Shrnutí Španělský soudní systém čelí výzvám v oblasti své efektivity, protože soudní řízení se čím dál více protahují. Tento problém by měl řešit připravovaný nový trestní řád, jehož cílem je urychlit trestní řízení, a dále návrh zákona o procesních a technologických opatřeních. V soudním systému jsou hojně využívány elektronické prostředky a zavádějí se i další vylepšení, ale některé problémy přetrvávají, zejména pokud jde o interoperabilitu systémů používaných v různých regionech Španělska. Dalším problémem, který bude potřeba řešit, je stav rady soudní moci, a to zejména proto, že doposud nebyli jmenováni její noví členové. Předmětem diskusí je vztah mezi nejvyšším státním zástupcem a výkonnou mocí, zejména pokud jde o způsob jmenování a funkční období nejvyššího státního zástupce, a dále pokud jde o evidenci komunikace s ministrem spravedlnosti. Španělsko v posledních letech posílilo svůj protikorupční rámec jak z hlediska prevence, tak i represe. Ačkoli Španělsko nemá ucelenou protikorupční strategii, v únoru 2019 přijalo národní strategii proti závažné a organizované trestné činnosti, jejímž cílem je zlepšit kapacitu vyšetřování a přístup k finančním databázím a zdokonalit spolupráci mezi jednotlivými úřady. Ačkoli trestní zákoník a trestní řád byly novelizovány v únoru 2019, připravuje se nový návrh zákona, kterým se mění trestní řád. Španělsko tak zavedlo vylepšený právní rámec pro mravní integritu ve veřejném sektoru, který upevňuje mechanismy mravní integrity v parlamentu, ale zároveň posiluje režim majetkových přiznání, střetu zájmů a neslučitelnosti funkcí vysoce postavených úředníků v ústřední státní správě. U závažných trestných činů byla prodloužena promlčecí doba a u trestných činů souvisejících s korupcí lze nyní uložit přísnější tresty, včetně delšího zákazu výkonu veřejné funkce. Byly navrženy legislativní změny týkající se lobbingu a ochrany oznamovatelů („whistleblowers“) a byl předložen návrh komplexního protikorupčního zákona; tyto návrhy však dosud nebyly přijaty. V dubnu 2019 byl přijat nový etický kodex pro členy parlamentu, kterým se v rámci parlamentu zřizuje Úřad pro střet zájmů, jenž bude dohlížet na jeho provádění. Ústava zakotvuje právo na svobodu projevu a svobodu sdělovacích prostředků, jakož i právo na informace. Zatímco na televizní a rozhlasové vysílání se vztahují přísnější požadavky na transparentnost vlastnictví, na tištěná média se tyto požadavky nevztahují. Informace dostupné v obchodním rejstříku („registro mercantil“) jsou stejné jako u jakémkoli jiném druhu společnosti ve Španělsku a pro širokou veřejnost je obtížné jim porozumět. Objevují se obavy ohledně nových právních předpisů v oblasti veřejné bezpečnosti, které údajně omezují svobodu informací a svobodu projevu. Proces přijímání právních předpisů předpokládá záruky transparentnosti a účast zúčastněných stran, zejména prostřednictvím veřejných konzultací. Pokračuje zavádění rámce pro transparentnost a všechny španělské regiony mají nyní v této oblasti svůj vlastní právní rámec. Zákonodárná iniciativa vlády a její právo vydávat nařízení s mocí zákona podléhají kontrole za strany parlamentu a Ústavního soudu. Veřejný ochránce práv má rozsáhlý mandát, který může vykonávat na obranu práv občanů. Vláda již nějakou dobu pracuje na otevřených vládních politikách, jejichž cílem je větší zapojení občanů do přípravy veřejných politik.



I.Systém soudnictví

Španělský soudní systém je tvořen obecnými soudy a specializovanými soudy a jeho struktura odpovídá územnímu členění země. Nejvyšším justičním orgánem ve všech oblastech práva je Nejvyšší soud. Ústavní soud je příslušný k ústavním záležitostem i jednotlivým žádostem týkajícím se náležitého dodržování základních práv. Generální rada soudní moci, zřízená Ústavou Španělska, je orgánem soudní samosprávy a zajišťuje nezávislost soudů a soudců . Jako taková není součástí vlastního soudnictví. Vykonává disciplinární opatření a má pravomoc jmenovat a překládat soudce a rozhodovat o jejich povýšení a dále odpovídá za odbornou přípravu a nábor soudců. Státní zastupitelství je začleněno do soudnictví s funkční autonomií, přičemž jeho úkolem je prosazovat právo na ochranu právního systému, práv občanů a obecného zájmu. Nejvyššího státního zástupce jmenuje na návrh vlády hlava státu po konzultaci s Generální radou soudní moci . Místní advokátní komory jsou veřejnoprávní organizace odborníků nezávislé na veřejné správě, které nejsou závislé na rozpočtech orgánů veřejné moci a jejich majetek není veřejným majetkem. Mají pravomoci v oblasti organizování dané profese a její deontologie a přijímají vlastní etický kodex.

