Orgánu by měla být konkrétně svěřena řada operativních úkolů, zejména by měl poskytovat příslušné informace a služby jednotlivcům a zaměstnavatelům, jakož i podporovat členské státy při spolupráci, výměně informací, vzájemně sladěných a společných inspekcích, posuzování rizik, budování kapacit, mediaci a spolupráci v případě přeshraničních narušení fungování trhu práce. Stávající struktury a nástroje EU v oblasti přeshraniční mobility pracovní síly a koordinace sociálního zabezpečení budou orgánem integrovány nebo doplněny, což členským státům poskytne nebývalou operativní a technickou podporu.

Použije se zásada subsidiarity, neboť návrh nespadá do výlučné pravomoci EU. Cílů návrhu nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni, ale může jich být lépe dosaženo na úrovni Unie, a to z těchto důvodů:

Orgán je navíc v souladu se strategickým cílem jednotného digitálního trhu, který spočívá v modernizaci veřejné zprávy, dosažení přeshraniční interoperability a usnadnění interakce s jednotlivci. V této souvislosti doplňuje návrh Komise týkající se jednotné digitální brány tím, že chce prostřednictvím této brány zjednodušit poskytování vysoce kvalitního obsahu a služeb veřejnosti, a to na základě existujícího portálu Vaše Evropa. Tato iniciativa bude rovněž vycházet ze zkušeností se sítí pro neformální řešení problémů SOLVIT. Konkrétně tato iniciativa rozšíří a případně doplní informace a služby poskytované prostřednictvím jednotné digitální brány. Rovněž podpoří přístup k síti SOLVIT pro jednotlivce a zaměstnavatele, aby mohli řešit vzájemné neshody a využívat podkladů z tohoto zdroje k identifikaci opakujících se problémů v oblastech, které spadají do oblasti působnosti sítě.

Orgán bude přínosem pro všechny jednotlivce, na které se vztahují pravidla Unie v oblasti přeshraniční mobility pracovní síly a koordinace sociálního zabezpečení, konkrétně pracovníky, osoby samostatně výdělečně činné či další osoby, jež jsou občany Unie nebo státními příslušníky třetích zemí, kteří v Unii legálně pobývají nebo se ocitají v přeshraniční situaci. Patří sem vyslaní pracovníci, držitelé modré karty EU, osoby převedené v rámci společnosti a dlouhodobě pobývající rezidenti, pokud se na ně vztahují výše uvedená pravidla. Bude rovněž přínosem pro společnosti zapojené do přeshraniční činnosti, a to i kvůli náboru nových pracovníků.

Cílené konzultace přinesly proměnlivé výsledky. Celkově respondenti uvítali vytvoření nového orgánu, který by se zaměřil na zlepšování spolupráce mezi vnitrostátními orgány usnadněním výměny informací a osvědčených postupů. Současně respondenti zdůraznili, že nový orgán by měl plně respektovat vnitrostátní pravomoci dané Smlouvou, neměl by na členské státy uvalovat další povinnosti v souvislosti s podáváním zpráv a neměl by komplikovat či zdvojovat existující administrativní struktury. Řada zúčastněných stran, které se cílené konzultace zúčastnily, vyjádřila názor, že musí být upřesněn mandát a cíle budoucího orgánu, a s tím i jeho vazba na již existující struktury a nástroje.

Iniciativa přiměřeným způsobem reaguje na potřebu operativní podpory a nepřekračuje meze toho, co je k dosažení tohoto cíle nezbytné. Neukládá členským státům, jednotlivcům ani zaměstnavatelům nové povinnosti; spíše se zaměřuje na podporu přeshraniční mobility a vytváření nových příležitostí. Návrhem není dotčeno vnitrostátní rozhodování, legislativa ani činnosti v oblasti prosazování práva, které zůstávají v kompetenci členských států. Navíc do značné míry ponechává na uvážení členských států, jak možnosti, které iniciativa zavádí, využijí.

