Sdělení komise Radě - V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010 o výzvě Řecku, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku /* KOM/2010/0091 konecném znení */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 9.3.2010 KOM(2010) 91 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ v návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010 o výzvě Řecku, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku SDĚLENÍ KOMISE RADĚ v návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010 o výzvě Řecku, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku 1. Úvod Předmětem tohoto sdělení je na základě zprávy z března 2010 o provádění řeckého programu stability a růstu a dodatečných opatření posoudit rozhodnutí řeckých orgánů přijatá doposud v reakci na rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010 za účelem dosažení rozpočtového cíle pro rok 2010. Řecko danou zprávu, uvedenou v čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady, předložilo dne 8. března 2010, tedy týden před stanovenou lhůtou. Zpráva se zabývá nejen fiskálními opatřeními, jejichž cílem je snížit poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2010, ale i strukturálními reformami zahrnutými do programu stability. V očekávání březnové zprávy řeckých orgánů uspořádaly útvary Komise za spoluúčasti zástupců ECB a MMF ve dnech 22. až 24. února 2010 odbornou návštěvu Atén, kde se setkaly s řeckými orgány, aby projednaly stav provádění programu stability a odpověď na rozhodnutí Rady. Další návštěva, vedená komisařem Rehnem, se uskutečnila dne 1. března 2010. 2. Postup při nadměrném schodku: řešení fiskální krize v Řecku Mnoho zemí Evropské unie v současné době vykazuje schodek veřejných financí převyšující referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Na toto v mnoha případech podstatné zhoršení schodku i stavu dluhu je třeba nahlížet v kontextu bezprecedentní celosvětové finanční krize a hospodářského útlumu. Na současné zhoršení stavu veřejných financí v Řecku je sice třeba rovněž nahlížet v témže kontextu, ale vysoká fiskální nerovnováha zde existovala trvale po řadu let navzdory silné hospodářské aktivitě do roku 2008, což svědčí o tom, že má strukturální kořeny. Schodky veřejných financí odrážejí zejména nedostatečnou kontrolu veřejných výdajů, zatímco projekce příjmů, jak se ukázalo, jsou soustavně příliš optimistické. Fiskální politika přispěla k prohlubování vnější nerovnováhy a dlouhodobému snižování konkurenceschopnosti. Na včasnou a účinnou kontrolu příjmů a výdajů měly navíc neblahý dopad strukturální a endemické nedostatky související s vedením řeckých veřejných účtů. Vysoké schodky veřejných financí vedly k jedné z nejvyšších měr veřejného zadlužení v EU, která nyní významně převyšuje 100 % HDP a nadále vykazuje strmě rostoucí tendenci. Dne 3. února 2010 přijala Komise návrh rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU o výzvě Řecku, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku[1],[2]. Současně Komise předložila Radě předlohu doporučení Rady podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU s cílem ukončit nesoulad s hlavními směry hospodářských politik v Řecku a odstranit riziko ohrožení řádného fungování hospodářské a měnové unie[3] a předlohu stanoviska Rady k aktualizaci řeckého programu stability[4]. Dne 11. února 2010 vyzvala Evropská rada Radu pro hospodářské a finanční věci, aby přijala dokumenty předložené Komisí, a požádala Komisi, aby pečlivě sledovala provádění rozhodnutí a doporučení Rady v součinnosti s ECB a s využitím odborné pomoci MMF[5]. Rada pro hospodářské a finanční věci přijala výše uvedené rozhodnutí, doporučení a stanovisko dne 16. února 2010[6]. Rada vyzvala Řecko, ať „ co