CS Úřední věstník Evropské unie C 255/24

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Způsob podpory malých a středních podniků s ohledem na jejich přizpůsobení se změnám světového trhu

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2010/C 255/04)

Zpravodaj: pan CAPPELLINI

Spoluzpravodaj: pan PAETZOLD

Dne 26. února 2009 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Způsob podpory malých a středních podniků (1) s ohledem na jejich přizpůsobení se změnám světového trhu.

Poradní komise pro průmyslové změny, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 26. listopadu 2009. Zpravodajem byl pan CAPPELLINI a spoluzpravodajem pan PAETZOLD.

Na 458. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. prosince 2009 (jednání dne 16. prosince 2009), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 180 hlasy pro, 3 členové se zdrželi hlasování.

Část 1

1. Závěry a doporučení

1.1 Výbor si uvědomuje, že MSP se k internacionalizaci vydávají různými cestami, za použití různých strategií a s různou mírou podpory. Cílem tohoto stanoviska je proto formulace osmi zásad, které by měly být inspirací a podle nichž by měla probíhat opatření na úrovni EU s cílem podpořit MSP s ohledem na jejich přizpůsobení se změnám světového trhu. Naše stanovisko je učeno institucím EU, členským státům, MSP a jejich sdružením, jakož i širší organizované občanské společnosti v EU.

1.2 Doporučení 1: respektovat podnikatele, jejich právo na rozhodování a jejich potřebu nést následky vlastních rozhodnutí. Podpora podnikání by měla podnikatelům sloužit k řešení změn světového trhu, avšak nesmí nahrazovat samotné podnikatelské rozhodnutí ani chránit podnikatele před rizikem vyplývajícím z takového rozhodnutí. Politická podpora pro MSP by měla účinně odměňovat inovaci (aktivní účastí na meziodvětvovém 7. rámcovém programu (FP7) Technologické platformy) a neměla by přinášet rizika, leda by se jednalo o reakci na konkrétní selhání trhu. Za těchto okolností mohou mít změny světového trhu neúměrně velký dopad na menší podniky (např. na ty, které se pohybují v globálních hodnotových řetězcích či v ekonomikách, kterým malé podniky dominují).

1.3 Doporučení 2: snižovat omezení obchodu. Snažit se o otevřenost trhů zdárným uzavíráním obchodních jednání a zajišťovat z právního hlediska správné využívání nástrojů na ochranu obchodu třetími zeměmi, prosazování celosvětových obchodních standardů a technické zabezpečování vnitřního trhu, se stálým přihlížením k symetrickému přístupu na trh, je stále nejúčinnějším způsobem podpory exportu MSP. Nejlepší politickou odezvou je zajistit, aby těmto podnikům schopným vyvážet nebránily ve vývozu celní či necelní překážky.

1.4 Doporučení 3: podněcovat konkurenceschopnost obchodu zvyšováním kvality. O přínosu a kvalitě plynoucí z dodržování evropských standardů a požadavků, jakož i z plné účasti na programech zvyšování kvality, jako je např. sedmý rámcový program (FP7) a program pro konkurenceschopnost a inovaci (CIP), je nutné informovat prostřednictvím marketingových kampaní ve třetích zemích, které budou organizovat členské státy, Evropská komise i obchodní sdružení. Zároveň je nutné zdůraznit, že dodržování evropských standardů je podmínkou dovozu zboží a služeb do EU.

1.5 Doporučení 4: obchodní politika se musí řídit zásadou„zelenou malým a středním podnikům“. Mají-li se zakládat partnerství pro získání přístupu na trh, musejí se MSP důkladněji koordinovat, aby se přizpůsobily složitému procesu obchodních jednání. Transparentnost jednání by bylo možné zvýšit zdůrazněním rozměru MSP ve všech posouzeních dopadu na udržitelnost. Mělo by také dojít k většímu zohlednění reprezentativnosti obchodních zástupců. Pomohou také asistenční služby k databázi o přístupu na trh a právům k duševnímu vlastnictví na nových trzích. Pro zlepšení obchodu MSP lze také udělat více v oblasti veřejných zakázek a okamžitých plateb v rámci EU.

1.6 Doporučení 5: přizpůsobit politiky potřebám MSP. Existuje rozpor mezi zkušeností MSP s překážkami v internacionalizaci a vnímáním těchto překážek ze strany tvůrců politik. Podporu je nutno poskytovat prostřednictvím místních a národních zprostředkovatelů, kteří jsou s MSP obeznámeni, a to praktickou a přístupnou formou. Dobrým příkladem je rozvíjení vazeb mezi podniky na základě osobních kontaktů subvencováním prvních návštěv. Je třeba vykonat ještě mnoho práce na sladění potřeb MSP s politikami, jak ukazuje příklad s přístupem k finančním prostředkům. Praktické metody pomoci MSP, jako jsou např. mediace, daňové úlevy, okamžité platby a opatření umožňující rychlé rozčlenění prostředků pomocí výjimek v oblasti státních podpor, je nutno podporovat především u těch odvětví, která jsou nejvíce vystavena globalizaci a hospodářské a finanční krizi (mimo jiné např. automobilový průmysl).

