[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 7.4.2011 KOM(2011) 182 v konečném znění 2011/0072 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc EU DŮVODOVÁ ZPRÁVA ÚVOD Vzhledem k silně rostoucím obavám z rizik během světové hospodářské krize, které vedou k omezenému přílivu kapitálu, tlakům na směnný kurz a stále omezenějšímu přístupu na trh dluhopisů pro veřejné výpůjčky, požádaly rumunské orgány dne 6. března 2009 o střednědobou finanční pomoc EU a s žádostí o další doplňkovou pomoc se obrátily rovněž na Mezinárodní měnový fond (MMF) a Světovou banku. Evropská komise (dále jen „Komise“) spolu s předsednictvím Rady dne 9. března 2009 oznámily, že EU je připravena podílet se s MMF na koordinovaném finančním balíčku na podporu udržitelnosti rumunské platební bilance. Bylo však zdůrazněno, že finanční pomoc bude podmíněna provedením podpůrného politického programu. Tento program, který byl EK a MMF zaslán dne 28. dubna 2009 ve formě prohlášení o záměru, se zaměřuje na zmírnění dopadů prudkého poklesu přílivu soukromého kapitálu a současně na provedení politických opatření k vyřešení vnější a fiskální nerovnováhy a posílení finančního sektoru. S ohledem na koordinovaný finanční balíček podpořený tímto programem se v rámci iniciativy týkající se koordinace evropských bank mateřské společnosti devíti největších bank v zahraničním vlastnictví, které působí v Rumunsku, zavázaly, že zachovají svou celkovou angažovanost v Rumunsku na vysoké úrovni. Dne 6. května 2009 se Rada Evropské unie na základě dohody o pohotovostním úvěru MMF ve výši 11,4 miliardy SDR, která byla schválena dne 4. května 2009, a další podpory ze strany Světové banky, EIB a EBRD ve výši až 2 miliard EUR rozhodla poskytnout Rumunsku vzájemnou pomoc a střednědobou finanční pomoc EU až do výše 5 miliard EUR[1]. Dne 23. června 2009 bylo mezi Evropskou unií a Rumunskem uzavřeno memorandum o porozumění, v němž byla upřesněna konkrétní politická opatření, jež mají být provedena během programového období a před vyplacením každé z pěti splátek půjčky EU. V období mezi říjnem 2009 a únorem 2011 uskutečnily útvary Komise kontrolní mise za účelem posouzení pokroku, pokud jde o podmínky, na něž je střednědobá finanční pomoc EU vázána. Na základě zjištění těchto misí dospěla Komise k závěru, že podmínky pro vyplacení pěti splátek půjčky EU byly celkově splněny. Mezi první a pátou splátkou byly k memorandu o porozumění připojeny celkem čtyři dodatky, které zohledňují účinky změn v hospodářském prostředí a rovněž další opatření v rámci strukturálních reforem. Po rozsáhlých diskusích s útvary Komise a zástupci MMF během mise, která se konala v Bukurešti ve dnech od 25. ledna do 8. února 2011, požádaly rumunské orgány dne 17. února 2011 o preventivní střednědobou finanční pomoc EU ve výši až 1,4 miliardy EUR, která bude nadále podporovat program vlády v oblasti hospodářské reformy. Podobně jako v případě předchozí pomoci bude i nová pomoc poskytnuta ve spojení s dohodou o pohotovostním úvěru MMF ve výši 3,09 miliardy SDR, kterou bude Rumunsko rovněž pokládat za preventivní, a s půjčkami Světové banky. Společně poskytnutá preventivní pomoc náležitě odstraní zbývající vážné hrozby pro rumunskou platební bilanci a související rizika pro hospodářskou a finanční stabilitu Rumunska a jeho hlavních obchodních partnerů v EU. MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ A VÝHLED Po počátečním 7,1% poklesu HDP a dalším 1,3% poklesu v roce 2010 se hromadí pozitivní signály naznačující zlepšení nálady a zvýšení činnosti. Údaje z nejnovějšího průzkumu potvrzují zlepšování ekonomické nálady. Průmyslová výroba se v roce 2010 zotavila o 5,5 %. Stejně tak se nové průmyslové zakázky ve druhém pololetí roku 2010 zvýšily meziročně v průměru přibližně o 25 %. Vývoz nadále zdravě rostl (v roce 2010 o 27,3 % v hodnotovém vyjádření v RON). Ačkoliv v prosinci 2010 došlo k silnému oživení stavební činnosti, maloobchod dosud pociťuje dopady zvýšení DPH a snížení mezd ve veřejném sektoru. Mírný růst mezd (průměrný čistý měsíční plat v prosinci vzrostl meziročně o 1,3 %) signalizuje zlepšení na trhu práce a podpoří spotřebu. Ačkoliv se počet zaregistrovaných nezaměstnaných osob v lednu 2011 dále snížil, v první polovině roku se míra nezaměstnanosti pravděpodobně zvýší, a to kvůli novým povinnostem nezaměstnaných osob týkajícím se registrace. V roce 2011 dojde v hospodářství podle očekávání ke změně situace s předpokládaným růstem reálného HDP o 1,5 %. Po významném poklesu v roce 2009 a 2010 by se investice podniků měly zvýšit, jelikož vnější poptávka roste a míry využití kapacit ve výrobním odvětví se blíží historicky nejvyšším hodnotám z roku 2008. Silný vývoz a nárůst průmyslových zakázek podle očekávání společnosti přesvědčí, aby investovaly, i když jsou riziková rozpětí poněkud vyšší. Bytová výstavba bude pravděpodobně i nadále utlumena, jelikož úvěrová činnost zůstává nízká a ceny domů se mají podle odhadů dále stabilizovat. Po značném poklesu v roce 2009 a 2010 se má tento rok podle předpokladů pomalu zvyšovat spotřeba domácností, která bude podpořena zvýšením mezd ve veřejném sektoru (+15 % po 25% snížení v červenci 2010), jakož i v průmyslu, kde dochází k silnému obnovování činnosti. Silnějšímu oživení brání přetrvávající fiskální omezení, vysoký poměr dluhové služby k