nejrychleji a nejpozději do roku 2012 odstraní současný nadměrný schodek “, a vytyčila postup korekce nadměrného schodku v letech 2010 až 2012 (článek 1). V rozhodnutí Rady byl na základě řeckého programu stability uveden podrobný seznam naléhavých fiskálních opatření, která je třeba přijmout do 15. května 2010 (čl. 2 písm. A), a jiných opatření, která je třeba přijmout do konce roku 2010 (čl. 2 písm. C) a do roku 2012 (čl. 2 písm. D). Řecko bylo v rozhodnutí Rady rovněž vyzváno k přijetí řady opatření v souvislosti se sestavováním statistik a zpracováním statistických údajů (článek 3). Pokud by se měla naplnit řada rizik spojených se stropy pro schodek a dluh v roce 2010, které jsou uvedeny v rozhodnutí Rady, žádá se Řecko, aby oznámilo dodatečná opatření, jimiž zajistí splnění rozpočtového cíle pro rok 2010. Podle rozhodnutí by se dodatečná opatření měla zaměřit na výdajové škrty, ale mohla by rovněž zahrnovat opatření zvyšující příjmy (čl. 2 písm. B). Tato dodatečná opatření a informace o provádění fiskálních opatření v roce 2010 by měla být uvedena ve zprávě, která má být předložena Radě a Komisi a zveřejněna (čl. 4 odst. 1). Podle rozhodnutí Rady (čl. 4 odst. 4) může Komise vymezit, jaká opatření jsou nezbytná, aby byl dodržen postup korekce stanovený v rozhodnutí za účelem nápravy nadměrného schodku. 3. Opatření přijatá Řeckem v reakci na rozhodnutí Rady a k provedení aktualizovaného programu stability z ledna 2010 Poslední aktualizace řeckého programu stability, která byla předložena dne 15. ledna 2010, stanoví rozpočtový cíl na rok 2010 ve výši 8,7 % HDP, který představuje snížení oproti celkovému schodku ve výši 12,7 % HDP v roce 2009. V programu byl podrobně představen balík opatření k fiskální konsolidaci v roce 2010, který je zaměřen zejména na posílení veřejných příjmů a v menší míře na krácení veřejných výdajů. Nominální fiskální korekce v roce 2010, tak jak je plánována v programu stability, odráží zvýšení poměru celkových příjmů k HDP o 2,6 procentního bodu HDP a snížení poměru celkových výdajů k HDP o 1,4 procentního bodu HDP. Dne 2. února 2010 oznámilo Řecko soubor dodatečných opatření k opatřením uvedeným v programu stability, jež by měla přinést snížení schodku o necelé ½ % HDP. Tato dodatečná opatření spočívala v úplném zmrazení mezd ve veřejném sektoru (vedoucím k dodatečným úsporám ve výši 0,1 % HDP) a v dalším zvýšení spotřebních daní z paliv (vedoucím k dodatečným příjmům ve výši zhruba 0,3 % HDP). Řecké orgány při té příležitosti rovněž prohlásily, že vláda je připravena oznámit a provést další opatření, bude-li to třeba[7]. Rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010 (čl. 2 písm. A) vyžaduje, aby Řecko provedlo „ řadu opatření k fiskální konsolidaci, včetně opatření vyjmenovaných v programu stability “ do 15. května 2010. Tato opatření se týkají jak škrtů ve veřejných výdajích, tak politik zaměřených na zvýšení příjmů. Stav provedení těchto opatření shrnuje příloha I[8]. 4. Posouzení rizik pro rozpočtový cíl pro rok 2010 před přijetím posledních rozhodnutí o opatřeních Podle Komise je důvodem k obavám možné zpoždění při důsledném provedení opatření k fiskální konsolidaci v roce 2010 nastíněných v aktualizaci programu[9]. Navíc i o rozpočtové strategii nastíněné v programu bylo řečeno, že je ohrožena riziky nepříznivého vývoje, přičemž předpoklady růstu, z nichž vychází středový makroekonomický scénář programu, jsou optimistické[10]. Útvary Komise odhadují riziko odchýlení od rozpočtového cíle pro rok 2010 na nejméně 1½ % HDP[11]. Při posouzení rizik byly zohledněny tyto skutečnosti: 1. Středový makroekonomický scénář, z něhož vychází program stability, předpokládá v roce 2010 snížení reálného HDP o 0,3 %. V roce 2009 došlo ke snížení