1.7 Doporučení 6: podpora MSP prostřednictvím jejich pracovníků. Cílem je zajistit, aby MSP byly schopné využívat kvalifikované a odhodlané pracovní síly na trhu práce. Pro udržení konkurenceschopnosti evropských MSP je nutno zachovat přísun nejvyšších kvalifikací, například v odvětvích jako je strojírenství, technická údržba či stavebnictví. „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“ Komise je v tomto procesu přidanou hodnotou. Sociální dialog, zejména odvětvový sociální dialog, se musí více angažovat, aby pomohl MSP spolupracovat s jejich zaměstnanci na zachování a rozvoji nových dovedností, tak aby mohli jako první těžit z nových i stávajících příležitostí na vnitřním trhu. K řešení globálních změn by mělo dojít k usnadnění partnerství a dlouhodobých projektů v rámci EU mezi sdruženími MSP, obchodními univerzitami a výzkumnými ústavy ve spolupráci s institucemi rozvíjejících se ekonomik.

1.8 Doporučení 7: sítě jsou pro MSP důležité, zejména když se globalizují. Sítě poskytují MSP řadu příležitostí, ale vyvolávají také specifické problémy týkající se duševního vlastnictví a převládajících zákazníků, které lze lépe řešit pomocí odvětvového přístupu. EU jako celosvětový subjekt dosud nevyužila svého potenciálu ke zlepšení úlohy MSP coby vývozců i dovozců na třetích trzích. Zvláštní zájem vyvolává úloha, kterou mohou EU i členské státy hrát při podpoře těch MSP, které jsou dostatečně konkurenceschopné, aby mohly hrát úlohu startovacích a zprostředkovacích podniků v rámci hodnotových řetězců. Této otázce je třeba věnovat větší pozornost, jak již dříve upozornila CCMI, a vzít v úvahu požadavky na změny v postavení průmyslových politik EU na globálních trzích.

1.9 Doporučení 8: inovovat a hodnotit. Je nutné, aby tvůrci politik v reálné ekonomice přistoupili k inovacím; zejména za náročných hospodářských, sociálních a environmentálních podmínek. Politiky musejí rychle reagovat na nové výzvy, musejí být vyhodnocovány na základě pevných a kvalitních důkazů a zapojovat reprezentativní zainteresované strany, aby bylo možné se poučit z úspěšných případů a změn výkonnosti. MSP by mohly být významným přínosem pro energeticky účinnější výrobky/služby a tzv. ekologické hospodářství.

2. MSP hrají životně důležitou roli v reakci EU na změny světových trhů

2.1 23 milionů MSP v EU hraje životně důležitou úlohu při přizpůsobování hospodářství EU změnám světových trhů. Zaměstnávají dvě třetiny všech zaměstnanců soukromého sektoru, udržují dynamiku pracovního trhu a přispívají k rozvoji konkurenceschopné, inovační a otevřené ekonomiky EU. Proces ekonomické roztříštěnost a specializace, který globalizaci charakterizuje, nabízí MSP prostor, který by mohly využít. Je nutné jim větší měrou přiznat jejich podíl na prosperitě EU a na různých sociálních, obchodních a kulturních modelech. MSP jsou páteří výrobní soustavy EU a mohly by zvýšit svůj příspěvek k zaměstnanosti a přidané hodnotě EU (2).

2.2 Jako největší světový vývozce a poskytovatel rozvojové pomoci je EU již globálně orientovaná. MSP jsou různorodou skupinou a mnohé z nich nebudou mít sílu, zdroje či chuť působit na světových trzích. Výbor by rád zdůraznil, že „globalizace“ a „internacionalizace“ jsou důležité otázky i pro MSP, které dodávají či jsou fixovány pouze na místní a regionální trhy (3). Globalizace předefinovala sociální dohody, které MSP vsazovaly do národních ekonomických systémů. Výbor uznává, že současná krize nepochybně znovu změní způsob, jakým jsou MSP napojeny na vnitrostátní a mezinárodní trhy (4). Je nutné prodiskutovat posílenou roli Evropské unie a členských států v této oblasti a zasadit ji do politického programu EU. Jednotný hlas EU u mezinárodních finančních institucí (jak již požadoval zástupce Euroskupiny v Radě) a společná vize Euroskupiny podporující eurozónu by také mohly posílit roli MSP při jejich globálním sebeurčení.

