s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Členské státy a Unie mají pracovat na rozvoji koordinované strategie zaměstnanosti, a zejména na podpoře kvalifikace, vzdělání a přizpůsobivosti pracovníků a na zaměření trhů práce na budoucnost a jejich schopnosti reagovat na hospodářské změny, aby dosáhly cílů plné zaměstnanosti a společenského pokroku, vyváženého růstu a vysokého stupně ochrany a zlepšování kvality životního prostředí stanovených v článku 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Členské státy mají považovat podporu zaměstnanosti za záležitost společného zájmu a koordinovat své odpovídající činnosti v rámci Rady s přihlédnutím k vnitrostátním zvyklostem, které se týkají odpovědnosti sociálních partnerů.

(2)Unie má bojovat proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci, podporovat sociální spravedlnost a ochranu, rovnost žen a mužů, solidaritu mezi generacemi a ochranu práv dětí, jak je stanoveno v článku 3 Smlouvy o EU. Při vymezování a provádění svých politik a činností má Unie přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti chudobě a sociálnímu vyloučení, vysokou úrovní vzdělávání a odborné přípravy a ochranou lidského zdraví, jak je stanoveno v článku 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).

(3)Unie v souladu se Smlouvou o fungování EU vytvořila a provádí nástroje pro koordinaci politik zaměřené na hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti. V rámci těchto nástrojů tvoří hlavní směry politik zaměstnanosti členských států (dále jen „hlavní směry“) stanovené v příloze tohoto rozhodnutí spolu s hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie stanovenými v doporučení Rady (EU) 2015/1184 integrované hlavní směry. Jejich cílem je poskytnout vodítka pro provádění politik v členských státech a v Unii a zároveň odrážet vzájemnou provázanost mezi členskými státy. Výsledný soubor koordinovaných evropských a vnitrostátních politik a reforem má poskytnout vhodnou celkovou kombinaci udržitelné hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti, která by měla přinést pozitivní vedlejší dopady.

(4)Hlavní směry politik jsou v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, stávajícími právními předpisy Unie a různými iniciativami Unie, včetně směrnice Rady ze dne 20. července 2001, doporučení Rady ze dne 10. března 2014, 15. února 2016, 19. prosince 2016, 15. března 2018, 22. května 2018, 22. května 2019, 8. listopadu 2019, 30. října 2020, 24. listopadu 2020, 29. listopadu 2021, doporučení Komise ze dne 4. března 2021, doporučení Rady ze dne 14. června 2021, usnesení Rady ze dne 26. února 2021, sdělení Komise ze dne 9. prosince 2021, rozhodnutí Parlamentu a Rady EU ze dne 22. prosince 2021 [návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o přiměřených minimálních mzdách v Evropské unii, návrh doporučení Rady ohledně zajištění spravedlivé transformace na klimatickou neutralitu, návrh doporučení Rady o evropském přístupu k mikrocertifikátům pro celoživotní učení a zaměstnatelnost, návrh doporučení Rady o individuálních vzdělávacích účtech, návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se posiluje uplatňování zásady stejné odměny mužů a žen za stejnou nebo rovnocennou práci prostřednictvím transparentnosti odměňování a mechanismů prosazování, návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o zlepšení pracovních podmínek při práci prostřednictvím platforem a návrh doporučení Rady o učení v zájmu environmentální udržitelnosti].

(5)Evropský semestr kombinuje jednotlivé nástroje v souhrnném rámci pro integrovanou mnohostrannou koordinaci a dohled nad hospodářskými politikami a politikami zaměstnanosti. Při sledování cíle environmentální udržitelnosti, produktivity, spravedlnosti a stability začleňuje evropský semestr zásady evropského pilíře sociálních práv a jeho nástroje pro monitorování, srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů, a stanoví podmínky pro intenzivní zapojení sociálních partnerů, občanské společnosti a dalších zúčastněných stran. Podporuje plnění cílů udržitelného rozvoje. Hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti Unie a členských států by měly jít ruku v ruce se spravedlivým přechodem Evropy na klimaticky neutrální, environmentálně udržitelnou a digitální ekonomiku, zlepšovat konkurenceschopnost, zajišťovat přiměřené pracovní podmínky, podporovat inovace, prosazovat sociální spravedlnost a rovné příležitosti, jakož i řešit nerovnosti a regionální rozdíly.

