Stanovisko Evropského výboru regionů – Biologicky rozmanitá města a regiony po roce 2020 v rámci 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030

(2020/C 440/05)

Zpravodaj: Roby BIWER (LU/SES), člen zastupitelstva obce Bettembourg, Lucembursko Odkaz: Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030: navrácení přírody do našeho života COM(2020) 380 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

1. vyzývá mezinárodní společenství, aby se zasadilo o to, že se 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti v roce 2021 v Kchun-mingu stane klíčovým okamžikem pro biologickou rozmanitost a varovným signálem k trvalému obrácení křivky úbytku biologické rozmanitosti a ekosystémů;

2. upozorňuje, že stav biologické rozmanitosti se od roku 2018 zhoršil a většina mezinárodních společenských a environmentálních cílů, především aičijské cíle v oblasti biologické rozmanitosti, nebyla splněna. Celosvětové úsilí o zastavení poklesu biologické rozmanitosti selhalo, což dokládá globální hodnotící zpráva IPBES z roku 2019, jež vedla k tomu, že Světové ekonomické fórum v roce 2020 označilo ztrátu biologické rozmanitosti a kolaps ekosystémů za jednu z pěti hlavních hrozeb, jimž svět čelí;

3. zdůrazňuje, že hlavními faktory vyvolávajícími úbytek biologické rozmanitosti jsou změny ve využívání půdy, přímé využívání přírodních zdrojů a změna klimatu, a že je třeba je řešit konkrétními a včasnými opatřeními;

4. zdůrazňuje, že celková ekologická stopa 27 členských států EU více než dvakrát překračuje kapacitu ekosystémů produkovat užitečný biologický materiál a fungovat v dané oblasti jako pohlcovač uhlíku;

5. klade důraz na to, že stále větší množství důkazů ukazuje na přímé propojení mezi klimatem, biologickou rozmanitostí a krizemi v oblasti zdraví lidí a zvýšeným zoonotickým rizikem pandemií v důsledku postupujícího celosvětového ničení přírodních ekosystémů;

6. upozorňuje, že současný stav krize v oblasti biologické rozmanitosti vyžaduje přijetí souboru ambiciózních a snadno sdělitelných cílů a bezodkladné politiky a urgentních opatření vycházejících z vědeckých poznatků a zaměřených na faktory vyvolávající úbytek biologické rozmanitosti a degradaci ekosystémů, jež budou přiměřené cíli obrácení křivky úbytku biologické rozmanitosti;

7. požaduje soudržnost politik, aby bylo možné sladit úsilí, cíle a výsledky různých politik EU, včetně nové společné zemědělské politiky (SZP), Zelené dohody pro Evropu a obchodních vztahů a mezinárodních závazků EU, konkrétně Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030, Pařížské dohody OSN o změně klimatu, Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti a sendajského rámce pro snižování rizika katastrof, a sloučit je do komplexní strategie EU pro udržitelnost, která bude obsahovat jasné cíle a prováděcí opatření;

8. zdůrazňuje, že je naléhavě nutné jednat, což potvrdil 5. Globální výhled pro biologickou rozmanitost Úmluvy o biologické rozmanitosti a jeho doporučení podporovat místní městskou správu a mezioborové plánování, podporovat řešení založená na přírodě a přijmout integrované přístupy k využívání půdy a změnám ve využívání půdy na místní úrovni a na úrovni krajiny jako klíčové součásti cest k obrácení křivky úbytku biologické rozmanitosti;

9. zdůrazňuje, že formální uznání klíčové úlohy samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů v oblasti biologické rozmanitosti ( 1 ) při obracení křivky úbytku biologické rozmanitosti a uplatňování mezirezortního přístupu v každém kroku a na každém stupni procesu správy biologické rozmanitosti stále chybí, navzdory narůstajícímu přijetí, jak ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, tak v celosvětovém rámci pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020. Tohoto uznání by bylo možné dosáhnout zejména prostřednictvím zahrnutí místních strategií a akčních plánů v oblasti biologické rozmanitosti a strategií a akčních plánů v oblasti biologické rozmanitosti na nižší než celostátní úrovni do vnitrostátních strategií a akčních plánů v oblasti biologické rozmanitosti;

