CS    CS CS 
 
CS 1   CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 15.9.2010 
SEK(2010) 1056  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument k 
  
návrhu  
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
O KRÁTKÉM PRODEJI A N ĚKTERÝCH ASPEKTECH SWAP Ů ÚVĚROVÉHO 
SELHÁNÍ 
 
 
{KOM(2010) 482 v kone čném znění} 
{SEK(2010) 1055}  
 
CS 2   CS 1. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
Na podzim roku 2008, kdy vrcholila finan ční krize, p řijaly příslušné orgány ve 
Spojených státech a n ěkolika členských státech EU výjime čná opatření omezující 
nebo zakazují krátký prodej n ěkterých nebo všech akcií. P řistoupily k tomu kv ůli 
obavám, že v dob ě značné finanční nestability krátký pr odej zhoršuje sestupnou 
spirálu u cen akcií, zejména akcií finan čních institucí, a to zp ůsobem, který by mohl 
v konečném důsledku ohrozit životaschopnost t ěchto institucí a vést ke vzniku 
systémových rizik. Opat ření přijatá členskými státy m ěla různou podobu, protože 
Evropská unie nemá pro řešení otázek souvisejících s krátkým prodejem zvláštní 
právní rámec. 
V březnu roku 2010 n ěkteré vlády vyjád řily znepokojení ohledn ě úlohy, kterou 
mohou hrát transakce s deriváty, zvlášt ě swapy úv ěrového selhání ( credit default 
swaps , „CDS“), ve vztahu k cenám řeckých státních dluhopis ů. Řada členských stát ů 
na vnitrostátní úrovni p řijala dočasná nebo trvalá omezení krátkého prodeje 
a nástrojů CDS. 
Krátkým prodejem se rozumí prodej cenné ho papíru, který prodávající nevlastní, 
s úmyslem tentýž cenný papír znovu koupit v pozd ějším okamžiku, aby bylo možné 
tento cenný papír dodat. Lze rozlišit dva druhy krátkého prodeje: „krytý“ krátký 
prodej, p ři kterém prodávající p řed prodejem uzav řel ujednání o vyp ůjčení 
příslušných cenných papír ů, a „nekrytý“ krátký prodej, p ři kterém prodávající v dob ě 
uskutečnění krátkého prodeje nemá tyto cenné papíry vyp ůjčeny. Krom ě krátkého 
prodeje na hotovostních trzích je možné čisté krátké pozice do sáhnout také použitím 
derivátů, ať jsou obchodovány na burzovních, ne bo mimoburzovních (OTC) trzích. 
Swap úvěrového selhání (CDS) je derivát, který funguje jako ur čitá forma pojišt ění 
proti riziku úv ěrového selhání podniku nebo státu. Vým ěnou za ro ční prémii získá 
kupující nástroje CDS ochranu p řed rizikem selhání daného referen čního subjektu, 
kterou mu poskytuje prodá vající. Jestliže dojde k selhání referen čního subjektu, 
prodejce zajišt ění kupujícímu vyplatí nominální  hodnotu daného nástroje vým ěnou 
za fyzické dodání referen čního nástroje, i když vypo řádání může být provedeno také 
v penězích. 
1.1. Riziko negativních cenových spirál 
Krátký prodej m ůže vést k efektivn ější tvorbě cen, protože brání tomu, aby ceny 
cenných papír ů odrážely pouze názory nejoptimisti čtějších investor ů. Zejména na 
trzích, které jsou v potížích, v dob ě chybějící finanční důvěry však existuje riziko, že 
krátký prodej vytvo ří dojem, že na trhu existuje v ětší nabídka, než jak tomu ve 
skutečnosti je, a tím bude pobízet  k prodeji ostatní ú častníky (davové chování). 
Důsledkem m ůže být nadm ěrný tlak na snižování  cen cenných papír ů. Možnost, že 
se riziko negativních cenových spirál za čne samo napl ňovat, což m ůže vyvolat chaos 
na trzích, a dokonce systémová rizika, je hlavním problémem, kterému se 
v souvislosti s krátkým prodejem v ěnují regula ční orgány. 
Vedle krátkého prodeje na hotovos tních trzích mohou být k vytvo ření ekonomické 
krátké pozice použity také transakce s deriváty, nap říklad nástroji CDS. Koup ě 
nástroje CDS, aniž by kupující m ěl podkladový pojistný zájem, (nekrytého nástroje 
 
