ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1

EHSV vítá v rámci návrhu Komise zejména následující návrhy, doporučuje však analyzovat několik dalších možných technických zlepšení: (i) uplatňování minimální výstupní úrovně na nejvyšší úrovni konsolidace a mechanismus přerozdělování založený na riziku (za účelem zajištění přiměřené kapitalizace dceřiných podniků v EU) pro každou bankovní skupinu – to by totiž nejen zajistilo konzistentnost v mezinárodním měřítku, ale také zabránilo negativním účinkům, které by mělo uplatňování na úrovni subjektů; (ii) oceňují se konkrétní zlepšení týkající se minimální výstupní úrovně u specializovaných úvěrů (článek 495b), měla by však být dále vyhodnocena z hlediska dosažení větší konzistentnosti, pokud jde o minimální vstupní úrovně, s přihlédnutím ke specifikům jednotlivých poddruhů specializovaných úvěrů – minimální úrovně parametrů v rámci standardizovaného přístupu totiž neodpovídají skutečným rizikům ani neodrážejí spolehlivost těchto druhů financování; (iii) velmi se oceňuje zachování podpůrných koeficientů pro malé a střední podniky a infrastrukturu spolu s výjimkami pro úvěrové úpravy v ocenění (články 501/501a), neboť jde o významné nástroje, které bankám umožňují nadále podporovat důležité segmenty evropské ekonomiky, zejména v souvislosti s oživením po pandemii COVID-19. EHSV však vyzývá Komisi, aby vyhodnotila možnost dalšího vyjasnění a zjednodušení kritérií pro podpůrné koeficienty pro infrastrukturu v zájmu posílení financování infrastruktury a současně s přihlédnutím k souvisejícím rizikům a v zájmu zajištění finanční stability; (iv) zefektivnění průhledového přístupu při zacházení s investičními fondy (CIU – subjekty kolektivního investování) je koncipováno v zásadě dobře, ale EHSV se domnívá, že je zapotřebí další korelace souvisejících pravidel správy a omezení (např. pokud jde o spoléhání na údaje poskytované třetími stranami při výpočtu kapitálového požadavku k tržnímu riziku vůči CIU); (v) zachování 100 % rizikové váhy pro dlouhodobé strategické kapitálové investice bank je potřebné, ale EHSV se domnívá, že je vhodné ji spravedlivě uplatňovat na všechny banky bez ohledu na to, zda spadají pod standardizovaný přístup, nebo pod přístup založený na interních modelech; (vi) podněty pro banky k přesunu zdrojů směrem k hospodářství s nulovými emisemi uhlíku a ke spolupráci se zákazníky jsou pro financování zelené transformace klíčové. V této souvislosti má EHSV za to, že EU a členské státy musí v zájmu urychlení a posílení tohoto nezbytného přechodu provést významné změny, pokud jde o motivační a demotivační aspekty v rámci příslušných ekonomik, které se promítnou do průmyslových politik a příslušných právních rámců. EHSV žádá Komisi, aby s ohledem na výše uvedené dále posoudila ustanovení týkající se environmentálních, sociálních a správních aspektů v návrzích nařízení a směrnice o kapitálových požadavcích.
1.7

EHSV se vyslovuje pro vytvoření „částečně otevřených“ fondů ELTIF (vedle „uzavřených“ fondů ELTIF) – tj. fondů ELTIF, které by mohly být rozsáhlé a diverzifikované a umožňovaly by odkup (a upisování) po určité oznamovací lhůtě, samozřejmě za předpokladu, že tyto možnosti budou jasně stanoveny v dokumentaci poskytované klientům a bude na ně dohlížet příslušný vnitrostátní orgán. Aby se zvýšila likvidita fondů ELTIF, měly by tyto fondy mít možnost investovat až 50 % (a pokud možno i více) do diverzifikovaných aktiv v souladu s pravidly SKIPCP. Významně by pomohlo také další zvýšení možné úrovně investic do dalších fondů.
4.4

Klíčem k realizaci vize je akční plán, který musí být v plné míře financovaný a musí zahrnovat jasné cíle a lhůty umožňující transparentní měření pro všechny orgány EU a členské státy. EHSV se zájmem očekává, jaké budou výsledky práce Komise, které by měly být známy do poloviny roku 2023 a které by měly přinést informace o tom, jaká opatření jsou pro venkovské oblasti plánována v rámci SZP a fondů politiky soudržnosti na programové období 2021–2027. Mělo by pak být také možné jasně určit veškeré případné nedostatky, které je třeba řešit.
1.7.

