CS Úřední věstník Evropské unie C 30/5

Závěry Rady o zlepšení sociálního začlenění mladých lidí, kteří nejsou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy

2014/C 30/03

RADA A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ ZASEDAJÍCÍ V RADĚ:

UZNÁVAJÍ, ŽE:

1. mladé ženy a mladí muži jsou pro Evropu důležitým zdrojem. Představují potenciál pro současnost i budoucnost, avšak potýkají se s mnoha výzvami, jako je nezaměstnanost a související sociální problémy (1). S cílem překonat současnou krizi a předejít podobným problémům v budoucnu musí všechny členské státy přijmout okamžitá opatření zaměřená na prosazování zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy, účasti a sociálního začlenění mladých lidí;

2. mladí lidé, kteří nejsou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy (dále též nezařazení mladí lidé) (2) se mohou potýkat s nepříznivými sociálními podmínkami, jako je izolace, chybějící nezávislost, rizikové chování a nestabilní duševní a tělesné zdraví, kvůli nimž jsou v pozdější fázi života vystaveni vyššímu riziku nezaměstnanosti a sociálního vyloučení. Sociální vyloučení mladých lidí, zejména nezařazených mladých lidí může mít nepříznivý dopad na hospodářství a může pro Evropu představovat významné náklady. V roce 2011 činila hospodářská ztráta v důsledku neúčasti mladých lidí na trhu práce 153 miliard EUR. Jedná se o střízlivý odhad a tato částka odpovídá 1,2 % HDP EU (3);

3. mladí lidé, kteří nejsou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy, jsou v různé míře ohroženi, mají odlišné charakteristiky a potřeby. Je tedy potřeba disponovat individuálně uzpůsobeným přístupem, aby tito mladí lidé mohli být úspěšně (opětovně) začleněni do pracovního procesu, vzdělávání či odborné přípravy a do života společnosti;

4. tento přístup je uznán v doporučení Rady o zavedení Záruk pro mladé lidi, přijatém dne 22. dubna 2013 (4). V doporučení je stanoveno, že všichni mladí lidé mladší 25 let by měli ve lhůtě čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělávání, obdržet kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovského programu nebo stáže (5);

5. politické iniciativy zaměřené na snížení nezaměstnanosti mladých lidí mohou být podpořeny Přehledem dovedností EU a předpověďmi dovedností Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP), které pomohou identifikovat začínající nedostatek určitých dovedností, jakož i trendy v oblasti dovedností a perspektivy trhu práce;

6. rizikové faktory, které zvyšují nebezpečí, že se mladí lidé stanou nezařazenými, jsou často kombinací osobních, hospodářských a sociálních okolností a okolností týkajících se vzdělávání;

7. významnou a doplňující úlohu při přechodu na pracovní trh plní práce s mládeží, dobrovolné činnosti, aktivní občanství a neformální a informální učení, protože představují přidanou hodnotu pro všechny mladé lidi, zejména pro ty nezařazené; umožňují budování mostů mezi systémem vzdělávání a zaměstnanosti, doplňování systému formálního vzdělávání, poskytování sebedůvěry, sociálního kapitálu a osobního rozvoje a zlepšování sociálních a technických dovedností, které posilují zaměstnatelnost;

8. ve společných závěrech konference EU o mládeži, kterou ve dnech 9. až 12. září 2013 pořádalo litevské předsednictví, je zdůrazněno, že vzdělávání je nutné přizpůsobit potřebám mladých lidí a požadavkům trhu práce, aby se usnadnil přechod z procesu vzdělávání do zaměstnání a zlepšily podmínky pro začlenění mladých lidí na trh práce (6).

