EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 19.10.2011 
SEK(2011) 1263 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Souhrn posouzení dopad ů 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady, 
kterým se vytvá ří nástroj pro propojení Evropy 
{KOM(2011) 665 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1262 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS Tento dokument je shrnutím zprávy o posouzení dopad ů nařízení, kterým se z řizuje nástroj 
pro propojení Evropy (CEF), z n ějž se budou financovat p ředem vymezené projekty v oblasti 
dopravy, energetiky a informa čních a komunika čních technologií (IKT). Komise tento nový 
nástroj navrhla ve svém sd ělení „Rozpo čet – Evropa 2020“ (dále jen sd ělení o víceletém 
finančním rámci), jež p řijala dne 29. června 2011, a v pr ůvodních dokumentech1. Nařízení, 
kterým se z řizuje nástroj CEF, p ředstavuje sou část balíčku právních nástroj ů, které se vztahují 
na dopravu, energetiku a IKT, a jehož obsahem jsou také rámce odv ětvových politik pro t ři 
dotčená odvětví2 a dostupné finan ční nástroje. 
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Jak bylo uznáno ve sd ělení o víceletém finan čním rámci, sou časný rámec EU pro financování 
infrastruktury nep ředstavuje odpovídající a efektivní odpov ěď na výše uvedenou výzvu. 
Financování infrastruktury je totiž rozt říštěno do různých odv ětví, program ů a finančních 
nástrojů, v důsledku čehož nelze pln ě využít možných synergií mezi odv ětvími, programy a 
finančními nástroji a snížit rizika.3 V této souvislosti a s ohledem na urychlení rozvoje 
infrastruktury, který EU pot řebuje, se Komise rozhodla navrhnout vytvo ření spole čného 
nástroje, jenž by byl řízen centráln ě, tzv. nástroje CEF, s rozpo čtem 50 miliard EUR ur čeným 
na financování „p ředem vymezených projekt ů prioritních infrastr uktur v oblasti dopravy, 
energetiky a IKT, které jsou v zájmu EU“. 
Zřízení nástroje CEF má nástroj EU pro financování in frastruktury v dot čených odv ětvích 
sladit s cíli p říslušných odv ětvových politik, a tak p řispět ke zjednodušení odv ětvových 
pravidel v rámci omezení stanovených politickými rámci. 
Ve sdělení o víceletém finan čním rámci však nebyla pro ná stroj CEF stanovena provozní 
pravidla, jež umožní, aby byl tento nástroj z provozního hlediska úsp ěšný, tj. provozní 
pravidla, jež vytvo ří investiční podmínky urychlující roz voj infrastruktury, kterou EU 
potřebuje s ohledem na svou budoucí udržitelnou konkurenceschopnost. 
Zároveň však, jak bylo zd ůrazněno ve sd ělení o víceletém finan čním rámci, pr ůřezová 
analýza stávajících odv ětvových pravidel ukazuje, že mezi t řemi dotčenými odv ětvími 
existuje prostor pro další zjednodušení  provozních pravidel i nad rámec vytvo ření nástroje 
CEF. Potenciál pro synergie nap říč odvětvími v rámci nástroje CEF by proto m ěl být 
předmětem dalšího zkoumání. 
S ohledem na výše uvedené a na základ ě programových hodnocení ex  post, konzultací 
zúčastněných stran a doporu čení odborník ů vymezila Komise dv ě hlavní oblasti politiky, 
v nichž selhání trhu a regulace brání p řiměřené podpo ře rozvoje infrastr uktur, jichž je 
zapotřebí k dosažení cíl ů strategie Evropa 2020, prost řednictvím prost ředků EU: 
– Pákový efekt investic: stávající postu py, metody a formy poskytování prost ředků EU 
nejsou příznivé pro dosažení dostate čného pákového efektu investic. Byly zjišt ěny tři 
hlavní příčiny trvale nízkého dopadu prost ředků EU: toto financování se dostate čně 
nesoustřeďuje na projekty se skute čnou přidanou hodnotou EU; zp ůsob, jak jsou 
v současnosti nastaveny míry spol ufinancování, nevede k pot řebným investicím, 
                                                 
1 KOM(2011) 500 v kone čném znění a SEK(2011) 868. Všechny dokumenty jsou dostupné na 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm   
