PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

7.1. V této kapitole předkládáme svá zjištění v souvislosti s našimi zvláštními posouzeními okruhu „Přírodní zdroje“. Tato kapitola uvádí zvlášť výsledky testování Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a výsledky ostatních výdajových oblastí („Rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov“) v okruhu víceletého finančního rámce (VFR). Hlavní informace o položkách tohoto okruhu víceletého finančního rámce uvádí graf 7.1 .

Graf 7.1 – Okruh 2 víceletého finančního rámce – „Přírodní zdroje“ (v mld. EUR) Platby za rok celkem 56,6 – zálohy (65) 0,5 + zúčtování záloh 1,4 Kontrolovaný základní soubor celkem 57,5

7.2. Kromě našich zjištění ohledně správnosti ve zvláštních posouzeních tato kapitola v samostatné části obsahuje také výsledky některých záležitostí spojených s výkonností vzorku projektů rozvoje venkova.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

Zvláštní charakteristiky tohoto okruhu víceletého finančního rámce

Společná zemědělská politika

7.3. Společná zemědělská politika si klade za cíl (1) zvýšit produktivitu zemědělství, zajistit odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, stabilizovat trhy, zajistit plynulé zásobování a zajistit spotřebitelům dodávky za rozumné ceny.

7.4. Společnou zemědělskou politiku provádí Generální ředitelství Komise pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI) a členské státy ve sdíleném řízení prostřednictvím dvou fondů (2): Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), z něhož se plně financuje přímá podpora EU a tržní opatření (3), a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), který spolufinancuje programy rozvoje venkova spolu s členskými státy.

7.5. Z EZZF se financují tato hlavní opatření:

— Systém přímé podpory tzv. „režim jednotné platby“ (SPS), na který v roce 2014 připadalo 30,8 miliardy EUR. V rámci tohoto režimu se poskytuje podpora příjmů oddělená od produkce (4) na základě „nároků“, přičemž každý nárok je podmíněn jedním hektarem způsobilé půdy vykázané zemědělcem.

— Systém přímé podpory tzv. „režim jednotné platby na plochu“ (SAPS), na který v roce 2014 připadalo 7,4 miliardy EUR. Jedná se o zjednodušený systém podpory příjmů uplatňovaný v 10 členských státech (5), které vstoupily do EU v roce 2004 a 2007, v němž se na hektar zemědělské plochy způsobilý pro podporu vyplácejí jednotné částky.

— Ostatní systémy přímé podpory, na něž v roce 2014 připadlo 3,5 miliardy EUR, z nichž se poskytují hlavně platby vázané na produkci (6) spojené s konkrétními typy zemědělské produkce.

— Intervenční opatření na zemědělských trzích, v roce 2014 ve výši 2,5 miliardy EUR, kam spadá zejména zvláštní podpora pro odvětví vína a ovoce a zeleniny a zvláštní opatření pro nejvzdálenější regiony.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

7.6. Z EZFRV se spolufinancují výdaje na rozvoj venkova proplácené z programů rozvoje venkova jednotlivých členských států. Tyto výdaje se týkají 46 opatření (7), která zahrnují jak opatření týkající se plochy (8), tak opatření nesouvisející s plochou (9). V roce 2014 na rozvoj venkova připadalo 11 186 milionů EUR výdajů.

7.7. V rámci všech režimů přímé podpory z EZZF a všech opatření na plochu z EZFRV (10) jsou příjemci povinni plnit požadavky podmíněnosti. Tyto požadavky zahrnují povinné požadavky na hospodaření týkající se ochrany životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat a udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (požadavky GAEC). Nesplní-li zemědělec tyto požadavky, je mu podpora snížena (11) (viz také bod 7.14 b)). 7.7. Podmíněnost je sankční mechanismus, kterým jsou postihováni zemědělci, pokud nedodrží řadu pravidel, jež vyplývají obecně z jiných politik, než je SZP, a která se vztahují na občany EU nezávisle na SZP. Dodržování závazků v oblasti podmíněnosti nepředstavuje kritérium způsobilosti pro platby SZP, a tudíž se kontroly těchto požadavků netýkají legality a správnosti uskutečněných operací. Tyto zásady platí od zahájení režimu jednotné platby v roce 2005. Skutečnost, že podmíněnost nemá vliv na způsobilost plateb, výslovně potvrdil Soudní dvůr (věc T-588/10) a byla dále objasněna v čl. 97 odst. 4 nařízení č. 1306/2013 pro rok podávání žádostí 2015 a následující. Komise tak opakovaně vyjadřuje názor, že při výpočtu míry chyb pro SZP by nemělo být bráno v úvahu snížení podpory kvůli porušení požadavků podmíněnosti.

7.8. Výdaje z obou fondů se poskytují prostřednictvím přibližně 80 platebních agentur, které odpovídají za kontrolu způsobilosti žádostí o podporu a za úhrady plateb příjemcům. Účetnictví a platby platebních agentur prověřují nezávislé kontrolní subjekty (certifikační orgány), které podávají informace Komisi prostřednictvím výročních osvědčení a zpráv.

7.9. Hlavním rizikem z hlediska správnosti plateb přímé podpory je, že podpora může být vyplacena na nezpůsobilou půdu, nezpůsobilým příjemcům nebo více příjemcům na stejný pozemek, že nároky budou vypočteny nesprávně nebo že prémie na zvířata budou vyplaceny na neexistující zvířata. U intervenčních opatření na zemědělských trzích je hlavním rizikem z hlediska správnosti poskytnutí podpory nezpůsobilým žadatelům nebo na nadhodnocené či nezpůsobilé náklady či množství.

7.10. Pokud jde o rozvoj venkova, hlavním rizikem je nezpůsobilost výdajů kvůli nedodržení často složitých pravidel a podmínek způsobilosti, a to zejména v případě investičních opatření. 7.10. Komise sdílí názor Účetního dvora, že oblasti výdajů na rozvoj venkova se řídí složitými pravidly a podmínkami způsobilosti. Komise je toho názoru, že je to důsledek ambiciózních cílů politiky rozvoje venkova a vysvětluje to, proč je tato politika obzvláště náchylná k chybám. Právní rámec SZP týkající se programového období 2014–2020 obsahuje ustanovení o zjednodušení a o zavádění preventivních opatření (např. předběžná analýza programů rozvoje venkova, pozastavení a přerušení plateb). Komise je odhodlána pravidla SZP zjednodušovat a bude trvat na zjednodušení vnitrostátních pravidel členskými státy, aniž by bylo ohroženo řádné finanční řízení.

Politika v oblasti životního prostředí a společná rybářská politika

7.11. Cílem politiky Unie v oblasti životního prostředí je přispívat k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí, života občanů EU a racionálnímu využívání přírodních zdrojů prostřednictvím výdajů řízených na centrální úrovni Generálním ředitelstvím Komise pro životní prostředí (GŘ ENV) a Generálním ředitelstvím Komise pro oblast klimatu (GŘ CLIMA). Nejdůležitějším programem je program pro životní prostředí (LIFE) (12). Z tohoto programu se spolufinancují projekty v členských státech týkající se přírody a biologické rozmanitosti, politiky a správy v oblasti životního prostředí a informací a komunikace (výdaje ve výši 221 milionů EUR v roce 2014).

7.12. Společná rybářská politika sleduje podobné celkové cíle jako společná zemědělská politika (viz bod 7.2). Hlavním nástrojem pro plnění společné rybářské politiky je Evropský rybářský fond (13) (ERF), který podléhá sdílenému řízení Generálního ředitelství Komise pro námořní záležitosti a rybolov (DG MARE) a členských států (výdaje v roce 2014 dosáhly 569 milionů EUR).

7.13. Hlavním rizikem z hlediska správnosti v oblastech politiky životního prostředí a rybolovu je, že podpora bude udělena na nezpůsobilé nebo nadhodnocené náklady.

Rozsah a koncepce auditu

7.14. Naše celková koncepce a metodika auditu je popsána v části 2 přílohy 1.1 kapitoly 1. V případě auditu „Přírodních zdrojů“ je třeba brát v úvahu následující specifika: 7.14.

a) v rámci daných dvou zvláštních posouzení se při auditu zkoumal vzorek 183 operací týkajících se EZZF a 176 operací týkajících se oblasti „Rozvoj venkova, životního prostředí, klimatu a rybolovu“, jak je uvedeno v příloze 1.1 , bodu 7. Každý vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní za celé rozpětí operací v rámci každého ze dvou zvláštních posouzení. V roce 2014 se vzorek EZZF skládal z operací ze 17 členských států (14). V případě druhého zvláštního posouzení se vzorek skládal ze 162 operací rozvoje venkova a 14 operací týkajících se životního prostředí, klimatu a rybolovu z 18 členských států (15);

b) u podmíněnosti jsme se zaměřili na testování souladu s vybranými povinnostmi GAEC (16) a vybranými povinnými požadavky na hospodaření (SMR) (17), k nimž bylo možné v průběhu kontrolních návštěv získat důkazní informace a dospět k určitému závěru (18) (viz také bod 1.15); b) Komise vítá změnu přístupu od roku 2015, kterou Účetní dvůr oznámil, a zdůrazňuje důležitost hodnocení odhadované míry chyb nezávisle na prvku podmíněnosti. Viz odpovědi Komise k bodům 7.7, 7.22 a 7.33.

c) pokud jde o EZZF, při posouzení vybraných systémů (19) se zkoumal integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) v Chorvatsku, nápravná opatření přijatá v reakci na závažné nedostatky v systémech, na něž jsme upozornili v předchozích výročních zprávách u šesti členských států (20), a práce provedená v souvislosti s posílením jistoty (21) v Řecku. Kromě toho jsme zkontrolovali 14 auditů souladu s předpisy provedených Komisí.

d) v oblasti rozvoje venkova jsme přezkoumali 12 auditů souladu s předpisy, které provedla Komise, u pěti z nich jsme a na místě opakovaně provedli kontroly Komise a testovali klíčové kontroly (22). Pokud jde o ostatní oblasti politiky, ověřovali jsme systémy Evropského rybářského fondu v Itálii a GŘ ENV;

e) abychom mohli posoudit východisko pro rozhodnutí Komise o schválení účetní závěrky, přezkoumali jsme rovněž auditní činnost GŘ AGRI související se schvalováním účetní závěrky (jak u EZZF, tak EZFRV);

f) posouzení výročních zpráv o činnosti se vztahovalo na zprávy GŘ AGRI a GŘ ENV.

ČÁST 1: NAŠE POSOUZENÍ SPRÁVNOSTI

Správnost operací

7.15. Výsledky testování operací v okruhu „Přírodní zdroje“ jako celku a rovněž v rámci každého ze zvláštních posouzení (EZZF a „Rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolovu“) jsou shrnuty v příloze 7.1 . Z 359 operací, které jsme kontrolovali, bylo 177 (49 %) zatíženo chybami. Na základě 129 chyb, které jsme vyčíslili, odhadujeme míru chyb okruhu „Přírodní zdroje“ jako celku na 3,6 % (23) (24). 7.15. Komise bere na vědomí odhad nejpravděpodobnější míry chyb provedený Účetním dvorem, která je nižší než v minulém roce. Komise má za to, že čisté finanční opravy vyplývající z auditů souladu s předpisy za víceleté období, jakož i částky zpětně získané od příjemců a vrácené do rozpočtu EU představují nápravné působení, které musí být vzato v úvahu při komplexním posouzení celkového systému vnitřní kontroly. Komise rovněž konstatuje, že jak bylo uvedeno ve výroční zprávě o činnosti generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2014, nápravné působení v roce 2014 činilo 863,5 milionu eur (1,55 % celkových výdajů na SZP) (viz body 7.70 a 7.71 zprávy Účetního dvora). Komise se domnívá, že porušení závazků v oblasti podmíněnosti (0,6 procentního bodu) by nemělo být bráno v úvahu při odhadu míry chyb (viz odpověď Komise k bodu 7.7). Bez započtení podmíněnosti činí nejpravděpodobnější míra chyb 3,0 %.

7.16. Graf 7.2 uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na našem odhadu celkové míry chyb v roce 2014.

Graf 7.2 – Podíl jednotlivých typů chyb na odhadované míře chyb – „Přírodní zdroje“ Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

7.17. Povaha a struktura chyb se v rámci obou zvláštních posouzení výrazně liší. V následujících bodech proto pojednáváme o každém z těchto posouzení zvlášť.

EZZF – Podpora trhu a přímá podpora

7.18. Pokud jde o EZZF, ze 183 operací, které jsme kontrolovali, bylo 93 (51 %) zatíženo chybami. Na základě 88 chyb, které jsme vyčíslili, odhadujeme míru chyb na 2,9 %. 7.18. Komise bere na vědomí odhad nejpravděpodobnější míry chyb provedený Účetním dvorem, která je nižší než v minulém roce. Bez započtení podmíněnosti, která činí 0,7 procentního bodu, je nejpravděpodobnější míra chyb pro Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) 2,2 %.

