[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 24.5.2006

KOM(2006) 234 v konečném znění

2005/0042 A (COD)

Pozměněný návrh

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele (2007–2013)

Úprava vyplývající z dohody ze dne 17. května 2006 o finančním rámci na období 2007–2013

(předložený Komisí podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES)

D ŮVODOVÁ ZPRÁVA

I. Úvod

Dne 6. dubna 2005 navrhla Komise rozsáhlý a ambiciózní program v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele na období 2007–2013[1] založený na předpokládaném rozpočtu ve výši 1 203 milionů EUR (z nichž 969 milionů EUR bylo vyčleněno pro zdraví). Uvedený návrh počítal s výrazným zvýšením počtu stávajících akcí Společenství v oblasti zdraví ze tří na šest oblastí akce, s cílem reagovat na přeshraniční problémy v oblasti zdraví a naplnit očekávání zainteresovaných stran.

Evropský parlament ve svém stanovisku z prvního čtení ze dne 16. března 2006 k části programu věnované zdraví schválil cíle a hlavní akce navrhované Komisí, zdůraznil, že upřednostňuje oddělený program pro zdraví, více rozšířil působnost navrhované akce v oblasti zdraví a požádal o rozpočet ve výši 1 500 milionů EUR.

Avšak v návaznosti na interinstitucionální dohodu o finančním rámci Společenství 2007–2013 byl konečný rozpočet na akce v oblasti zdraví stanoven ve výši 365,6 milionů EUR, což představuje přibližně třetinu rozpočtu, s nímž původně počítal návrh Komise z dubna 2005.

Vzhledem k tomuto omezení zdrojů je nutné akce Společenství v oblasti zdraví přesněji zaměřit na potřebné oblasti. Komise proto navrhuje zaměřit působnost programu na tři široké cíle: zlepšit ochranu zdraví občanů; podporovat zdraví ke zvýšení prosperity a solidarity; a vypracovávat a šířit znalosti o zdraví. Každoročně budou stanovena prioritní opatření, aby program mohl zaměřit své zdroje na několik pečlivě zvolených oblastí přizpůsobených politickému kontextu a novým potřebám.

To je cílem stávajícího pozměněného návrhu, kterým se nahrazuje původní návrh Komise z dubna 2005, pokud jde o akce v oblasti zdraví. Tím, že Komise předkládá samostatný návrh pouze pro akce v oblasti zdraví, vychází z přístupu upřednostňovaného Parlamentem a Hospodářským a sociálním výborem, pokud jde o rozdělení návrhu na dvě části. Ochranou spotřebitele se zabývá jiný návrh.

Tento pozměněný návrh zřetelněji spojuje budoucí akce v oblasti zdraví s celkovými cíli Společenství, jako je prosperita, solidarita a bezpečnost, a usiluje o další součinnost s ostatními politikami, jak zdůraznil Evropský parlament. Stávající pozměněný návrh zohlednil v nejvyšší možné míře znepokojení Parlamentu v souvislosti s klíčovými strategickými otázkami, jako je potřeba podporovat zdravé stárnutí, řešit v celé EU nerovnosti v oblasti zdraví, zohlednit zdravotní aspekty specifické pro muže a ženy a zaměřit se na přeshraniční záležitosti.

Avšak v důsledku omezení rozpočtu nezahrnuje tento pozměněný návrh konkrétní oblast akce k řešení jednotlivých nemocí (jak uvádí původní návrh Komise, což bylo dále podpořeno Evropským parlamentem). Místo toho se Komise vzhledem k omezeným zdrojům snaží pomoci snížit zatížení nemocemi tím, že se hodlá zabývat nejvýznamnějšími zdravotními faktory. Nicméně pro případy, kdy představuje akce na úrovni Společenství v souvislosti s určitou nemocí (např. pokud jde o vzácné choroby nebo duševní zdraví) významnou přidanou hodnotu, je možné využít příslušných cílů pozměněného návrhu.

Kromě toho byla akce týkající se spolupráce mezi zdravotními systémy (oddělená oblast v původním návrhu Komise) výrazně zefektivněna a začleněna do všech tří cílů pro níže popsané akce Společenství v oblasti zdraví.

II. Zdravá společnost jako základní kámen pro prosperitu, solidaritu a bezpečnost

Zlepšování zdraví je důležité samo o sobě. Zároveň však představuje důležitou součást řešení řady klíčových problémů, s nimiž se Evropa potýká, jako je stárnutí obyvatelstva, ohrožení bezpečnosti či nedostatek pracovních sil. Zlepšování zdraví je nezbytné ke splnění celkových cílů Společenství, které byly stanoveny s cílem na takové problémy reagovat. Proto hraje zdraví důležitou úlohu pro plné využití potenciálu Evropy k dosažení prosperity, solidarity a bezpečnosti.

V souvislosti s prosperitou je zdraví obyvatelstva klíčovým faktorem produktivity a růstu. Evropský parlament zdůraznil, že podpora zdraví je klíčovým prvkem dlouhodobého hospodářského růstu a sociálních jistot [2] . Lepší zdravotní politika povede k prodloužení délky života občanů EU a k jejich lepšímu zdravotnímu stavu, což může významně omezit dobu nepřítomnosti v zaměstnání a zabránit předčasným odchodům do důchodu. Komise ve svých výročních zprávách předložených na jarním zasedání Evropské rady zdůraznila, že prodlužující se období života, kdy je člověk zdráv (HLY), je zásadním faktorem pro přivedení lidí do zaměstnání[3]; a že si Evropa nemůže dovolit, aby trh práce opouštěli lidé, kterým je kolem padesáti let[4]. Špatné zdraví je hlavní příčinou předčasného odchodu do důchodu a ztráty produktivity. Prodloužení období, kdy jsou občané zdraví, je proto důležité pro splnění lisabonské agendy. V této souvislosti a s ohledem na stanovisko Parlamentu z prvního čtení se stávající pozměněný návrh výrazněji zaměřuje na zdravé stárnutí a na potenciál zdraví při podpoře růstu.

Co se týče solidarity, pro dosažení cíle Společenství ohledně soudržnější Evropy je nutné omezit v celé EU hlavní nerovnosti, pokud jde o průměrnou délku života, zdravotní stav a přístup k vysoce kvalitním zdravotnickým službám. To se promítá do zásadních rozdílů po celé EU nejen v kvalitě života, nýbrž také v produktivitě, účasti na trhu práce a ve věku, kdy lidé opouštějí trh práce z důvodu invalidity. Nerovnosti v oblasti zdraví jsou úzce spjaty s nerovnostmi v prosperitě. Evropa, v níž je solidarita uznávanou hodnotou, tyto nerovnosti nemůže přehlížet. V návaznosti na stanovisko Parlamentu z prvního čtení se pozměněný návrh více zaměřuje na řešení nerovností v oblasti zdraví a stanoví akce ke zlepšení solidarity mezi zdravotními systémy, přestože jsou tyto akce omezeny v důsledku snížení rozpočtu.

V souvislosti s bezpečností nám nedávný vývoj událostí týkající se influenzy ptáků a rostoucích obav z možné pandemie influenzy připomíná, že je bezodkladně nutné zvýšit úsilí při ochraně našich občanů před přeshraničním ohrožením zdraví. Zlepšování bezpečnosti vyžaduje rozvíjení evropské i vnitrostátní kapacity, aby bylo možné koordinovaně a účinně reagovat na zdravotní pohotovost a zároveň zajišťovat ochranu lidských práv a sdílené hodnoty uvedené v evropské Listině základních práv. Občané a zainteresované strany očekávají, že EU zajistí rychlou a účinnou pomoc členským státům při řešení případné pandemie a jiného závažného ohrožení zdraví. EU musí jednat, jedná-li se o bezpečnost jejích občanů. Pozměněný návrh proto tuto otázku nadále zdůrazňuje a v zásadě vychází z rozsahu akcí stanoveném v původním návrhu. Akce v rámci tohoto programu se budou doplňovat s činností Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (viz níže).

III. Cíle programu

Program bude sledovat tři široké cíle v souladu s celkovými cíli Společenství:

1. Zlepšit ochranu zdraví občanů

2. Podporovat zdraví v zájmu prosperity a solidarity

3. Vypracovávat a šířit znalosti o zdraví

K dosažení těchto cílů je nutná úzká spolupráce a těsná součinnost s dalšími politikami. V návaznosti na stanovisko Parlamentu z prvního čtení je v tomto pozměněném návrhu více zdůrazněno zohledňování problematiky zdraví v dalších politikách a využívání potenciálu pro společnou akci.

1. Zlepšit ochranu zdraví občanů

1.1. Chránit občany před ohrožením zdraví

Strategické cíle Společenství pro období 2005–2009[5] zdůrazňují význam boje proti ohrožení zdraví a bezpečnost občanů na úrovni EU (včetně bioterorismu). Poučení vyplývající z celosvětových ohrožení zdraví a poslední vývoj událostí v oblasti influenzy ptáků ukazují potřebu zvýšit schopnost EU reagovat na přeshraniční ohrožení. Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC)[6], zřízené v roce 2004 s cílem analyzovat a hodnotit rizika přenosných nemocí a poskytovat o nich poradenství, bylo hlavním krokem k tomuto cíli.

Akce v rámci tohoto programu se budou týkat identifikace ohrožení mimo působnost střediska ECDC, jako je například ohrožení v souvislosti s fyzikálními a chemickými činiteli; a podpůrných akcí pro další provádění rozhodnutí o zřízení sítě dozoru Společenství[7]. Program také podpoří rozvoj politiky očkování a zřízení evropských referenčních laboratoří pro vzácné nebo vysoce rizikové patogeny.

Dozor umožní získat informace nezbytné k tomu, aby Společenství rozhodlo, jaká opatření by se měla přijmout. Ve snaze chránit občany potřebuje EU technický a operační potenciál, který jí umožní připravit se a reagovat na ohrožení zdraví (uvnitř či vně EU). Program proto podpoří rozvoj kapacity EU koordinovat reakci na evropské úrovni. Přispěje ke zvýšení efektivity vnitrostátních struktur prostřednictvím akce ke zlepšení řízení rizik a plánů zdravotní pohotovosti; usnadní koordinaci akcí v době zdravotní pohotovosti; zlepší připravenost na zdravotní pohotovost; a usnadní vytváření sítí a výměnu osvědčených postupů. Program členským státům dále pomůže rozvíjet jejich vlastní infrastrukturu, kapacitu a koordinační postupy nezbytné pro reakci na dané ohrožení.

1.2. Zlepšit bezpečnost občanů

Občané se vedle případné pandemie často setkávají s nejrůznějším ohrožením své bezpečnosti. Četnost incidentů a infekcí v nemocnici, kterým lze předejít, budí znepokojení ohledně bezpečnosti pacientů v celé EU. Také je třeba se zabývat zátěží vyplývající z nemocí, kterým lze předejít, doprovázejících zranění a nehody. EU může doplnit vnitrostátní opatření v této oblasti zvyšováním informovanosti, podporou výměny znalostí a svým podílem na přípravě pokynů.

Kromě toho hraje EU klíčovou úlohu při identifikaci zdravotních rizik (například v souvislosti s expozicí chemickým látkám v určitém produktu) a při hodnocení jejich potenciálního dopadu. Důležitou povinností EU vyplývající ze Smlouvy je také zajištění vysokých standardů kvality a bezpečnosti pro orgány a látky lidského původu pro lékařské využití. Program proto podpoří provádění předpisů Společenství týkajících se krve, tkání a buněk a přispěje k provádění mezinárodních právních předpisů v oblasti zdraví.

Tento pozměněný návrh bere v úvahu požadavky Parlamentu, aby Společenství považovalo závažná přeshraniční ohrožení zdraví za prioritu, aby pečlivě koordinovalo činnosti v rámci programu s činností ECDC a aby se zabývalo také prevencí zranění a orgány.