V rámci posouzení dopadů byly posouzeny politické možnosti a možnosti plnění, a to na základě kritérií účinnosti, efektivnosti a soudržnosti. Na základě této analýzy se jako nejefektivnější a nejúčinnější cesta k dosažení cílů této iniciativy ukázala kombinace operativní možnosti (politická možnost 2), jež má být provedena novým orgánem vycházejícím ze stávajících subjektů EU činných v oblasti mobility (možnost plnění 2). To umožňuje zajistit pozitivní dopad pro vnitrostátní orgány, jednotlivce a zaměstnavatele, aniž by se výrazně zvýšily náklady, a současně překonat nedostatek operativní podpory v rámci stávajícího rámce EU pro spolupráci, což byly dvě důležité obavy, o nichž se zmínily zúčastněné strany.

Posouzení dopadů bylo představeno a projednáno s Výborem pro kontrolu regulace (RSB). Doporučení, která tento výbor poskytl ve svém negativním stanovisku z 9. února 2018, byla zohledněna v tom, že se ještě dále propracoval rozsah a zdůvodnění iniciativy, více se přihlédlo k názorům zúčastněných stran a rozvedla se analýza týkající se jednotlivých posuzovaných možností a způsobu, jakým iniciativu začlenit do stávající struktury správy věcí veřejných, pokud jde o mobilitu pracovní síly a koordinaci sociálního zabezpečení, za současného prosazování synergií a zjednodušení. K řešení výhrad, které výbor vznesl ve svém (pozitivním) stanovisku ze dne 21. února 2018, zpráva o posouzení dopadů dále vyjasnila, jakým způsobem by zřízení nového orgánu přeuspořádalo rozvržení stávajících výborů a struktur s cílem redukovat komplexitu a zamezit zdvojování, zabývala se otázkou možného vztahu nového orgánu se stávajícími agenturami Unie v oblasti zaměstnanosti a rozpracovala vysvětlení rozpočtových odhadů pojících se s upřednostňovanou možností.

V rámci upřednostňované kombinované možnosti, jež byla určena v posouzení dopadů, se celkové rozpočtové náklady EU na orgán odhadují na 50,9 milionu ročně při plném provozu, kterého by mělo být dle očekávání dosaženo do roku 2023. Náklady v rámci tohoto víceletého finančního rámce (2019–2020) budou částečně pokryty prostřednictvím přerozdělení ze stávajících činností, které se v současnosti provádějí v rámci programu EU pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI), a autonomních rozpočtových linií pro zaměstnanost a dopravu (70 %), a částečně prostřednictvím uvolnění rozpětí v rámci okruhu 1a (30 %). Stávající činnosti převedené na orgán nebudou přerušeny; jejich provádění bude z Komise na orgán převedeno, jakmile tento orgán zahájí činnost. Pokud jde o zaměstnance, orgán by vyžadoval 69 pracovních míst podle plánu pracovních míst, 60 vyslaných národních odborníků a 15 smluvních zaměstnanců. Podrobnosti o potřebách týkajících se finančních prostředků a zaměstnanců lze nalézt v přiložených legislativních finančních výkazech. Dopad návrhu na rozpočet EU přinese minimální požadavky na rozpočty členských států. Nelze přesně vyčíslit dopady na správní orgány, ale případové studie naznačují, že takové dopady budou pozitivní, neboť lepší prosazování pravidel umožní vnitrostátním subjektům pro prosazování práva vybrat dříve neuhrazené příspěvky do systému sociálního zabezpečení a využít operativní podpory ze strany orgánu.

Pokud jde o ochranu osobních údajů (článek 8 Listiny), na zpracování osobních údajů podle tohoto návrhu se vztahují ustanovení nařízení (EU) č. 679/2016 (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) a nařízení (ES) č. 45/2001. V souladu s těmito pravidly se jakékoli zpracování osobních údajů omezí na to, co je nezbytně nutné a přiměřené. Údaje budou shromažďovány pro určité, výslovně vyjádřené a legitimní účely a nebudou dále zpracovávány způsobem, který je s těmito účely neslučitelný.

