V rámci přístupu „jedno zdraví“, který uznává souvislost mezi lidským zdravím a zdravím zvířat a obecněji i s životním prostředím, může program „EU pro zdraví“ podpořit členské státy při transformaci s cílem dosáhnout lepší připravenosti a posílit jejich zdravotnické systémy a pomoci jim při plnění cílů udržitelného rozvoje OSN souvisejících se zdravím. Program stanoví nové akce, které odstraní nedostatky, jež odhalila tato pandemie, pokud jde o vývoj a výrobu léčivých přípravků, odpovídající dodávky zařízení do nemocnic, dostatečné lidské zdroje ve zdravotnictví, zavádění digitálních nástrojů a služeb, které zajišťují kontinuitu péče, a potřebu zachovat v době krize přístup k základnímu zboží a službám. Díky tomu bude mít EU k dispozici více nástrojů k rychlému, rozhodnému a koordinovanému postupu s členskými státy, a to jak při přípravě na krize, tak při jejich zvládání.

●Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) bude podporovat kapacitu systémů zdravotní péče v regionech, pokud jde o infrastrukturu, modernizaci veřejného i soukromého zdravotnictví a sítě (mezi)regionální spolupráce. EFRR rovněž poskytuje investice do výzkumu a inovací, zavádění pokročilých technologií a inovativních řešení a do digitalizace, včetně oblasti zdraví. Navíc podporuje budování kapacit, technickou pomoc a přeshraniční spolupráci.

Podle původního návrhu na příští VFR bylo zdraví zahrnuto do Evropského sociálního fondu plus (ESF+). V té době proběhla řada konzultací s hlavními zúčastněnými organizacemi a institucemi v EU, které jsou činné v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti, a příslušnými veřejnými orgány na všech úrovních veřejné správy, sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti, příjemci finančních prostředků a konečnými uživateli i s občany v celé EU. Obecné závěry, které jsou relevantní i pro tento nový program, se týkaly potřeby zefektivnit výměnu znalostí mezi zeměmi a regiony, zjednodušit a omezit administrativní zátěž příjemců, včetně méně zatěžujících požadavků na shromažďování údajů od účastníků. Objevily se výzvy k posílení synergií a k zamezení zdvojování a překrývání mezi nástroji EU.

Návrh je přiměřený a jeho cílem je zvýšit účast členských států na akcích, které podporuje, co největším omezením překážek pro tuto účast, a stanoví snížení administrativní zátěže pro Unii a vnitrostátní orgány, která se omezuje na to, co je nezbytné k tomu, aby Komise mohla vykonávat svou odpovědnost za plnění rozpočtu Unie.

(5)Dne 11. března 2020 označila Světová zdravotnická organizace (WHO) šíření nového koronaviru (COVID-19) za celosvětovou pandemii. Uvedená pandemie způsobila bezprecedentní celosvětovou zdravotní krizi se závažnými sociálně-ekonomickými důsledky a lidským utrpením.

(6)Přestože jsou členské státy odpovědné za své zdravotní politiky, očekává se, že budou chránit veřejné zdraví v duchu evropské solidarity. Zkušenosti s probíhající krizí COVID-19 ukázaly, že je třeba přijmout na úrovni Unie další rozhodná opatření na podporu spolupráce a koordinace mezi členskými státy, aby se zlepšila prevence a kontrola šíření závažných lidských nemocí přes hranice, aby bylo možné bojovat proti dalším vážným přeshraničním zdravotním hrozbám a chránit zdraví a blahobyt občanů Unie.

(7)Je proto vhodné zavést nový program činnosti Unie v oblasti zdraví s názvem program „EU pro zdraví“ (dále jen „program“) na období 2021–2027. V souladu s cíli činnosti Unie a jejími pravomocemi v oblasti veřejného zdraví by měl program klást důraz na akce, s nimiž jsou spojeny výhody a lepší účinnost díky spolupráci na úrovni Unie, a na akce s dopadem na vnitřní trh.

(8)Toto nařízení by mělo stanovit finanční krytí programu pro činnost Unie v oblasti zdraví, které představuje hlavní referenční částku ve smyslu bodu 16 návrhu Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jak jej přijmou zmíněné orgány.