2. Podporovat zdraví v zájmu prosperity a solidarity

2.1. Podporovat zdravé, aktivní stárnutí a pomoci překlenout nerovnosti

Obyvatelstvo Evropy stárne a podíl pracujících osob se snižuje. V souvislosti s těmito skutečnostmi je klíčovým úkolem zajistit, aby obyvatelstvo stárlo v dobrém zdravotním stavu. „Čím déle se budou lidé moci těšit dobrému zdraví, tím déle budou moci zůstat aktivní a pracovat.“[8] EU by měla podporovat politická opatření pro zdravé, aktivní stárnutí, jak stanoví Lisabonský program Společenství[9]. Evropská rada zdůraznila, že členské státy by měly snížit vysoký počet osob, které nepracují z důvodu špatného zdravotního stavu[10]. Některé členské státy ve svých lisabonských plánech počítají s opatřeními v oblasti zdraví[11], a to nejen proto, aby posílily svou pracovní sílu, nýbrž také aby zlepšily stav veřejných financí. Je zřejmé, že stárnoucí obyvatelstvo ve špatném zdravotním stavu může výrazně zvýšit rozpočty pro zdravotní péči, zatímco lze doložit, že zlepšení zdraví obyvatelstva může výrazně snížit plánovaný nárůst výdajů. Řešení problematiky stárnoucího obyvatelstva rovněž vyžaduje zohlednit životní cyklus a zajistit dostatečné zaměření na mladé lidi.

Tento pozměněný návrh přihlíží k požadavkům Parlamentu přijmout opatření k prodloužení délky období života, kdy je člověk zdráv (strukturální ukazatel), aby bylo možné dosáhnout lisabonských cílů prevencí nemocí a podporou stárnutí v dobrém zdravotním stavu, a také k požadavku Parlamentu zabývat se problematikou zdraví dětí.

Zdraví obyvatelstva a přístup k vysoce kvalitním zdravotním službám se mezi členskými státy a regiony značně liší. Kromě toho se špatný zdravotní stav obyvatelstva promítá do nižší produktivity a účasti na pracovním trhu. Obyvatelstvo ve špatném zdravotním stavu má proto nepříznivý vliv na hospodářský růst a zhoršení zdraví přispívá ke zhoršení hospodářské situace. Členské státy a regiony, jejichž občané se netěší příliš dobrému zdraví (v porovnání s průměrem EU), proto očekávají ze strany EU solidaritu a pomoc ke zlepšení jejich zdraví. Regionální politika EU může podporovat investice do zdravotní infrastruktury v konvergenčních regionech a do lidských zdrojů v celé Evropské unii. Tento program také podpoří členské státy, aby investovaly do zdraví ve spolupráci s dalšími politikami.

V reakci na stanovisko Parlamentu z prvního čtení uskuteční tento program akci zaměřenou na zjišťování příčin nerovností v oblasti zdraví v členských státech i mezi nimi a velkou pozornost bude věnovat zejména situaci v nových členských státech. V rámci programu se bude rovněž podporovat výměna osvědčených postupů pro stírání takových nerovností. Tento pozměněný návrh proto v plné míře zohledňuje požadavky Parlamentu, aby se opatření k řešení nerovností v oblasti zdraví stala prioritou programu, a bude se snažit pomoci překlenout nerovnosti v oblasti zdraví v celé EU.

Kromě toho přihlíží pozměněný návrh k požadavku Parlamentu, aby se program zaměřil na přeshraniční záležitosti. Přeshraniční projekty týkající se zdraví budou v rámci cíle regionální politiky ohledně územní spolupráce podporovat součinnost a doplňkovost. Program bude podporovat spolupráci mezi zdravotními systémy v souvislosti s narůstající řadou přeshraničních otázek, jako je mobilita pacientů a zdravotnických pracovníků.

2.2. Podporovat zdravější způsob života zaměřením se na zdravotní faktory

Na zdraví populace mají klíčový vliv zdravotní faktory, jako je výživa, alkohol, tabák a užívání drog, ale také kvalita sociálního a fyzického prostředí. V zájmu zlepšení zdraví, zajištění dobrých životních podmínek a předcházení předčasným úmrtím a postižení je nutné se těmito oblastmi zabývat. Zejména zvyšující se zátěž ve všech členských státech EU vyplývající z nemocí, kterým lze předejít, v souvislosti s životním stylem a závislostí vyžaduje opatření na úrovni Společenství s cílem usnadnit spolupráci, výměnu osvědčených postupů a doplnit vnitrostátní opatření.

V zájmu podpory dobrého zdraví je proto třeba se zabývat faktory životního stylu (např. výživou, tělesnou činností a sexuálním zdravím) a závislostmi (např. tabákem, alkoholem a drogami), které poškozují zdraví, i sociálně-hospodářskými a environmentálními zdravotními faktory.

Tento návrh zohledňuje podporu akce Společenství v oblasti podpory zdraví a prevence ze strany Parlamentu. Stanoví akce zaměřené zejména na faktory životního stylu a na faktory související se závislostmi.

V důsledku omezení rozpočtu nebylo možné zachovat samostatnou oblast pro „nemoci“, jak tomu bylo v původním návrhu Komise. Avšak řešení nejdůležitějších zdravotních faktorů přispěje ke snížení zátěže způsobené nemocemi. Například akce na podporu zdravé stravy může přispět k omezení onemocnění srdce a akce v oblasti sexuálního zdraví může přispět k boji proti HIV/AIDS.

3. Vypracovávat a šířit znalosti o zdraví

3.1. Vyměňovat si znalosti a osvědčené postupy

V celé řadě otázek souvisejících se zdravím se nabízí široký prostor pro výměnu znalostí a osvědčených postupů. Parlament obzvláště zdůraznil, že je potřeba učinit opatření na úrovni Společenství, která by zajistila přidanou hodnotu a která by se zaměřila na přeshraniční otázky. V tomto kontextu umožní výměna osvědčených postupů zaměřit se na otázky, u nichž může Společenství nabídnout skutečnou přidanou hodnotu tím, že shromáždí odborné poznatky z různých zemí, jak je tomu například v případě vzácných nemocí, nebo na přeshraniční otázky týkající se spolupráce mezi zdravotními systémy. Zahrnuty budou rovněž horizontální otázky, které byly zdůrazněny ve stanovisku Parlamentu z prvního čtení, jako jsou například zdravotní aspekty specifické pro muže a ženy nebo zdraví dětí. Pozornost bude rovněž věnována dalším klíčovým otázkám společného zájmu všech členských států, například duševnímu zdraví. Výměna znalostí a osvědčených postupů doplní vnitrostátní opatření a umožní členským státům použít řešení, ke kterému dospěli v jiném členském státě EU. Patrně bude potřeba, aby takové výměně znalostí předcházel sběr informací.

Tento pozměněný návrh proto zohledňuje požadavek Parlamentu, aby se pozornost věnovala zejména zdravotním aspektům specifickým pro muže a ženy a zdraví dětí (příloha 2 původního návrhu Komise tyto oblasti výslovně neuváděla). Pozměněný návrh také přihlíží k požadavku Parlamentu, aby se Společenství zaměřilo na přidanou hodnotu u přeshraničních otázek souvisejících se zdravím, jako je mobilita pacientů.

3.2. Shromažďovat, analyzovat a šířit informace o zdraví

Vybudování náležité znalostní základny je předpokladem pro rozvoj zdravotní politiky založené na faktech. Kromě se toho zainteresované strany a tvůrci politik spoléhají, že jim EU poskytne srovnatelné, spolehlivé a aktuální informace o zdraví. Za účelem vypracování a šíření znalostí o zdraví je třeba rozšířit stávající činnosti a vyvinout systém monitorování zdraví na úrovni EU, který se bude týkat všech aktivit v oblasti zdraví a podle potřeby bude rovněž používat statistický program Společenství.

V návaznosti na podporu vyjádřenou ve stanovisku Parlamentu z prvního čtení bude program pokračovat v úsilí při rozvoji ukazatelů i dalších nástrojů a při sběru údajů a informací, které budou základem pro tvorbu politiky. V souladu s původním návrhem Komise se bude program kromě toho stále více zaměřovat na poskytování analýz a šíření informací tak, aby byly pro občany snadno dostupné, například prostřednictvím internetových stránek o zdraví. Větší důraz na komunikaci s občany rovněž podpoří úsilí přiblížit Evropu – a evropskou zdravotní politiku – občanům.

IV. Provádění programu

Tento pozměněný návrh zachovává nástroje i hlavní prováděcí opatření původního návrhu Komise z dubna 2005 a zapracovává řadu pozměňovacích návrhů Parlamentu, které původnímu návrhu dodávají více podrobností a transparentnosti.

V souladu se zásadami zlepšování právní úpravy bude nutné vynaložit velké úsilí k tomu, aby byla u tohoto nástroje a u dalších programů Společenství zajištěna soudržnost politiky. V návaznosti na požadavek Parlamentu v jeho stanovisku z prvního čtení posílí program součinnost s dalšími politikami a programy Společenství, jako jsou regionální rozvoj a strukturální fondy, statistický program Společenství, strategie Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, strategie udržitelného rozvoje, rámcové výzkumné programy a lisabonská agenda; a bude podle potřeby usilovat o společné akce s dalšími politikami.

Bude podpořena účast občanské společnosti na tvorbě politiky v oblasti zdraví. Hlavní iniciativy v rámci tohoto programu plně zohlední konzultace se zainteresovanými stranami. Zdravotní politika bude vytvářena ve spolupráci s občany a se zainteresovanými stranami, a to například podporou rozvoje organizací zastupujících zájmy pacientů nebo aktivních v oblasti zdraví.

V návaznosti na požadavek Evropského parlamentu se více zdůrazňuje pravidelné podávání zpráv ostatním orgánům o klíčových výsledcích programu a pečlivé hodnocení dopadu budoucích iniciativ. Kromě toho Komise zohlednila požadavek Parlamentu, aby předloha rozhodnutí stanovila jasná kritéria pro způsobilost nevládních organizací k získání základního financování. Tím se znění návrhu stává transparentnějším, v souladu se zásadami zlepšování právní úpravy. Avšak v důsledku omezení rozpočtu snižuje tento pozměněný návrh maximální podíl základního financování ve výjimečných případech z 95 % (jak stanovil původní návrh Komise a schválil Parlament) na 80 %.

Stávající výkonná agentura zřízená za účelem provádění programu veřejného zdraví by se měla podílet na provádění navrhovaného nového programu v oblasti zdraví. V zájmu zvýšení hospodárnosti a pro využití úspor z rozsahu by se měla stejná agentura rovněž podílet na provádění programu v oblasti ochrany spotřebitele a na provádění opatření týkajících se vzdělávání v oblasti bezpečnosti potravin. Komise má proto v úmyslu odpovídajícím způsobem změnit své rozhodnutí ze dne 15. prosince 2004, kterým se zřizuje výkonná agentura.

Stávající program veřejného zdraví klade velký důraz na spolufinancování přeshraničních akcí prostřednictvím projektových grantů. Komise navrhuje, aby budoucí program snížil podíl spolufinancování projektů a aby se více soustředil na nabídková řízení s cílem maximalizovat účinnost, efektivitu a přidanou hodnotu akcí financovaných v rámci programu a k zajištění toho, aby byly zdroje jednoznačně přidělovány potřebám souvisejícím s cíli programu.

Tento program je navržen jako součást široce pojaté strategie v oblasti zdraví, kterou Komise předloží v roce 2007. Program zahrnuje především akce, které vyžadují finanční zdroje. Budoucí strategie sjednotí do jednoho komplexního rámce široký záběr akcí Společenství v oblasti zdraví a definuje cíle a priority. Ve strategii budou dále propracovány klíčové otázky, jako je začlenění zdravotních otázek do dalších politik, řešení nerovností v oblasti zdraví a reakce na mezinárodní záležitosti.

