SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU

Roční uzávěrka Evropského rozvojového fondu za rok 2021

(2022/C 400/01)

OBSAH

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY 2

SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 3

FINANČNÍ PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ 8

FINANČNÍ VÝKAZY ERF 10 10

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF 52

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU BÊKOU ZA ROK 2021 53

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU PRO AFRIKU ZA ROK 2021 60

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU 68

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ 73

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ – PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU INVESTIČNÍ BANKOU 99

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY

Roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu za rok 2021 byla sestavena v souladu s hlavou X finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.

Potvrzuji svou odpovědnost za to, že je roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu sestavena a zveřejněna v souladu s článkem 18 finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond.

Všechny údaje potřebné k sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o aktivech a pasivech Evropského rozvojového fondu a o plnění rozpočtu, mi předložily schvalující osoby a EIB, jež zároveň zaručily spolehlivost předložených údajů.

Potvrzuji tímto, že na základě uvedených údajů a provedených kontrol, jež jsem považovala k podpisu účetní závěrky za potřebné, jsem nabyla přiměřené jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech významných ohledech věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského rozvojového fondu.

Rosa ALDEA BUSQUETS účetní

SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF

1. OBECNÉ SOUVISLOSTI

Evropská unie (EU) spolupracuje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje a především omezení a odstranění chudoby v dlouhodobém horizontu prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem EU spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky, které EU přiděluje na rozvojovou spolupráci, pocházejí ze tří zdrojů:

— rozpočtu EU,

— Evropského rozvojového fondu,

— Evropské investiční banky.

Evropský rozvojový fond (ERF) byl až do roku 2021 hlavním nástrojem k poskytování pomoci určené na rozvojovou spolupráci ve státech Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ).

ERF není financován z rozpočtu EU. Je zřízen vnitřní dohodou mezi zástupci členských států zasedajícími v Radě a je spravován zvláštním výborem. Za finanční realizaci operací prováděných se zdroji ERF odpovídá Evropská komise (Komise). Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční facilitu.

Každý ERF se uzavírá na dobu kolem pěti let a řídí se vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost sestavit konkrétní finanční výkazy. Kromě toho jsou tyto finanční výkazy v souhrnné podobě, která poskytuje celkový přehled o finančním stavu zdrojů, za něž Komise odpovídá.

Vnitřní dohodu, kterou se zřizuje 11. ERF, podepsaly zúčastněné členské státy na zasedání Rady v červnu 2013 (1). V platnost vstoupila dne 1. března 2015.

V roce 2018 přijala Rada finanční nařízení pro 11. ERF (2). Toto nové znění zrušilo předchozí nařízení a vztahuje se na operace financované z předchozích ERF, aniž jsou dotčeny stávající právní závazky. Nepoužije se na investiční facilitu v rámci předchozích ERF.

Investiční facilita, kterou spravuje EIB, byla zřízena v rámci dohody o partnerství AKT-EU a používá se na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT. Financovány z ní jsou v zásadě (nikoli však výlučně) soukromé investice. Facilita je koncipována jako obnovitelný fond, což znamená, že splátky úvěrů lze opětovně investovat do dalších operací. Facilita se tedy sama obnovuje a je finančně nezávislá. Vzhledem k tomu, že investiční facilita není spravována Komisí, není konsolidována v první části roční účetní závěrky, jež uvádí finanční výkazy ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investiční facility jsou uvedeny ve zvláštní části roční účetní závěrky (část II), čímž je podán úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF.

2. JAK JE ERF FINANCOVÁN?

Rada schválila dne 2. prosince 2013 nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (3). V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu EU, ale že bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF.

Rozpočet EU je sestavován vždy na rok a na dobu jednoho roku jsou v souladu se zásadou ročního rozpočtu plánovány a schvalovány i jeho příjmy a výdaje. ERF má na rozdíl od rozpočtu EU víceletý charakter. Jednotlivé ERF stanoví celkové prostředky na rozvojovou spolupráci obvykle na dobu pěti let. Vzhledem k tomu, že jsou jim zdroje přidělovány na více let, lze je využívat po celou dobu fungování ERF. Absence jednoročního rozpočtového horizontu je zřejmá z rozpočtového výkaznictví, v němž je plnění rozpočtu ERF posuzováno na základě porovnání s celkovými prostředky.

Zdroje ERF jsou příspěvky ad hoc od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni setkávali zástupci členských států a rozhodovali o celkové částce přidělené do fondu a zkontrolovali jeho čerpání.

Fond spravuje Komise v souladu s unijní politikou rozvojové spolupráce. Jelikož členské státy mají souběžně s touto unijní politikou i svou vlastní politiku rozvojové pomoci, musí se v této oblasti v zájmu komplementarity s EU koordinovat.

Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek.

3. ČINNOSTI ERF PO 31. PROSINCI 2020

Jedenáctý ERF dospěl do závěrečné fáze dne 31. prosince 2020, kdy vstoupilo v platnost ustanovení o skončení platnosti. Toto ustanovení stanoví konečné datum pro závazky, což znamená, že od roku 2021 nelze v rámci 11. ERF podepsat žádné další dohody o financování. Jednotlivé zakázky na základě stávajících dohod o financování však mohou být uzavírány až do 31. prosince 2023 (a v případě auditu a hodnocení i později). Kromě toho bude pokračovat realizace probíhajících projektů financovaných z Evropského rozvojového fondu až do jejich konečného dokončení.

V souvislosti s novým víceletým finančním rámcem na období 2021–2027 je spolupráce EU se zeměmi AKT začleněna do Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa. Stejně tak se na spolupráci se zámořskými zeměmi a územími nyní vztahuje rozhodnutí o přidružení zámoří. A tak zatímco do roku 2021 byly programy ERF financovány z dobrovolných příspěvků členských států EU, od roku 2021 budou rozvojové programy financovány z rozpočtu EU. Z toho rovněž plyne, že financování programů rozvoje podléhá schválení Evropským parlamentem a že transakce musí být v souladu s finančním nařízením EU stejně jako jiné financované programy v EU.

4. ROČNÍ VÝKAZY

4.1 ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA

V souladu s čl. 18 odst. 3 finančního nařízení pro ERF se finanční výkazy ERF sestavují podle zásad akruálního účetnictví, které vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS). Tato účetní pravidla přijatá účetním Komise používají všechny orgány a subjekty EU, aby byla zajištěna jednotná pravidla vedení účetnictví, oceňování a zveřejňování účetních závěrek a aby se tak harmonizovalo sestavování finančních výkazů. Tato účetní pravidla EU rovněž používá ERF s přihlédnutím ke specifičnosti jeho činností.

Přípravou roční účetní závěrky ERF je pověřen účetní Komise, který je účetním ERF a zajišťuje, aby roční účetní závěrka ERF podávala věrný a poctivý obraz finanční situace ERF.

Roční účetní závěrka má tyto části:

Část I: Prostředky spravované Komisí

i) Finanční výkazy ERF a přílohy

ii) Finanční výkazy svěřenských fondů EU konsolidované v závěrce ERF

iii) Konsolidované finanční výkazy ERF a svěřenských fondů EU

iv) Zpráva o finančním plnění ERF

Část II: Výroční zpráva o plnění – Prostředky spravované EIB

i) Finanční výkazy investiční facility

Část „Finanční výkazy svěřenských fondů EU konsolidované v závěrce ERF“ obsahuje finanční výkazy obou svěřenských fondů, jež byly v rámci ERF vytvořeny, tj. svěřenského fondu EU Bêkou (viz oddíl „Finanční výkazy svěřenského fondu EU Bêkou“) a svěřenského fondu EU pro Afriku (viz oddíl „Finanční výkazy svěřenského fondu EU pro Afriku“). Za sestavení individuálních finančních výkazů těchto svěřenských fondů odpovídá účetní Komise. Tyto výkazy jsou předmětem externího auditu, jejž provádí soukromá auditorská společnost. Částky týkající se svěřenských fondů uvedené v těchto ročních účetních závěrkách jsou prozatímní.

Roční účetní závěrku ERF musí Komise přijmout nejpozději do 31. července roku následujícího po rozvahovém dni a poté ji předložit Evropskému parlamentu a Radě k udělení absolutoria.

5. AUDIT A ABSOLUTORIUM

5.1 AUDIT

Roční účetní závěrku ERF kontroluje externí auditor, Evropský účetní dvůr (EÚD), který pro Evropský parlament a Radu vypracovává výroční zprávu.

5.2 ABSOLUTORIUM

Závěrečnou kontrolou finančního plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce je absolutorium. Po auditu a finalizaci roční účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Evropského parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází z posouzení účetní závěrky a výroční zprávy EÚD (včetně prohlášení o věrohodnosti) a odpovědí Komise na otázky a žádosti o doplňující informace ze strany orgánu příslušného k udělení absolutoria.

HLAVNÍ UDÁLOSTI FINANČNÍHO PLNĚNÍ 2021

Čistá částka, pouze 10. a 11. ERF

Plnění rozpočtu

Rok 2021 byl poznamenán dvěma událostmi. Rok 2021 byl prvním rokem následujícím po ustanovení o skončení platnosti 11. ERF, které bylo naplněno 31. prosince 2020. V roce 2021 proto nebyly v rámci 11. ERF přijaty žádné další souhrnné závazky projektů. V roce 2021 bylo navíc finanční plnění 10. a 11. ERF pro smlouvy (jednotlivé závazky: 2 118 milionů EUR) a platby (3 393 milionů EUR) ovlivněno pokračující krizí COVID-19.

Celková částka hrubých plateb pro všechny ERF (3 435 milionů EUR) představuje 91 % cílové částky 3 763 milionů EUR, která byla sdělena členským státům. Kvůli pokračující situaci související s pandemií COVID-19 nedosáhlo 50 % delegací v subsaharské Africe svého minimálního předpokládaného cíle pro platby (90 %). Nejvýrazněji se to projevilo na Madagaskaru, který téměř úplně uzavřel své hranice, což velmi ztížilo pokračování realizace oproti původním předpokladům; v Čadu a Gambii z důvodu pozastavené nebo opožděné realizace; v Etiopii, Guineji-Conakry a Mali, kde politické krize vážně ovlivnily činnost, což mělo významný dopad na předpokládané platby rozpočtové podpory. V Tichomoří a Karibiku měla na realizaci dopad rovněž omezení související s pandemií COVID-19. Na Fidži a na Haiti měly negativní vedlejší účinky vyplývající ze zhoršení hospodářské, sociální a politické situace zničující dopad na projekt v oblasti infrastruktury.

Dopad činností ve finančních výkazech

Ve finančních výkazech je dopad výše uvedených činností nejpatrnější v těchto oblastech:

— předběžné financování (viz bod 2.2): snížení o 101 milionů EUR, a to zejména v důsledku nižšího počtu vyplacených záloh kvůli poklesu počtu podepsaných smluv (3 670 milionů EUR v roce 2020 oproti 2 118 milionům EUR v roce 2021). Tento pokles byl způsoben zejména problémy, kterým bylo nutné čelit v důsledku probíhající pandemie COVID-19 a geopolitických krizí. V důsledku tohoto výrazného poklesu předběžného financování a ostatních plateb (viz bod 2.5) se peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty zvýšily o 266 milionů EUR,

— výrazně nižší počet otevřených smluv na konci roku 2021, způsobený jak omezením činnosti ERF, tak nepříznivým dopadem probíhající krize COVID-19 a geopolitické krize na uzavírání nových smluv, vedl k výraznému snížení výdajů příštích období o 519 milionů EUR (viz bod 2.8),

— náklady na nástroje pomoci (viz bod 3.3): celkový pokles nákladů na nástroje pomoci ve výši 1 743 milionů EUR je kombinovaným účinkem. Na jedné straně náročné podmínky související s pandemií COVID-19 a nestabilní geopolitická situace v několika zemích bránily v roce 2021 provádění činností ERF. Současně je pokles činností v rámci 10. ERF a předchozích ERF v souladu s omezováním těchto ERF, což vede k menšímu počtu otevřených smluv v rámci těchto ERF.

Dopad změn účetního pravidla EU č. 11 na finanční výkazy

K 1. lednu 2021 byla v důsledku změn účetního pravidla EU č. 11 (viz poznámka č. 1 k účetním zásadám) reklasifikována finanční aktiva ERF z realizovatelných finančních aktiv na finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty. V obou případech se finanční aktiva oceňují reálnou hodnotou: účetní hodnoty jsou tedy srovnatelné. Odpovídající částka fondu z přecenění na reálnou hodnotu byla převedena do kumulovaného zisku/ztráty. Tato reklasifikace neměla žádný dopad na čistá aktiva ERF (viz výkaz změn čistých aktiv).