reálného HDP o 2 %, ačkoli program odhadoval snížení o 1,2 %. Horší výsledky v roce 2009, než se očekávalo, se automaticky nepříznivě promítnou do růstu reálného HDP v roce 2010 a budou mít na začátku roku přenesený účinek ve výši -0,9 %. Podle dostupných hlavních ukazatelů by kromě toho v roce 2010 měla dále slábnout hospodářská aktivita v závislosti na několika faktorech, především na posledním vývoji na finančních trzích a prosazování patřičně restriktivní fiskální politiky. I kdyby se předpokládalo, že nejhorší míra růstu reálného HDP je již minulostí (největší útlum hospodářské aktivity byl zaznamenán ve čtvrtém čtvrtletí 2009), lze očekávat, že roční reálný HDP v roce 2010 dále poklesne, a to nejméně o 2¼ %. To bude mít samo o sobě závažný dopad na veřejné účty. 2. Podle programu stability se v roce 2010 ve srovnání s rokem 2009 očekává zvýšení úrokových výdajů o ¼ procentního bodu HDP. Na základě dostupných informací o skladbě a splatnosti dluhu a úrokových sazbách posledních emisí dluhopisů se zdá, že úrokové výdaje překročí oficiální odhady. 3. V březnu 2010 bude zahájena daňová reforma. Jedná se o ambiciózní plán. Očekává se, že začne vytvářet dodatečné daňové příjmy po druhém čtvrtletí tohoto roku. Řecké orgány očekávají, že zejména rozšíření základu daně z příjmů domácností a firem (zavedením jediné daňové stupnice a zrušením osvobození od daně z příjmů) přinese zvýšení daňových příjmů o zhruba ½ % HDP. Komise schvaluje záměr těchto opatření a věří, že mohou posílit výběr daní, avšak nedostatky ve správě a možná zpoždění v počátečních fázích reformy vyžadují spíše obezřetnost při odhadech daňových příjmů. 4. V rámci reformy daňového systému vláda zahájila několik opatření v oblasti správy s cílem zintenzivnit boj proti daňovým únikům a neplacení příspěvků na sociální zabezpečení, zlepšit výběr daní a poplatků a zvýšit míru dodržování zákonů. Vláda očekává, že díky boji proti daňovým únikům se příjmy veřejných rozpočtů zvýší již v roce 2010 o více než ½ % HDP. Podobnou částku by měl rovněž přinést boj proti neplacení příspěvků na sociální zabezpečení. Vzhledem ke zkušenostem v Řecku i jiných členských státech EU a k tomu, že může trvat delší dobu, než tento druh opatření přinese očekávané výnosy, zejména v období recese, odhadují útvary Komise, že případné výnosy, které budou v krátkém období vytvořeny, mohou být mnohem menší, než se oficiálně odhaduje. 5. Řecká vláda rovněž stanovila ambiciózní cíl pro zrychlení čerpání fondů EU v roce 2010. Především předpokládá, že ke konci roku 2010 dosáhne míra absorpce strukturálních fondů 15 % prostředků, které jsou k dispozici na období 2007–2013. Na základě tohoto předpokladu se očekává zvýšení příjmů ze strukturálních fondů v roce 2010 o více než ½ % HDP. Podle útvarů Komise se jedná o dosti optimistický předpoklad. 5. Opatření oznámená řeckými orgány po přijetí rozhodnutí Rady ze dne 16. února Podle rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010 (čl. 2 písm. B) by Řecko „vzhledem k rizikům“ mělo oznámit dodatečná opatření. Dne 3. března 2010 řecké orgány po výměně stanovisek s útvary Komise, spolupracujícími se zástupci ECB a MMF, oficiálně oznámilo několik dodatečných opatření ke snížení schodku, která představují 2 % HDP (neboli 4,8 miliardy EUR) a mají být provedena v roce 2010[12]. Dodatečná fiskální opatření oznámená 3. března jsou ambiciózní. Patří mezi ně podstatné škrty ve výdajích, a to především úspory na mzdách ve veřejném sektoru, což je nezbytné k dosažení trvalých účinků fiskální konsolidace a obnovení konkurenceschopnosti (viz příloha II). Opatření oznámená a uvedená ve zprávě spočívají rovným dílem v opatřeních trvale zvyšujících příjmy (1 % HDP, neboli 2,4 miliardy EUR) a opatřeních trvale snižujících výdaje (1 % HDP, neboli 2,4 miliardy EUR). Většina opatření je přesně popsána a poskytnuté kvantitativní údaje jsou dostačující. Návrh zákona obsahující všechna dodatečná fiskální opatření byl předložen k projednání současně s oznámením opatření a byl přijat parlamentem dne 5. března 2010. Tentýž návrh zákona rovněž zahrnoval několik opatření již dříve oznámených, avšak doposud nepřijatých. Některá opatření, zejména opatření týkající se zvýšení daňových sazeb, vstoupí v účinnost 15. března. 