příjmům a omezený růst úvěrů domácností kvůli vysokému podílu nesplacených úvěrů v retailovém bankovnictví. V roce 2012 se odhaduje reálný hospodářský růst okolo 4 %. Růst má být podle očekávání postupně šířeji založený, přičemž rozhodující úlohu v růstu hospodářství má hrát domácí poptávka. Díky zlepšení bilancí domácností porostou pravděpodobně rychleji výdaje na soukromou spotřebu, které budou poháněny dalším růstem mezd a zaměstnanosti. Inflace dosáhla v prosinci 2010 vrcholu ve výši 8,0 % (meziročně), a to kvůli významnému zvýšení nepřímých daní. To značně překračovalo cíl týkající se inflace ve výši 3,5 % ±1 procentní bod, který stanovila Rumunská národní banka (NBR) pro konec roku 2010. V prvním pololetí roku 2010 zůstala zachována vysoká míra inflace především kvůli zvýšení spotřebních daní u tabákových výrobků a vyšším cenám paliv – roční inflace činila v průměru 4,5 %, zatímco inflace HISC se při neměnných daních pohybovala pouze těsně okolo 2 %. Ve třetím čtvrtletí inflace kvůli zvýšení DPH a růstu cen potravin vzrostla na 7,5 %. Ve druhém pololetí roku 2011 se má inflace podle očekávání postupně vracet (jelikož se zmírní cenové dopady související se zvýšením nepřímých daní) do cílového pásma stanoveného NBR (3,0 % ± 1 procentní bod). Od května 2010 udržuje NBR hlavní úrokovou sazbu stálou. Značná likvidita na mezibankovním trhu však v posledních měsících udržovala krátkodobé úrokové sazby na mnohem nižších úrovních, než byla hlavní úroková sazba NBR. Navzdory poklesu úrokových sazeb na peněžním trhu je růst úvěrů pro soukromý sektor i nadále slabý kvůli nepříznivým cyklickým podmínkám a zpřísněným úvěrovým standardům bank. Měnová politika se i nadále potýká se složitými problémy, zejména s opakovaným překračováním cílů v oblasti inflace. Opatrný přístup NBR k uvolnění měnové politiky v druhém pololetí roku 2010 byl opodstatněný vzhledem k možným druhotným účinkům vyplývajícím z růstu inflace v souvislosti s DPH. V zájmu lepšího ukotvení inflačních očekávání bude NBR pokračovat v aktivní komunikační politice. VEřEJNÉ FINANCE Schodek rozpočtu na rok 2010 činil 6,5 % HDP na hotovostní bázi, což je lepší výsledek než stanovená cílová hodnota schodku ve výši 6,8 % HDP. Příjmy v roce 2010 vzrostly o 7,2 %, což je odrazem mimořádných příjmů plynoucích ze zvýšení sazby DPH na 24 % a rovněž ze spotřebních daní a nedaňových příjmů, které vzrostly o 28,2 %. Naopak příjmy plynoucí z daně ze zisku v roce 2010 v důsledku opožděného dopadu krize poklesly o 17,4 %. Snížily se rovněž příspěvky na sociální zabezpečení (o 4,5 %) a daň z příjmů (o 3,2 %). Nominální výdaje v roce 2010 vzrostly o 4,2 % kvůli zvýšení ostatních transferů, sociální podpory a zboží a služeb, jejichž zvýšení částečně vysvětluje uhrazení zpožděných plateb ve zdravotnictví ve výši 2 miliard RON, k němuž došlo v září. Hlavní výdajové škrty byly provedeny v kapitálových výdajích, které se v roce 2010 snížily o 11,7 %, za nimiž následovaly mzdové náklady, které poklesly o 8,6 %, a dotace, jež byly nižší o 6,7 %. Zaměstnanci Komise předpokládají, že Rumunsko splnilo rovněž cílovou hodnotu schodku pro rok 2010 podle metodiky ESA, to však musí být potvrzeno v příštích měsících. Je však třeba podotknout, že přeřazení řady státem vlastněných podniků do vládního sektoru Eurostatem v září 2010 a dubnu 2011 bude mít za následek zvýšení schodku nejméně o 0,5 % HDP, dokud nebudou odstraněny příslušné schodky státem vlastněných podniků. V závislosti na plnění rozpočtu v roce 2011 to může vyžadovat úpravu cílové hodnoty schodku pro rok 2011 s cílem zohlednit tento vývoj. Z tohoto důvodu může být zapotřebí dodatečné úsilí, aby bylo zajištěno, že v roce 2012 bude v souladu s platnými doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku dosaženo schodku nižšího než 3 % HDP podle metodiky ESA. Do konce roku 2010 došlo ke snížení sumy zpožděných vnitrostátních plateb a rumunské orgány se zavázaly, že budou zpožďování plateb omezovat během celého roku 2011. Objem zpožděných vnitrostátních plateb (starších než 90 dnů) na konci roku 2010 činil 1,1 miliardy RON (0,2 % HDP), což představuje pokles oproti částce ve výši 1,6 miliardy RON (0,3 % HDP) na konci roku 2009. Zpožděné platby existují především na úrovni místní samosprávy (přibližně 84 % celkového objemu zpožděných plateb na konci roku 2010) a v menším rozsahu ve zdravotnictví, včetně nemocnic. Ačkoli zpožděné platby na úrovni místní samosprávy lze kontrolovat obtížněji, v tomto ohledu by měl pomoci nový zákon o financích místních samospráv, jenž nabyl účinku dne 1. ledna 2011. Po uhrazení zpožděných plateb ve zdravotnictví ve výši 2 miliardy RON (0,4 % HDP) v září 2010 byly zpožděné platby ve zdravotnictví s výjimkou nemocnic udrženy na nízké úrovni. Aby se trvale zabránilo opětovnému vzniku zpožděných plateb v této oblasti, bude zásadní další reforma zdravotnictví. Cílem je mít efektivní zdravotní systém, který funguje v rámci přidělených rozpočtových prostředků. Opatření, která se provádějí v současnosti a která mají být provedena v budoucnu, zahrnují zavedení systému spoluúčasti v závislosti na majetkových poměrech, odstranění povinného uzavírání smluv se všemi nemocnicemi ze strany Zdravotního fondu a reformu balíčku dávek pojištěných vládou s cílem vyloučit poskytování zdravotnických služeb, které nepatří k