CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 9.11.2010 
KOM(2010) 642 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU, VÝBORU REGION Ů 
A EVROPSKÉ INVESTI ČNÍ BANCE 
Závěry páté zprávy o hospodá řské, sociální a územní soudržnosti: budoucnost politiky 
soudržnosti 
{SEK(2010) 1348 v kone čném znění} 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU, VÝBORU REGION Ů 
A EVROPSKÉ INVESTI ČNÍ BANCE 
Závěry páté zprávy o hospodá řské, sociální a územní soudržnosti: budoucnost politiky 
soudržnosti 
1. Ú VOD 
Evropu čeká nelehký úkol. Musí se dostat z hluboké krize a snížit nezam ěstnanost a chudobu 
a zároveň přejít na nízkouhlíkovou ekonomiku. Pro spln ění tak ambiciózního úkolu musí 
rychle konat v mnoha oblastech, a práv ě proto Evropská rada p řijala strateg ii Evropa 20201. 
Aby Evropa usp ěla, svou úlohu budou muset sehrát evrops ká, národní, regionální i místní 
úroveň. Politika soudržnosti by v tomto náro čném období m ěla nadále sehrávat klí čovou 
úlohu, aby zajiš ťovala inteligentní a udržitelný r ůst podporující za členění a zárove ň 
prostřednictvím zmenšování regionálních rozdíl ů podporovala harmonický rozvoj Unie 
a jejích region ů. 
Politika soudržnosti významn ě přispěla k rozší ření růstu a prosperity uvnit ř Unie p ři 
současném zmenšování hospodá řských, sociálních a územních rozdíl ů. Pátá zpráva 
o hospodá řské, sociální a územní soudržnos ti ukazuje, že tato politika vytvo řila nová pracovní 
místa, navýšila lidský kapi tál, vybudovala kritic kou infrastrukturu a zlepšila ochranu 
životního prost ředí, zejména v mén ě rozvinutých regionech. Bez politiky soudržnosti by 
rozdíly byly nepochybn ě větší. Přetrvávající sociální ú činky krize, poptá vka po inovacích 
plynoucí z nár ůstu problém ů celosvětového významu a nutnost maximáln ě využít každé euro 
z veřejných výdaj ů si však vyžadují ambiciózní reformu politiky. 
Jak je uvedeno v p řezkumu rozpo čtu EU2, je třeba pokro čit zejména v t ěchto klíčových 
oblastech: soust ředit zdroje p ředevším na spln ění úkolů a cílů ze strategie Evropa 2020; 
zavázat členské státy k provád ění reforem, které jsou zapot řebí pro účinné fungování politiky; 
a zlepšit ú činnost politiky p ři zvýšeném d ůrazu na dosahování výsledk ů. Výslovné propojení 
politiky soudržnosti se strategi í Evropa 2020 nabízí opravdovou p říležitost: nadále pomáhat 
chudším region ům EU dohnat zpožd ění, usnadnit koordinaci politik EU a u činit z politiky 
soudržnosti hlavní motor, který bude umož ňovat růst celé EU – a to i z hlediska kvality – 
a současně věnovat pozornost závažným spole čenským problém ům, jako je stárnutí 
obyvatelstva a zm ěna klimatu. 
S těmito závěry Komise zahajuje ve řejnou konzultaci o budoucnos ti politiky soudržnosti. 
Bude se vycházet ze skupiny otázek  k hlavním myšlenkám reformy politiky. 
Následující části se postupn ě zabývají tím, jak politiku zefektivnit a zlepšit její dopad, aby 
zvyšovala evropskou p řidanou hodnotu ( část 2), jak lze ješt ě zlepšit řízení politiky ( část 3), 
jak lze zjednodušit provád ěcí systém ( část 4) a jak by m ěla vypadat celková struktura politiky 
(část 5). 
                                                 
1 „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný r ůst podporující za členění“ – KOM(2010) 2020, 
3.3.2010. 
2 „P řezkum rozpo čtu EU“ – KOM(2010) 700, 19.10.2010. 
CS 3   CS 2. Z VÝŠENÍ P ŘÍNOSU POLITIKY SOUDRŽNOSTI PRO EVROPU  
Přidaná hodnota politiky soudržnosti je opakovan ě předmětem diskusí politik ů, akademik ů 
a dalších zú častněných stran. N ěkteří tvrdí, že politika soudržnosti je jen voln ě spojena 
s prioritami EU, že zdroje p řidělované jednotlivým oblastem p říliš rozmělňuje a že lze jen 
stěží měřit její ú činky. Ačkoliv zpráva ukazuje, že politika soudržnosti p řispěla 
k hospodá řskému a sociálnímu rozvoji region ů a blahobytu obyvatel, Komise tuto kritiku bere 
velmi vážn ě. 