CS 3   CS CDS) je ekonomicky rovnocenná krátkému  prodeji dluhopisu, pr otože kupující získá 
prospěch, pokud se cena nást roje CDS zvýší. N ěkolik vlád a regula čních orgán ů 
v Evropě vyjádřilo znepokojení s ohledem na nástroje CDS a jejich interakci 
s dluhopisovými trhy a obavu, že by mohla vést k nesprávné tvorb ě cen na trzích 
s dluhopisy, a tedy k vyšším náklad ům na financování pro vlády. 
1.2. Riziko selhání vypo řádání spojené s nekrytým krátkým prodejem 
Hlavními riziky, která n ěkteré regula ční orgány spojují s nekrytým krátkým 
prodejem, jsou riziko, že krátký prodáv ající kupujícímu nedodá akcie ve lh ůtě pro 
vypořádání, a riziko zvýšené cenové volatility. O p řípadech selhání p ři vypořádání 
jsou k dispozici velmi omezené údaje, které však nazna čují, že k nim v Evrop ě 
dochází z řídka. Většina regula čních orgán ů uvedla, bu ď že mají jen malé zkušenosti 
s nekrytým krátkým prodejem či se souvisejícími problémy p ři vypořádání, nebo že 
jsou tato rizika omezená a lze je řešit prost řednictvím vypo řádací kázn ě. Některé 
regulační orgány však u nekrytého krátké ho prodeje vnímají riziko selhání 
vypořádání, jakož i v ětší riziko zvýšené cenové vol atility, na která by se m ělo 
reagovat. Tyto regula ční orgány vyslovily obavu, že nekrytý krátký prodej m ůže 
v krajních p řípadech vyvinout nesmírný tlak na ceny akcií, což m ůže ohrozit stabilitu 
finančního systému. D ůvodem je skute čnost, že p ři nekrytém krátkém prodeji m ůže 
prodávající v zásad ě prodat neomezený po čet akcií ve velmi krátkém čase, protože si 
tyto akcie nemusí nejprve vyp ůjčit ani je lokalizovat. 
1.3. Nedostate čná transparentnost 
Ve většině členských stát ů EU v sou časnosti neexistují žádné požadavky na 
informování o krátkých prodejích či transakcích s nástroji CDS, takže tyto členské 
státy nemají p římý přístup k údaj ům o krátkých pozicích, kter é jsou drženy v oblasti 
jejich působnosti; a to p řesto, že v d ůsledku finan ční krize řada členských stát ů různé 
požadavky na informování o krátkých prodejích zavedla. Regula ční orgány vyslovily 
znepokojení nad tím, že je pro n ě vzhledem k této situaci obtížné odhalovat 
kumulace pozic, které by mohly mít d ůsledky pro stabilitu trh ů. Informování 
regulačních orgán ů by těmto orgán ům mohlo pomoci zjiš ťovat, kdy k takovému 
vývoji dochází, a mohlo by odrazovat od provád ění agresivních strategií, jež mohou 
přispívat ke vzniku chaosu na trzích. 
Existuje také riziko informa ční asymetrie mezi in formovanými krátkými 
prodávajícími a ostatními, mén ě informovanými ú častníky trhu. Díky zve řejňování 
na trhu získávají ostatní ú častníci trhu informace o tom, jaké pohyby cen o čekávají 
krátcí prodávající, což m ůže vést k efektivn ějšímu určování cen. Transparentnost 
vůči trhu by také zajistila, že by bylo všem investor ům zpřístupňováno více 
informací o názorech investor ů na konkrétní cenný papír. 
Některé regula ční orgány vyjád řily rovněž obavu, že spekulanti mohou stla čovat 
ceny státních dluhopis ů pomocí swap ů úvěrového selhání (CDS). Znepokojení t ěchto 
regulačních orgán ů spočívá v tom, že p ři neexistenci informací o transakcích se 
státními dluhopisy a od nich odvozenými deriváty mohou obtížn ěji zjišťovat 
kumulace pozic, které by mohly zp ůsobit finan ční nestabilitu, jakož i možné 
zneužívání trhu. 
 