2.3 Reakci MSP na změny světových trhů ovlivňuje mnoho faktorů. I přes závazek učinit jednotný trh skutečností, pouze několik MSP ze zemí EU27 vyváží či nakupuje v zahraničí (5). Menší země a větší společnosti mají tendenci se více internacionalizovat (6). Odvětví služeb, kterému MSP dominují, přispívá asi 70 % hrubé přidané hodnoty v EU27, avšak jeho celkový příspěvek k přeshraniční obchodní výměně byl během relativně příznivého období v roce 2006 pouze 20 % (7). Cíle a odvětví spojená s internacionalizací jsou pestrá stejně jako se liší zvolené cesty (např. vývoz či společný podnik) a směr obchodu. Překážky v internacionalizaci jsou také pestré, přičemž hlavní překážkou vývozu pro MSP je nedostatek znalostí o zahraničních trzích (13 % vyvážejících MSP to uvedlo jako hlavní překážku), následují dovozní cla v cílových zemích a nedostatek kapitálu (oba 9 %) (8).

2.4 MSP mají méně přeshraničních aktivit než větší firmy v rámci vnitřního trhu i mimo něj. To může vyvolávat klamný dojem, že EU je pro velké firmy a členské státy pro MSP. Výbor zdůrazňuje, že MSP jsou páteří hospodářství EU a že hrají významnou roli v sociální ekonomice EU, zejména pokud větší podniky využívají pro svoji činnost zdroje ze třetích zemí.

Výbor tudíž kvituje rozvoj politik EU pro MSP během let od akčního plánu pro MSP 1986, integrovaného programu 1994, různých víceletých programů, lisabonské agendy 2000, Evropské charty pro malé podniky z roku 2000, programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) až po akt o drobném podnikání pro Evropu.

2.5 Mnoho firem funguje bez nutnosti podpory ze strany veřejné politiky, s výjimkou odstraňování administrativních a právních překážek. Pro ně zůstává hlavním odůvodněním zásahů evropské politiky pro MSP potřeba napravovat selhání trhu. Avšak ve svých předchozích stanoviscích (9) se Výbor jasně vyjádřil v tom smyslu, že podporu MSP je nutno provádět na jiné úrovni, mají-li se ambice aktu o drobném podnikání pro Evropu a potřeby 23 milionů MSP v EU naplnit. Týden MSP rozšířil záběr této politiky, neboť jeho cílem je Informovat, Podporovat, Inspirovat, Sdílet a Motivovat MSP (10), jak již při provádění iniciativy Small Business Act for Europe uvedlo stanovisko EHSV INT/445 a nedávno i Výbor regionů.

2.6 Toto stanovisko se konkrétně zaměřuje na doporučení, jejichž cílem je pomoci MSP s vývozem, a na politiku, jejímž účelem je pomoci MSP zvládnout změny světových trhů. Je určeno Evropské komisi, Evropskému parlamentu a členským státům, jakož i MSP a jejich odvětvovým i meziodvětvovým sdružením. Stanovisko nejprve vysvětluje, proč jsou tradiční důvody pro zásahy k řešení selhání trhu možná nutnou složkou této politiky. Dále ovšem naznačuje, že mechanismy, pomocí nichž se identifikuje selhání trhu, definují politická řešení a rozděluje výkonná odpovědnost, nejsou vždy jasné ani přiměřené. Z těchto důvodů je nutné vyvinout jiné zásady, jejichž cílem bude dostat tuto politiku blíže MSP a dále od abstraktního pojmu „trh“. V této míře by EHSV mohl spolu s dalšími zainteresovanými vnitrostátními i unijními institucemi podpořit zpracování zprávy na globální úrovni, která by se předkládala každé dva roky a jejímž cílem by bylo změřit „pozici MSP na jejich světovém trhu pomocí vhodných tržních ukazatelů“.

3. Doporučení 1: svoboda rozhodování podnikatelů

3.1 Opatření musejí respektovat podnikatele, jejich právo na rozhodování a jejich potřebu nést následky vlastních rozhodnutí. Exportní pobídky mohou být velmi zničující tím, že poškozují trh a motivují podniky k tomu, aby riskovaly více, než si mohou dovolit. Pravidlem by mělo být, aby politika oceňovala inovaci, podporovala obchodní riskování, nikoli kryla obchodní rizika, ledaže by se jednalo o reakci na konkrétní selhání trhu.

3.2 Z globalizace pro MSP i pro tvůrce politik vyplývají komplexní výzvy, rizika i příležitosti. K přístupu na světové trhy je zapotřebí nákladných informací, dodavatelé musejí být důvěryhodní, navíc hodnotové řetězce pro MSP představují výzvy v podobě práv duševního vlastnictví. MSP se na cestu k internacionalizaci vydávají různými cestami. Některé jsou „od narození“ globální, jiné se postupně učí adaptovat. Výzvou tvůrcům politik je snaha o zajištění toho, aby jejich chápání potřeb MSP odpovídalo představám samotných MSP, které tak chtějí podpořit. Proto se i nadále musí zaměřit na poskytování podpory a přitom respektovat volnost jednání podnikatele.