Další reformy politiky soudr žnosti by se proto p ři zachování jejího celkového cíle m ěly snažit 
orientovat politiku na výsledky a provést re formy nutné pro jejich dosahování, a to p ři 
současném omezování byrokracie a zjednodušování každodenního řízení politiky. 
2.1. Posílení strategického plánování 
Politika soudržnosti je již podstatn ě sladěna s Lisabonskou strategií, a to zejména 
prostřednictvím vy čleňování finan čních prost ředků. Míra tohoto slad ění ovšem není 
dostatečná kvůli rozdílům v řízení těchto dvou strategických proces ů. Do budoucna lze ud ělat 
víc pro to, aby politika soudržnosti více korespondovala se strategií Evropa 2020. To vyžaduje p ředevším jasné pokyny na evropské úrovni a strategi čtější přístup k vyjednávacímu 
procesu a navazujícím krok ům. 
Přezkum rozpo čtu EU vyty čil nový strategický programový p řístup pro politiku soudržnosti 
směřující k těsnějšímu provázání jednotlivých polit ik EU, aby mohla být spln ěna strategie 
Evropa 2020 a integrované hlavní sm ěry. Tento p řístup by obsahoval následující prvky:  
– společný strategický rámec  (SSR) p řijatý Komisí a p řevádějící úkoly a cíle strategie 
Evropa 2020 na investi ční priority. Rámec by zahrnoval Fo nd soudržnosti, Evropský fond 
pro regionální rozvoj, Evrops ký sociální fond, Evropský zem ědělský fond pro rozvoj 
venkova a Evropský rybá řský fond;  
– smlouvu o partnerství pro rozvoj a investice , která by na základ ě společného 
strategického rámce ur čovala investi ční priority, p řidělování vnitrostátních prost ředků 
a prostředků z rozpočtu EU na prioritní oblasti a programy a obsahovala dohodnuté 
podmínky a cíle, jakých má být dosaženo. Tato sm louva by se týkala politiky soudržnosti. 
Aby byla hospodá řská, sociální a územní soudržnost podporována kompaktním 
a jednotným zp ůsobem, mohlo by být užite čné rozšířit působnost smlouvy také na jiné 
politiky a finan ční nástroje EU. Uvedená smlouva vzejde z diskusí mezi členskými státy 
a Komisí o strategii rozvoje obsažené v jejich národních programech reforem. Rovn ěž by 
obsahovala popis koordinace využívání prost ředků EU na vnitrostátní úrovni; a  
– operační programy  (OP), které by byly, stejn ě jako v sou časném období, hlavním 
nástrojem řízení a p řeváděly by strategické dokumenty na konkrétní investi ční priority 
zároveň se stanovením jasných a m ěřitelných cíl ů, což by m ělo přispět k dosažení 
vnitrostátních cíl ů stanovených v rámci strategie Evropa 2020.  
Načasování p ředkládání výročních zpráv  sledujících pokrok v pln ění cílů by bylo slad ěno 
s řídícím cyklem strategie Evropa 2020. Na tomto základ ě by se odehrávala pravidelná 
politická debata  v příslušných útvarech Rady a výborech Evropského parlamentu, která by 
zlepšila transparentnost, zodpov ědnost a hodnocení ú činků politiky soudržnosti.  
CS 4   CS Zvláštní dopad na politiku soudržnosti mají t ři návrhy obsažené v p řezkumu rozpo čtu EU: 
soustřeďování finan čních zdroj ů, systém podmínek a pobídek a zam ěření se na výsledky. 
2.2. Zvýšení tematické koncentrace 
Hodnocení ex post  týkající se politiky soudržnosti vedla k záv ěru, že k dosažení kritického 
množství a viditelného dopadu je zapot řebí větší koncentrace prost ředků. 
V budoucnu tudíž bude nezbytné zajistit, aby členské státy a regiony dokázaly soustředit 
unijní a vnitrostátní prost ředky  n a  m a l ý  p o čet priorit, jež odpovída jí jejich specifickým 
problémům, s nimiž se potýkají. Toho by mohlo být dosaženo tím, že by p ředpisy upravující 
politiku soudržnosti obsahovaly seznam temati ckých priorit odkazující ch se na priority, 
integrované hlavní sm ěry a stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020.  
V závislosti na objemu vkládaných finan čních prost ředků EU by se zem ě a regiony musely 
zaměřit na více či méně priorit. Po členských státech a regionech p řijímajících mén ě 
finančních prost ředků by tudíž bylo požadová no, aby celou dostupnou finan ční částku 
přidělily na dv ě nebo tři priority, zatímco ty, které by obdržely v ětší finanční podporu, by si 
jich mohly stanovit více. N ěkteré priority by byly povinné.  
