CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 2.9.2009 
SEK(2009) 1128 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke 
   
SDĚLENÍ KOMISE 
o vytvoření společného programu EU pro znovuusídlování 
 
a návrhu 
 
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
  
kterým se m ění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES ze dne 
23. května 2007 o z řízení Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013 jako 
součásti obecného programu „Solidarita a řízení migra čních toků“ a o zrušení 
rozhodnutí Rady 2004/904/ES 
 
Shrnutí posouzení dopad ů 
  
{KOM(2009) 447 v kone čném znění} 
{KOM(2009) 456 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 1127}
 
CS 2   CS 1. S OUVISLOSTI  
Znovuusídlení je p řemístění uprchlík ů, kteří jsou Vysokým komisa řem OSN pro uprchlíky 
uznáni jako osoby, které pot řebují mezinárodní ochranu, z první zem ě azylu (v ětšinou ve 
třetím světě) do jiné zem ě, kde se jim dostane trvalé ochrany. Znovuusídlení nabízí řešení pro 
uprchlíky, kte ří se nemohou vrátit do své zem ě původu a které nelze za členit místn ě v zemi 
prvního azylu.  
Znovuusídlení je p řesun uprchlík ů z území mimo EU do n ěkterého členského státu EU. 
Počet uprchlík ů celosvětově dosahuje okolo 10 milion ů osob. U p řibližně 5 % z nich je nutné 
znovuusídlení. Pouze malá část těchto uprchlík ů je účinně znovuusídlena. Mezi pot řebami 
a humanitární reakcí proto exis tuje strukturální nesoulad. 
Pouze malá část uprchlík ů, kteří jsou každý rok znovuusídlen i, je znovuusídlena v EU. 
Z celkem 65 596 uprchlík ů, kteří v roce 2008 odcestovali za ú čelem znovuusídlení, 
odcestovalo do EU 4 378 uprchlík ů. To je v ostrém rozporu s po čty znovuusídlených 
uprchlíků, kteří byli přijati v USA či jiných tradi čních zemích znovuusídlení v pr ůmyslově 
vyspělém světě. 
2. Z NOVUUSÍDLOVÁNÍ V EU:  SOUČASNÝ STAV (VÝCHOZÍ SITUACE ) 
V současnosti se každoro čně na znovuusídlování podílí deset členských stát ů EU. Švédsko, 
Dánsko, Finsko, Nizozemsko, Spojené království a Irsko mají programy znovuusídlování již 
řadu let. Od roku 2007 rozhodly o zavedení vnitrostátních program ů znovuusídlování 
Portugalsko, Francie, Rumunsko a Česká republika. Tento pozitivní vývoj je zap říčiněn řadou 
činitelů. Za prvé, znovuusídlení je od roku 2007 poskytována velká finan ční podpora 
z Evropského uprchlického fondu (ERF III). Za druhé, mezi zú častněnými stranami z r ůzných 
členských stát ů bylo v n ěkolika minulých letech rozvinuto mnoho projektových 
a twinningových činností v oblasti znovuusídlování. T řetím pozitivním posunem je velký 
politický zájem na úrovni EU. Tento zájem se zam ěřil především na nutnost znovuusídlení 
iráckých uprchlík ů ze Sýrie a Jordánska v EU. V roce 2008 Rada ve složení pro spravedlnost 
a vnitřní věci přijala závěry o znovuusídlení uprchlík ů z Iráku, v nichž je zd ůrazněno, že 
znovuusídlení p řispívá k udržení režimu ochrany v Sýrii a Jordánsku. Na základ ě závěrů Rady 
se čtyři členské státy, které se až donedávna na znovuusídl ování nepodílely, zavázaly 
k znovuusídlení uprchlík ů z Iráku (DE, IT, BE, LU). 
Evropský podp ůrný úřad pro otázky azylu (EASO), který má podle o čekávání za čít fungovat 
v roce 2010, bude podporovat členské státy a ostatní zú častněné strany p ři praktické 
spolupráci, v četně znovuusídlování. 
3. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
Stávající situace je celkov ě pozitivní a postupn ě se vyvíjí, zejména vzhledem 
k předpokládanému z řízení EASO. Existuje však řada významných nedostatk ů 
a strukturálních omezení. 
Hlavním problémem je stávající nízká úrove ň solidarity EU s t řetími zem ěmi při přijímání 
uprchlíků. Počet přijatých uprchlík ů je příliš omezený vzhledem k rozsahu celkových pot řeb 
v oblasti znovuusídlování. Druhým problémem je  to, že se na znovuus ídlování podílí p říliš 
málo členských stát ů. V současnosti každoro čně znovuusídluje uprchlíky pouze 10 členských 
států (Švédsko, Finsko, Dánsko, Spojené království, Irsko, Nizozemsko, Portugalsko, Francie, 
Rumunsko a Česká republika). Mezinárodní úloha EU  s ohledem na znovuusídlování není 
 