Pokud jde o kontroly, EHSV podporuje závazky Komise a její doporučení pro členské státy a navíc vyslovuje následující doporučení: i. Členským státům doporučuje: — zavést strategie dohledu zacílené prioritně na riziková odvětví, zvýšit počet inspektorů práce a zlepšit účinnost kontrol, — provést v praxi doporučení či normy Mezinárodní organizace práce (MOP) ohledně poměru inspektorů práce – tj. jeden inspektor na 10 000 pracovníků –, což inspektorátům poskytne dostatečné lidské zdroje potřebné k plnění jejich úkolů, — ve strategiích týkajících se kontrol upřesnit, že kontroly nebudou prováděny ve spolupráci s migračními orgány a že inspektoři práce nemají povinnost hlásit úřadům přítomnost nelegálních migrantů, kteří by se případně nacházeli na kontrolovaných pracovištích, — zajistit, aby v těch členských státech, kde sociální partneři již plní svou úlohu při kontrolách, byla tato úloha i nadále respektována, — poskytovat odborům a organizacím zaměstnavatelů příležitosti zapojit se do inspekčních činností v souladu se zavedenými vnitrostátními postupy, avšak při respektování norem MOP, zejména pokud jde o shromažďování a sdílení informací; ii. Komisi doporučuje: — motivovat členské státy, aby do roku 2024 (očekávané datum příští hodnotící zprávy) (3) všechny zajistily dostatečný počet inspektorů práce v poměru k počtu zaměstnanců v souladu s úmluvou č. 81, a v případě, že tak státy neučiní, zvážila předložení legislativního návrhu za účelem zavedení této mezinárodní normy v EU; iii. pokud jde o zapojení Evropského orgánu pro pracovní záležitosti do kontrol: — EHSV doporučuje, aby Komise a členské státy do kontrol v Evropě více zapojily Evropský orgán pro pracovní záležitosti – v souladu s pravidly upravujícími jeho fungování –, neboť již bylo zjištěno, že mnoho řetězců zabývajících se náborem a zajišťováním nelegálních migrujících pracovníků funguje na evropské úrovni, a proto je na téže úrovni třeba provádět kontroly.
3.5.

Aby bylo pedagogickým pracovníkům na školách a univerzitách jasné, co vlastně znamená antisemitismus, musí mít v praxi možnost zúčastnit se školení a odborné přípravy uvedených ve strategii. Stejně tak je zapotřebí podporovat pomocí finančních prostředků a vzdělávacích organizací i školy, aby v této oblasti zaváděly programy zaměřené na zvyšování povědomí a prohlubování znalostí, do nichž by byly zapojeny židovské, občanské a náboženské organizace, s cílem bojovat proti popírání holocaustu, dezinformacím, jakož i zpochybňování a bagatelizaci holocaustu, a potírat veškeré snahy o glorifikaci nacistů a jejich kolaborantů. Podobné programy by mohly být nabízeny v rámci (integračních) kurzů pro migranty. EHSV považuje za žádoucí a vhodné, aby se i členové rozhodovacích orgánů EU a členských států mohli účastnit školení, v rámci nějž by mohli rozvíjet své dovednosti ve vztahu k židovské komunitě a dalším menšinám.
3.6.

EHSV dále podporuje zejména navrhované výjimky ze směrnice 2011/62/EU o ochraně proti padělání léčivých přípravků, které mají výrobcům umožnit zachovat jedinečné identifikátory léčivých přípravků, které jsou v Unii nutné, a to i v případě, že byly tyto léčivé přípravky do Severního Irska dovezeny z jiných členských států EU přes Spojené království a po dobu tří let na Kypr, do Irska a na Maltu. EHSV podporuje i navrhovaný mechanismus, který umožní informovat lékárníky a nemocnice v Unii (s výjimkou Severního Irska, Kypru, Irska a Malty) prostřednictvím evropského systému ověřování léčivých přípravků o tom, že byl ve Spojeném království naskenován léčivý přípravek registrovaný pro Severní Irsko. Tímto způsobem lze konečným uživatelům poskytnout jasnou informaci, že takové balení léčivých přípravků eventuálně není určeno k distribuci v Unii.
3.4