7.19. Graf 7.3 uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na našem odhadu míry chyb v roce 2014 v případě EZZF.

Graf 7.3 – Podíl jednotlivých typů chyb na odhadované míře chyb – EZZF Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

7.20. Ve 26 případech vyčíslitelných chyb na straně konečných příjemců měly vnitrostátní orgány dostatek informací k tomu (25), aby těmto chybám předešly, odhalily je a napravily ještě před tím, než byly výdaje vykázány Komisi. Pokud by všechny tyto informace byly využity k nápravě chyb, odhadovaná míra chyb u tohoto zvláštního posouzení by byla o 0,6 procentního bodu nižší. Dále jsme zjistili, že ve 34 případech se zjištěných chyb dopustily samotné vnitrostátní orgány. Tyto chyby se na odhadované míře chyb podílely 0,7 procentního bodu. 7.20. Komise vítá hodnocení Účetního dvora týkající se úlohy členských států a je toho názoru, že členské státy měly pro snížení míry chyb udělat více. Komise i nadále pracuje s členskými státy, aby se míra chyb snížila.

7.21. V konkrétních členských státech nebyla zaznamenána nijak výrazná koncentrace chyb v souvislosti s nadhodnocováním způsobilých hektarů. V roce 2014 byly takové chyby zjištěny ve 12 ze 17 navštívených členských států. Polovina těchto chyb nepřesahovala 2 %, takže měla na celkovou odhadovanou míru chyb jen omezený dopad. Stejně jako v předchozích letech spočívaly větší chyby v této kategorii v platbách na nezpůsobilou půdu vykázanou jako způsobilé trvalé pastviny (viz rámeček 7.1). V rámečku 7.1 je také uveden příklad chyby související s nadhodnocenou způsobilou ornou půdou. 7.21. Komise si je vědoma nedostatků týkajících se trvalých pastvin. V různých zemích probíhají akční plány a Účetní dvůr v rámečku 7.7 uznává jejich účinnost.

Rámeček 7.1 – Příklady plateb na nadhodnocenou způsobilou půdu Trvalé pastviny V Řecku obdrželi dva z dvanácti kontrolovaných příjemců podporu v rámci SPS na pozemky vykázané jako trvalé pastviny, které však byly pokryté hustými keři, křovinami, stromy a skalami. Tyto pozemky měly být zcela nebo částečně vyloučeny z podpory EU. K těmto chybám došlo proto, že způsobilé plochy příslušných pozemků byly v řecké databázi evidence půdy (LPIS) nadhodnoceny (viz také rámeček 7.8 a bod 7.43). Řecké orgány přehodnotily způsobilost ploch a zjistily v těchto případech přeplatky. U žádného z nich však nezahájily řízení na získání přeplatků zpět. U jednoho z těchto případů jsme zjistili, že plochy vykázané v LPIS jako způsobilé byly i po přehodnocení stále nadhodnoceny. Případy vyplacení podpory na plochy pozemků pokrytých nezpůsobilou vegetací byly zjištěny také v České republice, Španělsku, Francii, Polsku a na Slovensku. Orná půda Ve Španělsku (Kastilie-La Mancha) byla podpora v rámci SPS vyplacena na pozemek, který byl vykázán a v systému LPIS evidován jako orná půda. Ve skutečnosti na něm však byla motokrosová dráha. Případy nadhodnocené orné půdy byly zjištěny také v České republice, Dánsku, Německu (Porýní-Falc a Šlesvicko-Holštýnsko), Španělsku (Andalusie, Aragonie), Francii, Itálii (Lombardie), Polsku, na Slovensku, ve Finsku a ve Spojeném království (Anglie). Rámeček 7.1 Příklady plateb na nadhodnocenou způsobilou půdu Komise již zjistila podobné nedostatky v Řecku a ve Španělsku a zajistila, aby byly řešeny prostřednictvím akčních plánů, což vedlo k významným zlepšením. V Řecku se akční plán zaměřil na vyjmutí nezpůsobilých pozemků z databáze LPIS. Řecké orgány tento plán prováděly, což vedlo k poklesu plochy uváděné v řecké LPIS jako trvalé pastviny z 3,6 milionu ha v roce 2012 na 1,5 milion ha v říjnu 2004 (viz rámeček 7.8). Kromě korekce LPIS řecké orgány identifikovaly i neoprávněně vyplacené částky. Komise již přijala finanční opravy pokrývající tyto částky, jež řecké orgány nezískaly zpět, za rozpočtové roky 2010, 2011 a 2012. Pokud jde o rozpočtové roky 2013 a 2014, očekává se, že postup schvalování souladu s předpisy bude dokončen do konce roku 2015. Komise provedla audit ve zmíněných členských státech. U Polska a České republiky nebyly zjištěny závažné nedostatky. Vždy, když je to nezbytné, po zjištěných nedostatcích v systému kontroly týkajících se podmíněnosti následují postupy pro schvalování souladu s předpisy, jež vedou k čistým finančním opravám, což zaručuje, že riziko pro rozpočet EU je přiměřeně pokryto. Vnitrostátní orgány to zjistily v únoru 2014 při aktualizaci svých LPIS pomocí nejnovějších dostupných ortofotosnímků (z roku 2012). Platba však byla provedena před touto aktualizací, v prosinci 2013. V listopadu 2014 bylo zahájeno řízení o zpětném získání plateb za dotčené roky.

7.22. Na základě naší prověrky vybraných povinností souvisejících s podmíněností (viz bod 7.14 b)) jsme zjistili porušení u 46 ze 170 plateb, na něž se tyto povinnosti vztahují. Četnost chyb v oblasti podmíněnosti (27 %) odpovídá četnosti, kterou členské státy vykázaly ve svých kontrolních statistikách. Chyby týkající se podmíněnosti se na odhadované míře chyb uvedené v bodě 7.18 podílely 0,7 procentního bodu. Příklady chyb týkajících se podmíněnosti jsou uvedeny v rámečku 7.2. 7.22. Viz odpovědi Komise k bodům 7.7 a 7.14 písm. b).

Rámeček 7.2 – Příklady chyb týkajících se podmíněnosti Právní předpisy EU týkající se podmíněnosti vyžadují, aby se přemístění, narození či úhyn zvířat hlásily v národní evidenci zvířat do sedmi dnů. Takováto pravidla jsou důležitá pro snižování rizika šíření chorob, neboť umožňují mít přehled o přesunech zvířat a zlepšují jejich sledovatelnost. Aby se snížilo znečištění vody, jiné pravidlo podmíněnosti stanoví horní limit 170 kg dusičnanů živočišného původu, které lze aplikovat na jeden hektar půdy v oblastech ohrožených dusičnany. V Itálii (Lombardii) nahlásil jeden příjemce 370 přesunů nebo narození skotu, z čehož 291 případů nahlásil pozdě. Tentýž příjemce překročil limit 170 kg dusičnanů na hektar o téměř 200 %. U jiného příjemce jsme zjistili, že 237 z 627 hlášení týkajících se zvířat bylo učiněno pozdě a limity pro dusičnany byly překročeny o 380 %. Nedodržení lhůt pro nahlášení přemístění zvířat bylo zjištěno také v Belgii, Dánsku, Německu (Bavorsku), Estonsku, Španělsku (Kanárské ostrovy), Francii, Maďarsku, Nizozemsku, Polsku, Slovensku a Spojeném království (Wales). Rámeček 7.2 – Příklady chyb týkajících se podmíněnosti Komise provádí v členských státech audity podmíněnosti a při mnohých zaznamenala nedostatky v oblasti kontroly oznamovacích povinností a ukládání postihů za jejich nedodržování a obecně v souvislosti s identifikací a registrací zvířat. Pokud je zjištěno systematické nedodržování, Komise vždy provádí následné kroky prostřednictvím postupu pro schvalování souladu s předpisy. Pokud jde o problémy zjištěné v oblasti identifikace a registrace zvířat, Komise se ztotožňuje s připomínkou Účetního dvora a během svých auditů podmíněnosti věnuje těmto požadavkům zvláštní pozornost.

7.23. V několika případech jsme také zjistili chyby v administrativním zpracování žádostí o podporu ze strany vnitrostátních orgánů. Nejčastější chyba spočívala v překračování stropu pro nároky v rámci SPS ve Francii. Přestože jsme na tuto systematickou chybu upozorňovali v našich výročních zprávách za rok 2011, 2012 a 2013 (26), stále k ní docházelo i v roce 2014 (27). Komise nicméně přijala rozhodnutí o souladu s předpisy a část výdajů z financování EU na (rozpočtový) rok 2011 a 2012 vyloučila. 7.23. V rámci tohoto postupu schvalování souladu s předpisy Komise podrobně posoudila riziko pro fond. Toto riziko bylo již pokryto čistými finančními opravami za roky podávání žádostí 2011 a 2012 a postupy schvalování souladu s předpisy za ostatní roky podávání žádostí pokračují. Cílem zavedeného akčního plánu je plná náprava situace za rok podávání žádostí 2014 a Komise jej pozorně sleduje.

7.24. Zjistili jsme dva případy, kdy příjemce nebo výdaje nebyly způsobilé pro podporu EU (viz rámeček 7.3).

Rámeček 7.3 – Příklad platby na nezpůsobilé výdaje Ve Francii byla v rámci programu podpory v odvětví vína udělena finanční pomoc vinařskému podniku na modernizaci jeho skladovacích zařízení. Z těchto prostředků byly částečně pokryty náklady na demontáž a odvoz starého zařízení, které nebyly způsobilé pro podporu EU. Případ vyplacení pomoci nezpůsobilému příjemci byl zjištěn v Polsku.

„Rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov“

7.25. Pokud jde o „Rozvoj venkova, životní prostředí oblast klimatu a rybolov“, ze 176 operací, které jsme kontrolovali, bylo 84 (48 %) zatíženo chybami. Na základě 41 chyb, které jsme vyčíslili, odhadujeme míru chyb na 6,2 %. 7.25. Komise bere na vědomí odhad nejpravděpodobnější míry chyb provedený Účetním dvorem, která je nižší než v minulém roce. Bez započtení podmíněnosti činí nejpravděpodobnější míra chyb pro oblast „Rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov“6,0 %. Viz též odpověď Komise k bodu 7.18.

7.26. Graf 7.4 uvádí, v jakém rozsahu se jednotlivé typy chyb podílely na našem odhadu míry chyb v roce 2014 v případě oblasti „Rozvoj venkova, životní prostředí, oblast klimatu a rybolov“.

Graf 7.4 – Podíl jednotlivých typů chyb na odhadované míře chyb – „Rozvoj venkova, životní prostředí oblast klimatu a rybolov“ Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

7.27. V případě rozvoje venkova se ze 162 operací 71 týkalo plochy a 91 nesouviselo s plochou. Z těchto 162 operací bylo 79 (49 %) zatíženo chybami. Pokud jde o životní prostředí, oblast klimatu a rybolov, ze 14 operací ve vzorku bylo pět (36 %) zatíženo chybami, z toho tři byly vyčíslitelné. 7.27. Četnost chyb (vyčíslených i nevyčíslených), které Účetní dvůr zjistil v oblasti rozvoje venkova, se snížila z 57 % v roce 2013 na 49 % v roce 2014. Míra chyb pro oblast rozvoje venkova musí být též hodnocena s ohledem na ambiciózní cíle politiky rozvoje venkova. Komise podotýká, že porušení podmíněnosti se týkalo pouze 10 ze všech operací zatížených chybami. Jelikož se požadavky podmíněnosti netýkají ani způsobilosti zemědělců k podpoře v rámci SZP (první a druhý pilíř), ani správnosti plateb, podle názoru Komise se tudíž při vyloučení těchto chyb počet operací zatížených chybami sníží na 69 (43 %). Nižší míra chyb u opatření týkajících se plochy potvrzuje, že integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) je i nadále účinným systémem k prevenci a nápravě chyb.

7.28. V 15 případech vyčíslitelných chyb na straně konečných příjemců měly vnitrostátní orgány dostatek informací k tomu (28), aby těmto chybám předešly, odhalily je a napravily ještě před tím, než byly výdaje vykázány Komisi. Pokud by všechny tyto informace byly využity k nápravě chyb, odhadovaná míra chyb u tohoto zvláštního posouzení by byla o 3,3 procentního bodu nižší. Dále jsme zjistili, že v třech případech se zjištěných chyb dopustily samotné vnitrostátní orgány. Tyto chyby se na odhadované míře chyb podílely 0,6 procentního bodu. 7.28. Komise si je vědoma toho, že mnohé z chyb, jež zjistil Účetní dvůr, mohly potenciálně zjistit vnitrostátní orgány. Pravidla SZP poskytují členským státům veškeré potřebné nástroje ke zmírnění většiny rizika výskytu chyb. Nedostatky v systému kontroly zjištěné Komisí vedly členské státy k přijetí akčních plánů zaměřených na zjištění hlavních příčin chyb a přijetí vhodných nápravných opatření.

