Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie, pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, na něž se nevztahují mezinárodní jednání nebo dohody /* KOM/2011/0586 v konečném znění - 2011/0255 (NLE) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Odůvodnění a cíle Všechna nařízení o rybolovných právech musí omezovat odlov rybích populací na úrovně, které musí být v souladu s obecnými cíli společné rybářské politiky (SRP). V této souvislosti stanoví nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky cíle pro každoroční návrhy na omezení odlovu a intenzity rybolovu, aby bylo zajištěno, že rybolov Unie je ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný. Klíčovým rysem každoročního stanovování rybolovných práv je jeho krátkodobá povaha, což je v zásadě důsledkem historického vývoje souvisejícího se způsobem, kterým SRP umožňuje vnitrostátním loďstvům Unie sdílet námořní prostor a jeho zdroje. V případě tohoto celounijního paktu je důležité tento každoročně se opakující postup zachovat jako základ SRP. To však nepředstavuje překážku pro zavedení dlouhodobého postoje v oblasti řízení rybolovu. Unie v této souvislosti značně pokročila a klíčové populace, jež jsou předmětem obchodního zájmu, jsou nyní upraveny víceletými plány řízení, které je třeba u celkových přípustných odlovů (TAC) a stropů intenzity rybolovu dodržet. Oblast působnosti V posledních letech přijímala Rada EU roční rozhodnutí o rybolovných právech u populací v Atlantiku, Severním moři a v mezinárodní lovištích, ve kterých se rybolovu účastní plavidla Unie. Podle počtu regulovaných populací se jednalo o nejvýznamnější nařízení o rybolovných právech. Další nařízení o rybolovných právech se týkala Baltského moře, Černého moře a hlubokomořských populací (posledně uvedené každé dva roky). Odhlédnuto od několika výjimek jsou však vědecká doporučení v případě populací, které Unie spravuje samostatně, k dispozici již od července. Je proto možné vypracovat návrh týkající se výhradně populací Unie, v jehož případě by mohla Rada na svém listopadovém zasedání dosáhnout politické dohody. Ve snaze zefektivnit a usnadnit rybolovná práva oznámila Komise ve svém sdělení o konzultaci týkající se rybolovných práv (KOM(2011) 298 v konečném znění)[1] svůj úmysl rozdělit obsah jednoho návrhu do dvou oddělených. Tento první z obou předkládaných návrhů se vztahuje na populace v Atlantiku a Severním moři, u nichž Unie samostatně rozhoduje o stanovení úrovně jejich využívání. Otázka rybolovných práv dohodnutých v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu nebo při konzultacích s Norskem a dalšími třetími zeměmi (sdílené populace) se bude řešit později v průběhu roku, jakmile budou k dispozici výsledky příslušných mezinárodních jednání. Rozdělení návrhu umožní nadále uplatňovat jednodušší a strukturovanější přístup a přijímat rozhodnutí na základě vědeckého doporučení v co nejkratší lhůtě po jeho vydání. Po vzoru nařízení o rybolovných právech v Baltském moři usnadní návrh postup pro přijetí a poskytne hospodářským subjektům dříve jistotu, pokud jde o jejich činnosti v následujícím roce. Stav populací Komise již šest let zveřejňuje sdělení, v němž hodnotí situaci, na niž návrhy o stanovení rybolovných práv musí reagovat. Letošní sdělení Komise o konzultacích týkajících se rybolovných práv uvádí i dobré zprávy, protože stav některých populací se zlepšil. I nadále se však doporučuje snížit odlov mnoha rybích populací na nulu či na nejnižší možnou úroveň. U mnohých populací došlo k překročení bezpečných biologických hodnot. I přes opatření pro zachování zdrojů přijatá v rámci SRP patří příliš mnoho populací do těchto kategorií ohrožených druhů a ke zlepšení stavu došlo jen u velmi málo populací. Z analýzy vyplývá, že u nadměrně lovených populací ryb je třeba posílit opatření pro zachování zdrojů. Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) ve svém doporučení na rok 2011 opět poukazují na špatný stav mnoha rybolovných zdrojů ve vodách Unie. Zaznamenávají však zlepšení u některých důležitých populací, jako např. u tresky obecné v Keltském moři, tresky jednoskvrnné a u jižní populace ďasovitých. Na žádost Komise poskytuje rada ICES ke strategii doporučení, aby do roku 2015 bylo dosaženo stavu řízení, jež je v souladu s maximálním udržitelným výnosem (MSY). K tomuto cíli se Unie zavázala tím, že souhlasila se závěry světového summitu o udržitelném rozvoji pořádaného v roce 2002 v Johannesburgu a s plánem provádění těchto závěrů. Navrhované nařízení o rybolovných právech odpovídá vědeckému doporučení, které Komise obdržela v souvislosti se stavem populací, na jehož základě jsou určována omezení odlovu, jež jsou v souladu s víceletými plány řízení. U populací, které takovými plány nejsou upraveny, reagují navrhované TAC na vědecké doporučení způsobem stanoveným ve sdělení KOM(2011) 298 v konečném znění. Vědecké doporučení závisí podstatným způsobem na údajích. Hodnotit lze pouze populace, pro něž jsou k dispozici dostatečné a spolehlivé údaje, které umožní vypracovat odhady velikosti populace, jakož i prognózy, jak budou populace reagovat na různé scénáře odlovu (tzv. „tabulky možností odlovu“). Tato situace existuje pouze u určitého počtu regulovaných populací. Pro zbývající populace musí přístupem uplatňovaným v řízení zůstat zásada předběžné opatrnosti. Kromě toho je klíčové usilovně pracovat na překonávání nedostatků v údajích, které ovlivňují tyto populace. Za tímto účelem musí být navržená opatření přísná. Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tato opatření jsou navržena v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a odpovídají politice Unie v oblasti udržitelného rozvoje. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ Konzultace zúčastněných stran a) Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Komise konzultovala zúčastněné strany, zejména prostřednictvím regionálních poradních sborů, a členské státy v otázce jí navrhovaného přístupu k různým návrhům Komise týkajícím se rybolovných práv na základě sdělení o konzultaci týkající se rybolovných práv (KOM (2011) 298 v konečném znění). Tyto konzultace se kromě toho uskutečnily na základě směrů nastíněných ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění), ve kterém jsou stanoveny zásady pro tzv. postup jednání s předstihem. Komise v rámci tohoto postupu vypracovala dva konzultační dokumenty o specifických tématech týkajících se tohoto návrhu, konkrétně o: - rozdělení: neoficiální dokument určený Výboru pro rybolov a akvakulturu o rozdělení hlavního nařízení o rybolovných právech v roce 2012; - příloze IIB: neoficiální dokument určený Výboru pro rybolov a akvakulturu o navrhované revizi přílohy IIB týkající se intenzity rybolovu v rámci obnovy některých populací štikozubce novozélandského a humra severského. Tyto dokumenty byly členským státům předloženy v rámci jednání s předstihem a byly rovněž předány regionálním poradním sborům, aby se k nim mohly vyjádřit. Dne 8. září 2011 navíc Komise uspořádala veřejný seminář (za účasti členských států, členů Evropského parlamentu, odborníků na rybolov, zúčastněných stran, tisku a veřejnosti), na němž byly předloženy a projednány výsledky vědeckých doporučení a jejich klíčové dopady. b) Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Zatímco postup jednání s předstihem se zaměřuje na technické aspekty, reakce na konzultace Komise k rybolovným právům odráží názory členských států a zúčastněných stran na hodnocení, které Komise provedla v souvislosti se stavem zdrojů, a názory na to, jak zajistit vhodný postup v oblasti řízení. Pokud jde o členské státy, tři z nich oznámily své postoje v rámci veřejné konzultace. Co se týče regionálních poradních sborů, čtyři z nich se vyjádřily ke konzultačnímu dokumentu. Připomínky vznesené každým ze čtyř regionálních poradních sborů lze shrnout takto: Regionální poradní sbor pro jihozápadní vody - Regionální poradní sbor pro jihozápadní vody podporuje přijetí většího počtu dlouhodobých plánů řízení. - Snížení o 25 % u populací, u nichž není k dispozici dostatek údajů, je příliš zjednodušující a někdy nespravedlivé. Je třeba více uplatnit individuální přístup. - Příčiny nedostatku údajů mohou být strukturální a Komise i členské státy by měly více investovat do vědeckého výzkumu. Komise by měla zejména vypracovat metodiku ke zlepšení spolupráce mezi vědci a odborníky v této oblasti. Regionální poradní sbor pro severozápadní vody - Regionální poradní sbor pro severozápadní vody se táže, jakým způsobem a kdy mohou být mezidruhové interakce začleněny do úvah o MSY. - Regionální poradní sbor rozporuje prohlášení, že neexistují důkazy o výrazném snížení nadměrné kapacity, jelikož podle jeho názoru existuje dostatečný důkaz o významném snížení intenzity rybolovu. - Regionální poradní sbor nesouhlasí s 25% snížením v situacích s malým množstvím údajů a upřednostňoval by, aby Komise zohlednila vývojové trendy populace podle doporučení ICES. Regionální poradní sbor pro pelagické populace - Nový konzultační dokument o rybolovných právech je příliš zjednodušující a nezabývá se patřičně různorodostí populací, na které se vztahuje. - Regionální poradní sbor pro pelagické populace je zejména znepokojen skutečností, že paušalizující přístup byl použit pro populace, o nichž je k dispozici malé množství údajů. Regionální poradní sbor pro Severní moře - Regionální poradní sbor pro Severní moře se domnívá, že sdělení Komise bylo sepsáno v příliš negativním duchu. - Regionální poradní sbor upozornil na to, že Rada si přála realistickou a postupnou cestu k MSY, a nikoli přímé provádění v roce 2012. - S ohledem na smíšenou povahu rybolovu bylo pro různé druhy rybolovu v Severním moři upřednostňovanou možností vypracování regionálních dlouhodobých plánů řízení. - Regionální poradní sbor nesouhlasí s 25% snížením u populací s malým množstvím údajů, protože by se tím znevýhodňovalo odvětví rybolovu, zatímco odpovědnost za hodnocení spočívá převážně na členských státech; produkovaly by se tím rovněž další výměty. Komise zvážila všechny výše uvedené příspěvky a v mezích toho, co je v souladu s povahou nařízení Rady o rybolovných právech, se snažila je do něj zakomponovat. Vzhledem k početným argumentům pro větší zapojení přístupu ad hoc , co se týče populací s malým množstvím údajů, Komise neuplatnila obecné 25% snížení, ale 15% nebo 25% snížení v závislosti na řadě faktorů, včetně zejména dostupných informací o vývojovém trendu populace a úvah týkajících se smíšených lovišť. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Pokud jde o použitou metodiku, konzultovala Komise dvě hlavní organizace/odborníky: ICES, mezinárodní nezávislý vědecký subjekt, a VTHVR. Doporučení rady ICES vychází z poradního rámce vypracovaného v rámci ICES a používaného v souladu s požadavky jejích klientů, mj. i Komise. VTHVR vydává své doporučení na základě mandátu vydaného Komisí. Všechny zprávy výboru VTHVR jsou po formálním schválení Komisí k dispozici na internetových stránkách Generálního ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ MARE). Všechny zprávy rady ICES jsou k dispozici na internetových stránkách ICES. a) Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Konečným cílem Unie je dosáhnout takové úrovně úmrtnosti způsobené rybolovem, která umožní využívat populace na úrovni maximálního udržitelného výnosu. Rozhodnutí spočívá v otázce, jak zajistit, že se této úrovně úmrtnosti ryb dosáhne nejpozději do roku 2015. V mnoha případech to znamená provést snížení míry úmrtnosti způsobené rybolovem, a tím i snížení úlovků. Zůstává však v kompetenci řídících subjektů, aby rozhodly, jak rychle nebo jak postupně se tato snížení provedou. Zvolit je v této souvislosti možno ze dvou základních možností: a) dosáhnout míry úmrtnosti způsobené rybolovem na úrovni maximálního udržitelného výnosu co nejdříve (tj. v roce 2012) nebo b) dosáhnout této míry v roce 2015 (tj. postupným snižováním v průběhu příštích 4 let). ICES označuje tyto dva scénáře a navazující doporučení jako „rámec MSY“ a „přechod na MSY“. Pro každý scénář a rovněž pro mezilehlé hodnoty jsou v doporučení uvedeny příslušné varianty odlovu. U každé populace však ICES označí, který ze scénářů upřednostňuje. Návrh v této souvislosti využívá doporučení MSY, pokud jsou k dispozici, a navrhuje TAC ve výši, která je v souladu s polovičním snížením úmrtnosti ryb ve vztahu k cíli MSY v roce 2012. Ve svém sdělení KOM(2011) 298 v konečném znění Komise vyzdvihla, jak je důležité, aby EU splnila svůj závazek a dosáhla maximálního udržitelného výnosu do roku 2015. Navrhla proto, aby byl dodržen důsledný přístup a aby se míra úmrtnosti způsobená rybolovem dostala na cílové hodnoty již v roce 2012. Ve světle výsledků konzultací navrhuje Komise stanovit snížení TAC postupně, ačkoliv zůstává rozhodně připravena tohoto cíle dosáhnout. To je důvodem pro poloviční snížení úmrtnosti způsobené rybolovem, které je základem tohoto návrhu. Doporučení týkající se MSY je však k dispozici pouze pro menšinu populací. Vzhledem k tomu, že tento návrh upravuje rybolovná práva pro 83 biologických populací, zhruba polovina z nich zůstává na úrovni posouzení, která je pouze kvalitativní, aniž by existoval odhad velikosti populace, a tudíž kvantifikované možnosti odlovu ve vztahu k možným cílům úmrtnosti ryb. V některých případech je ICES schopna poskytnout určité informace o tom, zda by populace mohla být stabilní, zda roste nebo se zmenšuje její velikost, ale v mnoha případech doporučení kvůli nedostatku údajů zcela chybí. Je však nutno zmínit, že existuje také mnoho případů, kde ICES poskytuje poradenství v tomto roce poprvé. To je dobrá zpráva, neboť z ní vyplývá, že se vyvíjí úsilí ke zlepšování údajů, na jejichž základě mohou být poskytována doporučení a co nejlépe využity údaje, které jsou již k dispozici. Kvantitativní posouzení vyžaduje řadu údajů z poměrně dlouhého časového období, proto je třeba i nadále pokračovat v úsilí započatém v letošním roce, aby byl vytvořen solidní základ pro řízení ve střednědobém horizontu. Pro 13 populací (široce rozšířené, žraloci a rejnoci) bude doporučení vydáno na podzim, a návrh tedy bude muset být v té době příslušným způsobem aktualizován. U 9 populací se doporučení využívají pro účely provádění použitelných plánů řízení nebo dohodnutých pravidel kontroly odlovu. Pokud jde o skutečné trendy patrné ve vývoji populací, je možno zdůraznit tyto případy: - Jižní populace ďasovitých (VIIIc): populace je na vzestupu a mělo by být možné dosáhnout úrovně MSY již v roce 2012, a to dokonce s vyššími odlovy než v současnosti. - Treska obecná v Keltském moři: ročník 2009 byl mimořádně úspěšný a umožnil výrazně zvýšit velikost této populace. - Treska jednoskvrnná na západě Skotska a v Keltském moři: populace tresky jednoskvrnné v západních vodách využívá po mnoha letech nepříznivých podmínek silného nárůstu populace v roce 2009. Avšak závažným problémem pro tento druh v obou oblastech a v Irském moři zůstávají výměty. - Štikozubec obecný v severních a jižních oblastech: tyto populace jsou nadále v poměrně dobrém stavu, ačkoli doporučení stále uvádí alarmující míru úmrtnosti způsobenou rybolovem a možné nepravdivé nahlášení úlovků. - Sleď obecný v Keltském moři: další významná populace, která nadále vykazuje známky dobrého stavu, díky čemuž je možné plánovat zvýšení odlovů v roce 2012. Pokud jde o méně příznivý vývoj, mělo by být zdůrazněno toto: - Jazyk obecný v Keltském moři : má se za to, že populace je lovena v udržitelných úrovních (MSY), ale její velikost je menší, než se dříve soudilo, neboť vědci své odhady letos přehodnotili. Aby se rybolov udržel na úrovni maximálního udržitelného výnosu, musí být TAC sníženy. - Treska bezvousá (různé populace západních vod) : zdá se, že rok 2009 byl pro bělomasé ryby dobrým rokem jako v případě tresky jednoskvrnné a tresky obecné v Keltském moři. Z určitých náznaků vyplývá, že i treska bezvousá tohoto hojného roku využila. Treska bezvousá je však z těchto tří druhů bělomasých ryb nejméně hodnotná, a vykazuje proto velmi vysokou míru výmětů. Údaje o vykládkách tudíž nejsou dobrým základem pro zhodnocení stavu populace a vědci nemohou poskytnout spolehlivé poradenství. Je zřejmé, že pokud nebudou podniknuty kroky k vyřešení problému výmětů, bude promarněna velká příležitost k obnově těchto populací z oblasti západně od Skotska k vodám Keltského moře. - Treska obecná v oblasti západně od Skotska, v Irském moři a Kattegatu: řízení těchto populací nadále brání malé množství údajů a i přes po sobě následující výrazná snížení TAC v posledních letech (–25 %) neexistují žádné známky obnovy. - Jazyk obecný ve východní části Lamanšského průlivu: populace je na historicky nejnižší úrovni. - Humr severský: situace se liší u různých jednotek populace (funkčních jednotek), které jsou řízeny v rámci každého TAC. V oblasti VII a Porcupine Bank existují podle ICES náznaky, že územní a sezónní opatření uplatňovaná od roku 2009 mohla přispět k ochraně vyčerpané populace, ale to znamená, že je třeba vyvinout další úsilí k odstranění škody způsobené v předchozích letech. Jiné funkční jednotky v dané oblasti a také severněji ve vodách západně od Skotska vykazují známky pozitivního vývoje, ale celkově je stále příliš mnoho funkčních jednotek bez dostatečného množství údajů. VTHVR potvrzuje a v některých případech i rozvíjí doporučení poskytnutá radou ICES. a) Prostředky použité pro zveřejnění odborných stanovisek Všechny zprávy výboru VTHVR jsou po formálním schválení Komisí k dispozici na internetových stránkách Generálního ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ MARE). Všechny zprávy rady ICES jsou k dispozici na internetové stránce ICES. Posouzení dopadů Nařízení o rybolovných právech již není nástrojem, který umožňuje, aby komplexní soubory opatření přijímala pouze Rada, a musí omezit svou působnost vymezenou čl. 43 odst. 3 Smlouvy. Je tudíž dobře přizpůsobené řízení založenému na výsledcích. Pokud politika bude celkově fungovat lépe, zlepší se i roční rybolovná práva. Ucelená politika námořních záležitostí zahrnuje zejména řízení loďstva, strukturální podporu, kontrolu a prosazování předpisů, regulaci trhů a integraci nástrojů řízení. I nadále je však důležité používat tento nástroj pro provádění úprav, jež jsou nezbytné pro zachování zdrojů evropského rybolovu a zpracovatelského průmyslu, a pro prevenci či nápravu negativních dopadů příliš vysoké úmrtnosti ryb na mořské životní prostředí. Pro populace klíčového hospodářského významu, včetně štikozubce obecného, tresky obecné, platýsovitých a jiných, přijala Unie řadu víceletých plánů řízení. Před jejich přijetím je třeba provést posouzení dopadů. Jakmile plány vstoupí v platnost, určují úroveň TAC, kterou je třeba pro daný rok stanovit, aby byly dosaženy dlouhodobé cíle těchto plánů. V souladu s těmito plány je Komise povinna předložit svůj návrh na TAC. Četné zásadní TAC obsažené v návrhu jsou tudíž výsledkem konkrétního posouzení dopadů vypracovaného pro plán, jehož jsou základem. U zbývajících populací, i přestože pro ně neexistují víceleté plány, se návrh snaží vyhnout krátkodobému přístupu a upřednostňuje dlouhodobá, udržitelná rozhodnutí. V mnoha případech toto vede k postupnějšímu snižování rybolovných práv. Politika směřující k maximálnímu udržitelnému výnosu, která je základem dlouhodobého řízení Komise, byla předmětem podrobné analýzy a posouzení dopadů v rámci reformy SRP – procesu, který dne 13. července 2011 ukončilo předložení balíčku návrhů. Zvláštním tématem analýzy v této souvislosti byla otázka, zda je žádoucí, aby se dosáhlo řízení populací v souladu s maximálním udržitelným výnosem již v polovině období: zpráva o posouzení dopadů (SEK(2011) 891) identifikuje tento cíl jako nezbytnou podmínku pro dosažení environmentální, hospodářské a sociální udržitelnosti. V dlouhodobém horizontu jsou environmentální, hospodářská i sociální udržitelnost stejně důležité obecné cíle. Analýza ukazuje, že k dosažení maximálního udržitelného výnosu do cílového data je třeba krátkodobých hospodářských a sociálních nákladů. V dlouhodobém horizontu se však tyto náklady bezesporu vyplatí. Z analýzy však rovněž jasně vyplývá zásadní a naléhavá potřeba zlepšit znalostní základnu, pokud má být SRP úspěšná. Optimalizovány by měly být údaje potřebné pro vědecká doporučení o stavu populací i údaje nutné k posouzení hospodářských a sociálních aspektů činnosti a jejich ovlivnění. S ohledem na tuto analýzu se předkládaný návrh snaží svým komplexním a soudržným přístupem vydat správným směrem. Zaprvé, pokud to dostupné vědecké údaje umožňují, návrh rázně sleduje cíl maximálního udržitelného výnosu, čímž vědeckého poradenství využívá, jak nejlépe může. Zadruhé, pokud jde o populace, pro které údaje chybějí a které tedy není možné řídit na základě maximálního udržitelného výnosu, návrh zaujímá přísný přístup podle zásady předběžné opatrnosti. Aby se snížila četnost využívání této zásady, musí se v doporučeních podstatně snížit míra nejistoty. To lze řešit pouze tehdy, budou-li příslušné vnitrostátní správní orgány a zúčastněné strany shromažďovat a poskytovat vědcům nezbytné údaje. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU a) Právní základ Právním základem návrhu je čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Závazky Unie ve věci udržitelného využívání živých vodních zdrojů vyplývají z povinností stanovených v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002. b) Shrnutí návrhu Návrh stanoví omezení odlovu a intenzity rybolovu použitelná na rybolov Unie s cílem dosáhnout cíle společné rybářské politiky směřujícího k zajištění rybolovu na úrovni, jež je udržitelná hospodářsky, sociálně i z hlediska životního prostředí. c) Použití Předpisy vztahující se na oblast návrhu jsou použitelné do 31. prosince 2012, s výjimkou některých ustanovení o omezení intenzity rybolovu, která jsou použitelná do 31. ledna 2013. d) Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. e) Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: Společná rybářská politika je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv. Navrhované nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na čl. 20 odst. 3 nařízení č. 2371/2002 mohou členské státy taková práva regionům či subjektům volně přidělit tak, jak považují za vhodné. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena. Návrh nemá dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto nařízení přijímá každý rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění. f) Volba nástrojů Navrhovaný nástroj: nařízení. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. 