Tematická koncentrace by zárove ň členským stát ům a region ům neměla bránit 
v experimentování a financování inova čních projekt ů. Lze uvažovat také o samostatném 
financování pro zvláštní cílové  skupiny nebo experimentální p řístupy (nap ř. místní rozvoj), 
které by mohlo mít podobu celkových grant ů.  
2.3. Zvýšení výkonnosti pomocí podmínek a pobídek  
Finanční a hospodá řská krize Komisi p řiměla k navržení opat ření ke zlepšení správy 
ekonomických záležitostí Unie3. Zdravé makroekonomické politiky, p říznivé 
mikroekonomické prost ředí a silné institucionální rámce jsou nutnými p ředpoklady vytvá ření 
pracovních míst, povzbuzení r ůstu, snižování sociálního vylou čení a dosažení strukturálních 
změn.  
O politice soudržnosti to platí ješt ě ve větší míře, neboť její účinnost z velké části závisí na 
hospodářském prost ředí, v němž je uplat ňována. Lze tudí ž posílit vazby mezi politikou 
soudržnosti a rámcem hospodá řské politiky Unie. 
Zaprvé, na podporu nového systému správy ekonom ických záležitostí by  byla zavedena nová 
ustanovení o podmín ěnosti, čímž by se vytvo řily pobídky k provád ění reforem. Po členských 
státech by bylo požadováno provedení reforem pot řebných k zajišt ění účinného využívání 
finančních prost ředků v oblastech p římo souvisejících s politikou soudržnosti, nap ř. v oblasti 
ochrany životního prost ředí, systém ů flexikurity, vzd ělání nebo výzkumu a inovací.  
Pro každou z tematických priorit by spole čný strategický rámec (SSR) stanovil klí čové 
principy, jimiž by se financování řídilo. Tyto principy musí ponechat prostor pro p řizpůsobení 
vnitrostátním a regionálním podmínkám. Jejich hlavním ú čelem by bylo pomáhat zemím 
a regionům vypořádat se s problémy, které se v minulosti ukázaly jako obzvlášt ě důležité pro 
uplatňování politiky. Tyto principy by se mohly vztahovat nap ř. k provád ění konkrétních 
                                                 
3 „Lepší koordinace hospodá řské politiky pro stabilitu, r ůst a nová pracovní místa – Nástroje pro siln ější 
správu ekonomických záležitostí EU“ – KOM(2010) 367. 
CS 5   CS právních p ředpisů EU, financování strategických projekt ů EU nebo správní, hodnotící 
a institucionální kapacit ě.  
Na tomto základ ě by na za čátku programového cyklu byla v programových dokumentech 
(tj. ve smlouvách o partnerství pro rozvoj a investice a opera čních programech) s každým 
členským státem a/nebo regionem (v závislo sti na institucionálním kontextu) sjednána 
konkrétní závazná podmín ěnost pro oblasti p římo související s pol itikou soudržnosti p ři 
současném zachování koordinovaného postupu se všemi p říslušnými politikami EU. Jejich 
splnění by bylo p ředpokladem pro výplatu finan čních prost ředků na soudržnost bu ď na 
začátku programového období, nebo b ěhem hodnocení, v n ěmž by Komise hodnotila pokrok 
v plnění dohodnutých reforem. 
Pro upevn ění strukturálních zm ěn, podporu r ůstu, vytvá ření pracovních míst a snížení 
sociálního vylou čení je klí čové dokon čit institucionální reformu, p ředevším pak snížit 
regulační a administrativní zatížen í pro podniky nebo zlepšit st átem poskytované služby. Tak 
jako dosud budou tato opat ření doplňována podporou v rámci politiky soudržnosti s cílem 
dosáhnout rozvoje správní a institucionální kapacity a ú činného systému řízení. Toto by m ělo 
být dostupné všem členským stát ům a region ům.  
Zadruhé, finan ční sankce a pobídky související s Paktem o stabilit ě a růstu byly dosud 
omezeny pouze na Fond soudržnosti. Komise navrhla rozší řit jejich použití také na zbývající 
části rozpo čtu EU, aby fungovaly jako dopl ňkový prost ředek k zajišt ění respektování 
klíčových makroekonomických podmínek v rámci nápravné složky paktu. Pro p řípady 
nedodržení pravidel paktu by m ěly být vytvo řeny pobídky v podob ě pozastavení nebo zrušení 
vyplácení části současných nebo budoucích prost ředků z rozpočtu EU, aniž by p řitom byli 
dotčeni koneční příjemci financování z fond ů EU. Prost ředky, jejichž vyplácení bylo zrušeno, 
by zůstaly v rozpo čtu EU. 
Stále v širší souvislosti se sprá vou ekonomických záležitostí EU by m ělo být reformováno 
ověřování dodržování zásady adicionality  formou jeho navázání na systém ekonomického 
dohledu EU. K tomuto ú čelu by m ěly být použity ukazatele již obsažené v programech 
stability a v konvergen čních programech, které členské státy Komisi každoro čně předkládají.  