FINANČNÍ PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ

OBSAH

FINANČNÍ VÝKAZY ERF 10

ROZVAHA ERF 11

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF 12

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF 13

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF 14

ROZVAHA JEDNOTLIVÝCH ERF 15

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI JEDNOTLIVÝCH ERF 17

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV JEDNOTLIVÝCH ERF 18

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF 21

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF 52

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU BÊKOU ZA ROK 2021 53

ROZVAHA 58

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 59

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 59

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU PRO AFRIKU ZA ROK 2021 60

ROZVAHA 66

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 67

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 67

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU 68

KONSOLIDOVANÁ ROZVAHA 69

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 70

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 71

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 72

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ 73

FINANČNÍ VÝKAZY ERF (4)

ROZVAHA ERF

v milionech EUR Bod 31.12.2021 31.12.2020 DLOUHODOBÁ AKTIVA Finanční aktiva 2.1 39 33 Předběžné financování 2.2 671 870 Příspěvky do svěřenských fondů 2.3 382 394 Pohledávky ze směnných transakcí 4 3 1 096 1 300 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.2 1 453 1 355 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.4 35 140 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 994 728 2 481 2 223 AKTIVA CELKEM 3 577 3 523 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky 2.6 (7) (2) (7) (2) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 (501) (615) Výdaje příštích období 2.8 (1 008 ) (1 527 ) (1 509 ) (2 143 ) ZÁVAZKY CELKEM (1 516 ) (2 145 ) ČISTÁ AKTIVA 2 061 1 379 REZERVNÍ A JINÉ FONDY Fond z přecenění reálnou hodnotou 2.9 — (5) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 2.10 62 643 58 986 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2.10 2 252 2 252 Výsledek hospodaření minulých let (59 860 ) (55 111 ) Výsledek hospodaření za běžný rok (2 974 ) (4 744 ) ČISTÁ AKTIVA 2 061 1 379





VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF

v milionech EUR Bod 2021 2020 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 Inkaso nákladů 27 92 27 92 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 Finanční výnosy (26) 6 Ostatní výnosy 74 37 48 43 Výnosy celkem 75 135 NÁKLADY Nástroje pomoci 3.3 (2 864 ) (4 607 ) Náklady na spolufinancování 3.4 (19) (53) Finanční náklady 3.5 (20) (21) Ostatní náklady 3.6 (145) (197) Náklady celkem (3 049 ) (4 878 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (2 974 ) (4 744 )





VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF

v milionech EUR Bod 2021 2020 Výsledek hospodaření za běžný rok (2 974 ) (4 744 ) Provozní činnost Navýšení kapitálu – příspěvky (netto) 3 657 4 177 (Zvýšení)/snížení příspěvků do svěřenských fondů 12 (127) (Zvýšení)/snížení předběžného financování 101 (29) (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí 105 (17) Zvýšení/(snížení) finančních závazků 5 (17) Zvýšení/(snížení) závazků (114) 99 Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období (519) 209 Jiné nepeněžní pohyby — (3) Investiční činnosti (Zvýšení)/snížení nederivátových finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty (*1) (7) 2 ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY 266 (452) Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů 266 (451) Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 2.5 728 1 179 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 2.5 994 728





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF

v milionech EUR Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Fond z přecenění reálnou hodnotou (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Změny reálné hodnoty (3) (3) Navýšení kapitálu – příspěvky (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Výsledek hospodaření za běžný rok — — — (4 744 ) — (4 744 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2020 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 379 Dopad revidovaného účetního pravidla EU č. 11 (5) 5 — ZŮSTATEK K 1. 1. 2021 73 041 14 055 58 986 (59 860 ) 2 252 — 1 379 Navýšení kapitálu – příspěvky (43) (3 700 ) 3 657 — — 3 657 Výsledek hospodaření za běžný rok — — — (2 974 ) — (2 974 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2021 72 998 10 355 62 643 (62 834 ) 2 252 — 2 061





ROZVAHA JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 31.12.2021 31.12.2020 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem DLOUHODOBÁ AKTIVA Finanční aktiva 2.1 — — (2) 41 39 — — (2) 35 33 Předběžné financování 2.2 — — 219 452 671 — 3 292 575 870 Příspěvky do svěřenských fondů 2.3 — 31 9 341 382 — 29 9 355 394 Pohledávky ze směnných transakcí — — — 4 4 — — — 3 3 — 31 226 839 1 096 — 33 299 969 1 300 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.2 — 14 353 1 085 1 453 0 9 341 1 005 1 355 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.4 180 (314) 1 296 (1 127 ) 35 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 Spojovací účty ERF 181 (316) 1 279 (1 144 ) — 181 (246) 1 663 (1 598 ) — Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 — — — 994 994 — — — 728 728 361 (615) 2 928 (192) 2 481 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 223 AKTIVA CELKEM 361 (584) 3 154 646 3 577 362 (381) 4 025 (483) 3 523 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky 2.6 — — — (7) (7) — — — (2) (2) — — — (7) (7) — — — (2) (2) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 — (0) (27) (473) (501) — (1) (62) (554) (615) Výdaje příštích období 2.8 — (6) (110) (892) (1 008 ) — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (6) (138) (1 365 ) (1 509 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) ZÁVAZKY CELKEM — (6) (138) (1 372 ) (1 516 ) — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) ČISTÁ AKTIVA 361 (591) 3 016 (725) 2 061 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 Fondy z přecenění reálnou hodnotou 2.9 — — — — — — — (2) (4) (5) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 2.10 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF 2.10 (2 512 ) 2 018 101 394 — (2 512 ) 2 041 188 283 — Výsledek hospodaření minulých let (10 098 ) (14 404 ) (19 065 ) (16 293 ) (59 860 ) (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) Výsledek hospodaření za běžný rok (1) (6) (260) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) ČISTÁ AKTIVA 180 (274) 1 737 419 2 061 181 (203) 2 084 (683) 1 379





VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 2021 2020 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 Inkaso nákladů — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 Finanční výnosy — 0 (22) (4) (26) — 5 1 1 6 Ostatní výnosy — 5 14 55 74 — 5 18 13 37 — 5 (8) 51 48 — 10 19 13 43 Výnosy celkem — 5 (7) 78 75 (1) 15 88 32 135 NÁKLADY Nástroje pomoci 3.3 — (7) (214) (2 644 ) (2 864 ) — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) Náklady na spolufinancování 3.4 — — — (19) (19) — — (41) (12) (53) Finanční náklady 3.5 — 7 (23) (3) (20) 1 (3) (16) (4) (21) Ostatní náklady 3.6 — (11) (16) (119) (145) — (9) (25) (162) (197) Náklady celkem — (12) (252) (2 785 ) (3 049 ) 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK — (8) (259) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 )

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 8. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Převody do/z 10. ERF — (2) (2) ZŮSTATEK K 31. 12. 2020 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181 Převody do/z 10. ERF — — — ZŮSTATEK K 31. 12. 2021 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





v milionech EUR 9. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Převody do/z 10. ERF — — — Převody do/z 10. ERF — (69) (69) Vrácení částek členským státům (223) (223) (223) Výsledek hospodaření za běžný rok — — ZŮSTATEK K 31. 12. 2020 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203) Navýšení kapitálu – příspěvky — — — Převody do/z 10. ERF — (23) (23) Vrácení částek členským státům (43) (43) (43) Výsledek hospodaření za běžný rok — (6) — (6) ZŮSTATEK K 31. 12. 2021 10 507 15 10 492 (14 410 ) 1 625 2 018 (274)





v milionech EUR 10. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Fond z přecenění reálnou hodnotou (G) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) 265 2 618 Převody do/z 8. a 9. ERF — 71 71 Převody do/z 11. ERF — (147) (147) Výsledek hospodaření za běžný rok — (457) (457) ZŮSTATEK K 31. 12. 2020 20 960 — 20 960 (19 063 ) 188 (2) 2 084 Dopad revidovaného účetního pravidla EU č. 11 (2) 2 — ZŮSTATEK K 1. 1. 2020 20 960 — 20 960 (19 065 ) 188 — 2 084 Převody do/z 8. a 9. ERF — 23 23 Převody do/z 11. ERF — (110) (110) Výsledek hospodaření za běžný rok — (260) (260) ZŮSTATEK K 31. 12. 2021 20 960 — 20 960 (19 324 ) 101 — 1 737





v milionech EUR 11. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Fond z přecenění reálnou hodnotou (G) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F)+(G) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) 136 (2) (905) Změny reálné hodnoty — (2) (2) Navýšení kapitálu – příspěvky (4 400 ) 4 400 147 4 547 Výsledek hospodaření za běžný rok — (4 324 ) — (4 324 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2020 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) 283 (4) (683) Dopad revidovaného účetního pravidla EU č. 11 (4) 4 — ZŮSTATEK K 1. 1. 2020 29 367 14 040 15 327 (16 294 ) 283 — (683) Navýšení kapitálu – příspěvky (3 700 ) 3 700 110 3 810 Výsledek hospodaření za běžný rok — (2 708 ) — (2 708 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2021 29 367 10 340 19 027 (19 002 ) 394 — 419

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF (5)

1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1 ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem finančních výkazů je poskytovat informace o finanční situaci, výkonnosti a peněžních tocích účetní jednotky, které jsou užitečné pro široký okruh zúčastněných stran.

Obecná ustanovení (či účetní zásady), která musí být při sestavování finančních výkazů dodržena, jsou obsažena v účetním pravidle EU č. 1 „Finanční výkazy“ a jsou totožná s ustanoveními standardu IPSAS 1. Jedná se o tyto zásady: věrné zobrazení, účetnictví na akruální bázi, předpoklad nepřetržitého trvání účetní jednotky, bilanční kontinuita, významnost, agregace, kompenzace a srovnatelnost informací. Kvalitativními znaky účetního výkaznictví jsou relevantnost, věrné zobrazení (spolehlivost), srozumitelnost, včasnost, srovnatelnost a ověřitelnost.

1.2 ZÁKLAD PRO SESTAVOVÁNÍ FINANČNÍCH VÝKAZŮ

1.2.1 Sledované období

Finanční výkazy jsou předkládány každoročně. Účetní období začíná dne 1. ledna a končí dne 31. prosince.

1.2.2 Měna a základ pro přepočet

Roční účetní závěrka uvádí údaje v milionech eur, přičemž euro je funkční měnou EU. Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakcí. Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání cizoměnových transakcí a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků kurzem ke konci účetního období jsou zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti. Na budovy, stroje a zařízení a nehmotný majetek, které jsou vykazovány ve stálé hodnotě v eurech k datu pořízení, se používají odlišné metody přepočtu.

Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů Evropské centrální banky (ECB) platných dne 31. prosince.

Směnné kurzy vůči euru

Měna 31.12.2021 31.12.2020 Měna 31.12.2021 31.12.2020 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 26,8580 26,2420 RON 4,9490 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 GBP 0,84028 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.2.3 Používání odhadů

V souladu s mezinárodními standardy IPSAS a obecně uznávanými účetními zásadami zahrnují finanční výkazy nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné: výše závazků z titulu zaměstnaneckých požitků, výše finančních rizik vyplývajících z pohledávek a částek uvedených v přílohách týkajících se finančních nástrojů, opravné položky na snížení hodnoty finančních aktiv oceněných naběhlou hodnotou a závazků ze smluv o finančních zárukách, výše příjmů a výdajů příštích období, výše rezerv, rozsah znehodnocení dlouhodobého nehmotného majetku a budov, strojů a zařízení, čistá realizovatelná hodnota zásob a objem podmíněných aktiv a závazků. Skutečné hodnoty se mohou od těchto odhadů lišit.

Použití zdůvodněných odhadů je podstatnou součástí přípravy finančních výkazů a neznamená snížení jejich spolehlivosti. Odhady by měly být revidovány, jestliže se změní okolnosti, na nichž byl odhad založen, nebo v důsledku nových informací či zkušeností. Revize odhadu se ze své povahy nevztahuje k minulým obdobím a není opravou chyby. Důsledek změny účetního odhadu je vykazován výsledkově v období, v němž je zjištěn.