(6)Změna klimatu a výzvy v oblasti životního prostředí, potřeba urychlit energetickou nezávislost a zajistit otevřenou strategickou autonomii Evropy, globalizace, digitalizace, umělá inteligence, nárůst práce na dálku, ekonomika platforem a demografické změny proměňují evropské ekonomiky a společnosti. Unie a její členské státy mají proaktivně spolupracovat na účinném řešení tohoto strukturálního vývoje a podle potřeby přizpůsobit stávající systémy a související politiky, a to s ohledem na úzkou provázanost ekonomik a trhů práce členských států. To vyžaduje koordinovaná, ambiciózní a účinná politická opatření jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni, jež budou v souladu se Smlouvou o fungování EU a s ustanoveními Unie, která se týkají správy ekonomických záležitostí, a zároveň provádění evropského pilíře sociálních práv. Tato politická opatření by měla zahrnovat podporu udržitelných investic, obnovený závazek provádět v náležité posloupnosti reformy, které posilují hospodářský růst, vytváření kvalitních pracovních míst, produktivitu, přiměřené pracovní podmínky, sociální a územní soudržnost, vzestupnou konvergenci, odolnost a naplňování fiskální odpovědnosti, a to za podpory stávajících programů financování EU, zejména Nástroje pro oživení a odolnost a fondů politiky soudržnosti (včetně Evropského sociálního fondu plus a Evropského fondu pro regionální rozvoj), jakož i Fondu pro spravedlivou transformaci. Měla by kombinovat opatření na straně nabídky a poptávky, a to s přihlédnutím k jejich dopadům na životní prostředí, zaměstnanost a sociální situaci.

(7)Evropský parlament, Rada a Komise vyhlásily evropský pilíř sociálních práv. Je tvořen dvaceti zásadami a právy na podporu dobře fungujících a spravedlivých trhů práce a systémů sociálního zabezpečení, které jsou rozděleny do tří kategorií: rovné příležitosti a přístup na trh práce, spravedlivé pracovní podmínky a sociální ochrana a začleňování. Tyto zásady a práva udávají strategický směr Unie a zajišťují, aby přechod ke klimatické neutralitě a environmentální udržitelnosti, digitální transformaci a demografické změně byly sociálně vyvážené a spravedlivé. Evropský pilíř sociálních práv se svým doprovodným srovnávacím přehledem sociálních ukazatelů představuje referenční rámec pro monitorování výsledků členských států v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti, pro podporu reforem na státní, regionální a místní úrovni a pro sladění „sociálního aspektu“ a „aspektu trhu“ v současné moderní ekonomice, mimo jiné prosazováním sociální ekonomiky. Dne 4. března 2021 předložila Komise Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv (dále jen „akční plán“) zahrnující ambiciózní, ale realistické hlavní cíle a doplňkové dílčí cíle pro rok 2030 v oblastech zaměstnanosti, dovedností, vzdělávání a snižování chudoby, jakož i revidovaný srovnávací přehled sociálních ukazatelů.

(8)Dne 8. května 2021 na sociálním summitu v Portu hlavy států a předsedové vlád uznali evropský pilíř sociálních práv za základní prvek oživení a poukázali na to, že jeho provádění podpoří Unii v její snaze o digitální, zelenou a spravedlivou transformaci a přispěje k dosažení vzestupné sociální a hospodářské konvergence i k řešení demografických výzev. Zdůraznili, že sociální rozměr, sociální dialog a aktivní zapojení sociálních partnerů jsou základem vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství. Shledali, že akční plán poskytuje užitečné pokyny pro provádění evropského pilíře sociálních práv, a to i v oblasti zaměstnanosti, dovedností, zdraví a sociální ochrany. Uvítali nové hlavní cíle Unie pro rok 2030 v oblasti zaměstnanosti (78 % obyvatelstva ve věku 20–64 let by mělo být zaměstnáno), dovedností (60 % všech dospělých osob by se mělo každý rok účastnit odborné přípravy) a snižování chudoby (nejméně o 15 milionů osob včetně pěti milionů dětí) a revidovaný srovnávací přehled sociálních ukazatelů, které pomohou sledovat pokrok při provádění zásad evropského pilíře sociálních práv v rámci koordinace politik v souvislosti s evropským semestrem. Závazek z Porta dále vyzval členské státy, aby si stanovily ambiciózní národní cíle, které by s ohledem na výchozí pozici každé země měly představovat přiměřený příspěvek k dosažení evropských cílů pro rok 2030.