6. Závěry a další kroky Závěrem lze shrnout, že Řecko provádí rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010 a opatření stanovená v řeckém programu stability. Podle dostupných informací se zdá, že fiskální opatření oznámená řeckými orgány dne 3. března 2010, přijatá parlamentem dne 5. března a uvedená ve zprávě předložené Komisi dne 8. března, jsou dostatečná ke splnění rozpočtových cílů pro rok 2010 stanovených v rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010 a v programu stability. Podle čl. 4 odst. 2 rozhodnutí „Řecko nejpozději do 15. května 2010 předloží Radě a Komisi zprávu, v níž uvede opatření přijatá v oblasti politiky za účelem splnění tohoto rozhodnutí, a tuto zprávu zveřejní“ . Obsah zprávy, jež má být předložena do 15. května, by měl odpovídat ustanovení čl. 4 odst. 3 rozhodnutí a podrobně popisovat opatření fiskální konsolidace k provedení v roce 2010 včetně podrobného harmonogramu provedení všech oznámených opatření, jakož i přípravných kroků pro příslušná opatření, jež mají být přijata v roce 2011 a 2012. Zpráva by také měla obsahovat informace o měsíčním plnění státního rozpočtu, údaje za dobu kratší než jeden rok o plnění rozpočtu ze strany sociálního zabezpečení, místních vládních institucí a mimorozpočtových fondů, vydávání a výplatě dluhopisů, zaměstnanosti ve veřejném sektoru, nedoplatcích výdajů a finanční situaci veřejných podniků. Uvedené zprávy má Řecko poté předkládat a zveřejňovat každé čtvrtletí. Dále se podle doporučení Rady ze dne 16. února v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU „ Řecko vyzývá, aby o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení a o harmonogramu přijímání strukturálních opatření nastíněných v aktualizaci programu stability z ledna 2010 předložilo zprávu v souvislosti se čtvrtletními zprávami stanovenými v čl. 4 odst. 2 rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010“ , a informovalo v ní o reformách v oblasti důchodového zabezpečení, zdravotnictví, veřejné správy, fungování produktových trhů, trhu práce, čerpání strukturálních fondů, dohledu nad finančním sektorem a sestavování statistik, jejichž cílem je zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství. Proto se posouzení opatření přijatých Řeckem v reakci na rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010 v této zprávě zaměřuje na fiskální opatření zacílená na snížení schodku veřejných financí na 8,7 % HDP v roce 2010, zatímco obsah průběžných posudků Komise se postupně rozšíří na strukturální reformy a fiskální plány na roky 2011 a 2012. PŘÍLOHA I: NEODKLADNÁ FISKÁLNÍ OPATŘENÍ, KTERÁ JE TŘEBA PŘIJMOUT DO 15. KVĚTNA 2010, podle čl. 2 písm. A rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010 Opatření | Stav provedení a jiné poznámky | Výdaje | „a) přesunout v rozpočtu na rok 2010 10 % rozpočtových prostředků ministerstev (kromě mezd a důchodů) do pohotovostní rezervy, dokud nebudou prostředky přerozděleny mezi ministerstva a určeny výdajové programy, které mají být racionalizovány, aby došlo k podstatnému trvalému snížení výdajů;“ | Příslušné ministerské rozhodnutí bylo podepsáno. Bude vykonáno pomocí několika administrativních opatření, která se již provádějí. Zatím je brzy určit konkrétní