7.29. V operacích zařazených do vzorku byly chyby zjištěny ve všech 18 členských státech. Míra a typy chyb jsou velmi podobné těm, které byly zjištěny v předchozích letech. Stejně jako v předchozích letech se největší část (54 %) odhadované míry chyb uvedené v bodě 7.25 týkala opatření nesouvisejících s plochou. V této souvislosti jsme v únoru 2015 také zveřejnili zvláštní zprávu, v níž se analyzují příčiny chyb ve výdajích na rozvoj venkova a jak se tyto chyby řeší (29). 7.29. Komise při svých vlastních auditech v řadě členských států shledala nedostatky podobné těm, které zjistil Účetní dvůr. Aby byl chráněn rozpočet EU, byly příslušným členským státům uloženy značné finanční opravy. Nyní probíhají postupy schvalování účetních závěrek. Tam, kde byly vzneseny výhrady, se navíc požaduje, aby členské státy přijaly nápravná opatření. Ve výroční zprávě o činnosti za rok 2014 generální ředitel Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova vyjádřil výhrady k výdajům na rozvoj venkova v 16 členských státech (28 platebních agentur). Tyto výhrady byly vydány v případech, kdy byly zjištěny nedostatky v řídicím a kontrolním systému, a v případě potřeby byly doprovázeny žádostí, aby příslušné členské státy tyto nedostatky řešily za použití nápravných opatření. Komise oceňuje analýzu hlavních příčin chyb provedenou Účetním dvorem a uvedenou v jeho zvláštní zprávě č. 23/2014, která z velké části potvrdila vlastní analýzu Komise předloženou Evropskému parlamentu a Radě v červnu 2013 (SWD(2013) 244), podle níž k míře chyb přispívají faktory jako ambiciózní politické cíle této politiky a nedostatečné kontrolní systémy. Komise zdůrazňuje, že vysoká míra chyb u opatření nesouvisejících s plochou nutně neznamená podvody nebo zneužívání finančních prostředků EU. U jednotlivých opatření bylo velmi často dosaženo jejich politických cílů a penězi daňových poplatníků se neplýtvalo. Pro programové období 2014–2020 bylo požadováno, aby všechny programy rozvoje zahrnovaly předběžné posouzení ověřitelnosti a kontrolovatelnosti opatření, jež společně provádějí řídicí orgán a platební agentura.

7.30. Zvláštní požadavky na investiční projekty pomáhají zaměřit podporu na určité kategorie příjemců, aby se tak zlepšila účinnost výdajů na rozvoj venkova. Z 91 kontrolovaných operací nesouvisejících s plochou však v 14 (15 %) nebyla splněna kritéria způsobilosti. Dospěli jsme k závěru, že ve třech ze 14 případů příjemci uměle vytvořili takové podmínky, aby obešli kritéria způsobilosti. Podrobnější informace uvádí rámeček 7.4. Dvě ze tří vyčíslitelných chyb týkajících se životního prostředí, oblasti klimatu a rybolovu spočívaly v nezpůsobilých výdajích. 7.30. Uměle vytvořené podmínky, jak vyhodnotil Účetní dvůr, se týkaly pouze tří z 91 přezkoumávaných operací v oblasti opatření nesouvisejících s plochou. Hlavní nedostatky v případě investičních operací souvisejí s otázkami nezpůsobilosti (výdajů nebo příjemce). Komise sdílí znepokojení Účetního dvora týkající se uměle vytvořených podmínek, avšak chtěla by zdůraznit, že je obtížné je prokázat a lze je zjistit pouze za přísných podmínek stanovených Soudním dvorem. Po provedení svých vlastních auditů Komise uplatnila čisté finanční opravy u opatření nesouvisejících s plochou a podle potřeby v tom bude pokračovat. Nejčastějšími příčinami pro provedení finančních oprav byly nedostatky v kontrole kritérií způsobilosti, kontrole přiměřenosti nákladů nebo kontrole uplatňování kritérií výběru. V akčních plánech pro snižování míry chyb v oblasti rozvoje venkova se klade zvláštní důraz na nápravná opatření kvůli porušování požadavků na způsobilost u opatření nesouvisejících s plochou.

Rámeček 7.4 – Chyby ve způsobilosti – Možné umělé vytvoření podmínek s cílem získat podporu v rozporu s cíli investičního opatření Našli jsme tři případy, u nichž máme podezření na záměrné obejití pravidel s cílem získat podporu v rozporu s cíli příslušného opatření (ve dvou případech šlo o modernizaci zemědělského podniku a v jednom o založení a rozvoj podniku). Tyto případy byly předány Evropskému úřadu pro boj proti podvodům k analýze a možnému vyšetřování. S ohledem na zachování důvěrnosti nelze poskytnout o těchto případech konkrétní údaje. Jako ilustrativní příklad však slouží následující případy: — dobře zavedené společnosti, které by v případě, že by samy žádaly o podporu, nebyly pro financování způsobilé, zakládají nové subjekty, jejichž jménem je vypracován projekt tak, aby formálně splňoval kritéria způsobilosti a výběru. Podmínky, jejichž splnění mohlo být takto uměle zajištěno, se týkají kritéria, že žadatelem musí být mikropodnik (s méně než 10 zaměstnanci a obratem nebo bilanční sumou do 2 milionů EUR) nebo že podnik musí vlastnit nebo spravovat mladý zemědělec (osoba do 40 let věku, která začíná podnikat v zemědělství); — skupiny osob (příslušníci stejné rodiny nebo stejné hospodářské skupiny) založí několik subjektů s cílem získat podporu, která přesahuje strop stanovený v podmínkách investičního opatření. Přestože příjemci uvedli, že tyto subjekty podnikají nezávisle, v podstatě tomu tak nebylo, jelikož byly zřízeny tak, aby fungovaly společně. Jednalo se ve skutečnosti o stejnou hospodářskou skupinu, se stejným společným sídlem, zaměstnanci, klienty, dodavateli a finančními zdroji. Rámeček 7.4 – Chyby ve způsobilosti – Možné umělé vytvoření podmínek s cílem získat podporu v rozporu s cíli investičního opatření V hodnocení Účetního dvora jsou uvedeny tři případy, kdy existuje podezření na umělé vytvoření podmínek s cílem obejít kritéria způsobilosti. Na základě výroku Soudního dvora ve věci C-434/12, aby bylo možné prokázat „uměle vytvořené podmínky“, musí být nezávisle na sobě prokázány subjektivní i objektivní znaky. Komise by v této souvislosti chtěla zdůraznit, že „uměle vytvořené podmínky“ předpokládají důkaz o úmyslném činu, zahrnujícím použití podvodného jednání za účelem získání neoprávněné nebo nezákonné výhody. Komise sdílí znepokojení Účetního dvora. Aby bylo možné prokázat uměle vytvořené podmínky, je třeba dodržet přísné podmínky stanovené Soudním dvorem. Je nezbytné zachovat právní jistotu příjemců, kteří postupují v souladu s příslušnými právními předpisy. Platební agentury proto mohou odmítnout platbu pouze na základě pádných důkazů, a nikoli při pouhém podezření. Často proto vynakládají čas a úsilí, aby získaly usvědčující důkazy a následně zahájily řízení o zpětném získání plateb. Zejména v jednom z případů, které uvádí Účetní dvůr, samotný členský stát zjistil riziko „uměle vytvořených podmínek“ dávno před auditem Účetního dvora a před provedením jakýchkoli plateb konečnému příjemci a postupoval s náležitou péčí tak, že provedl veškeré procesní kroky vyžadované vnitrostátním právem v případě podezření na uměle vytvořené podmínky, včetně toho, že se obrátil na příslušné vnitrostátní orgány pro boj proti podvodům. Před vyplacením finančních prostředků konečnému příjemci dotyčný členský stát dospěl k závěru, že nemá dostatek důkazů pro zamítnutí platby. Dotyčný členský stát se však tímto případem dále zabýval a na základě následně získaných důkazů učinil kroky k zpětnému získání finančních prostředků.

7.31. Zkoumaný vzorek zahrnoval 36 operací v oblasti agroenvironmentálních plateb, které se týkají uplatnění metod zemědělské produkce, které jsou slučitelné s ochranou životního prostředí, krajiny a přírodních zdrojů. Zjistili jsme, že v šesti (17 %) případech zemědělci nesplnili všechny podmínky pro platbu. Příklad takové chyby je popsán v rámečku 7.5. 7.31. Komise v programovém období 2007–2013 provedla audity zaměřené na provádění agroenvironmentálních opatření ve všech členských státech a byly uplatněny finanční opravy, které v případě potřeby budou uplatňovány i v budoucnu. I přes přetrvávající nedostatky se celková kvalita provádění za toto období zlepšila.

Rámeček 7.5 – Příklady nedodržení agroenvironmentálních závazků Příjemce ve Spojeném království (Wales) se kvůli ochraně životního prostředí zavázal (30), že každý rok před 15. květnem uzavře louku určenou ke kosení a po dobu minimálně 10 týdnů se na ní nebudou pást zvířata. Jak jsme zjistili, ani jeden z těchto závazků nebyl dodržen. Podobné případy nedodržování agroenvironmentálních požadavků byly zjištěny v Německu (Porýní-Falc), Itálii (Umbrie) a Spojeném království (Anglie). Rámeček 7.5. – Příklady nedodržení agroenvironmentálních závazků Komise již během svých auditů rovněž zjistila podobné nedostatky v některých členských státech. Na pokrytí rizika pro rozpočet EU byly uplatněny čisté finanční opravy, a bude-li třeba, budou uplatňovány i v budoucnu.

7.32. Ve 27 z kontrolovaných operací byli příjemci povinni dodržovat pravidla pro zadávání veřejných zakázek. Účelem těchto pravidel je zajistit, aby se požadované zboží a služby pořizovaly za nejlepších možných podmínek při zachování zásad rovného přístupu k veřejným zakázkám, transparentnosti a nediskriminace. Účetní dvůr zjistil, že ve 13 případech (48 %) bylo jedno nebo více těchto pravidel porušeno. Příklad takové chyby je uveden v rámečku 7.6. 7.32. Komise již zjistila podobné nedostatky při zadávání veřejných zakázek. V některých z těch členských států, jež uvádí Účetní dvůr v rámečku 7.6, byly již uplatněny značné čisté finanční opravy nebo dosud probíhá postup schvalování souladu s předpisy a v případě potřeby budou uplatněny čisté finanční opravy. Zadávání veřejných zakázek je také jedním z ústředních prvků akčních plánů pro rozvoj venkova. Komise konstatuje, že pouze jedna chyba uváděná Účetním dvorem byla vyčíslena. Komise navíc dne 19. prosince 2013 přijala nové pokyny pro stanovování finančních oprav, které je třeba uplatnit na výdaje financované při sdíleném řízení v souvislosti s nedodržováním pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Podle těchto pokynů má být nedodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek posuzováno v souladu se zásadou proporcionality. Členským státům již byly zaslány pokyny týkající se nejčastěji se vyskytujících nesrovnalostí při řízení evropských strukturálních a investičních fondů

Rámeček 7.6 – Příklady nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek Veřejný vodohospodářský subjekt v Polsku dostal podporu na renovaci dvou čerpacích stanic. Zakázka na stavební práce byla udělena soukromé společnosti v zadávacím řízení. Příjemce se dopustil závažného porušení zákona o veřejných zakázkách, neboť omezil rovný přístup a spravedlivou soutěž pro potenciální uchazeče. Vítězná nabídka – jediná, která byla předložena – nesplňovala výběrová kritéria. Navíc byla vypracována ve spolupráci se stejnou společností, která vypracovala také technické specifikace a výkaz výměr pro účely zadávacího řízení. Z těchto důvodů měla být vítězná společnost ze zadávacího řízení vyloučena. Nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek bylo zjištěno také v Bulharsku, Německu (Sasko-Anhaltsko), Řecku, Španělsku (Kastilie-La Mancha), Francii, Itálii (Apulie), Nizozemsku a Rumunsku. Tyto chyby však nebyly vyčísleny.

7.33. Na základě naší prověrky vybraných povinností souvisejících s podmíněností (viz bod 7.14 b)) jsme zjistili porušení u 17 (27 %) ze 64 plateb, na něž se tyto povinnosti vztahují. Chyby týkající se podmíněnosti se na odhadované míře chyb uvedené v bodě 7.25 podílely 0,2 procentního bodu. 7.33. Viz odpovědi Komise k bodům 7.7 a 7.14 písm. b).