1.2.4 Uplatňování nových a revidovaných účetních pravidel Evropské unie

Revidovaná účetní pravidla EU, jež jsou v účinnosti pro období počínající 1. lednem 2021 nebo později

V roce 2020 účetní přijala revidované účetní pravidlo EU č. 11 „Finanční nástroje“, které je povinně účinné od 1. ledna 2021. Revidované účetní pravidlo EU č. 11 vychází z nového standardu IPSAS 41 „Finanční nástroje“, novelizovaného standardu IPSAS 28 „Finanční nástroje: vykazování“ a novelizovaného standardu IPSAS 30 „Finanční nástroje: zveřejňování“, které byly vydány v srpnu 2018. Stanovuje zásady finančního výkaznictví pro finanční aktiva a finanční závazky. V souladu s přechodnými ustanoveními revidovaného účetního pravidla EU č. 11 účtuje účetní jednotka všechny změny oproti prvotnímu uplatnění, a to k 1. lednu 2021. Revidované účetní pravidlo EU č. 11 nevyžaduje přepracování předchozích období. V důsledku toho byly finanční aktiva, finanční závazky, pohledávky ze směnných transakcí a úrokové výnosy/náklady k 31. prosinci 2020 uvedené v této účetní závěrce zaúčtovány v souladu s účetními postupy uvedenými ve finančních výkazech účetní jednotky za rok 2020.

Změny vyplývající z uplatnění revidovaného účetního pravidla EU č. 11

Nové zásady klasifikace a oceňování finančních aktiv

Revidované účetní pravidlo EU č. 11 zavádí přístup ke klasifikaci finančních aktiv založený na zásadách a vyžaduje použití dvou kritérií: model řízení finančních aktiv účetní jednotky a charakteristiky smluvních peněžních toků těchto aktiv. V závislosti na těchto kritériích se finanční aktiva člení do těchto kategorií: „finanční aktiva v naběhlé hodnotě“, „finanční aktiva v reálné hodnotě vykazovaná do čistých aktiv / vlastního kapitálu“ nebo „finanční aktiva v reálné hodnotě vykazovaná do zisku nebo ztráty“.

Uplatnění nových kritérií vedlo k reklasifikaci všech kapitálových investic a dluhových cenných papírů z kategorie „realizovatelné“ do kategorie reálné hodnoty vykazované do zisku nebo ztráty. Související fond z přecenění reálnou hodnotou byl reklasifikován – v rámci čistých aktiv – do kumulovaného zisku nebo ztráty.

Nový model znehodnocení

Zatímco předchozí model znehodnocení byl založen na vzniklých ztrátách, revidované účetní pravidlo EU č. 11 zavedlo výhledový model znehodnocení založený na očekávaných úvěrových ztrátách po dobu trvání finančního aktiva. Očekávaná úvěrová ztráta zohledňuje možné ztráty ze selhání a vývoj úvěrové kvality finančních aktiv. Nový model znehodnocení se vztahuje na všechna finanční aktiva oceňovaná v naběhlé hodnotě nebo v reálné hodnotě vykazovaná do čistých aktiv, jakož i na úvěrové přísliby a smlouvy o finančních zárukách.

Účtování finančních záruk

Revidované účetní pravidlo EU č. 11 vyžaduje uplatnění požadavků na účtování finančních záruk na všechny smlouvy o finančních zárukách. Ocenění závazku z finančních záruk vychází z reálné hodnoty záruky při prvotním vykázání a z vývoje očekávaných úvěrových ztrát z portfolia zaručených pohledávek.

1.3 ROZVAHA

1.3.1 Finanční aktiva

Klasifikace při prvotním vykázání

Klasifikace finančních nástrojů se určuje při prvotním vykázání. Na základě modelu řízení a charakteristiky smluvních peněžních toků aktiv lze finanční aktiva rozdělit do tří kategorií: finanční aktiva v naběhlé hodnotě, finanční aktiva v reálné hodnotě vykazovaná do čistých aktiv / vlastního kapitálu nebo finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty.

i) Finanční aktiva v naběhlé hodnotě

Finanční aktiva v naběhlé hodnotě jsou nederivátová finanční aktiva, která splňují dvě podmínky: 1) účetní jednotka je drží za účelem inkasa smluvních peněžních toků; 2) ve stanovených dnech dochází ke smluvním peněžním tokům, které představují výhradně splátky jistiny a úroků z nesplacené jistiny.

Tato kategorie zahrnuje:

— peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty,

— úvěry (včetně termínovaných vkladů s původní splatností delší než tři měsíce),

— pohledávky ze směnných transakcí

Finanční aktiva v naběhlé hodnotě jsou zahrnuta do krátkodobých aktiv, s výjimkou aktiv se splatností delší než dvanáct měsíců od data vykázání.

ii) Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazovaná do čistých aktiv / vlastního kapitálu

Tato nederivátová finanční aktiva mají smluvní peněžní toky, které představují pouze jistinu a úroky z nesplacené jistiny. Kromě toho je způsobem řízení držet finanční aktiva jak za účelem inkasa smluvních peněžních toků, tak za účelem prodeje finančních aktiv.

Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá, jestliže se jejich realizace předpokládá do dvanácti měsíců ode dne vykázání.

K 31. prosinci 2021 účetní jednotka tato aktiva nedrží.

iii) Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty

Účetní jednotka klasifikuje deriváty a kapitálové investice jako reálnou hodnotu vykazovanou do zisku nebo ztráty, protože smluvní peněžní toky nepředstavují pouze jistinu a úroky z jistiny.

Kromě toho účetní jednotka klasifikuje dluhové cenné papíry, které drží, jako reálnou hodnotu vykazovanou do zisku nebo ztráty, protože portfolia dluhových cenných papírů jsou spravována a oceňována na základě reálné hodnoty portfolia.

Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá, jestliže se jejich realizace předpokládá do dvanácti měsíců ode dne vykázání.

Prvotní vykázání a ocenění

Nákup a prodej finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty se vykazuje ke dni obchodu – datu, k němuž se účetní jednotka zaváže dané aktivum koupit. Peněžní ekvivalenty a úvěry se vykazují v okamžiku, kdy jsou peněžní prostředky uloženy u finanční instituce nebo poskytnuty dlužníkům.

Finanční aktiva se prvotně oceňují v reálné hodnotě. V případě finančního aktiva, které není vykazováno v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, jsou do reálné hodnoty při prvotním zachycení zahrnuty transakční náklady. U finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty jsou transakční náklady vykázány ve výkazu o finanční výkonnosti.

Reálná hodnota finančního aktiva při prvotním vykázání je obvykle transakční cena, kromě případů, kdy se nejedná o transakci za obvyklých tržních podmínek, tj. bez protiplnění nebo za nominální protiplnění z důvodu veřejné politiky. V tomto případě je rozdíl mezi reálnou hodnotou finančního nástroje a transakční cenou nesměnnou složkou, která se vykazuje jako náklad ve výkazu o finanční výkonnosti. V tomto případě je reálná hodnota finančního aktiva odvozena z aktuálních tržních transakcí pro přímo ekvivalentní nástroj. Pokud pro daný nástroj neexistuje aktivní trh, je reálná hodnota odvozena z metody ocenění, která využívá dostupné údaje z pozorovatelných trhů.

Následné ocenění

Finanční aktiva v naběhlé hodnotě se následně oceňují naběhlou hodnotou s použitím metody efektivní úrokové sazby.

Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty se následně oceňují v reálné hodnotě. Zisky a ztráty ze změn reálné hodnoty (včetně těch, které vyplývají z přepočtu měnových kurzů a případných úroků) se vykazují ve výkazu o finanční výkonnosti za období, ve kterém vznikly.

Reálná hodnota při následném ocenění

Reálná hodnota investic kotovaných na aktivních trzích vychází z aktuálních nabídkových cen. V případě, že trh určitého finančního aktiva není aktivní (a v případě nekotovaných cenných papírů a OTC derivátů), EU stanoví reálnou hodnotu za pomoci metod ocenění. Mezi tyto metody patří použití transakcí z nedávné doby provedených za obvyklých tržních podmínek, srovnání s jinými, v podstatě stejnými nástroji, analýza diskontovaných peněžních toků, modely oceňování opcí a další metody ocenění, které běžně používají účastníci trhu.

Investice do fondů rizikového kapitálu, které nemají tržní cenu kotovanou na aktivním trhu, jsou oceňovány přiřaditelnou hodnotou čistých aktiv, která je pokládána za ekvivalent jejich reálné hodnoty.

Znehodnocení finančních aktiv

EU vykazuje a oceňuje ztrátu ze znehodnocení očekávaných úvěrových ztrát u finančních aktiv, která jsou oceňována v naběhlé hodnotě a v reálné hodnotě, prostřednictvím čistých aktiv / vlastního kapitálu.

Očekávaná úvěrová ztráta (ECL) je současná hodnota rozdílu mezi smluvními peněžními toky a peněžními toky, jejichž obdržení EU očekává. ECL zahrnuje přiměřené a doložitelné informace, které jsou k datu vykázání dostupné bez nepatřičných nákladů nebo úsilí.

U aktiv v naběhlé hodnotě se účetní hodnota aktiva sníží o částku ztráty ze znehodnocení, která se vykáže ve výkazu o finanční výkonnosti. Pokud se v následujícím období částka ztráty ze znehodnocení sníží, dříve vykázaná ztráta ze znehodnocení se zruší prostřednictvím výkazu o finanční výkonnosti.

a) Pohledávky

Účetní jednotka vyčíslí ztrátu ze znehodnocení ve výši ECL za celou dobu trvání ztráty s využitím praktických zjednodušení (např. matice opravných položek).

b) Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty

Účetní jednotka drží peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty na běžných bankovních účtech a termínovaných vkladech do tří měsíců. Peněžní prostředky jsou uloženy v bankách s velmi vysokým úvěrovým ratingem, a tudíž s velmi nízkou pravděpodobností selhání. Vzhledem ke krátké době trvání a nízké pravděpodobnosti selhání jsou očekávané úvěrové ztráty z peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů zanedbatelné. V důsledku toho se u peněžních ekvivalentů nevykazuje žádná opravná položka na znehodnocení.

c) Úvěry

ECL se měří pomocí třístupňového modelu, který bere v úvahu pravděpodobností vážené události selhání během doby trvání finančního aktiva a vývoj úvěrového rizika od vzniku finančního aktiva. U úvěrů je datem poskytnutí neodvolatelný úvěrový příslib.

Pokud od vzniku nedošlo k významnému zvýšení úvěrového rizika („stupeň 1“), ztráta ze znehodnocení představuje očekávanou úvěrovou ztrátu z možných případů selhání v následujících dvanácti měsících od data vykázání („dvanáctiměsíční ECL“). Pokud dojde k významnému nárůstu úvěrového rizika od doby vzniku („stupeň 2“) nebo pokud existují objektivní důkazy o znehodnocení úvěru („stupeň 3“), ztráta ze znehodnocení se rovná ECL z možných případů selhání za celou dobu trvání finančního aktiva („ECL za dobu trvání“)

Odúčtování

Finanční nástroje se odúčtují, jakmile zaniknou práva na příjem peněžních toků z investic nebo jakmile EU převede na jiný subjekt v podstatě všechna rizika a všechny výhody vyplývající z vlastnictví. Prodej finančních aktiv vykazovaných do zisku nebo ztráty se vykazuje v den jejich prodeje.

1.3.2 Předběžné financování

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní smlouvě, rozhodnutí, dohodě nebo základním právním aktu. Počáteční hotovost nebo zálohu je v dohodnuté lhůtě nutno buď použít k účelu, na nějž byla poskytnuta, nebo ji vrátit. Pokud příjemci nevzniknou způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit jednotce. Jelikož si účetní jednotka nad předběžným financováním udržuje kontrolu a má nárok na vrácení jeho nezpůsobilé části, vykazuje se daná částka jako aktivum.

Předběžné financování se prvotně vykazuje v rozvaze v okamžiku, kdy jsou peněžní prostředky převedeny příjemci. Oceňuje se hodnotou poskytnutého plnění. V následných účetních obdobích se předběžné financování oceňuje počáteční hodnotou vykázanou v rozvaze sníženou o způsobilé náklady (případně včetně odhadovaných částek) vzniklé během daného období.

1.3.3 Pohledávky a částky k inkasu

Účetní pravidla EU vyžadují oddělené vykazování směnných a nesměnných transakcí. Aby se tyto dvě kategorie odlišily, vyhrazuje se termín „pohledávky“ pro směnné transakce a „částky k inkasu“ pro nesměnné transakce, tedy pro případy, kdy EU získá plnění od jiného subjektu, aniž by výměnou přímo poskytla přibližně stejné protiplnění (jedná se například o částky vlastních zdrojů k inkasu od členských států).

Pohledávky ze směnných transakcí splňují definici finančních nástrojů. Účetní jednotka je klasifikovala jako finanční aktiva v naběhlé hodnotě a podle toho je také ocenila.

Částky k inkasu z nesměnných transakcí jsou vykazovány v reálné hodnotě k datu pořízení snížené o opravné položky z důvodu znehodnocení. Opravná položka se vytvoří, existují-li objektivní známky toho, že jednotka nebude moci zinkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva. Opravná položka se vykazuje výsledkově.