(9)V souladu s nařízením [o nástroji Evropské unie na podporu oživení] a v mezích zdrojů, které na něj budou přiděleny, by měla být v rámci programu provedena opatření pro oživení a odolnost, aby bylo možné řešit bezprecedentní dopad krize COVID-19. Tyto dodatečné zdroje by měly být použity způsobem, který zajistí dodržování lhůt stanovených v nařízení [o nástroji Evropské unie na podporu oživení].

(10)Vzhledem k závažné povaze přeshraničních zdravotních hrozeb by měl program podporovat koordinovaná opatření v oblasti veřejného zdraví na úrovni Unie, aby bylo možné řešit různé aspekty těchto hrozeb. V zájmu posílení schopnosti Unie připravit se na zdravotní krizi, reagovat na ni a zvládnout ji by měl program poskytovat podporu akcím prováděným v rámci mechanismů a struktur zřízených podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1082/2013/EU a dalších příslušných mechanismů a struktur zřízených na úrovni Unie. To by mohlo zahrnovat strategické vytváření zásob základního zdravotnického vybavení nebo budování kapacit pro reakce na krize, preventivní opatření týkající se očkování a imunizace a posílené programy dozoru. V této souvislosti by měl program podporovat celounijní a meziodvětvovou kapacitu aktérů pro předcházení krizím, připravenost, dozor, řízení a reakce na úrovni Unie i na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně plánování pro nepředvídané události a cvičení připravenosti v souladu s přístupem „jedno zdraví“. Ta by měla usnadnit vytvoření rámce pro integrovanou a průřezovou komunikaci o riziku, který bude fungovat ve všech fázích zdravotní krize – prevence, připravenosti a reakce.

(11)Jelikož v době naléhavé zdravotní krize mohou hodnocení zdravotnických technologií i klinická hodnocení přispět k rychlému rozvoji lékařských protiopatření, měl by program poskytovat podporu pro usnadnění takových akcí. Komise přijala návrh týkající se hodnocení zdravotnických technologií (HZT), aby podpořila spolupráci při hodnocení zdravotnických technologií na úrovni Unie.

(12)Aby byly chráněny osoby ve zranitelném postavení, včetně osob trpících duševními chorobami a chronickými onemocněními, program by měl rovněž podporovat akce, které řeší vedlejší dopady zdravotní krize na osoby, které patří do těchto zranitelných skupin.

(13)Krize COVID-19 poukázala na řadu problémů, pokud jde o zajištění dodávek léčivých přípravků, zdravotnických prostředků i osobních ochranných prostředků, kterých je v Unii během pandemie zapotřebí. Program by proto měl poskytovat podporu akcím, které posilují výrobu, zadávání zakázek a řízení produktů s významem pro krizi, aby se zajistila doplňkovost s ostatními nástroji Unie.

(14)Aby se minimalizovaly důsledky vážných přeshraničních zdravotních hrozeb pro veřejné zdraví, mělo by být možné, aby se akce podporované v rámci programu vztahovaly na koordinaci činností, které posilují interoperabilitu a soudržnost zdravotnických systémů členských států, a to prostřednictvím referenčního srovnávání, spolupráce a výměny osvědčených postupů, a zajišťují schopnost těchto systémů reagovat na mimořádné situace v oblasti zdraví, což zahrnuje plánování pro nepředvídané události, cvičení připravenosti a zvyšování kvalifikace zdravotnického personálu a pracovníků v oblasti veřejného zdraví a zavedení mechanismů pro účinné monitorování a na potřebách založenou distribuci nebo přidělování zboží a služeb nezbytných v době krize.