úspory plynoucí z pohotovostní rezervy a do plánů programu stability nebyly žádné úspory plynoucí z pohotovostní rezervy zahrnuty. | „b) snížit mzdové náklady, rovněž zmrazením nominálních mezd v ústředních vládních institucích, místních vládních institucích, státních agenturách a jiných veřejných institucích a snížením počtu pracovních míst; zastavit v roce 2010 přijímání nových pracovníků a zrušit volná místa ve veřejném sektoru, včetně smluv na dobu určitou, zejména nenahrazovat stálé zaměstnance, kteří odcházejí do důchodu;“ | Rada ministrů rozhodla o zmrazení mezd ve veřejném sektoru přesahujících určitou prahovou výši (později bylo zmrazení mezd rozšířeno na všechny mzdy, viz níže), o zastavení náboru nových pracovníků a o omezení smluv na dobu určitou. Byla rovněž přijata přísnější pravidla pro práci přesčas a cestovní výlohy. Příslušný právní předpis byl přijat parlamentem dne 5. března s retroaktivní účinností od 1. ledna 2010. Jak však bylo uvedeno v programu stability, zmrazení náboru pracovníků se nadále nevztahuje na pracovníky bezpečnostních složek, ošetřující personál a učitele. | „c) jako první krok ke zlepšení systému mezd ve veřejném sektoru a ke zjednodušení mzdové tabulky ve veřejném sektoru snížit zvláštní příplatky vyplácené státním zaměstnancům (včetně příspěvků z mimorozpočtových účtů);“ | Rada ministrů rozhodla o 10% snížení příplatků (s výjimkou rodinných přídavků a přídavků na děti). Příslušný právní předpis obsahující dodatečné snížení o 2 % oznámené dne 3. března byl přijat parlamentem dne 5. března s retroaktivní účinností od 1. ledna. | „d) přijmout nominální škrty transferů vyplácených ze sociálního zabezpečení, mimo jiné opatřeními na omezení valorizace dávek a nároků;“ | Zmrazení důchodů a snížení státní finanční podpory na sociální zabezpečení bude přijato v březnu 2010 s retroaktivní účinností od 1. ledna. | Příjmy | „e) zavést progresivní daňovou stupnici pro všechny zdroje příjmu a horizontálně jednotný přístup k příjmu z výdělečné činnosti a příjmu z kapitálového majetku;“ | Rada ministrů přijala komplexní daňovou reformu a příslušný právní předpis by měl být schválen parlamentem v březnu 2010 s retroaktivní účinností od 1. ledna. Zavedením progresivní daňové stupnice, která byla přijata parlamentním zákonem v lednu 2010, se zvýší daň dědická a darovací. | „f) zrušit v daňovém systému všechny výjimky a ustanovení o autonomním zdanění, včetně příjmu ze zvláštních příplatků vyplácených státním zaměstnancům;“ | „g) zavést systém paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné;“ | „h) zavést trvalé poplatky z budov a zvýšit sazby daně z nemovitostí v porovnání se sazbami k 31. prosinci 2009;“ | „i) zvýšit spotřební daně z tabáku, alkoholu a paliv v porovnání se sazbami k 31. prosinci 2009;“ | Příslušný právní předpis byl přijat parlamentem a vydán v lednu 2010. Příslušné daňové sazby byly zvýšeny dvakrát, a to na začátku února a na začátku března (viz níže). | „j) podrobně zpracovat a do konce března 2010 provést v současnosti plánované reformy daňového systému a přitom využít potenciální zvýšení efektivity k dalšímu snižování schodku;“ | Viz písmena e) až h) výše | PŘÍLOHA II: SOUHRNNÝ PŘEHLED DODATEČNÝCH FISKÁLNÍCH OPATŘENÍ OZNÁMENÝCH DNE 3. BŘEZNA 2010 v milionech EUR | % HDP | Poznámka | (oznámeno řeckými orgány) | Příjmy | Zvýšení sazeb DPH (ze 4,5 %, 9 % a 19 % na 5 %, 10 % a 21 %) | 1 300 | 0,5 % | Celkové příjmy z DPH v roce 2009 dosáhly zhruba 6,9 % DPH (16,5 miliardy EUR). Odhad řeckých orgánů se zdá být realistický za předpokladu, že opatření bude v účinnosti od 15. března. Celkový roční dopad tohoto opatření na rozpočet by činil ¾ % HDP. Změny v daňovém základu – v souvislosti s poklesem domácí poptávky – a daňové úniky