Tímto návrhem nařízení Komise přispívá ke zvýšení účinnosti a spolehlivosti správy hranic, a to tím, že do něj vnáší novou úroveň odpovědnosti a solidarity. V průběhu posledních několika let zavedla Evropská unie politiku, která má členským státům umožnit, aby budovaly a udržovaly spolehlivé vnější hranice. Avšak vzhledem k tomu, že neexistuje strategické provádění integrované správy hranic na úrovni Unie, stále přetrvávají nesrovnalosti v provádění na úrovni jednotlivých členských států. Proto je nutné zavést normy Unie pro správu hranic, aby byly pokryty všechny aspekty správy vnějších hranic Unie, jak určila Komise v Evropském programu pro migraci.

Tento návrh nařízení reaguje na výzvy Evropského parlamentu a Evropské rady k účinné správě vnějších hranic Evropské unie. Evropská rada na zasedání v říjnu 2015 určila jasné směry, podle nichž je nutné posílit vnější hranice Evropské unie zejména prací na vytvoření systému integrované správy vnějších hranic a posílením mandátu agentury Frontex v kontextu diskusí o rozvoji systému evropské pohraniční a pobřežní stráže a rovněž o vysílání pohraničních jednotek rychlé reakce v případech, kdy schengenská hodnocení či analýza rizik prokážou, že je nutné ve spolupráci s dotčeným členským státem provést rozsáhlé a rychlé kroky. Evropská rada rovněž měla za to, že by měl být rozšířen mandát agentury Frontex v souvislosti s navracením, aby obsahoval také právo organizovat společné návratové operace z vlastního podnětu a aby se posílila úloha této agentury při získávání cestovních dokladů pro navracené osoby.

Evropský program pro migraci určil, že je nutné přejít na sdílenou správu vnějších hranic, a to v souladu s cílem „postupně zavést integrovaný systém řízení vnějších hranic“, který je stanoven v článku 77 SFEU. V zářijovém projevu o stavu Unie předseda Juncker oznámil, že Komise v tomto ohledu do konce roku předloží ambiciózní kroky, a to v podobě plně funkční evropské pohraniční a pobřežní stráže, což bylo následně potvrzeno v pracovním programu Komise na rok 2016.

Návrh nařízení má reagovat na nové výzvy a politické skutečnosti, jimž Unie čelí, a to jak v souvislosti s řízením migrace, tak vnitřní bezpečností. Zavádí soubor opatření, která se uceleným způsobem snaží řešit otázku správy hranic. Zajišťuje, že členské státy v plném rozsahu a správně uplatňují pravidla integrované správy hranic, že jsou přijímána vhodná opatření, aby se zamezilo vzniku krizových situací a aby byly na vnějších hranicích v rané fázi prováděny zásahy, a dbá na to, aby byla bezodkladná opatření na úrovni Unie za účelem přímého zásahu v terénu přijímána teprve tehdy, je-li situace navzdory všemu kritická. S ohledem na cíle nařízení a v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

e)politiku vnějších vztahů Unie vzhledem k tomu, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla usnadňovat a podporovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi, a to rovněž koordinací této operativní spolupráce v oblasti správy vnějších hranic a vysíláním styčných úředníků do třetích zemí, jakož i spoluprací s orgány třetích zemí při navracení, a to i v souvislosti se získáváním cestovních dokladů.

b)vnitřní bezpečnost, jak zdůrazňuje Evropský program pro bezpečnost, společné vysoké normy správy hranic mají zásadní význam pro předcházení přeshraniční trestné činnosti a terorismu; tento návrh dále přispívá k dosažení vysoké úrovně vnitřní bezpečnosti tím, že agentuře umožňuje, aby do analýzy rizik zahrnula aspekty přeshraniční trestné činnosti a terorismu, tím, že umožňuje, aby zpracovávala osobní údaje osob podezřelých z účasti na teroristických činech, a že stanoví, že agentura bude spolupracovat s dalšími agenturami Unie a mezinárodními organizacemi při prevenci terorismu. Pokud jde o přístup k vnitrostátním a evropským databázím, návrh nařízení stanoví, že členské státy jsou povinny umožnit příslušníkům jednotek evropské pohraniční a pobřežní stráže k těmto databázím přístup. Komise se bude zabývat možností udělit agentuře přístup k evropským databázím, např. databázím SIS a EURODAC, a zváží, zda předloží návrhy, jimiž by změnila právní akty, na kterých jsou tyto databáze založeny;

