ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.3

EHSV se domnívá, že by se do zemědělské dohody mezi EU a Marokem měly zahrnout kritéria a doložky, jež by umožnily zjistit, jaký dopad má uvolnění obchodu na obě strany, a to zejména dopad na životní prostředí a pracovní práva.
4.4.4

Tvůrci politik by si při přijímání rozhodnutí měli položit jednu otázku: Jaký dopad tohoto aktu lze očekávat? Přivede více lidí do měst, nebo je udrží na venkově? Okamžitě schváleny by měly být pouze ty politiky, které zlepšují územní rovnováhu nebo ji přinejmenším nemění. Jakékoliv rozhodnutí, které by tuto rovnováhu narušilo tím, že by zvýšilo koncentraci obyvatel do měst, by mělo podléhat posouzení dopadu, z něhož by vyplynulo, že jeho přínosy převažují nad tímto nedostatkem.
Třetí odrážka protiřečí zde uvedeným tvrzením. Upřednostňujeme vyškrtnout druhou odrážku, neboť není věcí Komise ukládat členským státům povinnost stanovit soubor služeb, pokud jde o služby obecného hospodářského zájmu. Aby bylo v této věci zcela jasno, ještě jednou opakujeme všechny argumenty: v primárním právu EU „veřejné služby“ nejsou totéž co „služby obecného hospodářského zájmu“. Římská smlouva zmiňuje služby obecného hospodářského zájmu v čl. 90 odst. 2 (nyní Lisabonská smlouva v čl. 106 odst. 2. V článku 77 (nyní článek 93), který se týká dopravy, se zmiňuje „pojem veřejné služby“. To je politické označení pro určitou formu dopravní politiky, a nesouvisí to tedy vůbec s poskytováním konkrétní a specifické služby, o což se musí v každém případě jednat, aby mohla být označena za službu obecného hospodářského zájmu, výlučně členským státem či jemu podřízenými orgány, a aby to bylo platné výlučně na území dotyčné země, regionu či lokality. Kromě toho změny zavedené Lisabonskou smlouvou do právních předpisů EU o službách obecného hospodářského zájmu spíše oslabily, než posílily evropskou perspektivu oproti vnitrostátním pravomocem (2). Nová regulační pravomoc, kterou získaly Rada a Parlament díky článku 14, se totiž týká pouze „zásad“ a „podmínek, zejména hospodářských a finančních“, jež umožňují, aby služby obecného hospodářského zájmu „umožňovaly naplnění jejích úkolů“; tento úkol však již z „velké části měla Evropská komise coby strážkyně Smluv. Je tedy zcela jasné, že Rada a Parlament nemají žádnou pravomoc, pokud jde o čtrnáct „společných hodnot“, mezi nimiž figuruje pojem „dostupnosti“. Jejich regulace je a zůstává ve vnitrostátní pravomoci, s vyloučením všech ostatních úrovní pravomoci. K tomu, aby bylo možné všem evropským obyvatelům nabídnout přijatelnou kvalitu života, proto nade vši pochybnost není třeba se angažovat prostřednictvím služeb obecného hospodářského zájmu, ale spíše cestou přijetí právních předpisů pro jednotlivá odvětví, aby se všechny členské státy dostaly na kýženou minimální společnou úroveň. To je cíl, který by měla sledovat stanoviska EHSV, a je tedy jisté, že tento cíl se uskuteční díky souhlasu, či ještě lépe činnosti Komise, která odmítla všechna tři stanoviska z vlastní iniciativy, jež Výbor dříve přijal ve snaze vystupovat ve prospěch otázky obecných hospodářských služeb.
3.6

EHSV bere na vědomí „Celosvětovou zprávu o životě a zapojení do společnosti“ (Global Report on living and being included in the community) (6) organizace Inclusion International, kde se poukazuje na skutečnost, že osobám s duševním postižením jsou upírána základní práva přístupnosti, jako je možnost mít klíče od vlastního domova, přístup ke komerčním službám, právo vyjít si na vycházku nebo právo jít na hřiště se spolužáky.
1.5