(15)Ze zkušeností s krizí COVID-19 vyplývá, že je obecně zapotřebí podpořit strukturální transformaci a systémové reformy zdravotnických systémů v celé Unii, aby se zlepšila jejich účinnost, dostupnost a odolnost. V souvislosti s touto transformací a reformami by měl program v součinnosti s programem Digitální Evropa propagovat akce, jež urychlují digitální transformaci zdravotnických služeb a zvyšují jejich interoperabilitu, posilují kapacitu zdravotnických systémů pro lepší předcházení nemocím a propagaci zdraví, poskytování nových modelů péče a integrovaných služeb, od komunitní a primární zdravotní péče až po vysoce specializované služby, a to na základě potřeb lidí, a jež zajistí efektivní pracovní sílu ve veřejném zdravotnictví disponující správnými dovednostmi, včetně digitálních dovedností. Vytvoření evropského prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví by systémům zdravotní péče, výzkumným pracovníkům a veřejným orgánům poskytlo prostředky ke zlepšení dostupnosti a kvality zdravotní péče. S ohledem na základní právo na přístup k preventivní zdravotní péči a lékařské péči, které je zakotveno v článku 35 Listiny základních práv Evropské unie, a s ohledem na společné hodnoty a zásady ve zdravotních systémech Evropské unie uvedené v závěrech Rady ze dne 2. června 2006by měl program podporovat akce, jež zajistí univerzálnost a inkluzivnost zdravotní péče, což znamená, že nikomu není zamezen přístup ke zdravotní péči, a akce zajišťující, že práva pacientů, včetně práva na ochranu jejich údajů, budou náležitě respektována.

(16)Pokud budou lidé déle zdraví a aktivní a bude jim umožněno převzít aktivní úlohu při péči o své zdraví, bude to mít kladné účinky na zdraví, nerovnosti v oblasti zdraví, kvalitu života, produktivitu, konkurenceschopnost a inkluzivnost a zároveň se sníží tlak na rozpočty členských států. Komise se zavázala, že členským státům pomůže dosáhnout cílů udržitelného rozvoje stanovených v „Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030“, zejména cíle udržitelného rozvoje č. 3 „Zajistit zdravý život a zvyšovat jeho kvalitu pro všechny v jakémkoli věku“. Program by proto měl přispívat k akcím směřujícím k dosažení těchto cílů.

(17)Nepřenosné nemoci jsou výsledkem kombinace genetických, fyziologických, environmentálních a behaviorálních faktorů. Nepřenosné nemoci jako kardiovaskulární choroby, rakovina, chronická respirační onemocnění či cukrovka jsou v Unii hlavními příčinami zdravotního postižení, špatného zdravotního stavu, odchodu do důchodu ze zdravotních důvodů a předčasných úmrtí a způsobují značné sociální a hospodářské dopady. Aby se snížil dopad nepřenosných nemocí na jednotlivce a společnost v Unii a bylo dosaženo cíle udržitelného rozvoje č. 3 (dílčího cíle 3.4), tj. snížit do roku 2030 počet předčasných úmrtí v důsledku nepřenosných nemocí o jednu třetinu, je nutné zajistit integrovanou reakci zaměřenou na prevenci napříč odvětvími a oblastmi politiky a kombinovat ji s úsilím o posílení systémů zdravotní péče.

(18)Program by proto měl přispívat k prevenci nemocí po celou dobu života jednotlivce a k propagaci zdraví tím, že bude řešit rizikové faktory pro zdraví, jako je užívání tabáku a souvisejících výrobků a expozice jejich emisím, škodlivé požívání alkoholu a konzumace nedovolených drog. Program by měl rovněž přispívat k omezování škodlivých účinků drog na zdraví, nezdravých stravovacích návyků, nedostatku fyzické aktivity a expozice znečištění životního prostředí a podporovat prostředí příznivé pro zdravý životní styl, aby doplňoval akce členských států v těchto oblastech. Program by měl proto rovněž přispět k cílům Zelené dohody pro Evropu, strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti.

(19)Rakovina je v členských státech druhou nejčastější příčinou úmrtí hned po kardiovaskulárních onemocněních. Je také jednou z nepřenosných nemocí, které mají společné rizikové faktory a jejichž prevence a kontrola by prospěly většině občanů. V roce 2020 oznámila Komise „evropský plán boje proti rakovině“, který by se vztahoval na celý cyklus této nemoci, počínaje prevencí a včasnou diagnostikou až po léčbu a kvalitu života pacientů a osob, které tuto nemoc překonaly. Opatření by měla být podporována z programu a z tzv. mise proti rakovině v rámci programu Horizont Evropa.