7.34. Vnitrostátní orgány jsou povinny provádět kontroly přiměřenosti nákladů. Zjistili jsme, že u 20 investičních projektů takové kontroly neproběhly tak, jak se požaduje. Tyto chyby však zpravidla nelze vyčíslit, protože nelze určit částku nezpůsobilých výdajů. Další informace o přiměřenosti nákladů jsou zahrnuty v oddílu „Záležitosti spojené s výkonností v oblasti rozvoje venkova“ (viz bod 7.88). 7.34. Komise se domnívá, že administrativní kontroly přiměřenosti nákladů jsou důležité pro zajištění účinnosti systému kontroly. Při svých auditech souladu s předpisy Komise rovněž zjistila nedostatky při posuzování přiměřenosti nákladů a nařídila v této souvislosti finanční opravy na ochranu finančních zájmů EU. Komise by chtěla poznamenat, že pro příští programové období 2014–2020 budou pro náhradu nákladů v širším měřítku používány zjednodušené náklady (paušální financování, standardní stupnice jednotkových nákladů, jednorázové částky). To by mělo přispět účelnějšímu a správnému využívání fondů. Viz též odpověď Komise k bodu 7.88.

Prověrka vybraných systémů a výročních zpráv o činnosti

Systémy členských států související se správností operací v rámci EZZF

Integrovaný administrativní a kontrolní systém

7.35. Integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS – Integrated Administration and Control System) je hlavním řídicím a kontrolním systémem k zajištění správnosti plateb přímé podpory (31). Používá se pro více než 90 % výdajů EZZF a výrazně přispívá k prevenci chyb a snižování míry chyb v režimech podpory, na které se vztahuje, což potvrzuje jak Komise (32), tak naše vlastní audity. 7.35. Komise vítá hodnocení Účetního dvora, že systémy IACS významně přispívají k předcházení chybám a ke snižování míry chyb. Komise je toho názoru, že kvalita a rozsah systémů IACS jsou zásadní pro zajištění správnosti plateb přímé podpory. Komise dále podotýká, že systémy IACS rovněž pokrývají 40,2 % výdajů z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), zejména na agroenvironmentální opatření a pro znevýhodněné oblasti.

7.36. Systém IACS se skládá z databází zemědělských podniků a žádostí o podporu, systému evidence půdy (LPIS), databází zvířat a databáze nároků v těch členských státech, které používají režim jednotné platby. Platební agentury vykonávají administrativní křížové kontroly těchto databází, aby se ujistily, že platby byly uhrazeny ve správné výši, způsobilým příjemcům a na způsobilou plochu nebo zvířata. Většina žadatelů (95 %) dostává platby po té, co se administrativní kontroly úspěšně dokončí. U zbývajících 5 % se provádějí dodatečné kontroly na místě.

7.37. Prověřili jsme IACS v Chorvatsku a zjistili jsme pouze drobné nedostatky v administrativním zpracování žádostí a v kvalitě inspekcí na místě prováděných chorvatskými orgány. Tyto nedostatky nemají na spolehlivost systému žádný vliv. 7.37. Komise sdílí názor Účetního dvora.

7.38. Kromě toho jsme provedli dokumentární přezkum vzorku 14 auditů souladu s předpisy, které uskutečnila Komise v souvislosti s výdaji z EZZF. Komise informovala o výrazných nedostatcích u 10 ze 14 dotčených systémů členských států. Práce Komise byla podle našich zjištění uspokojivé kvality (viz bod 7.62). 7.38. Komise vítá názory Účetního dvora.

Nápravná opatření učiněná na základě nedostatků IACS popsaných v předchozí výroční zprávě

7.39. Během období 2007–2013 jsme provedli audity systémů IACS v 35 platebních agenturách a o závažných zjištěných nedostatcích jsme informovali v příslušných výročních zprávách. Při práci na této zprávě jsme navštívili osm platebních agentur v šesti členských státech s cílem posoudit, zda účinně a včas vyřešily nedostatky týkající se LPIS a zda Komise uplatnila finanční opravy (33) s ohledem na ztráty prostředků EU za všechny rozpočtové roky, kterých se nedostatky týkaly. Správné informace o způsobilosti půdy v databázi LPIS jsou předpokladem pro spolehlivé administrativní křížové kontroly a správné platby podpory.

7.40. Při našem posouzení se ukázalo, že všechny kontrolované platební agentury pod přímým vedením a aktivním dohledem Komise přijaly nápravná opatření, která celkově vedla ke zlepšení situace. Nápravná opatření však nebyla vždy přijata okamžitě a v několika případech stále přetrvávají nedostatky, i když v menší míře. Komise ve všech kontrolovaných případech nařídila finanční opravy nebo zahájila postup schvalování souladu. 7.40. Viz též odpovědi Komise k rámečkům 7.7 a 7.8. V některých případech si rozsah nápravných opatření vyžádal přijetí dlouhodobějšího plánu opatření nebo přidání nových prvků do stávajících akčních plánů. Všechny akční plány, ať už dokončené nebo dosud probíhající, nicméně přinesly značné zlepšení kvality LPIS a Komise bude i nadále dohlížet na to, aby tato zlepšení pokračovala a/nebo byla zachována. Až do úplného provedení nápravných opatření budou finanční opravy krýt riziko pro daný fond.

7.41. Zjistili jsme, že nedostatky v LPIS byly řešeny ve všech kontrolovaných členských státech. Ve třech členských státech byly celkové výsledky uspokojivé (viz rámeček 7.7). Ve zbývajících třech členských státech však přetrvává několik závažných nedostatků (viz rámeček 7.8). 7.41. Viz též níže uvedené odpovědi Komise k rámečkům 7.7 a 7.8. Ve všech případech probíhají postupy schvalování souladu s předpisy a tam, kde budou přetrvávat nedostatky, to povede k dalším čistým finančním opravám. Více informací o akčních plánech lze nalézt v části 3.2 přílohy 10 výroční zprávy o činnosti Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2014.

Rámeček 7.7 – Členské státy, v nichž nápravná opatření na odstranění nedostatků LPIS byla uspokojivá Bulharsko: V předchozích výročních zprávách (34) jsme uvedli, že způsobilé plochy zaznamenané v bulharském LPIS nebyly spolehlivé a že výsledky kontrol na místě měly nedostatečnou kvalitu. Pro řešení těchto nedostatků byl přijat akční plán. Jeho realizace začala v roce 2009 a skončila v roce 2011. Při přezkoumání jsme zjistili, že byla podniknuta účinná nápravná opatření. LPIS se zlepšil a pravidelně se aktualizuje. Zlepšila se také kvalita inspekcí na místě. Portugalsko: Ve své výroční zprávě za rok 2007 (35) jsme upozornili na závažné nedostatky v portugalském LPIS. V roce 2011 Portugalsko zahájilo zásadní revizi LPIS, která byla dokončena v roce 2013. Audity Komise však ukázaly, že kvalitu práce nepříznivě ovlivnila skutečnost, že vycházela z ortofotosnímků z let 2010 a 2011. V roce 2013 bylo zahájeno další přezkoumání na základě aktuálnějších ortofotosnímků s cílem napravit zbývající nedostatky. Při našem auditu se ukázalo, že celkově jsou údaje o způsobilosti vycházející z analýzy posledních ortofotosnímků přiměřené kvality. Rumunsko: Ve svých předchozích výročních zprávách (36) jsme informovali o závažných nedostatcích v Rumunsku, pokud jde o aktualizaci LPIS. Rumunsko přijalo v roce 2009 akční plán a dokončilo jej v roce 2011. Zjistili jsme, že ve zlepšování kvality LPIS došlo k pokroku. Rámeček 7.7 – Členské státy, v nichž nápravná opatření na odstranění nedostatků LPIS byla uspokojivá Audity provedené Komisí potvrzují, že v Bulharsku, Portugalsku a Rumunsku provedená nápravná opatření vedla ke zlepšení systému.

Rámeček 7.8 – Členské státy, v nichž nedostatky LPIS přetrvávají Rámeček 7.8 – Členské státy, v nichž nedostatky LPIS přetrvávají

Řecko: V předchozích výročních zprávách (37) jsme informovali o nedostatcích v řeckém LPIS, zejména pokud jde o způsobilost pozemků trvalých pastvin. První větší přezkum LPIS byl dokončen až v roce 2013 se zvláštním zaměřením na extenzivní pastviny. Druhý přezkum proběhl v roce 2014 na žádost Komise. V důsledku těchto přezkumů byla plocha trvalých pastvin evidovaná v řeckém LPIS snížena z 3,6 milionu hektarů v roce 2012 na 1,5 milionu hektarů v roce podávání žádostí 2014. Nové způsobilé plochy stanovené po posledním přezkumu podle našich zjištění lépe odpovídají současné situaci. Je však třeba provést další zásadní nápravná opatření, zejména pokud jde o pozemky s extenzivními pastvinami. U dvou z 15 náhodně vybraných pozemků trvalých pastvin, které jsme kontrolovali, byl travní porost, který se na těchto pozemcích vyskytoval, na způsobilých plochách zanesených v systému LPIS i po obou přezkumech stále nadhodnocen (další případ je uveden v rámečku 7.1) (38). Navíc jsme zjistili, že řecké ministerstvo zemědělství se rozhodlo, že nebude od příjemců vymáhat přeplatky, k nimž došlo v minulosti v důsledku nesprávného stanovení způsobilých extenzivních pastvin v řeckém LPIS. Viz též odpověď Komise k rámečku 7.1. Následné audity provedené Komisí, které se zaměřily na provádění akčních plánů, zjistily podobné nedostatky. Komise je toho názoru, že ačkoli bylo vynaloženo značné úsilí k nápravě, přetrvávají některé nedostatky, pokud jde o způsobilost trvalých pastvin v Řecku a Španělsku. Komise by však chtěla podotknout, že nápravná opatření prováděná v letech 2014 a 2015 vedla v obou zemích k uspokojivým výsledkům, což vedlo k vyloučení nezpůsobilých ploch z obou LPIS: v Řecku se plocha registrovaná jako stálé pastviny snížila z 3,6 milionu ha na 1,5 milionu ha a ve Španělsku se způsobilá plocha snížila z 18,4 milionu ha na 15,6 milionu ha. V případě zjištění jakýchkoli trvajících nedostatků následují postupy schvalování souladu s předpisy, jež zajistí, že riziko pro rozpočet EU je přiměřeně pokryto čistými finančními opravami. Informace o provádění akčních plánů, které si vyžádala Komise, jsou dostupné ve výroční zprávě o činnosti Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2014.

Španělsko (Andalusie, Kastilie-La Mancha a Extremadura): V přecházejících výročních zprávách (39) jsme informovali o závažných nedostatcích v LPIS ve Španělsku (Andalusie (40), Kastilie-La Mancha a Extremadura). Na některé referenční pozemky, které byly ve skutečnosti úplně či zčásti pokryty skalami, hustými lesy či keři, byla podána žádost o podporu a byla u nich provedena platba, jako kdyby šlo o trvalé pastviny. Španělské orgány zavedly akční plán, jehož cílem bylo zlepšit systém LPIS na vnitrostátní úrovni, který byl prohlášen za dokončený v roce 2013. Komise ale zjistila, že posouzení způsobilosti pastvin nebylo spolehlivé, a požádala španělské orgány o další přezkoumání a zlepšení, a to na základě mnohem přísnějších kritérií od roku 2015. Zjistili jsme také, že v roce podávání žádostí 2013 nebyly výsledky nápravných opatření uspokojivé. Zaznamenali jsme však, že v letech 2014 a 2015 byla zahájena další nápravná opatření s cílem zlepšit daný stav. Itálie: Ve své výroční zprávě za rok 2011 (41) jsme informovali o nedostatcích v systému LPIS v Itálii (Lombardie), pokud jde o extenzivní pastviny v horských oblastech. Zjistili jsme, že nedostatky týkající se způsobilých ploch trvalých pastvin evidovaných v systému LPIS nebyly náležitě řešeny, zejména u malých pozemků. U 12 z 18 vybraných pozemků trvalých pastvin, které byly předmětem kontroly italských orgánů, jsme zjistili, že způsobilé plochy zaznamená v LPIS byly stále nadhodnoceny. Provádění akčního plánu zaměřeného na zlepšení informací v LPIS pokračovalo v letech 2014 a 2015 a Komise je pozorně sledovala (audity v červenci a listopadu 2014). Jelikož Komise usoudila, že situace není plně uspokojivá, bylo rozhodnuto snížit platby Řecku v rozpočtovém roce 2015 (rok podávání žádostí 2014). Řecké orgány vyčíslily neoprávněně vyplacené částky v důsledku minulých přeplatků. Tyto částky jsou nyní ověřovány prostřednictvím postupu schvalování souladu s předpisy. Komise se domnívá, že opatření přijatá španělskými orgány byla částečně uspokojivá. Jak konstatoval Účetní dvůr, další nápravné opatření stále probíhá, a to pro roky 2014 a 2015. Komise bude situaci i nadále sledovat a jakékoli přetrvávající nedostatky povedou k postupům schvalování souladu s předpisy, aby se zajistilo přiměřené krytí rizika pro rozpočet EU.