Komise rovněž zajistila, aby byly zohledněny názory příslušných zainteresovaných stran, a to tím, že důkladně zvážila výsledky externího hodnocení agentury Frontex. Toto externí hodnocení, které je založeno na článku 33 nařízení (EU) č. 2007/2004, bylo provedeno v období od července 2014 do června 2015 a vztahuje se na období od července 2008 do července 2014. O závěrečné zprávě diskutovala správní rada agentury Frontex dne 10. září 2015 a tato rada vydala doporučení ohledně možných změn nařízení, jímž byla agentura Frontex zřízena. Tento návrh odráží většinu doporučení, která správní rada učinila ve svém rozhodnutí ze dne 28. října 2015.

V roce 2014 Komise zahájila studii proveditelnosti, která se zabývá možností vytvoření evropského systému pohraniční stráže pro kontrolu vnějších hranic Unie (Study on the feasibility of the creation of a European System of Border Guards to control the external borders of the Union), jejíž výsledky byly zohledněny při přípravě tohoto návrhu.

Zesílená spolupráce s třetími zeměmi, a to na základě koordinace operativní spolupráce mezi členskými státy a třetími zeměmi při správě hranic včetně koordinace společných operací a na základě vysílání styčných úředníků do třetích zemí, jakož i prostřednictvím spolupráce s orgány třetích zemí v souvislosti s navracením včetně získávání cestovních dokladů.

Posílená úloha agentury při navracení, a to tím, že je v rámci agentury zřízen úřad pro navracení, který by měl členským státům poskytovat všechnu nezbytnou operativní posilu, aby mohly účinně navracet neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí. Agentura bude koordinovat a organizovat návratové operace a návratové zásahy z jednoho či více členských států a prosazovat jejich organizaci z vlastního podnětu, aby posílila systém navracení v členských státech, které jsou vystaveny zvláštnímu tlaku. Agentura bude muset mít k dispozici rezervy osob pověřených sledováním nuceného navracení, osob pověřených doprovodem nuceně navracených osob a specialistů na navracení, které poskytnou členské státy a z nichž budou tvořeny evropské jednotky pro návratové zásahy, jež budou vysílány do členských států.

Kontrolní úloha agentury je zajištěna tím, že agentura musí povinně provádět posouzení zranitelnosti, aby bylo možné posoudit schopnost členských států čelit výzvám na jejich vnějších hranicích, a to rovněž prostřednictvím posouzení vybavení a zdrojů členských států, jakož i jejich pohotovostního plánování. Výkonný ředitel na základě doporučení dozorčí rady vytvořené v rámci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž určí opatření, která má dotčený členský stát přijmout, a měl by stanovit lhůtu, v níž by měla být tato opatření přijata. Rozhodnutí výkonného ředitele bude pro dotčený členský stát závazné a v případech, kdy nebudou nezbytná opatření přijata ve stanovené lhůtě, bude záležitost předána správní radě k dalšímu rozhodnutí. Jestliže členský stát přesto žádné opatření nepřijme, a ohrozí tak fungování schengenského prostoru, může Komise přijmout prováděcí rozhodnutí o přímém zásahu agentury.

Zřízení střediska pro monitorování a analýzu rizik, které je schopno monitorovat migrační toky do Evropské unie a uvnitř Unie a provádět analýzu rizik, kterou budou používat členské státy a která bude zahrnovat všechny aspekty, které jsou významné pro integrovanou správu hranic, zejména ochranu hranic, navracení, nezákonný druhotný pohyb státních příslušníků třetích zemí v Evropské unii, prevenci přeshraniční trestné činnosti včetně napomáhání nedovolenému přistěhovalectví, obchodování s lidmi a terorismus, jakož i situaci v sousedních třetích zemích, a to vše s cílem vyvinout mechanismus včasného varování, který analyzuje migrační toky proudící do EU.

(9)Úkoly agentury Frontex by proto měly být rozšířeny, aby tyto změny odrážely, a agentura Frontex by měla být přejmenována na Evropskou agenturu pro pohraniční a pobřežní stráž. Klíčovou úlohou Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž by mělo být vytvoření operativní a technické strategie pro provádění integrované správy hranic na úrovni Unie, dohlížení na účinné fungování ochrany vnějších hranic členských států, poskytování rozsáhlejší operativní a technické pomoci členským státům prostřednictvím společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích a zaručení praktického výkonu opatření v případech, kdy situace vyžaduje okamžité přijetí opatření na vnějších hranicích, jakož i organizování, koordinace a provádění návratových operací a návratových zásahů.