1.3.4 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty

Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty jsou klasifikovány jako finanční aktiva v naběhlé hodnotě a zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady nebo vklady s krátkou výpovědní lhůtou u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců.

1.3.5 Závazky

Mezi závazky jsou vedeny jak částky, které se týkají směnných transakcí, např. pořízení zboží a služeb, tak částky, které se týkají transakcí nesměnných, např. žádosti příjemců o proplacení nákladů, granty a další druhy financování ze strany EU nebo obdržené předběžné financování (viz bod 1.4.1).

Jsou-li příjemcům poskytnuty granty či jiné druhy financování, zachytí se žádosti o proplacení nákladů v okamžiku doručení jako závazky ve výši požadované platby. Poté, co jsou náklady ověřeny a schváleny jako způsobilé, se tyto závazky oceňují ve schválené a způsobilé výši.

Závazky z pořízení zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši. Odpovídající náklady se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení účetní jednotkou.

1.3.6 Finanční závazky

Finanční závazky jsou klasifikovány jako finanční závazky vykazované v naběhlé hodnotě, finanční závazky v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty nebo jako závazky ze smlouvy o finanční záruce.

Finanční závazky v naběhlé hodnotě se prvotně vykazují v reálné hodnotě včetně vzniklých transakčních nákladů a následně se vykazují v naběhlé hodnotě s použitím metody efektivní úrokové míry. Z výkazu o finanční situaci se odúčtují pouze tehdy, pokud je závazek splněn, je od něj upuštěno, je zrušen nebo vypršel.

Mezi finanční závazky, jež jsou vykazovány v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, jsou řazeny deriváty, jejichž reálná hodnota je záporná. Pokud smlouva o záruce vyžaduje, aby účetní jednotka prováděla platby v reakci na změny cen finančních nástrojů nebo směnných kurzů, je smlouva o záruce derivátem. Účetně jsou zpracovávány stejně jako finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty.

Účetní jednotka vykáže závazek ze smlouvy o finanční záruce, když uzavře smlouvu, která vyžaduje provedení určitých plateb, aby odškodnila držitele záruky za ztrátu, kterou utrpí selháním určitého dlužníka s platbou splatnou v řádné nebo upravené lhůtě splatnosti dluhového nástroje. Závazky ze smluv o finančních zárukách jsou prvotně vykazovány v reálné hodnotě

Následné ocenění závisí na vývoji úvěrového rizika z finanční záruky. Pokud nedojde k významnému nárůstu úvěrového rizika („stupeň 1“), jsou závazky z finančních záruk oceněny očekávanými dvanáctiměsíčními úvěrovými ztrátami nebo původně vykázanou částkou sníženou případně o kumulativní amortizaci, podle toho, co je vyšší. Pokud dojde k významnému nárůstu úvěrového rizika („stupeň 2“), jsou závazky z finančních záruk oceněny hodnotou očekávaných úvěrových ztrát po celou dobu trvání nebo původně vykázanou částkou sníženou případně o kumulativní amortizaci, podle toho, která hodnota je vyšší.

Finanční závazky jsou klasifikovány jako dlouhodobé, s výjimkou finančních závazků se splatností do dvanácti měsíců od rozvahového dne. Smlouvy o finančních zárukách jsou klasifikovány jako krátkodobé závazky s výjimkou případů, kdy má účetní jednotka bezpodmínečné právo odložit vypořádání závazku nejméně o dvanáct měsíců po datu vykázání.

1.3.7 Časové rozlišení

Transakce a účetní případy se ve finančních výkazech zachycují za období, s nímž souvisejí. Není-li ke konci roku dosud vystavena faktura nebo jednotka již poskytla službu nebo dodala zboží nebo existuje-li smluvní ujednání (např. odkazující na smlouvu), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období. Pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby dosud nebyly poskytnuty či zboží dosud nebylo dodáno, zaúčtuje se výnos příštích období, který se v období následujícím přeúčtuje do výnosů období běžného.

Rovněž náklady se účtují do období, k němuž se vztahují. Na konci účetního období se výdaje příštích období vykazují na základě odhadované výše závazku převést příslušnou částku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými procesními a praktickými pokyny účetní. Cílem je zajistit, aby finanční výkazy podávaly věrný a poctivý obraz hospodářské situace a dalších jevů, jež mají zachycovat. Obdobně platí, že byla-li uskutečněna platba předem za služby či zboží, jež dosud nebylo dodáno, bude tento výdaj časově rozlišen a v následujícím účetním období zachycen jako náklad běžného období.

1.4 VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

1.4.1 Výnosy

Výnosy představují hrubý příliv ekonomického prospěchu anebo získaný potenciální přínos, na něž má účetní jednotka nárok a jež představují takové zvýšení čistých aktiv, které není vyvoláno zvýšením vkladů vlastníků.

V závislosti na povaze podkladových transakcí jsou ve výkazu o finanční výkonnosti rozlišovány dva druhy výnosů:

Výnosy z nesměnných transakcí

Pojmem výnosy z nesměnných transakcí se rozumějí daně a převody, neboť převodce poskytuje prostředky příjemci, aniž by za ně příjemce přímo poskytoval plnění přibližně stejné hodnoty. Převody představují příliv budoucího ekonomického prospěchu nebo potenciálního přínosu z nesměnných transakcí, s výjimkou daní. Převody u účetních jednotek EU většinou zahrnují prostředky přijaté od Komise (např. vyrovnávací dotace tradičním agenturám, provozní dotace v případě pověřovacích dohod).

V souvislosti s převodem vykáže účetní jednotka aktivum v případě, že v důsledku minulé události (převodu) příslušné zdroje ovládá a očekává, že z nich získá budoucí ekonomický prospěch nebo potenciální přínos, a že lze spolehlivě zjistit reálnou hodnotu tohoto aktiva. Příliv zdrojů z nesměnné transakce vykázaný jako aktivum (tj. hotovost) se vykáže i jako výnos, s výjimkou případů, kdy má účetní jednotka v souvislosti s tímto převodem aktuální závazek (podmínku), který musí být splněn předtím, než bude možno výnos vykázat. Dokud není tato podmínka splněna, je výnos časově rozlišen a vykázán jako závazek.

Výnosy ze směnných transakcí

Výnosy z prodeje zboží a služeb se zaúčtovávají v okamžiku, kdy podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího. Výnosy spojené s transakcí, jejíž součástí je poskytnutí služeb, se zaúčtují s ohledem na stupeň dokončení transakce k rozvahovému dni.

a) Úrokové výnosy a náklady

Úrokové výnosy a náklady z finančních aktiv a finančních závazků oceňovaných naběhlou hodnotou se vykazují ve výkazu o finanční výkonnosti za použití metody efektivní úrokové míry. Jde o způsob výpočtu naběhlé hodnoty finančního aktiva nebo závazku a rozložení výnosového a nákladového úroku do příslušného období.

b) Výnosy z dividend

Výnosy z dividend a podobné výplaty zisku se zaúčtovávají v okamžiku, kdy vzniká nárok na jejich úhradu.

c) Výnosy a náklady z finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty

Jedná se o zisky (výnosy) a ztráty (náklady) z reálné hodnoty těchto finančních aktiv, včetně těch, které vyplývají z přepočtu cizích měn. U úročených finančních aktiv zahrnuje i úroky.

d) Příjmy ze smluv o finanční záruce

Příjmy ze smluv o finanční záruce (záruční prémie) se vykazují po dobu, po kterou je účetní jednotka připravena kompenzovat držiteli smlouvy o finanční záruce úvěrovou ztrátu, která mu může vzniknout.

1.4.2 Náklady

Náklady představují snížení ekonomického užitku nebo potenciálního přínosu ve sledovaném období v podobě odlivu či spotřeby aktiv anebo vzniku závazků, jež vedou k poklesu čistých aktiv. Zahrnují jak výdaje ze směnných transakcí, tak výdaje z nesměnných transakcí.

Náklady plynoucí ze směnných transakcí, jež jsou vynaloženy na pořízení zboží a služeb, se zachycují po dodání a jejich akceptaci účetní jednotkou. Účtují se ve výši původní fakturované částky. Dále se k rozvahovému dni vykazují výsledkově náklady na služby přijaté v daném období, za něž dosud nebyla předložena nebo akceptována faktura.

Výdaje z nesměnných transakcí se týkají převodů příjemcům a mohou být trojího druhu: nárokové částky, převody na základě dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení. Převody se jako náklady zaúčtovávají v období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem nebo byla podepsána dohoda, která převod povoluje, pokud příjemce splnil kritéria způsobilosti, byla-li stanovena, a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku.

Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro zaúčtování, se zachytí jako náklad ve výši způsobilých nákladů. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období závazkem vůči příjemcům, avšak které příjemci dosud nevykázali, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období.

1.5 PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

1.5.1 Podmíněná aktiva

Podmíněným aktivem se rozumí možné aktivum, jež vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k nejméně jedné nejisté události, která není plně pod kontrolou účetní jednotky. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomického prospěchu nebo potenciálního přínosu.

1.5.2 Podmíněné závazky

Podmíněným závazkem se rozumí buď možný závazek, jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, či nedojde k nejméně jedné nejisté události, která není plně pod kontrolou účetní jednotky, anebo se jím rozumí současný závazek, kde není pravděpodobné, že k jeho splnění bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo potenciální přínos.

Podmíněný závazek rovněž vzniká za málo pravděpodobných okolností, kdy současný závazek existuje, ale nelze ho dostatečně spolehlivě stanovit.

Podmíněné závazky se v účetní závěrce nevykazují. Vykazují se, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos.

1.6 KAPITÁL FONDU

Členské státy ERF poskytují do fondu příspěvky na realizaci programů ERF, jak je stanoveno ve vnitřní dohodě každého ERF. Podle platného právního základu jsou žádosti o kapitál, tj. žádosti o financování na daný rok N, rozhodnuty rozhodnutím Rady v roce N-1, přičemž finanční prostředky, které mají být poskytnuty, jsou jasně přiděleny na konkrétní budoucí období.

Příspěvky splňují kritéria vkladu vlastníků (účetní pravidlo EU č. 1), a jsou tedy v účetní závěrce ERF považovány za kapitál fondu. Kapitál fondu představuje celkovou částku příspěvků, které mají být přijaty od členských států ERF. Jelikož je nevyžádaný kapitál fondu otevřeně odečten od celkového kapitálu fondu (viz výkaz změn čistých aktiv), je v rozvaze vykázán pouze vyžádaný kapitál fondu.

Vzhledem k tomu, že dohodnuté příspěvky jsou přiřazeny ke stanoveným obdobím, za něž se podává zpráva, přičemž právní nárok ERF vůči členským státům ERF vzniká pouze v těchto obdobích, jsou všechny částky, které byly přijaty předem, spíše než jako vyžádaný kapitál vykázány jako závazky.

1.7 SPOLUFINANCOVÁNÍ

Obdržené příspěvky na spolufinancování splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí a vykazují se jako závazky vůči členským a nečlenským státům a dalším subjektům. ERF musí tyto příspěvky použít na poskytnutí služeb třetím stranám, v opačném případě musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit. Nevypořádané závazky z dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování sníženým o náklady na projekt. Dopad na čistá aktiva je nulový.

Náklady na projekty spolufinancování se účtují v okamžiku svého vzniku. Odpovídající částky příspěvků se zaúčtovávají jako provozní výnosy a dopad na výsledek hospodaření za běžný rok je nulový.

2. PŘÍLOHA K ROZVAZE

AKTIVA

2.1 FINANČNÍ AKTIVA

Finančním aktivem jsou:

a) peněžní prostředky;

b) kapitálový nástroj jiné účetní jednotky;

c) smluvní právo: přijmout peněžní prostředky nebo jiné finanční aktivum od jiné účetní jednotky; nebo směnit finanční aktiva nebo závazky s jinou účetní jednotkou za podmínek, které jsou pro účetní jednotku potenciálně výhodné, nebo

d) smlouva, která bude uhrazena nebo kterou lze uhradit vlastními kapitálovými nástroji účetní jednotky.

Finanční aktiva se člení do těchto kategorií: „finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty“, „úvěry a pohledávky“, „investice držené do splatnosti“ a „realizovatelná finanční aktiva“. Klasifikace finančních nástrojů se určí v okamžiku jejich prvotního vykázání a poté se posuzuje ke každému rozvahovému dni.