Vzhledem k tomu, že by měl orgán přispět k jasnému, spravedlivému a efektivnímu prosazování pravidel Unie v oblasti přeshraniční mobility pracovní síly a koordinace sociálního zabezpečení, podpoří ochranu a naplnění základních práv, na která se tato pravidla vztahují, jako je volný pohyb osob a pracovníků (články 15 a 45 Listiny základních práv Evropské unie, dále jen „Listina“), právo na přístup ke službám zaměstnanosti (článek 29 Listiny) a volný pohyb služeb (článek 16 Listiny). Rovněž by podpořil výkon práv napříč hranicemi v oblasti slušných a spravedlivých pracovních podmínek, sociálního zabezpečení a zdravotní péče (články 31, 34 a 35 Listiny) a zákazu diskriminace (článek 21 Listiny).

(5)Aby se posílila spravedlnost na jednotném trhu, jakož i důvěra v něj, měl by být zřízen Evropský orgán pro pracovní záležitosti (dále jen „orgán“). Za tímto účelem by měl orgán podporovat členské státy a Komisi v posilování přístupu jednotlivců a zaměstnavatelů k informacím o jejich právech a povinnostech v situacích přeshraniční mobility pracovní síly, jakož i přístupu k souvisejícím službám, dále podporovat soulad se souvisejícími předpisy, jakož i spolupráci mezi členskými státy, aby se tak zajistilo účinné uplatňování práva Unie v těchto oblastech, plnit úlohu mediátora a usnadňovat hledání řešení v případě přeshraničních sporů nebo v případě narušení fungování trhu práce.

(6)Orgán by měl být činný v oblastech, jako je přeshraniční mobilita pracovní síly a koordinace sociálního zabezpečení, včetně volného pohybu pracovníků, vysílání pracovníků a vysoce mobilních služeb. Rovněž by měl posílit spolupráci mezi členskými státy při řešení problematiky nehlášené práce. Pokud se orgán v průběhu výkonu svých činností dozví o předpokládaných nesrovnalostech, a to i v oblastech práva Unie přesahujících jeho oblast působnosti, jako je porušení pracovních podmínek, pravidel v oblasti zdraví a bezpečnosti nebo zaměstnávání neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, měl by mít možnost o těchto předpokládaných nesrovnalostech v případě potřeby podat zprávu a v uvedených záležitostech spolupracovat s Komisí, příslušnými institucemi Unie a vnitrostátními orgány.

(7)Orgán by měl přispívat k usnadnění volného pohybu pracovníků upraveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011, ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/54/EU a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/589. Měl by usnadnit vysílání pracovníků upravené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/67/EU, včetně podpory prosazování těchto ustanovení provedených prostřednictvím všeobecně použitelných kolektivních smluv v souladu s postupy členských států. Orgán by měl přispívat ke koordinaci systémů sociálního zabezpečení upravené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004, v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009, v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1231/2010, jakož i nařízení Rady (ES) č. 1408/71 a nařízení Rady (ES) č. 574/72.

(8)V některých případech bylo přijato odvětvové právo Unie, aby se reagovalo na specifické potřeby v daném odvětví, jako je například oblast mezinárodní dopravy. Orgán by se měl zabývat také přeshraničními aspekty uplatňování takového odvětvového práva Unie, zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/22/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.1071/2009 a směrnice (kterou se mění směrnice 2006/22/ES – COM(2017) 278).