CS 3   CS dostatečná. To má negativní dopad na úsilí EU hrát p řední úlohu ve sv ětových humanitárních 
záležitostech a na vliv EU na mezinárodních fórech. 
Mezi členskými státy EU, kter é znovuusídlování provád ějí, existuje malá koordinace, pokud 
jde o priority v oblasti z novuusídlování, tj. státní p říslušnost a zvláštní skupiny, které jsou 
znovuusídlovány. Tyto priority v sou časnosti členské státy stanoví na  vnitrostátní úrovni v 
úzkých dvoustranných kontak tech s Vysokým komisa řem OSN pro uprchlíky bez 
předchozích jednání a rozhodování na úrovni EU. V d ůsledku toho se znovuusídlování 
nevyužívá strategic ky jako nástroj vn ější politiky EU. Znovuusídlování slouží nejen 
humanitárnímu ú čelu s ohledem na osoby, které jsou skute čně znovuusídleny, nýbrž rovn ěž 
dotyčnou třetí zemi zproš ťuje zátěže spojené s p řijetím velkého po čtu uprchlík ů. 
Znovuusídlování proto m ůže hrát důležitou úlohu jako složka vn ějších azylových politik EU a 
vnější politiky EU obecn ě. Dopad znovuusídlování by byl ze strategického hlediska v ětší, 
pokud by byly priority s ohledem na státní p říslušnost a zvláštní ka tegorie znovuusídlovaných 
osob stanoveny p řevážně na úrovni EU. Ve stávajícím finan čním rámci existují omezení. 
ERF III poskytuje dodate čnou finan ční pomoc t ěm členským stát ům, které znovuusídlují 
zvláštní kategorie uprchlík ů. Má se za to, že tato kritéria jsou p říliš přísná. 
Třetí soubor sou časných problém ů se týká chyb ějící strukturované praktické spolupráce mezi 
členskými státy v oblasti znovuusídlování. V sou časnosti nedochází k vým ěně názorů a v 
oblasti znovuusídlování neexistuje koordinace činností. To má negativní dopad na kvalitu 
znovuusídlení. Dalším d ůsledkem je to, že neexistují úspory z rozsahu. Znovuusídlování 
vyžaduje velkou logistickou p řípravu, nap říklad pracovní návšt ěvy zaměřené na výb ěr a 
průzkum, zdravotní a bezpe čnostní kontroly, zajišt ění cesty a víz, programy pro p řijetí a 
začlenění. Některé z těchto činností by mohly být potenciáln ě prováděny společně nebo v 
úzké spolupráci mezi členskými státy. 
4. S UBSIDIARITA  
– Účast Společenství v oblasti azylu je založena na pot řebě solidarity mezi členskými státy 
při řešení problému, jímž se v EU bez vnit řních hranic nemohou ú činně zabývat jednotlivé 
země samy. 
– Potřeba jednat s ohledem na spole čný evropský azylový systém již byla vyhodnocena 
v nedávných zprávách o posouzení dopad ů. 
– Evropská rada a Evropský parlament opakovan ě požadovaly rozvoj spole čného 
evropského azylového systému, v četně jeho vnějšího rozm ěru. 
5. C ÍLE 
Celkové cíle politiky : 
a) prost řednictvím znovuusídlení poskyt nout podporu mezinárodní ochran ě uprchlíků; 
b) zvýšit humanitární dopad a úsilí EU v ětší společnou účastí na znovuusídlování. 
Specifické cíle : 
c) zajistit v ětší solidaritu EU s t řetími zem ěmi při přijímání uprchlík ů; 
d) zajistit, aby se na z novuusídlování podílelo více členských stát ů; 
e) zajistit, aby byly snahy EU v obl asti znovuusídlování trvale lépe zam ěřeny na osoby 
nebo skupiny osob (nap ř. obzvlášt ě zranitelné osoby, v četně dětí, nebo osoby z ur čitých 
zeměpisných oblastí), které pot řebují ochranu nejvíce;  
 