DOMNÍVAJÍ SE, ŽE:

9. je třeba posoudit a zhodnotit stávající výzkum, systémy a programy na místní, regionální, vnitrostátní a evropské úrovni týkající se mladých lidí, kteří nejsou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy, s cílem identifikovat překážky, jež jim brání v přístupu ke službám, zejména těm z nich, kteří jsou nečinní;

10. k úspěšnému provádění iniciativ EU v boji proti nezaměstnanosti a nečinnosti mladých lidí může přispět politika v oblasti mládeže, a zejména práce s mládeží, například balíček týkající se zaměstnanosti mladých lidí, a především Záruka pro mladé lidi. K dosažení co nejlepších výsledků jsou tedy nutná soudržná a vzájemně se posilující vnitrostátní opatření a další politické nástroje;

11. za účelem posílení sociálního začlenění nezařazených mladých lidí by měl být zajištěn ucelený přístup a meziodvětvová spolupráce. Klíčové jsou celoživotní investice do dovedností a schopností lidí s cílem zlepšit jejich příležitosti začlenit se na trh práce a do společnosti (7). Veškeré politické nástroje, opatření a činnosti by měly být koordinovány a prováděny na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni a měly by zahrnovat široký okruh zúčastněných subjektů podílejících se na navrhování a provádění opatření v oblasti sociálního začleňování mládeže;

12. Prioritou by měla být prevence, aby se zabránilo narůstajícímu počtu nezařazených mladých lidí a aby se přerušil mezigenerační cyklus sociálního vyloučení. Je nutný proaktivní přistup, do něhož je zapojena rodina, poskytovatelé předškolního vzdělávání, školy, zejména instituce poskytující středoškolské a odborné vzdělávání, odbornou přípravu a možnosti neformálního učení, nevládní organizace, zejména organizace mládeže, pracovníci s mládeží, rodiče a další zúčastněné subjekty, aby byl zajištěn včasný zásah a zabránilo se tomu, aby se mladí lidí stali nezařazenými;

13. politická opatření musí zohlednit rozmanitost nezařazených mladých lidí, pokud jde o fázi procesu, v níž musí zasáhnout, a rozsah jejich záměrů, cílů a činností. Je třeba věnovat větší pozornost rozdílům ve vzdělávání žen a mužů, sociálním politikám a politikám zaměstnanosti, jakož i mladým lidem se zvláštními potřebami;

14. opatření zaměřená na nezařazené mladé lidi by měla být přizpůsobena potřebám jednotlivých osob, měla by být flexibilní a z dlouhodobého hlediska by měla usilovat o dosažení udržitelných pozitivních výsledků při začleňování na trh práce, jakož i na (opětovné) začlenění do vzdělávání, odborné přípravy a občanského života nebo života společnosti. Pro práci s nezařazenými mladými lidmi by měly být využívány inovativní přístupy, vzájemné učení a informační činnosti;

15. Pro poskytnutí podnětu projektům v oblasti sociálního začleňování mladých lidí je nesmírně důležité účinné využívání evropských strukturálních a investičních fondů, zejména Evropského sociálního fondu, a evropských iniciativ a programů, včetně iniciativy zaměřené na zaměstnanost mládeže a programu Erasmus+.

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ A S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY:

16. zavedly, prováděly a podle potřeby dále rozvíjely vnitrostátní, regionální nebo lokální strategie či programy, jako jsou prováděcí plány systému Záruky pro mladé lidi, na posílení sociálního začleňování mladých lidí, kteří nejsou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy. Tyto strategie by měly být empiricky podloženy, měly být založeny na měziodvětvové spolupráci a měly by zahrnovat všechny příslušné zúčastněné subjekty. Vypracovávání strategií by mělo zahrnovat diskusi s cílovou skupinou, plánování, provádění, monitorování a hodnocení účinných nástrojů politiky. Monitorování a hodnocení přístupu k politickým opatřením a monitorování a hodnocení výsledků by mělo zohledňovat rozdíly mezi muži a ženami.