2005/0042 A (COD)

Pozměněný návrh

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se zavádí druhý [12] akční program Společenství v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele (2007–2013) (Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články článek 152 a 153 této smlouvy[13],

s ohledem na návrh Komise[14],

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[15],

s ohledem na stanovisko Výboru regionů[16],

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[17],

vzhledem k těmto důvodům:

1. Prostřednictvím akcí v oblasti veřejného zdraví a ochrany spotřebitele může Společenství přispět k ochraně zdraví, a bezpečnosti a hospodářských zájmů občanů[18]. Při vymezení a provádění všech politik a činností Společenství by měl být zajištěn vysoký stupeň ochrany zdraví. Společenství musí na základě článku 152 Smlouvy hrát aktivní úlohu tím, že přijme opatření, která nemohou být přijata jednotlivými členskými státy, v souladu se zásadou subsidiarity. Společenství plně respektuje výsadní právo členských států organizovat a poskytovat zdravotnické služby a lékařskou péči[19].

2. Oblast zdravotnictví je na jedné straně charakterizována značným růstovým potenciálem, možností inovací a dynamikou, na druhé straně však čelí obtížným úkolům z hlediska finanční a sociální udržitelnosti a efektivity zdravotních systémů mimo jiné v důsledku stárnutí populace a pokroku ve zdravotnictví[20].

3. Akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008) byl prvním integrovaným programem Evropského společenství v této oblasti a přinesl již řadu důležitých výsledků a zlepšení[21].

4. Existuje množství závažných přeshraničních zdravotních hrozeb, které mohou mít celosvětový dopad, a objevují se další, které vyžadují další opatření na úrovni Společenství. Společenství by se mělo závažnými přeshraničními zdravotními hrozbami prioritně zabývat. Monitorování, včasné varování a boj se závažnými zdravotními hrozbami vyžadují, aby bylo Společenství schopno reagovat koordinovaně a účinně[22].

5. Podle Zprávy WHO o zdraví v Evropě z roku 2005 jsou nejdůležitějšími příčinami zátěže kvůli nemocem z hlediska celkového množství let ztraceného zdraví (Disability Adjusted Life-Years – DALYs) v tomto regionu nepřenosné nemoci (NCDs – 77 % celkového počtu), zranění z vnějších příčin a otravy (14 %) a přenosné nemoci (9 %). Sedm hlavních nemocí – ischemická choroba srdeční, unipolární depresivní poruchy, cerebrovaskulární choroby, choroby v důsledku užívání alkoholu, chronická plicní nemoc, rakovina plic a zranění v důsledku silničního provozu – tvoří 34 % DALYs v regionu. Sedm hlavních rizikových faktorů – spotřeba tabáku a alkoholu, vysoký krevní tlak, vysoká hladina cholesterolu, nadváha, nízká spotřeba ovoce a zeleniny a nedostatek tělesného pohybu – představují 60 % DALYs. Mimoto se hrozbou pro zdraví všech obyvatel Evropy stávají také přenosné nemoci, jako je HIV/AIDS, chřipka, tuberkulóza a malárie. Důležitým úkolem programu, případně ve spolupráci se statistickým programem Společenství, by bylo lepší rozpoznávání hlavních zdravotních zátěží ve Společenství[23].

6. Mezi osm hlavních příčin úmrtí a nemocnosti v důsledku nepřenosných nemocí v evropském regionu WHO patří kardiovaskulární choroby, neuropsychiatrické poruchy, rakovina, nemoci zažívacího ústrojí, choroby dýchacích cest, poruchy smyslových orgánů, nemoci pohybového aparátu a diabetes mellitus[24].

7. Rezistence mikrobů na antibiotika a nozokomiální infekce se stávají v Evropě zdravotní hrozbou. Nedostatek nových účinných antibiotik a zajištění správného používání stávajících antibiotik jsou závažným problémem. Je proto důležité sbírat a vyhodnocovat příslušné údaje[25].

8. Pro boj proti přenosným nemocem je důležité posílit úlohu Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí[26].

9. Program navazuje na dosažené výsledky předchozího akčního programu Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008). Přispěje k dosažení vysoké úrovně fyzického a duševního zdraví a větší rovnosti v oblasti zdravotnictví v celém Společenství tím, že zaměří své akce na zlepšení veřejného zdraví, prevenci humánních nemocí a poruch a odstraní zdroje nebezpečí pro zdraví za účelem boje proti nemocnosti a předčasné úmrtnosti[27].

10. Program by měl klást důraz na zlepšování zdravotního stavu a propagaci zdravého životního stylu a kultury prevence mezi dětmi a mládeží[28].

Zatímco budou zachovány zásadní prvky a specifika akcí v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele, měl by integrovaný program přispět k maximalizaci součinnosti mezi cíli a účinnosti, pokud jde o řízení akcí v těchto oblastech. Sloučení činností v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele do jednoho jediného programu by mělo přispět k dosažení společných cílů týkajících se ochrany občanů před riziky a ohroženími, lepší schopnosti občanů získávat znalosti a využívat možnost rozhodovat se v jejich vlastním zájmu, jakož i k začlenění cílů v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele do všech politik a činností Společenství. Sloučení administrativních struktur a systémů by mělo umožnit účinnější provádění programu a přispět k optimálnímu využití dostupných zdrojů Společenství v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele.

11. Program by měl podpořit začlenění zdravotních cílů do všech politik a činností Společenství, aniž by docházelo k překrývání činností prováděných v rámci jiných politik Společenství[29]. Koordinace s ostatními politikami a programy Společenství je klíčovým bodem společného cíle začlenění problematiky zdraví do ostatních politik. Ve snaze podpořit součinnost a zabránit dvojímu provádění akcí mohou být prováděny společné akce spolu s příslušnými programy a akcemi Společenství a vhodným způsobem se použijí další finanční prostředky a programy Společenství, včetně stávajících i budoucích rámcových programů Společenství pro výzkum a jejich výsledků, strukturálních fondů, Evropského fondu solidarity, evropské strategie pro ochranu zdraví při práci a statistického programu Společenství[30].

12. Bude vynaloženo zvláštní úsilí k zajištění provázanosti a součinnosti mezi tímto programem Společenství v oblasti zdraví a vnějšími akcemi Společenství, zejména pokud jde o influenzu ptáků, HIV/AIDS, tuberkulózu a další nadnárodní ohrožení zdraví. Kromě toho by měla probíhat mezinárodní spolupráce s cílem podpořit obecnou reformu zdravotnictví a obecné institucionální záležitosti v oblasti zdravotnictví v zemích, které nejsou členy Evropské unie.

13. Prodlužování období života, kdy je člověk zdráv (Healthy Life Years – HLY), nazývaného také ukazatel průměrné délky života bez postižení, prostřednictvím prevence chorob a podpory stárnutí v dobrém zdravotním stavu je důležité pro dobré životní podmínky občanů EU a napomáhá splnění úkolů lisabonského procesu s ohledem na společnost založenou na znalostech a udržitelnost veřejných financí, které jsou v důsledku rostoucích nákladů na zdravotnictví a sociální zabezpečení pod tlakem[31].

14. Rozšíření Evropské unie s sebou přineslo další obavy týkající se nerovností v oblasti zdraví v rámci EU, což se pravděpodobně ještě zvýrazní v důsledku příštích rozšíření. Tato problematika by proto měla být jednou z priorit programu[32].

15. Program by měl pomoci stanovit příčiny nerovností v oblasti zdraví a mimo jiné podpořit výměnu osvědčených postupů zaměřených na jejich řešení[33].

16. V zájmu účinného monitorování zdravotního stavu v Evropské unii je nutno systematicky sbírat, zpracovávat a vyhodnocovat srovnatelné údaje. To by Komisi a členským státům umožnilo poskytovat veřejnosti lepší informace a formulovat vhodné strategie, politiky a akce k dosažení vysoké úrovně ochrany lidského zdraví. Akce a podpůrná opatření by měly usilovat o kompatibilitu a interoperabilitu systémů a sítí pro výměnu informací a údajů pro rozvoj veřejného zdraví. Pohlaví a věk mají z hlediska zdraví důležitý význam. Příslušné údaje by je proto měly zohledňovat[34]. Sběr dat se musí provádět v souladu s příslušnými právními předpisy o ochraně osobních údajů[35].

17. Osvědčené postupy mají velký význam, neboť podpora zdraví a zdravotní prevence by se měly měřit na základě účinnosti a efektivity, nikoli pouze z ekonomického hlediska[36]. V zájmu předcházení dalšímu zhoršování zdravotního stavu je důležité podporovat používání osvědčených postupů a nejnovějších léčebných metod u chorob a zranění a vybudovat referenční centra pro specifické nemoci. Je také důležité podporovat vhodné alternativy, z nichž je možno si vybrat[37].

18. V zájmu prevence zranění je potřeba učinit opatření prostřednictvím sběru dat, vyhodnocování rizikových faktorů zranění a šíření příslušných informací[38].

19. Program by měl přispět ke sběru dat a propagaci příslušných politik v oblasti mobility pacientů a mobility zdravotnických pracovníků. Měl by podpořit další rozvoj evropské oblasti elektronického zdravotnictví (eHealth) pomocí společných evropských iniciativ s ostatními oblastmi politiky EU, včetně regionální politiky, a zároveň by se měl podílet na činnostech týkajících se kritérií kvality internetových stránek zaměřených na oblast zdravotnictví a evropského průkazu zdravotního pojištění[39].

20. Podpora aplikací telemedicíny může přispět k mobilitě pacientů a k poskytování lékařské péče doma, čímž se přispěje ke snížení zátěže způsobené nemocemi a zraněními[40] .

21. Znečištění životního prostředí je závažným zdravotním rizikem a vážným problémem pro evropské občany. Zvláštní opatření by se měla zaměřit na děti a další skupiny, které jsou obzvlášť citlivé na nebezpečné podmínky životního prostředí. Program by měl doplnit opatření přijatá v rámci akčního plánu v oblasti životního prostředí a zdraví pro období 2004–2010[41].

22. Program by se měl zaměřit také na zdravotní záležitosti specifické pro muže či ženy a záležitosti související se stárnutím[42] .

23. Klíčovými faktory ochrany lidského zdraví jsou zásada obezřetnosti a hodnocení rizik, a měly by proto být dále zapracovány do politik a činností Společenství[43].

24. Aby bylo možno zajistit vysokou míru koordinace mezi opatřeními a iniciativami Společenství a členských států při provádění programu, je nutno podporovat spolupráci mezi členskými státy a zvýšit účinnost stávajících a budoucích sítí v oblasti veřejného zdraví[44].

25. V souvislosti s prováděním programu je potřeba uvažovat o účasti státních, regionálních a místních orgánů na příslušné úrovni v souladu s vnitrostátními systémy[45].

Politiky v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele sledují společné cíle, pokud jde o ochranu proti rizikům, lepší schopnost občanů rozhodovat se a o začlenění zájmů v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele do všech politik Společenství, a rovněž využívají společné nástroje jako komunikace, posílení způsobilosti občanské společnosti v otázkách zdraví a ochrany spotřebitele, jakož i podpora mezinárodní spolupráce v těchto otázkách. Otázky jako je výživa a obezita, spotřeba tabáku a další spotřebitelská rozhodnutí související se zdravím, jsou příklady průřezových otázek, které se týkají jak zdraví, tak i ochrany spotřebitele. Sloučením těchto společných cílů a nástrojů bude možné účinněji a efektivněji provádět společné činnosti v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele. Jak oblast zdraví, tak oblast ochrany spotřebitele však mají své samostatné cíle, kterých je třeba dosáhnout prostřednictvím akcí a nástrojů specifických pro každou danou oblast.

26. Je nutné zvýšit investice EU do zdravotnictví a projektů souvisejících se zdravotnictvím. V souladu s tím by bylo vhodné, aby členské státy ve svých národních programech stanovily zlepšování zdravotního stavu jako jednu z priorit. Je zapotřebí zvýšit informovanost o možnostech financování v oblasti zdraví ze strany EU. Je třeba podporovat výměnu zkušeností mezi členskými státy ohledně financování v oblasti zdraví pomocí strukturálních fondů[46].