10. podporuje stanovení dlouhodobého cíle klimatické neutrality EU k nasměrování evropského projektu na nezvratnou klimatickou neutralitu do roku 2050 na základě VFR na období 2021–2027, jenž plní cíl vyčlenit na výdaje související s oblastí klimatu přinejmenším 30 % prostředků. Zdůrazňuje, že evropský právní rámec pro klima by měl zajistit sbližování opatření zavedených za účelem dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů s unijními a celosvětovými cíli v oblasti biologické rozmanitosti ( 2 )

Úloha měst a regionů při obracení křivky úbytku biologické rozmanitosti

11. souhlasí se závěry zprávy IPBES z roku 2019, že místní a regionální orgány mohou prostřednictvím odpovědné výroby a spotřeby a také integrovaného územního plánování a provádění těchto plánů a řešení založených na přírodě a na ochraně a udržitelném využívání přírodních zdrojů a primárních surovin, jež budou citlivá a přizpůsobená sociálním, hospodářským a ekologickým souvislostem, výrazně přispět k příslušným úmluvám OSN, včetně Agendy OSN 2030 a Pařížské dohody;

12. poukazuje na to, že místní a regionální orgány tvoří nedílnou součást vnitrostátních orgánů ratifikujících Úmluvu OSN o biologické rozmanitosti, rozsáhle dobrovolně přispívají a vytvářejí důležitá partnerství, která mobilizují nejvýznamnější skupiny (původní národy a místní komunity, mládež a ženy) a relevantní sektory (podnikatelský, kulturní a organizací občanské společnosti);

13. zdůrazňuje, že místní a regionální orgány jsou jakožto hnací síly inovací a provádění integrovaných prostorových a územních plánů a strategií nedostatečně využívány, a to i finančně, k dosažení unijních a celosvětových cílů v oblasti biologické rozmanitosti, a že schopnosti místních a regionálních orgánů lze plně využít uznáním a aktivováním jejich klíčových rolí a poskytnutím prostředků pro tyto role;

14. zdůrazňuje, že inovativní řešení založená na přírodě, což jsou řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní, přinášejí současně environmentální, sociální a hospodářský prospěch a pomáhají budovat odolnost, patří k nejúčinnějším nástrojům, pokud jde o obnovu ekosystémů a mobilizaci schopnosti člověka prospívat spolu s přírodou, jak uvádí zpráva projektu Naturvation z roku 2020 ( 3 )

15. vyzývá k výměně osvědčených postupů s cílem podpořit zavádění a šíření inovativních řešení založených na přírodě a sestavení pokynů pro všechny relevantní zainteresované strany;

16. upozorňuje na provázanost cílů udržitelného rozvoje a navrhuje začlenění cílů v oblasti biologické rozmanitosti a klimatu do dalšího rozvoje politiky, např. prostřednictvím průběžného zohledňování biologické rozmanitosti v okolí infrastruktur pro energii z obnovitelných zdrojů, za účelem dosažení cílů v oblasti biologické rozmanitosti i klimatu;

17. připomíná, že vybízel místní a regionální orgány, aby zavedly místní strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti, případně strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti na nižší než celostátní úrovni, a angažovaly se v mezinárodní, evropské a vnitrostátní normalizaci s cílem začlenit řízení biologické rozmanitosti a ekosystémů i řešení inspirovaná přírodou, a zvýšit tak jejich využitelnost a dopad;

Města a regiony jakožto hnací síly provádění ambicí EU v oblasti biologické rozmanitosti

18. vítá strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 jako rozhraní pro vertikální spolupráci při řešení hlavních příčin úbytku biologické rozmanitosti a jejích vazeb na společenské problémy, jako jsou zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí a ochrana před budoucími pandemiemi;

19. vyzývá k intenzivní spolupráci mezi místními a regionálními orgány při vytváření ekologických koridorů v rámci transevropských přírodních sítí, neboť jsou klíčem k místní podpoře;

20. zdůrazňuje význam koordinace opatření v oblasti ochrany přírody a stanovení cílů na místní úrovni. EU by měla městům a regionům poskytnout finanční prostředky a informační podporu za účelem podpory biologické rozmanitosti, včetně projektů na ochranu přírody, řešení inspirovaných přírodou, rozvoje zdrojů dat o přírodě, prostorového plánování, jež chrání biologickou rozmanitost, a posílení odborných znalostí a zdrojů ve městech a regionech;

21. vítá, že Rada ve svých závěrech o přípravě celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost po roce 2020 vyjádřila odhodlání častěji uplatňovat a využívat řešení založená na přírodě na podporu zachování biologické rozmanitosti, obnovy ekosystémů a udržitelného využívání půdy;