základním službám. Technickou pomoc v těchto záležitostech poskytuje a bude poskytovat i nadále Světová banka. Ministerstvo financí bude mimoto sledovat souhrnné údaje týkající se rozpočtů nemocnic s cílem zajistit, aby byly v souladu s plánovanými výdaji vlády. Nebude-li tomu tak, přijme spolu s ministerstvem zdravotnictví opatření s cílem zabránit opětovnému nahromadění zpožděných plateb na úrovni nemocnic. Rumunské orgány se zavázaly dosáhnout v roce 2011 schodku rozpočtu ve výši 4,4 % HDP na hotovostní bázi (méně než 5 % HDP podle metodiky ESA). Schválily a přijaly rozpočet na rok 2011 a rovněž střednědobou rozpočtovou strategii na období 2011–13. Na straně příjmů zůstanou všechny důležité daně beze změn s cílem zajistit předvídatelnost. Na straně výdajů udržuje rozpočet mzdové náklady ve výši 39 miliard RON bez příspěvků na sociální zabezpečení pro příslušníky armády (1,6 miliardy RON), jež bude podle nového zákona o důchodech od tohoto roku vyplácet stát. Po dočasném mimořádném 25% snížení mezd ve veřejném sektoru v polovině roku 2010 s cílem vrátit schodek rozpočtu do stanovených mezí se mzdy ve veřejném sektoru oproti úrovni v prosinci 2010 zvýšily o 15 %. Tento nárůst byl však vyrovnán zrušením třináctého platu a příspěvku na dovolenou. Počet zaměstnanců ve veřejném sektoru se mimoto snížil o dalších 20 000 osob v porovnání s počtem, který byl zapotřebí k dodržení celkových mzdových nákladů. Další opatření zahrnutá v rozpočtu na rok 2011 spočívají v zachování zmrazení důchodů, dalším snižování zaměstnanosti ve veřejném sektoru při uplatňování zásady, že nahrazen je pouze 1 ze 7 odcházejících pracovníků, a zrušení příplatků na vytápění. Značné úspory by měla přinést reforma důchodového systému spolu se zákonem o jednotné mzdě a restrukturalizací zdravotnictví. Pro rok 2012 se rumunské orgány zavázaly snížit schodek pod 3 % HDP podle metodiky ESA, budou však zapotřebí další opatření. Hospodářská prognóza Komise z podzimu 2010, vycházející z předpokladu nezměněné politiky, již naznačila nutnost dalšího úsilí o snížení schodku o 0,5 % HDP. Kvůli přeřazení ztrátových státem vlastněných podniků do vládního sektoru, které bude vyžadovat úsilí o celkovou dodatečnou úpravu ve výši přibližně 1 % HDP, však mohou být nezbytná ještě významnější opatření. Bude rovněž nutné dodržovat i nadále omezení výdajů, včetně mezd a příplatků. Cílem navrhovaného preventivního programu bude rovněž další posílení systému rozpočtového řízení. Proces plánování rozpočtu by mělo zlepšit zavedení zákona o fiskální odpovědnosti a přijetí střednědobé fiskální strategie. Rovněž stanovování rozpočtových prostředků přidělených na kapitálové výdaje vyžaduje posílení na úrovni ústřední vlády. Ačkoliv rozpočty Rumunska na veřejné kapitálové výdaje jsou obvykle značné (pro rok 2011 je vyhrazeno 7,2 % HDP), výstup je pouze velmi malý, což naznačuje, že kapitálové výdaje jsou poměrně neefektivní. V předchozích letech byl mimoto zahájen velmi velký počet investičních projektů, aniž by byly zajištěny zdroje potřebné pro jejich dokončení. V důsledku toho jsou zdroje, jež jsou v současnosti k dispozici pro kapitálové výdaje, rozděleny v nedostatečném objemu na (příliš) velký soubor nedokončených projektů. Pracovní skupina řízená předsedou vlády vypracuje seznam prioritních investičních projektů, pro něž bude během příštích 3–5 let dostupné financování v rámci obálky stanovené v aktualizované fiskální strategii na období 2011–2014. Posílením útvaru pro sledování veřejných investic na ministerstvu veřejných financí a zlepšením databáze o kapitálových investicích, kterou ministerstvo spravuje, se mimoto zlepší monitorování a hodnocení investičních projektů na úrovni ústřední vlády. Zapotřebí může být rovněž případná technická pomoc ze strany členských států EU. Ministerstvo veřejných financí bude pro vládu vypracovávat čtvrtletní zprávy o stavu probíhajících a plánovaných investičních projektů, přičemž vláda tyto zprávy projedná a na jejich základě přijme opatření s cílem vyloučit možné odchylky od fiskální politiky či jiné problémy související s plněním rozpočtu. Kapitálové výdaje budou rovněž postupně přesměrovány z investic, které jsou financovány zcela z domácích zdrojů, na investice spolufinancované EU, což by mělo přispět rovněž k lepší absorpci finančních prostředků EU. FINANčNÍ TRHY Rumunské finanční trhy vykazují od poloviny roku 2010 dobrou výkonnost, ačkoli situace je i nadále nejistá. Pokračující neklid na okraji eurozóny má (jak se zdá) na rumunské trhy malý přímý dopad. Finanční napětí se zmírnilo v souvislosti se zlepšením nálady na světových trzích a do jisté míry i s očekáváním navazujícího programu EU/MMF pro Rumunsko. Směnný kurz byl stabilní a v posledních měsících se pohyboval okolo 4,20–4,30 RON/EUR. Po dosažení nejvyšší hodnoty těsně nad 400 bazickými body v polovině roku 2010 se rozpětí swapů úvěrového selhání u státních dluhopisů od října 2010 pohybovalo okolo 300 bazických bodů (což je méně než v Řecku, Irsku, Portugalsku a Maďarsku). Index akciového trhu BET byl ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010 celkově stálý, v lednu se však opět zvýšil. Výnosy u domácích jednoletých státních dluhopisů se v lednu a únoru 2011 snížily výrazně pod 7 % p. a., což pro rozpočet znamená nižší náklady na refinancování, než tomu bylo