27. Nevládní organizace a specializované sítě hrají také důležitou úlohu při podpoře veřejného zdraví a zastupování zájmů občanů ve zdravotnické politice Společenství. Obecným evropským zájmem je, aby zdraví, bezpečnost a hospodářské zájmy občanů, jakož i zájmy spotřebitelů v rámci vytváření norem pro výrobky a služby, byly zastoupeny na úrovni Společenství. Dosažení klíčových cílů programu může rovněž záležet na existenci specializovaných sítí, k jejichž fungování a rozvoji musí Společenství rovněž přispět Potřebují příspěvky Společenství, díky nimž mohou fungovat a rozvíjet se. V tomto rozhodnutí je potřeba stanovit kritéria způsobilosti a ustanovení týkající se finanční transparentnosti pro nevládní organizace a specializované sítě ucházející se o podporu Společenství. S ohledem na zvláštní povahu příslušných organizací a v případech výjimečné užitečnosti může být pro se na obnovení podpory Společenství ve prospěch fungování takovýchto organizací nevztahuje osvobozeno od zásaday postupného snižování podpory Společenství[47].

28. Provádění programu by mělo vycházet ze stávajících akcí a strukturálních nástrojů v oblasti veřejného zdraví a ochrany spotřebitele a rozvíjet je, a to včetně výkonné agentury pro program veřejného zdraví zřízené podle rozhodnutí Komise 2004/858/ES. Provádění programu by mělo být zajištěno za úzké spolupráce s příslušnými organizacemi a agenturami, zejména s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí[48] zřízeným podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004[49].

29. Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí se přijmou v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[50], přičemž se zohlední potřeba transparentnosti a rozumná rovnováha mezi různými cíli programu.

30. Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHP“) stanoví pro oblast zdraví a ochrany spotřebitele spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a zeměmi Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země ESVO/EHP“), na straně druhé. Je rovněž třeba stanovit opatření pro otevření programu pro další země, zejména sousední země Společenství, země, které podaly žádost o přistoupení, kandidátské země nebo země přistupující do Společenství, zejména s ohledem na možná ohrožení zdraví, která vznikají v jiných zemích a mohou se projevit ve Společenství.[51]

31. Ve snaze přispět k dosažení cílů programu je třeba podporovat udržování odpovídajících vztahů se třetími zeměmi, které se programu neúčastní, a to s ohledem na veškeré případné dohody mezi těmito zeměmi a Společenstvím. V důsledku toho mohou aktivity prováděné třetími zeměmi doplňovat aktivity financované tímto programem v oblastech společného zájmu, avšak tyto země neobdrží finanční příspěvek v rámci tohoto programu.

32. Je vhodné rozvíjet spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi jako například Organizací spojených národů a jejími specializovanými agenturami, včetně Světové zdravotnické organizace, jakož i s Radou Evropy a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj ve snaze provádět program prostřednictvím maximalizace účinnosti a efektivity akcí pro zdraví a ochranu spotřebitele na mezinárodní úrovni a úrovni Společenství s ohledem na zvláštní povahu a role různých organizací.

33. Ve snaze zvýšit hodnotu a dopad programu je třeba pravidelně sledovat a hodnotit přijatá opatření, a to včetně nezávislých externích hodnocení. měřit a hodnotit pokrok v dosahování cílů tohoto programu týkajících se zdraví. Mělo by být prováděno pravidelné sledování a hodnocení přijatých opatření, a to včetně nezávislých externích hodnocení[52].

34. Jelikož sledovaných cílů akce v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a to z důvodu mezistátní povahy těchto otázek, a proto je možné snadněji dosáhnout těchto cílů na úrovni Společenství, neboť akce Společenství v oblasti ochrany zdraví, a bezpečnosti a hospodářských zájmů občanů jsou účinnější a efektivnější než akce na vnitrostátní úrovni, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

35. V souladu s článkem 2 Smlouvy, podle něhož je rovné zacházení pro muže a ženy zásadou Evropského společenství, a v souladu s čl. 3 odst. 2 Smlouvy, podle něhož Společenství při všech svých činnostech usiluje od odstranění nerovností a podporuje rovné zacházení pro muže a ženy, včetně dosažení vysoké úrovně ochrany zdraví, pomáhají všechny cíle a opatření zahrnuté do akčního programu Společenství v oblasti zdraví podporovat lepší chápání a rozpoznání potřeb mužů a žen a jejich přístupu ke zdraví[53].

36. Komise by měla zajistit vhodný Je vhodné zajistit přechod mezi tímto programem a předchozími dvěma programy, které tento program nahrazuje, a to zejména s ohledem na pokračování víceletých opatření ujednání týkajících se jeho řízení, jako je například financování technické a administrativní pomoci[54]. Od 1. ledna 2014 zajistí případně technická a administrativní pomoc řízení akcí, které nebudou dokončeny do konce roku 2013. a administrativní podpůrné struktury jako je například Výkonná agentura pro program veřejného zdraví,

37. Aby bylo možno splnit cíle, které si Společenství v oblasti veřejného zdraví stanovilo, je potřeba v úsilí pokračovat. Proto je vhodné zavést druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2007–2013) (dále jen „program“) stanovený v tomto rozhodnutí, kterým se nahradí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES ze dne 23. září 2002, kterým se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008)[55]. Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno[56].

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ ROZHODLY TAKTO:

Článek 1

Zavedení programu

Zavádí se druhý „akční program Společenství v oblasti zdraví (2007–2013)”a ochrany spotřebitele, který se vztahuje na období ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013, dále jen „program“[57].

Článek 2

Účel a cíle

1. Program doplňuje, a podporuje a přináší přidanou hodnotu pro politiky členských států a přispívá k ochraně a podpoře lidského zdraví, a bezpečnosti a ke zlepšování veřejného zdraví a hospodářských zájmů občanů[58].

2. Cíle, které jsou uskutečňovány prostřednictvím akcí stanovených v příloze tohoto rozhodnutí, jsou tyto[59]:

- Cíl uvedený v odstavci 1 je prováděn prostřednictvím společných cílů a specifických cílů v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele.

- zlepšit ochranu zdraví občanů

- podporovat zdraví ke zvýšení prosperity a solidarity

- vypracovávat a šířit znalosti o zdraví [60]

(a) Společné cíle v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele, které jsou uskutečňovány prostřednictvím akcí a nástrojů stanovených v příloze 1 tohoto rozhodnutí, jsou tyto:

- ochrana občanů před riziky a ohroženími, na které nemá jednotlivec vliv;

- zlepšit schopnost občanů rozhodovat o jejich zdraví a jejich zájmech jakožto spotřebitelů;

- a začlenit zdraví a ochranu spotřebitele do ostatních politik.

- (b) Specifické cíle v oblasti zdraví, které jsou uskutečňovány prostřednictvím akcí a nástrojů stanovených v příloze 2 tohoto rozhodnutí, jsou tyto:

- ochrana občanů před ohroženími zdraví;

- podpora politik, které směřují ke zdravějšímu způsobu života;

- přispět ke snížení výskytu nejvážnějších nemocí;

- a zvýšit účinnost a efektivnost zdravotních systémů.

(c) Specifické cíle v oblasti ochrany spotřebitele, které jsou uskutečňovány prostřednictvím akcí a nástrojů stanovených v příloze 3 tohoto rozhodnutí, jsou tyto:

- lepší znalost spotřebitelů a trhů;

- lepší právní předpisy v oblasti ochrany spotřebitele;

- lepší vymáhání právních předpisů, kontrola a domáhání se práv;

- a lepší informovanost, vzdělání a odpovědnost spotřebitelů.

Článek 3

Způsoby provádění

Akce zaměřené na účel a cíle podle článku 2 plně využívají vhodné dostupné metody provádění, a to zejména:

a) přímé nebo nepřímé provádění ze strany Komise na centrální úrovni;

b) a případně společné řízení s mezinárodními organizacemi.

Článek 4

Finanční příspěvek

38. Pro účely odst. 1 písm. a) nepřekročí fFinanční příspěvek Společenství nepřekročí tyto stropy:

a) 60 % nákladů na akci zaměřenou na podporu dosažení cíle, který je součástí politiky Společenství v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele, tohoto programu kromě případů výjimečné užitečnosti, kdy příspěvek Společenství nepřekročí 80 %; a[61]

b) 60% nákladů výdajů na fungování subjektu nebo specializované sítě, které jsou nevládní, neziskové a nezávislé na průmyslu, komerčních a obchodních či jiných konfliktních zájmech, s členskou základnou alespoň v polovině členských států a jejichž hlavním cílem je podpora zdraví nebo prevence či léčba chorob v Evropském společenství, který sleduje účel obecného evropského zájmu, pokud je podpora nezbytná pro zajištění zájmů v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele na úrovni Společenství nebo pro provádění klíčových cílů programu,. kromě případů V případech výjimečné užitečnosti, kdy nepřekročí příspěvek Společenství nepřekročí 80 %. 95%.

39. Pro účely výše uvedeného odstavce 1 se kritéria pro posouzení, zda jde o případ výjimečné užitečnosti, stanoví předem v ročním plánu práce podle čl. 10 odst. 1 písm. a) a zveřejní se.

40. Obnovení takových finančních příspěvků stanovených v odst. 1 písm. b) pro nevládní organizace a specializované sítě může být osvobozeno od zásady postupného snižování[62].

41. Pro účely výše uvedeného odst. 1 písm. a) mohou fFinanční příspěvky Společenství mohou, pokud to odůvodňuje povaha cíle, jehož má být dosaženo, zahrnovat společné financování Společenstvím a jedním nebo více členskými státy či Společenstvím a příslušnými orgány dalších účastnících se zemí. V takovém případě nepřekročí příspěvek Společenství 50 %, kromě případů výjimečné užitečnosti, kdy příspěvek Společenství nepřekročí 70 %. Tyto příspěvky Společenství lze poskytnout veřejnému orgánu nebo neziskovému subjektu, který určí transparentním postupem členský stát či příslušný orgán a který schválí Komise.

42. Pro účely výše uvedeného čl. 1 písm. a) mohou být fFinanční příspěvky Společenství mohou být rovněž poskytovány formou paušální či jednorázové podpory, pokud je tento druh podpory přizpůsoben povaze příslušných akcí. V případě takových finančních příspěvků se nepoužijí procentuální stropy stanovené ve výše uvedených odstavcích 1, 2 a 3 a 4, přestože je stále požadováno spolufinancování. Kritéria výběru, sledování a hodnocení takových akcí se upraví podle potřeby.

Článek 54

Provádění programu

1. Komise v úzké spolupráci s členskými státy zajistí provádění akcí a opatření uvedených v programu v souladu s ustanoveními článkůu 76 a 10 7 a při zajištění jejich harmonického a vyváženého rozvoje.[63]

21a. Komise v rámci provádění programu zajistí koordinaci sítí pro monitorování zdraví a rychlou reakci na ohrožení zdraví.[64]

31b. Komise a členské státy v rámci svých působností přijmou vhodná opatření k zajištění účinného provádění programu a k vypracování mechanismů na úrovni Společenství a členských států zaměřených na splnění cílů programu. Zajistí, aby byly o akcích podporovaných programem poskytovány odpovídající informace a aby byla zabezpečena co nejširší účast[65].

41d. V zájmu dosažení cílů programu Komise v úzké spolupráci s členskými státy:

a) usiluje o srovnatelnost údajů a informací a o kompatibilitu a interoperabilitu systémů a sítí pro výměnu údajů a informací v oblasti zdraví[66] a

b) zajistí nezbytnou spolupráci a komunikaci s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí[67].

51f. Při provádění programu Komise spolu s členskými státy zajistí dodržování všech příslušných právních předpisů o ochraně osobních údajů a případně zavedení mechanismů k zajištění důvěrnosti a bezpečnosti těchto údajů[68].

Článek 6 4a

Společné strategie a akce

1. Aby byl při vymezení a provádění všech politik a činností Společenství zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví a aby bylo podpořeno začlenění oblasti zdraví do politik Společenství, mohou být cíle programu prováděny jako společné strategie a společné akce tím, že se vytvoří vazba na příslušné programy, akce a fondy Společenství.

2. Komise zajistí, aby byl program optimálně provázán s ostatními programy, akcemi a fondy Společenství, jako je sedmý rámcový program pro výzkum a statistický program Společenství[69].