22. vítá a podporuje ambiciózní závazky a cíle EU obsažené v Zelené dohodě pro Evropu a ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti. Vyzdvihuje klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů při jejich plnění, zejména prostřednictvím přípravy plánů pro městskou zeleň do konce roku 2021, a zdůrazňuje jejich inovační a integrační potenciál při podpoře biologické rozmanitosti, odolného oživení a sociální soudržnosti v regionech a městech;

23. zdůrazňuje, že k dosažení cíle zasadit v EU až 3 miliardy dalších stromů při plném respektování ekologických zásad je zapotřebí integrované celounijní strategie, aby se zajistilo, že budou vzaty v úvahu klíčové funkce. Připomíná své stanovisko ( 4 ) k rozhodující úloze lesů ve venkovských i městských oblastech, pokud jde o ochranu biologické rozmanitosti, zmírňování změny klimatu, ochranu před hydrogeologickými škodami, ukládání uhlíku, lidské zdraví a další související přínosy, a vyzývá ke zvýšenému úsilí při ochraně a obnově lesů za plného respektování ekologických zásad, vysokého stáří, jedinečných ekologických vlastností a nejvyšší míry biologické rozmanitosti;

24. vítá platformu EU pro městskou zeleň jako nástroj pro rozvoj kapacit měst a doporučuje jeho začlenění do klíčových iniciativ a platforem, jako jsou nová Dohoda EU pro zelená města, NetworkNature, CitiesWithNature a RegionsWithNature. Podporuje zejména CitiesWithNature a RegionsWithNature jakožto oficiální platformy Akčního programu Šarm aš-Šajch – Kchun-ming pro přírodu a lidi s cílem zapojit samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány v oblasti biologické rozmanitosti a přimět je, aby představily své úsilí a uznaly hodnotu přírody ve městech a regionech;

25. zdůrazňuje klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů při řízení lokalit sítě Natura 2000 a požaduje, aby byla poskytnuta dostatečná logistická, vědecká a finanční podpora k plnému pokrytí a prosazování do roku 2025;

26. vyzývá EU, aby místním a regionálním orgánům poskytla dostatečné zdroje, rozvoj kapacit a pokyny, pokud jde o provádění činností v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, opatření zaměřených na ochranu, správu lokalit a plány pro městskou zeleň za účelem uskutečňování ambiciózních opatření v oblasti biologické rozmanitosti;

27. vítá cíl zavedení nového evropského správního rámce v oblasti biologické rozmanitosti navržený ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti, jenž místním a regionálním orgánům a všem úrovním veřejné správy umožní splnit na základě místních podmínek povinnosti v oblasti sledování a hodnocení a měřit pokrok opatření v oblasti biologické rozmanitosti, a požaduje, aby byl na evropské úrovni vytvořen jasný a standardizovaný soubor ukazatelů a měřitelných cílů. Je připraven spolupracovat a podílet se na přípravě a provádění nového správního rámce v zájmu zajištění co nejúčinnější struktury pro využití plného potenciálu místních a regionálních orgánů při obrácení křivky úbytku biologické rozmanitosti;

28. vyzývá EU, aby na základě stávajících informací o účinném provádění přijala konkrétní opatření, včetně rozvoje kapacit, která dále začlení a sladí priority v oblasti biologické rozmanitosti napříč jurisdikcemi a oblastmi politiky – konkrétně jde o zemědělství, prostorové plánování a rozvoj měst, obchod, životní prostředí, výzkum a inovace, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování jí a Zelenou dohodu pro Evropu – a vhodným způsobem integrují všechny úrovně správy s cílem zajistit, aby se na úrovni EU projevily příslušné dopady;

29. zdůrazňuje doporučení své zprávy o financování opatření v oblasti biologické rozmanitosti ( 5 ) , aby se posílily ambice při začleňování problematiky životního prostředí do financování EU a v přiměřeném rozsahu se navýšilo a zefektivnilo financování určené pro oblast biologické rozmanitosti zaměřené na místní a regionální orgány, včetně programu LIFE;

30. požaduje soudržnou přeshraniční politiku v oblasti životního prostředí a následnou přeshraniční spolupráci, jelikož živočišné a rostlinné druhy přesahují hranice;