po většinu roku 2010. Kvůli zhoršení kvality aktiv se snížila ziskovost bankovního sektoru. Objem nesplácených úvěrů se do konce roku 2010 zvýšil na 11,9 % v porovnání se 7,9 % na konci roku 2009. Vzhledem k těmto tendencím týkajícím se znehodnocených aktiv se ziskovost bankovního sektoru zhoršila a před koncem roku vyvrcholila čistou ztrátou (tj. návratnost kapitálu byla záporná a činila –1 %). Banky však udržovaly dostatečné kapitálové rezervy a poměr kapitálové přiměřenosti systému zůstal nad 14 %. Navzdory snížení závazku angažovanosti na 95 % referenční úrovně z března 2009 v říjnu 2010 zachovaly mateřské banky, které se účastní „vídeňské“ iniciativy týkající se koordinace evropských bank, svou angažovanost přibližně na úrovni března 2009 (98 % na konci ledna 2011). PLATEBNÍ BILANCE A POTřEBA VNěJšÍHO FINANCOVÁNÍ Saldo běžného účtu dosáhlo v roce 2010 schodku ve výši 4,2 % HDP. Příliv soukromého kapitálu se postupně zvyšoval. To umožnilo rychlejší akumulaci devizových rezerv, než se předpokládalo, a tyto rezervy nyní dosahují uspokojivých úrovní (přibližně 130 % krátkodobého dluhu). Na základě stávajících projekcí podle základního makroekonomického scénáře nebude během časového horizontu programu udržitelnost vnějšího zadlužení ohrožena. V případě negativních šoků může Rumunsko potřebovat další financování ve výši až 5 miliard EUR. Při takovémto alternativním nepříznivém scénáři by Rumunsko nebylo s to pokrýt plně své potřeby v oblasti vnějšího financování z dostupných finančních zdrojů, a to do značné míry kvůli nižšímu přílivu přímých zahraničních investic a nižším sazbám za refinancování při splácení dluhu, zejména ze strany bank. V tomto alternativním případě by bylo nutno pokrýt zbývající potřeby v oblasti financování aktivací preventivní finanční pomoci EU (ve spojení s pomocí MMF). Tento alternativní scénář byl vypracován v úzké spolupráci se zástupci MMF a podporuje dodatečné potřeby v oblasti financování ve výši přibližně 5 miliard EUR, jež mají být pokryty z mezinárodní finanční pomoci. Ačkoliv hospodářská krize pomohla zvrátit hromadění nerovnováh v hospodářství, nerovnováhy přesto přetrvávají. Běžný účet se snížil z 11,4 % HDP v roce 2008 na přibližně 4,2 % v roce 2010. Růst úvěrů stagnoval a stavební činnost v posledních dvou letech klesala dvouciferným tempem. Inflace je i nadále vysoká. Prudký pokles mezd, zejména ve veřejném sektoru, a další znehodnocení měny v roce 2010 však Rumunsku pomohly dosáhnout cenové konkurenceschopnosti. Opatření přijatá rumunskými orgány k snížení schodku rozpočtu pod dohodnutý cíl pro rok 2010 byla úspěšná. Schodek běžného účtu a schodek veřejných financí (dvojí schodek) je však dosud poměrně vysoký. Riziko může mimoto představovat pokračující růst zahraničních půjček. To znamená, že dosud přetrvávají nežádoucí makroekonomické nerovnováhy, které vážně ohrožují udržitelnost rumunské platební bilance. POMOC EU V RÁMCI SYSTÉMU PODPORY PLATEBNÍ BILANCE JE SOUčÁSTÍ MEZINÁRODNÍHO ÚSILÍ Vzhledem k dosud zvýšenému riziku výskytu problémů v oblasti platební bilance a pod podmínkou pevného závazku rumunských orgánů provést významný program fiskálních, finančních a strukturálních změn Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 3. března 2011 doporučuje, aby Rada přijala rozhodnutí pokračovat v poskytování vzájemné pomoci podle článku 143 Smlouvy (Smlouvy o fungování EU). Rumunská vláda provede svůj hospodářský program s cílem odstranit zbývající vážné hrozby pro udržitelnost její platební bilance. Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem mimoto navrhuje, aby Rada přijala rozhodnutí, kterým se Rumunsku poskytne preventivní střednědobá finanční pomoc EU až do výše 1,4 miliardy EUR na podporu udržitelnosti platební bilance Rumunska[2]. Navrhovaná preventivní pomoc bude k dispozici pro aktivaci až do dne 31. března 2013. Preventivní střednědobá finanční pomoc pro Rumunsko v rámci systému podpory platební bilance členských států se jeví jako vhodná za stávající situace, kdy je příliv kapitálu dosud omezený a přetrvává vyšší fiskální a vnější nerovnováha. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek nemá Rumunsko v úmyslu požádat MMF nebo EU o vyplacení poskytnutých finančních prostředků, preventivní pomoc usnadní pokračující plynulou nápravu rozpočtového a vnějšího schodku. Pomoc zvýší věrohodnost hospodářského programu vlády, včetně další fiskální korekce, upevnění reformy finančního trhu a většího zaměření se na reformy trhů výrobků a práce a vyšší absorpci strukturálních fondů EU. Provedení hospodářského programu zvýší růstový potenciál Rumunska, což by mělo mít kladný dopad na vnější hodnotu rumunské měny RON, a tím se sníží pravděpodobnost nepříznivých dopadů na bilance podniků a domácností. Hospodářské oživení by tak mělo být udržitelnější a měla by se zvýšit kvalita aktiv v bankovním sektoru, což opět uvolní zdroje pro nové investice. Vzhledem k tomu, že preventivní pomoc zohledňuje skutečnost, že za běžných tržních podmínek může Rumunsko pokrýt své potřeby v oblasti financování bez další oficiální pomoci, se má za to, že negativní rizika, která vážně ohrožují udržitelnost rumunské platební bilance, jsou do prvního čtvrtletí roku 2013 přiměřeně řešena plánovanými celkovými preventivními půjčkami ve výši až 5 miliard EUR, jelikož navrhovaná