodukty při destilaci v rozmezí těžkého benzinu / petroleje. Dělí se dále na: – Technický benzin (SBP): Lehké oleje destilující v rozmezí 30 °C a 200 °C. Existuje 7 nebo 8 druhů technického benzinu v závislosti na tom, kde se v destilačním rozmezí provede řez. Druhy jsou definovány podle teplotního rozdílu mezi 5% objemem a 90% objemem destilačních teplot (který není větší než 60 °C). – Lakový benzin: Technický benzin s bodem vzplanutí nad 30 °C. Destilační rozmezí lakového benzinu je mezi 135 °C až 200 °C. | 18 | Maziva | Uhlovodíky vyrobené z destilačních zbytků; používají se zejména ke zmenšení tření mezi povrchy ložisek. Zahrnují všechny hotové třídy mazacích olejů, od vřetenového až po válcový olej a všechny ty, které se používají v mazadlech, motorových olejích a všech třídách základních mazacích olejů. | 19 | Bitumen | Tuhý, polotuhý nebo vazký uhlovodík s kolonoidní strukturou, hnědé až černé barvy, získávaný jako zbytek při destilaci surové ropy, vakuovou destilací ropných zbytků z atmosférické destilace ropných zbytků. Bitumen se často označuje jako asfalt a používá se zejména při stavbě silnic a na střešní materiál. Zahrnuje zkapalněný a ředěný bitumen. | 20 | Parafinové vosky | Jde o nasycené alifatické uhlovodíky. Tyto vosky jsou zbytky extrahované při odparafinování mazacích olejů. Mají krystalickou strukturu, více či méně jemnou v závislosti na třídě. Jejich hlavní charakteristiky jsou následující: jsou bezbarvé, bez zápachu a průsvitné, s bodem tání nad 45°C. | 21 | Ropný koks | Černý tuhý zbytek, získávaný hlavně krakováním a karbonizací z ropy získaných poloproduktů, zbytků z vakuové destilace, dehtů a smol v procesech, jako je prodloužené nebo fluidní koksování. Obsahuje zejména uhlík (90 až 95 %) a má nízký obsah popela. Používá se jako surovina do koksárenských pecí v hutnictví železa, pro vytápění, pro výrobu elektrod a pro výrobu chemických látek. Dvěma nejdůležitějšími jakostními druhy jsou „zelený koks“ a „kalcinovaný koks“. Zahrnuje „katalyzátorový koks“, který se usadí na katalyzátoru během rafinačního procesu; tento koks není obnovitelný a obvykle se spálí jako rafinérské palivo. | 22 | Ostatní produkty | Všechny produkty, které nejsou specifikovány výše, například: dehet a síra. Zahrnuje aromatické látky (např. BTX nebo benzen, toluen a xylen) a olefiny (např. propylen) produkované v rafinériích. | 4.2. SEZNAM AGREGÁTů Následující seznam agregátů se vykazuje pro všechny energetické produkty uvedené v předchozím odstavci, pokud není uvedeno jinak. 4.2.1. Dodavatelský a transformační sektor Následující tabulka se vztahuje jen na surovou ropu, NGL, rafinérské poloprodukty, aditiva, biopaliva a jiné uhlovodíky: 1. | Domácí produkce Nevztahuje se na rafinérské poloprodukty a na biopaliva. | 2 | Z ostatních zdrojů Aditiva, biopaliva a jiné uhlovodíky, jejichž výroba již byla zahrnutá v ostatních palivových bilancích. Nevztahuje se na surovou ropu, NGL a rafinérské poloprodukty. | 2.1 | Z toho: z uhlí Zahrnuje tekuté produkty vyráběné v provozech na zkapalňování uhlí, tekuté produkty z koksovacích pecí. | 2.2 | Z toho: ze zemního plynu Výroba syntetického benzinu může vyžadovat zemní plyn jako surovinu. Množství plynu pro výrobu methanolu se vykazuje podle kapitoly 2, zatímco zde se uvádí příjem methanolu. | 2.3 | Z toho: z obnovitelných