31. vyzývá EU, aby obrácení křivky úbytku biologické rozmanitosti upřednostnila jako hlavní zásadu ve všech významných finančních plánech, včetně víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a plánů na podporu oživení po krizi COVID-19, mobilizovala dostatečné zdroje, které budou přímo či nepřímo stimulovat opatření v oblasti biologické rozmanitosti na všech úrovních veřejné správy, jež budou konkrétně přizpůsobena regionálnímu kontextu a zjednoduší postupy s cílem zvýšit míru využití finančních prostředků. Za tímto účelem navrhuje, aby bylo zváženo zavedení systému semaforu pro veřejné výdaje nebo investiční činnosti, který by odrážel možný dopad na biologickou rozmanitost a faktory vyvolávající její úbytek;

32. žádá, aby režimy státní podpory v EU plně zahrnovaly cíl odstranit dotace, které škodí biologické rozmanitosti, a zajistilo se, aby veřejné a soukromé ekonomické a regulační pobídky byly do roku 2030 pro biologickou rozmanitost pozitivní. Rovněž zdůrazňuje význam začlenění biologické rozmanitosti do politiky soudržnosti;

33. poukazuje na vysoký počet pracovních míst ohrožených úbytkem biologické rozmanitosti a zhoršováním ekosystémů a na příležitosti pro zaměstnanost plynoucí z uplatňování bioekonomických modelů a modelů udržitelné výroby a vyzývá Komisi, aby z ochrany pracovních míst, která se bezprostředně týkají zastavení úbytku biologické rozmanitosti a degradace ekosystémů, učinila v budoucích environmentálních strategiích prioritu;

34. požaduje posílení investic do výzkumu souvislostí mezi přírodou a hospodářstvím s cílem zajistit dodatečné vstupy pro tvorbu politik založenou na důkazech a pro účinnější investice;

35. vybízí k usnadnění procesu začleňování biologické rozmanitosti do plánů SZP a podporuje zavedení společných závazných a účinných minimálních hodnot určených pro ekorežimy ve všech vnitrostátních strategických plánech;

36. poukazuje na častý nesoulad v terminologii použité v různých směrnicích a nařízeních a na to, že postupy (např. program LIFE) jsou pro menší místní a regionální orgány často příliš složité a jsou většinou zaměřeny na projekty velkého rozsahu a nejsou vhodné pro projekty na ochranu přírody v příměstských a venkovských oblastech;

37. poukazuje na důležitou úlohu zoologických zahrad a akvárií, zdůrazňuje však, že ochrana a zachování biologické rozmanitosti by se měly zaměřit na úsilí in situ a předcházení nezákonnému obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy, přičemž by se měla posílit ochrana původních druhů a znalosti o těchto druzích. Nabízí svoji podporu místním a regionálním orgánům při zlepšení provádění směrnice EU o zoologických zahradách v souladu s cíli Úmluvy o biologické rozmanitosti;

38. připomíná, že ačkoli je rámec EU pro ochranu mořského prostředí jedním z nejkomplexnějších a nejambicióznějších na světě, je nezbytné posílit opatření, aby bylo možné řádně řešit hlavní tlaky, jako jsou nadměrný rybolov a neudržitelný plastový odpad, přebytečné živiny, rybolovné postupy, hluk pod mořskou hladinou a veškeré druhy znečištění. Udržitelné rybolovné postupy a zdraví mořských ekosystémů jsou zásadní pro hospodářství, obyvatele a společenství pobřežních oblastí;

39. vyzývá EU, aby posílila důležitou úlohu orgánů na nižší než celostátní úrovni při ochraně a obnově biologické rozmanitosti, a to zejména uvolněním potenciálu biokulturní rozmanitosti. Vzhledem k tomu, že koncepce biokulturní rozmanitosti zahrnuje biologickou rozmanitost, kulturní rozmanitost a místní, regionální a evropskou identitu, je pravděpodobné, že zachování biologické rozmanitosti přinese přidanou hodnotu z pohledu místních komunit;

40. vyzývá EU, aby se zasadila o posílený celosvětový rámec pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020, jenž bude odrážet stejnou důležitost mezinárodní, regionální a místní úrovně prostřednictvím zvláštního rozhodnutí o plném zapojení místních a regionálních orgánů vycházejícím z akčního plánu rozhodnutí X/22 a jeho pozoruhodného úspěchu na všech úrovních správy během posledního desetiletí;

Určení úlohy měst a regionů v celosvětovém rámci pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020