CS 4   CS 1.4. Regulatorní arbitráž a zvýšené náklady na zajiš ťování shody s p ředpisy 
Roztříštěné reakce členských stát ů na otázky související s krátkým prodejem 
ponechávají prostor pro regulato rní arbitráž, protože investo ři by se mohli snažit 
obcházet omezení uložená v jedné jurisd ikci tím, že budou transakce provád ět v jiné 
jurisdikci. Tato rozt říštěná regulace by mohla rovn ěž vést ke zvýšení náklad ů na 
zajišťování shody s p ředpisy u ú častníků trhu, zejména u t ěch z nich, kte ří působí na 
několika trzích, a museli by si tedy vytvo řit různé systémy pro pln ění různých 
požadavk ů v různých členských státech. 
2. Z ÁKLADNÍ SCÉNÁ Ř A SUBSIDIARITA  
Jestliže na úrovni EU nebudou p řijata žádná opat ření, je pravd ěpodobné, že výše 
vymezené problémy z ůstanou bez koordinované odpov ědi a v budoucnosti se projeví 
znovu. Evropská komise je t oho názoru, že navrhovaná řešení dodržují zásadu 
subsidiarity. Zaprvé proto, že bez opat ření na úrovni EU existuje reálné riziko, že 
vnitrostátní reakce na problemati ku krátkého prodeje a nástroj ů CDS budou 
obcházeny nebo nebudou ú činné. Zadruhé proto, že tato nekoordinovaná opat ření 
jsou také nákladn ější pro ú častníky trhu. Kone čně se na n ěkteré aspekty této 
problematiky již z části vztahuje acquis , zejména: sm ěrnice o zneužívání trhu, 
směrnice o pr ůhlednosti a sm ěrnice o trzích finan čních nástroj ů. Návrh o krátkém 
prodeji a uvedené stávající pr ávní nástroje by se tedy m ěly vzájemn ě doplňovat. 
3. C ÍLE 
Na základ ě výše uvedené analýzy rizik a problém ů má legislativní návrh o krátkém 
prodeji tyto obecné cíle: snížit rizika pro finan ční stabilitu, systémová rizika a rizika 
pro integritu trhu vyplývající z kr átkého prodeje a zabránit rozt říštěnosti trhu, a tím 
zvýšit efektivnost vnit řního trhu. 
Pro dosažení t ěchto obecných cíl ů je nutné uskute čnit tyto konkrétn ější cíle politiky: 
(1) snížit rizika negativních cenových sp irál vyplývající z krátkých pozic (v četně 
pozic vytvo řených pomocí nástroj ů CDS); 
(2) zvýšit transparentnost krátkých pozic (v četně pozic vytvo řených pomocí 
nástrojů CDS); 
(3) snížit vypo řádací riziko spojené s nekr ytým krátkým prodejem; a 
(4) omezit prostor pro regu latorní arbitráž a snížit náklady na zajiš ťování shody 
s předpisy. 
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
Možnosti politiky jsou seskupeny podle opera čních cílů, které vyplývají z výše 
uvedených konkrétních cíl ů. 
 