V oblasti prevence

17. podporovaly přístup k adekvátním, dostupným, přístupným a kvalitním službám, jako je předškolní vzdělávání a péče, bydlení, zdravotní a sociální služby, aby se zabránilo tomu, že mladí lidé nebudou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy a že bude tato jejich životní situace přetrvávat;

18. prosazovaly práci s mládeží a investovaly do ní a usnadnily nezařazeným mladým lidem přístup k jejím službám posílením meziodvětvové spolupráce mezi příslušnými zúčastněnými subjekty;

19. usilovaly o komplexní přístup s cílem omezit předčasné ukončování školní docházky zahrnující preventivní opatření a opatření včasného zásahu (8);

20. rozvíjely a uplatňovaly nové a individuálně uzpůsobené přístupy, jako je práce mimo existující centra pro mládež nebo informační činnosti zaměřené na mladé lidi za účelem lepšího sociálního začlenění nezařazených mladých lidí; plně využívaly potenciálu práce s mládeží z hlediska dodávání sebedůvěry a poskytování možností osobního rozvoje, a přispěly tak ke snížení předčasného ukončování školní docházky (9);

21. povzbuzovaly a podporovaly kvalitní poradenství včetně informací týkajících se možností zaměstnání, informací o právech v zaměstnání, vyhlídkách v oblasti zaměstnanosti a vzdělávání a možnostech volného pohybu a komplexnější poradenství a podporu všech mladých lidí, zejména mladých lidí, u nichž hrozí, že nebudou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy, a jejich rodin;

22. posilovaly kapacitu organizací mládeže, práce s mládeží a jiných forem začlenění jakožto prostředků účasti a využívání jejich potenciálu na podporu sociálního začlenění nezařazených mladých lidí;

23. podporovaly místní iniciativy a plány sociální soudržnosti na rozvoj konkrétních kroků zaměřených na nezařazené mladé lidi za účelem jejich (opětovného) začlenění do místních komunit;

24. využívaly Evropský portál pro mládež jakožto informační platformu pro informování mladých lidí o otázkách souvisejících se sociálním začleněním.

V oblasti vzdělávání, odborné přípravy a neformálního učení

25. rozšířily možnost zapojení do vzdělávacích programů druhé šance a podporovaly získávání nebo rozvíjení dovedností a kompetencí splňujících potřeby trhu práce;

26. prosazovaly profesní poradenství a konzultace uzpůsobené potřebám sociálně vyloučených mladých lidí ve všech fázích jejich života a zvyšovaly jejich dostupnost;

27. podle okolností a zvláštních podmínek jednotlivých států a v souladu s tím, co považují členské státy za vhodné, měly nejpozději v roce 2018 fungující režim uznávání neformálního a informálního učení, což jednotlivcům umožní využívat toho, co se naučili, pro svoji profesionální dráhu a pro další učení (10);

28. zvýšily dostupnost a kvalitu předškolního vzdělávání a péče. Dětem ze znevýhodněného prostředí by měla být poskytována doplňující podpora (11);

29. prováděly program Erasmus+ jakožto podpůrný nástroj k získávání sociálních a občanských kompetencí a dovedností a posilovaly mobilitu a zaměstnatelnost mladých lidí.

V oblasti přechodu z procesu vzdělávání do zaměstnání

30. rozvíjely partnerství mezi veřejnými a soukromými službami zaměstnanosti, službami poradenství v oblasti zaměstnání a s dalšími specializovanými službami zaměřenými na mladé lidi (nevládní organizace, centra pro mládež a sdružení mladých lidí), jež napomáhají bezproblémovému přechodu z nezaměstnanosti, nečinnosti, vzdělávání či odborné přípravy do zaměstnání;

31. podporovaly kvalitní učení založené na pracovní činnosti, jako je učňovská příprava, odborné stáže a praxe, jakožto účinné opatření ke zlepšení udržitelného přechodu ze vzdělávání a odborné přípravy do zaměstnání, zejména podporou dovedností, které jsou pro trh práce důležité, a lepším sladěním nabízených a požadovaných dovedností, a to mimo jiné v souvislosti s prohlášením Rady týkajícím se Evropské aliance pro učňovskou přípravu (12);

32. prováděly opatření v zájmu řešení problému nezaměstnanosti mladých lidí, zejména v zájmu zlepšení přechodu ze vzdělávání a odborné přípravy do zaměstnání při zohlednění doporučení Rady o zavedení Záruk pro mladé lidi, a to mimo jiné budováním přístupů založených na partnerství (včetně přístupů zahrnujících služby podpory mladých lidí), včasným zásahem a aktivací, podpůrnými opatřeními umožňujícími začlenit se na trh práce (včetně posilování dovedností a opatření související s trhem práce), využíváním fondů Evropské unie, posuzováním a neustálým zlepšováním systémů.

