EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 26.1.2017 COM(2017) 46 final NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 1

K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2017 Předkládaný spolu s návrhem na uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie s cílem poskytnout pomoc Spojenému království, Kypru a Portugalsku



S ohledem na: –Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, –nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, a zejména na článek 41 uvedeného nařízení, –souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2017 přijatý dne 1. prosince 2016, Evropská komise tímto předkládá Evropskému parlamentu a Radě návrh opravného rozpočtu č. 1 k rozpočtu na rok 2017. ZMĚNY VE VÝKAZU PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ V ČLENĚNÍ PODLE ODDÍLŮ Změny ve výkazu příjmů a výdajů v členění podle oddílů jsou k dispozici v databázi EUR-Lex ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-cs.htm ). Anglické znění změn tohoto výkazu je pro informaci připojeno jako příloha rozpočtu. OBSAH 1. Úvod 2. Uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie 2.1Spojené království – povodně v roce 2016 2.2Kypr – sucha a požáry v roce 2016 2.3Portugalsko – požáry na Madeiře v roce 2016 3. Financování 4. Závěr 1.Úvod Předmětem tohoto návrhu opravného rozpočtu č. 1 na rok 2017 je uvolnění částky ve výši 71 524 810 EUR z Fondu solidarity Evropské unie (FSEU), která je určena ke krytí prostředků na závazky i platby. Tento návrh je předkládán z důvodu povodní ve Spojeném království, sucha a požárů na Kypru a požárů v Portugalsku.

2.Uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie V září 2016 obdržela Komise finalizovanou žádost Spojeného království o finanční pomoc ze FSEU z důvodu povodní. Neúplnou žádost v této věci obdržela v únoru 2016. V září 2016 Komise obdržela další dvě žádosti o finanční pomoc z uvedeného fondu, kterou podaly Kypr z důvodu sucha a požárů a Portugalsko z důvodu požárů. Útvary Komise tyto žádosti pečlivě přezkoumaly v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie („nařízení“), a zejména v souladu s články 2, 3 a 4 uvedeného nařízení. Skutečnosti, které jsou pro toto posouzení nejpodstatnější, lze shrnout následovně: 2.1Spojené království – povodně v roce 2016 (1)V prosinci 2015 a lednu 2016 postihly Spojené království silné deště a prudký vítr, jež způsobily povodně a škody na soukromé i veřejné infrastruktuře, obytných domech a v zemědělství. Celkem zde bylo postiženo jedenáct regionů. Tyto události byly vyvolány mj. silnými bouřemi, např. bouří Desmond ve dnech 5. a 6. prosince a bouří Eva dne 24. prosince. (2)Povodně jsou přírodní katastrofou, a spadají tak do hlavní oblasti působnosti FSEU. (3)Původní žádost Spojeného království o pomoc byla Komisi doručena dne 26. února 2016, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 5. prosince 2016. Orgány Spojeného království v žádosti zdůraznily, že posouzení škod je dosud neúplné a že příslušné údaje jsou tedy jen prozatímní. Konečná žádost byla vypracována až 22. září 2016 poté, co se Komise na orgány Spojeného království formálně písemně obrátila a stanovila jim lhůtu do konce září 2016. (4)Spojené království nepožádalo o vyplacení zálohy. (5)Jeho orgány původně odhadly celkové přímé škody v důsledku této katastrofy na 2 300 milionů EUR a v konečné žádosti z 22. září tento údaj upřesnily na 2 412,042 milionu EUR. Tato částka představuje 73 % prahové hodnoty, při jejím dosažení lze ze FSEU uvolnit finanční prostředky na pomoc při „závažných katastrofách“ a která v případě Spojeného království v roce 2016 činila 3 312,242 milionu EUR (tj. 3 miliardy EUR v cenách roku 2011). (6)Celkové přímé škody jsou tedy nižší než prahová hodnota, při jejímž dosažení jsou naplněny znaky závažné katastrofy a lze uvolnit prostředky z Fondu solidarity. Z tohoto důvodu byla tato žádost předložena a posouzena na základě kritéria „regionální katastrofy“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení, který „regionální katastrofu“ definuje jako jakoukoli přírodní katastrofu, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 některého způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % HDP daného regionu. Žádost Spojeného království se týká několika regionů úrovně NUTS 2 (viz výše uvedená poznámka pod čarou). Nahlášené přímé škody ve výši 2 412,042 milionu EUR odpovídají 5,77 % váženého průměru HDP regionů, jež byly touto