EHSV by rád zdůraznil přínosy nového legislativního rámce (NLR) předloženého Evropskou komisí pro používání harmonizovaných norem za účelem konkretizace regulačních požadavků. EHSV by rád poukázal na to, že účelem norem není přesunout regulační pravomoc na soukromý sektor. Socio-politickými ohledy, které spadají do oblasti působnosti sociálních partnerů a/nebo regulačního orgánu, by se neměly zabývat evropské normalizační organizace a mezinárodní normalizační orgány. EHSV zdůrazňuje, že zejména normalizace služeb vyžaduje pečlivé zvážení demokratické oprávněnosti. Obsah a složitost služeb jsou mimořádně rozmanité, přičemž sahají např. od poštovních služeb ke složitým intelektuálním službám, a průřezové normy nemohou tuto skutečnost náležitě zohlednit.
3.10.

EHSV podporuje úmysl zavést opatření pro monitorování a pravidelné hodnocení. Vzhledem k výše uvedenému však doporučuje přehodnotit formulace příslušných ustanovení i logiku tohoto kroku. Navrhuje stanovit pro pravidelné hodnocení určitý interval, například deset let. Nemělo by se však předjímat, že budou na základě tohoto hodnocení přijata legislativní opatření. Je důležité zapojit do tohoto hodnocení zainteresované osoby, které se nejčastěji podílejí na uplatňování právních předpisů v praxi. Proto EHSV navrhuje také to, aby byly ve snaze zvýšit úroveň bezpečnosti soustavně vedeny konzultace s orgány, které mají tyto otázky na starosti. Je to důležité v souvislosti se změnou klimatu, která způsobuje výraznější výkyvy počasí, v důsledku čehož se plavidla častěji potýkají s extrémními povětrnostními podmínkami.
1.11.

EU by si měla rovněž uvědomit, že díky současnému systému dodávek energie z Ruska do EU proudí do ruské státní poklady finanční prostředky, které tento režim následně využívá k financování svých vojenských operací. Je nutné nalézt co nejdříve alternativní způsob, jak zajistit dodávky energie, a to pomocí diverzifikace dodavatelů z různých zemí a s využitím různých zdrojů energie. Zároveň je zapotřebí posílit solidaritu v rámci EU. To platí i pro suroviny dovážené do EU.
EHSV je dále znepokojen návrhem na výměnu policejních záznamů mezi všemi členskými státy, a to i v případě, že by byly částečně anonymizovány, pokud jde o čísla záznamů, a jejich přenos by byl šifrován. Donucovací orgány v jednotlivých členských státech podle všeho používají pro definici a zaznamenávání podezřelých osob a pachatelů trestných činů odlišné normy. Výměna provedená na základě žádosti o zjištění shody údajů tedy může záviset na úsudku jednotlivých příslušníků policie. To může vést k situacím, kdy budou osoby podezřelé v jednom členském státě, např. v souvislosti s činnostmi pro práva uprchlíků, zapsány do rejstříku trestů v jiném členském státě. Práva na přístup k údajům a jejich uchovávání musí být v této otázce jednoznačně důvěrná a omezená, aby nebyla nepřiměřeným způsobem ohrožena základní práva. Kromě toho by měla být stanovena pevná a společná kritéria pro definici (závažného) trestného činu a osob podezřelých z trestné činnosti. V tomto ohledu je třeba dodržovat a prosazovat již zavedená pravidla ( 19 )
2.6.5.

Co se týče používaného softwaru, ukazuje se, že dostupná řešení s otevřeným zdrojovým kódem (open source), která jsou z hlediska spolehlivosti a přesnosti srovnatelná s nejlepšími průmyslovými produkty, nabízejí tu výhodu, že je lze zavést přímo do datových center a sítí nebo obecně do infrastruktury spravované společně veřejnými orgány nebo společně s nimi. Takovéto řešení by umožnilo zamezit rizikům spojeným s přeshraničními toky v rámci EU nebo mimo EU, která souvisejí s cloudovými řešeními mimoevropských společností (a vyhnout se tak uplatňování amerického Cloud Act).
3.4.2.

Naše cíle v oblasti udržitelnosti by tak měl odrážet pojem „kvalita“, který by měl být na evropské úrovni v tomto smyslu definován. Vymezen na evropské úrovni by měl být taktéž pojem „udržitelný produkt“, což by přispělo k zajištění rovných podmínek mezi subjekty a vymýcení problému lakování nazeleno. EHSV proto podporuje práci Komise na zajištění společných a transparentních vědeckých metodik k určování udržitelnosti výrobků, služeb, budov atd.
1.2.