CS 5   CS 4.1. Možnosti politiky s cílem zajistit, aby m ěly regula ční orgány jasnou pravomoc 
omezit nebo zakázat krátký prodej nebo nástroje CDS, pokud jsou trhy 
v potížích 
(1) možnost 1 – nep řijímat žádná opat ření na úrovni EU; 
(2) možnost 2 – zavést pravomoc p říslušných vnitrostátních orgán ů dočasně 
omezit krátký prodej finan čního nástroje p řijatého k obchodování na 
regulovaném trhu, jehož cena poklesla o stanovenou kvantitativní prahovou 
hodnotu, nap ř. 10 % (tzv. pojistka, circuit breaker ); 
(3) možnost 3 – zavést pravidlo zak azující krátký prodej finan čního nástroje 
přijatého k obchodování na regulovaném trhu s výjimkou p řípadů, kdy se 
provádí za cenu vyšší, než za jakou byl tento nástroj naposledy zobchodován, 
nebo za cenu, za kterou byl naposledy zobchodován, pokud ta byla vyšší než 
cena při předchozím zobchodování (pravidlo vyšší ceny, uptick rule ); 
(4) možnost 4 – zavést zákaz nekrytých nástroj ů CDS (tj. uzavírání smluv CDS 
bez podkladového pojistného zájmu). Tato možnost je slu čitelná 
s možnostmi 2 a 3; 
(5) možnost 5 – ud ělit příslušným vnitrostátním orgán ům pravomoc ve 
výjimečných situacích do časně omezit nebo zakázat krátký prodej n ěkterých 
nebo všech finan čních nástroj ů nebo transakce s nástroji CDS, a to za 
koordinace ze strany orgá nu ESMA v souladu s čl. 6a odst. 5 na řízení ??/ES 
o zřízení orgánu ESMA a aniž jsou dot čeny pravomoci orgánu ESMA podle 
článku 10 uvedeného na řízení. Tato možnost je slu čitelná s možnostmi 2, 3 
a 4; 
(6) možnost 6 – zavést trvalý zákaz krátkého prodeje všech finan čních nástroj ů, 
které je možné nakrátko prodávat. Tato možnost je slu čitelná s možností 4; 
(7) možnost 7 – zavést trvalá omezení nebo zákaz, pokud jde o nástroje CDS. 
Tato možnost je slu čitelná s možnostmi 2, 3 a 6. 
4.2. Možnosti politiky s c ílem zajistit, aby regula ční orgány a trhy získávaly údaje 
o krátkých pozicích (v četně pozic vytvo řených nástroji CDS) 
(1) možnost 1 – nep řijímat žádná opat ření na úrovni EU; 
(2) možnost 2 – zavést systém ozna čování transakcí p ředstavujících krátký 
prodej, aby regula ční orgány mohly zjiš ťovat, které transakce jsou „krátké“ 
a které „dlouhé“; 
(3) možnost 3 – oznamování krátkých pozic regula čnímu orgánu. Tato možnost 
je slučitelná s možností 2; 
(4) možnost 4 – zve řejňování krátkých pozic. Tato možnost je slu čitelná 
s možnostmi 2 a 3; 
 
CS 6   CS (5) možnost 5 – zve řejňování krátkých pozic v agregované form ě (tj. jednotlivé 
krátké pozice investor ů by se nezve řejňovaly). Tato možnost je slu čitelná 
s možnostmi 2, 3 a 4. 
(6) možnost 6 – zve řejňování jednotlivých významných čistých krátkých pozic. 
Tato možnost je slu čitelná s možnostmi 2, 3 a 4. 
(7) možnost 7 – výjimka z požadavk ů na zveřejňování pro činnosti tvorby trhu 
a některé operace na primárním trhu. Tato možnost je slu čitelná 
s možnostmi 2–6. 
4.3. Možnosti politiky s cílem zajistit pln ění některých požadavk ů v místě 
obchodování a posílit vypo řádací káze ň 
(1) možnost 1 – nep řijímat žádná opat ření na úrovni EU; 
(2) možnost 2 – zavést požadavek, že osoba provád ějící krátký prodej musí mít 
před tímto prodejem vyp ůjčeny příslušné akcie, uzav řenu dohodu o jejich 
vypůjčení nebo uzav řena jiná ujednání zajiš ťující, že si bude akcie moci 
vypůjčit v době vypořádání (pravidlo lokalizace); 
(3) možnost 3 – zavést na úrovni EU pravidla pro vypo řádací káze ň tak, aby byly 
osobám, jež provedou krátký prodej, p ři kterém nedojde k dodání, ukládány 
vhodné sankce, v četně postupů pro náhradní koupi a pokut za selhání p ři 
vypořádání. Tato možnost je slu čitelná s možností 2; 
(4) možnost 4 – zavést zákaz ne krytého krátkého prodeje; 
(5) možnost 5 – výjimka pro činnosti tvorby trhu a n ěkteré operace na primárním 
trhu. Tato možnost je slu čitelná s možnostmi 2, 3 a 4. 
4.4. Možnosti politiky s cílem zajistit koordinovanou reakci členských stát ů EU na 
krátký prodej a nástroje CDS 
Tohoto cíle by m ělo být dosaženo prost řednictvím výše uvedených t ří kategorií 
cílených možností politiky. K zajišt ění koordinované reakce jednotlivých členských 
států by měla směřovat také volba právního nástroje. 
5. P OSOUZENÍ A  SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Různé možnosti politiky byly hodnoceny podle kritérií ú čelnosti a efektivnosti 
z hlediska dosažení souvisejících cíl ů. Srovnání možností politiky vedlo k t ěmto 
závěrům: 
– Jasné pravomoci : upřednostňuje se kombinace možnosti 5 (pravomoci pro 
mimořádné situace) a možnosti 2 (pojistka). Spojením t ěchto dvou možností by 
regulační orgány získaly nástroj pro ul ožení krátkodobého zákazu krátkého 
prodeje na regulov aných trzích v p řípadě významného poklesu ceny, jakož 
i pravomoc uložit v p řípadě výjimečné situace delší do časný zákaz, který by se 
týkal i derivát ů. 
 