4. Doporučení 2: trhy musejí být volné

4.1 Zaměření na volnost jednání podnikatele je klíčovým zdůvodněním úsilí o volné trhy a je také společnou premisou politiky EU pro MSP. Small Business Act hovoří o lepší využitelnosti vnitřního trhu – Výbor argumentuje, že zdokonalování vnitřního trhu je tím nejúčinnějším způsobem zvyšování vývozních kapacit MSP (11) a že lepší přístup MSP na vývozní trhy je ústředním tématem vnějšího rozměru Lisabonské strategie (12). Zmenšování překážek v obchodě a snaha o otevřenost a konkurenceschopnost trhů uzavíráním obchodních jednání, prosazováním celosvětových obchodních standardů a technickým zabezpečováním vnitřního trhu je proto stále nejúčinnějším způsobem podpory exportu MSP za předpokladu, že otevírání trhů bude respektovat „symetrický přístup“ a neohrozí acquis communautaire. Nejlepší politickou odezvou je zajistit, aby malým podnikům schopným vyvážet nebránily ve vývozu celní či necelní překážky. Příklady vhodných opatření jsou:

a. dokončení kola jednání v Dohá, WTO/ABM a dvoustranných dohod a dalších mezinárodních obchodních jednání k řešení obchodních překážek na hranicích (celní překážky, celní režimy) a nad jejich rámec (např. necelní překážky, standardy, technické normy a nařízení) (13);

b. opatření k řešení slabé či zatěžující ochrany práv duševního vlastnictví a související otázky, jako např. předávání technologií např. Enterprise Europe Network, asistenční služba v oblasti práv duševního vlastnictví v rámci projektu IPeuropAware, China IPR SME Helpdesk (Poradenské centrum pro MSP a právo duševního vlastnictví v Číně) a Evropské obchodní a technické středisko v Indii, 2008, na nichž se podílí Evropský patentový úřad;

c. pokračující opatření k řešení diskriminujících postupů vlád při udělování veřejných zakázek;

d. iniciativy Evropské komise v reakci na návrhy poslance EP pana Guardanse Cambó, v souvislosti s nimiž Výbor vyzývá Komisi k podávání zpráv (14).

5. Doporučení 3: kvalitou podněcovat konkurenceschopnost obchodu

5.1 Kvůli složitosti otázek kolem rozhodnutí podnikatele vydat se na cestu internacionalizace musí podpora MSP citlivě přihlížet ke způsobu této internacionalizace, k vytvořeným spojenectvím i zainteresovaným odvětvím. Výbor tudíž podporuje nové obecné nařízení o blokových výjimkách z toho důvodu, že činí rámec státních podpor citlivějším vůči potřebám MSP. Umožní poskytnutí výrazné pomoci těm MSP, u nichž je prokázáno, že u nich trh nepřispěl k efektivnímu výsledku (15). Výbor již vyjádřil názor na to, že je nutné, aby se MSP plně podílely na programech pro zvyšování kvality např. v rámci FP7 (16) a aby využívaly novou Příručku o státních podporách pro MSP od Evropské komise. Organizace MSP by se měly seznámit se vzdělávacími akcemi Komise (17). Hlubší změny v kultuře podnikání, hodnotových řetězcích, tržním postavení zejména u MSP by měly být předmětem sledování politik po jednotlivých odvětvích na úrovni EU. V této oblasti je zapotřebí výrazného pokroku.

5.2 Po všech podnicích, které začínají obchodovat zevnitř EU, se vyžadují nejvyšší standardy bezpečnosti spotřebitele, sociální odpovědnosti podniků a environmentální udržitelnosti. Jedná se o značné investice, k nimž EU podniky nutí, a pro zvýšení jejich návratnosti by se dalo udělat více. Výbor proto vyzývá členské státy, Evropskou komisi a reprezentativní sdružení MSP, aby zvážily způsob prezentace kvality produktů/služeb pocházejících z EU vnějším trhům. Horizontální marketing na osvětu kvality produktů EU se nemusí výlučně týkat jen kampaní ohledně „označení CE“ či „made in Europe“. Avšak šíření osvěty o kvalitě zboží na třetí trhy, které by postupovalo po jednotlivých odvětvích, by bylo významným marketingovým nástrojem, jenž by pomohl řadě MSP, zejména těm, které operují v nových odvětvích (např. ekologická energie). Iniciativy na podporu spravedlivého obchodu na regionální/celosvětové úrovni zahrnující organizace MSP v EU by měly být předmětem systematičtějšího výzkumu a hodnocení.

5.3 MSP nakupují mimo jednotný trh stejnou měrou, jakou vyvážejí (5). MSP z malých členských států, zvláště pak ty zabývající se velkoobchodem, maloobchodem a výrobou, mají tendenci využívat zdrojů za hranicemi (8), avšak nikoli z třetích zemí. Kontinuální podpora evropských standardů a označení CE, ale i lepší posuzování shody a možnosti dozoru nad trhem ve třetích zemích by zvýšily rozsah dodavatelů pro dovoz do EU. Budování kapacity, pomocí níž by mohly firmy ve třetích zemích splňovat pravidla, také dále přinese podporu podnikání v souladu s programem pomoci v oblasti obchodu EU a, jak poukázal předseda výboru WTO-TBT, zvýší také důvěru a podpoří volný obchod a spravedlivý obchod (18).