Spolufinancování  je jednou ze základní ch zásad politiky soudržnosti zajiš ťující odpov ědnost 
za její provád ění přímo v daném míst ě. Jeho výše by m ěla být přehodnocena a p řípadně 
odstupňována tak, aby lépe odrážela úrove ň rozvoje, p řidanou hodnotu EU, druhy opat ření 
a příjemce. 
Nakonec je t řeba prozkoumat i jiné nástroje, které by mohly dále zvýšit ú činnost politiky 
soudržnosti. K povzbuzení pokroku p ři plnění cílů strategie Evropa 2020 a souvisejících 
vnitrostátních cíl ů a úkolů by na úrovni EU nap říklad mohly být vytvo řeny prost ředky na 
výkonnostní prémie : vymezená část rozpočtu na soudržnost by byla vyhrazena a p řidělována 
během přezkoumání v polovin ě období t ěm členským stát ům a region ům, jejichž programy 
nejvíce p řispěly – ve srovnání s po čátečním stavem – k pln ění cílů a úkolů strategie 
Evropa 2020. Zkušenosti získané b ěhem současného období rovn ěž prokazují, že Komise 
potřebuje určité prostředky na p římou podporu experimentování a vytvá ření sítí , obdobně 
jako v případě inovačních opatření v předchozích programových obdobích. 
CS 6   CS 2.4. Zlepšení hodnocení, výkonu a výsledk ů 
Kvalitnější a lépe fungující systémy mon itorování a hodnocení jsou zásadním p ředpokladem 
pro přechod na strategi čtější a na výsledky zam ěřený přístup k politice s oudržnosti. Takový 
posun by podpo řilo provedení ur čitého počtu změn. 
Zaprvé, východiskem pro p řístup zam ěřený na výsledky je stanovení ex ante jasných 
a měřitelných cíl ů a ukazatel ů výsledk ů. Ukazatele musí být jasn ě interpretovatelné, 
statisticky podložené, poskyt ovat odpovídající údaje a být p římo spojené s uplat ňováním 
politiky, musí být možné je rychle sesbírat a uve řejnit. Ukazatele a cíle by m ěly být 
dohodnuty b ěhem diskusí o programových dokumentech nad rámec n ěkolika základních 
indikátorů vztahujících se ke ko nkrétnímu fondu a spole čných pro všechny opera ční 
programy spadající do rámce strategie Evropa 2020. Pro výro ční zprávy by navíc bylo klí čové 
včasné a úplné p ředávání p řesných informací o ukazatelích  a pokroku v pln ění 
odsouhlasených cíl ů.  
Zadruhé, hodnocení  ex ante  by se měla zaměřit na vylepšování návrhu programu, aby p ři 
jeho provád ění mohly být monitorovány a hodnoceny nástroje a pobídky pro pln ění úkolů 
a cílů.  
Zatřetí, hodnocení by m ělo v mnohem v ětší míře využívat p řesných metod odpovídajících 
mezinárodním standard ům, včetně hodnocení dopadu . Na hodnocení dopadu by bylo 
pamatováno pokud možno v rané fázi, aby byl zajišt ěn sběr a šíření náležitých údaj ů. 
Povinností by se nadto stalo p řipravovat plány průběžného hodnocení  každého programu, 
neboť tyto zlepšují transparentnost na úrovni  EU, posilují hodnotící strategie a zlepšují 
celkovou kvalitu hodnocení. V úvahu by mohla p řicházet také hodnocení, která by byla 
prováděna poté, co bylo Komisi formáln ě doloženo vy čerpání ur čité části finan čních 
prostředků.  
V poslední řadě by členské státy mohly za ú čelem podání uceleného souhrnného hodnocení 
plnění programu p řipravovat zprávu shrnující výsledky pr ůběžných hodnocení, která 
provádějí v průběhu programového období. 
2.5. Podpora využívání nových finan čních nástroj ů 
Přezkum rozpo čtu EU důrazně obhajuje myšlenku zvýšení pákového ú činku rozpo čtu EU. 
V programovém období 2007–2013 byly vyvinuty nové fo rmy financování investic, které se 
odklánějí od tradi čního financování založeného na grantech ve prosp ěch inovačních způsobů 
kombinování grant ů a půjček. Komise by cht ěla, aby členské státy a regiony v budoucnu 
takovéto nástroje více využívaly. 
Tyto finan ční nástroje pomáhají vytvá řet revolvingové formy fi nancování, které jsou 
v dlouhodob ější perspektiv ě snadněji udržitelné. Toto je rovn ěž jeden ze zp ůsobů, jak Evrop ě 
zejména v dob ě recese pomoci navýšit prost ředky na investice. Otev írají se tím nové trhy pro 
různé formy partnerství ve řejného a soukromého sektoru, což s sebou zárove ň přináší odborné 
znalosti mezinárodních finan čních institucí. 