EHSV v této souvislosti a vzhledem k tomu, že Ukrajina podala žádost o členství v Unii a že její občanská společnost důrazně podporuje co nejrychlejší vstup této země do Evropské unie, požaduje, aby byla Ukrajina co nejdříve přijata do EU. Žádá rovněž, aby byla politika soudržnosti spolu se svými finančními nástroji v nadcházejících letech náležitě uzpůsobena, a byla tudíž s to reagovat na výzvy spojené s poválečnou obnovou této země. EHSV navrhuje, aby byl za tímto účelem neprodleně zřízen zvláštní fond Evropské unie zaměřený na obnovu a rozvoj Ukrajiny.
5.2.4.

EHSV navrhuje doplnit do každého ze sedmi specifických cílů tyto prvky: — aby se agentura EUDA mohla zaměřit na monitorování souběžného užívání více drog, tj. návykového užívání jiných látek, které je spojeno s užíváním drog, a lépe je řešit, měla by zohlednit, že souběžné užívání více látek je mezi uživateli drog značně rozšířené a má škodlivý vliv na veřejné zdraví. Účinné potírání tohoto jevu vyžaduje úzkou spolupráci na regionální a místní úrovni a přímé zapojení organizací občanské společnosti; — vnitrostátní kontaktní místa potřebují zvláštní podporu, aby mohla posuzovat hrozby a vypracovat nástroje sloužící k informování pracovníků, kteří jsou v kontaktu s uživateli drog, ohledně nového vývoje v oblasti nelegálních drog, které by mohly mít negativní dopad na veřejné zdraví, bezpečnost a zabezpečení, vzhledem k tomu, že se budou v praxi bezprostředně podílet na posilování připravenosti EU na nové hrozby; — zřízení sítě forenzních a toxikologických laboratoří, která by propojila vnitrostátní laboratoře. Tato síť by podpořila výměnu informací o nejnovějším vývoji a tendencích a umožnila by odbornou přípravu forenzních odborníků v oblasti drog. EHSV v zájmu dosažení úspor z rozsahu vítá myšlenku sítě virtuálních laboratoří, kterou by mohly vytvořit i skupiny členských států na základě své zeměpisné blízkosti nebo podobných rizikových profilů, pokud jde o dovoz a šíření drog; — měla by být posílena úloha sítě Reitox, aby poskytovala spolehlivou databázi pro vytváření účinných informačních a preventivních strategií, a tato síť by měla mít možnost vydávat varování v případě, že se na trhu objeví obzvláště nebezpečné látky. EHSV se domnívá, že by bylo v této souvislosti možné optimalizovat proces shromažďování údajů členskými státy zavedením jednotné vědecké metodiky, včetně automatizovaného procesu poskytování údajů členskými státy, a také propojením příslušných registrů a databází; — příprava kampaní na úrovni EU, které by byly zaměřeny na prevenci a osvětu v oblasti nelegálních drog, což by agentuře EUDA při její činnosti umožnilo vycházet z vypracovaných analýz. Agentura EUDA by rovněž měla být schopna podporovat členské státy při přípravě vnitrostátních kampaní a v úzké spolupráci s agenturou EMA by mohla navrhnout standardní vizuální označení, které by mělo být povinně uváděno na obalech léčivých přípravků obsahujících omamné látky; — provádění výzkumu a poskytování podpory nejen v otázkách souvisejících se zdravím, ale také ohledně trhů s drogami a nabídky drog, a tedy řešení problematiky drog komplexnějším způsobem; — plnění výraznější mezinárodní úlohy a podpora vedoucí role EU v oblasti protidrogové politiky na mnohostranné úrovni.
3.7.

Do definic nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti je třeba zahrnout všechny příslušné charakteristiky, které jsou chráněny z titulu základních práv EU. Patří k nim pohlaví či gender, rasa nebo etnický původ, náboženské vyznání nebo přesvědčení, zdravotní postižení, věk a sexuální orientace, ale také ideologické a morální přesvědčení. Chráněné charakteristiky by měly být v definicích pojaty podle stejných zásad, i když se navzájem liší. Mělo by se rovněž zamezit roztříštěnému přístupu k jednotlivým menšinám a skupinám osob, a proto je třeba použít v definicích obecné formulace, které se mohou vztahovat na celé spektrum dané chráněné charakteristiky. Kromě toho by definice měly být dostatečně inkluzivní, aby obsáhly i nové společenské jevy, které se případně v budoucnu vyskytnou.
2.1