6. Doporučení 4: obchodní politika se musí řídit zásadou „zelenou malým a středním podnikům“

6.1 Výbor poznamenává, že konkrétní témata Small Business Act se týkají vytváření obchodní politiky. MSP mají menší schopnost vypořádat se s regulativní zátěží i prosadit své postoje v politických kruzích (19). To se týká stejně tak celních i necelních bariér. Ve smyslu návrhu Komise na „posílené partnerství v zájmu lepšího přístupu na trh“ (20) by obchodní organizace měly být aktivnější v rámci partnerství pro přístup na trh a jeho poradního výboru (MAAC). Navíc musí být zajištěno, aby zájmy MSP byly plně zohledněny při všech obchodních jednáních. Stávající nástroje pro ochranu trhu (např. antisubvenční a antidumpingová opatření) se příliš nehodí pro MSP, které nemají dostatek prostředků ani pravomocí k podávání účinných žalob. Kulaté stoly EHSV EU-Čína a EU-Indie by také mohly zprostředkovat dialog a přípravné práce mezi příslušnými částmi občanské společnosti v EU (zejména v kategoriích MSP a sociální ekonomiky).

6.2 Výbor uznává, že hlavním kanálem k reprezentaci postojů MSP jsou jednotlivé členské státy, Výbor v souladu s článkem 133 a obchodní sdružení spolu s federacemi průmyslu, které lobují v Komisi i ve WTO. Obchodní jednání jsou však složitá a je nutné zakládat silnější partnerství pro získání širšího přístupu MSP na trh a lépe je koordinovat v rámci sítě obchodní politiky. EK i členské státy by měly zvýšit koordinaci zájmů MSP, aby mohly lépe zastupovat jejich zájmy v dalších orgánech, které stanovují pravidla a normy, jako např. ISO. Příklady vhodných opatření jsou:

a. Členské státy i Evropská komise by se měly následně vyjádřit v posouzení dopadu z hlediska udržitelnosti o procesech, pomocí nichž konzultovaly MSP, a k reprezentativnosti sdružení, která konzultovaly (21).

b. Výbor vítá databázi o přístupu na trh a zdroje na ochranu práv k duševnímu vlastnictví včetně asistenčních služeb k právům duševního vlastnictví. Pravidelné stáže úředníků EK v MSP a jejich příslušných národních kontaktních kancelářích pro práva duševního vlastnictví by velmi pomohly porozumění otázek souvisejících s těmito oblastmi obchodu.

c. MSP také neúměrně poškozují další oblasti státní politiky, jako jsou např. diskriminační politiky veřejných zakázek a zpožděné platby (22). Výbor vítá přezkum provádění směrnice z roku 2006, ale je přesvědčen, že musí být posouzen ještě účinek finanční krize. To by vyvolalo morální tlak a pomohlo shromáždit osvědčené postupy, jako jsou např. formální opatření irské vlády z roku 2009 na snížení platebních lhůt ze 30 na 15 dní u plateb ústředních ministerstev jejich obchodním dodavatelům.

7. Doporučení 5: přizpůsobit politiky potřebám MSP.

7.1 Politická opatření musejí být ušita na míru potřebám podniků, zejména MSP, a nikoli politických činitelů, prováděcích mechanismů či zásady subsidiarity. Překážky ve vývozu pro MSP (23) nastínila vrcholná schůzka fóra Asijsko-tichomořské hospodářské spolupráce (OECD–APEC) na téma internacionalizace MSP, která se konala v roce 2006, ale i odborná skupina EK. Poslední studie nicméně ukazují, že postoje tvůrců politik a MSP se liší v definici toho, jaké jsou tyto překážky a jaká řešení mohou existovat (24). MSP se pohybují v různých právních a obchodních podmínkách a k internacionalizaci přikračují různě: jednotlivými kroky, strategickou podnikavostí, učením, prostřednictvím marketingu využívajícího blízkosti či mezer na trhu a některé dokonce vznikají už jako globální podniky („born global“) soustřeďující se od počátku na globální trhy (25).

7.2 Výbor navrhl celou řadu nefinančních opatření na podporu MSP (26), mezi něž patří akce na podporu spolupráce (např. pozastavený program INTERPRISE, veletrhy subdodavatelů) usnadňující osobní setkání podnikatelů (27) a program pro vzdělávání školitelů umožňující organizacím obhajujícím zájmy MSP, aby zkvalitnily poskytování na míru šitého poradenství MSP.