Ke zlepšení nástroj ů finančního inženýrství použí vaných v rámci politiky soudržnosti by se 
mohlo uvažovat o n ěkolika opat řeních: 
CS 7   CS – více vyjasnit a logicky ut řídit pravidla , jež obsahuje regula ční rámec – pravidla pro 
financování založené na grante ch a pravidla upravující návr atné formy pomoci – zejména 
co se týče způsobilosti výdaj ů a auditů, 
– všeobecnou finan ční podporu firmám  poskytovat hlavn ě prostřednictvím nástroj ů 
finančního inženýrství a granty používat ke spolufinancování oblastí, které vyžadují 
cílenou podporu (inovace, inve stice do životního prost ředí atd.), 
– rozšířit rozsah p ůsobnosti i navýšit objem nástroj ů finančního inženýrství:  z hlediska 
působnosti obsáhnout nové činnosti (nap ř. udržitelnou m ěstskou hromadnou dopravu, 
výzkum a vývoj, energetiku, míst ní rozvoj, celoživotní u čení nebo aktivity na podporu 
mobility, činnosti zabývající se zm ěnou klimatu a životním prost ředím, informa ční 
a komunika ční technologie a širokopásmový inte rnet); z hlediska objemu prost ředků 
kombinovat dotace úrok ů s poskytováním p ůjček nebo jiných forem návratného 
financování. 
• Jak dosáhnout t ěsnějšího sepjetí strategie Evropa 2020 a politiky soudržnosti na úrovni 
EU, národní a nižší? 
• Měla by působnost smlouvy o partnerství pro rozvoj a investice sahat i za rámec politiky 
soudržnosti? Pokud ano, do jakých oblastí?  
• Jakým zp ůsobem lze dosáhnout siln ějšího tematického zam ěření na priority strategie 
Evropa 2020?  
• Jakým zp ůsobem by mohl systém podmínek, pobídek a řízení zam ěřeného na výsledky 
zefektivnit politiku soudržnosti?  
• Jakým zp ůsobem by se dalo dosáhnout v ětšího zam ěření politiky soudrž nosti na výsledky? 
Které priority by m ěly být povinné? 
3. P OSÍLENÍ ŘÍZENÍ  
3.1. P ředstavení t řetí dimenze: územní soudržnost 
K cílům hospodá řské a sociální soudržnosti p řidala Lisabonská smlouva územní soudržnost. 
V důsledku toho je nutné v ěnovat se tomuto cíli v nových programech, se zvláštním d ůrazem 
na roli m ěst, funkčních zem ěpisných celk ů, oblastí potýkajících se se specifickými 
zeměpisnými nebo demografickými problémy a makroregionálních strategií. 
Městské oblasti mohou být hnací silou r ůstu a ohnisky tvo řivosti a inovací. Poda ří-li se 
shromáždit kritické množství ú častníků typu spole čností, univerzit a výzkumných pracovník ů, 
bude možné dosahovat vyšších úrovní r ůstu a vytvá řet nová pracovní místa. Problémy m ěst, 
ať už související se zhoršováním životního prost ředí nebo sociálním vylou čením, si vyžadují 
specifickou odezvu a p římé zapojení na p říslušné úrovni státní sprá vy. V této souvislosti by 
měla být vytvo řena ambiciózní městská agenda , v níž budou p řesněji určeny prost ředky na 
řešení problém ů měst, a v níž budou m ěstské orgány sehrávat výrazn ější úlohu p ři navrhování 
a provádění strategií m ěstského rozvoje. P říslušná opat ření pro m ěstské oblasti, související 
prostředky a dot čená města by měly být jasn ě uvedeny v programových dokumentech. 
Otázkou, která by m ěla být do budoucna řešena, je, zda by m ěl regulační rámec politiky 
soudržnosti umož ňovat větší flexibilitu  v sestavování opera čních program ů, aby mohly lépe 
zohledňovat přírodní a zem ěpisné aspekty rozvojových proces ů. Programy by pak mohly být 
CS 8   CS sestavovány a řízeny nejen na národní a regionální úrovni, ale nap říklad i na úrovni skupin 
několika měst nebo povodí a p římořských oblastí. 