Finanční aktiva ERF se skládají z finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty a úvěrů a jsou následující:

v milionech EUR 31.12.2021 31.12.2020 Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty 38 — Realizovatelná finanční aktiva — 32 Úvěry 1 1 Celkem 39 33

Finanční aktiva oceněná v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty ve výši 38 milionů EUR se týkají kapitálových investic ve dvou hlavních oblastech: obnovitelná udržitelná energie prostřednictvím fondu Climate Investor One, iniciativy ElectriFI a fondu GEEREF a podpora inkluzivního financování drobných zemědělců a malých a středních podniků na venkově prostřednictvím fondu ABC.

Částka ve výši 1 milion EUR se týká výhradně úvěru poskytnutého iniciativě ElectriFI, což je investiční nástroj, který financuje projekty v rané fázi a malé projekty zaměřené na přístup k elektřině a výrobu elektřiny z udržitelných zdrojů energie na rozvíjejících se trzích. Má celosvětovou působnost se zvláštním zaměřením na subsaharskou Afriku.

2.2 PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

Podle řady smluv jsou před zahájením stavebních prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb hrazeny zálohy. V některých případech se v platebním kalendáři smlouvy počítá s platbami na základě zpráv o tom, jak pokračuje plnění smlouvy. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí.

Pro to, zda je předběžné financování vykázáno jako krátkodobé, nebo jako dlouhodobé, je určující termín jeho čerpání. Čerpání je určeno smlouvou o daném projektu. Jako krátkodobé předběžné financování se vykazuje veškeré čerpání splatné do dvanácti měsíců od rozvahového dne. Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Část předběžného financování se proto vykazuje jako dlouhodobý majetek.

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Dlouhodobé předběžné financování 2.2.1 — — 219 452 671 870 Krátkodobé předběžné financování 2.2.2 — 14 353 1 085 1 453 1 355 Celkem — 14 572 1 537 2 123 2 225

Rok 2021 byl prvním rokem po skončení platnosti 11. ERF. To znamenalo, že od 1. ledna 2021 nebylo možné přijmout žádné další souhrnné závazky. Kromě toho pokračující krize COVID-19 ztížila provádění několika delegacím, zejména na Madagaskaru, v Čadu a Gambii. To spolu s politickými krizemi v dalších oblastech, jako je například Etiopie, Guinea-Conakry a Mali, vedlo ke snížení počtu podepsaných individuálních závazků, a tím i ke snížení předběžného financování v 11. ERF z 1 583 milionů EUR v roce 2020 na 1 537 milionů EUR v roce 2021.

Snížení předběžného financování v rámci 10. ERF z 633 milionů EUR v roce 2020 na 572 milionů EUR v roce 2021 je důsledkem běžného životního cyklu ERF. V důsledku postupného ukončování 10. ERF bylo ukončeno a uzavřeno množství smluv. V důsledku toho se snížila míra plateb předběžného financování vyplacená příjemcům, zatímco úroveň zúčtování předběžného financování se zvýšila.

V roce 2020 byla do současného předběžného financování zahrnuta částka 3 miliony EUR, které jsou nyní klasifikovány jako pohledávky ze směnných transakcí týkající se finančních nástrojů.

2.2.1 Dlouhodobé předběžné financování v členění podle režimu řízení

v milionech EUR 31.12.2021 31.12.2020 Přímé řízení Plnění provádí: Komise 72 139 výkonné agentury EU 8 8 delegace EU 15 25 95 171 Nepřímé řízení Plnění provádí: EIB a EIF 230 266 mezinárodní organizace 278 343 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veř. služby 12 28 veřejnoprávní subjekty 40 49 třetí země 14 11 subjekty EU a partnerství veř. a soukromého sektoru 1 1 575 698 Celkem 671 870

2.2.2 Krátkodobé předběžné financování

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Předběžné financování (brutto) — 24 970 4 717 5 711 5 097 Zúčtováno (při uzávěrce) — (10) (617) (3 632 ) (4 258 ) (3 742 ) Celkem — 14 353 1 085 1 453 1 355

2.2.3 Krátkodobé předběžné financování v členění podle režimu řízení

v milionech EUR 31.12.2021 31.12.2020 Přímé řízení Plnění provádí: Komise 61 (40) výkonné agentury EU 11 14 delegace EU 159 206 231 180 Nepřímé řízení Plnění provádí: EIB a EIF 160 224 mezinárodní organizace 642 572 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veř. služby 109 73 veřejnoprávní subjekty 119 146 třetí země 190 155 subjekty EU a partnerství veř. a soukromého sektoru 1 4 1 221 1 175 Celkem 1 453 1 355

2.2.4 Jistoty získané za předběžné financování

Uvolňovány jsou poté, co je proplacena poslední žádost o platbu předložená v rámci daného projektu.

v milionech EUR 31.12.2021 31.12.2020 Jistoty pro předběžné financování 44 49

Většina předběžného financování je vyplácena v režimu nepřímého řízení. Příjemcem jistoty není v takovém případě ERF, nýbrž veřejný zadavatel. Přestože však ERF není příjemcem, zajišťují tyto jistoty jeho aktiva. V roce 2021 činily tyto jistoty 764 milionů EUR.

2.3 PŘÍSPĚVKY DO SVĚŘENSKÝCH FONDŮ

Tato položka představuje částku zaplacenou jako příspěvky do svěřenského fondu EU pro Afriku a svěřenského fondu EU Bêkou. Tyto příspěvky jsou očištěny o náklady, jež těmto svěřenským fondům vznikly a jsou přičitatelné ERF.

Příspěvky do svěřenských fondů vynakládá ERF v rámci přímého řízení.

v milionech EUR Příspěvek netto k 31. 12. 2020 Příspěvky zaplacené v roce 2021 Rozvržení čistých nákladů SF v roce 2021 Příspěvek netto k 31. 12. 2021 Afrika 385 627 (631) 381 Bêkou 9 7 (15) 1 Celkem 394 634 (646) 382

Snížení příspěvků z 800 milionů EUR v roce 2020 na 634 milionů EUR v roce 2021 vyplývá z poklesu výdajů svěřenských fondů v důsledku probíhající pandemie COVID-19 a zhoršující se bezpečnostní situace v několika regionech, což v roce 2021 bránilo činnosti svěřenských fondů.

2.4 ČÁSTKY K INKASU Z NESMĚNNÝCH A POHLEDÁVKY ZE SMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

Směnné transakce jsou transakce, při nichž účetní jednotka přijímá aktiva nebo služby nebo má zaniklé závazky a přímo poskytuje druhé straně výměnou přibližně stejnou hodnotu (především ve formě zboží, služeb nebo použití aktiv). Nesměnné transakce jsou transakce, při nichž účetní jednotka buď obdrží hodnotu od jiné účetní jednotky, aniž by přímo poskytla přibližně stejnou hodnotu výměnou, nebo poskytuje hodnotu jiné účetní jednotce, aniž by přímo obdržela stejnou hodnotu výměnou.

v milionech EUR Bod 31.12.2021 31.12.2020 Částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.4.1 26 48 Pohledávky ze směnných transakcí 2.4.2 9 92 Celkem 35 140

2.4.1 Částky k inkasu z nesměnných transakcí

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Členské státy — — — — — — Zákazníci — 4 47 5 56 61 Veřejnoprávní subjekty — 7 17 2 25 27 Třetí země — 1 4 1 6 4 Opravná položka — (9) (51) (5) (66) (49) Spojovací účty s orgány EU — — — 5 5 4 Celkem — 2 16 8 26 48

2.4.2 Pohledávky ze směnných transakcí

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Příjmy příštích období — — (1) — — 88 Spojovací účty ERF 181 (316) 1 279 (1 144 ) — — Ostatní — — — 9 9 4 Celkem 181 (316) 1 278 (1 136 ) 9 92

Snížení výnosů příštích období v roce 2021 je způsobeno zejména ukončením projektu odpuštění dluhu u Světové banky, kde byla na konci roku 2020 stále neuhrazená částka 62,6 milionu EUR, která však byla v roce 2021 vyrovnána. Kromě toho zahrnovaly naběhlé úroky v roce 2020 také 18 milionů EUR v souvislosti s projektem EU-Afrika v oblasti infrastruktury. Z další analýzy vyplynulo, že úroky nepřísluší ERF, a proto tyto úroky nebyly v roce 2021 vybrány (viz bod 3.2).

V zájmu efektivity byl jediný účet peněžních prostředků pro všechny ERF alokován do 11. ERF. Salda souvisejících transakcí mezi jednotlivými ERF se tak zachycují na spojovacích účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF.

Spojovací účty ERF se uvádějí pouze u jednotlivých ERF. Celková částka spojovacích účtů ERF je nulová.

Položka „ostatní“ zahrnuje dvě pohledávky z finančních nástrojů; pohledávku ve výši 4 milionů EUR za Globálním fondem pro energetickou účinnost a obnovitelnou energii (GEEREF) a další pohledávku ve výši 4 milionů EUR za fondem Climate Investor One.

2.5 PENĚŽNÍ PROSTŘEDKY A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY (6)

Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty jsou finančními nástroji a zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady nebo vklady s krátkou výpovědní lhůtou u bank (např. běžné a spořicí účty) a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Zvláštní účty: Centrální banky — — — 795 795 693 — — — 795 795 693 Běžné účty Obchodní banky — — — 165 165 8 Peněžní prostředky vázané ve finančních nástrojích — — — 34 34 27 — — — 199 199 35 Celkem — — — 994 994 728

Zvýšení peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů o 266 milionů EUR lze vysvětlit zejména snížením plateb v důsledku dalších problémů, které přinesla pokračující pandemie COVID-19 a různé politické krize. Je to v souladu se snížením výdajů (viz bod 3.3) a snížením předběžného financování (viz bod 2.2). Čisté platby ERF v roce 2021 činily 3 323 milionů EUR oproti rekordně vysokým platbám ve výši 4 605 milionů EUR v roce 2020.

Jako v předchozích letech je drženo více hotovosti v centrálních bankách než v obchodních bankách, aby se omezilo riziko protistrany (viz bod 5.1).

ZÁVAZKY

2.6 FINANČNÍ ZÁVAZKY

2.6.1 Finanční rezervy

Finanční rezervy představují odhadované ztráty, které vzniknou ze záruk v různých finančních nástrojích v případech, kdy jsou pověřené subjekty oprávněny poskytovat záruky vlastním jménem, avšak na účet a riziko ERF. Finanční riziko, jež ERF v souvislosti s těmito zárukami nese, je limitováno a k finančním aktivům jsou postupně vytvářeny rezervy na krytí čerpání záruk v budoucnu.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Závazky z finančních záruk — — — 1 1 —

Částka 1 milion EUR představuje odhadovanou ztrátu v souvislosti se zárukou poskytnutou v rámci finančního nástroje Euritz ve výši 8 milionů EUR (viz bod 3.2.1).

2.6.2 Závazky ze spolufinancování

Závazky ze spolufinancování představují prostředky, které ERF obdržel v souvislosti s dohodami o spolufinancování. ERF musí tyto příspěvky použít na poskytnutí dohodnutých služeb třetím stranám a nevyužité prostředky musí vrátit přispěvatelům. Pro to, zda je spolufinancování vykázáno jako krátkodobé, nebo jako dlouhodobé, je určující termín jeho čerpání.

Na konci roku se provádí individuální posouzení všech závazků ze spolufinancování a všechny částky, u nichž je nepravděpodobné, že by byly čerpány v následujících dvanácti měsících, jsou považovány za dlouhodobé. Krátkodobé částky jsou uvedeny v bodě 2.7.2.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Dlouhodobé závazky ze spolufinancování — — — 6 6 2 Krátkodobé závazky ze spolufinancování — — (3) 38 35 42 Celkem — — (3) 44 41 44

2.7 ZÁVAZKY

Závazky jsou závazky k úhradě za zboží nebo služby, které byly přijaty nebo dodány a které již byly – na rozdíl od výdajů příštích období – vyfakturovány nebo formálně dohodnuty s dodavatelem. Závazky se mohou týkat jak směnných transakcí (např. pořízení zboží a služeb), tak i transakcí nesměnných (např. žádosti o úhradu nákladů od příjemců grantů, předběžné financování nebo další druhy financování ze strany EU).

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Krátkodobé závazky 2.7.1 — — 33 230 263 345 Ostatní závazky 2.7.2 — — (5) 243 238 270 Celkem — — 27 473 501 615

2.7.1 Krátkodobé závazky

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Dodavatelé — — 25 47 72 141 Členské státy — — — 3 3 — Třetí země — — — 158 158 189 Veřejnoprávní subjekty — — (11) 61 51 100 Orgány a agentury — — — 4 4 — Ostatní krátkodobé závazky — — 18 (44) (25) (85) Celkem — — 33 230 263 345

Závazky se z velké části skládají z výkazů nákladů obdržených od ERF v souvislosti s granty poskytovanými příjemcům. Vykazují se v okamžiku doručení výkazu nákladů a v plné výši žádosti o proplacení nákladů. Po kontrole způsobilosti jsou příjemcům vyplaceny pouze způsobilé částky. Na konci roku jsou analyzovány neuhrazené žádosti o přiznání náhrady nákladů a odhadované způsobilé částky týkající se těchto nákladů jsou vykázány ve výkazu o finanční výkonnosti. Odhadované nezpůsobilé náklady jsou zaúčtovány v položce ostatní krátkodobé závazky.