7.3 Současný příklad selhání při přizpůsobování politik potřebám MSP je kupříkladu v přístupu k financím a úvěrovému pojištění. To jsou pro MSP největší zdroje obav, zejména pro ty, které se zabývají vývozem. I navzdory masivní veřejné podpoře bankovního sektoru vnímají podniky značný nedostatek úvěrů a uvěrového pojištění, které mají v současnosti k dispozici. To poukazuje na institucionální selhání na finančních trzích a vyžaduje konkrétní opatření ke zlepšení dostupnosti úvěrů a úvěrového pojištění podnikům (28). Výbor proto podporuje závěry kulatého stolu OECD, konaného v Turíně, který zdůraznil význam řešení podmínek, v nichž finanční instituce fungují, výzvou k zavedení „spolehlivých správních, daňových, regulačních a právních rámců, které budou zaručovat rovné podmínky všem hospodářským subjektům bez ohledu na jejich velikost“ (29).

7.4 Výbor dále podporuje další praktická doporučení vyplývající z turínského kulatého stolu, ve smyslu pomoci MSP v jejich finančním řízení:

a. zefektivňování záruk lepší mediací mezi poskytovateli úvěrů a MSP;

b. řešení problémů s hotovostními toky prostřednictvím výhodných výjimek z placení daní a příspěvků na sociální zabezpečení či pracovního volna a systémů úlev na dani pro soukromé investory do MSP;

c. ač nejde o věc týkající se konkrétně MSP, je naprosto nezbytné, aby veškeré podniky získávaly platby neprodleně od hodnotových řetězců i od státních orgánů (30).

7.5 Výbor také vítá dočasný rámec pro opatření státní podpory přijatý v prosinci a zmíněný v plánu evropské hospodářské obnovy. Za pozornost stojí:

a. nová kompatibilní mezní hranice pomoci do výše 500 000 EUR za dva roky;

b. možnost členských států poskytnout státní záruky za úvěry s nižší prémií bez notifikace jednotlivých případů, pomoc formou subvencované úrokové sazby na všechny typy půjček; a subvencované půjčky na výrobu ekologicky šetrných výrobků zahrnující včasné přizpůsobení se či překonání budoucích norem Společenství pro výrobky);

c. úpravy týkající se pokynů pro rizikový kapitál ke zvýšení povolených injekcí rizikového kapitálu do MSP z 1,5 milionu EUR na 2,5 milionu EUR a snížení podílu soukromých investorů z 50 % na 30 %.

7.6 MSP musí být poskytnut prioritní přístup k 5 bilionům EUR z prostředků, které byly přislíbeny v komuniké G20 v období dvou let (31). Přidělené prostředky musejí procházet přísnou kontrolu, aby se zajistilo, že dospějí k zamýšleným cílům. Podle současných smluv mohou MSP v nových členských státech dostávat mimořádnou podporu.

7.7 Jednotný hlas EU u mezinárodních finančních institucí a v rámci jednotné měny a EU s koherentnější a koordinovanější hospodářskou, průmyslovou a obchodní politikou na celosvětové úrovni by byla přínosem jak pro MSP (jak již EHSV na jaře konstatoval během několika slyšení na téma současné globální hospodářské a finanční krize), tak pro členské státy.

8. Doporučení 6: podporovat MSP prostřednictvím jejich zaměstnanců

8.1 Pracovníci a dovednosti, které přinášejí, jsou klíčové pro konkurenceschopnost MSP. V EU MSP zaměstnávají více pracovních sil než MSP v USA či Japonsku, takže je nutné vynaložit větší úsilí o zapojení organizací zastupujících MSP do sociálního dialogu i do další oblastí politiky. Efektivnější zapojení MSP do (kolektivního) výzkumu a vývoje a obchodního využívání tohoto výzkumu (např. pomocí licenčních dohod) by například mohlo umožnit větší přísun kvalifikací inženýrů či technicky kvalifikovaných pracovníků.

8.2 MSP by měly co nejlépe využít akčního plánu zaměstnanosti Komise z června 2009 a jeho politiky lepšího předcházení strukturálním a průmyslovým změnám. Sdělení Společný závazek v oblasti zaměstnanosti (32) vyjmenovává tři klíčové priority: udržování zaměstnanosti, vytváření pracovních míst a podpora mobility; zvyšování kvalifikace a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací. Za pozornost stojí tyto konkrétní otázky:

a. prostředek mikrofinancování EU v objemu 100 milionů EUR ve formě úvěrů do výše 25 000 EUR pro podniky zaměstnávající méně než 10 lidí;

b. pět milionů učňovských míst a další pomoc mladým lidem, jimž hrozí nezaměstnanost;

c. analýza trhu práce v EU v jednotlivých odvětvích s cílem zvýšit kvalifikaci a sladit nabízené kvalifikace s potřebami trhu práce (33);

d. praktický soubor nástrojů pro podniky a jejich zaměstnance k lepšímu zvládnutí restrukturalizace podniku;

e. publikace Guide for Training in SMEs (Průvodce školení v malých a středních podnicích) k zachování a k získání takových kvalifikací, jaké potřebují.