Kontrola provedená Komisí v návaznosti na naše zjištění

7.42. Komise zahrnula do svých vlastních auditů kontrolu opatření přijatých v návaznosti na námi zjištěné nedostatky. U všech členských států nařídila finanční opravy nebo zahájila postup schvalování souladu (42). Podrobnější údaje uvádí tabulka 7.1 . 7.42. V případě Španělska a Itálie se na tyto rozpočtové roky dosud nevztahují finanční opravy, protože postup schvalování souladu s předpisy ještě probíhá.

Tabulka 7.1 – Finanční opravy nařízené Komisí kvůli nedostatkům systému LPIS Členský stát Nedostatek systému nahlášený Účetním dvorem v rozpočtovém roce Poslední rozpočtový rok ovlivněný nedostatkem systému Rozpočtové roky, na které se vztahují finanční opravy Celková výše finančních oprav (v mil. EUR) Rozpočtové roky, na které se nevztahují finanční opravy, stav ke konci roku 2014 Postup schvalování souladu probíhá, ale není ukončen Bulharsko 2008 2012 2008–2012 65,8 — Řecko 2009 2014 2007–2012 608,6 2013, 2014 ano Španělsko (Andalusie) 2010 2014 2010, 2012, 2013, 2014 ano Španělsko (Kastilie-La Mancha) 2010 2014 2010, 2012, 2013, 2014 ano Španělsko (Extremadura) 2010 2014 2010, 2012, 2013, 2014 ano Itálie (Lombardie) 2011 2014 2009–2011 0,1 2012, 2013, 2014 ano kromě roku 2012 Portugalsko 2007 2013 2007–2012 186,4 2013 ano Rumunsko 2008 2014 2008–2012 80,8 2013, 2014 ano Zdroj: Evropský účetní dvůr.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

7.43. Kromě provádění finančních oprav za předchozí rozpočtové roky ovlivněné závažnými nedostatky má Komise v rámci nových právních předpisů v oblasti SZP (43) větší pravomoci snížit nebo pozastavit platby členským státům, v jejichž vnitrostátních systémech existují závažné nebo přetrvávající nedostatky. Tento posílený nástroj se uplatňuje od rozpočtového roku 2014. Do května 2015 Komise tuto možnost využila jednou, a to snížením plateb z EZZF Řecku od rozpočtového roku 2015.

Posouzení postupu posíleného ujištění

7.44. V roce 2010 Komise zavedla „postup posíleného ujištění“, který členské státy uplatňují dobrovolně. V rámci tohoto postupu nezávislý kontrolní orgán (certifikační orgán, dále také CO) určený členským státem předkládá stanovisko nejen o náležitém fungování interních systémů, ale na základě podrobné prověrky reprezentativního statistického vzorku operací také o legalitě a správnosti výdajů vykázaných Unii. Vzorek se vybírá náhodně ze žádostí, které zkontrolovala na místě platební agentura. Od rozpočtového roku 2015 budou certifikační orgány povinny předkládat stanovisko k legalitě a správnosti operací, na nichž se zakládají výdaje, které jsou předmětem žádostí o proplacení z rozpočtu EU. 7.44. Komise by ráda vysvětlila, že postup posíleného ujištění, popsaný v bodech 7.44 až 7.50, již po zavedení nařízení č. 1306/2013 nebude v platnosti. Za účelem podpory a vedení nových úkolů, které musí certifikační orgány od rozpočtového roku 2015 splnit, vypracovala Komise podrobné pokyny, jak vybírat vzorky a podávat zprávy o výsledcích opětovného ověření kontrol na primární úrovni, jež původně provedly platební agentury. Bude-li řádně provedeno, budou výsledky opětovného ověření základem pro statisticky podložené stanovisko ohledně legality a správnosti uskutečněných operací. Tyto podrobné pokyny byly obsáhle vysvětleny platebním agenturám a certifikačním orgánům a jejich provádění Komise pozorně sleduje.

7.45. Pokud Komise v souvislosti s tímto dobrovolným postupem dospěje k závěru, že členský stát jej uplatňuje správně, a pokud je míra zbytkových chyb zjištěná členským státem po dva po sobě jdoucí roky nižší než 2 %, může tento členský stát snížit míru kontrol na místě z 5 % na 1 % (44).

7.46. V období let 2011 až 2013 jsme provedli audit postupu posíleného ujištění v pěti (45) ze šesti členských států nebo regionů, které se dobrovolně rozhodly tento postup uplatňovat. V roce 2014 jsme dokončili přezkum tohoto postupu ve zbývajícím členském státě (Řecko).

7.47. Řecko uplatnilo postup posíleného ujištění u rozpočtového roku 2013 a 2014. Přezkoumali jsme práci provedenou v souvislosti s rozpočtovým rokem 2014, k níž certifikační orgán vydal čistý výrok a u režimů podpory z EZZF spadajících pod systém IACS vykázal míru chyb ve výši 0,2 %.

7.48. Certifikační orgán plně nedodržel pokyny Komise týkající se výběru vzorku, rozsahu auditu a načasování kontrol. Při vyčíslování chyb především systematicky přehlížel přeplatky, k nimž došlo v důsledku nesprávně vykázaných způsobilých ploch trvalých pastvin v systému LPIS. Dále certifikační orgán přehlížel přeplatky plynoucí z toho, že platební agentura umožnila příjemcům, aby po skončení příslušné lhůty ve svých žádostech nahradily nezpůsobilé pozemky způsobilými. To bylo v rozporu s přístupem uplatněným certifikačním orgánem u rozpočtového roku 2013, kdy takové přeplatky do vyčíslení celkové míry chyb zahrnuty byly. Tato změna přístupu je hlavním důvodem toho, že míra chyb nahlášená certifikačním orgánem za rok 2013 ve výši 10,2 % klesla v roce 2014 na 0,2 %. 7.48. Komise si je vědoma, že některé certifikační orgány, včetně orgánů v Řecku, nedodržují pokyny týkající se výběru vzorků. Právě z tohoto důvodu Komise nepřijala uváděné míry chyb, ale pro výpočet míry chyb pro výroční zprávu o činnosti Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2014 použila výsledky svých vlastních auditů. Viz též odpověď Komise k bodu 7.44.

7.49. Vzhledem k těmto nedostatkům je míra chyb nahlášená řeckým certifikačním orgánem za rozpočtový rok 2014 výrazně podhodnocena. 7.49. Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2014 použilo Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova při výpočtu upravené míry chyb ve výši 4,5 % výsledky svých vlastních auditů.

7.50. Celkově jsme u šesti členských států, které se rozhodly dobrovolně uplatňovat postup posíleného ujištění, zjistili, že s výjimkou Lucemburska jsou nahlášené míry chyb vzhledem k nedostatkům v provádění tohoto postupu nespolehlivé. 7.50. Viz též odpověď Komise k bodu 7.44.

Systémy členských států týkající se správnosti operací v oblasti rozvoje venkova

7.51. Orgány členských států jsou v této souvislosti odpovědné za zavedení a provozování: 7.51. Stejné zásady byly od roku 2007 uplatňovány také ve vztahu k EZZF. Od roku 2014 platí pro EZZF i pro EZFRV společné horizontální nařízení (nařízení č. 1306/2013).

a) náležitých administrativních a kontrolních postupů, které zajišťují správnost údajů vykázaných žadatelem a plnění požadavků na způsobilost;

b) kontrol na místě, které se v závislosti na režimu podpory týkají nejméně 5 % všech příjemců nebo výdajů (46).

7.52. Naše kontrola systémů v této oblasti vycházela částečně z auditů provedených Komisí (GŘ AGRI) (viz také bod 7.62). Provedli jsme dokumentární přezkum vzorku 12 auditů souladu s předpisy, které uskutečnila Komise v oblasti rozvoje venkova, a navštívili pět dotčených platebních agentur (47). Komise informovala o výrazných nedostatcích u devíti z 12 daných systémů členských států. Práce Komise byla podle našich zjištění uspokojivá.

7.53. Zjistili jsme, že u pěti platebních agentur navštívených na místě byly systémové nedostatky velmi podobné těm, které jsme zjistili a nahlásili v předchozích letech (48). Našli jsme nedostatky v administrativních kontrolách týkající se podmínek způsobilosti, především pokud jde o environmentální podmínky a maximální velkost podniků. Stejně jako v minulých letech také přetrvávají nedostatky v kontrolách zadávání veřejných zakázek. Systémové nedostatky jsou výraznou příčinou chyb zjištěných během testování operací (viz bod 7.27). 7.53. Společné odpovědi k bodům 7.53 a 7.54: Komise si je vědoma nedostatků v systémech kontroly členských států nad EZFRV a zdůrazňuje, že za provádění politiky a za systémy kontroly jsou primárně odpovědné členské státy. Ve výroční zprávě o činnosti Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2014 se uvádí, že k 35 % platebních agentur byly vzneseny výhrady kvůli výdajům z EZFRV se žádostí, aby přijaly potřebná nápravná opatření (kromě předchozích akčních plánů, které se ještě provádějí). Jak bylo uvedeno v bodě 7.52, hodnocení systémů členských států ze strany Účetního dvora zčásti vychází ze zjištění auditů souladu s předpisy provedených útvary Komise. Komise souhlasí se závěrem Účetního dvora vyjádřeným ve zvláštní zprávě č. 23/2014, že by se měl zvýšit rozsah správních kontrol prováděných členskými státy. Komise si je vědoma nedostatků týkajících se způsobilosti, včetně postupu zadávání veřejných zakázek a maximální velikosti společností. Na tyto problémy kladou hlavní důraz audity investičních opatření prováděné v členských státech. Tyto problémy také byly a jsou ještě řešeny v akčních plánech stanovených ve spolupráci s členskými státy za účelem snížení míry chyb.

7.54. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, přezkoumali jsme vzorek 32 projektů, které byly předmětem zadávacích řízení v pěti navštívených členských státech, z čehož bylo 15 (47 %) případů zatíženo chybami. Zejména jsme objevili závažné nedostatky při prověrce postupů na výběr hospodářsky nejvýhodnější nabídky. Dále jsme přezkoumali vzorek osmi případů, kdy členské státy postupy pro zadání veřejné zakázky neuplatnily. Ve dvou z těchto případů bylo zadání veřejné zakázky povinné, takže výdaje vykázané Unii byly nezpůsobilé.

Akční plány

7.55. Ve snaze snížit míru chyb v oblasti rozvoje venkova Komise v roce 2012 pobízela členské státy k tomu, aby vypracovaly akční plány s cílem určit příčiny chyb a zavést cílená nápravná opatření ke snížení rizika výskytu chyb. Zjišťovali jsme, zda se akční plány příslušných členských státy zabývají základními příčinami nejčastěji se vyskytujících chyb.

7.56. Zkoumali jsme 24 výraznějších vyčíslitelných chyb zjištěných při našem testování operací ve 14 členských státech (49). Z toho devět chyb (37,5 %) bylo lze přiřadit ke konkrétnímu opatření v akčním plánu členského státu, zatímco 15 (62,5 %) nikoliv. Tato procenta se potvrdila při podobné analýze týkající se nedostatků zjištěných při našem auditu systémů členských států. Většina typů chyb a systémových nedostatků se v přezkoumaných akčních plánech proto neřešila (viz rámeček 7.9). 7.56. Z důkladného sledování, jež provádí Komise, vyplývá, že v určitých členských státech nebyly některé nedostatky zjištěné při jejích auditech a při auditech Účetního dvora řešeny dostatečně. Komise požádala dotyčné členské státy, aby své akční plány odpovídajícím způsobem posílily.