Akční plán pro sociální ekonomiku pokrývá víceletý časový horizont do roku 2030 a je doplněn dvěma pracovními dokumenty. První z nich poskytuje další pokyny ke sdělení „Rozvoj hospodářství ve prospěch lidí: akční plán pro sociální ekonomiku“ v souladu s prováděním evropského pilíře sociálních práv. Druhý dokument s názvem Scenarios towards co-creation of a transition pathway for a more resilient, sustainable and digital Proximity and Social Economy industrial ecosystem (Scénáře pro společné vypracování plánu transformace v zájmu odolnějšího, udržitelnějšího a digitálnějšího průmyslového ekosystému lokální a sociální ekonomiky) souvisí s novou průmyslovou strategií EU, podle níž může sociální ekonomika podnítit inovace ve strategických odvětvích – například v digitální ekonomice a zelené ekonomice – a tím v nich podpořit spravedlivou transformaci.
Cílem by mělo být zdvojnásobení počtu instalovaných tepelných čerpadel na dva miliony ročně. Může to vést k výraznému snížení spotřeby plynu na vytápění, a to přibližně o 35 mld. m 3 do roku 2030. Měly by být prozkoumány možnosti, jak podpořit rychlejší zavádění tepelných čerpadel. Mělo by se však dbát na to, abychom v celé Evropě nevyvolali problémy s řízením energetických špiček, a mělo by se také uvažovat o zavádění hybridních tepelných čerpadel. Stávající infrastrukturu bude nutné modernizovat pomocí inteligentních sítí, aby bylo možné reagovat na vyšší poptávku po elektrifikaci.
3.1.3.

Pokud členský stát nemůže splnit cíl naplnění z důvodu specifických technických vlastností, musí o tom do 1. listopadu informovat Komisi a uvést důvody zpoždění. Podle názoru EHSV je tento listopadový termín pro oznámení zpoždění příliš pozdní. V listopadu je otopné období již v plném proudu a zpoždění v kterémkoli členském státě může ohrozit evropské úsilí a způsobit cenové šoky. EHSV proto doporučuje, aby se termín pro oznámení zpoždění posunul nejpozději na říjen. Členské státy by zároveň měly být vybízeny k tomu, aby povinné cíle splnily okamžitě, jakmile to bude technicky možné, a nikoli až do prosince.
1.12

EHSV vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby sociální partnery z oblasti vzdělávání a organizace občanské společnosti aktivně zapojily do dalšího rozvoje iniciativ a opatření Komise v rámci této strategie a do jejich provádění na úrovni členských států. Je to důležité z toho důvodu, aby si studenti osvojili potřebné dovednosti, díky nimž se jakožto občané budou moci podílet na demokratickém životě, a aby v kontextu dvojí transformace získali přístup ke kvalitním pracovním místům. Demokratická správa a účinný sociální dialog mají zásadní význam pro zlepšení situace studentů a pracovních podmínek zaměstnanců, pro zajištění toho, aby pracovní poměry zaměstnanců byly stálé, a pro posílení akademické svobody a institucionální autonomie. EHSV žádá Evropskou komisi, aby sociální partnery z oblasti vzdělávání a organizace občanské společnosti zapojila do vypracování evropských kritérií pro udělování označení „evropský diplom“.
4.3.1.

Vzhledem k tomu, že nejednoznačnost pojmu „podstatné zhoršení/podstatná škoda“ ve staré směrnici byla označena za jednu z hlavních překážek účinného vyšetřování a stíhání, domnívá se EHSV, že navržené prvky, které je třeba vzít v úvahu při zjišťování, zda se jedná o podstatné zhoršení/podstatnou škodu, nepostačují, může být zapotřebí podrobnějších pokynů a samostatná definice „podstatného zhoršení/podstatné škody“ by byla jasnější. Mohlo by to výrazně pomoci tolik potřebné harmonizaci definic, parametrů a koncepcí ve směrnici.
4.7