preventivní pomoc EU pro Rumunsko ve výši až 1,4 miliardy EUR bude poskytnuta spolu s podporou MMF prostřednictvím preventivní dohody o pohotovostním úvěru ve výši 3,09 miliardy SDR (300 % rumunského podílu v MMF; přibližně 3,6 miliardy EUR). Světová banka poskytne dříve přislíbenou podporu ve výši 400 milionů EUR v rámci svého rozvojového úvěrového programu (DPL3) a ve výši 750 milionů EUR v rámci financování založeného na dosažených výsledcích, které je určeno na reformy sociální podpory a zdravotnictví. Preventivní finanční pomoc EU je poskytnuta na podporu pokračujícího silného odhodlání rumunských orgánů provést komplexní hospodářský program. Program bude plně zohledněn v aktualizované verzi rumunského konvergenčního programu a v rumunském národním programu reforem. Zvláštní podmínky hospodářské politiky, na něž je vázáno vyplacení splátek v rámci půjčky EU, budou stanoveny v memorandu o porozumění, které Komise uzavře s rumunskými orgány. K základním prvkům této podmíněnosti patří: A: Fiskální konsolidace Fiskální konsolidace je i nadále zásadním prvkem programu reforem, který předpokládá snížení schodku rozpočtu v roce 2011 na 4,4 % HDP na hotovostní bázi (méně než 5 % HDP podle metodiky ESA) a v roce 2012 pod 3 % HDP podle metodiky ESA, čímž bude odstraněn nadměrný schodek. Program mimoto zvýší úsilí o omezení zpoždění u plateb z veřejných rozpočtů, a to na úrovni ústřední vlády i místní samosprávy. Je nutno zlepšit systém finančního výkaznictví podniků vlastněných státem, které jsou přeřazeny do vládního sektoru (nebo u nichž toto hrozí), s cílem umožnit měsíční sledování jejich finanční situace, včetně objemu zpožděných plateb v zájmu jejich postupného odstranění. Mzdové náklady ve veřejném sektoru jsou v roce 2011 omezeny na 39 miliard RON (bez příspěvků na sociální zabezpečení pro příslušníky armády ve výši 1574 milionů RON v důsledku uplatňování nového zákona o důchodech) a bude nutno dodržet příslušné meze stanovené ve střednědobé fiskální strategii na období 2012–2014. B: Fiskální řízení a fiskální strukturální reforma Fiskální řízení bude mít velký prospěch z pokračující technické pomoci, kterou v oblasti řízení a kontroly veřejných financí poskytuje MMF a Světová banka. To zahrnuje rovněž odbornou přípravu zaměstnanců a modernizaci celé infrastruktury informačních technologií v oblasti rozpočtového řízení a řízení výdajů na úrovni ústřední vlády. Hospodářský program zohledňuje skutečnost, že musí být lépe stanoveny priority veřejných investic a že je třeba zlepšit plánování, monitorování a hodnocení veřejných investičních projektů. Hospodářský program obsahuje řadu opatření za tímto účelem, včetně vytvoření databáze projektů a zvýšení kapacity úřadu předsedy vlády respektive ministerstva financí v oblasti plánování a monitorování kapitálových investic. Ministerstvo financí bude pečlivě sledovat rozpočty nemocnic, které jsou podřízeny ministerstvu zdravotnictví, s cílem zamezit opětovnému hromadění zpožděných plateb. Rumunské orgány budou i nadále provádět každoroční přezkum a aktualizaci strategie řízení dluhu, tj. v rámci tohoto programu na konci prosince 2011 a na konci prosince 2012. C: Regulace finančního sektoru a dozor nad tímto sektorem Ve finančním sektoru rumunské orgány zajistí, aby obezřetné zacházení s kapitalizací pohledávek nevedlo k oslabení finanční pozice úvěrových institucí. Při přípravě na zavedení IFRS od roku 2012 vypracují orgány návrhy na obezřetnostní filtry, jejichž cílem je zachování obezřetného přístupu k tvorbě opravných položek k úvěrům, platební schopnosti a rezervám. K vyšší finanční stabilitě významně přispěje zachování úvěrové disciplíny a předcházení morálnímu hazardu u dlužníků. Vláda se proto i nadále zdrží přijímání legislativních iniciativ (jako je zákon o osobním bankrotu) a prosazování ustanovení v zákoně o vymáhání pohledávek, které by narušily úvěrovou disciplínu. Rumunské orgány mimoto provedou potřebné změny za účelem uvedení ustanovení zákona o konkursu pojišťoven do souladu s obecným zákonem o platební neschopnosti a zákonem o pojišťovnictví a dohledu nad pojišťovnami. D: Měnová politika Měnová politika bude i nadále zaměřena na stabilitu cen a dosažení cílů Rumunské národní banky v oblasti inflace (3,0 % ± 1 procentní bod na konci roku 2011 a na konci roku 2012). E: Strukturální reformy Hospodářský program rumunské vlády se výrazně zaměřuje na reformu trhů výrobků a práce s cílem zlepšit fungování těchto trhů, a tím zajistit větší odolnost rumunského hospodářství v případě vnějších šoků a posílit jeho dlouhodobý růstový potenciál. Strukturální reformy obsažené v tomto programu budou zahrnuty do chystaného rumunského národního programu reforem a pomohou Rumunsku dosáhnout jeho cílů stanovených v rámci strategie růstu Evropa 2020. V energetickém odvětví program předpokládá deregulaci cen a obchodu s elektřinou a zemním plynem s cílem zlepšit přístup na trh a zvýšit přepravní kapacitu a přispět k vytvoření plně funkčního, integrovaného a propojeného vnitřního trhu s elektřinou a zemním plynem, jak připomenula Evropská rada na svém zasedání dne 4. února 2011. Program předpokládá zřízení silného a nezávislého energetického regulačního orgánu, který je schopen plnit své úkoly a dostát svým povinnostem stanoveným ve třetím energetickém balíčku. Komisi bude oznámen