Článek 75

Financování

1. Finanční rámec pro provádění programu v období uvedeném v článku 1 činí 1 203 milionů eur 365,6 milionů EUR[70].

2. Roční rozpočet schválí rozpočtový orgán v rozsahu finančního rámce výhledu.

Článek 8

Administrativní a technická pomoc

1. Finanční příděl pro tento program může rovněž zahrnovat výdaje související s činnostmi při přípravě, monitorování, kontrole, auditu a hodnocení, které jsou bezprostředně nutné pro řízení programu a uskutečnění jeho cílů, konkrétně se jedná o studie, setkání, informační a publikační akce, výdaje týkající se informačních sítí zaměřených na výměnu informací, společně s veškerými dalšími výdaji na technickou a administrativní pomoc, kterou může Komise využívat pro řízení programu.

2. Rovněž zde mohou být zahrnuty výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi tímto programem a opatřeními přijatými v rámci rozhodnutí č. 1876/2002/ES. V případě potřeby lze položky pro krytí těchto výdajů zahrnout do rozpočtu po roce 2013, aby bylo možné řídit akce nedokončené do 31. prosince 2013.

Článek 96

Výbor

1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor“).

2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.

3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.

4. Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 107

Prováděcí opatření

1. Opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí se přijmou řídícím postupem podle čl. 96 odst. 2, pokud jde o:

a) roční plán práce pro provádění programu, který stanoví:

- priority a akce, které mají být provedeny, včetně přidělení finančních zdrojů[71] a příslušných kritérií;

- kritéria pro procentní podíl finančního příspěvku poskytnutého Společenstvím;

- opatření pro provádění společných strategií a akcí uvedených v článku 6[72]4a;

b) kritéria výběru a přidělení finančního příspěvku, včetně kritérií uvedených v čl. 4 odst. 4.

2. Komise přijme vVšechna další nezbytná opatření pro provádění tohoto rozhodnutí budou přijata postupem podle čl. 96 odst. 3.[73]. Výbor je o těchto opatřeních informován.

Článek 118

Účast třetích zemí

Program se otevře pro účast:

a) zemím ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;

b) a třetím zemím, zejména evropským sousedním zemím, zemím, které podaly žádost o přistoupení, kandidátským zemím nebo zemím přistupujícím k Unii, a západobalkánským zemím zahrnutým do procesu stabilizace a přidružení v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo vícestranných dohodách o stanovení obecných zásad pro jejich účast na programech Společenství.

Článek 129

Mezinárodní spolupráce

Během provádění programu jsou podporovány vztahy se třetími zeměmi, které se neúčastní programu, a s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s WHO[74].

Článek 130

Sledování, hodnocení a šíření výsledků

1. Komise sleduje v úzké spolupráci s členskými státy provádění akcí programu s ohledem na jeho cíle. Předkládá zprávu výboru a informuje Radu a Parlament.

2. Na žádost Komise poskytnou členské státy informace o provádění a dopadu tohoto programu[75].

3. Na žádost Komise poskytnou členské státy informace o provádění a dopadu tohoto programu. Komise poskytne Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:

a) externí nezávislou prozatímní hodnotící zprávu o výsledcích a kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu tři roky po jeho přijetí; na základě této zprávy bude možno zhodnotit zejména dopad opatření na všechny země; zpráva bude obsahovat souhrn hlavních závěrů a připomínek Komise;

b) sdělení o pokračování programu nejpozději čtyři roky po jeho přijetí;

c) nejpozději 31. prosince 2015 externí nezávislou hodnotící zprávu ex-post o provádění a výsledcích programu[76].

(d) Na žádost Komise poskytnou členské státy informace o provádění a dopadu tohoto programu.

3. Komise zajistí, aby bylo hodnocení programu provedeno tři roky po jeho začátku a následně po jeho ukončení. Komise sdělí závěry těchto hodnocení, k nimž doplní své připomínky, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

4. Komise zveřejní výsledky provedených akcí v souladu s tímto rozhodnutím a zajistí jejich rozšíření.

Článek 1 41

Zrušení

Zrušujeí se rozhodnutí č. 1786/2002/ES a 20/2004/ES s účinkem od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost[77].

Článek 152

Přechodná opatření

Komise přijme všechna nezbytná opatření, aby zajistila přechod mezi opatřeními přijatými na základě rozhodnutí 1785/2002/ES a 20/2004/ES a opatřeními, která se mají provádět podle tohoto programu. [78]

Článek 153

Závěrečné ustanovení

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .

V Bruselu dne […].

Za Evropský parlament Za Radu

předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně

Příloha

1. Zlepšit ochranu zdraví občanů

1.1. Chránit občany před ohrožením zdraví

1.1.1. Rozvíjet strategie a mechanismy pro prevenci ohrožení vyplývajícího z přenosných i nepřenosných nemocí a ohrožení z fyzikálních, chemických či biologických zdrojů, včetně záměrného vypouštění, a pro výměnu informací o takovém ohrožení a boj s ním; akce k zajištění vysoce kvalitní diagnostické spolupráce mezi laboratořemi, včetně struktury referenčních laboratoří Společenství.

1.1.2. Podporovat rozvoj politik v oblasti prevence, očkování a imunizace; zlepšit partnerství, sítě, nástroje a systémy podávání zpráv ohledně imunizace a monitorování nežádoucích reakcí.

1.1.3. Budovat kapacitu a postupy pro řízení rizik; zlepšit připravenost a plánování s ohledem na zdravotní pohotovost, včetně přípravy na koordinovanou reakci na zdravotní pohotovost ze strany EU či na mezinárodní úrovni; vypracovat postupy pro sdělování rizik a konzultace o protiopatřeních.

1.1.4. Podporovat spolupráci a zlepšení schopnosti a možnosti reagovat, včetně ochranných pomůcek, zařízení pro případ karantény a mobilních laboratoří, které mohou být použity pro rychlý zásah v případě pohotovosti.

1.1.5. Rozvíjet strategie a postupy pro plány obecné i specifické zdravotní pohotovosti, což zahrnuje jejich vypracování, zlepšení kapacit pro náhlý případ nouze, provádění cvičení a testů, hodnocení a přezkoumání, a pro jejich interoperabilitu mezi členskými státy.

1.2. Zlepšit bezpečnost občanů

1.2.1. Podporovat a zlepšovat vědecké poradenství a hodnocení rizik podporováním včasného zjištění rizik; analýzou jejich potenciálního dopadu; výměnou informací o nebezpečích a ohroženích; a podporováním integrovaných a harmonizovaných přístupů.

1.2.2. Pomoci zvýšit bezpečnost a kvalitu orgánů a látek lidského původu, krve a krevních derivátů; podporovat jejich dosažitelnost, sledovatelnost a dostupnost pro lékařské využití.

1.2.3. Podpořit opatření ke zlepšení bezpečnosti pacientů prostřednictvím vysoce kvalitní a bezpečné zdravotní péče, mimo jiné také s ohledem na nozokomiální infekce.

1.2.4. Podporovat opatření, která mají přispět ke snížení počtu nehod a zranění, zejména těch, k nimž dojde v domácnosti.

2. Podporovat zdraví ke zvýšení prosperity a solidarity

2.1. Podporovat zdravé, aktivní stárnutí a pomoci překlenout nerovnosti v oblasti zdraví

2.1.1. Podporovat iniciativy k prodloužení období života, kdy je člověk zdráv, a podporovat zdravé stárnutí; podporovat opatření k propagaci a zjišťování informací o dopadu zdraví na produktivitu a účast na trhu práce v rámci plnění cílů lisabonské strategie.

2.1.2. Podporovat iniciativy k řešení a snižování nerovností v oblasti zdraví v členských státech i mezi nimi s cílem přispět k prosperitě a soudržnosti; podporovat investice do zdraví ve spolupráci s dalšími politikami a fondy Společenství; zlepšit solidaritu mezi vnitrostátními zdravotními systémy podporou spolupráce v oblastech, jako je mobilita a přeshraniční péče.

2.2. Podporovat zdravější způsob života zaměřením se na zdravotní faktory

2.2.1. Zabývat se zdravotními faktory s cílem podporovat a zlepšovat zdraví, vytvářet prostředí příznivé pro zdravý životní styl a předcházet nemocem; věnovat pozornost klíčovým faktorům, jako je výživa, tělesná činnost a sexuální zdraví, a zabývat se také faktory v oblasti návykových látek, jako je tabák, alkohol a drogy, přičemž je třeba zaměřit se na klíčové oblasti, například na vzdělávání a pracoviště, a zohlednit celý životní cyklus.

2.2.2. Podporovat opatření týkající se účinků na zdraví vyplývajících z širších environmentálních a sociálně-ekonomických faktorů.

3. Vypracovávat a šířit znalosti o zdraví

3.1 Vyměňovat si znalosti a osvědčené postupy

3.1.2. Shromažďování informací a výměna znalostí a osvědčených postupů o klíčových zdravotních otázkách v rámci působnosti programu, včetně spolupráce mezi zdravotními systémy, zdravotních aspektů specifických pro muže a ženy, zdraví dětí, duševního zdraví a vzácných nemocí.

3.2. Shromažďovat, analyzovat a šířit informace o zdraví

3.2.1. (Shromažďování) Dále rozvíjet udržitelný monitorovací systém s mechanismy pro sběr údajů a informací, s příslušnými ukazateli; sběr údajů o zdravotním stavu a politikách; statistické prvky tohoto systému budou rozvíjeny se statistickým programem Společenství.

3.2.2. (Analýza a šíření) Rozvinout mechanismy pro analýzu a šíření informací, včetně zpráv Společenství o zdraví, internetových stránek o zdraví a konferencí; poskytovat informace občanům, zainteresovaným stranám a tvůrcům politiky, rozvíjet konzultační mechanismy a participační procesy; pravidelná zpráva o zdravotním stavu v Evropské unii založená na veškerých údajích a ukazatelích, která bude obsahovat také kvalitativní a kvantitativní analýzu.[79]

3.2.3. Analýza a technická pomoc na podporu rozvoje či provádění politik nebo právních předpisů týkajících se působnosti tohoto programu.

{0><}100{>PŘÍLOHA 1 – Posílení součinností prostřednictvím společných akcí a nástrojů

Cíle

1. Ochraňovat občany před riziky a ohroženími, na které nemá jednotlivec vliv (např. ohrožení zdraví, která postihují společnost jako celek, nebezpečné výrobky, nekalé obchodní praktiky).

2. Zlepšit schopnost občanů lépe rozhodovat o jejich zdraví a jejich zájmech jakožto spotřebitelů.

3. Začlenit zdraví a ochranu spotřebitele do ostatních politik.

Akce a nástroje

1. Zlepšit komunikaci s občany EU v otázkách zdraví a spotřebitelů

1.1. Kampaně na zvyšování veřejného povědomí.

1.2. Průzkumy.

1.3. Konference, semináře, setkání odborníků a zainteresovaných stran.

1.4. Publikace o otázkách týkajících se politiky v oblasti zdraví a spotřebitele.

1.5. Poskytování on-line informací.

1.6. Rozvoj a využívání informačních center.

2. Zvýšit účast společnosti a zainterespvaných stran na vytváření politiky v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele

2.1. Podporovat a posilovat zdravotnické a spotřebitelské organizace na úrovni Společenství.

2.2. Vzdělávání a budování kapacity spotřebitelských a zdravotnických organizací.

2.3. Vytváření sítě nevládních spotřebitelských a zdravotnických organizací a ostatních zainteresovaných stran.

2.4. Posílení poradních orgánů a mechanismů na úrovni Společenství.

3. Rozvoj společného přístupu pro začleňování otázek v oblasti zdraví a spotřebitele do politik Společenství

3.1. Rozvoj a používání metod hodnocení dopadu politik a činností Společenství na zdraví a zájmy spotřebitelů.

3.2. Výměna osvědčených postupů s členskými státy v oblasti národních politik.

3.3. Studie dopadů jiných politik na oblast zdraví a ochrany spotřebitele.

4. Podpora mezinárodní spolupráce v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele

4.1. Spolupráce s mezinárodními organizacemi.

4.2. Spolupráce se třetími zeměmi, které se neúčastní programu.

4.3. Podpora dialogu se zdravotnickými a spotřebitelskými organizacemi.

5. Zvýšit včasné zjištění, hodnocení a sdělování rizik

5.1. Podpora vědeckého poradenství a hodnocení rizik, včetně činností nezávislých vědeckých výborů zřízených rozhodnutím Komise 2004/210/ES. [80]

5.2. Shromažďování informací a sestavování sítí odborníků a institutů.

5.3. Podpora rozvoje a harmonizace metod hodnocení rizik.

5.4. Akce pro shromažďování a hodnocení informací o vystavování populace a podskupin chemickým, biologickým a fyzickým ohrožením zdraví.