2 Legislativní návrhy, kterými se stanoví revid ované rámce politiky v oblasti TEN-E, TEN-T a e-TEN. 
3 SEK(2011) 868, s. 79. 
 
CS 2   CS protože míra spolufinancování neodpovídá rizik ům souvisejícím s projekty a není 
přiměřená jejich složitosti a p řidané hodnot ě EU; stávající formy (grant ů a/nebo – 
v některých odv ětvích – finan čních nástroj ů), v jejichž rámci se prost ředky EU na 
projekty dosud poskytovaly, nevytvo řily prostředí, jež by bylo dostate čně příznivé 
pro soukromé investice, jichž je v každém z t ěchto odvětví zapotřebí. 
– Provádění projekt ů: stávající podmínky v oblasti žádos ti o financování a v oblasti 
podpory, v oblasti monitorování a hodnocení a programového řízení pro rychlé 
provádění nejsou dostate čné. 
Komise provedla analýz u možného budoucího vývoje t ěchto problém ů v případě, že se 
politiky nezm ění, a zejména že bude i nadále pokra čovat víceletý finan ční rámec 2007–2013 
v oblasti energetiky, dopravy a IKT. Tato analýza nazna čuje, že za takovéto situace k rozvoji 
infrastruktury s evropskou p řidanou hodnotou do roku 2020 pravd ěpodobně nedojde. 
Soukromý sektor se i nadále bude zapojovat pouze margináln ě, a to i do projekt ů, v jejichž 
případě z dlouhodobého hlediska existuje komer ční zájem. Nadále budou scházet významná 
transevropská spojení, v četně spojení se sousedními zem ěmi, zejména pokud jde o projekty, 
které se potýkají se zna čnými technickými problémy, nebo o projekty, v jejichž p řípadě je 
komerční zájem p ředkladatel ů omezený. To bude mít následn ě negativní vliv nap říklad na 
fungování vnit řního trhu, na dostupnost a na spojení se sousedními zem ěmi. Při pokračování 
současných politik nebudou pravd ěpodobně významné ani dopady na cíle v oblasti životního 
prostředí a změny klimatu. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Na transevropské sít ě se vztahuje článek 170 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), 
který stanoví: „Unie [p řispívá] ke z řizování a rozvoji transevropských sítí v oblastech 
dopravních, telekomunika čních a energetických infrastruk tur“. Právo EU konat v oblasti 
financování infrastruktur je stanoveno v článku 171, podle n ěhož Unie „m ůže podporovat 
projekty spole čného zájmu, které jsou podporovány členskými státy [...], zejména formou 
výzkumu jejich proveditelnosti, úv ěrových záruk nebo subvencí úrokových sazeb“. Pravomoc 
EU v oblasti energetiky je dále zakotvena v článku 194 SFEU. Pokud jde o transevropské sít ě, 
návrhy financování p ředložené Komisí musí schválit členské státy, kt eré odpovídají za 
plánování a výstavbu projekt ů.  
Ve sdělení o přezkumu rozpo čtu zdůraznila Komise význam využití rozpo čtu EU na to, aby se 
„[zaplnily] mezery, které z ůstávají po rychlé tvorb ě politiky na národní  úrovni, [což se] m ůže 
[...] nejzřetelněji projevit p ři řešení přeshraničních problém ů v takových oblastech, jako je 
infrastruktura, mobilita, územní soudržnost [ ...], což jsou mezery, jež by jinak poškozovaly 
zájmy EU jako celku“.4 Členské státy mají p ři plánování a financování infrastruktury sklon 
dávat hlavní prioritu projekt ům, jejichž význam je p ředevším vnitrostátní.5 Přeshraniční 
spojení jsou však nezbytná, mají-li se sít ě TEN stát skute čností a mají-li – v optimálním 
případě – přinést občanům Unie tu nejvyšší p řidanou hodnotu EU.  
                                                 
4 KOM(2010) 700, s. 5. 
5 Viz zprávy o posouzení dopad ů k revidovaným hlavním sm ěrům pro TEN-T, SEK(2011) xxx, 
revidovaným hlavním sm ěrům pro TEN-E, SEK(2011) xxx, a k hlavním sm ěrům pro e-TEN, 
SEK(20111) xxx. 