5. DODATEČNÉ INFORMACE g) Zjednodušení Tímto návrhem se zjednodušují administrativní postupy veřejných orgánů (Unie nebo vnitrostátních), zejména požadavky na řízení intenzity rybolovu. h) Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Návrh se týká každoročního nařízení na rok 2012, a proto neobsahuje doložku o revizi. i) Podrobné vysvětlení návrhu Tento návrh se omezuje na stanovení a přidělení rybolovných práv a podmínek funkčně spojených s užíváním těchto rybolovných práv. Pro rostoucí počet populací, jako je například populace štikozubce obecného, jazyka obecného, platýse evropského a humra severského, byla rybolovná práva stanovena na základě pravidel stanovených v příslušných víceletých plánech. Pokud jde o populace, pro něž byly navrženy nové víceleté plány (západní populace kranasů), jakož i populace, ohledně nichž se Rada a Komise zavázaly v prohlášení přijatém na zasedání Rady v prosinci 2009 (sleď obecný v Keltském moři a treska jednoskvrnná ve vodách západního Skotska), je návrh v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném prohlášení. Pokud jde o populace tresky obecné v oblasti západně od Skotska, v Irském moři a Kattegatu, v obdrženém doporučení se uvádí, že se stále nedaří tyto populace obnovit. Jako v minulém roce navrhuje Komise přísnější opatření než automatické snižování TAC, které nařizují plán pro tresku obecnou[2] či pravidla pro odlov populací, u nichž existuje jen málo údajů. Z toho vychází čl. 10 odst. 2 plánu pro tresku obecnou, který se podle obdrženého doporučení použije na tuto situaci. Jak bylo již minulý rok oznámeno v návrhu na rok 2011, Komise navrhuje nulové TAC. Návrh však obsahuje i procentuální podíl povolených vedlejších úlovků na rybářský výjezd – 1,5 %, aby se umožnily vykládky nevyhnutelných vedlejších úlovků, které by jinak musely být odstraněny. Tento procentuální podíl odpovídá realistické úrovni očekávaných nevyhnutelných úlovků s ohledem na selektivní lovná zařízení pro tresku obecnou na většině lovišť. V souvislosti s řízením intenzity rybolovu tresky obecné se od roku 2009 používá systém založený na kilowattdnech, který se bude používat i v roce 2012. Pokud jde o řízení intenzity rybolovu jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu, štikozubce novozélandského a humra severského, bude se v roce 2012 i nadále používat systém řízení dní na moři podle typu plavidla působícího prokazatelně v odvětví rybolovu, avšak navrhovaná regulace bude členským státům i nadále umožňovat používání systému založeného na počtu kilowattdní s cílem účinněji využívat rybolovná práva a podpořit ochranná opatření po dohodě s odvětvím rybolovu. Především s ohledem na pravidla týkající se intenzity rybolovu štikozubce novozélandského a humra severského povede tento návrh k racionalizaci systému platného pro výjimky z použití přidělených dnů na moři. Plavidla, která loví méně než 5 tun štikozubce obecného nebo 2,5 tun humra severského, jsou v současnosti osvobozena od omezení intenzity rybolovu. Plavidla, jejichž odlovy štikozubce obecného jsou nižší než 3 % jejich celkového úlovku, jsou rovněž vyňata. Na základě výsledků projednávání v předstihu Komise navrhuje revizi druhého kritéria pro výjimku, aby se stimulovalo vyhýbání se lovu štikozubce obecného. Navrhuje se, aby úlovky štikozubce obecného byly sledovány podle výjezdů, a pokud úlovky štikozubce obecného během rybářského výjezdu plavidla činí méně než 3 % jeho celkového úlovku, příslušné členské státy mohou rozhodnout, že nezapočítají dny na moři při tomto rybářském výjezdu do celkového omezení počtu dní na moři stanovených v příloze IIB nařízení. Tento systém bude hospodářské subjekty motivovat ke snížení vedlejších úlovků štikozubce obecného, a tím pomáhat snižovat úmrtnost ryb obnovující se populace. Toto nařízení stanoví podruhé v každoročním stanovování rybolovných práv přijetí některých TAC samotnými členskými státy, avšak pod podmínkou, že jsou povinny jednat v souladu s cíli společné rybářské politiky. 2011/0255 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie, pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, na něž se nevztahují mezinárodní jednání nebo dohody RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: 1. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv. 2. Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[3] je třeba s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností. 3. Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002. 4. Pokud jde o oblast působnosti tohoto nařízení, ve svém nedávném sdělení o konzultaci k rybolovným právům[4] Komise rozhodla o rozdělení hlavního nařízení o ročních rybolovných právech pro rok 2012 do dvou nástrojů. Tento dokument představuje první z obou nařízení. Celkové přípustné odlovy populací, které jsou upraveny tímto nařízením, jsou všechny autonomně regulovány Unií a jsou k dispozici pouze pro plavidla Unie. 5. V případech, kdy se celkový přípustný odlov (TAC) určité populace přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit dotčený členský stát, aby určil jeho úroveň. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky a zajistil využívání dotčené populace v míře, která od roku 2015 s co nejvyšší pravděpodobností povede k maximálnímu udržitelnému výnosu, a to včetně přijetí nezbytných opatření ke shromažďování příslušných údajů, posuzování dotčené populace a stanovení úrovní jejího maximálního udržitelného výnosu. 6. Některé TAC umožňují členským státům přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty. Cílem těchto zkoušek je testovat systém založený na kvótách odlovu, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb; nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systém založený na kvótách odlovu představuje svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností. V zájmu dosažení rozumného řízení výmětů musí každá operace na moři, spíše než vykládky v přístavu, podléhat plně dokumentovanému rybolovu. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy musí proto obsahovat povinnost používat televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel. To umožní podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené součásti úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Za předpokladu, že jsou splněny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[5], je proto použití CCTV předpokladem k dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně dokumentovaný rybolov. 7. TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory. 8. Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC populací štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu a západní části Lamanšského průlivu, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu i v oblasti západně od Skotska a v Irském moři stanoveny v souladu s pravidly, jež jsou obsaženy v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního[6], nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova[7], nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu[8], nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu[9], nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace[10], a v nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací[11]. 9. Ve vědeckém doporučení ohledně populací tresky obecné v oblasti západně od Skotska, v Irském moři a Kattegatu se uvádí, že se stále nedaří tyto populace obnovit. V souladu s čl. 10 odst. 2 plánu pro tresku obecnou[12] by se měly použít přísnější úrovně TAC než automatické snížení TAC, které nařizuje uvedený plán či pravidla pro odlov populací, u nichž je k dispozici málo údajů. 10. U populací, u nichž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, aby mohla být odhadnuta velikost populace, by opatření pro řízení a úrovně TAC měly vycházet ze zásady předběžné opatrnosti, jak je definováno ve sdělení Komise o zásadě předběžné opatrnosti[13], jakož i z přístupu nastíněného ve sdělení Komise o konzultacích k rybolovným právům, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a úvahy týkající se smíšených lovišť. 11. V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[14], je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení. 12. U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů. 13. Humr severský se loví ve smíšeném lovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank je naléhavě nutné provést opatření pro zachování zdrojů, aby se odlov humra severského co nejvíce snížil. Je proto vhodné omezit v této oblasti rybolovná práva pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský. 14. V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008[15], je nezbytné stanovit maximální intenzitu rybolovu pro rok 2012. 15. Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům Unie, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky[16], a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení. 16. S cílem zabránit přerušení rybářských činností a za účelem zajištění obživy rybářů Unie by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2012, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2012. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení. 17. Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE ČLÁNEK 1 PřEDMěT 1) Toto nařízení stanoví rybolovná práva, kterými disponují plavidla Unie, pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, na něž se nevztahují mezinárodní jednání nebo dohody. 2) Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují: a) omezení odlovu v roce 2012 a b) omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2012 do 31. ledna 2013. Článek 2Oblast působnosti Toto nařízení se vztahuje na plavidla Unie. Článek 3Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: a) „plavidlem Unie“ se rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a zapsané v Unii; b) „vodami Unie“ se rozumějí vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy; c) „celkovým přípustným odlovem“ (TAC) se rozumí množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a u něhož může být provedena vykládka; d) „kvótou“ se rozumí část TAC přidělená Unii nebo členskému státu; e) „mezinárodními vodami“ se rozumí vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu; f) „velikostí oka“ se rozumí velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008; g) „rejstříkem rybářského loďstva Unie“ se rozumí rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002; h) „lodním deníkem rybolovu“ se rozumí lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009. Článek 4Rybolovné oblasti Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí: a) Oblastmi ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) se rozumí oblasti vymezené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku; b) „Skagerrakem“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží; c) „Kattegatem“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu; d) „oblastí VII (Porcupine Bank – jednotka 16)“ se rozumí oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: – 53° 30' s. š., 15° 00' z. d.; – 53° 30' s. š., 11° 00' z. d.; – 51° 30' s. š., 11° 00' z. d.; – 51° 30' s. š., 13° 00' z. d.; – 51° 00' s. š., 13° 00' z. d.; – 51° 00' s. š., 15° 00' z. d.; – 53° 30' s. š., 15° 00' z. d.; e) „Cádizským zálivem“ se rozumí oblast ICES divize IXa východně od 7º 23' 48″ z. d.; f) Oblastmi CECAF (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) se rozumí oblasti vymezené v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v určitých oblastech kromě severního Atlantiku[17]. HLAVA II RYBOLOVNÁ PRÁVA ČLÁNEK 5 TAC A ROZDěLENÍ TAC pro plavidla Unie ve vodách Unie nebo v některých vodách mimo Unii a rozdělení takových TAC mezi členské státy a podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I. Článek 6Zvláštní ustanovení pro některé TAC 1. TAC pro některé populace ryb určí dotčený členský stát. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. 2. TAC, které určí členský stát, a) jsou v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a b) vyplývají s nejvyšší pravděpodobností z využívání této populace v souladu s maximálním udržitelným výnosem od roku 2015. 3. Do 28. února 2012 předloží každý příslušný členský stát Komisi tyto informace: a) přijaté TAC, b) údaje shromážděné a posouzené členským státem, z nichž TAC vycházejí, a c) údaje o tom, jakým způsobem jsou přijaté TAC v souladu s odstavcem 2. Článek 7Přidělení dodatečných kvót plavidlům účastnícím sezkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu 18. Plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu mohou členské státy přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. Dodatečné kvóty nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu. 19. Dodatečné kvóty podle odstavce 1 lze přidělit, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky: a) plavidla používají televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidel; b) výše dodatečných kvót přidělených plavidlu nepřesáhne 75 % výmětů předpokládaných u typu, k němuž plavidlo patří, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení základní kvóty přidělené tomuto plavidlu a c) všechny úlovky populací, na něž se vztahuje přidělení dodatečných kvót, odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené celkové kvóty. Pokud nahrávky získané v souladu s písmenem a) zahrnují zpracování osobních údajů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[18], použije se na zpracování těchto údajů uvedená směrnice. 20. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2012 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách. 21. Členské státy předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót tyto informace: a) seznam plavidel účastnících se daných zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu; b) specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel; c) kapacitu, druh a specifikace zařízení používaných plavidly, které se účastní zkoušek; d) odhadované míry výmětů každého druhu plavidla, které se účastní zkoušek, a e) množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené plavidly, které se účastní zkoušek, v roce 2011. 22. Komise může požadovat, aby bylo posouzení odhadovaných výmětů plavidel uvedených v odst. 2 písm. b) předloženo vědeckému poradnímu orgánu k přezkumu. Není-li posouzení potvrzeno, členský stát dotčeným plavidlům dodatečnou kvótu nepřidělí, nebo pokud ji již přidělil, odejme ji. Článek 8Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud: a) byl odlov proveden plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána, nebo b) odlov představuje tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána. Článek 9Omezení intenzity rybolovu Od 1. února 2012 do 31. ledna 2013 se omezení intenzity rybolovu stanovená: a) v příloze IIA uplatňují na řízení populací tresky obecné v Kattegatu, v oblasti ICES divizích VIIa a VIa a ve vodách Unie oblasti ICES divizi Vb; b) v příloze IIB uplatňují na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v oblasti ICES divizích VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu; c) v příloze IIC uplatňují na řízení populace jazyka obecného v oblasti ICES divizi VIIe. Článek 10Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv 1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny: a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002; b) přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008; c) dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96; d) množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96; e) odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009. 2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC. Článek 11Období zákazu rybolovu 1. V období od 1. května do 31. července 2012 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: tresku obecnou, pakambaly, ďasovité, tresku jednoskvrnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, rejnokovité, jazyka obecného a ostrouna obecného. 2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: Bod | Zeměpisná šířka | Zeměpisná délka | 1 | 52° 27' s. š. | 12° 19' z. d. | 2 | 52° 40' s. š. | 12° 30' z. d. | 3 | 52° 47' s. š. | 12° 39 600' z. d. | 4 | 52° 47' s. š. | 12° 56' z. d. | 5 | 52° 13,5' s. š. | 13° 53 830' z. d. | 6 | 51° 22' s. š. | 14° 24' z. d. | 7 | 51° 22' s. š. | 14° 03' z. d. | 8 | 52° 10' s. š. | 13° 25' z. d. | 9 | 52° 32' s. š. | 13° 07,500' z. d. | 10 | 52° 43' s. š. | 12° 55' z. d. | 11 | 52° 43' s. š. | 12° 43' z. d. | 12 | 52° 38 800' s. š. | 12° 37' z. d. | 13 | 52° 27' s. š. | 12° 23' z. d. | 14 | 52° 27' s. š. | 12° 19' z. d. | 3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, které mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009. Článek 12Zakázané druhy 1) Plavidla Unie mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy: a) žraloka velikého ( Cetorhinus maximus ) a žraloka bílého ( Carcharodon carcharias ) ve vodách Unie i mimo ně; b) žraloka nosatého ( Lamna nasus ) v mezinárodních vodách; c) polorejnoka křídlatého ( Squatina squatina ) ve vodách Unie; d) rejnoka hladkého ( Dipturus batis ) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; e) rejnoka vlnitého ( Raja undulata ) a rejnoka bílého ( Rostroraja alba ) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; f) pilohřbetovité ( Rhinobatidae ) ve vodách Unie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII. 2) Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí. Článek 13Přenos dat Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení. HLAVA II I ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ ČLÁNEK 14 VSTUP V PLATNOST A POUžITELNOST Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se ode dne 1. ledna 2012. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda/předsedkyně SEZNAM PŘÍLOH - PŘÍLOHA I: TAC platné pro plavidla EU v oblastech, na něž se vztahují TAC, podle druhu a oblasti (v tunách živé hmotnosti, není-li uvedeno jinak). - Část A: Obecná ustanovení - Část B: Kattegat, podoblasti ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV, vody Unie oblasti CECAF, vody Francouzské Guyany. - PŘÍLOHA IIA: Intenzita rybolovu pro plavidla v rámci řízení populací tresky obecné v Kattegatu, v divizích ICES VIIa a VIa a ve vodách Unie divize ICES Vb. - PŘÍLOHA IIB: Intenzita rybolovu pro plavidla v rámci obnovy některých populací štikozubce novozélandského a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, kromě Cádizského zálivu. - PŘÍLOHA IIC: Intenzita rybolovu pro plavidla v rámci řízení populací jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu v divizi ICES VIIe. PŘÍLOHA I TAC PLATNÉ PRO PLAVIDLA EU V OBLASTECH, NA NĚŽ SE VZTAHUJÍ TAC, PODLE DRUHU A OBLASTI (V TUNÁCH ŽIVÉ HMOTNOSTI, NENÍ-LI UVEDENO JINAK) ČÁST AOBECNÁ USTANOVENÍ Tabulky v části B této přílohy stanoví TAC a kvóty (v tunách živé hmotnosti, není-li uvedeno jinak) podle populace a podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv. Na všechna rybolovná práva stanovená v této příloze se vztahují pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1224/2009, a zejména v článcích 33 a 34 uvedeného nařízení. Není-li uvedeno jinak, představují odkazy na rybolovné oblasti odkazy na oblasti ICES. V rámci každé oblasti jsou populace ryb uváděny v abecedním pořadí podle latinského názvu druhů. Pro účely tohoto nařízení je uvedena tato srovnávací tabulka latinských a obecných názvů: Vědecké názvosloví | Třímístný písmenný kód | Obecný název | Amblyraja radiata | RJR | Rejnok hvězdnatý | Ammodytes spp. | SAN | Smačci rodu Ammodytes | Argentina silus | ARU | Stříbrnice atlantská | Beryx spp. | ALF | Pilonoši rodu Beryx | Brosme brosme | USK | Mníkovec bělolemý | Caproidae | BOR | Drsnatcovití | Centrophorus squamosus | GUQ | Bezkýlovec listošupinatý | Centroscymnus coelolepis | CYO | Světloun bělooký | Chaceon maritae | CGE | Krab hlubokomořský | Champsocephalus gunnari | ANI | Ledařka makrelovitá | Chionoecetes spp. | PCR | Krab rodu Chionoecetes | Clupea harengus | HER | Sleď obecný | Coryphaenoides rupestris | RNG | Hlavoun tuponosý | Dalatias licha | SCK | Světloun Bonnaterrův | Deania calcea | DCA | Bezkýlovec lopatonosý | Dipturus batis | RJB | Rejnok hladký | Dissostichus eleginoides | TOP | Ledovka patagonská | Engraulis encrasicolus | ANE | Sardel obecná | Etmopterus princeps | ETR | Světloun velký | Etmopterus pusillus | ETP | Světloun malý | Euphausia superba | KRI | Krunýřovka krillová | Gadus morhua | COD | Treska obecná | Galeorhinus galeus | GAG | Psohlav obecný | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Platýs protažený | Hippoglossoides platessoides | PLA | Platýs atlantský | Hippoglossus hippoglossus | HAL | Platýs obecný | Hoplostethus atlanticus | ORY | Červenice obecná | Illex illecebrosus | SQI | Kalmar tryskový | Lamna nasus | POR | Žralok nosatý | Lepidonotothen squamifrons | NOS | Ledovka příčnopruhá | Lepidorhombus spp. | LEZ | Pakambaly rodu Lepidorhombus | Leucoraja circularis | RJI | Rejnok kruhový | Leucoraja fullonica | RJF | Rejnok valchář | Leucoraja naevus | RJN | Rejnok dvouskvrnný | Limanda ferruginea | YEL | Limanda žlutoocasá | Limanda limanda | DAB | Limanda obecná | Lophiidae | ANF | Ďasovití | Macrourus spp. | GRV | Hlavouni rodu Macrourus | Makaira nigricans | BUM | Marlín modrý | Mallotus villosus | CAP | Huňáček severní | Martialia hyadesi | SQS | Kalmar Hyadesův | Melanogrammus aeglefinus | HAD | Treska jednoskvrnná | Merlangius merlangus | WHG | Treska bezvousá | Merluccius merluccius | HKE | Štikozubec obecný | Micromesistius poutassou | WHB | Treska modravá | Microstomus kitt | LEM | Platýs červený | Molva dypterygia | BLI | Mník modrý | Molva molva | LIN | Mník mořský | Nephrops norvegicus | NEP | Humr severský | Pandalus borealis | PRA | Kreveta severní | Paralomis spp. | PAI | Poustevníčci rodu Paralomis | Penaeus spp. | PEN | Krevety rodu Penaeus | Platichthys flesus | FLE | Platýs bradavičnatý | Pleuronectes platessa | PLE | Platýs evropský | Pleuronectiformes | FLX | Platýsi | Pollachius pollachius | POL | Treska sajda | Pollachius virens | POK | Treska tmavá | Psetta maxima | TUR | Pakambala velká | Raja brachyura | RJH | Rejnok plavý | Raja clavata | RJC | Rejnok ostnatý | Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Rejnok norský | Raja microocellata | RJE | Rejnok světloskvrnný | Raja montagui | RJM | Rejnok devonshirský | Raja undulata | RJU | Rejnok vlnitý | Rajiformes | SRX | Rejnokovití | Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Platýs černý | Rostroraja alba | RJA | Rejnok bílý | Scomber scombrus | MAC | Makrela obecná | Scophthalmus rhombus | BLL | Pakambala východoatlantská | Sebastes spp. | RED | Okouníci rodu Sebastes | Solea solea | SOL | Jazyk obecný | Solea spp. | SOX | Jazyk rodu Solea | Sprattus sprattus | SPR | Šprot obecný | Squalus acanthias | DGS | Ostroun obecný | Tetrapturus albidus | WHM | Marlín bělavý | Thunnus maccoyii | SBF | Tuňák modroploutvý | Thunnus obesus | BET | Tuňák velkooký | Thunnus thynnus | BFT | Tuňák obecný | Trachurus spp. | JAX | Kranasi rodu Trachurus | Trisopterus esmarkii | NOP | Treska Esmarkova | Urophycis tenuis | HKW | Mníkovec bělavý | Xiphias gladius | SWO | Mečoun obecný | Tato srovnávací tabulka obecných a latinských názvů je uvedena výlučně pro vysvětlující účely: Pilonoši rodu Beryx | ALF | Beryx spp. | Platýs atlantský | PLA | Hippoglossoides platessoides | Sardel obecná | ANE | Engraulis encrasicolus | Ďasovití | ANF | Lophiidae | Ledařka makrelovitá | ANI | Champsocephalus gunnari | Platýs obecný | HAL | Hippoglossus hippoglossus | Tuňák velkooký | BET | Thunnus obesus | Bezkýlovec lopatonosý | DCA | Deania calcea | Rejnok plavý | RJH | Raja brachyura | Mník modrý | BLI | Molva dypterygia | Marlín modrý | BUM | Makaira nigricans | Treska modravá | WHB | Micromesistius poutassou | Tuňák obecný | BFT | Thunnus thynnus | Drsnatcovití | BOR | Caproidae | Pakambala východoatlantská | BLL | Scophthalmus rhombus | Huňáček severní | CAP | Mallotus villosus | Treska obecná | COD | Gadus morhua | Rejnok hladký | RJB | Dipturus batis | Jazyk obecný | SOL | Solea solea | Poustevníčci rodu Paralomis | PAI | Paralomis spp. | Rejnok dvouskvrnný | RJN | Leucoraja naevus | Limanda obecná | DAB | Limanda limanda | Krab hlubokomořský | CGE | Chaceon maritae | Platýsi | FLX | Pleuronectiformes | Platýs bradavičnatý | FLE | Platichthys flesus | Světloun velký | ETR | Etmopterus princeps | Stříbrnice atlantská | ARU | Argentina silus | Platýs černý | GHL | Reinhardtius hippoglossoides | Hlavouni rodu Macrourus | GRV | Macrourus spp. | Ledovka příčnopruhá | NOS | Lepidonotothen squamifrons | Treska jednoskvrnná | HAD | Melanogrammus aeglefinus | Štikozubec obecný | HKE | Merluccius merluccius | Sleď obecný | HER | Clupea harengus | Kranasi rodu Trachurus | JAX | Trachurus spp. | Světloun Bonnaterrův | SCK | Dalatias