41. podporuje cíl Desetiletí OSN pro obnovu ekosystémů v zájmu urychlení a masivního rozšíření celosvětové obnovy poškozených a zničených ekosystémů, aby bylo možné bojovat proti klimatické krizi a posílit potravinové zabezpečení, zásobování vodou a biologickou rozmanitost, například prostřednictvím Bonnské výzvy, jež usiluje o obnovu 350 milionů hektarů poškozených ekosystémů do roku 2030;

42. znovu opakuje, že je třeba formálně uznat klíčovou úlohu samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů v oblasti biologické rozmanitosti při dosahování cílů globální obnovy a biologické rozmanitosti zavedených četnými rozhodnutími předchozích konferencí smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti, a vyzývá smluvní strany OSN, aby zapojily své samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány a posílily jejich způsobilost začlenit biologickou rozmanitost do městských, prostorových a územních plánů za účelem dosažení cílů Úmluvy o biologické rozmanitosti a celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 na základě poslání rozhodnutí X/22;

43. vítá formální uznání souvislosti mezi biologickou rozmanitostí a lidským zdravím v celosvětovém rámci pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 a zdůrazňuje skutečnost, že samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány jsou klíčem k provádění a správě řešení založených na přírodě, včetně přístupných a inkluzivních zelených ploch v městských, příměstských a venkovských oblastech, které účinně zlepšují zdravotní stav;

44. doporučuje, aby se v celosvětovém rámci pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 výslovně odkazovalo na úlohu samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů, a to zejména prostřednictvím vypracování cílů a milníků (úpravou oddílu I. Úvod/B), budování partnerství, podněcování změn (úpravou oddílu I. Úvod/C) a začleňování problematiky biologické rozmanitosti mimo jiné do všech odvětvových politik na příslušných úrovních veřejné správy (novou formulací oddílu D, cíle pro rok 2030, bod 13) ( 6 )

45. připomíná, že všechny zúčastněné strany a širší veřejnost musejí jednat společně, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat příspěvkům původních národů a místních komunit, žen, mládeže a osob, které jsou přímo závislé na biologické rozmanitosti a spravují ji;

46. žádá, aby byl upřednostněn dlouhodobý přístup k horizontálnímu i vertikálnímu začleňování biologické rozmanitosti do oblastí politiky a odvětví na nižší než celostátní a místní úrovni, a konstatuje, že samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány mají jakožto místní styčný bod veřejné správy s občanskou společností a soukromým sektorem nejlepší postavení k tomu, aby se zabývaly obnovou a ochranou ekosystému v konkrétních místních a regionálních souvislostech a za tím účelem sdružovaly zdroje a využívaly úspory z rozsahu;

47. podporuje cíl č. 15 celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020, který se výslovně zabývá potřebou zajistit dodatečné zdroje v zájmu podpory dlouhodobého přístupu k začleňování biologické rozmanitosti prostřednictvím cíleného rozvoje kapacit na všech úrovních veřejné správy, a to i pomocí inovativních aktivačních metod, jako je vzájemné učení, s cílem zastavit úbytek biologické rozmanitosti, obnovit ekosystémy, zamezit šíření invazivních nepůvodních druhů a nezákonnému zabíjení volně žijících druhů a obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy a zapojit do řízení biologické rozmanitosti a poskytování technické pomoci a odpovídajících finančních a lidských zdrojů klíčové zainteresované strany a odborníky, zejména původní národy a místní komunity;

48. vyzývá smluvní strany Úmluvy o biologické rozmanitosti, aby výrazně navýšily veřejné financování, jež je oporou pro mobilizaci zdrojů shromažďovaných samosprávami na nižší než celostátní úrovni, městy a jinými místními orgány a jim rozdělovaných za účelem investování do opatření v oblasti biologické rozmanitosti na jejich úrovni, aby byly vytvořeny příznivé podmínky pro investice soukromého sektoru, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat kritickým místům pro biologickou rozmanitost;

49. doporučuje, aby byly ve spolupráci s kvalifikovanými odborníky, umělci, spisovateli, vzdělávacími institucemi a sdělovacími prostředky vypracovány iniciativy v oblasti komunikace, vzdělávání a zvyšování veřejného povědomí přizpůsobené místní a nižší než celostátní úrovni, které upozorní na kulturní, turistickou, rekreační, zdravotní, hospodářskou a vnitřní hodnotu biologické rozmanitosti v celém rozsahu komunikace ve veřejné, soukromé a podnikatelské sféře. Zdůrazňuje dále jedinečné postavení, vhled a legitimitu samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů jakožto úrovně veřejné správy, jež je pro provádění těchto iniciativ nejblíže občanům;