plán restrukturalizace odvětví těžby uhlí. Program obsahuje ucelenou reformu odvětví železniční dopravy, jejímž cílem je vyšší účinnost při poskytování služeb v oblasti osobní dopravy a plánování železniční infrastruktury, přičemž je zajištěna větší přitažlivost tohoto odvětví pro jinou než osobní dopravu (nákladní doprava). Reformě napomůže silný a nezávislý regulační orgán pro odvětví železniční dopravy. Rumunský právní rámec pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vyžaduje přezkum, aby se zajistilo plné dodržení směrnic EU o zadávání veřejných zakázek. Dále bude dokončen přezkum prostředí pro zadávání veřejných zakázek. Program předpokládá vytvoření funkčního jednotného kontaktního místa podle směrnice o službách s cílem pomoci podnikům při všech správních postupech spojených se založením podniku v Rumunsku nebo s přeshraničním poskytováním služeb a odstraní omezení týkající se zřizování maloobchodních prodejen. Program pokračuje v reformě trhu práce prostřednictvím novely zákoníku práce, jež má být podle očekávání schválena v roce 2011, a zefektivněním institucí stanovujících mzdy. Rigidita trhu práce bude řešena větším využíváním pracovních smluv na dobu určitou, snížením štědrých náhrad za přesčasovou práci a prodloužením zkušební doby u smluv na dobu neurčitou. Rumunská vláda bude s příslušnými zúčastněnými stranami usilovat o racionalizaci vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru. Politický program obsahuje rovněž opatření k větší stimulaci nabídky pracovních sil a omezení nehlášené práce. Reformy budou v souladu se směrnicemi EU a základními pracovními normami a vezmou patřičně v úvahu potřebu integrovaného přístupu k flexikuritě. Rumunské orgány přijmou opatření k posílení správy a řízení podniků vlastněných státem, včetně podniků ve finančním sektoru. Pokud jde o velmi potřebné zvýšení absorpce finančních prostředků EU, program předpokládá provedení akčního programu vlády, který byl vypracován v reakci na dopis předsedy Komise ze dne 13. prosince 2010. Program stanoví zvláštní cíle pro kumulativní agregovanou úroveň osvědčených výdajů do konce roku 2012 s cílem zamezit tomu, aby Rumunsko přišlo o významnou část strukturálních fondů poskytnutých na jeho hospodářský rozvoj. 2011/0072 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc EU RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002[3] ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, vzhledem k těmto důvodům: 1. Rozhodnutím 2011/xxx/EU rozhodla Rada o dalším poskytování vzájemné pomoci Rumunsku. 2. Preventivní střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému podpory platebních bilancí členských států se jeví jako vhodná za stávající situace, kdy je příliv kapitálu dosud omezený a přetrvávají vyšší fiskální a vnější nerovnováhy. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek Rumunsko nemá v úmyslu požádat o vyplacení splátek, preventivní pomoc usnadní pokračující plynulou nápravu rozpočtového a vnějšího schodku, a to zvýšením věrohodnosti hospodářského programu vlády, včetně další fiskální korekce, upevnění reformy finančního trhu a většího zaměření se na reformy trhů výrobků a práce a vyšší absorpci strukturálních fondů EU. Tato opatření by měla zvýšit růstový potenciál Rumunska, podpořit měnovou a finanční stabilitu a rovněž důvěru v rumunskou měnu (RON) a snížit pravděpodobnost nepříznivých dopadů na bilance podniků a domácností. 3. Pokud by se projevila negativní rizika spojená se stávajícím základním scénářem hospodářského programu vlády, nebylo by Rumunsko s to pokrýt své potřeby v oblasti vnějšího financování z dostupných finančních zdrojů, a to do značné míry kvůli nižšímu přílivu přímých zahraničních investic a nižším sazbám za refinancování při splácení dluhu, zejména ze strany bank. V takovémto zátěžovém scénáři by bylo nutno pokrýt zbývající potřeby v oblasti financování aktivací preventivní finanční pomoci EU. Zátěžový scénář byl vypracován v úzké spolupráci se zástupci MMF a podporuje dodatečné potřeby v oblasti financování ve výši přibližně 5 miliard EUR, jež mají být pokryty z mezinárodní finanční pomoci. 4. Je vhodné poskytnout Rumunsku preventivně podporu EU ve výši až 1,4 miliardy EUR v rámci systému poskytování střednědobé finanční pomoci EU platebním bilancím členských států, který byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být poskytnuta spolu s finanční pomocí Mezinárodního měnového fondu ve výši 3,09 miliardy SDR (přibližně 3,6 miliardy EUR) na základě preventivní dohody o pohotovostním úvěru, která byla schválena dne [21.] března 2011. Světová banka poskytne podporu ve výši 400 milionů EUR, která byla přislíbena dříve v rámci jejího rozvojového úvěrového programu (DPL3), a financování založené na dosažených výsledcích ve výši až 750 milionů EUR, které je určeno na reformy sociální podpory a zdravotnictví. 5. Pomoc by měla řídit Evropská komise, která po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodne s rumunskými orgány zvláštní podmínky hospodářské politiky, na něž je preventivní finanční pomoc vázána. Tyto podmínky by měly být stanoveny v memorandu o porozumění. 