 
CS 3   CS Komise následn ě jasně předložila sv ůj postoj k úloze rozpo čtu EU při podpoře rozvoje 
infrastruktury, p ředevším v oblasti energetiky, dopravy a IKT, ve sd ělení o víceletém 
finančním rámci: „… ze zkušeností vyplývá, že rozpo čty členských stát ů nikdy nepokládají 
přeshraniční investice v rámci více zemí za dostate čně prioritní, a jednotný trh tak nemá 
k dispozici infrastrukturu, kterou pot řebuje. To je další p říklad přidané hodnoty rozpo čtu EU“. 
Komise také poznamenala, že „pro Evropu by náklady, které s sebou nedostate čné investice 
do jeho budoucí sít ě nesou, byly velmi vysoké“.6 
Smysl evropských opat ření v oblasti financování infras truktury vyplývá z nadnárodní povahy 
vymezeného problému.  
3. CÍLE INICIATIVY EU 
Jak je uvedeno ve sd ělení o víceletém finan čním rámci, je zast řešujícím cílem nástroje CEF 
urychlit rozvoj infras truktury, kterou EU pot řebuje k dosažení cíl ů v oblasti energetiky a 
změny klimatu v souvislosti se st rategií Evropa 2020 a obecn ěji k dosažení budoucí udržitelné 
konkurenceschopnosti. Ke spln ění tohoto cíle a s ohledem na problém výše vymezený 
v oddíle 2 je obecným cílem inic iativy, kterou toto posouzení dopad ů doprovází, stanovit 
optimální provozní pravidla pro použití prost ředků v rámci nástroje CEF. 
Jak se uvádí v oddíle 4 sd ělení o víceletém finan čním rámci, programy a nástroje, jako je 
nástroj CEF, který je do tohoto sd ělení zahrnut, se zárove ň soustřeďují na zjednodušení mimo 
jiné odvětvových pravidel. Navrhovaná iniciativa by proto m ěla při zohledn ění cílů politiky, 
stanovených politickými rámci konkrétních odv ětví, maximáln ě využít synergií v rámci 
jednotlivých odv ětví i mezi jednotlivými odv ětvími. 
Konkrétní cíle (KC) 
S ohledem na výše uvedené a na základ ě problému, jenž byl vymezen v oddíle 2 tohoto 
posouzení dopad ů, lze obecný cíl, tj. sta novit optimální provozní pr avidla nástroje CEF, 
převést a rozd ělit na dva konkrétní cíle, které jsou v souladu s pr acovním dokumentem útvar ů 
Komise, jenž doprovází sd ělení z roku 20117: 
KC 1:  Vymezit formy, metody a pravidla  financování tak, aby byl zajišt ěn maximální pákový 
efekt příspěvků z rozpočtu EU při získávání ve řejných a soukromých inve stic pro projekty 
s významem pro Evropu a jednotný trh, zejména pro prioritní sít ě, které musí být uskute čněny 
do roku 2020 a u kterých je evropská p řidaná hodnota nejvíce zaru čena, případně včetně těch, 
jež překračují hranice EU. 
KC 2 : Vymezit mechanismy monito rování a hodnocení, které odm ěňují výkonnost a 
penalizují neú čelné využívání prost ředků EU, s cílem zajistit ú čelné a včasné provád ění 
podporovaných projekt ů. 
Provozní cíle (PC) 
                                                 
6 SEK(2011) 368, s. 78. 
7 Pracovní dokument útvar ů Komise, Rozpo čet – Evropa 2020: stávající systém financování, budoucí 
výzvy, výsledky konzultací zú častněných stran a r ůzné možnosti, pokud jde o hlavní horizontální a 
odvětvové otázky, SEK(2011) 868 v kone čném znění. 
 
CS 4   CS Tyto konkrétní cíle lze dále p řevést a rozd ělit na několik provozních cíl ů:  
Pokud jde o pákový efekt investic: 
• PC 1: Stanovit cíle a víceúrov ňová kritéria pro hodnocení návrh ů tak, aby bylo 
zajištěno, že financování bude  poskytováno na opat ření, kterými se provád ějí 
projekty s vysokou p řidanou hodnotou EU.  