5.5. Stanovení mechanismů pro včasné zjištění vznikajících rizik a akce pro boj proti těmto nově zjištěným rizikům.

5.6. Strategie pro lepší sdělování rizik.

5.7. Vzdělávání v otázce hodnocení rizik.

6. Podporovat bezpečnost zboží a látek lidského původu

6.1. Analýza údajů o zraněních a vypracování pokynů pro nejlepší postupy v oblasti bezpečnosti spotřebitelských výrobků a služeb.

6.2. Vypracování metod a vedení databáze pro shromažďování údajů o zraněních v souvislosti s bezpečností spotřebitelských výrobků.

6.3. Opatření pro zvýšení bezpečnosti a kvality orgánů a látek lidského původu, včetně krve, krevních složek a krevních prekurzorů.

6.4. Podpora dostupnosti a přístupu k orgánům a látkám lidského původu vysoké kvality a bezpečnosti pro účely lékařského ošetření v celém Společenství.

6.5. Technická pomoc pro analýzy problémů týkajících se rozvoje a provádění politik a právních předpisů.

PŘÍLOHA 2 - ZDRAVÍ

AKCE A PODPŮRNÁ OPATŘENÍ

Cíl 1: ochrana občanů před ohrožením zdraví

1. Posílení dohledu a kontroly ohrožení zdraví

1.1.1. Posílení schopnosti bojovat proti nakažlivým nemocem na základě dalšího provádění rozhodnutí č. 2119/98/ES o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství s přihlédnutím k činnosti Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí.

1.1.2. Rozvoj strategií a mechanismů pro prevenci, výměnu informací o nepřenosných nemocích a boj s nimi.

1.1.3. Výměna informací o strategiích a vypracování společných strategií pro zjištění a získání spolehlivých informací o ohrožení zdraví z fyzikálních, chemických nebo biologických zdrojů, jakož i rozvoj a používání přístupů a mechanismů Společenství, pokud je to vhodné, v součinnosti s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí.

1.1.4. Zlepšit spolupráci mezi laboratořemi ve snaze zajistit vysokou kvalitu prostředků pro diagnostikování patogenů v celém Společenství, včetně referenční laboratoře Společenství pro patogeny vyžadující posílenou spolupráci Společenství.

1.1.5. Rozvoj nové a lepší politiky prevence, očkování a imunizace, partnerství a prostředků a sledování situace v oblasti imunizace.

1.1.5a 1.5a Monitorování resistence bakterií na antibiotika a rezistence nozokomiálních infekcí a vypracování strategií pro jejich prevenci a léčbu.

1.1.6. Vytváření a provozování sítí dozoru a systémů podávání zpráv pro nežádoucí reakce při používání preventivních opatření v oblasti zdraví a látek lidského původu.

1.1.7. Technická pomoc pro analýzy problémů týkajících se rozvoje a provádění politik a právních předpisů.

1.2. Reakce na ohrožení zdraví

1.2.1. Vypracování postupů pro vypořádání se s riziky pro zdravotní pohotovost, včetně postupů pro vzájemnou pomoc v případě pandemií, a posílení schopnosti koordinovaně reagovat na naléhavé zdravotní situace.

1.2.2. Rozvoj a zachování kapacity pro posuzování a řešení potřeb a nedostatků v oblasti připravenosti a reakce, jakož i schopnosti rychlého a spolehlivého komunikace a konzultace ohledně protiopatření.

1.2.3. Rozvoj komunikačních strategií pro sdělování rizik a nástrojů pro poskytování informací a pokynů pro veřejnost i zdravotníky, jakož i zlepšení veřejného povědomí a interakce mezi zúčastněnými stranami.

1.2.4. Rozvoj strategií a postupů pro vypracování, testování, hodnocení a přepracování plánů obecné i specifické zdravotní pohotovosti, jakož i jejich interoperability mezi členskými státy; provádění cvičení a testů.

1.2.5. Rozvoj strategií a mechanismů pro přezkoumání a zlepšení dostupnosti, přiměřenosti a přístupu k zařízením (např. laboratoře) a vybavením (detektory atd.), jakož i připravenosti, větší kapacity a infrastruktur ve zdravotnickém odvětví, díky nimž bude možné rychle reagovat..

1.2.6. Rozvoj strategií a mechanismů pro hodnocení potřeb pro vytváření prostředků veřejného zdraví, které mohou být v případě nutnosti rychle dostupné, a podpora takových prostředků; stanovení mechanismů a postupů pro převod zdravotních prostředků státům a mezinárodním organizacím.

1.2.7. Zřízení a fungování stálé skupiny odborníků na veřejné zdraví, kteří jsou vyškoleni a schopni rychle zasáhnout na místech velkých zdravotních krizí společně s mobilními laboratořemi, ochrannými pomůckami a zařízením pro případ karantény.

Cíl 2: podpora politik, které směřují ke zdravějšímu způsobu života

3. Podpora zdraví prostřednictvím zohlednění faktorů ovlivňujících zdraví

Akce podpoří přípravu, rozvoj a provádění činností, strategií a opatření týkajících se faktorů ovlivňujících zdraví tím, že se zaměří na:

3.1. Zdravotní faktory související se závislostmi, zejména pokud jde o tabák, alkohol a drogy a ostatními látkami způsobujícími závislost; 3.1.a Praxe, která vede k zdravějšímu způsobu života s cílem zlepšit zdraví dětí.

32.2. Faktory ovlivňující zdraví, které souvisejí s životním stylem, zejména výživa a tělesná činnost, sexuální zdraví a zdravá reprodukce.

32.2a Faktory ovlivňující zdraví se vztahem ke zraněním

32.3. Faktory ovlivňující zdraví, které jsou sociální a hospodářské povahy, přičemž se věnuje zvláštní pozornost nerovnostem v oblasti zdraví a dopadu sociálních a hospodářských faktorů na zdraví a diskriminaci zranitelných skupin.

32.4. Faktory ovlivňující zdraví, které souvisejí se životním prostředím, přičemž se klade zvláštní důraz na dopad environmentálních faktorů na zdraví.

32.5. Kvalita, účinnost a hospodárnost opatření v oblasti veřejného zdraví.

32.5e Pohlavní a věkové aspekty zdraví.

32.6. Podpora činností souvisejících s veřejným povědomím, vzdělávání a budování kapacit v souvislosti s prioritami podle předcházejících odstavců.

32.7. Technická pomoc pro analýzy problémů týkajících se rozvoje a provádění politik a právních předpisů.

Cíl 3: Přispět ke snížení výskytu nejvážnějších nemocí a zranění a s nimi související nemocnosti a úmrtnosti;

43. Prevence nemocí a zranění

V koordinaci s činnostmi zaměřenými na faktory ovlivňující zdraví, program podporuje:

43.1. Rozvoj a provádění akcí zaměřených na nejvážnější nemoci zvláštního významu vzhledem k celkové zátěži nemocí a na hlavní příčiny možných ztracených let života a invalidity ve Společenství, přičemž akce Společenství mohou poskytnout významnou pomoc vnitrostátním opatřením.

43.2. Příprava a provádění strategií a opatření pro prevenci nemocí, zejména určením nejlepších postupů a vypracováním pokynů a doporučení, včetně sekundární prevence, vyšetření a včasného zjištění.

43,2a Příprava strategií a opatření pro imunizaci a vakcinaci a doporučení pro jejich provádění.

43.3. Výměna osvědčených postupů a znalostí, jakož i koordinace strategií s cílem podporovat duševní zdraví a předcházet duševním nemocem.

43.3b Podpora osvědčené praxe týkající se nemocí a zranění za účelem prevence dalšího zhoršování zdravotního stavu;

43.4. Příprava a provádění strategií a opatření pro prevenci zranění na základě faktorů ovlivňujících výskyt zranění;

43,4a Vypracování zásad osvědčené praxe a pokynů týkajících se zranění na základě analýzy získaných údajů;

4.5. Podpora výměny znalostí, akce zaměřené na vzdělávání a budování kapacity v souvislosti s uvedenými nemocemi a prevencí zranění.

Cíl 4: Lepší účinnost a výkonnost zdravotních systémů

54. Dosažení součinnosti mezi vnitrostátními zdravotními systémy

54.1. Podpora přeshraničního využívání a poskytování zdravotní péče, včetně shromažďování a výměny informací ve snaze umožnit sdílení kapacity a využívání zdravotní péče na přeshraniční úrovni.

54.2. Sběr dat a sdílení informací o mobilitě zdravotníků a vypořádání se s důsledky této mobility a propagace politik zaměřených na mobilitu pacientů;.

54.3. Vytvoření systému Společenství pro spolupráci referenčních center a ostatních struktur mezi zdravotními systémy různých členských států, které by umožnily lékařům a dalším zdravotnickým pracovníkům využívat osvědčené praxe a nejnovějších znalostí v oblasti prevence a léčby, které jsou v EU k dispozici.

54.4. Vytvoření sítě pro posílení schopnosti získat a sdílet informace a vyhodnocování zdravotních technologií a technik (hodnocení zdravotních technologií).

54.5. Poskytování informací pacientům, kvalifikovaným odborníkům a tvůrcům politiky, pokud jde o zdravotní systémy a lékařskou péči ve spojení se všemi akcemi zaměřenými na informace o zdraví, a to včetně mechanismů pro sdílení a šíření informací společně s akčním plánem pro evropskou oblast elektronického zdravotnictví (eHealth) a současné stanovení přísných kritérií kvality internetových stránek zaměřených na zdravotnictví.

54.6. Rozvoj nástrojů pro hodnocení dopadu politik Společenství na zdravotní systémy, včetně důsledků rozšíření a Lisabonské strategie.

54.7. Rozvoj a provádění akcí s cílem podpořit bezpečnost pacientů a vysokou kvalitu péče.

54,7a Podpora dostupnosti, sledovatelnosti a přístupu k orgánům a látkám lidského původu vysoké kvality a bezpečnosti pro účely lékařského ošetření v celém Společenství.

54.8. Podpora rozvoje politiky zdravotních systémů, zejména ve spojení s otevřenou metodou spolupráce v oblasti zdravotní péče a dlouhodobé péče.

Akce a nástroje přispívající k uskutečnění všech výše uvedených cílů:

5. Sběr údajů, monitorování zdraví a informace

65.1. Zlepšit informace a znalosti k rozvoji veřejného zdraví a přispět k začlenění cílů prostřednictvím sběru údajů, monitorování zdraví a informací:

65.1.1. Pokračovat v rozvoji udržitelného systému monitorování zdraví, přičemž pozornost se soustředí na nerovnosti v oblasti zdraví a na údaje o zdravotním stavu, faktorech ovlivňujících zdraví, zdravotních systémech a zraněních; statistické prvky tohoto systému budou rozvíjeny i nadále s případnou pomocí statistického programu Společenství.

65.1.1b Sběr a analýza údajů o faktorech se vztahem k životnímu stylu (např. o výživě a spotřebě tabáku a alkoholu) a o zraněních, založení celoevropských registrů závažných onemocnění (např. rakoviny) a vypracování metodik a vedení databází.