V oblasti zaměstnanosti

33. posilovaly plnou a aktivní účast na trhu práce pomocí opatření na aktivní začleňování, prosazovaly tvořivost a inovativnost mladých lidí v úsilí o samostatnou výdělečnou činnost a podporovaly podnikání a první pracovní zkušenosti;

34. v zájmu vstupu nebo návratu na trh práce odstraňovaly překážky, včetně diskriminace z důvodu věku a dalších forem diskriminace, řešily problematiku nejrůznějších forem nejistých zaměstnání a v případě potřeby analyzovaly možnosti, jak omezit nemzdové náklady práce s cílem zlepšit vyhlídky mladých lidí na získání zaměstnání (13);

35. umožnily službám zaměstnanosti a organizacím mládeže již v rané fázi poskytovat společně s dalšími partnerskými subjekty podporujícími mladé lidi personalizované poradenství a individuální akční plány, včetně individuálně uzpůsobených systémů podpory, založené na zásadě vzájemných povinností;

36. zapojovaly zúčastněné subjekty v oblasti politiky mládeže a mladé lidi, jakož i organizace mládeže a jiné organizace občanské společnosti do koncipování a provádění vhodných politik, včetně Záruk pro mladé lidi, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována zejména potenciálu práce s mládeží při vyhledávání mladých lidí, u nichž hrozí, že nebudou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy, a aby vytvářely kontakty mezi nimi a mezi poskytovateli služeb; umožnily zúčastněným subjektům v oblasti mládeže, aby prosazovaly a propagovaly možnosti, které nabízí Záruky pro mladé lidi a další iniciativy v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy;

37. plně přispívaly k rozvoji sítě EURES, aby se stala skutečnou celoevropskou sítí v oblasti umísťování do zaměstnání a náboru zaměřenou na řešení potřeb trhu práce v jednotlivých členských státech, mimo jiné i pokud jde o volná místa v rámci veřejných i soukromých služeb zaměstnanosti, jakož i o učňovskou přípravu, případně stáže (14);

38. podporovaly sladění pracovního, soukromého a rodinného života s cílem předcházet a vyhýbat se všemu, co brání začleňování na trh práce.

VYZÝVAJÍ KOMISI, ABY:

39. se zabývala sdílením osvědčených postupů prostřednictvím odpovídajících nástrojů, které má k dispozici, včetně souhrnné zprávy o osvědčených postupech v členských státech, pokud jde o iniciativy zaměřené na (opětovné) začlenění nezařazených mladých lidí do systému zaměstnanosti a vzdělávání; zohlednila další výzkumné studie a iniciativy v této oblasti a šířila jejich výsledky; využívala osvědčené postupy z projektů financovaných programy EU a fondy (např. Mládež v akci, program celoživotního učení, Erasmus+ a Evropský sociální fond) a stávající sítě spolupráce v oblasti politiky mládeže, jako je Evropské centrum znalostí pro politiku mládeže;

40. zohlednila přispění oblasti mládeže k pravidelnému, systematickému hodnocení potřeb budoucího trhu práce a požadovaných dovedností a kompetencí;

41. prosazovala a zajistila, aby programy EU pro mladé lidi, jako je Erasmus+, byly přednostně zaměřené na mladé lidi s omezenými příležitostmi, především na nezařazené mladé lidi;

42. podporovala dialog mezi stranami zainteresovanými v otázkách mládeže, včetně zástupců z oblasti práce s mládeží a zástupců podniků, se zaměřením na nezařazené mladé lidi, jejich individuální poradenství a rozvoj sociálních dovedností;