50. požaduje, aby byly zavedeny jednotné definice ukazatelů, mimo jiné pokud jde o městskou zeleň, jež budou vycházet z revidovaného singapurského indexu biologické rozmanitosti měst a stanou se nástrojem měření přínosu místních opatření v oblasti biologické rozmanitosti podporujícího jasnou úlohu samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů v mechanismu monitorování, podávání zpráv a ověřování celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020;

51. naléhavě žádá, aby bylo výrazně rozšířeno monitorování s využitím nových technologií, všech vhodných zdrojů dat a prediktivního modelování v integrovaných systémech monitorování biologické rozmanitosti, a tak se získaly podklady pro posouzení účinnosti mezinárodních dohod a přesně a transparentně se sledoval dopad opatření v oblasti biologické rozmanitosti na všech úrovních;

52. požaduje, aby Globální výhled pro biologickou rozmanitost výslovně zmínil význam samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů při vypracování a provádění vnitrostátních politik;

53. vyzývá k tomu, aby se každoročně pořádaly kongresy samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů, na nichž by se propojovaly, vzájemně se vyměňovaly a společně předkládaly jejich příspěvky k celosvětovému rámci pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 a vytvářely se k nim styčné body, jako jsou Celosvětová platforma pro udržitelná města (Global Platform for Sustainable Cities), Udržitelná města Světového fondu životního prostředí (Global Environment Facility’s Sustainable Cities), BIODEV 2030, program IADB Rozvíjející se a udržitelná města (Emerging and Sustainable Cities Programme), Velká zelená zeď měst (Great Green Wall of Cities) FAO a platforma Úmluvy o biologické rozmanitosti pro závazky na úrovni území;

54. podporuje rozhodnutí 15. zasedání konference smluvních stran o plném zapojení samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů do celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020, včetně obnoveného rozhodnutí X/22 vytyčujícího akční plán pro samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány pro biologickou rozmanitost a urychlujícího mezirezortní přístup k vertikální spolupráci mezi všemi úrovněmi veřejné správy s cílem zajistit soudržnost politiky a využít jejich plný potenciál ke splnění vize 2050 a mise 2030;

55. podporuje doporučení pomocného orgánu pro provádění úmluvy k zapojení orgánů na nižší než celostátní úrovni a místních orgánů do posílení provádění celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost a žádá, aby pomocný orgán pro provádění úmluvy v roce 2024 provedl přezkum v polovině období, pokud jde o úlohu samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů při provádění celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 a dlouhodobého přístupu k začleňování biologické rozmanitosti;

56. poukazuje na důležitou spolupráci s klíčovými mezinárodními partnery ( 7 ) v edinburském procesu pro samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány při rozvoji celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 a v nadcházejícím sedmém celosvětovém summitu orgánů na nižší než celostátní úrovni a místních orgánů při globálním zahrnutí samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů jako části účinného celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020;

57. zavazuje se, že se aktivně zapojí do provádění celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 a do přípravy sladěného ambiciózního akčního plánu EU v oblasti biologické rozmanitosti.

V Bruselu dne 14. října 2020. předseda Evropského výboru regionů Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Všechny úrovně veřejné správy na nižší než celostátní úrovni jsou v celosvětovém kontextu obsaženy ve slovním spojení „samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány v oblasti biologické rozmanitosti“ a v kontextu EU ve slovním spojení „místní a regionální orgány“.

(2) COM(2020) 80 final a CDR 1361/2020 (Úř. věst. C 324, 1.10.2020, s. 58).

(3) Xie, L.; Bulkeley, H. (2020) City for Biodiversity: The Roles of Nature-Based Solutions in European Cities, NATURVATION.

(4) CDR 4601/2019 (Úř. věst. C 324, 1.10.2020, s. 48).

(5) VR (2020) Financing biodiversity action: opportunities and challenges for EU subnational governments (Financování opatření v oblasti biologické rozmanitosti: příležitosti a výzvy pro samosprávy na nižší než celostátní úrovni).

(6) Podle dokumentu Zero Draft of the Post-2020 Global Biodiversity Framework (https://www.cbd.int/article/2020-01-10-19-02-38).

(7) Jde například o Group of Leading Subnational Governments (GoLS), ICLEI, Regions4, vládu Skotska a vládu Quebecu.