Nezávislost

Rada soudní moci vykonává dočasně svou funkci od prosince 2018. Ústava stanoví, že tato rada se skládá z předsedy Nejvyššího soudu (ten je zároveň předsedou rady) a z dvaceti členů z řad fyzických osob – z dvanácti soudců a z osmi advokátů nebo jiných obecně uznávaných právníků s více než patnácti lety profesní praxe . Parlament odpovídá za jmenování členů rady z řad soudců poté, co od rady obdrží seznam kandidátů, kteří získali podporu ze strany komory soudců nebo skupiny 25 soudců . Noví členové rady jsou jmenováni kvalifikovanou třípětinovou většinou. V roce 2019, kdy se konaly dvoje všeobecné volby, nebylo této většiny dosaženo a členové rady zůstali dočasně ve svých funkcích až do zvolení nové rady. Profesní komory vyzvaly k obměně rady a z právního hlediska zpochybnily pravomoc úřadující rady i nadále jmenovat osoby do vrcholných funkcí v rámci soudního systému . Ačkoli zákon předpokládá, že rada zůstane plně funkční až do doby, než bude jmenována rada nová , v lednu 2020 rada rozhodla o pozastavení jmenování osob do funkcí v rámci soudního systému . V květnu 2020 však rada tato jmenování obnovila . Úřadující předseda rady opakovaně upozorňoval parlament, že je již potřeba zahájit jmenování členů rady . Úřadující předseda rovněž označil současnou situaci za „institucionální odchylku“ a varoval, že pokud bude tato situace přetrvávat delší dobu, mohlo by to vést k diskreditaci rady . Rada Evropy konstatovala, že tento vývoj jen dokládá, jak důležité je zajistit, aby rada nebyla vnímána tak, že snadno podléhá politizaci .

Úroveň vnímané nezávislosti soudnictví je průměrná. Vnímání nezávislosti soudů a soudců ze strany občanů a společností se od roku 2016 výrazně mění. V roce 2020 došlo oproti předchozímu roku k mírnému zlepšení, a to jak u široké veřejnosti (44 % respondentů ji vnímá jako „velmi dobrou“ nebo „poměrně dobrou“), tak u společností (42 % respondentů ji vnímá jako „velmi dobrou“ nebo „poměrně dobrou“) .

Vedou se diskuse o vztahu mezi nejvyšším státním zástupcem a výkonnou mocí. Nejvyššího státního zástupce jmenuje z řad význačných španělských právníků s více než patnácti lety skutečné praxe a odvolává hlava státu na návrh vlády. Před navržením kandidáta musí vláda vyslechnout Generální radu soudní moci a vhodnost kandidáta musí posoudit příslušný výbor v Poslanecké sněmovně . Nejvyšší soud může vykonávat kontrolu ex post zákonnosti jmenování. Vláda nemá pravomoc odvolat nejvyššího státního zástupce. Mandát nejvyššího státního zástupce však končí současně s mandátem vlády . Tento systém byl předmětem kritiky zejména proto, že paralelní průběh funkčních období může mít vliv na vnímání nezávislosti . Rada Evropy zdůraznila, že pro důvěru veřejnosti je důležité nejen to, aby trestní stíhání bylo nestranné, objektivní a bez jakéhokoli – zejména politického – vlivu, ale aby bylo tímto způsobem i vnímáno . Rada Evropy uznala, že tato otázka byla řádně zvážena, nicméně vyzvala orgány, aby uskutečnily více odůvodněná zlepšení, aby byla zajištěna větší autonomie státního zastupitelství, zejména pokud jde o transparentnost komunikace s vládou . Nejvyšší státní zástupce jedná nezávisle a nestranně a nemůže přijímat pokyny nebo příkazy od vlády ani od jiného správního či soudního orgánu. Vláda však může nejvyššího státního zástupce upozornit na příslušná opatření na obranu veřejného zájmu . Zákon sice stanoví, že veškerá komunikace mezi výkonnou mocí a státními zastupitelstvími by měla probíhat mezi ministrem spravedlnosti a nejvyšším státním zástupcem , nevyžaduje však, aby byla tato komunikace zveřejňována, ani neukládá povinnost evidovat tato sdělení v písemné podobě. Na problematičnost tohoto postupu upozornila rovněž Skupina států proti korupci (GRECO) . Zdá se však, že v praxi se některá z těchto sdělení zveřejňují prostřednictvím tiskových zpráv na internetových stránkách Ministerstva spravedlnosti . Zúčastněné strany upozorňují na důležitost tohoto zveřejňování, protože je nástrojem, jak rozptýlit zdání politického vměšování výkonné moci do trestního stíhání a posílit důvěru veřejnosti v trestní soudnictví .