(9)Osoby, kterých se týkají činnosti orgánu, by měly být osoby, na něž se vztahuje právo Unie v oblasti působnosti tohoto nařízení, včetně pracovníků, osob samostatně výdělečně činných, žadatelů o práci a osob, které nejsou ekonomicky aktivní; mělo by se to týkat občanů Unie a státních příslušníků třetích zemí, kteří legálně pobývají v Unii, jako jsou vyslaní pracovníci, držitelé modré karty EU, osoby převedené v rámci společnosti nebo dlouhodobě pobývající rezidenti, jakož i jejich rodinní příslušníci.

(10)Zřízením orgánu by neměla vzniknout nová práva ani povinnosti vztahující se na jednotlivce a zaměstnavatele, včetně hospodářských subjektů nebo neziskových organizací, neboť činnosti orgánu by se na ně měly vztahovat do míry, v níž se na ně vztahuje právo Unie v oblasti působnosti tohoto nařízení.

(11)Aby se zajistilo, že budou jednotlivci a zaměstnavatelé moci těžit ze spravedlivého a efektivně fungujícího vnitřního trhu, měl by orgán podporovat vytváření příležitostí, pokud jde o jejich mobilitu, poskytování služeb a provádění náboru kdekoli v Unii. Patří sem prosazování přeshraniční mobility jednotlivců tím, že se jim usnadní přístup ke službám přeshraniční mobility – jde například o přeshraniční přiřazování nabídek volných pracovních míst, stáží a učňovské přípravy k žádostem uchazečů –, jakož i tím, že se podpoří režimy mobility, jako je „Tvoje první práce přes EURES“ nebo „ErasmusPro“. Orgán by měl rovněž přispět ke zlepšení transparentnosti informací, včetně práv a povinností zakotvených v právu Unie, přístupu jednotlivců a zaměstnavatelů ke službám ve spolupráci s ostatními informačními službami Unie, jako je portál Vaše Evropa – Poradenství, a k plnému využívání výhod portálu Vaše Evropa, který bude pilířem budoucí jednotné digitální brány, jakož i k souladu s tímto portálem.

(12)Za tímto účelem by měl orgán také spolupracovat s dalšími relevantními iniciativami a sítěmi Unie, zejména evropskou sítí veřejných služeb zaměstnanosti (VSZ), sítí European Enterprise Network, kontaktním místem pro hranice a systémem SOLVIT, jakož i s relevantními vnitrostátními útvary, např. subjekty na podporu rovného zacházení a na podporu pracovníků Unie a jejich rodinných příslušníků, které určily členské státy podle směrnice 2014/54/EU, a vnitrostátními kontaktními místy určenými podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU s cílem poskytovat informace o zdravotní péči. Orgán by měl také zkoumat synergie s navrhovaným evropským elektronickým průkazem služeb, zejména s ohledem na ty případy, v nichž se členské státy rozhodnou pro předkládání ohlášení týkajících se vyslaných pracovníků pomocí platformy pro elektronický průkaz. Orgán by měl nahradit Komisi v řízení Evropského koordinačního úřadu Evropské sítě služeb zaměstnanosti („EURES“) zřízeného nařízením (EU) 2016/589, včetně vymezení potřeb uživatele a funkčních požadavků na efektivitu portálu EURES i souvisejících služeb informačních technologií, avšak s výjimkou poskytování informačních technologií, provozu a rozvoje infrastruktury informačních technologií, které budou nadále zajišťovány Komisí.

(13)Orgán by měl v zájmu spravedlivého, jednoduchého a účinného uplatňování práva Unie podporovat spolupráci a včasnou výměnu informací mezi členskými státy. Národní styční úředníci pracující v rámci orgánu by společně s dalšími zaměstnanci měli členské státy podporovat v dodržování povinností v oblasti spolupráce, urychlovat vzájemné výměny prostřednictvím postupů zaměřených na omezování prodlení a udržovat kontakty s ostatními národními styčnými úředníky, subjekty a kontaktními místy zřízenými podle právních předpisů Unie. Orgán by měl podporovat uplatňování inovativních přístupů k účelné a efektivní přeshraniční spolupráci, včetně nástrojů elektronické výměny dat, jako je systém elektronické výměny informací o sociálním zabezpečení (EESSI) a systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), a měl by přispívat k další digitalizaci postupů a zlepšování nástrojů IT používaných pro výměnu zpráv mezi vnitrostátními orgány.