Zpráva ukazuje, že rozvojové  problémy mohou být v n ěkterých p řípadech prohlubovány 
zeměpisnými a demografickými rysy . To platí zejména pro nejvzdálen ější regiony, ale i pro 
nejsevern ěji položené regiony s velmi nízkou husto tou osídlení, a dále ostrovní, p řeshraniční 
a horské regiony, jak je výslovn ě uvedeno v Lisabonské smlouv ě. K zohledn ění těchto 
zvláštností bude nezbytné p řijmout cílená opat ření, aniž by však muselo nutn ě dojít 
k navyšování po čtu nástroj ů a program ů. Územní soudržnost znamená v ěnovat pozornost 
rovněž vazbám mezi venkovem a m ěstem z hlediska p řístupu k dostupné a kvalitní 
infrastruktu ře a službám, a problém ům v oblastech s vysokou koncentr ací komunit žijících na 
okraji spole čnosti. 
A konečně, další práce na vytvá ření nových makroregionálních strategií  by měla vycházet 
z důkladného p řezkoumání stávajících strategií a dostupnosti prost ředků. Makroregionální 
strategie by m ěly být široce zam ěřené integrované nástroje soust řeďující se na klí čové 
problémy a podpo řené zesíleným nadnárodním prvkem, p řestože by v ětšina finan čních 
prostředků měla pocházet z národních a regionálních program ů spolufinancovaných pomocí 
politiky soudržnosti a z ji ných vnitrostátních zdroj ů. 
3.2. Posilování partnerství 
Efektivní provád ění strategie Evropa 2020 si vyžaduje řídící systém zahrnující činitele 
v členských státech, kte ří dokáží p ůsobit ve prosp ěch změn, a který propojí úrove ň EU 
s národní, regionální a místní  úrovní státní správy.  
V zájmu úplného zmobilizování všech zú častněných stran by m ělo být posíleno zastoupení 
místních a regionálních ú častníků, sociálních partner ů a občanské spole čnosti jak v politickém 
dialogu, tak v provád ění politiky soudržnosti. S p řihlédnutím k výše uvedenému by m ěla být 
zachována podpora dialogu mezi ve řejnými a soukromými subjekty, v četně sociálních 
a hospodá řských partner ů a nevládních organizací. 
V této souvislosti by m ěl být v rámci politiky soudržnosti posílen význam koncepcí místního 
rozvoje , např. formou podpory aktivních snah o za členění, společenských inovací, vytvá ření 
inovačních strategií nebo navrhování řešení pro obnovu zanedbaných obl astí. Tyto aktivity by 
měly být úzce koordinovány s obdobnými akcemi podporovanými v rámci politiky rozvoje 
venkova a námo řní politiky. 
• Jak může politika soudržnosti lépe zohlednit klí čovou úlohu, kterou v rozvojových 
procesech a p ři vzniku makroregionáln ích strategií hrají m ěstské oblasti a území se 
zvláštními zem ěpisnými charakteristikami? 
• Jak lze prohloubit partnerský p řístup a využívání spolupráce s místními a regionálními 
účastníky, sociálními partnery a ob čanskou spole čností?  
4. Ú ČINNĚJŠÍ A JEDNODUŠŠÍ PROVÁD ĚCÍ SYSTÉM  
Třebaže na vyvození kone čných závěrů o účinnosti systému provád ění politiky soudržnosti 
v období 2007–2013 je p říliš brzy, členské státy vystupují proti p říliš častým a radikálním 
změnám pravidel, které by komplikovaly provád ění politiky. Ur čitý počet pečlivě 
vytipovaných zm ěn si však p řece jen zasluhuje bližší pohled. 
CS 9   CS 4.1. Finan ční řízení 
Podle nedávného návrhu na revizi finan čního nařízení4 by orgán zodpov ědný za řízení 
programů politiky soudržnosti každoro čně předkládal tzv. prohlášení řídícího subjektu 
o věrohodnosti, k n ěmuž by byla p řiložena ro ční účetní závěrka a výrok nezávislého auditora. 
To by posílilo zodpov ědnost za výdaje spolufinancované z rozpo čtu EU v jakémkoliv 
finančním roce.  
Komise navrhuje zavést u politiky soudržn osti postup periodického schvalování ú četní 
závěrky, který by vycházel z výro čního prohlášení řídícího subjektu. Taková úprava by 
posílila proces zajiš ťování kvality auditu a um ožnila by pravidelnou částečnou uzáv ěrku 
programů.  
Komise musí zvážit, zda by k urychlení vyplácení grant ů příjemcům a zvýšení motivace 
k silnější vnitrostátní kontrole nep řispělo, kdyby se vnitrostátním orgán ům výdaje proplácely 
až poté, co byl p říjemcům vyplacen p říslušný příspěvek EU. 
Komise se bude rovn ěž zaobírat možností zapracování motiva čních – na výsledcích 
založených – prvk ů do vyplácení p říspěvku EU na opera ční programy nebo jejich části, podle 
toho, o jaký druh akce se jedná. 