zdrojů Zahrnuje biopaliva, která jsou určena pro mísení s dopravními pohonnými hmotami. Výroba se vykazuje podle kapitoly 5, zde se vykazují množství pro mísení. | 3 | Zpětné toky z petrochemického sektoru Hotové výrobky nebo polotovary, které se vracejí od konečných spotřebitelů do rafinérií na zpracování, mísení nebo prodej. Většinou jsou to vedlejší produkty petrochemické výroby. Vztahuje se jen na rafinérské poloprodukty. | 4 | Převedené produkty Dovážené ropné produkty, které jsou přeřazené do kategorie poloprodukty pro další zpracování v rafinérii, bez dodání konečnému spotřebiteli. Vztahuje se jen na rafinérské poloprodukty. | 5 | Dovoz a vývoz Zahrnuje množství surové ropy a produktů dovážených nebo vyvážených na základě zušlechťovacích dohod (tj. rafinace na účet). Surová ropa a NGL by se měly vykázat jako pocházející ze země hlavního původu; rafinérské poloprodukty by se měly vykázat jako pocházející ze země poslední konsignace. Zahrnuje jakýkoliv kapalný podíl zemního plynu (tj. LPG) extrahovaný během znovuzplyňování dováženého zkapalněného zemního plynu a ropné produkty dovážené nebo vyvážené přímo petrochemickým průmyslem. Poznámka: Dovozy a vývozy ethanolu (vykazované ve sloupci Aditiva/oxygenáty) by měly odpovídat množstvím určeným pro použití jako palivo. Zpětné vývozy ropy dovážené na zpracování v celních zónách by měly být zahrnuty jako vývoz produktu ze země zušlechtění do konečného místa určení. | 6 | Přímé použití Surová ropa, NGL, aditiva a oxygenáty (a část, kterou představují biopaliva) a jiné uhlovodíky použité přímo bez zpracování v ropných rafinériích. Zahrnuje surovou ropu spalovanou na výrobu elektřiny. | 7 | Změna stavu zásob Tvorba zásob se zobrazuje jako záporné číslo a čerpání zásob se zobrazuje jako kladné číslo. | 8 | Vypočítaný rafinérský vstup Celkové množství produktu vypočítané jako vstup do rafinérského procesu. Definuje se jako: Domácí produkce + Z ostatních zdrojů + Zpětné toky z průmyslu + Převedené produkty + Dovoz – Vývoz – Přímé použití + Změna stavu zásob | 9 | Statistické rozdíly Definované jako vypočítaný rafinérský vstup mínus zjištěný rafinérský vstup. | 10 | Zjištěný rafinérský vstup Množství naměřené jako vstup do rafinérií. | 11 | Rafinérské ztráty Rozdíl mezi rafinérským vstupem (zjištěným) a hrubým rafinérským výstupem. Ztráty se mohou vyskytnout během destilačního procesu v důsledku odpařování. Vykazované ztráty jsou kladné. Může dojít k přírůstkům objemu, ale ne k přírůstkům množství. | 12 | Počáteční a konečné zásoby na území státu celkem Všechny zásoby na území státu, včetně zásob držených vládou, hlavními spotřebiteli nebo uskladněné v distribučních organizacích, zásoby na palubě přijíždějících zámořských lodí, zásoby v celních zónách a zásoby uskladněné pro jiné, ať už na základě dvoustranné mezivládní dohody nebo nikoliv. Počátečními a konečnými zásobami se rozumí k prvnímu nebo k poslednímu dni vykazovaného období. | 13 | Výhřevnost Produkce, dovoz a vývoz a celkový průměr. | Následující tabulka se vztahuje pouze na hotové výrobky (rafinérský plyn, ethan, LPG, primární benzin, motorový benzin, letecký benzin, tryskové palivo benzinového typu, tryskové palivo petrolejového typu, ostatní petrolej, plynový olej / motorová nafta, nízkosirný a vysokosirný topný olej, lakový benzin a SBP, maziva, bitumen, parafinové vosky, ropný koks a ostatní produkty). Surová ropa a NGL použité k přímému spálení by měly být zahrnuty do dodávek hotových výrobků a převodů meziproduktů. 