V položce závazky vůči třetím zemím je zahrnuta částka 60 milionů EUR rozpočtové podpory Etiopii, která byla od listopadu 2020 pozastavena v důsledku situace v zemi.

Pokles závazků u dodavatelů a třetích zemí je způsoben snížením počtu faktur, které dosud nebyly před koncem roku potvrzeny a zaplaceny.

2.7.2 Ostatní závazky

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Závazky ze spolufinancování 2.6.2 — — (3) 38 35 42 Časově rozlišený kapitálový vklad 2.7.2.1 — — — 199 199 223 Jiné ostatní závazky — — (2) 6 4 5 Celkem — — (5) 243 238 270

2.7.2.1 Časově rozlišený kapitálový vklad

Částka 43 milionů EUR časově rozlišených kapitálových vkladů se týká vratek členským státům ze zrušených nebo nevyužitých prostředků z projektů v rámci osmého a devátého ERF (viz bod 2.10.1). Členské státy souhlasily, že vratky budou započteny vůči příspěvkům z 11. ERF během první výzvy k podávání žádostí o příspěvky v roce 2022.

Kromě této náhrady se částka 156 milionů EUR vztahuje k první splátce roku 2022, kterou Spojené království zaplatilo předem. Článek 152 dohody o vystoupení stanoví, že Spojené království zůstane smluvní stranou ERF až do uzavření 11. ERF a všech předchozích neuzavřených ERF a bude v tomto ohledu plnit stejné povinnosti jako členské státy (viz bod 2.10.1).

2.8 VÝDAJE PŘÍŠTÍCH OBDOBÍ

Výdaje příštích období jsou závazky k úhradě za zboží nebo služby, které byly přijaty nebo dodány, ale na rozdíl od závazků ještě nebyly vyfakturovány nebo formálně dohodnuty s dodavatelem. Výpočet výdajů příštích období vychází z otevřené částky rozpočtových závazků ke konci roku. Část odhadovaných výdajů příštích období vztahující se k vyplacenému předběžnému financování byla zaúčtována jako snížení předběžného financování.

Transakce a účetní případy se ve finančních výkazech zachycují za období, s nímž souvisejí. Pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby dosud nebyly poskytnuty či zboží dosud nebylo dodáno, zaúčtuje se výnos příštích období, který se v období následujícím přeúčtuje do výnosů období běžného.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Výdaje příštích období — 6 110 891 1 007 1 526 Ostatní časové rozlišení — — — 1 1 1 Celkem — 6 110 892 1 008 1 527

Jako výdaje příštích období jsou zachyceny odhadované provozní náklady na probíhající či ukončené smlouvy, v jejichž případě nebyly validovány žádosti o proplacení nákladů. Způsobilé náklady příjemců byly v těchto případech odhadnuty na základě nejlepších dostupných informací. Podíl těchto odhadovaných výdajů příštích období, který připadá na vyplacené předběžné financování, byl zaúčtován jako snížení předběžného financování (viz bod 2.2 above).

Pokles výdajů příštích období je způsoben zejména snížením výdajů příštích období v rámci 11. ERF (2020: 1 244 milionů EUR) a 10. ERF (2019: 217 milionů EUR). To je v souladu s životním cyklem ERF a příslušným počtem otevřených smluv: Realizace 11. ERF vyvrcholila v roce 2020 v reakci na nadcházející ustanovení o skončení platnosti k 31. prosinci 2020. Kromě toho bylo provádění činností ERF obtížné kvůli problémům, kterým čelil v důsledku probíhající pandemie COVID-19 a politických krizí v několika oblastech, což vedlo ke snížení počtu jednotlivých smluv podepsaných v roce 2021. V důsledku toho byl na konci roku 2021 významně menší počet otevřených smluv, u kterých musely být odhadnuty výdaje příštích období, než tomu bylo v roce 2020 (viz také bod 2.2).

ČISTÁ AKTIVA

2.9 FOND Z PŘECENĚNÍ REÁLNOU HODNOTOU

v milionech EUR 31.12.2021 31.12.2020 Fond z přecenění reálnou hodnotou — 5

V důsledku revize účetního pravidla EU č. 11 byl fond z přecenění reálnou hodnotou převeden do kumulovaného zisku/ztráty (viz bod 2.1).

2.10 KAPITÁL FONDU

Členské státy ERF poskytují do fondu příspěvky na realizaci programů ERF, jak je stanoveno ve vnitřní dohodě každého ERF. Podle platného právního základu jsou žádosti o kapitál, tj. žádosti o financování na daný rok N, rozhodnuty rozhodnutím Rady v roce N-1, přičemž finanční prostředky, které mají být poskytnuty, jsou jasně přiděleny na konkrétní budoucí období.

Příspěvky splňují kritéria vkladu vlastníků (účetní pravidlo EU č. 1), a jsou tedy v účetní závěrce ERF považovány za kapitál fondu. Kapitál fondu představuje celkovou částku příspěvků, které mají být přijaty od členských států ERF. Jelikož je nevyžádaný kapitál fondu odečten od celkového kapitálu fondu (viz výkaz změn čistých aktiv), je v rozvaze vykázán pouze vyžádaný kapitál fondu.

Vzhledem k tomu, že dohodnuté příspěvky jsou přiřazeny ke stanoveným obdobím, za něž se podává zpráva, přičemž právní nárok ERF vůči členským státům ERF vzniká pouze v těchto obdobích, jsou všechny částky, které byly přijaty předem, spíše než jako vyžádaný kapitál vykázány jako závazky.

2.10.1 Vyžádaný kapitál – aktivní ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Kapitál fondu 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Nevyžádaný kapitál fondu — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2020 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Kapitál fondu 12 164 10 507 20 960 29 367 72 998 Nevyžádaný kapitál fondu — (15) — (10 340 ) (10 355 ) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2021 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643

Nevyžádaný kapitál představují částky, k jejichž úhradě dosud nebyly členské státy vyzvány. Vyžádaný kapitál představuje příspěvky vyžádané ERF, jež členské státy převedly na pokladní účty (viz bod 2.10.2).

Rozhodnutím Rady (EU) 2021/1941 (7) se příspěvky členských států stanovené ve vnitřní dohodě o osmém a devátém ERF odpovídajícím způsobem snížily o částku 43 milionů EUR z finančních prostředků uvolněných z osmého a devátého ERF. Jelikož prostředky uvolněné z osmého ERF již byly převedeny do ostatních ERF, bylo 43 milionů EUR odečteno od kapitálu devátého ERF. Částky vrácené na základě tohoto snížení byly započteny v rámci dodatečné výzvy k poskytnutí finančních prostředků v 11. ERF. Vratka bude ve skutečnosti použita proti první splátce v roce 2022, což vysvětluje částku 43 milionů EUR odloženého kapitálu (viz bod 2.7.2.1).

I když Spojené království zůstane smluvní stranou ERF až do uzavření všech programů, v souladu s článkem 153 dohody o vystoupení nemůže být jeho podíl, pokud jde o nepřidělené finanční prostředky nebo prostředky uvolněné z titulu zrušení závazku v rámci osmého, devátého a desátého ERF, opětovně použit.

2.10.2 Vyžádaný a nevyžádaný kapitál připadající na jednotlivé členské státy a Spojené království

v milionech EUR Příspěvky do 11. ERF % Nevyžádaný kapitál k 31.12.2020 Kapitál vyžádaný v roce 2021 Nevyžádaný kapitál k 31.12.2021 Rakousko 2,40 337 (89) 248 Belgie 3,25 456 (120) 336 Bulharsko 0,22 31 (8) 23 Chorvatsko 0,23 32 (8) 23 Kypr 0,11 16 (4) 12 Česká republika 0,80 112 (30) 83 Dánsko 1,98 278 (73) 205 Estonsko 0,09 12 (3) 9 Finsko 1,51 212 (56) 156 Francie 17,81 2 501 (659) 1 842 Německo 20,58 2 889 (761) 2 128 Řecko 1,51 212 (56) 156 Maďarsko 0,61 86 (23) 64 Irsko 0,94 132 (35) 97 Itálie 12,53 1 759 (464) 1 296 Lotyšsko 0,12 16 (4) 12 Litva 0,18 25 (7) 19 Lucembursko 0,26 36 (9) 26 Malta 0,04 5 (1) 4 Nizozemsko 4,78 671 (177) 494 Polsko 2,01 282 (74) 208 Portugalsko 1,20 168 (44) 124 Rumunsko 0,72 101 (27) 74 Slovensko 0,38 53 (14) 39 Slovinsko 0,22 32 (8) 23 Španělsko 7,93 1 114 (294) 820 Švédsko 2,94 413 (109) 304 Spojené království 14,68 2 061 (543) 1 518 Celkem 100,00 14 040 (3 700 ) 10 340

Vzhledem k tomu, že kapitál 8., 9. a 10. ERF byl vyžádán a splacen v plném rozsahu v předchozích letech, kapitál vyžádaný v roce 2021 ve výši 3 700 milionů EUR se vztahuje výhradně k 11. ERF.

2.10.3 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Prostředky převedené z uzavřených ERF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Tato položka obsahuje prostředky převedené z uzavřených ERF do 8. a 9. ERF.

2.10.4 Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Zůstatek k 31. 12. 2019 (2 510 ) 2 109 265 136 — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 10. ERF (2) (69) 71 — — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 11. ERF — — (147) 147 — Zůstatek k 31. 12. 2020 (2 512 ) 2 041 188 283 — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 10. ERF — (23) 23 — — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 11. ERF — — (110) 110 — Zůstatek k 31. 12. 2021 (2 512 ) 2 018 101 394 —

V této položce jsou vykázány prostředky převedené mezi aktivními ERF.

Od vstupu dohody z Cotonou v platnost se veškeré nepoužité prostředky z předchozích dosud aktivních ERF uvolňují a převádějí do nejnověji otevřených ERF. O prostředky převedené z jiných ERF se navyšují prostředky cílového fondu a snižují prostředky fondu původu. Prostředky převedené do výkonnostních rezerv 10. a 11. ERF lze přidělit na závazky pouze za zvláštních podmínek stanovených ve vnitřních dohodách.

3. PŘÍLOHA K VÝKAZU O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

VÝNOSY

v milionech EUR Bod 2021 2020 Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 27 92 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 48 43 Celkem 75 135

3.1 VÝNOSY Z NESMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

Výnosy z nesměnných transakcí se vztahují k transakcím, kdy převodce poskytuje prostředky příjemci, aniž by za ně příjemce přímo poskytl přibližnou protihodnotu. Tato položka zahrnuje zejména částky přijaté od Komise v průběhu roku a zpětně získané provozní výdaje.

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2021 2020 Inkaso nákladů — 1 — 7 8 39 Výnosy ze spolufinancování 3.1.1 — — — 19 19 53 Celkem — 1 — 26 27 92

Celkové výnosy z nesměnných transakcí se snížily o 65 milionů EUR a vrátily se na běžnou úroveň po výrazném nárůstu v roce 2020 (2019: 28 milionů EUR). V roce 2020 došlo k rozšíření činností v rámci celého ERF v reakci na nadcházející ustanovení o skončení platnosti k 31. prosinci 2020, což vedlo ke zvýšení příjmů ze spolufinancování.

Pokles inkasa nákladů lze do značné míry vysvětlit menším počtem příkazů k úhradě vydaných v roce 2021 ve srovnání s rokem 2020.

Výnosy z nesměnných transakcí lze rozčlenit podle způsobu řízení následovně:

v milionech EUR 2021 2020 Přímé řízení Plnění provádí: Komise 1 2 delegace EU 7 11 8 13 Nepřímé řízení Plnění provádí: třetí země 27 42 veřejnoprávní subjekty (13) 13 mezinárodní organizace 3 17 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veř. služby 2 7 19 79 Celkem 27 92

3.1.1 Výnosy ze spolufinancování

Obdržené příspěvky na spolufinancování splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí, a jako takové by v okamžiku, kdy jsou obdrženy, neměly mít vliv na výkaz o finanční výkonnosti. Tyto příspěvky zůstanou vykázány jako závazky (viz bod 2.6.2 a 2.7.2). dokud nejsou splněny podmínky vázané na darované prostředky, tj. dokud nevzniknou způsobilé náklady (viz bod 3.4). Odpovídající částka bude následně zaúčtována ve výkazu o finanční výkonnosti jako výnosy z nesměnných transakcí plynoucí ze spolufinancování. Dopad na výsledek hospodaření za běžný rok je proto nulový.