(20)Program bude fungovat v součinnosti a doplňkovosti s ostatními politikami, programy a fondy EU, jako jsou akce prováděné v rámci programu Digitální Evropa, programu Horizont Evropa, rezervy rescEU v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, nástroje pro mimořádnou podporu, Evropského sociálního fondu+ (ESF+), mimo jiné pokud jde o součinnost za účelem lepší ochrany zdraví a bezpečnosti milionů pracovníků v EU) včetně složky Zaměstnanost a sociální inovace (EaSI), Fondu InvestEU, programu pro jednotný trh, Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), facility na podporu oživení a odolnosti včetně nástroje pro provádění reforem, programu Erasmus, Evropského sboru solidarity, podpory na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) a nástrojů pro vnější činnost EU, jako je nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a nástroj předvstupní pomoci III. V příslušných případech budou stanovena společná pravidla s cílem zajistit soudržnost a doplňkovost mezi fondy a zároveň zajistit, aby byly respektovány specifické prvky těchto politik a aby byl zajištěn soulad se strategickými požadavky těchto politik, programů a fondů, jako jsou základní podmínky EFRR a ESF+.

(21)V souladu s článkem 114 SFEU je třeba v právních předpisech Unie, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu, zajistit vysokou úroveň ochrany zdraví. Na základě článku 114 SFEU a čl. 168 odst. 4 písm. c) SFEU byl vytvořen rozsáhlý soubor acquis Unie, který zaručuje vysoké standardy kvality a bezpečnosti léčivých přípravků a zdravotnických prostředků. Vzhledem k rostoucí poptávce po zdravotní péči se zdravotnické systémy členských států potýkají s problémy, pokud jde o přístupnost a cenovou dostupnost léčiv a zdravotnických prostředků. Aby se zajistila lepší ochrana veřejného zdraví i bezpečnost a lepší postavení pacientů v Unii, je nezbytné, aby pacienti a zdravotnické systémy měli přístup k vysoce kvalitním zdravotnickým výrobkům a mohli je plně využívat.

(22)Program by proto měl podporovat akce zaměřené na monitorování nedostatku léčivých přípravků, zdravotnických prostředků a dalších zdravotnických výrobků a na zajištění větší přístupnosti a cenové dostupnosti uvedených výrobků a zároveň na omezení závislosti dodavatelských řetězců těchto výrobků na třetích zemích. Zejména v zájmu řešení nenaplněných léčebných potřeb by měl program poskytovat podporu klinickým hodnocením, aby se urychlil vývoj inovativních a účinných léčiv, jejich povolování a přístup k nim, podpořily se pobídky k rozvoji léčivých přípravků, jako jsou antimikrobiální látky, a napomohlo se digitální transformaci zdravotnických výrobků a platforem pro monitorování a shromažďování informací o léčivých přípravcích.

(23)Jelikož optimální používání léčivých přípravků a zejména antimikrobiálních látek je přínosem pro jednotlivce i zdravotnické systémy, měl by program propagovat jejich uvážlivé a účinné používání. V souladu s evropským akčním plánem „jedno zdraví“ proti antimikrobiální rezistenci, který byl přijat v červnu 2017 na základě žádosti členských států, a s ohledem na zkušenosti se sekundárními bakteriálními infekcemi v souvislosti s onemocněním COVID-19 je nezbytné, aby program podporoval akce zaměřené na uvážlivé používání antimikrobiálních látek u lidí, zvířat a plodin v rámci integrované politiky v oblasti bezpečnosti pacientů a prevence lékařských pochybení.

(24)Vzhledem k tomu, že znečištění životního prostředí způsobené humánními a veterinárními farmaceutickými látkami představuje nový environmentální problém, který může mít dopad na veřejné zdraví, měl by program podpořit opatření pro důkladnější posuzování a vhodné řízení environmentálních rizik spojených s výrobou, používáním a likvidací léčivých přípravků v souladu se strategickým přístupem Evropské unie k léčivým přípravkům v životním prostředí.