65.1.2. Poskytnutím dalších příslušných znalostí v oblasti zdraví.

65.1.3. Definováním příslušných doplňkových ukazatelů.

65.1.4. Rozvojem vhodných mechanismů pro vypracovávání zpráv.

65.1.5. Opatření pro pravidelné shromažďování informací společně se statistickým programem, s mezinárodními organizacemi a agenturami, jakož i prostřednictvím projektů.

65.1.6. Podpora analýz o zdraví ve Společenství prostřednictvím pravidelných zpráv Společenství o zdraví, zachování nástrojů na šíření informací jako internetové stránky EU o zdraví, podpora konferencí a informačních kampaní zaměřených na spolupráci mezi příslušnými stranami.

65.1.7. Zaměření na poskytování pravidelných a spolehlivých zdrojů informací občanům, osobám s pravomocí přijímat rozhodnutí, pacientům, ošetřovatelům, zdravotníkům a ostatním zainteresovaným stranám.

65.1.8. Rozvoj strategií a mechanismů pro prevenci vzácných nemocí, výměnu informací o nich a boj s nimi.

5.2. Spolupráce a integrace

5.4. Rizika, bezpečnost a horizontální otázky

5.6. Zvýšit včasné zjištění, hodnocení a sdělování rizik

5.6.1. Podpora vědeckého poradenství a hodnocení rizik, včetně úkolů nezávislých vědeckých výborů zřízených rozhodnutím Komise 2004/210/ES.

5.6.2. Shromažďování a porovnávání informací a sestavování sítí odborníků a institutů.

5.6.3. Podpora rozvoje a harmonizace metod hodnocení rizik.

5.6.4. Akce zaměřené na shromažďování a hodnocení informací o vystavování populace a jejích podskupin chemickým, biologickým a fyzikálním rizikovým faktorům ohrožujícím zdraví, včetně účinků těchto rizikových faktorů.

5.6.5. Stanovení mechanismů pro včasné zjištění vznikajících rizik a akce pro boj proti těmto nově zjištěným rizikům.

5.6.6. Strategie pro lepší sdělování rizik.

5.8. Horizontální otázky

Technická pomoc pro analýzy problémů týkajících se rozvoje a provádění politik a právních předpisů.

PŘÍLOHA 3: Spotřebitelská politika – Akce a podpůrná opatření

Cíl I: A - Lepší znalost spotřebitelů a trhů

Akce 1: Sledování a hodnocení rozvoje trhu a dopadu na hospodářské a ostatní zájmy spotřebitelů, včetně průzkumu cen, shromažďování a analýz stížností spotřebitelů, analýz přeshraničního uvádění na trh a nákupů spotřebitelů u obchodníků, jakož i průzkum změn struktury trhu.

Akce 2: Shromažďování a výměna údajů a informací, které představují vědomostní základnu pro rozvoj spotřebitelské politiky a pro začlenění spotřebitelských zájmů do ostatních politik Společenství, včetně průzkumu přístupu spotřebitelů a podniků, výzkumných prací zaměřených na spotřebitele a trhy v oblasti finančních služeb, shromažďování a analýzy statistických a jiných příslušných údajů, jejichž statistické prvky budou v případě potřeby vyvíjeny prostřednictvím statistického programu Společenství.

Akce 3: Shromažďování, výměna, analýza údajů a rozvoj nástrojů hodnocení představujících vědeckou znalostní základnu o vystavení spotřebitelů chemickým látkám uvolňovaným z výrobků.

Cíl II – Lepší předpisy v oblasti ochrany spotřebitele

Akce 4: Příprava právních předpisů a dalších regulačních iniciativ a podpora samoregulačních iniciativ, včetně:

4.1. Komparativní analýzy trhů a právních řádů.

4.2. Právní a technické odborné znalosti pro tvorbu politiky v oblasti bezpečnosti služeb.

4.3 Technické odborné znalosti pro posouzení potřeby norem týkajících se bezpečnosti výrobků a vypracování norem CEN ( Evropský výbor pro normalizaci) pro výrobky a služby.

4.4 Právní a technické odborné znalosti pro rozvoj politiky týkající se hospodářských zájmů spotřebitelů.

4.5 Pracovní skupiny se zainteresovanými stranami a odborníky.

Cíl III - Lepší vymáhání právních předpisů, kontrola a domáhání se práv;

Akce 5: Koordinace dohledu a posílení akcí souvisejících s používáním právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele, včetně:

5.1 Rozvoje a zachování nástrojů informačních technologií (např. databáze, informační a komunikační systémy).

5.2. Vzdělávání, seminářů, konferencí o vymáhání právních předpisů.

5.3. Plánování a rozvoje společných akcí v oblasti vymáhání právních předpisů.

5.4. Společných pilotních akcí v oblasti vymáhání právních předpisů.

5.5. Analýzy problémů při vymáhání právních předpisů a možná řešení.

Akce 6: Finanční příspěvek na společné specifické akce zaměřené na dohled a vymáhání právních předpisů s cílem zlepšit administrativní spolupráci a spolupráci při provádění právních předpisů Společenství na ochranu spotřebitele, včetně směrnice o obecné bezpečnosti výrobků, a ostatní akce v oblasti administrativní spolupráce.

Akce 7: Sledování a hodnocení bezpečnosti nepotravinářských výrobků a služeb, včetně:

7.1. Posílení a rozšíření oblasti působnosti a fungování varovného systému RAPEX, s ohledem na rozvoj výměny informací v rámci dohledu nad trhem.

7.2. Technické analýzy varovných oznámení.

7.3. Shromažďování a hodnocení údajů o rizicích, která se vyskytují u specifických spotřebitelských výrobků a služeb.

7.4. Další rozvoj sítě pro bezpečnost spotřebitelských výrobků podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES. [81]

Akce 8: Sledování fungování a hodnocení dopadu alternativních systémů na řešení sporů spotřebitelů.

Akce 9: Sledování transpozice a provádění právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele v členských státech, zejména směrnice o nekalých obchodních praktikách, jakož i v oblasti národních spotřebitelských politik.

Akce 10: Poskytnout spotřebitelským organizacím specifické technické a právní informace a podpořit tak jejich přínos pro akce zaměřené na vymáhání právních předpisů a na dohled.

Cíl 4: Lépe informovaní a vzdělanější a odpovědnější spotřebitelé

Akce 11: Rozvoj a zachování snadno a veřejně dostupných databází poskytujících informace o aplikaci právních předpisů Společenství v oblasti ochrany spotřebitele a související judikatury.

Akce 12: Informační akce o opatřeních pro ochranu spotřebitele, zejména v nových členských státech, ve spolupráci s tamními spotřebitelskými organizacemi.

Akce 13: Vzdělávání spotřebitelů, včetně akcí zaměřených na mladé spotřebitele, a rozvoj vzdělávacích interaktivních nástrojů pro spotřebitele.

Akce 14: Zastupování zájmů spotřebitelů Společenství na mezinárodním fóru, včetně mezinárodních normalizačních orgánů a mezinárodních obchodních organizací.

Akce 15: Vzdělávání pro pracovníky regionálních a národních spotřebitelských organizací a spotřebitelských organizací na úrovni Společenství a další akce zaměřené na budování kapacity.

Akce 16: Finanční příspěvky na společné akce s veřejnými nebo neziskovými subjekty, které vytvářejí sítě na úrovni Společenství, poskytující informace a pomoc spotřebitelům s cílem jim pomoci při uplatňování jejich práv a získávání přístupu k vhodným řešením sporů (síť evropských spotřebitelských center).

Akce 17: Finanční příspěvky na fungování spotřebitelských organizací Společenství, které zastupují zájmy spotřebitelů při vytváření norem pro výrobky a služby na úrovni Společenství.

Akce 18: Finanční příspěvky na fungování spotřebitelských organizací na úrovni Společenství.

Akce 19: Poskytnout spotřebitelským organizacím specifické technické a právní informace ve snaze podpořit jejich účast a přínos pro konzultační proces týkající se legislativních a nelegislativních iniciativ Společenství v oblastech jako politika vnitřního trhu, služby obecného zájmu a desetiletý rámcový program pro udržitelnou výrobu a spotřebu.

Společné akce pro všechny cíle

Akce 20: Finanční příspěvky na specifické projekty na úrovni Společenství nebo na vnitrostátní úrovni za účelem uskutečnění dalších cílů spotřebitelské politiky.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL :

Health programme (2007-2013)

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy area: Health and Consumer Protection (SANCO, Title 17)

Activities: Public health:

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

Current budget lines:

ABB 17 03 06 Community action in the field of Health and Consumer protection — Public health

ABB 17 01 04 06 : Public Health – Expenditure for Administrative management

ABB 17 01 04 30 : Public health –Operating subsidy to the Executive Agency for the Public Health Programme.

A new budget structure will be defined after approval of the Interinstitutional Agreement on Financial Framework 2007-2013.

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

Total allocation for action : 365,6 € million for commitment

Period of application: day of entry into force of the decision in 2007 – 31 December 2013

3.3. Budgetary characteristics:

Budget lines | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from associated countries | Heading in financial framework |

17 03 06 | Non-comp | diff | NO | YES | YES | No 3b |

17 01 04 06 | Non-comp | Non-diff | NO | YES | YES | No 3b |

17 01 04 30 | Non-comp | Non-diff[82] | NO | YES | YES | No 3b |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

[2] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx. |

[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05. |

Total number of human resources* | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 |

* of which 2 new posts in 2007, covered within the pre-allocation of the Directorate General in the PDB for 2007

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES:

5.1. Need to be met in the short or long term

The need is identified in the explanatory memorandum.

5.2. Value added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

The EU, national and regional authorities, citizens, businesses and civil society have a role to play in improving the health, wellbeing and welfare of European citizens. There are however several health policy challenges that only action at EU level can tackle. Greater mobility and more communication have benefited citizens. But they have also increased the risk of spreading health threats such as SARS and other communicable diseases (which cannot be addressed by individual Member States alone). The complexity of modern life has brought more choice for citizens. But it has also made it harder for them to make the best choices.

The proposed strategy and programme aim to implement article 152 of the Treaty as regards Community action on health, by complementing national action with value- added measures which cannot be taken at national level.

The Health programme builds on the existing programme and maintains its core elements. In addition, it aligns future health action more explicitly with the overall Community objectives of prosperity, solidarity and security and with the Lisbon agenda in particular, and seeks to further exploit synergies with other policies.

Synergies will be ensured with other major instruments. For example health has been more closely associated to the Structural Funds and the research programme when designing the new legal base. Particular attention has also been given to ensure synergies with the Solidarity Fund.

5.3. Objectives and expected results of the proposal in the context of the ABM framework

The general objective of the ABM “public health” activity is to aim for a high level of human health protection in the development and implementation of all Community policies, through the promotion of an integrated health strategy, notably by implementation of the multi-annual health programme, and to enhance the capability of the EU to address, in a timely and coordinated fashion, threats to public health.

The objectives of the proposal are identified in the explanatory memorandum.

The expected results are:

1. Improved health security, in particular increased capacity at European and national level to respond to cross-border health threats and also to contribute to strengthened health-related safety across the EU (for example to fulfil the Treaty mandate as regards safety and quality of substances of human origin for medical use, or as regards the assessment of risks to citizens’ health).

2. Stronger health promotion at European level. This would include effective measures to encourage healthy ageing, greater awareness of health’s impact on productivity and growth, a narrowing of the health gap across the EU, in particular concerning improvement in health status in the new Member States. The programme should also result in healthier ways of life across the EU, a greater awareness about the impact of lifestyles and addictions on health, and a set of solutions developed through exchange of good practice. By acting on the most important health determinants, the programme will have the result of helping to reduce the disease burden.

3. More and better health knowledge, more dissemination. The programme will result in a health knowledge system, with more comparable data and indicators, higher -quality analysis, and effective dissemination to stakeholders. The programme will further result in Member States taking inspiration from best practice identified through the programme to improve their health systems.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[83] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

X Executive Agency

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

X Joint management with international organisations

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

The Commission will monitor the most pertinent indicators throughout the implementation of the new programme. The indicators listed are related to the objectives described under part 5.3 .