CS 4   CS f) zvýšit strategické využívání znovuusídlování na úrovni EU; 
g) posílit obecn ě mezinárodní úlohu EU tím, že se bude  znovuusídlování rozvíjet jako 
nedílná a soudržná složka vn ějších politik EU; 
h) prost řednictvím spolupráce zlepšit kvalitu postup ů při znovuusídlování v EU; 
i) prost řednictvím spolupráce snížit ekonomické a finan ční náklady na znovuusídlování 
v EU;  
j) snížit rozdíly mezi jednotlivými členskými státy s ohledem na normy ochrany a zvýšit 
účinnost prost řednictvím sbližování krit érií pro znovuusídlování.  
6. M OŽNOSTI POLITIKY  
Na základ ě analýzy problému byly ur čeny tři hlavní složky politik v oblasti znovuusídlování 
na úrovni EU: prak tická spolupráce , politická  a finanční složka. Tyto složky p ředstavují 
výchozí bod pro vypracování možností politiky. 
6.1. 1. možnost politiky: zachování sou časné situace 
Evropský podp ůrný úřad pro otázky azylu poskytne rámec pro uskute čňování praktické 
spolupráce  v oblasti azylu, v četně činností týkajících se znovuusíd lování. Existuje potenciáln ě 
široká škála činností v oblasti praktické spolupráce, kt eré by EASO mohl rozvíjet s ohledem 
na znovuusídlování, nap říklad stanovení osv ědčených postup ů, odborná p říprava, opat ření 
v oblastí twinningu zam ěřená na členské státy, jež se dosud na  znovuusídlování nepodílejí, 
a organizování spole čných činností a operací mezi stávajícími zem ěmi, které se 
znovuusídlování ú častní. 
Bude-li zachována sou časná situace, nebude se dále rozvíjet politická a finan ční složka . 
6.2. 2. možnost politiky: st řední možnost (dynamický proces) 
V rámci této možnosti by EASO rovn ěž rozvíjel praktickou spolupráci . Rozdíl mezi 
praktickou spoluprací v rámci této možnosti a možnosti č. 1 souvisí p ředevším s vazbou mezi 
činnostmi v oblasti praktické spolupráce a dalším rozvojem politické a finan ční složky. 
Očekává se, že složka týkající se praktické spolupráce bude podporována a posílena rozvojem 
druhých dvou složek. 
V rámci této možnosti se p ředpokládá rozvoj další strukt urované politické spolupráce 
vytvořením politického rámce  a její podpora prost řednictvím finan ční složky . 
Předpokládá se, že bude vytvo řen politický rámec, který sta noví politické a strategické 
priority v oblasti znovuusídlování. Do tohoto politického rám ce se zapojí všechny p říslušné 
zúčastněné strany (odborníci z členských stát ů, Komise, Vysoký komisa ř OSN pro uprchlíky, 
nevládní organizace). Úkoly budou následující: 
1. Stanovení spole čných ročních priorit EU v oblasti znovuusí dlování, co se týká státní 
příslušnosti i zvláštních kategorií uprchlík ů, kteří mají být znovuusídleni. To umožní 
reagovat ú činně a pružně na nově vznikající pot řeby. 
2. Členské státy obdrží mimo řádnou finan ční pomoc podle článku 13 ERF III, pokud 
budou provád ět znovuusídlování podle t ěchto spole čných ročních priorit EU. Je však 
nutno zdůraznit, že členské státy budou moci provád ět znovuusídlování ostatních 
kategorií uprchlík ů. 
3. Zajišt ění integrovaného p řístupu mezi znovuusídlováním, vn ějšími azylovými 
politikami a celkovými vn ějšími politikami EU. 
 