Hlavy států a předsedové vlád v Portu konstatovali, že zatímco se Evropa postupně zotavuje z pandemie COVID-19, bude zapotřebí se přeorientovat z ochrany pracovních míst na jejich vytváření a zkvalitňování, a zdůraznili, že provádění zásad evropského pilíře sociálních práv bude mít klíčový význam pro to, aby se v rámci inkluzivního oživení zajistilo vytváření většího počtu a kvalitnějších pracovních míst pro všechny. Zdůraznili svůj závazek k jednotě a solidaritě, což rovněž znamená, že budou zajištěny rovné příležitosti pro všechny a že nikdo nebude opomenut.

Potvrdili své odhodlání v souladu se strategickou agendou Evropské rady na období 2019–2024, tedy nadále prohlubovat provádění evropského pilíře sociálních práv na unijní i vnitrostátní úrovni s náležitým ohledem na příslušné pravomoci a zásady subsidiarity a proporcionality. Hlavy států a předsedové vlád rovněž zdůraznili, že je důležité pozorně sledovat – i na nejvyšší úrovni – pokrok dosažený při provádění evropského pilíře sociálních práv a hlavních cílů Unie pro rok 2030.

(9)V návaznosti na ruskou invazi na Ukrajinu Evropská rada ve svých závěrech ze dne 24. února 2022 odsoudila jednání Ruska, jehož cílem je narušit evropskou a celosvětovou bezpečnost a stabilitu, vyjádřila solidaritu obyvatelstvu Ukrajiny a zdůraznila porušení mezinárodního práva a zásad Charty OSN. V kontextu současného rozsáhlého přílivu uprchlíků a vysídlených osob je nezbytná dočasná ochrana, poskytovaná rozhodnutím Rady ze dne 4. března 2022, kterým se aktivuje směrnice o dočasné ochraně. To umožňuje uprchlíkům z Ukrajiny využívat harmonizovaná práva v celé Unii s odpovídající úrovní ochrany, včetně práva pobytu, přístupu a integrace na trh práce, přístupu ke vzdělání, k odborné přípravě a bydlení, jakož i k systémům sociální podpory, zdravotní péči, sociálnímu zabezpečení nebo jiné pomoci a prostředkům na živobytí. Uprchlíci z Ukrajiny mohou účastí na evropských trzích práce přispět k posílení ekonomiky EU a pomoci podpořit svou zemi a její obyvatele. Získané zkušenosti a dovednosti mohou v budoucnu přispět k obnově Ukrajiny. Dětem a nezletilým osobám bez doprovodu zajišťuje dočasná ochrana právo na poručenství/opatrovnictví a přístup ke vzdělávání a péči. Členské státy by měly zapojit sociální partnery do navrhování, provádění a hodnocení politických opatření zaměřených na řešení problémů v oblasti zaměstnanosti a dovedností, které jsou důsledkem ruské invaze na Ukrajinu. Sociální partneři hrají klíčovou roli při zmírňování dopadů války z hlediska zachování zaměstnanosti a výroby.

(10)Reformy trhu práce, včetně vnitrostátních mechanismů stanovování mezd, by se měly řídit vnitrostátní praxí v oblasti sociálního dialogu s cílem zajistit spravedlivé mzdy umožňující důstojnou životní úroveň a udržitelný růst. Měly by rovněž poskytnout potřebný prostor pro široké posouzení socioekonomických faktorů, včetně zlepšení udržitelnosti, konkurenceschopnosti, inovací, vytváření kvalitních pracovních míst, pracovních podmínek, chudoby pracujících, vzdělávání a dovedností, veřejného zdraví a začleňování a reálných příjmů. Nástroj pro oživení a odolnost a další fondy EU v tomto smyslu podporují členské státy při zavádění reforem a investic, které jsou v souladu s prioritami EU a díky nimž jsou evropské ekonomiky a společnosti udržitelnější, odolnější a lépe připravené na zelenou a digitální transformaci. Ruská invaze na Ukrajinu ještě více zhoršila již dříve existující sociálně-ekonomické problémy, které byly způsobeny krizí COVID-19. Členské státy a Unie by měly i nadále dbát na zmírnění dopadů na sociální oblast, zaměstnanost a hospodářství a na sociální spravedlivost transformace, a to i s ohledem na skutečnost, že větší otevřená strategická autonomie a urychlená zelená transformace pomohou snížit závislost na dovozu energie a dalších strategických produktů/technologií, zejména z Ruska. Zásadní význam má posilování odolnosti a úsilí o vytvoření inkluzivní a odolné společnosti, v níž jsou občané chráněni, jsou schopni předjímat a zvládat změny a mohou se aktivně podílet na životě společnosti a na fungování ekonomiky. Aby bylo možno podpořit přechody na trhu práce, je nutné, aby byl přijat ucelený soubor aktivních politik trhu práce, který by zahrnoval dočasné pobídky k zaměstnávání i k přechodům, jakož i politická opatření zaměřená na dovednosti a lepší služby v oblasti zaměstnanosti, a to i s ohledem na zelenou a digitální transformaci, jak je zdůrazněno v doporučení (EU) 2021/402 [a v doporučení Rady ohledně zajištění spravedlivé transformace na klimatickou neutralitu].