• PC 2: Stanovit maximální míry spolufinancování pro podporu EU ur čenou na 
projekty v souladu s prioritami  stanovenými z hlediska p řidané hodnoty EU a rizik / 
selhání trhu, kterým projekty čelí. Umožnit pružné využívání t ěchto různých měr 
s cílem dosáhnout u p říspěvků z prostředků EU co nejvyššího pákového efektu. 
• PC 3: Podporovat ú čast investor ů do specializované infrastruktury 
prostřednictvím pravidel pro využití tržních nástroj ů a poskytnutím dostate čného 
objemu prost ředků na podporu inovativních nástroj ů. 
Pokud jde o provád ění projekt ů: 
• PC 4: Stanovit pravidla pro výb ěr návrhů s cílem zajistit, aby se prost ředky 
přidělovaly na základ ě soutěže a transparentn ě.  
• PC 5: Vytvo řit na podporu rozhodnutí o prodloužení, pozastavení či upravení 
podpory z prost ředků EU jednotný rámec pro monitorování a hodnocení (tj. zásada 
ztráty prost ředků v případě jejich nevy čerpání, pravidla zajiš ťující, že se 
přerozdělení prost ředků uskuteční transparentn ě a na základ ě přísné soutěže).  
• PC 6: Vytvo řit vhodnou institucionální st rukturu k centralizovanému řízení 
programu. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Klíčem ke stanovení optimálních provozních pr avidel nástroje CEF bude nalezení vhodné 
rovnováhy mezi souladem s cíli odv ětvových politik a maximalizací synergií. Pouze vhodná 
rovnováha zajistí, že pravidla nástroje CEF budo u optimální, tj. že budou navržena tak, aby se 
za vynaložené peníze dosáhlo co nejvyšší hodnoty. 
Vymezené možnosti politiky, které sestávají z kombinací r ůzných stup ňů harmonizace 
pákového efektu investic a provád ění projekt ů, se nacházejí mezi dv ěma extrémy: minimální 
harmonizace pákového efektu investic a provád ění projekt ů na stran ě jedné a maximální 
harmonizace pákového efektu investic a provád ění projekt ů na stran ě druhé. Mezi t ěmito 
dvěma extrémy existuje řada středních možností, které sestávají z kombinací minimálních a 
maximálních úrovní harmonizace, jakož i z prom ěnlivých úrovní harmonizace. 
Tyto kombinace znázor ňuje tabulka č. 1 níže: 
 
CS 5   CS Tabulka č. 1: Vymezení možností politiky 
Pákový efekt 
Provádění Min. pák. efekt  Max. pák. efekt Prom. pák. efekt 
Min. 
provádění Min. pák. efekt – min. provád ění 
(základní scéná ř nástroje CEF) 
Odlišné míry spolufinancování pro 
jednotlivá odv ětví a typy projekt ů. 
Odlišná skladba inovativních finan čních 
nástrojů pro jednotlivá odv ětví. 
Odlišná kritéria pro stanovení p řidané 
hodnoty EU na základ ě odvětvových priorit. 
Odlišné výzvy a výb ěrová řízení pro 
jednotlivá odv ětví. 
Odlišné soubory nástroj ů pro monitorování 
a pravidel ztráty prost ředků v případě jejich 
nevyčerpání pro jednotlivá odv ětví. 
Odlišná řídicí struktura / výkonná agentura 
pro jednotlivá odv ětví. Max. pák. efekt – min. provád ění  
Společné míry spolufinancování pro 
všechna odv ětví a pro všechny typy 
projektů. 
Společná skladba inovativních nástroj ů. 
Společné cíle a kritéria pro p řidanou 
hodnotu EU na základ ě celkových priorit 
strategie Evropa 2020 a Rozpo čet – 
Evropa 2020. 
Odlišné výzvy a výb ěrová řízení pro 
jednotlivá odv ětví. 
Odlišné soubory nástroj ů pro 
monitorování a pravidel ztráty prost ředků 
v případě jejich nevy čerpání pro 
jednotlivá odv ětví. 