CS 7   CS – Transparentnost : upřednostňuje se kombinace možností 2, 3, 4, 6 a 7. Spojením 
možností 3 a 4 by bylo v plném rozsahu dosa ženo cíle v oblasti transparentnosti 
jak pro regula ční orgány, tak pro trh. Vyšší prahová hodnota pro oznamování 
pozic trhu by navíc zmírnila p řípadný dopad na likviditu a sou časně by bylo 
zajištěno, že regula ční orgány obdrží pot řebné údaje. Možnost 6 (zve řejňování 
jednotlivých pozic) by rovn ěž měla být sou částí upřednostňované varianty, 
protože p ředstavuje ješt ě důkladnější transparentnost v ůči trhu, a tedy úpln ěji 
dosahuje stanovených cíl ů. Možnost 2 (ozna čování) by byla velmi ú činným 
doplňkem zveřejňování, protože regula ční orgány by díky ní získávaly údaje 
v reálném čase o všech krátkých pozicích, takže by byly zachycovány 
i vnitrodenní pozice a regula ční orgány by mohly snadn ěji vymáhat pln ění 
povinností. Kone čně díky možnosti 7 (výjimka pro tvorbu trhu a operace na 
primárním trhu) by tyto činnosti mohly nadále plnit svou d ůležitou úlohu p ři 
zajišťování likvidity, a tím by byl zmírn ěn případný dopad zve řejňování na 
likviditu. 
– Vypořádací káze ň: upřednostňuje se kombinace možností 2, 3 a 5. Spojení 
možností 2 a 3 by znamenalo posílení vypo řádací kázn ě jak prost řednictvím 
požadavk ů v místě obchodování, tak prost řednictvím postup ů pro náhradní koupi 
a pokut, a související opera ční cíl by tak byl spln ěn velmi ú činně. Díky spojení 
možnosti 5 s možnostmi 2 a 3 by byl pomocí harmonizované výjimky pro tvorbu trhu zmírn ěn potenciální záporný dopad na likviditu a sou časně by byla omezena 
možnost regulatorní arb itráže a náklady na zajiš ťování shody s p ředpisy, které 
jsou spojeny s r ůznými výjimkami v EU. 
– Koordinovaná reakce : možnost spolupráce bez p řijetí právního p ředpisu se 
zamítá, protože by nep ředstavovala ú činné řešení situace, kdy nekoordinovaná 
vnitrostátní opat ření ponechávají prostor pro regula torní arbitráž a vedou k vyšším 
nákladům na zajiš ťování shody s p ředpisy. Před směrnicí by se m ěla dát přednost 
nařízení, protože na řízení je bezprost ředně použitelné, zajis tilo by jednotná 
pravidla v celé EU a strany, kterých se týkají jeho ustanovení,  by se podle nich 
mohly okamžit ě řídit. 
6. D OPADY UP ŘEDNOST ŇOVANÝCH MOŽNOSTÍ  
 Dopad na zú častněné strany  Účelnost Efektivnost  
Možnosti 2 + 5 
(pojistka 
a pravomoci ve 
výjimečných 
situacích)  (+++) Regula ční orgány získávají 
pravomoc ve výjime čných situacích 
krátkodob ě zakázat krátký prodej 
a nástroje CDS.  
(+++) Ceny akcií emitent ů lze 
podpořit krátkodobým zákazem 
krátkého prodeje na trzích, které jsou 
v potížích. 
(0) Vlády: snížená volatilita na trzích 
se státními dluhopisy, avšak riziko 
záporných ú činků na likviditu.  
(- -) Finan ční instituce mohou mít 
dočasně omezenou možnost provád ět 
krátký prodej a mohou jim vznikat náklady na zajiš ťování shody 
s předpisy. (+++) Cíl 1 dosažen v plném 
rozsahu.  
(+++) Cíl 4 spln ěn v plném 
rozsahu.  
(+++) Nedochází 
k nepřiměřeným záporným 
účinkům na efektivnost trh ů.  (-) Snížené náklady na 
zajišťování shody 
s předpisy díky 
koordinovanému přístupu EU; p řípadné 
účinky na likviditu jsou 
dočasné. 
 