(5)Evropská integrovaná správa hranic je sdílenou odpovědností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a vnitrostátních orgánů odpovědných za správu hranic včetně pobřežní stráže, jestliže vykonává úkoly spojené s ochranou hranic. Zatímco členské státy si ponechávají prvořadou odpovědnost za řízení vlastních úseků vnějších hranic ve vlastním zájmu a v zájmu všech ostatních členských států, které zrušily ochranu svých vnitřních hranic, Evropská agentura pro pohraniční pobřežní stráž by měla zaručit, že jsou uplatňována opatření Unie týkající se správy vnějších hranic, a to posilováním, posuzováním a koordinací akcí členských států, jimiž se uvedená opatření provádějí.

(11)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla připravovat obecnou a požadavkům přizpůsobenou analýzu rizik, a to na základě společného modelu integrované analýzy rizik, který bude uplatňovat jak samotná agentura, tak členské státy. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla na základě informací od členských států poskytovat odpovídající informace a zpravodajské údaje, které zahrnují všechny aspekty důležité pro evropskou integrovanou správu hranic, zejména informace o ochraně hranic, navracení, nezákonném druhotném pohybu státních příslušníků třetích zemí na území Unie, prevenci přeshraniční trestné činnosti včetně napomáhání nedovolenému přistěhovalectví, boji proti obchodování s lidmi a terorismu, jakož i o situaci v sousedních třetích zemích, aby bylo možné přijímat vhodná opatření nebo se vypořádat se zjištěnými hrozbami a riziky v zájmu zdokonalení integrované správy vnějších hranic.

(12)V duchu sdílené odpovědnosti by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla pravidelně monitorovat správu vnějších hranic. Agentura by měla zaručit řádné a účinné monitorování nejen prostřednictvím analýzy rizik, výměny informací a systému Eurosur, ale také přítomností odborníků z řad vlastních zaměstnanců v členských státech. Agentura by proto měla být schopna vysílat do konkrétních členských států na určitou dobu styčné úředníky a ti by měli během svého pobytu podávat zprávy výkonnému řediteli. Zprávy styčných úředníků by měly být součástí posouzení zranitelnosti.

(13)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla provádět posouzení zranitelnosti, v němž posoudí schopnosti členských států čelit výzvám na jejich vnějších hranicích a také vybavení a zdroje členských států, jakož i jejich pohotovostní plány pro řešení možných krizí na vnějších hranicích. Členské státy by měly přijmout nápravná opatření, aby odstranily nedostatky uvedené ve zmíněném posouzení. Výkonný ředitel by měl na základě doporučení dozorčí rady vytvořené v rámci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž určit opatření, která mají dotčené členské státy přijmout, a měl by stanovit lhůtu, v níž by měla být tato opatření přijata. Toto rozhodnutí by mělo být pro daný členský stát závazné a v případech, kdy nebudou nezbytná opatření přijata ve stanovené lhůtě, je třeba záležitost předat správní radě k dalšímu rozhodnutí.

(14)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla organizovat odpovídající technickou a operativní pomoc členským státům, aby posílila jejich schopnost plnit závazky v souvislosti s ochranou vnějších hranic a čelit výzvám na vnější hranici, které vznikají v důsledku nedovoleného přistěhovalectví nebo přeshraniční trestné činnosti. V tomto ohledu by Agentura po evropskou pohraniční a pobřežní stráž měla na žádost členského státu či z vlastního podnětu organizovat a koordinovat společné operace pro jeden či více členských států a vysílat do nich jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže i nezbytné technické vybavení, rovněž může vysílat odborníky z řad vlastních zaměstnanců.

(15)V případech, kdy na vnější hranice působí zvláštní a nepřiměřený tlak, by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla na žádost členského státu nebo z vlastního podnětu organizovat a koordinovat zásahy rychlé reakce na hranicích a vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení, jakož i technické vybavení. Zásahy rychlé reakce na hranicích by měly být posilou v situacích, kdy je nutné okamžitě reagovat a kdy by takovýto zásah zajistil účinnou reakci. Aby se zaručilo účinné provedení takového zásahu, měl by členský stát zajistit, aby byly pro rezervní tým pro rychlé nasazení k dispozici příslušníci pohraniční stráže a další relevantní pracovníci.