43. se na semináři na vysoké úrovni na základě meziodvětvové spolupráce mezi podniky, akademickou obcí, veřejnými orgány, mládeží a dalšími zúčastněnými subjekty zabývala problémy a možnými řešeními, pokud jde o nezařazené mladé lidi;

44. nadále monitorovala vývoj v oblasti navrhování, provádění a výsledků systémů Záruk pro mladé lidi prostřednictvím mnohostranného dohledu Výboru pro zaměstnanost v rámci evropského semestru, prováděla analýzy dopadu uplatňovaných politik a pravidelně o tomto vývoji informovala;

45. nadále podporovala úsilí členských států a jiných zúčastněných subjektů o rozšíření nabídky kvalitních příležitostí odborné přípravy založené na pracovní činnosti, a to především v rámci Evropské aliance pro učňovskou přípravu, a prosazovala výměnu osvědčených postupů a zkušeností ohledně systémů učňovské přípravy.

(1) V Evropě nebylo v roce 2012 zařazeno do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy 7,5 milionu mladých lidí ve věku 15 až 24 let a dalších 6,5 milionu lidí ve věku 25 až 29 let. To představuje výrazný nárůst nezařazených mladých lidí: v roce 2008 se jednalo v případě 15 až 24letých o 11 % a v případě 25 až 29letých o 17 %; do roku 2012 se tento podíl podle Eurostatu zvýšil na 13 % a 20 %.

(2) Výbor pro zaměstnanost se na zasedání dne 19. května 2010 dohodl, že definice „mladí lidé nezařazení do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy“ se vztahuje na nezaměstnané (podle definice Mezinárodní organizace práce) nezařazené do vzdělávání a odborné přípravy a neaktivní osoby (definice MOP) neúčastnící se vzdělávání ani odborné přípravy.

Viz http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6602&langId=en

(3) Mladí lidé, kteří nejsou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy: Charakteristika, náklady a politické reakce v Evropě, str. 2. Eurofound (2012)

Viz http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/54/en/1/EF1254EN.pdf

(4) Úř. věst. C 120, 26.4.2013, s. 1.

(5) V návaznosti na sdělení Komise z června roku 2013 nazvané Výzva k řešení nezaměstnanosti mladých lidí a na související závěry Evropské rady by členské státy s regiony, v nichž míra nezaměstnanosti přesahuje 25 %, měly do prosince roku 2013 předložit prováděcí plán Záruky pro mladé lidi a ostatní členské státy by tak měly učinit v roce 2014.

(6) Společné závěry konference EU o mládeži (Vilnius 9. až 12. září 2013).

(7) Závěry Rady ze dne 20. června 2013 nazvané Za sociální investice pro růst a soudržnost.

(8) Doporučení Rady ze dne 28. června 2011 o politikách snížení míry předčasného ukončování školní docházky (Úř. věst. C 191, 1.7.2011, s. 1).

(9) Viz doporučení Rady ze dne 28. června 2011 o politikách snížení míry předčasného ukončování školní docházky (Úř. věst. C 191, 1.7.2011, s. 1). Jedním z hlavních cílů strategie Evropa 2020, které schválila Evropská rada, je snížit podíl osob, které předčasně ukončí školní docházku, na méně než 10 % a zajistit, aby přinejmenším 40 % osob mladší generace dosáhlo kvalifikace v rámci terciárního vzdělávání nebo jeho ekvivalentu.

(10) Doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1).

(11) Závěry Rady o systému předškolního vzdělávání a péče: nejlepší start do života pro všechny naše děti (Úř. věst. C 175, 15.6.2011, s. 8).

(12) Prohlášení Rady ze dne 15. října 2013 o Evropské alianci pro učňovskou přípravu.

(13) Viz doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o Zavedení Záruk pro mladé lidi (Úř. věst. C 120, 26.4.2013, s. 1, bod 16).

(14) Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 26. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011, pokud jde o vyřizování nabídek volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání a opětovné zřízení sítě EURES (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 21).