CS 5   CS 4. Na základ ě tohoto politického rámce bude znovuusídlování projednáváno rovn ěž 
obecněji. Vytvoření politického rámce povede k v ětšímu řízení činností v oblasti 
praktické spolupráce, jež bude vykonávat EASO. 
Členským stát ům bude poskytnuta mimo řádná finan ční pomoc na znovuusídlení uprchlík ů, 
kteří spadají do každoro čně schválených priorit EU. To vyžaduje zm ěnu ERF. Nep ředpokládá 
se strukturální p řerozdělení finan čních prost ředků v rámci ERF III, které by m ělo dopad na 
financování ostatních činností souvisejících s azylem. 
V rámci možnosti č. 2 jsou ur čeny dvě dílčí možnosti . Rozdíl mezi t ěmito dílčími 
možnostmi se týká pouze mechanismu, jenž se p ředpokládá u politického rámce. Díl čí 
možnost č. 2A předpokládá z řízení nového Výboru pro znovuusíd lování podle pravidel pro 
projednávání ve výborech. Díl čí možnost č. 2B předpokládá využití stáv ajících struktur. 
6.3. 3. možnost politiky: maximální možnost 
Podle této možnosti se má za to, že bude vytvo řen plně rozvinutý program pro 
znovuusídlování zahrnující celou EU. Znovuusídlování by se uskute čňovalo spole čně, pokud 
jde o stanovení priorit a rovn ěž provád ění. Plnohodnotný spole čný program EU pro 
znovuusídlování by se mohl skládat z následujících prvk ů. 
(1) Do programu jsou zapojeny všechny členské státy tak, že poskytnou ur čitý počet míst. 
Celkový po čet dostupných míst pro znovuusídle ní v rámci EU by byl stanoven 
a naplněn na úrovni EU. Na úrovni EU by bylo rozhodováno o prioritách v oblasti 
znovuusídlování. Na úrovni EU by bylo rovn ěž zajištěno, že znovuusídlování bude 
začleněno do vnějších azylových politik a vn ějších politik EU jako celku. 
(2) Členské státy by neprovád ěly znovuusídlování mimo spole čný program pro 
znovuusídlování. Existovala by rovn ěž úplná harmonizace kritérií pro znovuusídlování 
a statusu znovuusídlovaných uprchlík ů po příchodu. 
(3) Proces výb ěru pro znovuusídlení by byl pln ě centralizován na úrovni EU. Veškeré 
operace p řed odjezdem by se uskute čňovaly spole čně. EASO by m ěl s největší 
pravděpodobností vedoucí organiza ční úlohu. To by vyžadovalo zvýšení kapacity 
EASO s ohledem na znovuusídlování. 
(4) Bylo by nutno zcela revidovat finan ční složku. 
7. P OSOUZENÍ MOŽNOSTÍ  
Jednotlivé dopady jsou posouzeny v níže uvedené tabulce. 
1. Výchozí situace se vyvíjí, částečně kvůli předpokládanému vytvo ření Evropského 
podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO) v roce 2010. V zájmu vy číslení očekávaných 
dopadů zřízení EASO jsme rozlišovali mezi statickou výchozí situací (situace na ja ře 2009) 
a vyvíjející se výchozí situací (o čekávaná situace po z řízení EASO bez p řijetí dalších opat ření 
EU). 
2. Jelikož se o čekává, že p ředpokládaný výsledek díl čích možností č. 2A a 2B bude stejný, je 
posouzení ú činnosti při dosahování cíl ů a rovněž dopadů provedeno pro díl čí možnosti č. 2A 
a 2B spole čně. Co však odlišuje díl čí možnost č. 2A od díl čí možnosti č. 2B, je posouzení 
politické proveditelnosti a p řiměřenosti. 
8. S ROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Vyčíslený dopad možností č. 1, 2 a 3  
 
CS 6   CS • Účinnost jednotlivých možností p ři dosahování hlavního cíle (zajišt ění větší solidarity EU 
s třetími zem ěmi při přijímání uprchlík ů) je hodnocena takto: možnost č. 1 – 5% nár ůst, 
možnost č. 2 – 15% nár ůst, možnost č. 3 – 10% nár ůst. 
• První dopad (p římé finan ční náklady spojené se znovuusídlováním) jednotlivých možností 
je ohodnocen takto: možnost č. 1 – zvýšení o 3 825 000 EUR, možnost č. 2 – zvýšení 
o 11 475 000 EUR, možnost č. 3 – zvýšení o 7 650 000 EUR. 
• Druhý dopad (p římé finan ční náklady / ú činek úspor z rozsahu) jednotlivých možností je 
ohodnocen takto: možnost č. 1 – snížení o 803 350 EUR, možnost č. 2 – snížení 
o 1 759 000 EUR, možnost č. 3 – snížení o 2 524 500 EUR. 
Celkové posouzení : 
1. Možnosti č. 2 a 3 vykazují lepší výsledek než možnost č. 1. Vůči možnosti č. 3 existují 
dvě hlavní námitky: horší výsledek s ohled em na dosažení hlavního cíle a politická 
proveditelnost / p řiměřenost.  
2. Většina členských stát ů upřednostňuje přístup, který je progresivní a který klade v ětší 
důraz na užší spolupráci a seznámení nových členských stát ů se znovuusídlováním než na 
harmonizaci kritérií pro znovuusídlování. Zejména ohledn ě dobrovolné povahy ú časti 
v systému jsou postoje členských stát ů velmi pevné. I kdyby existovala dostate čná podpora 
pro vytvo ření plnohodnotného spole čného programu EU pro znovuus ídlování, není jisté, zda 
by některé členské státy byly v sou časné situaci na realizaci  znovuusídlování dostate čně 
připraveny. Je sporné, zda je vytvo ření plnohodnotného spole čného programu EU pro 
znovuusídlování v této fázi nezbytné a p řiměřené k dosažení stanovených cíl ů. 
• Ze srovnání možností č. 1 a 2 vyplývá jednozna čné upřednostnění možnosti č. 2. 
• Dílčí možnost č. 2B se up řednostňuje z důvodu politické proveditelnosti a p řiměřenosti. 
Většina členských stát ů důrazně upřednostňuje navázání na stávající mechanismy 
konzultací a rozhodování. Sou časná politická situace je naklon ěna znovuusídlování, 
neexistuje však ochota vytvo řit novou formální strukturu kv ůli byrokratické zát ěži, kterou 
by to mohlo znamenat, a kv ůli obavě, že by byla omezena svoboda členských stát ů, pokud 
jde o rozhodování o samotných prioritách. Z hlediska p řiměřenosti se up řednostňuje 
využití stávajících st ruktur, je-li to ú činné při dosahování cíl ů a očekává-li se, že to bude 
mít stejné dopady. 
• Upřednostňovanou možností je proto díl čí možnost č. 2B. 
9. M ONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Do tří let od zavedení spole čného programu EU pro znovuus ídlení provede Komise 
vyhodnocení. Hodnocení bude zahrnovat pokrok, jehož bylo dosaženo s ohledem na 
politickou spolupráci, finan ční složku, jakož i praktickou spolupráci. 
Bylo stanoveno osm vy číslitelných ukazatel ů týkajících se jednotlivých aspekt ů možnosti 
a cílů (politická, finan ční a praktická spolupráce). 
 