3.2 VÝNOSY ZE SMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

Výnosy ze směnných transakcí a událostí se týkají následujících typů transakcí: poskytování služeb; prodej zboží a užití aktiv účetní jednotky jinými stranami, přinášející úroky, licenční poplatky a dividendy.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2021 2020 Finanční výnosy — — (22) (4) (26) 6 Ostatní výnosy — 5 14 55 74 37 Celkem — 5 (8) 51 48 43

Finanční příjmy jsou záporné, protože odhadované příjmy v loňském roce byly vyšší než odhadované částky v běžném roce. Toto snížení odhadů je kombinovaným účinkem. Za prvé, po další analýze se dospělo k závěru, že úroky z projektu EU-Afrika v oblasti infrastruktury (18 milionů EUR), které byly v loňském roce zahrnuty do časově rozlišených finančních příjmů, jsou součástí příspěvků do svěřeneckého fondu a nejsou splatné ERF. Za druhé, naběhlé úroky z opožděných plateb příkazů k vymáhání pohledávek se oproti loňskému roku snížily o 8 milionů EUR.

Jako ostatní výnosy jsou vykázány zejména kurzové zisky. Související kurzové ztráty jsou vykázány jako ostatní náklady (viz bod 3.6).

NÁKLADY

V této položce jsou vykázány prostředky související s provozními činnostmi.

3.3 NÁSTROJE POMOCI

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2021 2020 Programovatelná pomoc — (4) (19) 1 268 1 244 2 889 Makroekonomická podpora — 7 — — 7 (8) Odvětvová politika — (2) — (2) (5) 3 Projekty uvnitř AKT — — 228 724 951 1 019 Pomoc při mimořádných událostech — 6 7 (6) 6 19 Další programy pomoci — — — (1) (1) — Institucionální podpora — — (1) 15 14 13 Příspěvky do svěřenských fondů — — — 646 646 673 Celkem — 7 214 2 644 2 864 4 607

Provozní náklady ERF vznikají činností různých nástrojů pomoci. Mají různou podobu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány.

V roce 2021 se provozní náklady výrazně snížily o 1 743 milionů EUR, a to zejména v důsledku poklesu nákladů v rámci 11. ERF (z 4 179 milionů EUR v roce 2020 na 2 644 milionů EUR v roce 2021) spolu s poklesem v rámci 10. ERF (z 462 milionů EUR v roce 2020 na 214 milionů EUR v roce 2021). Tento pokles je kombinovaným výsledkem pandemie COVID-19 a politických krizí v několika oblastech, které v průběhu roku zpomalily a ztížily provádění zejména v delegacích (viz bod 2.4). Kromě toho byly výdaje v roce 2020 pro 11. ERF mimořádně vysoké: nadcházející ustanovení o skončení platnosti k 31. prosinci 2021 vedlo ke zvýšenému počtu smluv a provedených plateb.

Změny ve výdajích v rámci 10. ERF jsou rovněž v souladu s životním cyklem ERF a souvisejí s vývojem počtu otevřených smluv. Mnoho smluv bylo dokončeno a uzavřeno v rámci 10. a předchozích ERF v roce 2021, což vedlo ke snížení nákladů vynaložených v rámci těchto ERF. Ve skutečnosti byl počet otevřených smluv v rámci 10. ERF na konci roku o 33 % nižší než v roce 2020.

V rámci 11. ERF dochází k poklesu nákladů zejména díky snížení ve třech oblastech;

1) programovatelná pomoc (2 889 milionů EUR v roce 2020 oproti 1 244 milionům EUR v roce 2021);

2) projekty v rámci AKT (1 019 milionů EUR v roce 2020 oproti 951 milionům EUR v roce 2021) a

3) příspěvky do svěřenských fondů (673 milionů EUR v roce 2020 oproti 646 milionům EUR v roce 2021).

3.4 NÁKLADY NA SPOLUFINANCOVÁNÍ

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2021 2020 Spolufinancování — — — 19 19 53

Jedná se o náklady na projekty spolufinancování vzniklé v roce 2021. Je třeba poznamenat, že mezi těmito náklady jsou vykázány i odhady provedené při oddělování účetních období (a je v nich tedy zahrnuta i reverzace odhadů z předchozího roku).

Jak bylo uvedeno výše, rok 2020 byl výjimečný, protože došlo k uplatnění ustanovení o skončení platnosti, což vedlo ke zvýšené úrovni plnění. Výše spolufinancování v roce 2021 odpovídá spíše obvyklé úrovni spolufinancování (2019: 14 milionů EUR) (viz bod 2.3).

V souladu s účetními pravidly pro spolufinancování neměly vzniklé částky žádný dopad na výsledek daného roku, protože byly vykázány jak v nákladech na spolufinancování, tak ve výnosech ze spolufinancování (bod 3.1.1).

Náklady na nástroje pomoci a spolufinancování v členění podle způsobů řízení

v milionech EUR 2021 2020 Přímé řízení Plnění provádí: Komise 168 168 výkonné agentury EU 4 14 svěřenské fondy (515) 19 delegace EU 658 1 969 315 2 170 Nepřímé řízení Plnění provádí: EIB a EIF 113 (67) mezinárodní organizace 1 053 1 268 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veř. služby 204 243 veřejnoprávní subjekty 212 248 třetí země 983 795 subjekty EU s partnerstvím veř. a soukromého sektoru 3 2 2 568 2 490 Celkem 2 883 4 660

3.5 FINANČNÍ NÁKLADY

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2021 2020 Čisté ztráty ze znehodnocení úvěrů a pohledávek — — — 1 1 — Ztráta z finančních aktiv nebo závazků oceňovaných v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty — — — 1 1 — Opravné položky k částkám k inkasu — (7) 23 1 17 21 Celkem — (7) 23 3 20 21

K 31. prosinci 2021 činila čistá nerealizovaná ztráta ze znehodnocení úvěrů 1 milion EUR.

Tento 1 milion EUR finančních nákladů na finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty se týká zejména kurzových rozdílů, úroků a změn reálné hodnoty, zejména v případě fondu ABC.

Záporná částka v rámci 9. ERF v položce opravné položky k částkám k inkasu je způsobena zejména reverzní účetní závěrkou loňského roku. V roce 2020 byly náklady a nevymahatelné pohledávky vyplývající z inkasních příkazů (starších dvou let), úpadků a výjimek vyšší než v roce 2021.

3.6 OSTATNÍ NÁKLADY

Do této položky jsou zahrnuty náklady administrativní povahy, například externí služby mimo IT, náklady na operativní leasing, komunikace a publikace, náklady na školení atd.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2021 2020 Náklady na správu a IT — — 4 94 98 120 Realizované ztráty z pohledávek z obchodního styku — 6 0 0 7 4 Kurzové ztráty — 5 11 25 41 72 Celkem — 11 16 119 145 197

Položka náklady na správu a IT zahrnuje částky, které jsou podle vnitřní dohody ERF s Komisí určeny na úhradu administrativních výdajů, které vznikly na ústředí i v delegacích v souvislosti se správou programů ERF. Tyto tzv. podpůrné výdaje se týkají zejména nákladů na přípravu, monitorování a hodnocení projektů a na následná opatření, jakož i náklady na počítačové sítě, technickou podporu, finanční řízení a prognózy atd.

Pokles v této položce představuje kombinovaný účinek poklesu nákladů na správu a IT (2020: 120 milionů EUR) a snížení nákladů souvisejících s kurzovými ztrátami (2020: 72 milionů EUR).

Výrazný pokles kurzových ztrát je způsoben především poklesem nerealizovaných ztrát z přecenění zůstatků v měnách k 31. prosinci 2021.

4. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY A DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE

4.1 PODMÍNĚNÁ AKTIVA

Podmíněná aktiva jsou možná aktiva, která vznikla jako důsledek událostí v minulosti a jejichž existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou účetní jednotky.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Záruky za předběžné financování — — 3 — 44 49 Jistoty za plnění — 7 3 — 11 12 Záruky za zádržné — 5 3 — 9 9 Celkem — 13 6 — 20 21

Po příjemcích, kteří nejsou členskými státy, se požaduje v některých případech při platbě záloh poskytnutí jistoty.

Jistoty pro účely plnění jsou požadovány k zajištění toho, aby příjemci finančních prostředků ERF plnili své závazky, které jim ze smluv s ERF vyplývají.

Zádržné se vztahuje výlučně na stavební zakázky. Aby se zajistilo, že zhotovitel splní své závazky, je mu z průběžné platby zadrženo obvykle 10 %. Takto zadržené částky jsou zaúčtovány jako závazky. Se souhlasem veřejného zadavatele však může zhotovitel předložit záruku za zádržné, která zadržení části průběžných plateb nahrazuje. Takto přijaté záruky se vykazují jako podmíněná aktiva.

V případě zakázek řízených v režimu nepřímého řízení není příjemcem záruk ERF, nýbrž jiní veřejní zadavatelé, takže ERF o těchto zárukách neúčtuje (viz bod 2.2.4).

4.2 PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

Podmíněné závazky jsou buď možné závazky, které vyplývají z minulých událostí a jejichž existence bude potvrzena pouze tím, že nastane nebo nenastane jedna nebo více nejistých budoucích událostí, které nejsou plně pod kontrolou účetní jednotky, nebo současné závazky vyplývající z minulých událostí, u nichž není odchozí tok prostředků pravděpodobný nebo jejichž výši nelze spolehlivě určit.

4.2.1 Poskytnuté záruky

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Poskytnuté záruky — — — (7) (7) (3)

Výše uvedená tabulka uvádí rozsah expozice, jíž je ERF vystaven z důvodu možných budoucích plateb z titulu záruk, jež byly poskytnuty ve prospěch skupiny EIB nebo jiných finančních institucí. Uvedené částky nezohledňují finanční rezervy a finanční závazky, jež jsou k těmto programům vykázány.

Částka 7 milionů EUR se vztahuje výhradně na záruku v rámci finančního nástroje EURITZ.

4.3 DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE

4.3.1 Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad

Níže vykázaná částka představuje rozdíl mezi zbývajícími rozpočtovými závazky (RAL, „Reste à Liquider“) a souvisejícími částkami, které byly ve výkazu finanční výkonnosti vykázány jako náklady. Zbývající rozpočtové závazky představují závazky, jež dosud nebyly zrušeny a/nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021 31.12.2020 Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad — 21 408 5 926 6 355 7 224

Pokles zbývajících závazků je z velké části způsoben snížením zbývajících rozpočtových závazků, které činily 7 993 mil: (2020: 9 286 milionů EUR). Tento pokles je způsoben především nižším počtem jednotlivých závazků podepsaných v průběhu roku v důsledku nových problémů, které bránily jejich plnění zejména v delegacích (viz bod 2.2).

5. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK

Následující údaje o řízení finančních rizik ERF se týkají pokladních operací, které při správě prostředků ERF provádí Komise jménem fondu.

5.1 ZÁSADY ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVACÍ OPERACE

Pravidla a zásady pro řízení pokladních operací stanoví finanční nařízení pro 11. ERF a vnitřní dohoda.

Z výše uvedené právní úpravy vyplývají následující hlavní zásady:

a) Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účet otevřený u centrální banky daného členského státu nebo u jím určené finanční instituce. Příspěvky se na těchto účtech ponechají do doby, než je třeba provést z ERF platby.

b) Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány v eurech i v jiných měnách.

c) Bankovní účty zřízené Komisí na účet ERF nesmějí být přečerpány.

Vedle těchto zvláštních účtů má Komise u finančních institucí (centrálních i obchodních bank) jménem ERF otevřeny další účty. Tyto účty slouží k provádění odchozích a příchozích plateb s výjimkou příspěvků členských států do rozpočtu.

Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a využívají moderních informačních technologií. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení funkcí, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy.

Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit operační a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady a postupy platí pro jednotlivé druhy operací a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno.

5.2 MĚNOVÉ RIZIKO

Expozice ERF vůči měnovému riziku ke konci roku – čistá pozice

v milionech EUR 31.12.2021 31.12.2020 USD DKK EUR Ostatní Celkem USD DKK EUR Ostatní Celkem Finanční aktiva Realizovatelná finanční aktiva — — — — — 2 31 — 33 Fin. aktiva v RH do zisku nebo ztráty (*2) 8 — 30 — 39 — — — — Pohledávky (*3) — — 8 — 8 65 — 69 6 140 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 3 — 991 — 994 2 — 726 — 728 11 — 1 029 — 1 040 69 — 826 6 901 Finanční závazky Závazky (*4) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) Celkem 11 — 1 029 — 1 040 53 (6) 221 16 284

5.3 ÚROKOVÉ RIZIKO

Vzhledem k tomu, že si ERF nepůjčuje žádné peníze, není vystaven úrokovému riziku.