licha | Krunýřovka krillová | KRI | Euphausia superba | Bezkýlovec listošupinatý | GUQ | Centrophorus squamosus | Platýs červený | LEM | Microstomus kitt | Mník mořský | LIN | Molva molva | Makrela obecná | MAC | Scomber scombrus | Pakambaly rodu Lepidorhombus | LEZ | Lepidorhombus spp. | Kreveta severní | PRA | Pandalus borealis | Humr severský | NEP | Nephrops norvegicus | Treska Esmarkova | NOP | Trisopterus esmarkii | Rejnok norský | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis | Červenice obecná | ORY | Hoplostethus atlanticus | Ledovka patagonská | TOP | Dissostichus eleginoides | Krevety rodu Penaeus | PEN | Penaeus spp. | Platýs evropský | PLE | Pleuronectes platessa | Treska sajda | POL | Pollachius pollachius | Žralok nosatý | POR | Lamna nasus | Světloun bělooký | CYO | Centroscymnus coelolepis | Okouníci rodu Sebastes | RED | Sebastes spp. | Hlavoun tuponosý | RNG | Coryphaenoides rupestris | Treska tmavá | POK | Pollachius virens | Smačci rodu Ammodytes | SAN | Ammodytes spp. | Rejnok kruhový | RJI | Leucoraja circularis | Rejnok valchář | RJF | Leucoraja fullonica | Kalmar tryskový | SQI | Illex illecebrosus | Rejnokovití | SRX | Rajiformes | Rejnok světloskvrnný | RJE | Raja microocellata | Světloun malý | ETP | Etmopterus pusillus | Krab rodu Chionoecetes | PCR | Chionoecetes spp. | Jazyk rodu Solea | SOX | Solea spp. | Tuňák modroploutvý | SBF | Thunnus maccoyii | Rejnok devonshirský | RJM | Raja montagui | Šprot obecný | SPR | Sprattus sprattus | Ostroun obecný | DGS | Squalus acanthias | Kalmar Hyadesův | SQS | Martialia hyadesi | Rejnok hvězdnatý | RJR | Amblyraja radiata | Mečoun obecný | SWO | Xiphias gladius | Rejnok ostnatý | RJC | Raja clavata | Psohlav obecný | GAG | Galeorhinus galeus | Pakambala velká | TUR | Psetta maxima | Mníkovec bělolemý | USK | Brosme brosme | Rejnok vlnitý | RJU | Raja undulata | Mníkovec bělavý | HKW | Urophycis tenuis | Marlín bělavý | WHM | Tetrapturus albidus | Rejnok bílý | RJA | Rostroraja alba | Treska bezvousá | WHG | Merlangius merlangus | Platýs protažený | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Limanda žlutoocasá | YEL | Limanda ferruginea | ČÁST BKATTEGAT, PODOBLASTI ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XIIA XIV, VODY UNIE OBLASTI CECAF, VODY FRANCOUZSKÉ GUYANY Druh: | Stříbrnice atlantská Argentina silus | Oblast: | Vody Unie a mezinárodní vody oblastí I a II (ARU/1/2.) | Německo | 21 | Analytický TAC | Francie | 7 | Nizozemsko | 17 | Spojené království | 32 | Unie | 77 | TAC | 77 | . Druh: | Stříbrnice atlantská Argentina silus | Oblast: | Vody Unie oblastí III a IV (ARU/3/4.) | Dánsko | 781 | Analytický TAC | Německo | 8 | Francie | 6 | Irsko | 6 | Nizozemsko | 37 | Švédsko | 30 | Spojené království | 14 | Unie | 882 | TAC | 882 | . Druh: | Stříbrnice atlantská Argentina silus | Oblast: | Vody Unie a mezinárodní vody oblastí V, VI a VII (ARU/567.) | Německo | 268 | Analytický TAC | Francie | 6 | Irsko | 248 | Nizozemsko | 2 799 | Spojené království | 197 | Unie | 3 518 | TAC | 3 518 | . Druh: | Mníkovec bělolemý Brosme brosme | Oblast: | IIIa; vody Unie subdivizí 22–32 (USK/3A/BCD) | Dánsko | 10 | Analytický TAC | Švédsko | 5 | Německo | 5 | Unie | 20 | TAC | 20 | . Druh: | Drsnatcovití Caproidae | Oblast: | Vody Unie a mezinárodní vody oblastí VI, VII a VIII (BOR/678-) | Dánsko | pm | Preventivní TAC | Irsko | pm | Spojené království | pm | Švédsko | pm | Unie | pm | TAC | pm | . Druh: | Sleď obecný Clupea harengus | Oblast: | VIIb, VIIc; VIaS(1) (HER/6AS7BC) | Irsko | 3 048 | Analytický TAC | Nizozemsko | 305 | Unie | 3 353 | TAC | 3 353 | (1) Odkaz se týká populace sledě obecného v oblasti VIa jižně od 56°00' s. š. a západně od 07°00' z. d. | . Druh: | Sleď obecný Clupea harengus | Oblast: | VI Clyde(1) (HER/06ACL.) | Spojené království | Bude určeno | (2) | Preventivní TAC | Unie | Bude určeno | (3) | TAC | Bude určeno | (3) | (1) Populace oblasti Clyde: odkaz se týká populace sledě obecného v námořní oblasti nacházející se severovýchodně od spojnice mezi Mull of Kintyre a Coresewall Point. (2) Použije se článek 6 tohoto nařízení. (3) Stanoveno stejné množství jako podle poznámky pod čarou 2. | . Druh: | Sleď obecný Clupea harengus | Oblast: | VIIa(1) (HER/07A/MM) | Irsko | 1 031 | Analytický TAC | Spojené království | 2 929 | Unie | 3 960 | TAC | 3 960 | (1) Tato oblast je zmenšena o oblast připojenou k oblastem VIIg, VIIh, VIIj a VIIk ohraničenou: – na severu 52° 30' s. š., – na jihu 52° 00' s. š., – na západě pobřežím Irska, – na východě pobřežím Spojeného království. | . Druh: | Sleď obecný Clupea harengus | Oblast: | VIIe a VIIf (HER/7EF.) | Francie | 416 | Preventivní TAC | Spojené království | 416 | Unie | 833 | TAC | 833 | . Druh: | Sleď obecný Clupea harengus | Oblast: | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) a VIIk(1) (HER/7G-K.) | Německo | 234 | Analytický TAC | Francie | 1 302 | Irsko | 18 236 | Nizozemsko | 1 302 | Spojené království | 26 | Unie | 21 100 | TAC | 21 100 | (1) Tato oblast je zvětšena o oblast ohraničenou: – na severu 52° 30' s. š., – na jihu 52° 00' s. š., – na západě pobřežím Irska, – na východě pobřežím Spojeného království. | . Druh: | Sardel obecná Engraulis encrasicolus | Oblast: | IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (ANE/9/3411) | Španělsko | 3 090 | Analytický TAC | Portugalsko | 3 370 | Unie | 6 460 | TAC | 6 460 | . Druh: | Treska obecná Gadus morhua | Oblast: | Kattegat (COD/03AS.) | Dánsko | 0 | Analytický TAC | Německo | 0 | Švédsko | 0 | Unie | 0 | TAC | 0 | (1) | (1) Vedlejší úlovky tresky obecné v oblasti, na niž se vztahuje tento TAC, lze vyložit za předpokladu, že neobsahují více než 1,5 % živé hmotnosti celkového úlovku uchovávaného na palubě během rybářského výjezdu. | Druh: | Treska obecná Gadus morhua | Oblast: | VIb; vody Unie a mezinárodní vody oblasti Vb západně od 12° 00' z. d. a od oblastí XII a XIV (COD/5W6-14) | Belgie | 0 | Preventivní TAC | Německo | 2 | Francie | 19 | Irsko | 7 | Spojené království | 31 | Unie | 59 | TAC | 59 | . Druh: | Treska obecná Gadus morhua | Oblast: | VIa; vody Unie a mezinárodní vody oblasti Vb východně od 12° 00' z. d. (COD/5BE6A) | Belgie | 0 | Analytický TAC | Německo | 0 | Francie | 0 | Irsko | 0 | Spojené království | 0 | Unie | 0 | TAC | 0 | (1) | (1) Vedlejší úlovky tresky obecné v oblasti, na niž se vztahuje tento TAC, lze vyložit za předpokladu, že neobsahují více než 1,5 % živé hmotnosti celkového úlovku uchovávaného na palubě během rybářského výjezdu. | Druh: | Treska obecná Gadus morhua | Oblast: | VIIa (COD/07A.) | Belgie | 0 | Analytický TAC | Francie | 0 | Irsko | 0 | Nizozemsko | 0 | Spojené království | 0 | Unie | 0 | TAC | 0 | (1) | (1) Vedlejší úlovky tresky obecné v oblasti, na niž se vztahuje tento TAC, lze vyložit za předpokladu, že neobsahují více než 1,5 % živé hmotnosti celkového úlovku uchovávaného na palubě během rybářského výjezdu. | Druh: | Treska obecná Gadus morhua | Oblast: | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (COD/7XAD34) | Belgie | 432 | Analytický TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Francie | 7 080 | Irsko | 1 403 | Nizozemsko | 1 | Spojené království | 763 | Unie | 9 679 | TAC | 9 679 | . Druh: | Žralok nosatý Lamna nasus | Oblast: | Vody Francouzské Guyany, Kattegat; vody Unie oblasti Skagerraku, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1, 34.1.2 a 34.2 (POR/3-1234) | Dánsko | pm | (1) | Analytický TAC | Francie | pm | (1) | Německo | pm | (1) | Irsko | pm | (1) | Španělsko | pm | (1) | Spojené království | pm | (1) | Unie | pm | (1) | (1) | TAC | pm | (1) | (1) Při náhodném ulovení nesmí být tento druh poraněn. Jedinci se ihned vypouštějí. | . Druh: | Pakambaly rodu Lepidorhombus Lepidorhombus spp. | Oblast: | Vody Unie oblastí IIa a IV (LEZ/2AC4-C) | Belgie | 5 | Analytický TAC | Dánsko | 4 | Německo | 4 | Francie | 26 | Nizozemsko | 20 | Spojené království | 1 509 | Unie | 1 568 | TAC | 1 568 | . Druh: | Pakambaly rodu Lepidorhombus Lepidorhombus spp. | Oblast: | VI; vody Unie a mezinárodní vody oblasti Vb; mezinárodní vody oblastí XII a XIV (LEZ/56-14) | Španělsko | 327 | Analytický TAC | Francie | 1 276 | Irsko | 373 | Spojené království | 903 | Unie | 2 879 | TAC | 2 879 | . Druh: | Pakambaly rodu Lepidorhombus Lepidorhombus spp. | Oblast: | VII (LEZ/07.) | Belgie | 371 | Analytický TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Španělsko | 4 118 | Francie | 4 996 | Irsko | 2 272 | Spojené království | 1 968 | Unie | 13 725 | TAC | 13 725 | . Druh: | Pakambaly rodu Lepidorhombus Lepidorhombus spp. | Oblast: | VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe (LEZ/8ABDE.) | Španělsko | 750 | Analytický TAC | Francie | 605 | Unie | 1 355 | TAC | 1 355 | . Druh: | Pakambaly rodu Lepidorhombus Lepidorhombus spp. | Oblast: | VIIIc, IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (LEZ/8C3411) | Španělsko | 1 091 | Analytický TAC | Francie | 55 | Portugalsko | 36 | Unie | 1 182 | TAC | 1 182 | . Druh: | Ďasovití Lophiidae | Oblast: | VI; vody Unie a mezinárodní vody oblasti Vb; mezinárodní vody oblastí XII a XIV (ANF/56-14) | Belgie | 147 | Analytický TAC | Německo | 168 | Španělsko | 157 | Francie | 1 810 | Irsko | 409 | Nizozemsko | 142 | Spojené království | 1 259 | Unie | 4 092 | TAC | 4 092 | . Druh: | Ďasovití Lophiidae | Oblast: | VII (ANF/07.) | Belgie | 2 238 | (1) | Analytický TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Německo | 250 | (1) | Španělsko | 889 | (1) | Francie | 14 362 | (1) | Irsko | 1 835 | (1) | Nizozemsko | 290 | (1) | Spojené království | 4 355 | (1) | Unie | 24 219 | (1) | TAC | 24 219 | (1) | (1) Zvláštní podmínka: z čehož až 5 % může být odloveno v oblastech VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe (ANF/*8ABDE). | . Druh: | Ďasovití Lophiidae | Oblast: | VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe (ANF/8ABDE.) | Španělsko | 989 | Analytický TAC | Francie | 5 501 | Unie | 6 490 | TAC | 6 490 | . Druh: | Ďasovití Lophiidae | Oblast: | VIIIc, IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (ANF/8C3411) | Španělsko | 2 750 | Analytický TAC | Francie | 3 | Portugalsko | 547 | Unie | 3 300 | TAC | 3 300 | . Druh: | Treska jednoskvrnná Melanogrammus aeglefinus | Oblast: | Vody Unie a mezinárodní vody oblastí Vb a VIa (HAD/5BC6A.) | Belgie | 6 | Analytický TAC | Německo | 7 | Francie | 276 | Irsko | 197 | Spojené království | 2 020 | Unie | 2 506 | TAC | 2 506 | . Druh: | Treska jednoskvrnná Melanogrammus aeglefinus | Oblast: | VIIb–k, VIII, IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (HAD/7X7A34) | Belgie | 111 | Analytický TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Francie | 6 658 | Irsko | 2 219 | Spojené království | 999 | Unie | 9 987 | TAC | 9 987 | . Druh: | Treska jednoskvrnná Melanogrammus aeglefinus | Oblast: | VIIa (HAD/07A.) | Belgie | 16 | Analytický TAC | Francie | 71 | Irsko | 428 | Spojené království | 473 | Unie | 988 | TAC | 988 | . Druh: | Treska bezvousá Merlangius merlangus | Oblast: | VI; vody Unie a mezinárodní vody oblasti Vb; mezinárodní vody oblastí XII a XIV (WHG/56-14) | Německo | 1 | Analytický TAC | Francie | 30 | Irsko | 72 | Spojené království | 139 | Unie | 242 | TAC | 242 | . Druh: | Treska bezvousá Merlangius merlangus | Oblast: | VIIa (WHG/07A.) | Belgie | 0 | Analytický TAC | Francie | 6 | Irsko | 35 | Nizozemsko | 0 | Spojené království | 48 | Unie | 89 | TAC | 89 | . Druh: | Treska bezvousá Merlangius merlangus | Oblast: | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj a VIIk (WHG/7X7A-C) | Belgie | 121 | Analytický TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Francie | 7 455 | Irsko | 3 455 | Nizozemsko | 61 | Spojené království | 1 334 | Unie | 12 426 | TAC | 12 426 | . Druh: | Treska bezvousá Merlangius merlangus | Oblast: | VIII (WHG/08.) | Španělsko | 1 080 | Preventivní TAC | Francie | 1 619 | Unie | 2 699 | TAC | 2 699 | . Druh: | Treska bezvousá Merlangius merlangus | Oblast: | IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (WHG/9/3411) | Portugalsko | Bude určeno | (1) | Preventivní TAC | Unie | Bude určeno | (2) | TAC | Bude určeno | (2) | (1) Použije se článek 6 tohoto nařízení. (2) Stanoveno stejné množství jako podle poznámky pod čarou 1. | . Druh: | Štikozubec obecný Merluccius merluccius | Oblast: | IIIa; vody Unie subdivizí 22–32 (HKE/3A/BCD) | Dánsko | 1 366 | Analytický TAC | Švédsko | 116 | Unie | 1 482 | TAC | 1 482 | (1) | (1) V rámci souhrnného TAC ve výši 49 175 tun pro severní populaci štikozubce obecného. | . Druh: | Štikozubec obecný Merluccius merluccius | Oblast: | Vody Unie oblastí IIa a IV (HKE/2AC4-C) | Belgie | 25 | Analytický TAC | Dánsko | 997 | Německo | 115 | Francie | 221 | Nizozemsko | 57 | Spojené království | 311 | Unie | 1 726 | TAC | 1 726 | (1) | (1) V rámci souhrnného TAC ve výši 49 175 tun pro severní populaci štikozubce obecného. | . Druh: | Štikozubec obecný Merluccius merluccius | Oblast: | VI a VII; vody Unie a mezinárodní vody oblasti Vb; mezinárodní vody oblastí XII a XIV (HKE/571214) | Belgie | 253 | (1) | Analytický TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Španělsko | 8 129 | Francie | 12 552 | (1) | Irsko | 1 521 | Nizozemsko | 164 | (1) | Spojené království | 4 956 | (1) | Unie | 27 575 | TAC | 27 575 | (2) | (1) Tuto kvótu lze převést do vod Unie oblastí IIa a IV. Tyto převody však musí být předem oznámeny Komisi. (2) V rámci souhrnného TAC ve výši 49 175 tun pro severní populaci štikozubce obecného. | Zvláštní podmínka: | v rámci výše uvedených kvót je odlov v následujících oblastech omezen na níže uvedená množství: | VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe (HKE/*8ABDE) | Belgie | 33 | Španělsko | 1 311 | Francie | 1 311 | Irsko | 164 | Nizozemsko | 16 | Spojené království | 738 | Unie | 3573 | . Druh: | Štikozubec obecný Merluccius merluccius | Oblast: | VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe (HKE/8ABDE.) | Belgie | 8 | (1) | Analytický TAC | Španělsko | 5 659 | Francie | 12 708 | Nizozemsko | 16 | (1) | Unie | 18 391 | TAC | 18 391 | (2) | (1) Tuto kvótu lze převést do oblasti IV a vod Unie oblasti IIa. Tyto převody však musí být předem oznámeny Komisi. (2) V rámci souhrnného TAC ve výši 49 175 tun pro severní populaci štikozubce obecného. | Zvláštní podmínka: | v rámci výše uvedených kvót je odlov v následujících oblastech omezen na níže uvedená množství: | VI a VII; vody Unie a mezinárodní vody oblasti Vb; mezinárodní vody oblastí XII a XIV (HKE/*57-14) | Belgie | 2 | Španělsko | 1 639 | Francie | 2 950 | Nizozemsko | 5 | Unie | 4596 | . Druh: | Štikozubec obecný Merluccius merluccius | Oblast: | VIIIc, IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (HKE/8C3411) | Španělsko | 7 870 | Analytický TAC | Francie | 756 | Portugalsko | 3 673 | Unie | 12 299 | TAC | 12 299 | . Druh: | Mník modrý Molva dypterygia | Oblast: | Mezinárodní vody oblasti XII (BLI/12INT-)(1) | Estonsko | 1 | Analytický TAC | Španělsko | 582 | Francie | 14 | Litva | 5 | Spojené království | 5 | Ostatní | 1 | (1) | Unie | 611 | TAC | 611 | (1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. | . Druh: | Mník mořský Molva molva | Oblast: | IIIa; Vody Unie oblastí IIIb, c, d (LIN/3A/BCD) | Belgie | 6 | (1) | Analytický TAC | Dánsko | 43 | Německo | 6 | (1) | Švédsko | 17 | Spojené království | 6 | (1) | Unie | 78 | TAC | 78 | (1) Kvóta může být odlovena pouze ve vodách Unie oblasti IIIa a vodách Unie oblastí IIIb, c, d. | . Druh: | Humr severský Nephrops norvegicus | Oblast: | Vody Unie oblastí IIa a IV (NEP/2AC4-C) | Belgie | 1 091 | Analytický TAC | Dánsko | 1 091 | Německo | 16 | Francie | 32 | Nizozemsko | 561 | Spojené království | 18 058 | Unie | 20 849 | TAC | 20 849 | . Druh: | Humr severský Nephrops norvegicus | Oblast: | VI; vody Unie a mezinárodní vody oblasti Vb (NEP/5BC6.) | Španělsko | 28 | Analytický TAC | Francie | 113 | Irsko | 189 | Spojené království | 13 620 | Unie | 13 950 | TAC | 13 950 | . Druh: | Humr severský Nephrops norvegicus | Oblast: | VII (NEP/07.) | Španělsko | 1 053 | (1) | Analytický TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Francie | 4 268 | (1) | Irsko | 6 473 | (1) | Spojené království | 5 757 | (1) | Unie | 17 551 | (1) | TAC | 17 551 | (1) | (1) Zvláštní podmínka: z čehož nesmí být odloveno v oblasti VII (Porcupine Bank – jednotka 16) (NEP/*07U16) více než tyto kvóty: | Španělsko | 285 | Francie | 179 | Irsko | 342 | Spojené království | 139 | Unie | 945 | . Druh: | Humr severský Nephrops norvegicus | Oblast: | VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe (NEP/8ABDE.) | Španělsko | 199 | Analytický TAC | Francie | 3 115 | Unie | 3 314 | TAC | 3 314 | . Druh: | Humr severský Nephrops norvegicus | Oblast: | VIIIc (NEP/08C.) | Španělsko | 79 | Analytický TAC | Francie | 3 | Unie | 82 | TAC | 82 | . Druh: | Humr severský Nephrops norvegicus | Oblast: | IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (NEP/9/3411) | Španělsko | 68 | Analytický TAC | Portugalsko | 205 | Unie | 273 | TAC | 273 | . Druh: | Krevety rodu Penaeus Penaeus spp. | Oblast: | Vody Francouzské Guyany (PEN/FGU.) | Francie | Bude určeno | (1) (2) | Preventivní TAC | Unie | Bude určeno | (2) (3) | TAC | Bude určeno | (2) (3) | (1) Použije se článek 6 tohoto nařízení. (2) Lov krevet druhů Penaeus subtilis a Penaeus brasiliensis je zakázán ve vodách, jejichž hloubka je menší než 30 m. (3) Stanoveno stejné množství jako podle poznámky pod čarou 1. | . Druh: | Platýs evropský Pleuronectes platessa | Oblast: | VI; vody Unie a mezinárodní vody oblasti Vb; mezinárodní vody oblastí XII a XIV (PLE/56-14) | Francie | 16 | Preventivní TAC | Irsko | 215 | Spojené království | 358 | Unie | 589 | TAC | 589 | . Druh: | Platýs evropský Pleuronectes platessa | Oblast: | VIIa (PLE/07A.) | Belgie | 62 | Analytický TAC | Francie | 27 | Irsko | 488 | Nizozemsko | 19 | Spojené království | 624 | Unie | 1 220 | TAC | 1 220 | . Druh: | Platýs evropský Pleuronectes platessa | Oblast: | VIIb a VIIc (PLE/7BC.) | Francie | 13 | Preventivní TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Irsko | 53 | Unie | 66 | TAC | 66 | . Druh: | Platýs evropský Pleuronectes platessa | Oblast: | VIId a VIIe (PLE/7DE.) | Belgie | 684 | Analytický TAC | Francie | 2 279 | Spojené království | 1 216 | Unie | 4 179 | TAC | 4 179 | . Druh: | Platýs evropský Pleuronectes platessa | Oblast: | VIIf a VIIg (PLE/7FG.) | Belgie | 76 | Analytický TAC | Francie | 139 | Irsko | 21 | Spojené království | 72 | Unie | 308 | TAC | 308 | . Druh: | Platýs evropský Pleuronectes platessa | Oblast: | VIIh, VIIj a VIIk (PLE/7HJK.) | Belgie | 9 | Analytický TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Francie | 17 | Irsko | 61 | Nizozemsko | 35 | Spojené království | 17 | Unie | 139 | TAC | 139 | . Druh: | Platýs evropský Pleuronectes platessa | Oblast: | VIII, IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (PLE/8/3411) | Španělsko | 56 | Preventivní TAC | Francie | 224 | Portugalsko | 56 | Unie | 336 | TAC | 336 | . Druh: | Treska sajda Pollachius pollachius | Oblast: | VI; vody Unie a mezinárodní vody oblasti Vb; mezinárodní vody oblastí XII a XIV (POL/56-14) | Španělsko | 4 | Preventivní TAC | Francie | 143 | Irsko | 42 | Spojené království | 109 | Unie | 298 | TAC | 298 | . Druh: | Treska sajda Pollachius pollachius | Oblast: | VII (POL/07.) | Belgie | 315 | Preventivní TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Španělsko | 19 | Francie | 7 249 | Irsko | 773 | Spojené království | 1 765 | Unie | 10 121 | TAC | 10 121 | . Druh: | Treska sajda Pollachius pollachius | Oblast: | VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe (POL/8ABDE.) | Španělsko | 214 | Preventivní TAC | Francie | 1 046 | Unie | 1 260 | TAC | 1 260 | . Druh: | Treska sajda Pollachius pollachius | Oblast: | VIIIc (POL/08C.) | Španělsko | 176 | Preventivní TAC | Francie | 20 | Unie | 196 | TAC | 196 | . Druh: | Treska sajda Pollachius pollachius | Oblast: | IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (POL/9/3411) | Španělsko | 232 | Preventivní TAC | Portugalsko | 8 | Unie | 240 | TAC | 240 | . Druh: | Treska tmavá Pollachius virens | Oblast: | VII, VIII, IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (POK/7/3411) | Belgie | 7 | Preventivní TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Francie | 1 599 | Irsko | 800 | Spojené království | 436 | Unie | 2 842 | TAC | 2 842 | . Druh: | Rejnokovití Rajiformes | Oblast: | Vody Unie oblastí IIa a IV (SRX/2AC4-C) | Belgie | pm | (1) (2)(3) | Analytický TAC | Dánsko | pm | (1) (2)(3) | Německo | pm | (1) (2)(3) | Francie | pm | (1) (2)(3) | Nizozemsko | pm | (1) (2)(3) | Spojené království | pm | (1) (2)(3) | Unie | pm | (1)(3) | TAC | pm | (3) | (1) Odlovy rejnoka dvouskvrnného (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), rejnoka ostnatého (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), rejnoka plavého (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), rejnoka devonshirského (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) a rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) se oznamují samostatně. (2) Kvóta pro vedlejší úlovky. Tyto druhy nesmějí představovat více než 25 % živé hmotnosti úlovků uchovávaných na palubě na jeden rybářský výjezd. Tato podmínka platí pouze pro plavidla o celkové délce větší než 15 m. (3) Nevztahuje se na rejnoka hladkého (Dipturus batis). Při náhodném ulovení nesmí být tyto druhy poraněny. Jedinci se ihned vypouštějí. Rybáři se vyzývají, aby vyvíjeli a používali postupy a zařízení, které umožní rychlé a bezpečné vypuštění tohoto druhu. | . Druh: | Rejnokovití Rajiformes | Oblast: | Vody Unie oblasti IIIa (SRX/03A-C.) | Dánsko | pm | (1) (2) | Analytický TAC | Švédsko | pm | (1) (2) | Unie | pm | (1)(2) | TAC | pm | (2) | (1) Odlovy rejnoka dvouskvrnného (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), rejnoka ostnatého (Raja clavata) (RJC/03A-C.), rejnoka plavého (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), rejnoka devonshirského (Raja montagui) (RJM/03A-C.) a rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) se oznamují samostatně. (2) Nevztahuje se na rejnoka hladkého (Dipturus batis). Při náhodném ulovení nesmí být tento druh poraněn. Jedinci se ihned vypouštějí. Rybáři se vyzývají, aby vyvíjeli a používali postupy a zařízení, které umožní rychlé a bezpečné vypuštění tohoto druhu. | . Druh: | Rejnokovití Rajiformes | Oblast: | Vody Unie oblastí VIa, VIb, VIIa–c a VIIe–k (SRX/67AKXD) | Belgie | pm | (1) (2) (3) | Analytický TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Estonsko | pm | (1) (2) (3) | Francie | pm | (1) (2) (3) | Německo | pm | (1) (2) (3) | Irsko | pm | (1) (2) (3) | Litva | pm | (1) (2) (3) | Nizozemsko | pm | (1) (2) (3) | Portugalsko | pm | (1) (2) (3) | Španělsko | pm | (1) (2) (3) | Spojené království | pm | (1) (2) (3) | Unie | pm | (1) (2) (3) | TAC | pm | (2) | (1) Odlovy rejnoka dvouskvrnného (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), rejnoka ostnatého (Raja clavata) (RJC/67AKXD), rejnoka plavého (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), rejnoka devonshirského (Raja montagui) (RJM/67AKXD), rejnoka světloskvrnného (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), rejnoka kruhového (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) a rejnoka valcháře (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) se oznamují samostatně. (2) Nevztahuje se na rejnoka vlnitého (Raja undulata), rejnoka hladkého (Dipturus batis), rejnoka norského (Raja (Dipturus) nidarosiensis) a rejnoka bílého (Rostroraja alba). Při náhodném ulovení nesmí být tyto druhy poraněny. Jedinci se