(14)Aby se posílila schopnost členských států řešit nesrovnalosti s přeshraničním rozměrem ve vztahu k právu Unie v rámci oblasti působnosti orgánu, měl by orgán podporovat vnitrostátní orgány při provádění vzájemně sladěných a společných inspekcí mimo jiné tak, že usnadní jejich provádění v souladu s článkem 10 směrnice 2014/67/EU. Měly by být provedeny na žádost členských států nebo po dohodě s členskými státy, vznese-li orgán návrh. Orgán by měl členským státům podílejícím se na vzájemně sladěných nebo společných inspekcích poskytovat strategickou, logistickou a technickou podporu, přičemž by měly být zcela dodrženy požadavky na důvěrnost. Inspekce by měly být prováděny po dohodě s dotyčnými členskými státy a měly by probíhat v naprostém souladu s právním rámcem vnitrostátního práva dotyčných členských států, které by měly na základě výsledků vzájemně sladěných a společných inspekcí přijmout navazující opatření v souladu se svým vnitrostátním právem.

(15)Aby bylo možné sledovat vznikající trendy, výzvy nebo mezery v oblastech, jako je mobilita pracovní síly a koordinace sociálního zabezpečení, měl by orgán vyvíjet analytické schopnosti, jakož i schopnosti posuzování rizik. To by mělo zahrnovat provádění analýz a studií v oblasti trhu práce, jakož i vzájemná hodnocení. Orgán by měl monitorovat potenciální nerovnováhy, pokud jde o dovednosti a přeshraniční toky pracovní síly, včetně jejich možného dopadu na územní soudržnost. Orgán by měl také podporovat posuzování rizik uvedené v článku 10 směrnice 2014/67/EU. Orgán by měl zajistit synergie a doplňkovost s dalšími agenturami, službami nebo sítěmi Unie. Mělo by sem patřit také získávání vstupních údajů ze sítě SOLVIT a podobných služeb o opakujících se problémech, s nimiž se potýkají jednotlivci a podniky při výkonu svých práv v oblastech spadajících do oblasti působnosti orgánu. Orgán by měl rovněž usnadnit a zefektivnit činnosti související se sběrem údajů stanovené v příslušném právu Unie v rámci jeho oblasti působnosti. Pro členské státy by to neznamenalo vznik žádných nových oznamovacích povinností.

(16)Orgán by měl pro účely posílení kapacity vnitrostátních orgánů a zlepšení soudržnosti při uplatňování práva Unie v rámci své oblasti působnosti poskytovat vnitrostátním orgánům operativní podporu, a to mimo jiné tím, že se vypracují praktické pokyny, stanoví se programy odborné přípravy a vzájemného učení, podpoří se projekty vzájemné pomoci, usnadní se výměny zaměstnanců, jako jsou výměny uvedené v článku 8 směrnice 2014/67/EU, a členským státům se poskytne pomoc s organizací osvětových kampaní, v jejichž rámci budou jednotlivci a zaměstnavatelé informováni o svých právech a povinnostech. Orgán by měl podporovat výměnu, šíření a přejímání osvědčených postupů.