Kvalita

Připravuje se návrh zákona, kterým se mění trestní řád. V dubnu 2020 Ministerstvo spravedlnosti zahájilo postup pro přijetí změn trestního řádu. Zejména se uvažuje o zásadní změně fáze vyšetřování, díky které budou moci soudní vyšetřování vést státní zástupci. V současné době systém svěřuje pravomoc vést vyšetřování vyšetřujícímu soudci, zatímco státní zástupci mohou pouze navrhovat, aby soudce přijal zajišťovací nebo vyšetřovací opatření . Zúčastněné strany kritizují stávající systém s tím, že vede k neefektivitě trestních řízení . Již v červenci 2020 byl změněn článek 324 trestního řádu za účelem prodloužení lhůt pro vyšetřování. Zúčastněné strany předtím vyzvaly k této změně, protože přísné lhůty pro vyšetřování jsou údajně neslučitelné s požadavkem, aby bylo vyšetřování složitých případů vedeno s náležitou péčí .

Využívání nástrojů informačních a komunikačních technologií je v rámci soudního systému dobře zavedeno a investice do digitalizace i nadále pokračují. Zejména byl v plném rozsahu realizován projekt „Justicia Digital“, který klade velký důraz na modernizaci administrativy a využívání digitálních řešení při výkonu spravedlnosti. Problémem však zůstává interoperabilita mezi systémy řízení používanými v různých autonomních společenstvích. Projekt „Justicia 2030“ plánuje efektivnější integraci služeb informačních a komunikačních technologií v oblasti justice . Cílem tohoto projektu je nastavení nového modelu komunikace s občany, kde by měly být služby poskytovány automaticky a proaktivně. Projekt rovněž zahrnuje vývoj alternativních prostředků pro řešení sporů. I když digitální transformace soudnictví ve Španělsku má ještě co zlepšovat, tato země vykazuje vysokou míru dostupnosti informačních a komunikačních technologií pro správu případů . Španělsko patří rovněž mezi členské státy, které zavedly většinu opatření pro vydávání strojově čitelných soudních rozhodnutí . Od Evropské komise získalo podporu na zvýšení přístupnosti a kvality soudnictví zavedením elektronické justice díky strategickému přístupu založenému na znalostech, jakož i díky komplexní změně řízení a sjednocení nebo zavedení plné interoperability příslušných systémů informačních a komunikačních technologií používaných Ministerstvem spravedlnosti a autonomními společenstvími. Španělsko dále získalo podporu od Evropské unie a Rady Evropy na modernizaci shromažďování soudních statistik a na posílení kapacity úřadu, který má na starosti podporu obětí trestných činů (informační a komunikační technologie a institucionální podpora) . Rada Evropy ve druhé a nynější fázi projektu podpoří některé projekty Justicia 2030, jako jsou proveditelnost elektronických procesních norem a příručka k provádění digitálních projektů.

Pandemie onemocnění COVID-19 má dopad na fungování soudního systému. Španělsko vyhlásilo nouzový stav dne 14. března . V důsledku toho byla činnost soudů omezena po dobu tří měsíců, kdy trval nouzový stav, přičemž procesní úkony nadále probíhaly pouze v naléhavých řízeních a zastavil se běh procesních lhůt. Zúčastněné strany vyjádřily obavy, že tato opatření mohou mít dopad na kapacitu soudního systému, pokud jde o řešení nevyřízených věcí a předpokládané zvýšení nápadu věcí, zejména s ohledem na efektivitu systému, která byla problematická již předtím . Je patrná snaha o minimalizaci dopadu pandemie COVID-19 na soudní systém. Byly přijaty zejména nové právní předpisy, které upravují zvláštní procesní a organizační opatření , ale také zvláštní právní předpisy upravující konkurzní řízení . Součástí plánovaných opatření je také větší využívání digitálních technologií u procesních úkonů.

Efektivita

Délka soudních řízení ve Španělsku se prodlužuje. Délka řízení v občanskoprávních, obchodních a správních věcech v prvním stupni se od roku 2016 prodlužuje . Průtahy řízení nastávají zejména v občanskoprávních a obchodních věcech u Nejvyššího soudu, kde je doba řízení delší než 600 dnů . Kromě toho klesá i míra vyřízených věcí. V občanskoprávních a obchodních soudních sporech se míra vyřízených věcí snížila v roce 2018 na 86,7 % . Míra vyřízených věcí již nějakou dobu klesá i u správních soudů prvního stupně, kde poklesla pod hranici 100 %. Vzhledem k tomu, že počet věcí vstupujících do systému je vyšší než počet vyřízených věcí, nevyřízené věci se čím dál více hromadí . Španělsko má v některých konkrétních oblastech práva Unie dobrou efektivitu. Především u případů porušení ochranných známek EU se délka řízení snížila v roce 2018 o polovinu . Pokud jde o ochranu spotřebitele, je průměrná délka soudního řízení krátká a je i nadále stabilní .

Španělsko přijímá opatření ke zvýšení efektivity soudů. Zejména probíhá řízení k přijetí nového trestního řádu, jehož cílem je urychlit trestní řízení. Ministerstvo spravedlnosti rovněž pracuje na návrhu zákona o procesních a technologických opatřeních a na zavádění postupů alternativního řešení sporů. Cílem těchto opatření je urychlit soudní řízení, zefektivnit je a přijmout opatření, která umožní stávajícímu systému výkonu spravedlnosti reagovat přiměřeně a efektivně tam, kde se občané domáhají soudní ochrany .

II. Protikorupční rámec