pohromou zasaženy (41 784 milionů EUR podle údajů za rok 2014). Jelikož tyto škody překračují prahovou hodnotu 1,5 % uvedenou v čl. 2 odst. 3 nařízení, splňuje žádost Spojeného království podmínky pro uvolnění příspěvku z Fondu solidarity. (7)Pokud jde o dopad a důsledky této pohromy, bylo zaplaveno 16 143 domácností a členové přibližně 3 600 domácností museli být umístěni do náhradního ubytování. Podle hlášení bylo zaplaveno i 4 985 podniků. V uvedeném období bylo povoláno 1 700 příslušníků ozbrojených sil, aby pomáhali při záchranných pracích a při opatřeních na obnovu. Z tohoto počtu jich bylo k libovolnému okamžiku nasazeno vždy 700. Byla vydána povodňová varování a v případě potřeby byli lidé ze svých domovů evakuováni. V rámci možností byly zajištěny stávající protipovodňové zábrany a nově byly rozmístěny zábrany dočasné v délce přes 5 km. Do postižených oblastí bylo předem nainstalováno dalších 43 čerpadel. Vodní toky byly vyčištěny od zátarasů, tak aby byly minimalizovány případné škody. Katastrofa měla zjevný dopad na cestovní ruch (např. byly rušeny hotelové rezervace, přijíždělo méně turistů), neboť pouze v severní Anglii má 35 % turistických zařízení sídlo právě v oblastech postižených povodněmi. Utrpěly i zemědělské podniky, a to v důsledku ztráty produkce. Došlo k poškození či zničení pěstovaných či uskladněných plodin, zemědělci ztratili přístup ke svým pozemkům a vznikly jim vícenáklady v důsledku stěhování zvířat a úklidových prací. Nejvýrazněji se však katastrofa projevila na dopravní infrastruktuře, kdy došlo k poškození či zničení důležitých mostů. Poškozen byl např. viadukt u Lamingtonu poblíž Lockerbie, čímž byla vyřazena z provozu významná železniční magistrála West Coast Mainline spojující Anglii a Skotsko. (8)Náklady na základní záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, odhadly orgány Spojeného království na 408,232 milionu EUR a tuto částku předložily v členění podle druhu opatření. Z přijatých opatření si nejvyšší náklady (přes 338 milionů EUR) vyžádal dopravní sektor. Druhý největší podíl zaujímá zajištění ochranných zařízení, kde náklady dosáhly 32 milionů EUR. (9)U zasažených oblastí se podle klasifikace pro účely evropských strukturálních a investičních (ESI) fondů (2014–2020) jedná o „méně rozvinuté regiony“, „přechodové regiony“ a „rozvinutější regiony“. Orgány Spojeného království uvedly, že příděl, jejž země získala z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, je využíván na podporu, o niž zemědělci žádají pro účely opatření na obnovu. Orgány převedly 12,5 milionu EUR jednak na obnovu potenciálu zemědělské produkce, který byl přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi poškozen, jednak na zavedení vhodných preventivních opatření. (10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není proti Spojenému království v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. Směrnici EU o povodních, která upravuje vyhodnocování a zvládání povodňových rizik, provádějí nařízení o povodňových rizicích (2009). Uvedená směrnice vymezuje rámec na vysoké úrovni, jímž jsou na úrovni společenství redukována rizika vzniku povodňových škod, a umožňuje členským státům, aby k naplnění jejích požadavků využily svých stávajících hodnocení a plánů pro účely zvládání uvedených rizik. Agentura pro životní prostředí a další agentury, jejichž náplní práce je zvládat nejrůznější rizika, využily stávajících komplexních map a plánů povodňových rizik v rámci možností. Jejich doplněním budou plány pro zvládání povodňových rizik, které poprvé kombinují opatření, jež se mají zabývat všemi zdroji místních záplav v Anglii. (11)Ke dni podání žádosti nebylo proti Spojenému království vedeno řízení o nesplnění povinnosti plynoucí z právních předpisů Unie, které se týkají charakteru předmětné katastrofy. (12)Orgány této země potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním. 2.2Kypr – sucha a požáry v roce 2016 (1)V období od října 2015 do června 2016 se ostrov Kypr potýkal s velmi nízkým úhrnem srážek, k němuž přistupovala extrémní vedra. Výsledkem bylo velké sucho doprovázené neúrodou, požáry lesů a vegetace, nedostatkem vody v zemědělství i domácnostech a dopady do systémů zásobování vodou. V červnu 2016 se situace vyhrotila a ve dnech 18. a 19. června propukly dva velké lesní požáry, jež zničily přes 2 600 hektarů státních lesů. (2)Sucha a požáry jsou přírodní katastrofou, a spadají tak do hlavní oblasti působnosti FSEU.