9. Doporučení 7: význam sítí v internacionalizaci MSP

9.1 Mnohé MSP jsou cenoví příjemci nikoli tvůrci a do mezinárodních trhů se zapojují pomocí dodavatelských a hodnotových řetězců a dovozem, spíše než vývozem. Tyto sítě poskytují MSP řadu příležitostí, ale vyvolávají také specifické problémy týkající se duševního vlastnictví a převládajících zákazníků, které lze lépe řešit pomocí odvětvového přístupu. EU jako globální hráč dosud nevyužila svého potenciálu ke zlepšení úlohy MSP coby vývozců i dovozců na třetích trzích. Zvláštní zájem vyvolává úloha, kterou mohou EU i členské státy hrát při podpoře těch MSP, které jsou dostatečně konkurenceschopné, aby mohly hrát úlohu startovacích a zprostředkovacích podniků v rámci hodnotových řetězců. Je třeba položit větší důraz na:

a. pomoc evropským MSP dostat se do částí celosvětového výrobního procesu s vysokou přidanou hodnotou (pomocí napojení na programy inovací, výzkumu a kvalifikací, včetně napojení na vysoké školy);

b. zprostředkování kontaktu přímých zahraničních investorů, kteří mají zájem o příležitosti na vnitřním trhu EU, a MSP s cílem podpořit trvalou průmyslovou spolupráci;

c. asistenci MSP v případě problémů, které jim způsobují hodnotové řetězce a sítě (práva duševního vlastnictví, okamžité platby s ohledem na zákonné a smluvní závazky atd.);

d. zajištění koordinace a podpory pro stávající sítě, mezi něž patří vnitrostátní i unijní konsorcia MSP pro vývoz a organizace zastupující MSP, s cílem poskytnout MSP přesně mířenou pomoc, aby mohly lépe využívat vnitřní trh a sousední trhy (např. přeshraniční regiony). Podpora sítě Europe Enterprise Network Evropské komise, obchodních komor a dvoustranných vývozních obchodních komor je užitečná, ale bylo by možné ji dále rozšířit a lépe koordinovat mezi sebou i s dalšími stávajícími sítěmi a sdruženími MSP, které jsou v této oblasti aktivní. Různé formy a řešení obchodní technické podpory související s MSP by mohly být předmětem dalších studií a opatření.

9.2 Výbor již představil celou řadu stanovisek k outsourcingu a hodnotovým řetězcům (34). Ty mají přímý dopad na evropské hospodářství a zvláště na MSP, které se ve velkém počtu prostřednictvím těchto unikátních vztahů internacionalizují. MSP těží z těchto globálních sítí tím, že sdílejí rizika internacionalizace, získávají přístup k novým technologiím a zvyšují svoji efektivitu dalším outsourcingem a specializací v rámci svých klíčových odborností. Čelí také ovšem specifickým výzvám souvisejícím s pochopením vlastního vztahu se zbytkem hodnotového řetězce, způsobem ochrany svého duševního vlastnictví a způsobem rozvoje směrem k ziskovějším fázím hodnotového řetězce (35). Výbor konstatuje, že zde stále panuje nedostatek politických opatření určených společnostem působícím na počátku nebo uprostřed dodavatelského řetězce; otázky, které je nutné dále řešit, již konkretizoval ve svých dřívějších stanoviscích.

10. Doporučení 8: inovace a hodnocení politik

10.1 Výbor vydává doporučení v tom smyslu, že lepší porozumění ohledně dopadu těchto politik vzniká z účinného monitorování a vyhodnocování výsledků a z opětovného posuzování cílů s konkrétním odkazem na internacionalizaci MSP, které čelí globálním změnám na trhu pomocí inovace v krátkodobém i dlouhodobém horizontu:

a. Metoda „pokus – omyl“ by měla být vnímána jako významný zdroj inovací politických opatření, který systémům politik umožňuje učit se a zlepšovat se.

b. Politika podložená fakty by měla být samozřejmostí u informovaných politických rozhodnutí a větší množství a četnost údajů by se měla lépe koordinovat z celé řady zdrojů (např. ověřováním výkonnosti MSP ze strany EU (36)).

c. Pracovní skupina pro internacionalizaci, složená ze zástupců členských států, organizací zastupujících MSP, EHSV a VR, by měla podporovat Evropskou komisi při provádění jejích politik.

V Bruselu dne 16. prosince 2009 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Viz definici MSP v doporučení 2003/361/EK ze dne 6. května 2003, Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36 a násl.

(2) Databáze SBS EUROSTAT, 2004–2005.

(3) Evropská komise, 2003, „Internacionalizace MSP“Středisko pro sledování evropských MSP č. 4.

(4) EHSV: „Program pro Evropu: návrhy občanské společnosti“, předloženo 24. března 2009.

(5) Závěrečná zpráva odborné skupiny Komise pro podporu internacionalizace MSP: závěrečná zpráva odborné skupiny, prosinec 2007.

(6) Internacionalizace MSP, Středisko pro sledování evropských MSP č. 4, 2003.

(7) Evropa v číslech – ročenka Eurostatu 2008.

(8) Bleskový průzkum Eurobarometru. #196.