A konečně by měly být více využívány zjednodušené metody vyplácení prost ředků, jako je 
standardní stupnice jednotkových náklad ů a vyplácení paušálních částek na granty, zavedené 
pro období 2007–2013. Tímto by se zárove ň dosáhlo zvýšení jejich ú činku. Jednalo by se 
o další zp ůsob, jak postupn ě přejít na přístup více zam ěřený na výsledky. 
4.2. Snížení administrativní zát ěže 
Obecný p řístup pro období 2007–2013, podle n ějž se stanoví pravidla zp ůsobilosti na 
vnitrostátní úrovni, by m ěl být zachován. M ěla by být nicmén ě přijata spole čná pravidla pro 
zásadní body, jako jsou re žijní náklady pokrývající r ůzné fondy EU. Sjednocení pravidel 
způsobilosti výdaj ů pro všechny oblasti politiky, finan ční nástroje a fondy by zjednodušilo 
využívání finan čních prost ředků uživateli a usnadnilo by správu fond ů vnitrostátním 
orgánům. Snížilo by se riziko omyl ů při současném zachování možnosti odlišného postupu 
tam, kde by to bylo pot řeba pro zohledn ění zvláštností dané politiky, nástroje nebo p říjemců. 
V souladu se zásadou proporci onality by bylo také užite čné zabývat se otázkou, jak dosáhnout 
toho, aby kontrolní opat ření byla hospodárn ější a zakládala se na hodnocení rizik, což by 
vedlo ke zlepšení jejich ú čelnosti a ú činnosti a zárove ň by to v souladu se zásadou řádného 
finančního řízení i náležit ě a za rozumnou cenu pokrylo pr ůvodní rizika. 
4.3. Finan ční kázeň 
Smyslem pravidla o zrušení závazku je zajistit, aby projekty byly provád ěny v rozumném 
časovém rámci a podpo řilo se dodržování finan ční kázně. Avšak tím, že se soust ředí přílišná 
pozornost na rychlé – a tedy mén ě na efektivní – využívání prost ředků, může dojít k narušení 
přístupu členských stát ů a region ů. Uplatňování pravidla o zr ušení závazku je krom ě toho 
komplikováno řadou výjimek. Je t řeba pečlivě nastolit rovnováhu mezi zabezpe čením kvality 
                                                 
4 Návrh na řízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví finan ční nařízení o souhrnném 
rozpočtu Evropské unie (KOM(2010) 260). 
CS 10   CS investic a hladkým a rychlým provád ěním. Jednou z možností by bylo používat u všech 
programů systém „N+2“ krom ě prvního roku a jinak odstranit všechny výjimky a odchylky. 
4.4. Finan ční kontrola 
Co se tý če řídících a kontrolních systém ů, je třeba zajistit nejen siln ější audit, ale také 
dosáhnout v ětšího nasazení členských stát ů v oblasti kontroly kvality. To by Evropskému 
parlamentu, Komisi a členským stát ům umožnilo soust ředit se více na výsledky a dopad 
politiky soudržnosti.  
Prvním návrhem je, s ohledem na zkušenosti získané z hodnocení ex ante  týkajícího se 
souladu program ů pro období 2007–2013, revidovat postup hodnocení ex ante  systémů, aby 
se předešlo problém ům s řídícími a kontrolními systémy. Postup by m ěl být zjednodušen p ři 
současném zachování jeho p řínosů. Toho lze dosáhnout zam ěřením hodnocení na hlavní 
zodpovědný řídící orgán prost řednictvím akredita čního procesu a p řehodnocením ú časti 
Komise v tomto procesu.  
Druhým návrhem je zvýšit míru jistoty pomocí koncentrace odpov ědnosti. Výhradní 
zodpovědnost za řádné řízení a kontrolu opera čního programu by nesl akreditovaný orgán.  
• Jak lze zjednodušit proces aud itu a sjednotit audity provád ěné členskými státy a Komisí, 
aniž by byla snížena vysoká míra jistoty auditu prost ředků vynakládaných na 
spolufinancování? 
• Jaký způsob uplatňování zásady proporcionality by mohl  snížit administrativní zatížení p ři 
řízení a kontrole? M ěla by pro programy územní spolupráce existovat specifická 
zjednodušující opat ření? 
• Jak lze při definování pravidel zp ůsobilosti nastavit správnou rovnováhu mezi obecnými 
pravidly spole čnými pro všechny fondy a zárove ň zohlednit odlišnosti, které mezi fondy 
existují? 
• Jak lze zajistit dodržování finan ční kázně a současně poskytovat dostate čnou flexibilitu 
při sestavování a provád ění složitých program ů a projekt ů? 