6. Vzhledem k preventivní povaze pomoci nepožádá Rumunsko o vyplacení splátek půjčky EU, ledaže se ocitne v potížích, pokud jde o běžný účet platební bilance nebo pohyb kapitálu. Pokud Rumunsko požádá Komisi o financování, tato po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne o aktivaci programu a o výši a časovém rozvrhu každé takovéto splátky. Podrobné finanční podmínky související s možným vyplacením budou stanoveny v rámcové dohodě o úvěru. 7. Preventivní finanční pomoc se poskytuje s cílem přispět k úspěšnému provedení programu vlády v oblasti hospodářské politiky, a tak podpořit udržitelnost rumunské platební bilance, ROZHODLA TAKTO: Článek 1 8. Evropská unie poskytne Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši maximálně 1,4 miliardy EUR. V případě aktivace systému podpory a provedení plateb je pomoc poskytnuta ve formě půjčky s průměrnou splatností nejvýše 7 let. 9. Preventivní finanční pomoc EU je k dispozici pro aktivaci do dne 31. března 2013 a ve stejné lhůtě lze požádat o její vyplacení. Článek 2 10. Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Rumunska a doporučeními Rady, zejména v rámci provádění národního programu reforem a rovněž každoroční aktualizace rumunského konvergenčního programu. 11. Komise se po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem s rumunskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž bude preventivní finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v čl. 3 odst. 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v rámcové dohodě o úvěru. 12. Komise ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána. Článek 3 13. Aktivaci preventivní finanční pomoci EU Komise posoudí na základě písemné žádosti, kterou Rumunsko zašle Komisi. Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne, zda jsou aktivace programu a následná žádost o vyplácení pomoci odůvodněné a rozhodne o výši a časovém rozvrhu těchto plateb. V případě aktivace finanční pomoci mohou být finanční prostředky poskytnuty nejvýše ve třech splátkách, jejichž výše a časový rozvrh jsou stanoveny v dodatku memoranda o porozumění. Každou splátku lze vyplatit v jedné či více tranších. 14. Po aktivaci pomoci je vyplacení půjčky nebo jejích částí podmíněno vstupem dodatku k memorandu o porozumění podle odstavce 1 tohoto článku v platnost. Komise rozhodne o vyplacení půjčky EU nebo jejích částí po obdržení stanoviska Hospodářského a finančního výboru. 15. Výplata je provedena na základě uspokojivého plnění hospodářského programu rumunské vlády, který bude zahrnut do konvergenčního programu a národního programu reforem; zvláštní podmínky hospodářské politiky stanovené v memorandu o porozumění zahrnují mimo jiné: a) schválení rozpočtů a provádění politik v souladu s jednoznačnými fiskálními cíli pro rozpočtové roky 2011 až 2013, které podporují další fiskální konsolidaci s cílem stabilizovat poměr veřejného dluhu k HDP a odstranit nadměrný schodek v souladu s doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku, b) požadavek na postupné dosažení přísnějších referenčních hodnot pro omezování zpoždění u plateb z veřejných rozpočtů na úrovni ústřední vlády i místní samosprávy, c) zavedení lepšího systému výkaznictví pro podniky vlastněné státem, které již jsou součástí definice vládního sektoru obsažené v ESA, a rovněž pro podniky, které budou do vládního sektoru Eurostatem zařazeny pravděpodobně v roce 2011 a 2012, s cílem umožnit vládě, aby průběžně vyhodnocovala pravděpodobný dopad na schodek veřejných financí a vývoj zpožděných plateb, dotací a transferů a ztrát spojených s těmito podniky, d) další sledování mzdových nákladů ve veřejném sektoru s cílem dodržet příslušné meze stanovené ve střednědobé fiskální strategii, e) zavedení systému spoluúčasti v závislosti na majetkových poměrech u zdravotnických služeb a rovněž přiměřeného systému kontrol s ohledem na hromadění zpožděných plateb ve zdravotnickém systému, f) provedení opatření ke zlepšení řízení rozpočtu na veřejné investice v souladu s fiskální strategií na období 2012–14 a se zaměřením se na přechod z investic financovaných zcela z domácích zdrojů na investice spolufinancované EU, g) každoroční přezkum, aktualizace a zveřejnění víceleté strategie řízení dluhu, h) zavedení politických opatření, jejichž cílem je racionalizace systému stanovování mezd, aby vývoj mezd lépe odrážel produktivitu a reformy zvyšující pružnost pracovních smluv a úpravy pracovní doby v rámci integrovaného přístupu k flexikuritě, i) přijetí opatření, jejichž cílem je zlepšení fungování trhu v oblasti energetiky a dopravy, případně v souladu s platnými právními předpisy EU, j) zavedení opatření k zlepšení podnikatelského prostředí ve službách v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu[4], k) opatření k dalšímu posílení obezřetnostního rámce pro úvěrové instituce a k přípravě na zavedení IFRS od roku 2012, l) změny právních předpisů s cílem zajistit vzájemný soulad mezi zákonem o likvidaci pojišťoven, obecným zákonem o platební neschopnosti a zákonem o pojišťovnictví a dohledu nad pojišťovnami, m) zlepšení absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti EU a dosažení zvláštních cílů týkajících se kumulativní agregované úrovně osvědčených výdajů v rámci těchto fondů. 