(16)V konkrétních oblastech vnějších hranic, v nichž jsou členské státy vystaveny zvláštnímu a nepřiměřenému tlaku charakterizovanému velkým přílivem smíšených migračních toků a které se označují jako oblasti hotspotů, by členské státy měly být schopny spolehnout se na zvýšenou operativní a technickou posilu ze strany podpůrných týmů pro řízení migrace, které se skládají z týmů odborníků vyslaných z členských států Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu a dále odborníků z Europolu a dalších relevantních agentur Unie, jakož i odborníků z řad zaměstnanců Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla být nápomocna Komisi při koordinaci různých agentur v terénu.

(17)V případech, kdy členský stát nepřijme nezbytné nápravné opatření v souladu s posouzením zranitelnosti nebo kdy dojde k nepřiměřenému migračnímu tlaku na vnějších hranicích, kvůli němuž se ochrana vnějších hranic stane neúčinnou do takové míry, že vznikne riziko, že bude ohroženo fungování schengenského prostoru, by měla být zajištěna jednotná, rychlá a účinná reakce na úrovni Unie. Za tímto účelem a s cílem zaručit lepší koordinaci na úrovni Unie by Komise měla určit opatření, která má provést Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, a požadovat od dotčeného členského státu, aby s agenturou při provádění těchto opatření spolupracoval. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by pak měla určit kroky, které je třeba provést za účelem praktického výkonu opatření uvedených v rozhodnutí Komise, a ve spolupráci s dotčeným členským státem by měl být vypracován operační plán.

(18)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla mít nezbytné vybavení a zaměstnance, které bude vysílat do společných operací či zásahů rychlé reakce na hranicích. Při zahajování zásahů rychlé reakce na žádost členského státu nebo za situace, která vyžaduje okamžité přijetí opatření, by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla být za tímto účelem schopna vysílat jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení, v němž by měli být stálí příslušníci, jejichž počet se bude každoročně skládat z malého procenta z celkového počtu příslušníků pohraniční stráže v členských státech, jichž by mělo být alespoň 1500. Jednotky evropské pohraniční a pobřežní stráže z rezervního týmu pro rychlé nasazení by měly být v případě potřeby okamžitě doplněny dalšími jednotkami evropské pohraniční a pobřežní stráže.

(19)Vzhledem k tomu, s jakou rychlostí je třeba vysílat vybavení a pracovníky zejména do oblastí na vnějších hranicích, které čelí náhlým velkým přílivům migračních toků, by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla být rovněž schopna vysílat do těchto oblastí vlastní technické vybavení, které buď sama pořídí, nebo je vlastní společně s členským státem. Toto technické vybavení by mělo být agentuře dáno na její žádost k dispozici. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by rovněž měla spravovat rezervu technického vybavení poskytnutého členskými státy, a to na základě potřeb určených Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, a tato rezerva by měla být doplněna dopravními prostředky a operativním vybavením pořízeným členskými státy v rámci specifických akcí Fondu pro vnitřní bezpečnost.

(20)Dne 8. října 2015 Evropská rada vyzvala k rozšíření mandátu Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, aby mohla agentura pomáhat členským státům při zajišťování účinného navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, a to rovněž organizováním návratových operací z vlastního podnětu a posílením své úlohy při získávání cestovních dokladů. Za tímto účelem vyzvala Evropská rada k tomu, aby byl v rámci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž zřízen úřad pro navracení, který by měl být pověřen koordinací činností agentury v oblasti navracení.

(21)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla posílit pomoc, kterou poskytuje členským státům při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, a to v souladu s návratovou politikou Unie a se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES. Zejména by měla koordinovat a organizovat návratové operace z jednoho či více členských států a měla by organizovat a provádět návratové zásahy, aby posílila systémy navracení členských států, které vyžadují rozsáhlejší technickou a operativní pomoc, aby mohly tyto státy dostát svému závazku navracet v souladu s uvedenou směrnicí neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí.

(22)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla zřídit rezervy osob pověřených sledováním nuceného navracení, odborníků na nucené navracení a specialistů na navracení, které poskytnou členské státy a kteří by měli být vysíláni během návratových operací v rámci evropských jednotek pro návratové zásahy, které budou vytvořeny podle konkrétních požadavků a budou využívány při návratových zásazích. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by jim měla poskytnout nezbytnou odbornou přípravu.