Úroky nabíhají ze zůstatků na bankovních účtech ERF. Komise proto jménem ERF zavedla opatření k tomu, aby výnosový úrok řádně odpovídal tržním úrokovým sazbám a jejich případnému kolísání.

Příspěvky do rozpočtu ERF převádějí členské státy na zvláštní účty zřízené u jimi určených finančních institucí. Vzhledem k tomu, že úročení těchto účtů může být v současné době v některých případech záporné, jsou v rámci řízení hotovosti zavedeny postupy k minimalizaci zůstatků na těchto účtech. Navíc platí, že v souladu s nařízením Rady (EU) 2016/888 (8) je případné záporné úročení těchto účtů nákladem příslušného členského státu.

Úroky ze zůstatků jednodenních vkladů na účtech u obchodních bank jsou připisovány každodenně. Úročení zůstatků na takových účtech se provádí na základě variabilních tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). U většiny účtů je úročení navázáno na tržní referenční sazbu a upravuje se tak, aby odráželo veškeré pohyby této sazby. ERF proto nepodstupuje riziko, že by zůstatky na jeho účtech byly úročeny pod úrovní tržních sazeb.

5.4 ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY)

Maximální expozice vůči úvěrovému riziku

U finančních aktiv jsou vykazované částky čistými účetními hodnotami a představují expozici ERF vůči úvěrovému riziku na konci sledovaného období.

v milionech EUR 31.12.2021 Finanční aktiva Úvěry 1 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 994 Pohledávky ze směnných transakcí (*5) 8 Poskytnuté záruky Smlouvy o finanční záruce 8 Celkem k 31. 12. 2021 1 011

Úvěry z finančních nástrojů: úvěrová kvalita

v milionech EUR 31.12.2021 Stupeň 1 Stupeň 2 Stupeň 3 POCI Celkem Úvěrové hodnocení Prémiová a vysoká kvalita — — — — — Vyšší střední kvalita — — — — — Nižší střední kvalita — — — — — Neinvestiční stupeň a stupeň selhání — — 3 — 3 Hrubá účetní hodnota — — 3 — 3 Minus opravná položka — — 2 — 2 Čistá účetní hodnota — — 1 — 1

Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty: úvěrová kvalita

v milionech EUR 31.12.2021 Úvěrové hodnocení Prémiová a vysoká kvalita 751 Vyšší střední kvalita 241 Nižší střední kvalita 2 Neinvestiční stupeň a stupeň selhání — Hrubá účetní hodnota 994 Minus opravná položka — Čistá účetní hodnota 994

Pohledávky: úvěrová kvalita

v milionech EUR 31.12.2021 Není splatné Po splatnosti Po splatnosti Po splatnosti Po splatnosti Celkem 0–30 dní 31–90 dní 91 dní – 1 rok > 1 rok Hrubá účetní hodnota 8 — — — — 8 Minus opravná položka — — — — — — Čistá účetní hodnota 8 — — — — 8

Na základě analýzy pohledávek ze směnných transakcí a pro účely přechodu na aktualizované účetní pravidlo EU č. 11 se k pohledávkám vykázaným v roční účetní závěrce ERF za rok 2021 k 1. 1. 2021 neprovádí žádná opravná položka na znehodnocení.

Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty: úvěrová kvalita

V roce 2021 se finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty zahrnuté v této účetní závěrce týkají investic do vlastního kapitálu, které nepodléhají úvěrovému riziku (viz bod 2.1).

Zveřejnění informací o úvěrovém riziku v roční účetní závěrce za rok 2020

Pro informaci, v roční účetní závěrce za rok 2020 byly zveřejněny následující údaje o úvěrovém riziku:

Finanční aktiva, která nejsou po splatnosti ani znehodnocená

v milionech EUR Celkem Ani po splatnosti, ani znehodnocená Po splatnosti, ale bez znehodnocení < 1 rok 1–5 let > 5 let Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 140 124 7 9 — Celkem k 31. 12. 2020 140 124 7 9 —

Finanční aktiva podle kategorií rizika

v milionech EUR 31.12.2020 Pohledávky Hotovost Celkem Protistrany s externím úvěrovým ratingem Bonitní (nejvyšší) a vysoká kvalita 9 372 381 Vyšší střední kvalita — 211 211 Nižší střední kvalita — 145 145 Spekulativní stupeň — — — 9 728 737 Protistrany bez externího úvěrového ratingu Skupina 1 (dlužníci bez předchozího selhání) 131 — 131 Skupina 2 (dlužníci s předchozím selháním) — — — Celkem 131 — 131 Celkem 140 728 868

5.5 RIZIKO LIKVIDITY

Analýza finančních závazků podle zbytkové smluvní splatnosti

Finanční závazky a závazky v této položce jsou vykázány v účetní hodnotě z rozvahy.

v milionech EUR < 1 rok 1–5 let > 5 let Celkem Finanční závazky k 31.12.2021 501 6 — 508 Finanční závazky k 31.12.2020 615 2 — 617

Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje na dané rozpočtové období vždy dostačovaly k provedení plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na platby v příslušném rozpočtovém období.

Příspěvky členských států do ERF jsou nicméně rozděleny do tří splátek hrazených v průběhu roku, zatímco platby vykazují sezónnost.

Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, jež mají být v daném měsíci provedeny, pokladna Komise a příslušná oddělení vydávající prostředky se o stavu pokladny navzájem pravidelně informují.

Kromě výše uvedeného se při pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den k dispozici dostatečná likvidita.

6. ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ O SPŘÍZNĚNÝCH STRANÁCH

Spřízněnými stranami ERF jsou svěřenský fond EU Bêkou, svěřenský fond EU pro Afriku a Evropská komise. Transakce mezi těmito subjekty se uskutečňují v rámci běžných operací ERF. Z tohoto důvodu nejsou podle účetních pravidel EU nezbytné žádné zvláštní požadavky na zveřejnění údajů o těchto transakcích.

ERF je spravován Komisí, a nemá tedy samostatný řídící orgán. Finanční nároky vrcholového vedení EU, včetně Komise, jsou vykázány v konsolidované účetní závěrce Evropské unie v oddíle 7.2 „Finanční nároky členů vrcholového vedení“.

7. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI

Ukrajina

V souladu s účetním pravidlem EU č. 19 „Události po rozvahovém dni“ je válka na Ukrajině, která začala v únoru 2022, událostí nevyžadující úpravu, a proto nejsou nutné žádné úpravy údajů vykázaných v této účetní závěrce k 31. prosinci 2021. V následujících sledovaných obdobích může válka ovlivnit vykazování a oceňování některých aktiv a závazků v rozvaze a také některých výnosů a nákladů vykázaných ve výkazu o finanční výkonnosti. Na základě skutečností a okolností v době sestavení této účetní závěrky, zejména na základě vývoje situace, nelze finanční dopad války na Ukrajině na ERF spolehlivě odhadnout.

Ke dni předání této účetní závěrky nebyly účetní ERF oznámeny žádné další významné záležitosti, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddílu. Roční účetní závěrka a příloha k ní byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací.

8. SESOUHLASENÍ VÝSLEDKU HOSPODAŘENÍ A VÝSLEDKU PLNĚNÍ ROZPOČTU

Výsledek hospodaření běžného roku byl vypočten podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek plnění rozpočtu je však založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných podkladových transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. Sesouhlasení obou výsledků je provedeno v níže uvedené tabulce, jež uvádí hlavní srovnávané částky rozdělené do nákladových a výnosových položek. V poznámkách k tabulce jsou uvedeny doplňující informace o povaze klíčových položek v sesouhlasení.

v milionech EUR 2021 2020 VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (2 974 ) (4 744 ) Výnosy Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu — (2) Nároky stanovené v běžném roce, avšak zatím nevybrané (6) (23) Nároky stanovené v předchozích letech a vybrané v běžném roce 20 13 Příjmy snižující spotřebu 13 61 Příjmy příštích období (netto) (69) (33) Ostatní — — Náklady Dosud neuhrazené náklady běžného roku 111 119 Náklady minulých let uhrazené v běžném roce (741) (817) Čistý vliv předběžného financování (295) (281) Výdaje příštích období (netto) 539 1 102 VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA BĚŽNÝ ROK (3 401 ) (4 604 )

8.1 POLOŽKY V SESOUHLASENÍ – VÝNOSY

Rozpočtové příjmy rozpočtového roku odpovídají příjmům, jež byly vybrány na základě nároků stanovených v tomto rozpočtovém roce, a částkám, jež byly vybrány na základě nároků stanovených v minulých letech.

Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu, jsou součástí výsledku hospodaření, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezerv a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít na závazky.

Nároky stanovené v běžném roce, avšak zatím nevybrané je pro účely sesouhlasení třeba odečíst od hospodářského výsledku, jelikož nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky stanovené v předchozích letech a vybrané v běžném roce musejí být pro účely srovnání k hospodářskému výsledku přičteny.

Čistý vliv předběžného financování se získá zúčtováním zpětně získaného předběžného financování. Tato přijatá hotovost představuje rozpočtové příjmy, ale nemá žádný dopad na hospodářský výsledek, a proto musí být pro účely sesouhlasení připočtena.

Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období za běžný rok minus reverzace příjmů příštích období za předchozí rok.

8.2 POLOŽKY V SESOUHLASENÍ – NÁKLADY

Dosud neuhrazené náklady běžného roku je třeba pro účely sesouhlasení připočíst, jelikož jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, avšak nejsou součástí rozpočtových výdajů. Naopak náklady minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů běžného roku, avšak na hospodářský výsledek nemají vliv nebo v případě oprav snižují náklady.

Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá vliv na hospodářský výsledek, ovlivňuje však výsledek plnění rozpočtu.

Čistý vliv předběžného financování je saldem nového předběžného financování vyplaceného v běžném roce (vykázaného jako rozpočtový výdaj běžného roku) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce či letech minulých, po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje výdaj z hlediska akruálního, nikoli však rozpočtového, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku svého provedení.

Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely oddělení účetních období. Jedná se tedy o způsobilé náklady, jež vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak nebyly dosud vůči ERF vykázány. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok minus reverzace výdajů příštích období zaúčtovaných v předchozím roce.

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU BÊKOU ZA ROK 2021 (9)

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU EU BÊKOU

Základní informace o svěřenských fondech Unie

Zřízení

Komise může v souladu s články 234 a 235 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie (10) a článkem 35 finančního nařízení pro 11. ERF (11) zřizovat svěřenské fondy Unie pro vnější akce. Tyto fondy se zřizují na základě dohody uzavřené s dalšími dárci o činnostech v případě mimořádných událostí a po jejich odeznění potřebných za účelem reakce na krizi, a o tematicky zaměřených činnostech.

Svěřenské fondy Unie zřizuje prostřednictvím rozhodnutí Evropská komise, a to po konzultaci Evropského parlamentu a Rady nebo po jejich schválení těmito orgány. Rozhodnutí zahrnuje zřizovací dohodu s dalšími dárci.

Svěřenské fondy Unie se zřizují a využívají pouze za těchto podmínek:

— zásah Unie přináší přidanou hodnotu: cílů svěřenských fondů Unie lze zejména z důvodu jejich rozsahu nebo potenciálních účinků lépe dosáhnout na úrovni Unie než na úrovni členských států a použití stávajících finančních nástrojů by k dosažení cílů politik Unie nestačilo,

— svěřenské fondy Unie přinášejí Unii jasnou politickou viditelnost a výhody z hlediska řízení, jakož i lepší kontrolu nad riziky a vyplácením příspěvků Unie i dalších dárců,

— svěřenské fondy Unie neduplikují jiné stávající zdroje financování či podobné nástroje, aniž by přinášely další výhody,

— cíle svěřenských fondů Unie jsou v souladu s cíli nástroje Unie nebo rozpočtové položky, z níž jsou financovány.

Stávající svěřenské fondy EU

K dnešnímu dni zřídila Komise čtyři svěřenské fondy EU:

— SVĚŘENSKÝ FOND EU BÊKOU, jehož cílem je podporovat ve všech ohledech překonání krize a rekonstrukci Středoafrické republiky. Fond byl zřízen dne 15. července 2014.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU MADAD, regionální svěřenský fond Evropské unie zřízený v reakci na krizi v Sýrii. Fond byl zřízen dne 15. prosince 2014.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO AFRIKU, nouzový svěřenský fond EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe. Fond by