Rámeček 7.9 – Příklady dokládající, že akční plány členských států nejsou ještě zcela účinné Irský akční plán obsahuje 20 akcí, z nichž ani jedna nebyla v době auditu zavedena. Všech 20 akcí se navíc týká opatření vztahujících se na plochu, přestože investiční opatření jsou rizikovější. Zjistili jsme šest systémových nedostatků, přičemž pět z nich vedlo k nezpůsobilým výdajům. Všechna zjištění se vztahovala k investičním opatřením, a nebyla proto v akčním plánu řešena. Z rumunského akčního plánu na řešení hlavních příčin chyb v oblasti rozvoje venkova je patrné, že rumunské orgány realizovaly cílená opatření na řešení rizika umělého vytváření podmínek v souvislosti s opatřeními „modernizace zemědělských podniků“ a „založení a rozvoj podniku“. Zjistili jsme, že opatření přijatá rumunskými orgány mají potenciál řešit tuto záležitost u nově schválených projektů, ale v platbách na projekty schválené v minulosti budou i nadále výrazné nesrovnalosti. U sedmi z 20 namátkově zvolených projektů v rámci výše uvedených dvou opatření jsme našli jasné známky umělého vytváření podmínek za účelem získání podpory v rozporu s cíli opatření. Typickým případem bylo rozdělení investice mezi dva nebo více dílčích projektů realizovaných ve stejnou dobu s cílem obejít specifická kritéria výběru a získat podporu přesahující povolené stropy. Komise zjistila podobné nedostatky a zahájila postup schvalování souladu. Rámeček 7.9 – Příklady dokládající, že akční plány členských států nejsou ještě zcela účinným nástrojem Jakmile vnitrostátní orgány, Komise nebo Evropský účetní dvůr zjistí nedostatky a určí jejich povahu, přijímají se opatření. Komise akční plán pozorně sleduje a zajišťuje, aby se tyto akční plány novými zjištěními zabývaly. Z auditů provedených Komisí v letech 2013 a 2014 v Irsku vyplynuly nedostatky při provádění správních kontrol i kontrol na místě. Uvedený členský stát zavedl akční plán, a i když tento akční plán ještě nebyl zcela proveden, byl Komisi oznámen pokrok. Irské orgány byly vyzvány, aby v provádění akčního plánu pokračovaly s cílem řešit nedostatky zjištěné v rámci nedávného auditu a aby o provádění podávaly pravidelné aktualizované zprávy. Jelikož Komise v roce 2014 neuplatnila žádnou náhradu výdajů z EZFRV, nebylo v případě Irska považováno za nutné vyjadřovat ve výroční zprávě o činnosti Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, pokud jde o rozvoj venkova, jakékoli výhrady. Co se týče rumunského akčního plánu, zavedlo Rumunsko řadu nápravných opatření, jež vedla ke zlepšení situace, avšak zatím nevytvořila účinek potřebný pro vyřešení všech nedostatků v řídicím a kontrolním systému, které zjistily audity Komise a Účetního dvora. Komise si je vědoma, že přetrvávají nedostatky v oblasti řízení investičních opatření, včetně nedostatků při posuzování vytváření umělých podmínek. Za účelem dalšího zlepšení situace byly rumunské orgány vyzvány, aby posílily provádění svého akčního plánu, včetně kontroly projektů před platbou, aby se vyloučily projekty, jichž se týká problém uměle vytvořených podmínek.

Systémy členských států týkající se správnosti operací v rámci Evropského rybářského fondu (ERF)

7.57. Auditní orgány kontrolují v členských státech účinné fungování řízení a kontrolních systémů uplatňovaných řídicími a certifikačními orgány ERF. Posuzovali jsme účinnost těchto kontrol realizovaných auditním orgánem v Itálii. Kromě toho jsme opakovaně provedli vybrané audity, které auditní orgán uskutečnil u operací financovaných z ERF.

7.58. Metodika auditu operací a systémů byla podle našich zjištění účinná, nicméně našli jsme nedostatky v řízení a dokumentaci kontrolních úkolů a ověřování podmínek způsobilosti. Auditní orgán neprovedl své kontrolní činnosti v souladu s plánem. Chyběly formální postupy pro ověření řízení kvality, auditní dokumentace byla nedostatečná a metodika výběru vzorků nebyla v souladu s pokyny Komise. V době našeho audity tyto nedostatky stále nebyly v úplnosti řešeny auditními orgány, přestože Komise je zjistila již při přechozích auditech. Navíc v některých případech auditní orgán neprovedl požadované kontroly na místě ani odpovídající kontroly podmínek způsobilosti u rybářských plavidel, na která byly vyplaceny finanční prostředky v souvislosti s trvalým ukončením činnosti. 7.58. Většinu z těchto problémů zjistila Komise při svých auditech a jsou podnikány následné kroky. Pokud jde o trvalé ukončení činnosti, Komise požádá, aby auditní orgány provedly příslušné kontroly, jež potvrdí, zda byly dodrženy vnitrostátní požadavky na způsobilost.

Systémy GŘ AGRI a výroční zpráva o činnosti

Postupy Komise při schvalování účetní závěrky

7.59. Řízení většiny výdajů na zemědělství je sdíleno mezi členskými státy a Komisí. Platební agentury v členských státech vyplácejí podporu zemědělcům a ostatním příjemcům; Komise tyto náklady členským státům každý měsíc (v případě EZZF) nebo čtvrtletí (EZFRV) proplácí. Aby Komise mohla převzít konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu, provádí dva samostatné postupy:

a) roční postup finančního schvalování, který se týká účetní závěrky a vnitřních systémů každé akreditované platební agentury. Výsledné rozhodnutí o schválení účetní závěrky vychází z auditů provedených nezávislými certifikačními orgány v členských státech, které se předkládají Komisi;

b) víceletý postup schvalování souladu, který může vést k finančním opravám pro dotčené členské státy, pokud výdaje byly v rozporu s pravidly EU. Výsledná rozhodnutí o schválení souladu vychází z auditů provedených Komisí.

7.60. Zkontrolovali jsme postup schvalování účetní závěrky za rok 2014. Stejně jako v předchozích letech jsme zjistili, že Komise tento úkol prováděla uspokojivě.

7.61. Při auditech souladu s předpisy Komise posuzuje, zda systémy členských států zajišťují správnost podpory vyplacené příjemcům. Zjištěné systémové nedostatky vedou k finančním opravám, které se často provádějí paušálně a vztahují se na výdaje za několik rozpočtových let. Paušální opravy, zpravidla 2 % nebo 5 %, se uplatňují bez ohledu na to, kolik systémových nedostatků bylo zjištěno, a jen málokdy vedou ke zpětnému získání prostředků od příjemců (viz také body 1.36 a 1.37). 7.61. Tam, kde je to možné, je částka finančních oprav vypočtena na základě ztrát, jež byly skutečně způsobeny rozpočtu EU. Pokud to možné není, použijí se paušální částky, jež odrážejí závažnost nedostatků ve vnitrostátních systémech kontroly. Použití oprav pomocí paušálních částek Evropský účetní dvůr podpořil s tím, že je v souladu s právními předpisy, jimiž se řídí audity souladu s předpisy. Článek 52 „Schvalování souladu“ nařízení (EU) č. 1306/2013 výslovně potvrzuje, že pokud částky, jež mají být vyloučeny z financování, nelze přiměřeným úsilím určit, mohou se použít opravy na základě extrapolace či paušální částky. Vzhledem k tomu, že zemědělské výdaje se uskutečňují ve sdíleném řízení, mají navíc členské státy možnost lépe než Komise posoudit a doložit skutečnou finanční ztrátu nebo riziko pro rozpočet EU. Přesnější výpočet finanční ztráty pro rozpočet EU proto vyžaduje aktivní spolupráci ze strany příslušných členských států na všech úrovních postupu schvalování souladu s předpisy, protože pouze členský stát má pro provedení takového výpočtu všechny nezbytné informace. Soudní dvůr potvrdil konkrétně to, že není na Komisi, aby prováděla kontroly nezbytné ke stanovení přesného číselného údaje o způsobených ztrátách, avšak je naopak na členských státech, aby prokázaly, že odhad Komise byl příliš vysoký.

7.62. Zkontrolovali jsme soulad se standardem ISSAI 4100 (mezinárodní standard nejvyšších kontrolních institucí) a s hlavními předpisy na vzorku 26 (50) ze 120 auditů souladu s předpisy (51). Většina klíčových prvků byla zavedena a byla v souladu s hlavními předpisy a domníváme se, že audity Komise byly natolik kvalitní, abychom jejich výsledky mohli využít při našem posouzení systémů členských států (viz body 7.38 a 7.52). 7.62. Komise vítá závěr Účetního dvora, že kvalita auditů prováděných Komisí umožňuje, aby výsledků použil v rámci svého posouzení systémů členských států.

7.63. V roce 2014 Komise přijala tři rozhodnutí o souladu s předpisy (spojená s 56 jednotlivými finančními opravami), které vedly k finančním opravám ve výši 443,1 milionu EUR (403,2 milionu EUR se týkalo EZZF a 39,9 milionu EUR pak EZFRV). Na základě dalšího rozhodnutí, přijatého v lednu 2015, byla provedena výrazná oprava ve výši 1 409 milionů EUR (1 243 milionů se týkalo EZZF a 166 milionů EUR se týkalo EZFRV), která byla v roce 2014 zaúčtována jako časově rozlišené příjmy (viz také bod 7.24 a rámeček 1.3).

7.64. Ve svých posledních výročních zprávách jsme upozorňovali na přetrvávající problém s tím, že schvalování souladu s předpisy je příliš zdlouhavé a vede k velkému objemu nevyřízených auditů (52). Na konci roku 2014 byl objem takových auditů o 15 % nižší než na konci roku 2013. Přes tento pozitivní vývoj zůstává velký počet auditů, a sice 180, nevyřízen. 7.64. Komise věnovala určité zdroje na řešení nevyřízených případů a i nadále přikládá řešení otázky nevyřízených auditů vysokou prioritu. Pokud jde o zjištěnou zvláštní skupinu nevyřízených auditů (případy otevřené od roku 2012 a dříve), byly stanoveny jasné předběžné cíle, které byly až dosud plněny a překročeny, a Komise plánuje uzavřít všechny případy ve stanovené lhůtě.

Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI

7.65. Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2014 obsahuje posouzení rizikových výdajů v hlavních výdajových oblastech. Východiskem posouzení jsou míry chyb vykázané členskými státy (za každou platební agenturu) v jejich kontrolních statistikách. Komise následně tyto míry chyb upraví, zejména na základě vlastních auditů a auditů Účetního dvora z posledních tří let. Výsledné upravené míry chyb se následně sloučí a použijí pro výpočet celkové výše rizikových výdajů, tj. míry chyb, která dle odhadu Komise ovlivňuje rozpočet EU. Kromě níže uvedených nedostatků máme za to, že obecně se jedná o vhodný přístup, který může poskytnout dostatečný základ pro vyjádření výhrad na úrovni jednotlivých platebních agentur.

7.66. Certifikační orgány musejí předkládat posouzení kvality kontrol na místě vykonaných platebními agenturami a výsledků uvedených v kontrolních statistikách. Zatímco v roce 2014 posoudily certifikační orgány všechny statistiky o výdajích z EZZF spadajících pod IACS a 88 % statistik EZFRV kladně, Komise vypracovala odhad rizikových výdajů především na základě vlastních úprav. Svědčí to o tom, že Komise se spoléhá na kontrolní statistiky členských států jen ve velmi omezené míře. Touto situací se podrobněji zabývá zvláštní zpráva č. 18/2013 (53). 7.66. Komise by ráda vysvětlila, že až do rozpočtového roku 2014 se od certifikačních orgánů požadovalo, aby v rámci svých výročních certifikačních zpráv učinily závěr, zda platební agentury správně sestavily kontrolní statistiky a porovnaly je s databází, a to s dostatečnou auditní stopou. Kromě toho se od certifikačních orgánů požadovalo, aby na základě výsledků samostatného vzorku podaly zprávu o míře nesrovnalostí, které zjistily. Ve všech případech certifikační orgány informovaly, že kontrolní statistiky byly sestaveny správně a sladěny s údaji příslušné platební agentury. Toto ujištění však nepostačuje k učinění závěru, že tyto kontrolní statistiky lze použít pro spolehlivý odhad míry chyb, protože by se mohlo stát, že kontroly provedené platebními agenturami nejsou dostatečně účinné. Počínaje rozpočtovým rokem 2015 (rok podávání žádostí 2014) bude od certifikačních orgánů požadováno, aby dodaly stanovisko k legalitě a správnosti operací, což bude zahrnovat opětovné ověření reprezentativního vzorku operací, které již ověřila platební agentura. Očekává se, že to poskytne mimo jiné pevnější základ pro stanovisko o kvalitě kontrol a větší jistotu ohledně míry chyb, kterou uvádějí členské státy.

7.67. Komise provedla úpravy, aby stanovila upravenou míru chyb v případě výdajů, k nimž byly k dispozici výsledky jejího vlastního nebo našeho auditu. GŘ AGRI však ve své výroční zprávě o činnosti neuvedlo, která část výdajů nebyla upravena, protože takové výsledky auditu nebyly k dispozici. V takových případech se Komise spoléhá na kontrolní statistiky členských států, což může vést k podhodnocení upravené míry chyb. 7.67. Komise přezkoumává situaci v souvislosti s každou platební agenturou nejen na základě zjištění svých auditů a auditů Účetního dvora za poslední tři roky, ale i na základě stanovisek, jež za příslušný rozpočtový rok obdrží ke každé platební agentuře od certifikačního orgánu. Výsledky auditů jsou proto k dispozici ve všech případech.