(11)Je třeba řešit diskriminaci ve všech jejich formách, zajistit rovnost žen a mužů a podporovat zaměstnanost mladých lidí. Dále je třeba zajistit přístup a příležitosti pro všechny a snížit chudobu a sociální vyloučení, mimo jiné u dětí a Romů, a to zejména zajištěním účinného fungování trhů práce a přiměřených a inkluzivních systémů sociální ochrany a odstraněním překážek, které brání inkluzivnímu vzdělávání zaměřenému na budoucnost, odborné přípravě a účasti na trhu práce, a to rovněž prostřednictvím investic do předškolního vzdělávání a péče a do digitálních a zelených dovedností. Včasný a rovný přístup k finančně dostupným službám dlouhodobé péče a zdravotní péče, včetně prevence a podpory zdravotní péče, jsou obzvláště důležité také s ohledem na pandemii COVID-19, která začala v roce 2020, a v kontextu stárnoucí společnosti. Ve větším rozsahu by měl být využíván potenciál osob se zdravotním postižením přispívat k hospodářskému růstu a sociálnímu rozvoji. Na pracovních místech v celé Unii se objevují nové hospodářské a obchodní modely a také se mění pracovněprávní vztahy. Členské státy by měly zajistit, aby pracovněprávní vztahy vyplývající z nových forem práce zachovávaly a posilovaly sociální model Evropy.

(12)Integrované hlavní směry by měly být základem pro doporučení pro jednotlivé země, která může Rada členským státům podat. Členské státy mají plně využívat své zdroje REACT-EU zřízené nařízením (EU) 2020/2221, které navyšuje fondy politiky soudržnosti na období 2014–2020 a Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) do roku 2023 a které bylo v důsledku současné ukrajinské krize dále posíleno nařízením o Akci soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE) a další změnou nařízení o společných ustanoveních týkající se zvýšeného předběžného financování ze zdrojů REACT-EU a nových jednotkových nákladů s cílem pomoci urychlit integraci osob opouštějících Ukrajinu do EU. Kromě toho by členské státy měly během programového období 2021–2027 plně využívat Evropský sociální fond plus zřízený nařízením (EU) 2021/1057, Evropský fond pro regionální rozvoj zřízený nařízením (EU) 2021/1058, Nástroj pro oživení a odolnost zřízený nařízením (EU) 2021/241a další fondy Unie, včetně Fondu pro spravedlivou transformaci zřízeného nařízením (EU) 2021/1056, jakož i program InvestEU zřízeného nařízením (EU) 2021/523, na podporu zaměstnanosti, sociálních investic, sociálního začlenění a dostupnosti a na prosazování příležitostí pro prohlubování dovedností a změnu kvalifikace pracovní síly, celoživotní učení a vysoce kvalitní vzdělávání a odbornou přípravu pro všechny, včetně digitální gramotnosti a dovedností. Členské státy mají rovněž plně využívat Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům zřízený nařízením (EU) 2021/691, aby podpořily pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku významných restrukturalizačních událostí, jako je pandemie COVID-19, sociálně-ekonomických transformací, které jsou důsledkem směřování k větší globalizaci, a technologických a environmentálních změn. I když jsou integrované hlavní směry určeny členským státům a Unii, měly by se provádět ve spolupráci se všemi státními, regionálními a místními orgány, do níž by se měly intenzivně zapojovat parlamenty, jakož i sociální partneři a zástupci občanské společnosti.

(13)Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu by měly v souladu se svými příslušnými mandáty vyplývajícími ze Smlouvy sledovat provádění příslušných politik s ohledem na hlavní směry politik zaměstnanosti. Uvedené výbory a další přípravné orgány Rady zapojené do koordinace hospodářských a sociálních politik by měly úzce spolupracovat. Politický dialog mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, zejména pokud jde o hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, by měl být zachován.

(14)Byl konzultován Výbor pro sociální ochranu,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1