ihned vypouštějí. Rybáři se vyzývají, aby vyvíjeli a používali postupy a zařízení, které umožní rychlé a bezpečné vypuštění tohoto druhu. (3) Zvláštní podmínka: z čehož až 5 % může být odloveno ve vodách Unie oblasti VIId (SRX/*07D.). | . Druh: | Rejnokovití Rajiformes | Oblast: | Vody Unie oblasti VIId (SRX/07D.) | Belgie | pm | (1) (2) (3) | Analytický TAC | Francie | pm | (1) (2) (3) | Nizozemsko | pm | (1) (2) (3) | Spojené království | pm | (1) (2) (3) | Unie | pm | (1) (2) (3) | TAC | pm | (2) | (1) Odlovy rejnoka dvouskvrnného (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), rejnoka ostnatého (Raja clavata) (RJC/07D.), rejnoka plavého (Raja brachyura) (RJH/07D.), rejnoka devonshirského (Raja montagui) (RJM/07D.) a rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) se oznamují samostatně. (2) Nevztahuje se na rejnoka hladkého (Dipturus batis) a rejnoka vlnitého (Raja undulata). Při náhodném ulovení nesmí být tento druh poraněn. Jedinci se ihned vypouštějí. Rybáři se vyzývají, aby vyvíjeli a používali postupy a zařízení, které umožní rychlé a bezpečné vypuštění tohoto druhu. (3) Zvláštní podmínka: z čehož až 5 % může být odloveno ve vodách Unie oblastí VIa, VIb, VIIa–c a VIIe–k (SRX/*67AKD). | . Druh: | Rejnokovití Rajiformes | Oblast: | Vody Unie oblastí VIII a IX (SRX/89-C.) | Belgie | pm | (1) (2) | Analytický TAC | Francie | pm | (1) (2) | Portugalsko | pm | (1) (2) | Španělsko | pm | (1) (2) | Spojené království | pm | (1) (2) | Unie | pm | (1) (2) | TAC | pm | (2) | (1) Odlovy rejnoka dvouskvrnného (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) a rejnoka ostnatého (Raja clavata) (RJC/89-C.) se oznamují samostatně. (2) Nevztahuje se na rejnoka vlnitého (Raja undulata), rejnoka hladkého (Dipturus batis) a rejnoka bílého (Rostroraja alba). Při náhodném ulovení nesmí být tento druh poraněn. Jedinci se ihned vypouštějí. Rybáři se vyzývají, aby vyvíjeli a používali postupy a zařízení, které umožní rychlé a bezpečné vypuštění tohoto druhu. | . Druh: | Jazyk obecný Solea solea | Oblast: | IIIa; vody Unie subdivizí 22–32 (SOL/3A/BCD) | Dánsko | 437 | Analytický TAC | Německo | 25 | (1) | Nizozemsko | 42 | (1) | Švédsko | 16 | Unie | 520 | TAC | 520 | (2) | (1) Kvóta může být odlovena pouze ve vodách Unie oblasti IIIa, subdivizí 22–32. (2) Zvláštní podmínka: z čehož může být odloveno v oblasti IIIa nejvýše 461 tun. | . Druh: | Jazyk obecný Solea solea | Oblast: | VI; vody Unie a mezinárodní vody oblasti Vb; mezinárodní vody oblastí XII a XIV (SOL/56-14) | Irsko | 41 | Preventivní TAC | Spojené království | 10 | Unie | 51 | TAC | 51 | . Druh: | Jazyk obecný Solea solea | Oblast: | VIIa (SOL/07A.) | Belgie | 109 | Analytický TAC | Francie | 1 | Irsko | 27 | Nizozemsko | 34 | Spojené království | 49 | Unie | 220 | TAC | 220 | . Druh: | Jazyk obecný Solea solea | Oblast: | VIIb a VIIc (SOL/7BC.) | Francie | 6 | Preventivní TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Irsko | 31 | Unie | 37 | TAC | 37 | . Druh: | Jazyk obecný Solea solea | Oblast: | VIId (SOL/07D.) | Belgie | 1 427 | Analytický TAC | Francie | 2 854 | Spojené království | 1 019 | Unie | 5 300 | TAC | 5 300 | . Druh: | Jazyk obecný Solea solea | Oblast: | VIIe (SOL/07E.) | Belgie | 27 | (1) | Analytický TAC | Francie | 293 | (1) | Spojené království | 457 | (1) | Unie | 777 | TAC | 777 | (1) Kromě této kvóty může členský stát plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu přidělit dodatečné kvóty do celkové výše dalších 5 % kvóty přidělené příslušnému členskému státu za podmínek stanovených v článku 7 tohoto nařízení. | . Druh: | Jazyk obecný Solea solea | Oblast: | VIIf a VIIg (SOL/7FG.) | Belgie | 663 | Analytický TAC | Francie | 66 | Irsko | 33 | Spojené království | 298 | Unie | 1 060 | TAC | 1 060 | . Druh: | Jazyk obecný Solea solea | Oblast: | VIIh, VIIj, a VIIk (SOL/7HJK.) | Belgie | 30 | Analytický TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Francie | 60 | Irsko | 162 | Nizozemsko | 48 | Spojené království | 60 | Unie | 360 | TAC | 360 | . Druh: | Jazyk obecný Solea solea | Oblast: | VIIIa a VIIIb (SOL/8AB.) | Belgie | 47 | Analytický TAC | Španělsko | 8 | Francie | 3 442 | Nizozemsko | 258 | Unie | 3 755 | TAC | 3 755 | . Druh: | Sole Solea spp. | Oblast: | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX a X; vody Unie oblasti CECAF 34.1.1 (SOX/8CDE34) | Španělsko | 343 | Preventivní TAC | Portugalsko | 568 | Unie | 911 | TAC | 911 | . Druh: | Šprot obecný Sprattus sprattus | Oblast: | VIId a VIIe (SPR/7DE.) | Belgie | 20 | Preventivní TAC | Dánsko | 1 321 | Německo | 20 | Francie | 285 | Nizozemsko | 285 | Spojené království | 2 135 | Unie | 4 066 | TAC | 4 066 | . Druh: | Ostroun obecný Squalus acanthias | Oblast: | Vody Unie oblasti IIIa (DGS/03A-C.) | Dánsko | pm | Analytický TAC | Švédsko | pm | Unie | pm | TAC | pm | . Druh: | Ostroun obecný Squalus acanthias | Oblast: | Vody Unie oblastí IIa a IV (DGS/2AC4-C) | Belgie | pm | (1) | Analytický TAC | Dánsko | pm | (1) | Německo | pm | (1) | Francie | pm | (1) | Nizozemsko | pm | (1) | Švédsko | pm | (1) | Spojené království | pm | (1) | Unie | (1) | TAC | pm | (1) | (1) [Jsou zahrnuty úlovky na dlouhé lovné šňůry psohlava obecného (Galeorhinus galeus), světlouna Bonnaterrova (Dalatias licha), bezkýlovce lopatonosého (Deania calcea), bezkýlovce listošupinatého (Centrophorus squamosus), světlouna velkého (Etmopterus princeps), světlouna malého (Etmopterus pusillus), světlouna bělookého (Centroscymnus coelolepis) a ostrouna obecného (Squalus acanthias). Při náhodném ulovení nesmí být tyto druhy poraněny. Jedinci se ihned vypouštějí.] | . Druh: | Ostroun obecný Squalus acanthias | Oblast: | Vody Unie a mezinárodní vody oblastí I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV (DGS/15X14) | Belgie | pm | (1) | Analytický TAC Použije se článek 11 tohoto nařízení. | Německo | pm | (1) | Španělsko | pm | (1) | Francie | pm | (1) | Irsko | pm | (1) | Nizozemsko | pm | (1) | Portugalsko | pm | (1) | Spojené království | pm | (1) | Unie | pm | (1) | TAC | pm | (1) | (1) [Jsou zahrnuty úlovky na dlouhé lovné šňůry psohlava obecného (Galeorhinus galeus), světlouna Bonnaterrova (Dalatias licha), bezkýlovce lopatonosého (Deania calcea), bezkýlovce listošupinatého (Centrophorus squamosus), světlouna velkého (Etmopterus princeps), světlouna malého (Etmopterus pusillus), světlouna bělookého (Centroscymnus coelolepis) a ostrouna obecného (Squalus acanthias). Při náhodném ulovení nesmí být tyto druhy poraněny. Jedinci se ihned vypouštějí.] | . Druh: | Kranasi rodu Trachurus Trachurus spp. | Oblast: | VIIIc (JAX/08C.) | Španělsko | pm | (1) (2) | Analytický TAC | Francie | pm | (1) | Portugalsko | pm | (1) (2) | Unie | pm | TAC | pm | (1) Z čehož nejvýše 5 % mohou tvořit kranasi rodu Trachurus o délce 12 až 14 cm, bez ohledu na článek 19 nařízení (ES) č. 850/98[19]. Pro účely kontroly tohoto množství se na hmotnost vykládek použije koeficient 1,20. (2) Zvláštní podmínka: až 5 % této kvóty lze odlovit v oblasti IX. Použití této zvláštní podmínky však musí být předem oznámeno Komisi (JAX/*09.). | . Druh: | Kranasi rodu Trachurus Trachurus spp. | Oblast: | IX (JAX/09.) | Španělsko | pm | (1) (2) | Analytický TAC | Portugalsko | pm | (1) (2) | Unie | pm | TAC | pm | (1) Z čehož nejvýše 5 % mohou tvořit kranasi rodu Trachurus o délce 12 až 14 cm, bez ohledu na článek 19 nařízení (ES) č. 850/98. Pro účely kontroly tohoto množství se na hmotnost vykládek použije koeficient 1,20. (2) Zvláštní podmínka: až 5 % této kvóty lze odlovit v oblasti VIIIc. Použití této zvláštní podmínky však musí být předem oznámeno Komisi (JAX/*08C). | . Druh: | Kranasi rodu Trachurus Trachurus spp. | Oblast: | X; Vody Unie oblasti CECAF (1) (JAX/X34PRT) | Portugalsko | Bude určeno | (2)(3) | Preventivní TAC | Unie | Bude určeno | (4) | TAC | Bude určeno | (4) | (1) Vody přilehlé k Azorským ostrovům. (2) Z čehož nejvýše 5 % mohou tvořit kranasi rodu Trachurus o délce 12 až 14 cm, bez ohledu na článek 19 nařízení (ES) č. 850/98. Pro účely kontroly tohoto množství se na hmotnost vykládek použije koeficient 1,20. (3) Použije se článek 6 tohoto nařízení. (4) Stanoveno stejné množství jako podle poznámky pod čarou 3. | . Druh: | Kranasi rodu Trachurus Trachurus spp. | Oblast: | Vody Unie oblasti CECAF (1) (JAX/341PRT) | Portugalsko | Bude určeno | (2)(3) | Preventivní TAC | Unie | Bude určeno | (4) | TAC | Bude určeno | (4) | (1) Vody přilehlé k Madeiře. (2) Z čehož nejvýše 5 % mohou tvořit kranasi rodu Trachurus o délce 12 až 14 cm, bez ohledu na článek 19 nařízení (ES) č. 850/98. Pro účely kontroly tohoto množství se na hmotnost vykládek použije koeficient 1,20. (3) Použije se článek 6 tohoto nařízení. (4) Stanoveno stejné množství jako podle poznámky pod čarou 3. | . Druh: | Kranasi rodu Trachurus Trachurus spp. | Oblast: | Vody Unie oblasti CECAF (1) (JAX/341SPN) | Španělsko | Bude určeno | (2) | Preventivní TAC | Unie | Bude určeno | (3) | TAC | Bude určeno | (3) | (1) Vody přilehlé ke Kanárským ostrovům. (2) Použije se článek 6 tohoto nařízení. (3) Stanoveno stejné množství jako podle poznámky pod čarou 2. | PŘÍLOHA IIA INTENZITA RYBOLOVU PRO PLAVIDLA V RÁMCI ŘÍZENÍ POPULACÍ TRESKY OBECNÉ V KATTEGATU, V DIVIZÍCH ICES IIa A VIa A VE VODÁCH UNIE DIVIZE ICES Vb 1. OBLAST PŮSOBNOSTI 1.1. Tato příloha se vztahuje na plavidla Unie, která mají na palubě nebo používají některé z lovných zařízení vymezených v bodě 1 přílohy I nařízení (ES) č. 1342/2008 a která se nacházejí v kterékoli ze zeměpisných oblastí uvedených v bodě 2 této přílohy. 1.2. Tato příloha se nevztahuje na plavidla o celkové délce do 10 metrů. Uvedená plavidla nemusí mít na palubě zvláštní povolení k rybolovu vydané v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94. Příslušné členské státy posuzují intenzitu rybolovu těchto plavidel podle skupin intenzity, do kterých plavidla patří, za pomoci vhodných metod odběru vzorků. V průběhu roku 2012 si Komise vyžádá odborný posudek k vyhodnocení rozmístění intenzity rybolovu těchto plavidel s ohledem na jejich budoucí zařazení do režimu řízení intenzity rybolovu. 2. REGULOVANÁ ZAŘÍZENÍ A ZEMĚPISNÉ OBLASTI Pro účely této přílohy se použijí skupiny lovných zařízení uvedené v bodě 1 přílohy I nařízení (ES) č. 1342/2008 a skupiny zeměpisných oblastí uvedených v bodě 2 písm. a), c) a d) uvedené přílohy. 3. OPRÁVNĚNÍ Pokud to členský stát pokládá za vhodné v zájmu posílení udržitelného provádění tohoto režimu intenzity rybolovu, může zavést zákaz rybolovu s regulovaným zařízením v jakékoli zeměpisné oblasti, na kterou se tato příloha vztahuje, jakémukoli svému plavidlu, které nevykázalo takovou rybolovnou činnost, ledaže zajistí, že v dané oblasti je z rybolovu vyřazena rovnocenná kapacita měřená v kilowattech. 4. NEJVYŠŠÍ PŘÍPUSTNÁ INTENZITA RYBOLOVU 4.1. Nejvyšší přípustná intenzita rybolovu podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1342/2008 pro období řízení 2012, od 1. února 2012 do 31. ledna 2013, je pro každou skupinu intenzity každého členského státu uvedena v dodatku 1 k této příloze. 4.2. Nejvyšší přípustná intenzita rybolovu stanovená v této příloze není dotčena maximálními výšemi roční intenzity rybolovu stanovenými v souladu s nařízením (ES) č. 1954/2003[20]. 5. ŘÍZENÍ 5.1. Členské státy řídí nejvyšší přípustnou intenzitu v souladu s podmínkami stanovenými článkem 4 a články 13 až 17 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 26 až 35 nařízení (ES) č. 1224/2009. 5.2. Členský stát může stanovit období řízení, na která je jednotlivým plavidlům nebo skupinám plavidel přidělena nejvyšší přípustná intenzita, a to celková nebo její podíl. V takovém případě stanoví dotyčný členský stát podle svého uvážení počet dní nebo hodin, kdy může být plavidlo přítomno v oblasti během období řízení. Během všech takových období řízení mohou členské státy změnit rozdělení intenzity mezi jednotlivá plavidla nebo skupiny plavidel. 