Odlišná řídicí struktura / výkonná 
agentura pro jednotlivá odv ětví. Prom. pák. efekt – min. provád ění  
Společné míry financování pro ur čité typy projekt ů (např. studie), 
společné míry jako funkce úrovn ě rizika, jemuž jsou projekty 
vystaveny; zvláštní míry pro n ěkteré projekty v závislosti na 
prioritách odv ětvových politik. Odlišná skladba pro jednotlivá 
odvětví sestávající: 
- ze spole čného souboru kapitálových a dluhových nástroj ů; 
- z různých dalších zvláštních nástroj ů. 
Společná kritéria na základ ě celkových priorit strategie Evropa 2020 
a Rozpočet – Evropa 2020, v p řípadě potřeby ovšem p řizpůsobená 
za účelem lepšího zohledn ění odvětvových priorit v rámci celkových 
priorit. 
Odlišné výzvy a výb ěrová řízení pro jednotlivá odv ětví.  
Odlišné soubory nástroj ů pro monitorování a pravidel ztráty 
prostředků v případě jejich nevy čerpání pro jednotlivá odv ětví. 
Odlišná řídicí struktura / výkonná agentura pro jednotlivá odv ětví. 
Max. 
provádění Min. pák. efekt – max. provád ění  
Odlišné míry spolufinancování pro 
jednotlivá odv ětví a jednotlivé typy 
projektů. 
Odlišná skladba inovativních finan čních 
nástrojů pro jednotlivá odv ětví. 
Odlišná kritéria pro stanovení p řidané 
hodnoty EU na základ ě odvětvových priorit. 
Společné výzvy a postupy. 
Jediný soubor nástroj ů pro monitorování a 
pravidel ztráty prost ředků v případě jejich 
nevyčerpání. 
Jediná řídicí struktura (výkonná agentura).  Max. pák. efekt – max. provád ění 
Společné míry spolufinancování pro 
všechna odv ětví a pro všechny typy 
projektů. 
Společná skladba inovativních nástroj ů. 
Společné cíle a kritéria pro p řidanou 
hodnotu EU na základ ě celkových priorit 
strategie Evropa 2020 a rozpo čet – 
Evropa 2020. 
Společné výzvy a postupy. 
Jediný soubor nástroj ů pro monitorování 
a pravidel ztráty prost ředků v případě 
jejich nevy čerpání. 
Jediná řídicí struktura (výkonná 
agentura).  Prom. pák. efekt – max. provád ění  
Společné míry financování pro ur čité typy projekt ů (např. studie), 
společné míry jako funkce úrovn ě rizika, jemuž jsou projekty 
vystaveny; zvláštní míry pro n ěkteré projekty v závislosti na 
prioritách odv ětvových politik. Odlišná skladba pro jednotlivá 
odvětví sestávající: 
- ze spole čného souboru kapitálových a dluhových nástroj ů; 
- z různých dalších zvláštních nástroj ů. 
Společná kritéria na základ ě celkových priorit strategie Evropa 2020 
a Rozpočet – Evropa 2020, v p řípadě potřeby ovšem p řizpůsobená 
za účelem lepšího zohledn ění odvětvových priorit v rámci celkových 
priorit. 
Společné výzvy a postupy. 
Jediný soubor nástroj ů pro monitorování a pravidel ztráty prost ředků 
v případě jejich nevyužití. 
Jediná řídicí struktura (výkonná agentura). 
 
CS 6   CS Prom. provád ění Min. pák. efekt. – prom. provád ění  
Odlišné míry spolufinancování pro 
jednotlivá odv ětví a jednotlivé typy 
projektů. 
Odlišná skladba inovativních finan čních 
nástrojů pro jednotlivá odv ětví. 
Odlišná kritéria pro stanovení p řidané 
hodnoty EU na základ ě odvětvových 
priorit. 
Společné výzvy (a postupy) pro projekty 
přesahující jedno odv ětví (využívající 
vyčleněnou spole čnou rozpo čtovou 
položku); odlišné výzvy pro projekty 
specifické pro jednotlivá odv ětví, ale 
společné (tj. pln ě harmonizované) postupy. 
Základní soubor
společných/harmonizovaných nástroj ů pro 
monitorování a pravidel ztráty prost ředků 
v případě jejich nevy čerpání se zvláštními 
nástroji a p řizpůsobenými/cílenými 
pravidly zohled ňujícími odv ětvové 
charakteristiky. 