7.68. Průměrné finanční opravy za poslední tři roky u EZZF odpovídají 1,2 % příslušných výdajů, v případě EZFRV je to 1 %. Svědčí to o tom, že Komise celkově uplatnila finanční opravy odpovídající necelé polovině objemu upravené míry chyb ve vztahu k EZZF. V případě EZFRV se však finanční opravy týkaly přibližně pětiny. Jeden z hlavních důvodů tohoto mnohem nižšího procenta u EZFRV je značný počet jednotlivých systémů. 7.68. Nápravné působení Komise zahrnuje finanční opravy a zpětné získání plateb od příjemců, které provádějí členské státy. Vezmeme-li v úvahu zpětně získané prostředky vrácené do rozpočtu EU, dosahuje nápravné působení u EZZF 1,5 % a u EZFRV 1,8 % – viz tabulka „míra chyb a nápravné působení“ na straně 18 výroční zprávy o činnosti Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkovy za rok 2014.

7.69. Toto značné množství systémů v souvislosti s EZFRV vyplývá z toho, že daná politika se provádí prostřednictvím 46 opatření (54), často včetně dílčích opatření, z nichž ke každému se vážou jiné podmínky. Tato opatření se provádějí prostřednictvím programů rozvoje venkova. Některé členské státy mají celostátní programy, zatímco jiné (např. Německo, Španělsko nebo Itálie) mají regionální programy. Během období 2007–2013 byla politika rozvoje venkova realizována prostřednictvím 94 celostátních nebo regionálních programů rozvoje venkova (55). To pak vede ke složité a rozdrobené struktuře plnění politiky s mnoha systémy a omezuje to objem výdajů z EZFRV, který Komise zahrnuje do rozsahu auditu souladu s předpisy. 7.69. Vzhledem k omezeným zdrojům, které jsou k dispozici, by každé zvýšení rozsahu auditů v oblasti rozvoje venkova muselo být vyváženo na úkor potřeby zachovat přiměřený rozsah auditů EZZF, jež tvoří 79 % rozpočtu SZP. V oblasti rozvoje venkova Komise zjistila, že potenciálně existuje 576 různých oblastí auditu (dvojice platební agentura/kontrolní systém). Není možné s přiměřenými zdroji provést každé tři roky audit ve všech oblastech auditu. V roce 2014 byla Komise schopna v oblasti rozvoje venkova provést 48 auditů na místě v členských státech. Kvůli rozmanitosti opatření zaměřených na rozvoj venkova proto existuje omezení pro krytí výdajů při auditech, jakož i pro rozsah případně prováděných finančních úprav.

7.70. Výdaje zahrnuté do auditů souladu s předpisy, které Komise provádí, souvisí s finančními opravami. Zjistí-li Komise v jednotlivých kontrolních systémech systémové nedostatky, finanční opravy je možné extrapolovat pouze na systémy, které byly předmětem auditu. GŘ AGRI ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2014 uvedlo, že v roce 2014 byly při těchto auditech zkontrolovány výdaje ve výši 24 % u tržních opatření EZZF, 35 % u přímé podpory EZZF a 19 % u EZFRV. Klíčové údaje použité pro posouzení výroční zprávy o činnosti (VZČ) GŘ AGRI za rok 2014 uvádí Tabulka 7.2 .

Tabulka 7.2 – Přehled klíčových údajů potřebných pro posouzení výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI za rok 2014 Hlavní výdajová oblast Výdaje v roce 2014 (v mil. EUR) Průměrná míra chyb vykázaná členskými státy podle VZČ za rok 2014 Souhrnná upravená míra chyb (GŘ AGRI) podle VZČ za rok 2014 Nápravné působení ve výroční zprávě o činnosti (VZČ) za rok 2014 Průměrné finanční opravy za poslední tři roky ve VZČ za rok 2014 (v mil. EUR) Průměrná výše zpětně získaných částek za poslední tři roky ve VZČ za rok 2014 (v mil. EUR) Celkem EZZF 44 137,85 0,5 % 2,6 % 536,4 1,2 % 117,8 0,3 % 1,5 % EZFRV 11 186,0 1,5 % 5,1 % 113,6 1,0 % 95,6 0,9 % 1,9 % Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

7.71. Komise definuje nápravné působení jako mechanismus nápravy učiněných chyb a ochrany rozpočtu EU. V případě EZFRV je z údajů za rok 2014 zřejmé, že nápravné působení nepostačuje k tomu, aby se rizikové výdaje snížily do konce programového období pod práh významnosti. 7.71. Ve výroční zprávě o činnosti za rok 2014 generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova poskytuje jistotu ohledně SZP jako celku, s ohledem na celkovou výši rizika v příslušném roce i s ohledem na nápravné působení. Pokud jde o EZFRV, generální ředitel konstatoval, že „rozvoj venkova zůstává oblastí, jež zasluhuje velmi pozornou kontrolu a soustavné posuzování, zda bude přiměřeným úsilím možné dosáhnout toho, aby upravená míra chyb klesla pod 2 %“.

Systémy GŘ ENV a výroční zpráva o činnosti

7.72. Prověřili jsme systémy vnitřní kontroly GŘ ENV se zaměřením na správu plateb v prodlení, pozastavení plateb a postupů při vymáhání částek. Nedostatky jsme zjistili zejména v řízení plateb v prodlení. Podobně jako v předchozích letech bylo 11 % plateb uhrazeno v roce 2014 až po uplynutí stanovené lhůty.

7.73. Prověřili jsme výroční zprávu o činnosti GŘ ENV za rok 2014 s důrazem na to, zda poskytnuté informace byly v souladu s našimi vlastními zjištěními a zda Komise použila pro výpočet průměrné míry chyb přiměřené odhady. Naše auditní zjištění, která jsou k dispozici, nezpochybnila informace uvedené ve výroční zprávě o činnosti a odhady použité Komisí byly přiměřené.

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

Závěry a doporučení

Závěr za rok 2014

7.74. Z důkazních informací celkově vyplývá, že výdaje v rámci „Přírodních zdrojů“ a v obou oblastech, které byly předmětem zvláštního posouzení (viz body 7.18 a 7.25) jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb.

7.75. U tohoto okruhu víceletého finančního rámce z testování operací vyplývá, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru činí 3,6 % (viz příloha 7.1 ). 7.75. Komise bere na vědomí odhad nejpravděpodobnější míry chyb provedený Účetním dvorem, která je nižší než v minulém roce. Komise je toho názoru, že toto snížení je výsledkem nápravných opatření, jež přijala Komise a členské státy s cílem zlepšit řídicí a kontrolní systémy. Bez započtení podmíněnosti, která činí 0,6 procentního bodu, činí nejpravděpodobnější míra chyb 3,0 %.

Doporučení

7.76. Příloha 7.2 uvádí výsledky našeho přezkumu, který se týkal pokroku při realizaci doporučení vyjádřených ve výročních zprávách z předchozích let. Ve výročních zprávách za roky 2011 a 2012 jsme předložili 21 doporučení. Komise a členské státy realizovaly pět doporučení v plném rozsahu, čtyři ve většině ohledů a 12 v některých ohledech. 7.76. Komise bere na vědomí nejnovější údaje Účetního dvora o pokroku dosaženém při realizaci doporučení z předchozích výročních zpráv. Komise bude i nadále spolupracovat s členskými státy za účelem dalšího zlepšení jejich reakce na doporučení Účetního dvora.

7.77. Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2014 doporučujeme v případě EZZF, aby: 7.77. Některá doporučení Účetního dvora mají vzhledem ke své povaze a formulaci trvalý charakter. Komise se domnívá, že se podobnými doporučení řídila po mnoho let a že učinila vše, co bylo možné, aby docílila požadovaných zlepšení.

— Doporučení 1: členské státy více dbaly na to, aby jejich databáze LPIS obsahovaly spolehlivé a aktuální informace o ploše a způsobilosti zemědělské půdy, zejména u trvalých pastvin, a systematicky analyzovaly a využívaly všechny informace, které mají k dispozici v kontextu správních kontrol, včetně aktuálních ortofotosnímků, aby nedocházelo k platbám na nezpůsobilou půdu. Komise toto doporučení podporuje. S cílem pomoci členským státům a poskytnout jim pokyny při provádění přímých plateb na plochu byl v rámci Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova vytvořen speciální nový útvar. Nedostatky v řídicích a kontrolních systémech členských států se mimoto v případě potřeby řeší pomocí cílených a komplexních akčních plánů. Pokud Komise během svých auditů takové problémy zjistí, požaduje, aby členské státy přijaly nápravná opatření. Je-li problém zvlášť akutní, je členský stát vyzván, aby přijal plán nápravných opatření, jehož plnění útvary Komise pozorně sledují. Až dosud se takové plány osvědčily jako velmi účinné. Pokud se má za to, že provádění akčního plánu není účinné, je možné snížit nebo pozastavit platby, aby byl ochráněn rozpočet EU.

V případě rozvoje venkova doporučujeme, aby Komise:

— Doporučení 2: podnikla patřičné kroky s cílem požadovat od členských států, aby jejich akční plány zahrnovaly nápravná opatření na řešení častých příčin zjištěných chyb. Komise toto doporučení přijímá. Komise intenzivně spolupracuje s členskými státy, aby zjišťovaly a napravovaly příčiny chyb při provádění politiky. Tato práce bude pokračovat s cílem řešit zjištěné nedostatky, včetně těch, které nalezl Účetní dvůr. V rámci nápravných kroků následujících po přijetí akčních plánů zaměřených na míry chyb a prováděných v roce 2014 byly všechny členské státy již požádány, aby tyto akční plány propojily se zmírňujícími opatřeními přijímanými v návaznosti na různá auditní zjištění, která jim sděluje Komise nebo Účetní dvůr. Komise si tento problém uvědomuje zejména na všech výročních přezkumných jednáních a na schůzkách monitorovacích výborů s řídicími orgány, přičemž vyzývá k úplnosti a účinnosti akčních plánů Byl zaveden nový informační monitorovací nástroj, který bude sledovat provádění potřebných nápravných opatření.

— Doporučení 3: revidovala strategii pro provádění auditů souladu s předpisy tak, aby bylo možné zjistit, zda systémové nedostatky zjištěné v jednom konkrétním regionu (u členských států s regionálními programy) se vyskytují i v ostatních regionech, zejména u investičních opatření. Komise toto doporučení přijímá. Komise rozšiřuje rozsah svých auditů v oblasti rozvoje venkova. To zahrnuje i ověřování, zda se nedostatky zjištěné v jednom regionu či u jednoho opatření mohou vyskytovat také u jiných regionů/opatření. Komise také posiluje používání externích auditorů u zvláštních otázek.

V případě jak EZZF, tak rozvoje venkova, Komisi doporučujeme:

— Doporučení 4: zajistit, aby byl nový postup ujištění o legalitě a správnosti operací, který bude od rozpočtového roku 2015 povinný, certifikačními orgány správně uplatňován a aby přinášel spolehlivé informace o míře chyb tak, aby se na něj bylo možné spolehnout. Komise toto doporučení přijímá. Byly vypracovány podrobné pokyny v souvislosti s novou úlohou certifikačních orgánů a v letech 2013 a 2014 k nim proběhla diskuse. Jejich provádění Komise pozorně sleduje. V souvislosti s tím se konají dvakrát ročně setkání skupiny odborníků s platebními agenturami a certifikačními orgány, na kterých jsou objasňovány praktické otázky týkající se legality a správnosti. Provádějí se pravidelné auditní mise do členských států za účelem přezkumu pracovních metod certifikačních orgánů v kontextu legality a správnosti operací. Zástupci certifikačních orgánů jsou za účelem odborné přípravy rovněž zváni k účasti na pravidelných auditech souladu s předpisy. Komise toto doporučení přijímá, zdůrazňuje však, že u certifikačních orgánů musíme počítat s určitou fází osvojování znalostí, a o dosaženém pokroku bude Komise od roku 2015 informovat ve výročních zprávách o činnosti.

7.78. Dále pokud jde o oblast rybolovu, doporučujeme, aby Komise:

— Doporučení 5: zajistila, aby auditní orgány členských států plnily své úkoly důsledněji, zejména aby vykonávaly požadované kontroly na místě, uplatňovaly postupy řízení kvality a zlepšily auditní dokumentaci. Komise toto doporučení přijímá a je toho názoru, že je prováděno prostřednictvím jejího probíhajícího auditního úsilí a v případě potřeby poskytováním pokynů, a podniká potřebné kroky v souvislosti se sdíleným řízením, aby pomohla auditním orgánům členských států účinně plnit jejich úkoly.