(3)Žádost Kypru o pomoc byla Komisi doručena 5. září 2016, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů od 14. června 2016, kdy byly zaznamenány první škody a byla přijata první oficiální opatření proti suchu. Na žádost Komise podaly kyperské orgány dne 21. října 2016 doplňující informace s ujištěním o správnosti tohoto data. Žádost tak byla doručena ve lhůtě, kterou nařízení stanoví. (4)Kypr požádal o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 17. listopadu 2016 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2016) 7572, kterým se Kypru poskytuje záloha ve výši 10 % z předpokládaného finančního příspěvku z fondu, tedy ve výši 729 876 EUR. Uvedená částka byla Kypru následně v plném rozsahu vyplacena. (5)Kyperské orgány odhadly, že celkové přímé škody způsobené touto katastrofou dosáhly 180,803 milionu EUR. Uvedená částka představuje 1,78 % HND Kypru, a překračuje tedy prahovou hodnotu, která pro tuto zemi platí v případě uvolňování prostředků z Fondu solidarity na pomoc při „závažných katastrofách“. V roce 2016 tato prahová hodnota činí 100,412 milionů EUR (tj. 0,6 % HND dle údajů z roku 2014). Vzhledem k tomu, že celkové odhadované přímé škody překračují uvedenou prahovou hodnotu, naplňuje předmětná katastrofa znaky „závažné přírodní katastrofy“. (6)K dopadu a následkům katastrofy lze uvést, že nedostatek vody způsobil závažné škody zemědělství, domácnostem a životnímu prostředí. Postihl celkem 374 vesnic. Velké části okresů Nikósie, Larnaky a Famagusty utrpěly 100% škody na plodinách závislých na přírodních srážkách (např. ječmen, pšenice a další nezavlažované krmné plodiny). Výrazně se snížil přítok vody do nádrží a její nedostatek postihl zejména nádrž Kuris, která je hlavním vodním zdrojem pro čističky vod a zavlažování. Na základě historických dat od roku 1901 byl úhrn srážek za období říjen 2015 až červen 2016 šestý nejnižší za posledních 104 let a čtvrtý nejnižší za posledních 50 let. Kromě sucha, jehož dopady jsou popsány výše, propukla na Kypru v polovině června 2016 vlna veder, která způsobila dva velké lesní požáry. První z nich u vesnice Argaka zničil 763 ha plochy v Pafoském státním lese. Druhý požár v údolí Solea vypálil plochu 1 897 ha, jejíž největší část se nachází ve státním lese Adelfoi. (7)Náklady na základní záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, odhadly kyperské orgány na 49 milionů EUR a tuto částku předložily v členění podle druhu opatření. Z nákladů na tato opatření připadá nejvyšší část (přes 46,082 milionu EUR) na záchranné služby při zásazích proti lesním požárům. Druhý největší podíl – 2,484 milionu EUR – zaujímá okamžitá obnova postižených přírodních oblastí, jež měla zabránit bezprostředním účinkům eroze půdy. (8)Zasažená oblast je „rozvinutějším regionem“ ve smyslu klasifikace pro účely ESI fondů (2014–2020). Kyperské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout z programů v rámci ESI fondů prostředky na obnovu postižených oblastí. (9)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není proti Spojenému království v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. Relevantní jsou v této souvislosti unijní právní předpisy o lesních požárech v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie, a zejména jeho článek 6 (Zvládání rizik). Za účelem dodržení právních předpisů Unie byla v rámci dohody o spolupráci č. 21283-2003-10 SOSC ISP CY mezi Společným výzkumným střediskem (JRC) Evropské komise a Správou lesů Kyperské republiky vypracována mapa oblastí s rizikem požáru. Zvládání rizik katastrof v případě sucha v zemědělství podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 počítá se zřízením a použitím nástroje ke stabilizaci příjmu v rámci společné zemědělské politiky. Kypr prohlásil, že nemá v úmyslu uvedeného nástroje použít. (10)Ke dni podání žádosti nebylo proti Kypru vedeno řízení o nesplnění povinnosti plynoucí z právních předpisů Unie, které se týkají charakteru předmětné katastrofy. (11)Orgány této země potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním. 2.3Portugalsko – požáry na Madeiře v roce 2016 (1)Ve dnech 8. až 13. srpna 2016 postihly portugalský ostrov Madeira velké lesní požáry, které poničily plochu o rozloze 6 000 hektarů. Tyto požáry byly vyvolány