EHSV požaduje, aby byl návrh jasnější, pokud jde o skupiny společností a povinnosti náležité péče. Zdá se, že současné znění, zejména definice „společnosti“ (čl. 3 písm. a)) naznačuje, že požadavky směrnice se týkají spíše jednotlivých společností, nikoli skupin společností. To by znamenalo, že se společnost z členského státu s dceřinými společnostmi, na něž se vztahuje tato směrnice, činnými v jiných členských státech musí řídit rozhodnutími několika odlišných orgánů dohledu, což je v praxi obtížné a složitější. Řešení na úrovni skupiny přináší několik výhod, jako je větší soudržnost, pokud jde o mechanismy zveřejňování informací, postupy podávání zpráv, zpracovávání zpráv a stížností nebo o školení a osvětu v rámci společnosti. To uznává návrh směrnice o podávání zpráv podniků o udržitelnosti, který stanoví výjimku pro dceřiné společnosti, pokud existuje podávání zpráv na úrovni skupiny. Řešení na úrovni skupiny je vhodnější pro zvládání rozdílů ve vnitrostátních právních předpisech, které se pravděpodobně objeví během provádění této směrnice ve všech 27 členských státech, a může sloužit ke sladění s nejvyšším jmenovatelem, nebo dokonce k jeho překročení. Z těchto důvodů se EHSV domnívá, že by v oblasti náležité péče mělo být upřednostněno řešení na úrovni skupiny.
EHSV je toho názoru, že návrhy vnitrostátních předpisů, které by mohly být překážkou vnitřního trhu, musí být oznámeny Komisi a musí být předmětem připomínek a hodnocení. Bez odhodlání členských států oznamovat a připomínkovat/hodnotit návrhy předpisů zůstanou tyto postupy neúčinné. Proto je zapotřebí účinnějšího dohledu na podporu harmonizace regulace trhu výrobků v členských státech EU. Jako příklad lze uvést maloobchodní sektor, který v poslední době zasáhl prudký nárůst vnitrostátních omezení ve formě povolování a požadavků na místní obsah. To je v rozporu s články 28 a 30 Smlouvy, kdy se na nákupy výrobků, které už byly legálně uvedeny na jednotný trh, často uplatňují vnitrostátní požadavky na opakované zkoušky. Pokud jde o služby, EHSV je rovněž toho názoru, že oznamovací postup podle směrnice o službách nefunguje tak, jak se očekávalo. Pokud jde o svobodu usazování, EHSV s politováním konstatuje, že členské státy dosud nedosáhly kompromisu ohledně návrhu tzv. směrnice o oznamování. Tato směrnice by posílila povinnost členských států oznamovat Komisi návrhy zákonů nebo nařízení o povolovacích režimech pro služby (a tedy i pro územní plánování) ( 7 ) . EHSV rovněž naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby poskytovaly podrobnější informace o odůvodnění a přiměřenosti v případě, že členské státy oznamují technické předpisy. Je také důležité zajistit, aby oznámené požadavky byly náležitě kontrolovány bez ohledu na to, jaký postup oznámení se použije ( 8 ) . EHSV je přesvědčen, že vyřešení podstaty problému by vyžadovalo další legislativní posun od minimální harmonizace k maximální harmonizaci.
1.5

EHSV považuje za nutné zajistit přenos výsledků práce observatoře do plánů a jejich další rozpracování do stěžejních iniciativ. Přechody mezi jednotlivými fázemi technologie a průmyslového cyklu lze úspěšně zvládnout pouze v případě, že bude jasně dáno, kdo je garantem dané iniciativy a kdo za co nese odpovědnost. Soudržnost a synergie jsou zapotřebí nejen horizontálně mezi civilními a obrannými programy v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, ale také ve směru vertikálním od programů týkajících se výzkumu, technologického rozvoje a inovací k programům zaměřeným na uvedení do praxe.
2.10

Tato kampaň by měla upozornit osoby s rozhodovací pravomocí na stav a pokrok v oblasti genderové rovnosti v dotyčném členském státě měřený například indexem rovnosti žen a mužů. Měla by rovněž povzbudit členské státy, aby u sebe navzájem hledaly inspiraci a sdílely osvědčené postupy. Veřejné orgány a organizace by měly jít příkladem tím, že budou zlepšovat genderovou rovnost v rámci svých činností. EHSV se domnívá, že by bylo vhodné, aby tyto subjekty – a rovněž odborové svazy a organizace zaměstnavatelů a občanská společnost – otevřeně informovaly o tom, jaká je situace ohledně vyváženosti zastoupení žen a mužů v jejich řídících a dozorčích orgánech. Aby se dosáhlo pozitivního vnímání napříč celou společností, měla by tato kampaň oslovovat zejména muže a chlapce přesvědčivými sděleními o výhodách genderové rovnosti.