5. C ELKOVÁ STRUKTURA POLITIKY SOUDRŽNOSTI  
Cílem politiky soudržnosti je podporovat harmonický rozvoj Unie a jejích region ů pomocí 
snižování regionálních rozdíl ů (článek 174 Smlouvy). Politika také podporuje r ůstový model 
strategie Evropa 2020 v četně potřeby nalézt řešení závažných problém ů v sociální oblasti 
a zaměstnanosti, s nimiž se potýkají všechny členské státy a regiony. Politika soudržnosti 
takový vývoj všech region ů podporuje jasnou investi ční strategií, která zvyšuje 
konkurenceschopnost, zam ěstnanost, zlepšuje sociální za členění a chrání a rozvíjí životní 
prostředí. Systém víceúrov ňového řízení politiky napomáhá zviditel ňování EU v o čích 
občanů. 
Všechny regiony a členské státy by m ěly nárok využívat politiku soudržnosti a p řizpůsobit si 
svou strategii jednotným zp ůsobem svým osobitým p řednostem a slabinám. 
Tak jako nyní by se podpora poskytovaná region ům lišila v závislosti na stupni jejich 
hospodářského rozvoje (vyjád řeného v HDP na obyvatele), čímž jsou jasn ě odlišeny „mén ě“ 
CS 11   CS a „více“ rozvinuté regiony. V zájmu snadn ějšího přechodu mezi t ěmito dvěma kategoriemi 
a zajištění spravedlivého zacházení region ům na obdobném stupni hospodá řského rozvoje by 
mohla být vznesena otázka, zda by sou časný systém odstup ňovaného p řechodu mohl být 
nahrazen jednodušším systémem, který by obsahoval novou p řechodnou kategorii region ů. 
Tato kategorie by rovn ěž zahrnovala regiony mající v sou časnosti nárok na podporu v rámci 
cíle „Konvergence“, ale je jichž HDP by byl podle nejnov ějších statistik vyšší než 
75 % průměru Unie.  
V souladu s p řezkumem rozpo čtu EU je zárove ň třeba pro budoucí celkové uspo řádání 
politiky soudržnosti uvažovat o to m, jak by mohlo být upraveno zam ěření ESF v zájmu 
zajištění splnění cílů a úkolů strategie Evropa 2020, a také jak dosáhnout v ětšího zviditeln ění 
a kvalitního odhadu objem ů finančních prost ředků. Stejně tak je důležité prozkoumat, jak by 
ESF mohl lépe sloužit ú čelům evropské strategie zam ěstnanosti a p řispívat k ucelené 
evropské iniciativ ě pro zaměstnanost, již požaduje p řezkum rozpo čtu EU. 
Politika soudržnosti se bude i nadále zam ěřovat na pln ění integrovaných hlavních sm ěrů 
hospodářské politiky a politiky zam ěstnanosti. 
Z Fondu soudržnosti budou mít nadále užitek členské státy, jejichž HND na obyvatele je nižší 
než 90 % pr ůměru Unie. 
V neposlední řadě bude politika soudržnosti i nadále  podporovat územní dimenze spolupráce 
(přeshraniční, nadnárodní a meziregionální). To bude zahrnovat p řehodnocení a zjednodušení 
současné úpravy p řeshraniční spolupráce, v četně nástrojů NPP, ENPI a ERF pro p řeshraniční 
spolupráci na vn ějších hranicích EU, a také stáva jící praxe u akcí nadnárodní povahy 
podporovaných z EFRR i z ESF. 
• Jak lze zajistit, aby celkové uspo řádání politiky soudržnosti bralo v úvahu jedine čnost 
každého z fond ů, zejména pak pot řebu většího zviditeln ění a schopnosti p ředvídat objem 
finančních prost ředků ESF, a jak tento fond zam ěřit na plnění cílů strategie Evropa 2020? 
• Jak by mohla vypadat nová p řechodná kategorie region ů, která by dopomáhala region ům, 
které ještě nedokončily snižování ztráty na ostatní regiony?  
6. D ALŠÍ KROKY  
Pátá zpráva o soudržnosti uvádí n ěkteré z klí čových myšlenek Komise na reformu politiky 
soudržnosti v návaznosti na  dlouhou diskusi, která za čala v roce 2007 p ři vydání čtvrté zprávy 
o soudržnosti. Tyto myšlenky budou v nejbližších n ěkolika m ěsících dolad ěny 
a zkonsolidovány. 
Komise vyzývá všechny zú častněné strany, aby reagovaly na  otázky uvedené v tomto sd ělení. 
Připomínky je možno umis ťovat do 31. ledna 2011 na internetovou stránku:  
http://ec.europa.eu/regional _policy/consultation/index_en.htm . 
Obdržené reakce budou brány náležit ě na zřetel při přípravě návrhů právních p ředpisů, které 
budou předloženy ihned po p řijetí nového víceletého finan čního rámce v roce 2011. 
Páté fórum o soudržnosti, které se bude kona t v Bruselu ve dnech 31. ledna a 1. února 2011, 
bude vhodnou p říležitostí k prodiskutová ní uvedených myšlenek.