(23)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla vypracovat konkrétní nástroje odborné přípravy a měla by na úrovni Unie poskytovat odbornou přípravu vnitrostátním instruktorům pohraniční stráže a zajišťovat dodatečnou odbornou přípravu a semináře týkající se ochrany vnějších hranic a navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří neoprávněně pobývají na území členských států, a to pro úředníky příslušných vnitrostátních subjektů. Agentura by měla být oprávněna organizovat činnosti odborné přípravy ve spolupráci s členskými státy a třetími zeměmi na území těchto členských států a třetích zemí.

(24)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla monitorovat vývoj výzkumu důležitého pro ochranu vnějších hranic a přispívat k němu, včetně využívání vyspělých technologií dohledu a měla by tyto informace předávat členským státům a Komisi.

(25)Účinné provádění integrované správy vnějších hranic vyžaduje pravidelnou, rychlou a spolehlivou výměnu informací mezi členskými státy o správě vnějších hranic včetně informací o nedovoleném přistěhovalectví a navracení. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla vyvinout a provozovat informační systémy, které budou takovou to výměnu usnadňovat v souladu s právními předpisy Unie o ochraně údajů.

(26)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž může za účelem plnění svého poslání a v míře nutné pro plnění svých úkolů spolupracovat s orgány, subjekty, úřady a agenturami Unie, jakož i s mezinárodními organizacemi v záležitostech, na které se vztahuje toto nařízení, a to v rámci pracovních ujednání uzavřených v souladu s právem a politikou Unie. Tato pracovní ujednání by měla být předem schválena Komisí.

(27)Vnitrostátní orgány, které plní funkce pobřežní stráže, jsou odpovědné za širokou škálu úkolů, které zahrnují námořní bezpečnost, zabezpečení, pátrání a záchranu, ochranu hranic, kontrolu rybolovu, celní kontrolu, obecné vymáhání práva a ochranu životního prostředí. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu zřízená nařízením Rady (ES) č. 768/2005 a Evropská agentura pro námořní bezpečnost zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 by proto měly posílit svoji vzájemnou spolupráci a také spolupráci s vnitrostátními orgány, které plní funkce pobřežní stráže, aby se zvýšil přehled o situaci v námořním prostoru a podpořila soudržná a hospodárná akce.

(28)Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž by měla usnadňovat a podporovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v rámci politiky vnějších vztahů Unie, a to také koordinací operativní spolupráce členských států a třetích zemí při správě vnějších hranic a vysíláním styčných úředníků do třetích zemí a rovněž spoluprací s orgány třetích zemí při navracení a při získávání cestovních dokladů. Ve spolupráci s třetími zeměmi by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a členské státy měly dodržovat normy a standardy, které jsou alespoň rovnocenné těm, jež jsou stanoveny v právních předpisech Unie, a to i v případech, kdy spolupráce s třetími zeměmi probíhá na území těchto zemí.

(29)Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané články 2 a 6 Smlouvy o Evropské unii a obsažené v Listině základních práv Evropské unie. Zejména se snaží zaručit, že bude v plném rozsahu respektována lidská důstojnost, právo na život, právo na svobodu a bezpečnost, právo na ochranu osobních údajů, právo na přístup k azylu, právo na účinnou právní ochranu, práva dítěte, zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo trestu, zákaz obchodování s lidmi a že budou uplatňovány zásady nediskriminace a nenavracení.

(30)Toto nařízení stanoví mechanismus Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž pro podávání a vyřizování stížností, který bude agentura používat ve spolupráci s úředníkem pro otázky základních práv, aby bylo možné monitorovat a zaručit dodržování základních práv při všech činnostech agentury. Mělo by jít o administrativní mechanismus, jehož prostřednictvím by úředník pro otázky základních práv měl nést odpovědnost za vyřizování stížností obdržených agenturou, a to v souladu s právem na řádnou správu. Úředník pro otázky základních práv by měl přezkoumat přijatelnost stížnosti, zaevidovat přijatelné stížnosti, předat všechny zaevidované stížnosti výkonnému řediteli, předat stížnosti na příslušníky pohraniční stráže domovskému členskému státu a zaevidovat navazující kroky agentury nebo daného členského státu. Vyšetřování trestné činnosti by měly provádět členské státy.