1 | Příjmy primárních produktů Zahrnuje množství domácí nebo dovážené surové ropy (včetně kondenzátů) a domácí NGL použité přímo bez zpracování v ropné rafinérii a množství zpětných toků z petrochemického průmyslu, která, ačkoliv nikoliv jako primární palivo, se použijí přímo. | 2 | Hrubý rafinérský výstup Výroba hotových výrobků v rafinérii nebo mísírně. Nezahrnuje rafinérské ztráty, ale zahrnuje rafinérské palivo. | 3 | Recyklované výrobky Hotové výrobky, které podruhé projdou obchodní sítí poté, co již byly jednou dodány konečnému spotřebiteli (např. použitá maziva, která se znovu zpracovávají). Tato množství by se měla rozlišovat od petrochemických zpětných toků. | 4 | Rafinérské palivo Ropné produkty spotřebované jako podpora provozu rafinérie. Nezahrnuje produkty použité ropnými společnostmi vně rafinačního procesu, tj. zásobníky nebo ropné tankery. Zahrnuje paliva použitá v rafinériích na výrobu elektřiny a tepla na prodej. | 4.1 | Z toho: použité na výrobu elektřiny Množství použitá na výrobu elektřiny v zařízeních v rafinérii. | 4.2 | Z toho: použité pro kogeneraci Množství použitá v teplárnách v rafinérii. | 5 | Dovoz a vývoz | 6 | Mezinárodní námořní zásobníky | 7 | Převod meziproduktů Množství přeřazená do jiné kategorie buď proto, že se změnila jejich specifikace, nebo že jsou smísena do jiného produktu. Záporný zápis pro jeden výrobek je kompenzován kladným zápisem (nebo několika zápisy) pro jeden výrobek nebo několik výrobků a naopak; celkový čistý výsledek by měl být nula. | 8 | Převedené produkty Dovážené ropné produkty, které jsou přeřazené do kategorie poloprodukty pro další zpracování v rafinérii, bez dodání konečnému spotřebiteli. | 9 | Změna stavu zásob Tvorba zásob se zobrazuje jako záporné číslo a čerpání zásob se zobrazuje jako kladné číslo. | 10 | Vypočítané hrubé vnitrozemské dodávky Toto je definováno jako: Příjmy primárních produktů + Hrubý rafinérský výstup + Recyklované výrobky + Rafinérské palivo + Dovoz – Vývoz – Mezinárodní námořní zásobníky + Převody meziproduktů – Převedené produkty + Změna stavu zásob | 11 | Statistické rozdíly Definované jako vypočítaná hrubá vnitrozemská dodávka mínus zjištěná. | 12 | Zjištěné hrubé vnitrozemské dodávky Zjištěná dodávka hotových ropných produktů z primárních zdrojů (např. rafinérií, mísíren atd.) na tuzemský trh. Tento údaj se může lišit od vypočítaného údaje v důsledku například rozdílů v působnosti a/nebo rozdílů v definici v různých systémech výkaznictví. | 12.1 | Z toho: Hrubé dodávky petrochemickému sektoru Množství paliv dodaných do petrochemického sektoru. | 12.2 | Z toho: Energetické použití v petrochemickém sektoru Množství ropy použité jako palivo pro petrochemické procesy, jako je krakování parou. | 12.3 | Z toho: Neenergetické použití v petrochemickém sektoru Množství ropy použité v petrochemickém sektoru pro účely výroby ethylenu, propylenu, butylenu, syntetického plynu, aromatických látek, butadienu a jiných surovin na bázi uhlovodíků v procesech, jako je krakování parou, aromatické provozy a reformování parou. Nezahrnuje množství ropy použité pro palivové účely. | 13 | Zpětné toky z