16. Je-li to nezbytné k financování půjčky, je přípustné obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou. Komise Hospodářský a finanční výbor pravidelně informuje o možném refinancování půjček nebo o restrukturalizaci finančních podmínek. Článek 4 Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku. Článek 5 Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení. Článek 6 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie . V Bruselu. Za Radu předseda/předsedkyně VÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU ( viz článek 16 vnitřních předpisů) OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI AKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJE 1. NÁZEV NÁVRHU: PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEV Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc EU ve spojení s doporučením pro rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc. 01 04 01 01 Záruka Evropské unie za půjčky EU získané na podporu platební bilance. 2. PRÁVNÍ ZÁKLAD: Články 143 a 352 Smlouvy o fungování EU, nařízení Rady č. 332/2002. 3. SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH) Tento bod tvoří strukturu pro záruky poskytované Evropskou unií. Komise díky němu bude moci obsluhovat dluh (jistina, úroky a další náklady) v případě nesplácení ze strany dlužníka (Rumunsko). Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že za normálních okolností nebude zaplacení rozpočtové záruky požadováno. 3a – Běžný rok Nevztahuje se na tento návrh. CA | Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) | Převody | Dodatečné prostředky | Celkové prostředky | Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem | Dostupný zůstatek | Částka pro navrhované opatření | 3b – Převody do dalšího období Nevztahuje se na tento návrh. CA | Převody do dalšího období | Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem | Dostupný zůstatek | Částka pro navrhované opatření | 3c – Následující rozpočtový rok Nevztahuje se na tento návrh CA | Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. | Převody | Dodatečné prostředky | Celkové prostředky | Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem | Dostupný zůstatek | Částka pro navrhované opatření | p.m. | 4. POPIS OPATŘENÍ Navrhovanou preventivní střednědobou finanční pomoc EU Rumunsku (bude-li tato pomoc aktivována) tvoří půjčka Unie (která bude financována z výpůjček Unie na mezinárodních kapitálových trzích) ve výši až 1,4 miliardy EUR. Pomoc se poskytne v rámci mezinárodního finančního balíčku, a zejména půjčky MMF ve výši 3,09 miliardy SDR (přibližně 3,6 miliardy EUR), jenž se opírá o pohotovostní facilitu. Světová banka uvolnila celkem 1,15 miliardy EUR, přičemž z této částky již bylo 400 milionů EUR uvolněno v rámci předchozího mezinárodního finančního balíčku. Preventivní střednědobá finanční pomoc EU pro Rumunsko má odstranit dosud zvýšená rizika spojená s udržitelností rumunské platební bilance, jež je od roku 2009 vážně ohrožena. Preventivní pomoc rovněž nadále poskytuje podporu hospodářskému programu vlády, jehož cílem je mimo jiné upevnění obnovené důvěry investorů a snížení pravděpodobnosti dalšího zvýšení napětí na finančních trzích. Nově poskytnutá preventivní pomoc má podle očekávání přispět k finanční stabilitě, která s ohledem na důležité mezinárodní vazby (včetně mezibankovních vazeb) přesahuje přijímající zemi. Podpořený hospodářský balíček vlády zahrnuje další snižování schodku v období 2011–2013, což by mělo snížit potřeby vlády v oblasti financování. Pomoc řízená Komisí po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem je způsobem, jak zajistit, aby se EU i nadále úzce podílela na tvorbě hospodářských politik v Rumunsku a aby byly tyto politiky v souladu se závazky Rumunska v rámci EU a doporučeními Rady, zejména pokud se týká provádění národního programu reforem a rovněž konvergenčního programu. Na výpůjčky EU získané na kapitálových trzích nebo od finančních institucí za účelem poskytnutí půjčky Rumunsku v případě žádosti podané Rumunskem a kladného vyhodnocení takovéto žádosti Komisí a Hospodářským a finančním výborem se vztahuje záruka EU. Půjčka je získána na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Výše jistiny půjček poskytnutých Rumunsku činí maximálně 1,4 miliardy EUR. Struktura záruky poskytnuté EU umožní Komisi obsluhovat dluh, pokud by Rumunsko půjčku nesplácelo. Za účelem splnění svých závazků může Komise pro obsluhu dluhu dočasně čerpat z hotovostních zdrojů. V tomto případě se použije článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1). 5. POUŽITÁ METODA VÝPOČTU N evztahuje se na tento návrh. 6. ROZPIS PLATEB (V EURECH) Nevztahuje se na tento návrh. Okruh | Prostředky | Platby | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Následující rozpočtové roky | Rok n | Rok n+1 | Rok n | Rok n+1 | Celkem | [1] Rozhodnutí Rady ze dne 6. května 2009, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc (2009/458/ES) (Úř. věst. L 1150, 13.6.2009) a rozhodnutí Rady z téhož dne, kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomoc (2009/459/ES) (Úř. věst. L 150, 13.6.2011, s. 8). Dne 16. února 2010 Rada toto rozhodnutí pozměnila s cílem zohlednit dopad větší než očekávané recese na cíle programu (2010/183/EU) (Úř. věst. L 83, 30.3.2010, s. 19). [2] Navrhovaná pomoc bude poskytnuta v rámci systému pomoci EU pro členské státy, které dosud nepřijaly euro, podle nařízení Rady (ES) č. 332/2002. [3] Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1. [4] Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36.