(17)Orgán by měl poskytnout platformu pro řešení sporů mezi členskými státy v souvislosti s uplatňováním práva Unie, které spadá pod jeho oblast působnosti. Měl by vycházet z dialogu a dohodovacích mechanismů, které jsou v současné době již zavedeny v oblasti koordinace sociálního zabezpečení, které se podle členských států osvědčily a jejichž význam uznává Soudní dvůr. Členské státy by měly být schopny orgánu postupovat dané věci pro účely mediace v souladu se standardními postupy, které byly pro tento účel zavedeny. Orgán by se měl zabývat pouze řešením sporů mezi členskými státy, zatímco jednotlivci a zaměstnavatelé, kteří se potýkají s obtížemi při uplatňování svých práv v rámci Unie, by měli mít nadále možnost se obrátit na služby poskytované na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, jež se na řešení takových věcí zaměřují. Jedná se například o síť SOLVIT, které by měl orgán tyto věci postupovat. Síť SOLVIT by měla mít rovněž možnost postoupit orgánu ke zvážení ty věci, u nichž nelze problém vyřešit kvůli rozdílům mezi vnitrostátními správními orgány.

(18)Aby se usnadnilo řízení v oblasti přizpůsobování trhu práce, měl by orgán napomoci ke spolupráci mezi příslušnými zúčastněnými stranami, a řešit tak situace, kdy dochází k narušení fungování trhu práce, které se dotýká více než jednoho členského státu; jde mimo jiné o případy restrukturalizace nebo důležité projekty ovlivňující zaměstnanost v příhraničních regionech.

(19)Evropský rámec interoperability (EIF) nabízí zásady a doporučení, jak zlepšit řízení činností v oblasti interoperability a poskytování veřejných služeb, vytvářet vztahy mezi organizacemi a přeshraniční vztahy, zefektivnit procesy podporující digitální výměny mezi koncovými body a zajistit, aby stávající i nové právní předpisy podporovaly zásady interoperability. Evropská referenční architektura interoperability (EIRA) je obecná struktura, která se skládá ze zásad a pokynů pro realizaci řešení interoperability. V okamžiku, kdy se řeší záležitosti týkající se interoperability, měly by jak EIF, tak EIRA zajistit orgánu vedení a podporu.

(20) Orgán by se měl řídit a fungovat podle zásad společného prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o decentralizovaných agenturách ze dne 19. července 2012.

(21)V zájmu zajištění účinného fungování orgánu by ve správní radě měly být zastoupeny členské státy a Komise. Složení správní rady, včetně výběru jejího předsedy a místopředsedy, by mělo respektovat zásady genderové vyváženosti, zkušenosti a kvalifikace. Aby se zajistilo účinné a účelné fungování orgánu, měla by správní rada zejména přijmout roční pracovní program, vykonávat své funkce související s rozpočtem orgánu, přijmout finanční pravidla použitelná na orgán, jmenovat výkonného ředitele a stanovit postupy, jimiž výkonný ředitel přijímá rozhodnutí týkající se provozních úkolů orgánu. Zástupci zemí, které nejsou členskými státy Unie a které uplatňují pravidla Unie v oblasti působnosti orgánu, se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé.

(22)Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, správní rada a výkonný ředitel by své funkce měli vykonávat nezávisle a jednat ve veřejném zájmu.

(23)Orgán by se měl v oblastech, které spadají do jeho oblasti působnosti, přímo opírat o odborné znalosti příslušných zúčastněných stran prostřednictvím speciální skupiny zúčastněných stran. Členové by měli být zástupci sociálních partnerů na úrovni Unie. Při výkonu svých činností skupina zúčastněných stran náležitě zohlední stanoviska Poradního výboru pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení zřízeného nařízením (ES) č. 883/2004, jakož i Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků zřízeného nařízením (EU) č. 492/2011, a bude vycházet z jejich odborných znalostí.

(24)V zájmu zajištění své úplné samostatnosti a nezávislosti by měl orgán disponovat samostatným rozpočtem, jehož příjmy by pocházely ze souhrnného rozpočtu Unie, dobrovolných finančních příspěvků členských států a příspěvků třetích zemí, které se podílejí na činnosti orgánu. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech by měl být rovněž s to získávat prostředky na základě dohod o přiznání příspěvku nebo granty ad hoc a pobírat poplatky za publikace a veškeré služby, které orgán poskytuje.