petrochemického sektoru do rafinérií | 14 | Počáteční a konečný stav zásob Všechny zásoby na území státu, včetně zásob držených vládou, hlavními spotřebiteli nebo uskladněné v distribučních organizacích, zásoby na palubě přijíždějících zámořských lodí, zásoby v celních zónách a zásoby uskladněné pro jiné, ať už na základě dvoustranné mezivládní dohody nebo nikoliv. Počátečními a konečnými zásobami se rozumí k prvnímu nebo k poslednímu dni vykazovaného období. | 15 | Změna stavu zásob ve veřejných podnicích Změny v zásobách, které jsou drženy veřejnými podniky a nejsou zahrnuty ve stavu zásob a změnách stavu zásob vykázaných jinde. Tvorba zásob se zobrazuje jako záporné číslo a čerpání zásob se zobrazuje jako kladné číslo. Případně zahrnuje surovou ropu a NGL použité pro přímé spálení. | 16 | Výhřevnost hrubých vnitrozemských dodávek | Na transformační sektor se vztahují následující agregáty pro všechna paliva, vyjma rafinérských poloproduktů, aditiv/oxygenátů, biopaliv a jiných uhlovodíků, ale včetně paliv použitých pro neenergetické účely (ropný koks a ostatní se vykazují odděleně): 1 | Transformační sektor celkem Celková množství paliv použitých pro primární nebo sekundární přeměnu energie. | 1.1 | Z toho: Veřejné elektrárny | 1.2 | Z toho: Závodní elektrárny | 1.3 | Z toho: Veřejné teplárny | 1.4 | Z toho: Závodní teplárny | 1.5 | Z toho: Veřejné výtopny | 1.6 | Z toho: Závodní výtopny | 1.7 | Z toho: Plynárny / plynárenské podniky | 1.8 | Z toho: Pro smíšený zemní plyn | 1.9 | Z toho: Koksovny | 1.10 | Z toho: Vysoké pece | 1.11 | Z toho: Petrochemický průmysl | 1.12 | Z toho: Černouhelné briketárny | 1.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Transformace | 4.2.2. Energetický sektor Na energetický sektor se vztahují následující agregáty pro všechna paliva, vyjma rafinérských poloproduktů, aditiv/oxygenátů, biopaliv a jiných uhlovodíků, ale včetně paliv použitých pro neenergetické účely (ropný koks a ostatní se vykazují odděleně): 1 | Energetický sektor celkem Celkové množství použité jako energie v energetickém sektoru. | 1.1 | Z toho: Uhelné doly | 1.2 | Z toho: Těžba ropy a plynu | 1.3 | Z toho: Koksovny | 1.4 | Z toho: Vysoké pece | 1.5 | Z toho: Plynárny | 1.6 | Z toho: Energetické podniky Elektrárny, teplárny a výtopny | 1.7 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 2 | Distribuční ztráty Ztráty vzniklé vně rafinérie v důsledku dopravy a distribuce. Zahrnuje ztráty v potrubí. | 4.2.3. Specifikace konečného užití energie Na specifikaci konečného užití energie se vztahují následující agregáty pro všechna paliva, vyjma rafinérských poloproduktů, aditiv/oxygenátů, biopaliv a jiných uhlovodíků, ale včetně paliv použitých pro neenergetické účely (ropný koks a ostatní se vykazují odděleně): 1 | Konečná spotřeba energie | 2 | Průmysl | 2.1 | Z toho: Hutnictví železa | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický průmysl | 2.3 | Z toho: Hutnictví neželezných kovů | 2.4 | Z toho: Nekovové minerální výrobky | 2.5 | Z toho: Dopravní zařízení | 2.6 | Z toho: Strojírenství | 2.7 | Z toho: Těžební průmysl | 2.8 | Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | 2.9 | Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský | 2.10 | Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl | 2.11 | Z toho: Stavebnictví | 2.12 | Z toho: Textilní a kožedělný průmysl | 2.