ČÁST 2: ZÁLEŽITOSTI SPOJENÉ S VÝKONNOSTÍ V OBLASTI ROZVOJE VENKOVA

Posouzení výkonnosti projektů

7.79. Ve své výroční zprávě za rok 2013 jsme uvedli, že výběr projektů v rámci sdíleného řízení – za který nesou odpovědnost členské státy – v první řadě vycházel z potřeby čerpat disponibilní prostředky EU, ve druhé řadě z potřeby dodržovat pravidla a teprve ve třetí řadě – a to jen v omezené míře – z jejich očekávané výkonnosti (56). Letos jsme v rámci pilotního projektu kontrolovali vedle správnosti operací také některé záležitosti spojené s výkonností.

7.80. Pro tento pilotní projekt jsme vybrali pouze ty projekty, kde bylo možné v přiměřené míře přezkoumat výkonnost. Ze 162 operací v oblasti rozvoje venkova jsme se proto zaměřili na 71 projektů, které zahrnovaly investice do hmotného majetku. V době auditu bylo 42 z těchto 71 projektů ukončeno. Kromě kontroly správnosti těchto operací jsme také při testování výkonnostních kritérií posuzovali hospodárnost a účinnost každého projektu.

7.81. U ukončených projektů jsme ověřovali, zda byly investice provedeny v souladu s plánem (57). Toto kritérium bylo splněno u většiny projektů (93 %). Celkově jsme však zjistili následující hlavní problémy s výkonností:

— nedostatky při zacílení opatření a výběru projektů,

— nedostatečné důkazy o přiměřenosti nákladů.

Nedostatky v zacílení opatření a při výběru projektů

7.82. Testovali jsme, zda podpora byla zacílena na jasně definované cíle odrážející strukturální a územní potřeby a strukturální nevýhody (58). Toto kritérium nebylo splněno u 21 % kontrolovaných investičních projektů. Testovali jsme také, zda byl projekt vybrán na základě transparentního postupu, zda byl projekt vybrán na základě transparentního řízení s ohledem na srovnatelné kvality a na příslušná výběrová kritéria (59). Toto kritérium nebylo splněno o 51 % kontrolovaných investičních opatření. 7.82. Touto otázkou se Komise zabývala ve svých Pokynech ke kritériím výběru na programové období 2014–2020, kdy musí být zajištěno stanovení pořadí projektů a existence prahu. Pro ilustraci byly uvedeny i některé nesprávné postupy, z nichž některé byly převzaty ze zpráv Účetního dvora.

7.83. Zjistili jsme, že zacílení a výběrové postupy byly nedostatečné. Ve většině případů platební agentury nemusely uplatňovat přísný postup zacílení a výběru. Na projekty, které jim byly předloženy, bylo k dispozici dostatek finančních prostředků. Tyto platební agentury neměly žádnou motivaci uplatňovat kritéria výkonnosti s tím, že nebude vyčerpán disponibilní rozpočet. Zaznamenali jsme pouze jeden případ osvědčeného postupu. Příklady jsou uvedeny v rámečku 7.10. O nedostatečném zacílení investic do rozvoje venkova jsme informovali v několika našich zvláštních zprávách z poslední doby (60).

Rámeček 7.10 – Příklady dobrého a špatného postupu při zacílení a výběru V Nizozemsku byla zveřejněna výzva k předkládání žádostí s rozpočtem 3,6 milionu EUR v rámci dílčího opatření „sdílení znalostí“. Čtyři nezávislí odborníci posuzovali 40 způsobilých žádostí podle několika výběrových kritérií, za které každý přidělil projektům body. Následně se pro stanovení pořadí projektů použilo vážené bodové hodnocení. Schváleno bylo pouze 13 projektů s nejvyšším počtem bodů v celkové hodnotě 2,9 milionu EUR, protože u ostatních projektů se dospělo k závěru, že nenabízejí optimální využití prostředků. Tento případ považujeme za dobrý postup, protože byly upřednostněny zásady řádného finančního řízení před čerpáním prostředků, což dokládá skutečnost, že zbývající rozpočet nebyl použit na financování sice způsobilých, ale méně efektivních projektů. V Bulharsku nebyla podpora na opatření „přidávání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům“ zacílena, protože všechny podniky s méně než 750 zaměstnanci nebo ročním obratem do 200 milionů EUR byly způsobilé pro financování. Navíc přestože byla vymezena výběrová kritéria, nebyla použita k zacílení podpory, protože disponibilní rozpočet stačil k financování všech způsobilých projektů. Zjistili jsme dalších 20 případů, kdy výběrová kritéria nebyla ve skutečnosti využita vzhledem k dostatečné výši finančních prostředků na financování všech způsobilých projektů. Ve všech případech byly výdaje zaplaceny v roce 2014 z rozpočtu na období 2007–2013. Tato situace může vzniknout, pokud rozpočet přesahuje skutečné potřeby. Rámeček 7.10 – Příklady dobrého a špatného postupu při zacílení a výběru Projekty vybrané řídicími orgány musí přispívat k dosažení cílů politiky. Programy rozvoje venkova definují způsobilost operací v daném právním rámci (první zacílení), stanoví zásady pro stanovení kritérií výběru (druhé zacílení), ta jsou poté konkretizována v monitorovacím výboru (třetí zacílení) a nakonec, je-li vše provedeno tak, jak vyžaduje Komise, se stanoví pořadí projektů a ty, které nepřekročí určitý práh, jsou vyloučeny. Stávající právní rámec tedy již zohledňuje všechny nezbytné prvky k zajištění náležitého zacílení finančních prostředků EU.

7.84. Také jsme použili kritérium výkonnosti, zda se v rámci zacílení a výběru věnovala pozornost vytváření pracovních míst (61). Pro měření pokroku v dosahování cílů strategie Evropa 2020, bylo pro celou EU odsouhlaseno pět hlavních cílů, přičemž prvním z nich je mít do roku 2020 celkem 75 % osob ve věku 20–64 let zaměstnaných. V souladu s tímto cílem Komise na svých stránkách informuje (62), že jedním ze tří dlouhodobých strategických cílů politiky rozvoje venkova EU v období 2014–2020 je dosáhnout vyváženého územního rozvoje venkovských hospodářství a společenství včetně vytvoření a udržení pracovních míst. Podpora v oblasti rozvoje venkova by byla zaměřena na řešení jednoho z hlavních problémů EU, pokud by vytvoření pracovních míst bylo podmínkou způsobilosti pro získání podpory anebo pokud by se při hodnocení a výběru projektů dávala přednost projektům na základě počtu pracovních míst, která vytvoří. 7.84. Vytváření pracovních míst není jediným důležitým ukazatelem výkonnosti, kterým je třeba se zabývat. Stejně důležitá je i potřeba zachování pracovních míst v zájmu zastavení vylidňování. Výkonnost proto nelze hodnotit pouze z hlediska vytvořených pracovních míst, ale i z hlediska zachovaných pracovních míst. Dále je důležité si uvědomit, že růst produktivity spojený s inovacemi a technologií může mát nepříznivé dopady na zaměstnanost při vytváření pracovních míst, zejména v zemědělském odvětví. Jelikož míra zaměstnanosti v primárních odvětvích v posledních desetiletích klesala, nelze tedy související výkonnost politiky odpovídajícím způsobem měřit pouze na základě čistých účinků. Viz též odpověď Komise k bodu 7.86.

7.85. Domníváme se, že u 34 projektů bylo možné zahrnout vytváření pracovních míst mezi podmínky způsobilosti anebo výběrová kritéria. Například Polsko přidělilo 932 milionů EUR na opatření „Zvyšování přidané hodnoty základní zemědělské a lesní produkce“. Příjemci mohou z EZFRV získat podporu až do výše 12,8 milionu EUR bez ohledu na to, zda byla vytvořena nějaká pracovní místa. 7.85. Ukazatel vytváření pracovních míst by měl být nově definován tak, aby zahrnoval zachování pracovních míst a aby se jeho působnost omezila na ta opatření, u nichž lze výkonnost posuzovat tímto způsobem. Investice do fyzických aktiv (bývalá Osa 1) přispívají k životaschopnosti zemědělských podniků a k jejich konkurenceschopnosti (priorita č. 2 v nařízení č. 1305/2013). Vytváření pracovních míst spadá hlavně do priority č. 6: podpora sociálního začleňování, snižování chudoby a hospodářského rozvoje ve venkovských oblastech. Proto není vhodné negativně hodnotit výkonnost projektů kvůli tomu, že při výběru nebylo zohledněno toto kritérium. Toto kritérium by mělo být posuzováno pouze u těch projektů, kdy se řídicí orgán skutečně rozhodl je pro výběr operací použít. Jinak vzniká rozpor mezi strategickými prioritami v oblasti rozvoje venkova, jak byly stanoveny v právních textech, a posuzováním výkonnosti projektů ze strany Účetního dvora.

7.86. V případě 24 ze 34 investičních projektů (70 %) nebyl počet pracovních míst, která se měla vytvořit, ani podmínkou způsobilosti, ani výběrovým kritériem. Nezaznamenali jsme žádný případ, kdy byla vytvořena pracovní místa pro mladé. 7.86. Komise konstatuje, že poznámka o nedostatečném zacílení na vytváření pracovních míst se omezuje na určitá opatření a v rámci těchto opatření pouze na konkrétní typy projektů, jelikož není relevantní pro všechna investiční opatření/typy projektů.

7.87. Jen u čtyř projektů bylo rozhodnutí o udělení podpory podmíněno vytvořením jednoho nebo více pracovních míst. Bylo tomu tak například v Polsku u opatření „Podpora zakládaní a rozvoje mikropodniků“, kde byl příjemce povinen vytvořit dvě pracovní místa a udržet je po dobu alespoň dvou let. Vytvoření pracovních míst bylo výběrovým kritériem jen v deseti případech. Jak je ale uvedeno v rámečku 7.10, takové postupy zpravidla nebyly účinné. Počet bodů udělených za vytvořené pracovní místo byl navíc většinou příliš malý na to, aby při výběru projektů hrál roli. 7.87. Podmiňování podpory z EZFRV poskytnutím důkazů o vytváření pracovních míst v mikropodnicích by mohlo být riskantní z hlediska míry chyb. Znamenalo by další zátěž pro příjemce, kteří by v některých případech v důsledku vnějších okolností nebyli schopni tato pracovní místa vytvářet. Dále je třeba mít na paměti, že podpora mikropodniků v mnoha případech přispívá k řadě cílů, včetně diverzifikace, místního rozvoje, inovací, hospodářské výkonnosti a zvýšení hodnoty zemědělských produktů.

Nedostatečné důkazy o přiměřenosti nákladů

7.88. U 49 ze 71 investičních projektů (69 %) jsme nalezli dostatečné důkazní informace o tom, že náklady projektu byly přiměřené (63). Nicméně u 22 investičních projektů (31 %) tomu tak nebylo. Rámeček 7.11 udává dva příklady investičních projektů, kde důkazy o přiměřenosti nákladů chyběly. Nedávno jsme zveřejnili zvláštní zprávu, která se touto problematikou podrobně zabývá (64). 7.88. Komise do svých pokynů ohledně kontrol a sankcí na programové období 2014–2020 začlenila kontrolní seznam pro posuzování přiměřenosti nákladů, který vytvořil Účetní dvůr a uvedl jej v příloze zvláštní zprávy č. 22/2014. Dne 17. března 2015 bylo v Bruselu uspořádáno zvláštní školení pro platební agentury a řídicí orgány pro EZFRV na téma přiměřenosti nákladů a zadávání veřejných zakázek. Na této akci byl zastoupen také Účetní dvůr.

Rámeček 7.11 – Příklady nedostatečně doložené přiměřenosti nákladů Portugalsko používá u opatření „Obnova lesního produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami a zavedení vhodných preventivních opatření“ referenční náklady. U jednoho investičního projektu bylo na kontrolu vegetace stanoveno šest referenčních nákladů, které se pohybovaly v rozmezí 47 až 1 138 EUR/ha, v závislosti na typu lesních prací a podmínkách na pozemcích (např. sklon a vegetační pokryv). U kontrolovaného projektu se sazby pohybovaly mezi 232 až 1 138 EUR/ha. Zjistili jsme, že platební agentura přiměřenost nákladů nijak nekontrolovala. Zejména se nijak nekontrolovaly podmínky na pozemcích, takže nebylo možné posoudit, zda cena za hektar lesních prací byla přiměřená. V Nizozemsku byly projekty v rámci opatření „Odborná příprava osob zaměstnaných v zemědělství a lesnictví“ posuzovány před schválením hodnotícím výborem. U projektu kontrolovaného v rámci tohoto opatření výbor informoval o tom, že projekt považuje za drahý v porovnání s jeho obsahem a potenciálním výsledkem. Tuto záležitost již platební agentura nijak neřešila. Nenašli jsme žádné důkazy o tom, že by platební agentura přiměřenost nákladů vůbec kontrolovala. Rámeček 7.11 – Příklady nedostatečně doložené přiměřenosti nákladů Viz odpověď Komise k bodu 7.34.

Závěr