Jediná výkonná agentura jako spole čná 
řídicí struktura, ovšem s r ůznými stupni 
přenesení úkol ů útvary Komise 
v jednotlivých odv ětvích.  Max. pák. efekt – prom. provád ění 
Společné míry spolufinancování pro 
všechna odv ětví pro všechny typy 
projektů. 
Společná skladba inovativních nástroj ů. 
Společné cíle a kritéria pro p řidanou 
hodnotu EU na základ ě celkových priorit 
strategie Evropa 2020 a Rozpo čet – 
Evropa 2020. 
Společné výzvy (a postupy) pro projekty 
přesahující jedno odv ětví (využívající 
vyčleněnou spole čnou rozpo čtovou 
položku); odlišné výzvy pro projekty 
specifické pro jednotlivá odv ětví, ale 
společné (tj. pln ě harmonizované) postupy. 
Základní soubor 
společných/harmonizovaných nástroj ů pro 
monitorování a pravidel ztráty prost ředků 
v případě jejich nevy čerpání se zvláštními 
nástroji a p řizpůsobenými/cílenými 
pravidly zohled ňujícími odv ětvové 
charakteristiky. 
Jediná výkonná agentura jako spole čná 
řídicí struktura, ovšem s r ůznými stupni 
přenesení úkol ů útvary Komise 
v jednotlivých odv ětvích.  Prom. pák. efekt – prom. provád ění 
Společné míry financování pro ur čité typy projekt ů (např. studie), 
společné míry jako funkce úrovn ě rizika, jemuž jsou projekty 
vystaveny; zvláštní míry pro n ěkteré projekty v závislosti na 
prioritách odv ětvových politik. 
Odlišná skladba pro jednotlivá odv ětví sestávající: 
- ze spole čného souboru kapitálových a dluhových nástroj ů; 
- z různých dalších zvláštních nástroj ů. 
Společná kritéria na základ ě celkových priorit strategie Evropa 
2020 a Rozpo čet – Evropa 2020, v p řípadě potřeby ovšem 
přizpůsobená za ú čelem lepšího zohledn ění odvětvových priorit 
v rámci celkových priorit. 
Společné výzvy (a postupy) pro projekty p řesahující jedno odv ětví 
(využívající vy členěnou spole čnou rozpo čtovou položku); odlišné 
výzvy pro projekty specifické pro jednotlivá odv ětví, ale spole čné 
(tj. plně harmonizované) postupy. 
Základní soubor spole čných/harmonizovaných nástroj ů pro 
monitorování a pravidel ztráty prost ředků v případě jejich 
nevyčerpání se zvláštními nástroji a p řizpůsobenými/cílenými 
pravidly zohled ňujícími odv ětvové charakteristiky. 
Jediná výkonná agentura jako spole čná řídicí struktura, ovšem 
s různými stupni p řenesení úkol ů útvary Komise v jednotlivých 
odvětvích.  
 
Vzhledem k vysokému po čtu výsledných (teoretický ch) možností bylo t ěchto devět kombinací podrobeno výchozímu p ředběžnému zhodnocení tak, 
aby se posoudila jejich vnit řní jednotnost jakožto možností politiky na stran ě jedné a jejich schopnost efektivn ě řešit zjištěné problémové faktory a 
odpovídající konkrétní politické cíle na stran ě druhé. Nadto byl posouzen také jejich soulad s cí lem Komise zlepšit efekti vitu stávajícího finan čního 
rámce, mimo jiné i maximálním možným zjednodušením /harmonizací stávajících pravidel. Ukázalo se, že t ři z devíti teoretických kombinací by 
nepředstavovaly uplatnitelnou možnost politiky: dv ě (max. pák. efekt – min. provád ění a min. pák. efekt – max. provád ění) z důvodu neslu čitelnosti 
scénářů, tj. z důvodu jejich vnit řní nejednotnosti jakožto možností politik y, a jedna (min. pák. efekt – min. provád ění) z důvodu nedostate čné efektivity 
při dosahování cíl ů, k jejichž napl ňování byl nástroj CEF vytvo řen. 