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl | 3 | Sektor dopravy | 3.1 | Z toho: Mezinárodní letecká doprava | 3.2 | Z toho: Vnitrostátní letecká doprava | 3.3 | Z toho: Silniční | 3.4 | Z toho: Železniční | 3.5 | Z toho: Vnitrostátní plavba | 3.6 | Z toho: Potrubní doprava | 3.7 | Z toho: Jinde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatní sektory | 4.1 | Z toho: Obchod a veřejné služby | 4.2 | Z toho: Domácnosti | 4.3 | Z toho: Zemědělství/Lesnictví | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Jinde neuvedené – Ostatní | 5 | Neenergetické využití celkem Množství použitá jako suroviny v různých sektorech a nespotřebovaná jako palivo nebo netransformovaná do jiného paliva. Tato množství jsou zahrnuta v agregátech uvedených výše. | 5.1 | Z toho: Transformační sektor | 5.2 | Z toho: Energetický sektor | 5.3 | Z toho: Sektor dopravy | 5.4 | Z toho: Průmysl | 5.4.1 | Průmysl, z toho: Chemický (včetně petrochemického) | 5.5 | Z toho: Ostatní sektory | 4.2.4. Dovoz a vývoz Dovozy podle země původu a vývozy podle země určení. Viz rovněž poznámky pod 4.2.1, agregát č. 5. 4.2.5. Vstupní dodávky závodním výrobcům elektřiny a tepla Vstupní dodávky závodním výrobcům elektřiny a tepla se vykazují zvlášť pro elektrárny, pro teplárny a pro výtopny. Vyjma následujících energetických produktů: rafinérských poloproduktů, aditiv/oxygenátů, biopaliv a jiných uhlovodíků, ethanu, motorového benzinu, biobenzinu, leteckého benzinu, tryskového paliva benzinového typu (tryskového paliva naphtového typu nebo JP4), lakového benzinu a SBP a maziv. Vstupy se vztahují na následující podniky nebo činnosti: 1 | Energetický sektor celkem Celkové množství použité jako energie v energetickém sektoru. | 1.1 | Z toho: Uhelné doly | 1.2 | Z toho: Těžba ropy a plynu | 1.3 | Z toho: Koksovny | 1.4 | Z toho: Vysoké pece | 1.5 | Z toho: Plynárny | 1.6 | Z toho: Jinde neuvedené – Energie | 2 | Průmysl | 2.1 | Z toho: Hutnictví železa | 2.2 | Z toho: Chemický a petrochemický průmysl | 2.3 | Z toho: Hutnictví neželezných kovů | 2.4 | Z toho: Nekovové minerální výrobky | 2.5 | Z toho: Dopravní zařízení | 2.6 | Z toho: Strojírenství | 2.7 | Z toho: Těžební průmysl | 2.8 | Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků | 2.9 | Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský | 2.10 | Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl | 2.11 | Z toho: Stavebnictví | 2.12 | Z toho: Textilní a kožedělný průmysl | 2.13 | Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl | 3 | Sektor dopravy | 3.1 | Z toho: Potrubní doprava | 3.2 | Z toho: Jinde neuvedené – Doprava | 4 | Ostatní sektory | 4.1 | Z toho: Obchod a veřejné služby | 4.2 | Z toho: Domácnosti | 4.3 | Z toho: Zemědělství/Lesnictví | 4.4 | Z toho: Rybolov | 4.5 | Z toho: Jinde neuvedené – Ostatní | 4.3. JEDNOTKY MĚŘENÍ 1 | Energetická množství | 103 tun | 2 | Výhřevnost | MJ/tuna | 4.4. ODCHYLKY A VÝJIMKY Kypr je zproštěn vykazování agregátů definovaných v 4.2.3 pod 4 (Ostatní sektory) a 5 (Neenergetické využití celkem); uplatnitelné jsou jen celkové hodnoty. Kypr má odchylku z vykazování agregátů definovaných ve 4.2.3 pod 2 (Průmysl) a 3 (Doprava) po dobu 3 let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Během této doby odchylné úpravy se vykazují