(9) Různá politická opatření, jiná než náležité financování, jež mohou přispět k růstu a rozvoji malých a středních podniků, Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 7, Mezinárodní veřejné zakázky, Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 32 a Small Business Act, Úř. věst. C 182, 4.8.2009, s. 30.

(10) „Co je Týden malých a středních podniků?“ http://ec.europa.eu/enterprise/policies/entrepreneurship/sme-week/about/index_cs.htm.

(11) Jednotný trh pro Evropu ve 21. století, Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 15.

(12) Sdělení Komise, KOM(2008) 874 v konečném znění.

(13) Viz „Global Europe (Globální Evropa)“ http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/competitiveness/global_europe_en.htm a „Market Access Strategy (Strategie přístupu na trh)“ http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/mk_access/index_en.htm), Trade Barriers Regulation (Regulace překážek obchodu) http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/tbr/index_en.htm atd.).

(14) Zpravodaj Ignasi Guardans Cambó, zpráva A6-0002/2008, přijatá 19. února 2008.

(15) Viz příklady osvědčených postupů členských států – GŘ ENTR 2008 Podpora internacionalizace MSP – příručka osvědčených postupů.

(16) Programy výzkumu a vývoje pro MSP, Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 18.

(17) Viz především s. 24 PŘÍRUČKY PRAVIDEL SPOLEČENSTVÍ PRO POSKYTOVÁNÍ STÁTNÍ PODPORY MALÝM A STŘEDNÍM PODNIKŮM Evropské komise z roku 2009, Brusel 25/02/09, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/sme_handbook_cs.pdf.

(18) Informační dokument: Pomoc v oblasti obchodu Brusel, 3. dubna 2009; příloha A odst. 2 Programová příručka pro strategické dokumenty Pomoc v oblasti obchodu (AfT) Brusel, listopad 2008; Zpráva předsedy pro výbor TBT Výbor TBT – seminář o úloze mezinárodních standardů v hospodářském rozvoji Final 19. března 2009.

(19) Lepší provádění právních předpisů EU, Úř. věst. C 24, 31.1.2006, s. 52.

(20) Evropa ve světě: posílené partnerství v zájmu lepšího přístupu na trh pro evropské vývozce, KOM(2007) 183 v konečném znění.

(21) Viz studii EIM k tématu reprezentativnosti obchodních sdružení pro MSP v EU, Zoetermeer, květen 2009.

(22) Komise zveřejnila Přezkum účinnosti právních předpisů Evropského společenství pro boj se zpožděnými platbami http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/late_payments/doc/finalreport_fr.pdf. (není k dispozici v češtině).

(23) OECD–APEC „Athénský akční plán odstraňování překážek pro přístup malých a středních podniků na mezinárodní trhy“ přijatý na světové konferenci OECD–APEC dne 8. listopadu 2006.

(24) OECD 2008 Odstraňování překážek pro přístup malých a středních podniků na mezinárodní trhy; C. Dannreuther 2008 „A Zeal for a Zeal? SME Policy and the Political Economy of the EU (Nadšení pro nadšení? Politika MSP a politická ekonomie EU“Comparative European Politics 23, s. 377–399; C. Dannreuther 2007 „Politika EU pro MSP: na hraně správy“CESifo Forum 2/2007.

(25) „Existují čtyři charakteristické rysy globálních podniků (born global): globální vize už při vzniku, produkty s potenciálem pro globální trhy, nezávislostí a schopností zrychlené internacionalizace“ s. 389 publikace „Born globals: Propositions to help advance the theory“, Mika Gabrielsson, V.H. Manek Kirpalani, Pavlos Dimitratos, Carl Arthur Solberg, Antonella Zucchella (2008), International Business Review 17, s. 385–401.

(26) Viz pozn. 9.

(27) Viz http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/partnership/interprise.htm.

(28) MMF 2009 „Poklesy obchodních financí“ Finance a rozvoj.

(29) OECD „Turínský kulatý stůl k dopadům světové krize na MSP a Podnikatelskému financování a politickým odezvám“, který se konal ve dnech 26.–27. března 2009 v Intesa Sanpaolo, Palazzo Turinetti v italském Turíně.

(30) Small Business Act ib.n.9 a stanovisko EHSV k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích, Úř. věst. C 407, 28.12.1998, s. 50.

(31) Prohlášení vedoucích představitelů G20 „Světový plán obnovy a restrukturalizace“, z 2. dubna 2009.

(32) KOM(2009) 257 v konečném znění.

(33) Sdělení Nové dovednosti pro nová pracovní místa, KOM(2008) 868 v konečném znění.

(34) Rozvoj hodnotových a dodavatelských řetězců, Úř. věst. C 168, 20.7.2007, s. 1. a Integrace globálního obchodu a outsourcing, Úř. věst. C 10, 15.1.2008, s. 59.

(35) OECD Rozšiřování úlohy MSP v globálních hodnotových řetězcích.

(36) OECD 2008 Making Local Strategies Work: Building the Evidence Base (Podpora fungování místních strategií: výstavba datové základny).