Objectives | Indicators |

1. Improve citizens’ health security |

1.1. Protect citizens against health threats | Number of projects in this area Number of beneficiaries ECDC fully operational Increased European co-ordination capacity for responding rapidly to threats Increased Member States’ capacity to address health threats |

1.2. Improve citizens’ safety | Number of scientific opinions given Community initiatives embodying the scientific opinions Number of projects on patient safety/ high quality and safe healthcare Number of projects on accidents and injuries Number of initiatives on organs / substances of human origin. |

2. Promote health to improve prosperity and solidarity |

2.1.Foster healthy, active ageing and help bridge health inequalities | Number of projects on healthy ageing Number of initiatives on health’s impact on growth and economic development Number of measures to bridge inequalities between Member States; number of projects benefiting the new Member States Number of projects to improve solidarity between national health systems |

2.2. Promote healthier ways of life by tackling health determinants. | Number of new measures proposed and carried out Number of projects in this area Number of thematic platforms created Number of information, publications and target audience reached |

3. Generate and disseminate health knowledge |

3.1. Exchange knowledge and best practice | Number of projects in this area Number of best practice solutions identified Number of Member States that took inspiration from good practice to introduce improvements in their health systems Number of health themes addressed |

3.2. Collect, analyse and disseminate health information. | Number of projects in this area Number of information/awareness raising publications and target audience reached Number of hits of health portal Number of Health reports and other publications Number of conferences & participants |

The implementation of the Community programme entrusted to the executive agency is subject to the control of the Commission and this control is exerted according to the methods, the conditions, the criteria and the parameters which it lays down in the act of delegation defined by Council Regulation (EC) N° 58/2003 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programmes[84], Article 6 (3).

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

This programme proposal is built on a series of existing Community programme and measures, some of which have been operational for many years, and which have been the subject of a comprehensive sequence of evaluations, as well as a substantial corpus of experience of administering and implementing the programmes in the Commission (and a former technical assistance office) and within the Member States and other participating countries (particularly the candidate countries).

The hypothesis of taking no action was considered:

• No action means failure to meet the provisions of article s 152 of the Treaty.

• No action means that the Commission would not meet the requirement of having a proper legal basis for health actions during the period 2007-2013 as imposed by the new financial framework. (The Health Programme expires at the end of 2008). This would make it very difficult to fulfil various legal obligations.

• No action would mean that the Commission would not fulfil its commitment to present a health strategy, following an open consultation in 2004, intended to help prepare the ground for a new strategy. In terms of effects on health, some serious negative impact would arise following the expiry of the current health programme. Health protection in Europe would be undermined as essential health threat alert mechanisms would find it difficult to operate. There would be inadequate information about important health trends and developments as mechanisms to collect and analyse the data would not function effectively. This would make it harder for health authorities to plan and develop policies and for citizens to take decisions. There would also be a great reduction in actions against trans-frontier health threats eg HIV/AIDS and bioterrorism.

• No action would also mean that the Commission stopped work in areas of central concern to its citizens daily lives and thus lost the possibility to increase visibility and to demonstrate the relevance of its action to them.

Building a new programme will bring citizens’ issues to the forefront of the EU agenda by providing a new framework for a policy that impacts on citizens’ day-to-day life.

In addition the existing executive agency for the public health programme would have its current mandate adapted to be able to ensure the management tasks of the new programme, including budgetary tasks, which would constitute the best management instrument at the disposal of the Commission[85]. This will in particular ensure :

Multiplier effect (leverage) enabling the Commission to concentrate on its core competencies;

Effectiveness and flexibility in the implementation of outsourced tasks;

Simplification of the procedures used;

Proximity of the outsourced action to the final beneficiaries.

The public health programme 2003-2008, adopted in September 2002[86], represents a major step forward for the implementation of the provisions of Article 152 of the EC Treaty. It provides for the integrated development of a strategy aimed on the one hand at ensuring a high level of health protection in all Community policies and actions and, on the other, at supplementing and coordinating policies and actions carried out by the Member States in the field of health surveillance and information systems, combating transmissible diseases and disease prevention.

In designing the new joint programme proposal, special attention was given to building upon the experience acquired during the first years of operation of the 2003-2008 programme, as well as to integrating the work carried out in various consultations, fora and groups.

Preparatory work on the health strategy

An open consultation on the future Health Strategy was launched in July 2004. The consultation was carried out on the basis of a public consultation document published on the web-site. All interested parties from the public health area, public bodies, interest groups and individual citizens, were invited to participate in the consultation, by means of a written contribution. Almost 200 contributions from national and regional authorities, NGOs, universities, individual citizens and companies have reached the Commission, Following the analysis of the results, a number of policy priority areas have been identified making it necessary to re-orient existing work in order to refine the policy priorities. The result is available in the Commission website[87].

Approximately 1/4 of all respondents including Ireland, Sweden, the Netherlands, Germany, the UK, Lithuania Malta and Poland urged the EU to pro-actively promote health and prevent illness. Measures proposed include the need to focus on children and teenagers, to implement a nutrition/obesity strategy, to tackle smoking and alcohol, to address a wide range of issues affecting health and to act on important diseases including cancer, respiratory and cardiovascular diseases.

Approximately 1/5 of all respondents including France, Germany, Ireland, the Netherlands, Sweden, Finland and Lithuania asked the EU to mainstream health. Respondents urged the Commission to implement a comprehensive and coherent EU approach to health, encompassing policies as diverse as Education, Trade, Internal Market, Social, Environment, Agriculture, External, Transport and Regional development. Several respondents including France, Ireland, Sweden and Finland raised the need for a Health Impact Assessment system.

The need to position health as a driver of economic growth and to disseminate evidence was raised by Ireland, France, the Netherlands, Malta and the UK. Some NGOs and Germany, Ireland and Sweden asked for health to become part of the Lisbon agenda.

Many stressed the need to address health inequalities by increasing funding for health. Respondents also urged the EU to involve stakeholders more closely in policy-making, to support the civil society, to take a stronger role on international health and to step up efforts in the analysis and dissemination of data.

Finally, many respondents also urged the EU to increase resources allocated to health, for the Public Health Programme to better serve policy priorities, to improve dissemination of project results, to cover neighbouring countries and to increase co-funding.

Respondents raise a large number of additional specific issues including the need to focus more on mental health, the challenges posed by an ageing population, the need to increase quality in healthcare, to secure patients’ rights and safety, to set clear rules for patient and professional mobility, for health technology assessment and research.

Health systems

In 2003, a high level reflection process on patient mobility and healthcare developments in the EU was launched at ministerial level. Working groups composed of Member State health ministers or senior representatives, and stakeholders met throughout the year. In December 2003, a ministerial level meeting including ministers from acceding countries, adopted a report containing 19 recommendations for action at EU level. The Commission responded in presenting three Communications[88] in April 2004. To take forward these recommendations, a High Level Group on health services and medical care was established with working groups on the following areas : cross-border healthcare purchasing and provision, health professionals, centres of reference, health technology assessment, information and e-health, health impact assessment and health systems, patient safety. Reports setting out progress and orientations for future work were endorsed by the Council in December 2004 and in December 2005.

Involvement of stakeholders

Health policy making must respond to the needs and concerns of citizens. It is necessary to build up the organisations representing patients and those developing the public health agenda so that civil society is able to make the constructive contribution needed to public health policy.

Currently, patient groups and non governmental organisations in the health field can find it difficult to develop initiatives at EU level and to stabilise their organisations because they have inadequate resources.

For example active participation in the EU Health policy forum, which brings stakeholders together to discuss policy issues, requires a level of organisational capacity and resources that many NGOs lack. Associations are not funded for their core work as such, because the legal basis of the Public Health Programme 2003-2008 does not allow such direct funding. The Commission is therefore proposing operational grants as well as project grants to provide core funding to certain NGOs, including patient groups, in order to help them develop their organisational capacity and put themselves on a sound basis.

As underlined in the Lisbon process, there is a need to reduce the major differences between Member States in terms of life expectancy, health status and health systems capability. Following enlargement, supporting in particular the new Member States to develop their health systems requires additional resources. In addition to infrastructure investment and human resources to which the Community Structural Funds can contribute, there is a need for the Community to help these countries in terms of training, expertise, capacity building, preparedness, prevention and promotion, as well as a need for analysis on their health investment needs.

Finally, ageing of the EU population and its potential impact on the sustainability of public finances, not least from the relative decline in the working population, requires EU action to help Member States cope with this challenge.

Cost-effectiveness

The adaptation of the existing Public Health Programme executive agency to support the new proposed programme will also lead to savings in terms of input as regards tasks related with tendering and organisation of meetings. The outsourcing of such administrative tasks to the executive agency will also enable the Commission to focus on policy making and conception tasks, including developing significant links with other policies.

The programme foresees improving the way projects results are exploited and disseminated, which will increase projects’ impact and visibility. The outsourcing of administrative tasks will enable the Commission to focus on ensuring that health crises and emergencies are better handled, that project results are better disseminated, to expand work with stakeholders and to develop policy work on e.g. health inequalities, ageing and children’s health.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

Ex post evaluation of the former 8 public health programmes

The role of the European Community in the field of public health, as defined by the Treaty, is to complement Member States’ action by promoting research, providing health information and education, encouraging cooperation and fostering policy coordination among Member States through incentive measures. An evaluation of the 8 Community programmes of 1996-2002 was carried out in 2004[89]. The main objective was to assess whether the goals were achieved in the EU through these action programmes and to locate the genuine added value of European intervention in the field of public health.

The evaluation shows that the Programmes had an overall positive added value and calls for further investment by the EU in Public Health. It gives a number of recommendations : some of the issues raised have already been addressed when building the Public health programme 2003-2008. However room for improvement remains for the following areas:

develop a complete and coherent theory of action for the general public health framework;

clarify the priorities the programme seeks to meet and the levels targeted;

be structured and research synergies and complementarities between the policy instruments and the research areas;

in the area of health determinants, redirect a substantial part of the new programme towards the aspects of these diseases which have not been fully researched and towards tackling the issue of diseases from a preventive point of view;

to allow more room, in cases regarding the share of responsibilities between the EU and the Member States, for a re-orientation of the EU priorities towards emerging issues and innovative approaches;

to maximise the possibilities to exchange information and knowledge between Member States, notably to allow bridging the gap between countries lagging behind the most advanced states, specially considering the recent enlargement;

to set up a systematic internal and external communication policy;

to enhance training activities, as it is the most valuable way of disseminating methods and best practices;

to reserve financing in the new programme for the effective and large networks, i.e. which are representative in terms of partners involved and coverage of the EU as a whole, so to ensure their sustainability.

These recommendations will be reflected as far as possible in the construction of the new programme.

6.2.3. Terms and frequency of future evaluation

Details and frequency of planned evaluation:

(See Article 13 of the proposed Programme)

An external and independent interim evaluation, i.e., mid-term report will be undertaken three years after adoption of the programme. The object of this report is to provide an initial assessment of the impact and effectiveness of the programme on the basis of the results obtained. The report shall in particular make it possible to assess the impact of measures on all countries. Any changes or adjustments that are deemed necessary will be proposed by the Commission for the second half of the programme.

Communication on the continuation of the Programme no later than four years after its adoption.

Ex post evaluation, i.e. final Report: A detailed external independent evaluation report covering the entire period of operation of the Programme will be carried out by 31 December 2015, to assess the implementation of the Programme.

Furthermore, the Commission plans to audit beneficiaries in order to check that Community funds are being used properly. The results of audits will form the subject of a written report.

Evaluation of the results obtained:

Information providing a measure of the performance, results and impact of the Programme will be taken from the following sources:

statistical data compiled on the basis of the information from application dossiers and the monitoring of beneficiaries' contracts;

audit reports on a sample of programme beneficiaries ;

use of the results of the executive agency’s evaluations and audits.

7. Anti-fraud measures

All the contracts, conventions and legal undertakings concluded between the Commission and the beneficiaries under the programme foresee the possibility of an audit at the premises of the beneficiary by the Commission’s services or by the Court of Auditors, as well as the possibility of