vedry, velmi silným větrem a extrémně nízkou vlhkostí. Jejich následkem byla zničena základní veřejná infrastruktura, veřejné budovy, obytné domy a podniky a vznikly škody v zemědělství. (2)Požáry jsou přírodní katastrofou, a spadají tak do hlavní oblasti působnosti FSEU. (3)Žádost Portugalska o pomoc byla Komisi doručena 21. září 2016, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů od zaznamenání prvních škod dne 8. srpna 2016. Žádost tak byla doručena ve lhůtě, kterou nařízení stanoví. (4)Portugalsko požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 9. listopadu 2016 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2016) 7250, kterým se Portugalsku poskytuje záloha ve výši 10 % z předpokládaného finančního příspěvku z fondu, tedy ve výši 392 500 EUR. Tuto částku zemi následně v plném rozsahu vyplatila. (5)Portugalské orgány odhadly, že celkové přímé škody způsobené touto katastrofou dosáhly 157 milionů EUR. Tato částka představuje pouze 15 % prahové hodnoty, která musí být dosažena, aby bylo možno ze FSEU uvolnit prostředky na pomoc při „závažné katastrofě“. V případě Portugalska představovala tato prahová hodnota v roce 2016 částku 1 026,714 milionu EUR (tj. 0,6 % ze 171 119 milionů EUR v cenách roku 2014). (6)Vzhledem k tomu, že celkové přímé škody jsou nižší než prahová hodnota, která platí pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity z důvodu závažné katastrofy, byla tato žádost předložena a posouzena na základě kritéria „regionální katastrofy“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení. Uvedené ustanovení „regionální katastrofu“ definuje jako jakoukoli přírodní katastrofu, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 některého způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % HDP daného regionu. Jelikož se žádost Portugalska týká ostrova Madeira (PT30 – Região Autónoma da Madeira), činí použitá prahová hodnota 1 % HDP, neboť se jedná o nejvzdálenější region ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie. Nahlášené přímé škody ve výši 157 milionů EUR odpovídají 3,84 % HDP uvedeného regionu (4 085 milionů EUR podle údajů za rok 2014), a tedy překračují prahovou hodnotu 1 % dle čl. 2 odst. 3 nařízení. Žádost Portugalska tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z Fondu solidarity. (7)Dopad a následky katastrofy významně pocítily hlavní město Funchal a obec Calheta, kde byl negativně ovlivněn každodenní život a kde došlo ke škodám na majetku obyvatel a třem případům úmrtí. Z požárem poničené plochy o 6 000 hektarech se 560 hektarů nachází v chráněných oblastech sítě „Natura 2000“. Škodu utrpěla i slavná státní historická památka „Quinta do Monte“. Škody byly nahlášeny i na 233 domech, z nichž 154 bylo kompletně zničeno. Postiženo bylo i několik zemědělských podniků, 24 ostatních podniků, pět hotelů, jedna místní škola a jedna nemocnice. Utrpěla i základní infrastruktura, např. rozvody elektrické energie pro 400 odběratelů. (8)Náklady na základní záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, odhadly portugalské orgány na 7,347 milionu EUR a tuto částku předložily v členění podle druhu opatření. Z nákladů na tato opatření připadá nejvyšší podíl (přes 1,816 milionu EUR) na dočasné ubytování. Druhý nejvyšší podíl zaujímají náklady na vyčištění postižených oblastí ve výši 1,756 milionu EUR. (9)Zasažená oblast je „méně rozvinutým regionem“ ve smyslu klasifikace pro účely ESI fondů (2014–2020). Portugalské orgány Komisi oznámily, že mají v úmyslu přesunout z programů v rámci ESI fondů prostředky na obnovu postižených oblastí. (10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není proti Portugalsku v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. Žádost Portugalska podává přehled o prováděných preventivních opatřeních. Jedná se například o usnesení Rady ministrů č. 56/2015 z roku 2015, jež bylo zveřejněno v Úředním věstníku Portugalské republiky č. 147 ze dne 30. července 2015. Tímto usnesením byl schválen Strategický rámec politiky v oblasti klimatu, Vnitrostátní program pro změnu klimatu a Národní strategie adaptace změně klimatu, tedy strategické dokumenty, které jsou v souladu s legislativou EU v oblasti prevence a řízení rizik souvisejících s povahou katastrofálních lesních požárů.