CS 7   CS Srovnání dopad ů jednotlivých možností  
 Možnost č. 1 Možnost č. 2 Možnost č. 3 
Cíle  
nyní postupná dynamická maximální 
1 Zajistit v ětší solidaritu EU s t řetími zem ěmi při přijímání uprchlík ů 0 malý/st řední st řední/vysoký st řední 
2 Zajistit, aby se na znovuusídlování podílelo více členských stát ů 0 malý/st řední st řední/vysoký vysoký 
3 Zajistit, aby byly snahy v oblasti znovuusídlování trvale lépe zam ěřeny na 
osoby, které pot řebují ochranu nejvíce (nap ř. děti, uprchlíci z ur čitých 
oblastí) 0 malý/st řední vysoký vysoký 
4 Zvýšit strategické využívání znov uusídlení na úrovni EU 0 malý st řední st řední 
5 Posílit mezinárodní úlohu EU s ohledem na znovuusídlování prost řednictvím 
rozvoje znovuusídlování jako nedílné a soudržné složky vn ějších politik EU 0 malý st řední st řední 
6 Prost řednictvím spolupráce zlepšit kvalitu postup ů při znovuusídlování v EU 0 malý/st řední st řední/vysoký vysoký 
7 Prostřednictvím spolupráce snížit ekonomické a finan ční náklady na 
znovuusídlování na osobu v EU 0 malý/st řední st řední/vysoký vysoký 
8 Snížit rozdíly mezi jednotlivými členskými státy EU s ohledem na normy 
ochrany a zvýšit ú činnost prost řednictvím sbližování kritérií pro 
znovuusídlování 0 malý st řední vysoký 
Dopady 
1 Přímé finan ční náklady spojené se znovuusídlováním (výb ěr, přijetí, 
začlenění) 0 malý nár ůst střední/vysoký 
nárůst střední 
2 Přímé finan ční náklady spojené se znovuusídlováním (výb ěr, přijetí, 0 malý pokles st řední pokles významný pokles 
 
CS 8   CS začlenění) na osobu 
3 Ekonomické a sociální náklady spojené se za členěním znovuusídlených 
uprchlíků, v širokém smyslu (celkové náklady) 0 malý nár ůst střední/vysoké st řední 
4 Ekonomické a sociální náklady spojené se za členěním znovuusídlených 
uprchlíků, v širokém smyslu (náklady na osobu) 0 malé malé malé 
5 Dopad znovuusídlování na t řetí země, zvláštní kategorie uprchlík ů a vnější 
vztahy EU 0 malý st řední st řední 
6 Větší rovnost p ři poskytování ochrany uprchlík ům 0 malý st řední vysoký 
7 Dopad na základní práva 0 malý st řední/vysoký st řední 
Politická proveditelnost a p řiměřenost 2 A 2 B  
1 Podpora dané možnosti u hlavních zú častněných stran 0 st řední malá/stře
dní střední/
vysoká malá 
2 Přiměřenost 0 určité obavy určité 
obavy malé 
obavy velké obavy