 
CS 7   CS  
5. HODNOCENÍ DOPAD Ů 
Zohlední-li se p ředpoklady (rozpo čet, centrální řízení, slad ění nástroj ů EU pro financování 
v rámci odv ětví, a to v četně tržních nástroj ů) vytvoření nástroje CEF, jež jsou zahrnuty do 
všech nevylou čených možností politiky stávajícího posouzení dopad ů tohoto nástroje, vyjde 
najevo, že p řispěním nástroje CEF dojde ve srovnání se scéná řem bez opat ření k významným 
dopadům na odv ětví, jakož i k širším dopad ům sociáln ě-ekonomickým a dopad ům na životní 
prostředí. 
Pozitivní dopady rozvoje infrastruktury zrychleného vytvo řením nástroje CEF se projeví u 
všech možností politiky. Jejich rozsah bude nicmén ě záviset na efektivit ě těchto možností 
politiky z hlediska řešení vymezeného problému, tedy optim álních provozních pravidel 
nástroje CEF.  
Analýza dopad ů ukázala, že dopad nástroje CEF jasn ě ovlivňují různé stupn ě harmonizace 
jednotlivých odv ětví, kde se použije. Tyto dopady, které se posuzují jako čisté změny oproti 
základnímu scéná ři pro nástroj CEF (min. pák. efekt – min. provád ění), shrnuje Tabulka č. 1 
níže. 
Tabulka č. 1: Shrnutí dopad ů nevyloučených možností politiky v rámci nástroje CEF 
Dopad na Možnost 
prom. pák. 
efekt – 
min. 
provádění Možnost 
max. pák. 
efekt – 
max. 
provádění Možnost 
max. pák. 
efekt – 
prom. 
provádění Možnost 
prom. pák. 
efekt – 
max. 
provádění Možnost 
prom. pák. 
efekt – 
prom. 
provádění  Možnost 
min. pák. 
efekt – 
prom. 
provádění  
Zrychlený rozvoj 
infrastruktury v zájmu EU + - - + ++ + 
z toho na:       
soulad s politickými rámci 
pro jednotlivá odv ětví + - - = + + 
stupeň synergií mezi 
odvětvími = ++ ++ ++ ++ = 
Snížení administrativních 
nákladů = ++ + ++ + + 
Legenda:– : negativní dopad 
= : beze zm ěn 
+ : pozitivní dopad 
++ : velmi pozitivní dopad 
6. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Na základ ě analýzy dopad ů se vylučují možnosti politiky prom. pák. efekt – min. provád ění, 
max. pák. efekt – max. provád ění, max. pák. efekt – prom. provád ění a min. pák. efekt – 
prom. provád ění. Tato analýza obecn ě ukazuje, že možnosti politiky prom. pák. efekt – prom. 
 
CS 8   CS provádění a prom. pák. efekt – max. provád ění představují s ohledem na dosažení cíle stanovit 
optimální provozní pravidla nástroje CEF, je ž by umožnila urychlit rozvoj infrastruktury 
v zájmu EU, nejefektivn ější možnosti politiky. 
Zatímco možnost politiky prom . pák. efekt – prom. provád ění se zdá být nejlepší možností 
z hlediska jednotnosti, možnost politiky prom. pák. efekt – max. provád ění by přinesla vyšší 
účinnost. Volba mezi t ěmito dvěma možnostmi politiky by znamenala nutnost vy řešit 
kompromis mezi maximalizací synergií mezi jednotlivými odv ětvími a maximalizací souladu 
jednotlivých odv ětví s jejich konkrétními po litickými cíli. Možnost politiky prom. pák. efekt – 
max. provád ění sice vykazuje v ětší ambice z hlediska harmonizace jednotlivých odv ětví, 
nabízí ovšem pro jednotlivá odv ětví menší soulad s jejich konkrétními politickými cíli. 
Toto posouzení dopad ů proto považuje ob ě možnosti za opodstatn ěné s tím, že kompromis 
mezi souladem s cíli odv ětvové politiky a maximalizací výše uvedených synergií musí řešit 
političtí činitelé. 
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Komise náležit ě zhodnotí a p řezkoumá na řízení tři roky poté, co jej p řijme. Komise bude 
navíc stále monitorovat efektivitu na řízení prost řednictvím nástroj ů, které už jsou k dispozici, 
pomocí výro ční zprávy výkonné agentury, ale také výro ční zprávy EIB o používání a ú čincích 
inovativních finan čních nástroj ů. Bude rovn ěž vypracována externí hodnotící zpráva o 
institucionální struktu ře.