5.3. Jestliže členský stát uděluje plavidlům oprávnění k přítomnosti v oblasti na hodiny, i nadále počítá využití dní v souladu s podmínkami uvedenými v bodě 5.1. Na žádost Komise členský stát doloží, jaká preventivní opatření přijal proti nadměrnému využívání intenzity v oblasti v důsledku ukončení přítomnosti plavidla v oblasti před skončením 24hodinového období. 6. HLÁŠENÍ O INTENZITĚ RYBOLOVU Článek 28 nařízení (ES) č. 1224/2009 se vztahuje na plavidla spadající do oblasti působnosti této přílohy. Zeměpisnou oblastí podle uvedeného článku se pro účely řízení tresky obecné rozumí každá ze zeměpisných oblastí uvedených v bodě 2 této přílohy. 7. SDĚLOVÁNÍ PŘÍSLUŠNÝCH ÚDAJŮ 7.1. Aniž jsou dotčeny články 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009, předávají členské státy Komisi na její žádost údaje o intenzitě rybolovu vynaložené jejich rybářskými plavidly v minulém měsíci a měsících předcházejících ve formátu, který je pro podávání zpráv stanoven v dodatku 2. 7.2. Údaje se zasílají na příslušnou adresu elektronické pošty, kterou členským státům sdělí Komise. Po zprovoznění přenosu údajů do systému pro výměnu údajů v oblasti rybolovu ( Fisheries Data Exchange System ) (nebo do jiného systému, který Komise v budoucnu zavede) předávají členské státy do systému do 15. dne každého měsíce údaje o vynaložené intenzitě k poslednímu dni předchozího měsíce. Komise sdělí členským státům nejméně dva měsíce před dnem stanoveným pro první předání údajů datum, od kterého se systém má k předávání údajů používat. První prohlášení o intenzitě rybolovu, které bude zasláno do systému, musí obsahovat údaje o intenzitě dosažené počínaje 1. únorem 2012. Členské státy předají Komisi na její žádost údaje o intenzitě rybolovu vynaložené jejich rybářskými plavidly během měsíce ledna roku 2012. Dodatek 1 k příloze IIA Nejvyšší přípustná intenzita rybolovu v kilowattdnech Zeměpisná oblast: | Regulované zařízení | DK | DE | SE | a) Kattegat | TR1 | 197 929 | 4 212 | 16 610 | TR2 | 830 041 | 5 240 | 327 506 | TR3 | 441 872 | 0 | 490 | BT1 | 0 | 0 | 0 | BT2 | 0 | 0 | 0 | GN | 115 456 | 26 534 | 13 102 | GT | 22 645 | 0 | 22 060 | LL | 1 100 | 0 | 25 339 | Zeměpisná oblast | Regulované zařízení | BE | FR | IE | NL | UK | c) oblast ICES divize VIIa | TR1 | 0 | 48 193 | 33 539 | 0 | 339 592 | TR2 | 10 166 | 744 | 438 035 | 0 | 1 088 238 | TR3 | 0 | 0 | 1 422 | 0 | 0 | BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | BT2 | 843 782 | 0 | 514 584 | 200 000 | 111 693 | GN | 0 | 471 | 18 255 | 0 | 5 970 | GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 158 | LL | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 614 | Zeměpisná oblast | Regulované zařízení | BE | DE | ES | FR | IE | UK | d) oblast ICES divize VIa a vody Unie oblasti ICES divize Vb | TR1 | 0 | 6 272 | 0 | 1 485 589 | 473 011 | 1 033 273 | TR2 | 0 | 0 | 0 | 34 926 | 14 371 | 2 972 845 | TR3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 273 | 16 027 | BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 117 544 | BT2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 801 | 4 626 | GN | 0 | 35 442 | 13 836 | 150 198 | 5 697 | 213 454 | GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 953 | 145 | LL | 0 | 0 | 1 402 142 | 163 130 | 4 250 | 630 040 | Dodatek 2 k příloze IIA Tabulka I | Formát podávání zpráv | Členský stát | Lovné zařízení | Oblast | Rok | Měsíc | Souhrnné prohlášení | 1) | 2) | 3) | 4) | 5) | 6) | Tabulka II | Formát údajů | Název pole | Maximální počet znaků/číslic | Zarovnání[21] L(doleva)/ R(doprava) | Definice a poznámky | 1) Členský stát | 3 | — | Členský stát, v němž je plavidlo registrováno (třípísmenný kód ISO) | 2) Lovné zařízení | 3 | — | Jeden z těchto typů zařízení: TR1 TR2 TR3 BT1 BT2 GN GT LL | 3) Oblast | 8 | L | Jedna z těchto oblastí: 03AS 07A 06A | 4) Rok | 4 | — | Rok měsíce, za který se podává prohlášení | 5) Měsíc | 2 | — | Měsíc, za který se podává prohlášení o intenzitě rybolovu (vyjádřený dvěma číslicemi mezi 01 a 12) | 6) Souhrnné prohlášení | 13 | R | Souhrnná výše intenzity rybolovu vyjádřená v kilowattdnech za období od 1. ledna příslušného roku 4) do konce příslušného měsíce 5) | PŘÍLOHA IIB INTENZITA RYBOLOVU PRO PLAVIDLA V RÁMCI OBNOVY NĚKTERÝCH POPULACÍ ŠTIKOZUBCE NOVOZÉLADSKÉHO A HUMRA SEVERSKÉHO V DIVIZÍCH ICES VIIIc A IXa, KROMĚ CÁDIZSKÉHO ZÁLIVU KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ 1. OBLAST PŮSOBNOSTI Tato příloha se vztahuje na plavidla Unie o celkové délce 10 metrů nebo větší a mající na palubě nebo používající vlečné sítě, dánské nevody nebo podobná zařízení o velikosti ok sítě 32 mm nebo větší, tenatové sítě o velikosti ok 60 mm nebo větší nebo dlouhé lovné šňůry pro lov při dně a vyskytující se v divizích ICES VIIIc a IXa, kromě Cádizského zálivu. 2. DEFINICE Pro účely této přílohy se rozumí: a) „skupinou lovných zařízení“ skupina vlečných sítí, dánských nevodů nebo podobných zařízení o velikosti ok 32 mm nebo větší a tenatových sítí o velikosti ok 60 mm nebo větší a dlouhých lovných šňůr pro lov při dně; b) „regulovaným zařízením“ jakákoli ze dvou kategorií zařízení patřících do skupiny lovných zařízení; c) „oblastí“ divize ICES VIIIc a IXa kromě Cádizského zálivu; d) „obdobím řízení roku 2012“ období od 1. února 2012 do 31. ledna 2013; e) „zvláštními podmínkami“ zvláštní podmínky uvedené v bodě 6.1. 3. OMEZENÍ ČINNOSTI Aniž je dotčen článek 29 nařízení (ES) č. 1224/2009, zajistí každý členský stát, že mají-li plavidla Unie plující pod jeho vlajkou na palubě jakékoli regulované zařízení, jsou v oblasti přítomna nejvýše po počet dnů uvedený v kapitole III této přílohy. KAPITOLA II OPRÁVNĚNÍ 4. OPRÁVNĚNÁ PLAVIDLA 4.1. Členský stát nepovolí v oblasti lov s regulovaným zařízením žádnému svému plavidlu, které v letech 2002 až 2011 nevykázalo v oblasti žádnou rybolovnou činnost, vyjma rybolovné činnosti vykázané v důsledku převodu dní mezi rybářskými plavidly, ledaže zajistí, že v oblasti neloví rovnocenná kapacita měřená v kilowattech. 4.2. Plavidlo plující pod vlajkou členského státu, který v oblasti nemá kvóty, v ní nesmí lovit s regulovaným zařízením, pokud mu není přidělena kvóta na základě převodu v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 a pokud mu nejsou přiděleny dny na moři podle bodu 11 nebo 12 této přílohy. KAPITOLA III POČET DNÍ PŘÍTOMNOSTI V OBLASTI PŘIDĚLENÝCH PLAVIDLŮM UNIE 5. MAXIMÁLNÍ POČET DNÍ 5.1. Maximální počet dní na moři během období řízení 2012, po které může být plavidlo s oprávněním členského státu, pod jehož vlajkou pluje, přítomno v oblasti a mít na palubě jakékoli regulované zařízení, je uveden v tabulce I. 5.2. Pokud plavidlo může prokázat, že jeho úlovky štikozubce obecného představují méně než 3 % celkové živé hmotnosti ryb ulovených v daném rybářském výjezdu, členský stát vlajky plavidla má možnost nezapočítat dny na moři související s rybářským výjezdem do použitelného maximálního počtu dní na moři podle tabulky I. 6. ZVLÁŠTNÍ PODMÍNKY PŘIDĚLOVÁNÍ DNÍ 6.1. Pro účely stanovení maximálního počtu dní na moři, po které může být plavidlo Unie s oprávněním členského státu vlajky přítomno v oblasti, platí v souladu s tabulkou I tyto zvláštní podmínky: a) celkové vykládky štikozubce obecného provedené plavidlem v roce 2009 nebo 2010 musejí představovat méně než 5 tun v živé hmotnosti podle záznamů o vykládkách a b) celkové vykládky humra severského provedené plavidlem v roce 2009 nebo 2010 musí představovat méně než 2,5 tun v živé hmotnosti podle záznamů o vykládkách. 6.2. Pokud je plavidlu přidělen neomezený počet dní v důsledku splnění zvláštních podmínek, nesmějí vykládky plavidla v období řízení roku 2012 překročit 5 tun celkových vykládek štikozubce obecného v živé hmotnosti a 2,5 tuny celkových vykládek humra severského v živé hmotnosti. 6.3. Pokud plavidlo některou ze zvláštních podmínek nesplní, ztrácí s okamžitým účinkem nárok na přidělení dní, jež odpovídají dané zvláštní podmínce. 6.4. Použití zvláštní podmínky uvedené v bodě 6.1 lze převést z jednoho plavidla na jedno nebo více jiných plavidel, které uvedené plavidlo v loďstvu nahrazuje, pod podmínkou, že náhradní plavidlo používá podobné zařízení a v žádném roce své činnosti nemá záznam o vykládkách štikozubce obecného a humra severského vyšší než jsou množství uvedená v bodě 6.1. Tabulka I | Maximální počet dní za rok, během nichž smí být plavidlo přítomno v oblasti, podle lovného zařízení | Zvláštní podmínka | Regulované zařízení | Maximální počet dní | Vlečné sítě pro lov při dně, dánské nevody a podobné vlečné sítě o velikosti ok ≥ 32 mm, tenatové sítě o velikosti ok ≥ 60 mm a dlouhé lovné šňůry pro lov při dně | ES | 142 | FR | 128 | PT | 155 | Bod 5.2 písm. a) a 5.2 písm. b) | Vlečné sítě pro lov při dně, dánské nevody a podobné vlečné sítě o velikosti ok ≥ 32 mm, tenatové sítě o velikosti ok ≥ 60 mm a dlouhé lovné šňůry pro lov při dně | Bez omezení | 7. SYSTÉM ZALOŽENÝ NA KILOWATTDNECH 7.1. Členský stát může řídit přidělování intenzity rybolovu na základě systému založeného na kilowattdnech. V rámci tohoto systému může každé dané plavidlo s jakýmkoli regulovaným zařízením a zvláštními podmínkami stanovenými v tabulce I získat povolení být přítomno v oblasti po maximální počet dní jiný než počet stanovený v uvedené tabulce, pokud je dodržen celkový počet kilowattdnů odpovídající danému regulovanému zařízení a zvláštním podmínkám. 7.2. Tento celkový počet kilowattdnů odpovídá součtu intenzity rybolovu přidělené všem jednotlivým plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu s oprávněním pro regulované zařízení a případně splňujícím zvláštní podmínky. Intenzita rybolovu jednotlivých plavidel se vypočítá v kilowattdnech tak, že se výkon motoru každého plavidla vynásobí počtem dní na moři, které by plavidlo získalo podle tabulky I, pokud by se nepoužil bod 7.1. Pokud je počet dnů podle tabulky I neomezený, činí příslušný počet dnů, které by plavidlo získalo, 360. 7.3. Členský stát, který chce využít systém uvedený v bodě 7.1, podá Komisi žádost spolu se zprávami v elektronické podobě, které obsahují pro danou kombinaci skupiny lovných zařízení a zvláštních podmínek podle tabulky I údaje o výpočtu založené na: a) seznamu plavidel s oprávněním k rybolovu s uvedením jejich čísla v rejstříku rybářského loďstva Unie (CFR) a výkonu motoru; b) záznamu úlovků z roku 2009 a 2010 pro tato plavidla s uvedením skladby úlovků podle zvláštních podmínek uvedených v bodě 6.1 písm. a) nebo b), pokud se na tato plavidla takové zvláštní podmínky vztahují; c) počtu dní na moři, pro které by každé plavidlo původně získalo oprávnění k rybolovu podle tabulky I, a počtu dní na moři, na které by plavidlo mělo nárok podle bodu 7.1. 7.4. Komise může na základě tohoto popisu povolit členskému státu, aby využil systém uvedený v bodě 7.1. 8. PŘIDĚLENÍ DODATEČNÝCH DNÍ ZA TRVALÉ UKONČENÍ RYBOLOVNÉ ČINNOSTI 8.1. Komise může členským státům přidělit dodatečný počet dní na moři, kdy může být plavidlo s oprávněním svého členského státu vlajky přítomno v oblasti a mít na palubě některé z regulovaných zařízení, na základě trvalých ukončení rybolovných činností, k nimž došlo od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 buď v souladu s článkem 23 nařízení (ES) č. 1198/2006[22], nebo v souladu s nařízením (ES) č. 744/2008[23]. Komise může zvážit v jednotlivých případech na základě písemné a řádně odůvodněné žádosti dotčeného členského státu trvalá ukončení vyplývající z jakékoliv jiné okolnosti. V této písemné žádosti se uvedou dotčená plavidla a pro každé z nich se potvrdí, že se nikdy nevrátí k rybolovným činnostem. 8.2. Intenzita rybolovu měřená v kilowattdnech dosažená v roce 2003 staženými plavidly používajícími příslušnou skupinu lovných zařízení se vydělí intenzitou dosaženou všemi plavidly používajícími