mohou vést k nižším výnosům, než se očekává. | Zvýšení spotřebních daní (dodatečně ke zvýšení již dříve schválenému parlamentem), což zahrnuje: | 1 100 | 0,5 % | Řecké orgány již přistoupily ke zvýšení spotřebních daní, jak bylo uvedeno v programu stability a oznámeno dne 2. února. | i) zvýšení spotřební daně z benzínu o 0,08 EUR (cenový nárůst o zhruba 0,10 EUR) a z nafty o 0,03 EUR (cenový nárůst zhruba o 0,04 EUR) | 450 | 0,2 % | Dodatečné zvýšení spotřebních daní z paliv zvyšuje jejich konečnou cenu a přibližuje ji průměrné úrovni v EU, přičemž ze spotřebních daní z paliv poplynou zhruba o 10 % vyšší příjmy. V roce 2009 byly spotřební daně zvýšeny obdobně jako při tomto souhrnném zvýšení oznámeném 2. února a 3. března a přinesly zhruba 20% zvýšení daňových příjmů. Očekávané výnosy jsou srovnatelné s těmi, kterých bylo dosaženo při posledních zvýšeních spotřebních daní z paliv v roce 2009, a zdají se realizovatelné. Zároveň by se však neměly podceňovat dopady na daňové příjmy, které může vyvolat pokles poptávky. | ii) zvýšení a) spotřební daně z cigaret ze 63 % na 65 % a b) spotřební daně z alkoholu o 20 % (nárůst o 1,20 EUR na láhev a o 0,60 EUR u ouza a tsipoura) | 300 | 0,1 % | a) Poslední zvýšení spotřební daně z tabáku z 57,5 % na 63 % bylo předloženo parlamentu minulý leden a očekává se, že v roce 2010 zajistí příjmy ve výši zhruba 0,1 % HDP. Další zvýšení spotřební daně z tabáku, jak bylo oznámeno 3. března, ze 63 % na 65 % (což odpovídá zhruba polovině předchozího zvýšení) by mělo přinést dodatečné příjmy ve výši přibližně 0,05 % HDP, což se zdá dosažitelné. b) Poslední zvýšení spotřební daně z alkoholu (o 0,9 EUR na láhev a o 0,45 EUR u tradičních nápojů) bylo předloženo parlamentu v lednu a očekává se, že v roce 2010 zajistí příjmy ve výši zhruba 0,03 % HDP. Další zvýšení spotřební daně oznámené 3. března (1,2 EUR na láhev a 0,6 EUR u tradičních nápojů) by mělo přinést dodatečné příjmy ve výši přibližně 0,05 % HDP, což se zdá dosažitelné. Je však třeba připomenout, že zvýšení konečné ceny tabákových výrobků a alkoholu může mít značný dopad na poptávku (a rovněž daňové úniky) a vést k nižším příjmům, než jaké se očekávají. | iii) zavedení spotřební daně z elektrické energie (2,5 EUR/MWh u průmyslové spotřeby a 5 EUR/MWh u spotřeby domácností – s výjimkou elektrické energie vyráběné z obnovitelných zdrojů) a zrušení osvobození od spotřební daně z nafty spotřebovávané státní energetickou společností | 250 | 0,1 % | Očekává se, že nová spotřební daň z elektrické energie zajistí příjmy ve výši 0,1 % HDP. Jelikož by se tato daň měla vybírat prostřednictvím vyúčtování za elektřinu, zdá se toto opatření zajištěné, pokud jde o jeho provádění. Spotřeba elektřiny v Řecku v roce 2010 se odhaduje na 67 175 GWh. Odhadovaný dopad na rozpočet se zdá realistický. | iv) zvýšení spotřební daně z luxusních výrobků (vztahuje se na automobily v ceně převyšující 35 000 EUR, jachty apod.) | 100 | >0,1 % | Nedostatek informací zatím neumožňuje důkladné posouzení, ačkoli odhadované dodatečné příjmy jsou dosti nízké. | Výdaje | Snížení nominálních mezd ve veřejném sektoru a důchodů (dodatečně k již oznámeným mzdovým škrtům), což zahrnuje: | 1 700 | 0,7 % | Řecké orgány již v minulosti oznámily snížení příplatků vyplácených státním zaměstnancům, které by mělo vést k poklesu celkových mzdových nákladů ve veřejném sektoru. Několik doplňkových opatření také přineslo snížení celkového počtu pracovních míst ve veřejném sektoru. Škrty oznámené dne 3. března jsou ambicióznější než opatření uvedená v programu a oznámená dne 2. února[13]. | i) snížení vánočního příspěvku o 30 %, velikonočního příspěvku o 30 % a příspěvku před letními prázdninami o 30 % | 610 | 0,3 % | Úplné zrušení 14. platu (vypláceného všem zaměstnancům veřejného sektoru) by přineslo úspory ve výši přibližně 1 miliardy EUR. Očekávaný rozpočtový dopad tohoto opatření, které vláda oznámila, je realistický. | ii) snížení mzdových příplatků o 2 % (dodatečně k již oznámeným 10 %) | 130 | >0,1 % | Před opatřeními oznámenými 3. března řecké orgány již snížily příplatky vyplácené státním zaměstnancům o 10 %, z čehož plynou úspory přibližně ve výši 0,3 % HDP (650 milionů EUR). Oznámení ze 3. března jde ještě dál a počítá s dalším škrtem ve výši 2 %. Celkové snížení příplatků by tak činilo 12 % a očekávaný rozpočtový dopad se zdá realistický. | iii) snížení mezd ve státních podnicích o 7 % a snížení vánočního příspěvku o 30 %, velikonočního příspěvku o 30 % a příspěvku před letními prázdninami o 30 % | 360 | 0,2 % | Pokud jde o státní podniky, nemá toto opatření samo o sobě přímý dopad na rozpočet, protože státní podniky nejsou součástí sektoru vládních institucí. Může z něj však plynout snížení finančních příspěvků státu do těchto podniků, a tedy nepřímo pokles výdajů. | iv) snížení finančních příspěvků do penzijních fondů státní energetické společnosti a OTE (telekomunikační společnost), čímž se sníží příslušné příděly z rozpočtu | 150 | >0,1 % | Opatření se zdá být proveditelné, ačkoli k dostatečnému podložení odhadovaných úspor by byly třeba další informace. | v) zmrazení všech důchodů ve veřejném i soukromém sektoru a zrušení oznámeného zvýšení důchodů, s kterým již počítal rozpočet, čímž dojde k rozpočtovým úsporám | 450 | 0,2 % | Podle předchozích prohlášení řeckých orgánů by růst důchodů v roce 2010 předběhl inflaci (o zhruba 1,5 procentního bodu). Opatřením oznámeným dne 3. března došlo ke zmrazení všech důchodů, což přinese úspory ve výši zhruba 0,2 % HDP (částka odpovídá zvýšení, které by bylo vyplaceno důchodcům). Oficiální odhadovaný dopad na rozpočet se zdá realistický. | Snížení běžných a kapitálových výdajů ve veřejném sektoru | 700 | 0,3 % | Řecké orgány již v programu stability oznámily snížení provozních výdajů a finančních příspěvků státním podnikům. Oznámily též zvýšení investic a výdajů na školství v roce 2010. Škrty oznámené dne 3. března jsou ambicióznější než opatření uvedená v programu a ruší některé z plánovaných navýšení výdajů. | i) snížení výdajů v rámci programu veřejných investic | 500 | 0,2 % | Podle programu stability by se v roce 2010 zvýšila tvorba hrubého fixního kapitálu o 0,3 % HDP (neboli 800 milionů EUR). Je plně na rozhodnutí vlády, zda snížit příslušné příděly o určitou částku. Budou-li příslušná rozhodnutí přijata, oznámené škrty se zdají proveditelné. | ii) snížení výdajů na školství (100 milionů EUR z programu veřejných investic a 100 milionů EUR díky zrušení přídělů na nové vzdělávací programy) | 200 | 0,1 % | Podle programu stability by v roce 2010 vzrostly výdaje na školství přibližně o 0,2 % HDP (neboli 500 milionů EUR). Je plně na rozhodnutí vlády, zda snížit příslušné zvýšené příděly o určitou částku, včetně programu veřejných investic. Budou-li příslušná rozhodnutí přijata, oznámené škrty se zdají proveditelné. | CELKEM | 4 800 | 2,0 % | [1] KOM(2010) 93 (http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/pdf/30_edps/104-09_commission/2010-02-03_el_126-9_commission_en.pdf). Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Řecka jsou dostupné na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. [2] Probíhající postup při nadměrném schodku v případě Řecka byl zahájen dne 18. února 2009, kdy Komise přijala zprávu podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy o ES, na jejímž základě a v souladu s čl. 104 odst. 4 Smlouvy o ES Hospodářský a finanční výbor formuloval dne 27. února 2009 své stanovisko – SEK(2009) 197. Dne 24. března 2009 Komise v souladu s čl. 104 odst. 5 Smlouvy o ES přijala stanovisko, že v Řecku existuje nadměrný schodek – SEK(2009) 263. Dne 27. dubna 2009 Rada na doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o ES rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek – rozhodnutí Rady 2009/415/ES (Úř. věst. L 135, 30.5.2009, s. 21). Rada současně v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES podala Řecku doporučení, aby do roku 2010 nadměrný schodek odstranilo. Dne 11. listopadu 2009 Komise posoudila opatření, která Řecko přijalo v reakci na doporučení Rady ze dne 27. dubna 2009, a dospěla k závěru, že přijatá opatření nebyla dostatečná, a předložila Radě doporučení pro rozhodnutí. Rada přijala odpovídající rozhodnutí podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU dne 2. prosince 2009. [3] KOM(2010) 95. [4] KOM(2010) 94. Aktualizace řeckého programu stability byla předložena Radě a Komisi a zveřejněna dne 15. ledna 2010. [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/112856.pdf. [6] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06147.en10.pdf, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06145.en10.pdf a http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06560.en10.pdf. [7] Při stejné příležitosti Řecko oznámilo, že v příštích týdnech bude parlamentu předložena obsáhlá reforma důchodového systému. [8] Zpráva, kterou Řecko předložilo dne 8. března 2010, obsahuje úplnější seznam opatření přijatých k provedení programu stability. [9] Viz důvodové zprávy připojené k návrhům Komise na rozhodnutí, doporučení a stanovisko Rady ze dne 16. února 2010 – KOM(2010) 93, 94 a 95. [10] Dostupné finanční údaje o plnění rozpočtu ústředních vládních institucí v lednu 2010 naznačují, že jak příjmy, tak výdaje se pohybovaly v rámci cílových částek, přičemž nejslibnějším znamením je snížení primárních výdajů. Nicméně některé jednorázové příjmy byly vybrány právě v lednu (v souvislosti s mimořádnou daní pro vysoce ziskové společnosti a nemovitosti s vysokou hodnotou). Navíc pokles kapitálových výdajů a úrokových plateb na hotovostní bázi může souviset se změnou v sezónnosti výdajů. [11] Podle zprávy předložené řeckými orgány dne 8. března činila mezera fiskální korekce před ohlášenými opatřeními ke dni 3. března 2010 „mezi 1 a 1,5 % HDP“. [12] Předseda Komise „uvítal oznámení řeckých orgánů o zavedení souboru dodatečných konsolidačních opatření a potvrzení jejich závazku přijmout veškerá opatření nezbytná k dosažení cílů programu“. Tento postoj sdílí také předseda Euroskupiny. ECB „velice ocenila přijaté rozhodnutí, neboť ho považuje za správné,“ a MMF „uvítal balík velmi důrazných fiskálních opatření pro rok 2010“ a připomněl také, že uskutečnění fiskálního programu bude rozhodujícím krokem v několikaletém procesu. [13] Mzdové náklady ústředních vládních institucí dosahovaly v roce 2008 22 871 milionů EUR (9,6 % HDP). V roce 2009 vzrostly o 11½ % na 25 492 milionů EUR (10,6 % HDP). Podle rozpočtu na rok 2010 předloženého řeckému parlamentu v říjnu 2009 by se mzdové náklady ústředních vládních institucí v roce 2010 zvýšily o 2,8 % na 26 213 milionů EUR (10,7 % HDP). Vzhledem k omezení smluv na dobu určitou a 10% snížení příplatků (podle programu stability), absolutnímu zmrazení mezd (2. února), dodatečnému 2% snížení příplatků (3. března) a snížení příspěvků před Velikonocemi, letními prázdninami a Vánocemi (tzv. „13. a 14. plat“) se očekává, že mzdové náklady ústředních vládních institucí poklesnou o 4,6 % oproti roku 2009. Pokles nominálních mezd činí ve srovnání s rokem 2009 8½ %, vezme-li se v úvahu, že příplatky bývaly daněny podle nižší daňové stupnice, zatímco od nynějška budou zahrnuty do běžných příjmů, a tudíž daněny vyšší sazbou daně.