Možnosti 2+ 3 + 4 +6 
+ 7 
(označování, (+++) Regula ční orgány: plná 
transparentnost krátkých pozic.  
(+++) Emitenti: p řístup k údaj ům (+++) Cíl 2 spln ěn v plném 
rozsahu.  
(+++) Cíl 4 spln ěn v plném (- ) Průběžné náklady 
na zajišťování shody 
s předpisy; dopad na 
 
CS 8   CS oznamování 
jednotlivých čistých 
krátkých pozic 
regulátorovi a jejich 
zveřejňování na 
trhu, s výjimkou pro 
tvůrce trhu 
a obchodníky na 
primárním trhu)  o významných krátkých pozicích a plný 
užitek z likvidity zajiš ťované tvůrci 
trhu. 
(+++) Jednotliví investo ři: odstran ění 
informační asymetrie a zachování 
likvidity zajiš ťované tvůrci trhu.  
(+++) Vlády: Nedojde ke zhoršení 
likvidity státních dluhopis ů. 
(- ) Finan ční instituce: Vzniknou jim 
náklady na zajiš ťování shody 
s předpisy a pravd ěpodobně omezí 
krátký prodej, aby se vyhnuly 
zveřejňování; v činnostech tvorby trhu 
však mohou pokra čovat. rozsahu.  
(+++) Nep řiměřené záporné 
účinky na efektivnost trh ů 
jsou omezeny.  likviditu trhu je 
zmírněn pomocí 
prahových hodnot a výjimky. 
Možnosti 2 + 3 + 5 
(pravidlo lokalizace 
a vypořádací káze ň 
s výjimkou pro tvůrce trhu 
a obchodníky na 
primárním trhu) (+++) Regula ční orgány mohou 
ukládat sankce za nekrytý krátký 
prodej.  
(+++) Emitenti: Po čet akcií 
prodaných nakrátko nem ůže překročit 
počet emitovaných akcií či akcií, které 
jsou k dispozici pro vyp ůjčení; díky 
výjimce pro tv ůrce trhu se nezhorší 
likvidita.  
(+++) Vlády: Po čet státních dluhopis ů 
prodaných nakrátko nem ůže překročit 
počet emitovaných dluhopis ů či 
dluhopisů, které jsou k dispozici pro 
vypůjčení; díky výjimce pro tv ůrce trhu 
se nezhorší likvidita.  
(+ ) Některé finan ční instituce mohou 
být nuceny p řizpůsobit své systémy 
zajišťující shodu s p ředpisy; na tvorbu 
trhu se však vztahuje výjimka.  (++) Cíle snížit vypo řádací 
riziko je dosaženo pomocí 
pravidel v míst ě obchodování 
a pomocí vypo řádací kázn ě. 
(+++) Cíl 4 spln ěn v plném 
rozsahu.  
(+) Příspěvek ke snížení 
rizika negativních cenových 
spirál. 
 (-) Určité průběžné 
náklady na zajiš ťování 
shody s předpisy, 
ačkoli pravidlo 
lokalizace je již v mnoha p řípadech 
uplatňováno; dopad na 
likviditu je zmírn ěn 
pomocí výjimky pro tvůrce trhu.
 
7. M ONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Komise bude sledovat, jak členské státy uplat ňují změny navržené v legislativní 
iniciativě o krátkém prodeji. Hodnocení legislativního opat ření by mohlo být 
provedeno po t řech až pěti letech od jeho vstupu v platnost v rámci zprávy Rad ě 
a Parlamentu o vhodnosti prahových hodnot pro hlášení a zve řejňování.