Komise by se spoluspotřebitelství či participativnímu spotřebitelství měla věnovat ve svém pracovním programu a zabývat se touto věcí v několika fázích: — Nejprve tím, že shrne základní práva a zásady, které jsou již obsaženy v právu Evropské unie a chrání občany, tak jako učinila v případě kodexu EU upravujícího on-line práva. — Poté tím, že vypracuje případové studie, které jsou pro činnost Evropské komise nezbytné, aby byly zjištěny překážky, jež by mohly bránit vyvíjení takových činností, a potíže, které by bylo třeba vyřešit, přičemž by bylo třeba zdůraznit evropskou hodnotu, jakou by mělo přijetí nějakého opatření v této oblasti na evropské úrovni. Na tento účel by Komise – a to jak GŘ SANCO, tak GŘ pro spravedlnost – měla vynaložit dostatečné množství finančních prostředků. — Následně by též měla vytvořit databázi pro údaje, výměny zkušeností i osvědčené postupy týkající se spoluspotřebitelství či participativního spotřebitelství, která by byla přístupná všem spotřebitelům. Mohla by současně vytvářet osvětové a informační kampaně o spoluspotřebitelství či participativním spotřebitelství. — S ohledem na získané zkušenosti by nakonec mohla přistoupit k harmonizaci právních předpisů pro přeshraniční problémy a předpisů, jež tomuto tématu dodávají evropskou přidanou hodnotu.
2.5.1

Vzhledem k velké rozloze této oblasti se EHSV domnívá, že makroregion Středozemního moře EU by měl být rozdělen na nejméně tři dílčí makroregiony. V nedávných konzultacích, které provedl Evropský parlament ohledně vývoje makroregionů, se objevil názor klonící se k zachování možnosti tří dílčích makroregionů, z nichž jeden by se nacházel v západním Středomoří, druhý v jeho centrální části (a měl by podobu jadransko-jónského makroregionu) a třetí na východě, přičemž by pro ně existovaly specifické akční plány, které by mezi sebou byly vzájemně koordinovány.
Většina investic do energetiky a účinného využívání zdrojů je dnes realizována, pouze pokud je hranice ziskovosti dosaženo do 3 let, kvůli čemuž se přichází o značné zisky. Mnoho soukromých investice neproběhne, ačkoli by byly výhodné, neboť by se u nich hranice ziskovosti dosáhlo zpravidla za 3–5 let. Toto dilema by šlo překonat, pokud by budoucí zisky takové investice vytvořily hotovostní tok již v okamžiku provedení investice. Proto by mohly být v EIB či bankách poskytujících financování na vnitrostátní úrovni zřízeny fondy poskytující úvěry podnikům či domácnostem na takové investice výměnou za zisk vygenerovaný z výsledné úspory až do splacení úvěru. Tento model by takové investice umožnil bez jakýchkoli veřejných dotací.
3.1.

Co se těchto osob týče, převažuje bohužel takové lékařské a vědecké stanovisko, že neexistuje žádný přesvědčivý důkaz o souvislosti mezi širokou škálou příznaků popisovaných jako elektromagnetická přecitlivělost a expozicí elektromagnetickým nebo radiovým polím. Světová zdravotnická organizace (WHO) proto konstatuje, že „všechny dosud provedené průzkumy ukazují, že expozice hodnotám nižším, než jsou mezní hodnoty doporučené v pokynech Mezinárodní komise pro ochranu před neionizujícím zářením (ICNIRP) z roku 1998, jež zahrnují celé frekvenční pásmo 0–300 GHz, nemají žádný známý nepříznivý účinek na zdraví“ (WHO – http://www.who.int/peh-emf/research/en/). Nicméně kampaně aktivistických subjektů v řadě zemí i nadále žádají o větší uznání tohoto údajného problému a o více preventivních a nápravných opatření týkajících se intenzity a rozšíření zdrojů elektromagnetických polí. Tyto subjekty považují nedostatek aktivity ze strany orgánů v nejlepším případě za lhostejnost, v horším pak za součást širšího spiknutí ovlivňovaného vládními, zahraničními nebo obchodními zájmy, které nejsou ochotny provést rozsáhlé úpravy nutné tam, kde by měl být zmírněn nebo omezen účinek „wifi“ (nebo jiných elektrických zařízení).
1.2.

Spolu s opatřeními, která by se měla vztahovat na všechny přistěhovalce, jak muže, tak ženy, EHSV vyzývá členské státy, aby: — stanovily jasné a ambiciózní cíle v oblasti začleňování migrantek; — přijaly politiky zohledňující specifickou situaci žen, jejich míru kvalifikace, znalost jazyka hostitelské země, příslušnost k první generaci přistěhovalců či k dalším generacím; — v rámci evropského semestru informovaly Evropskou komisi o opatřeních přijatých ve prospěch začlenění migrantek do trhu práce; — v rámci slučování rodin nebrzdily přístup k zaměstnání manželů/manželek s cílem podporovat začleňování rodin a zamezily chudobě a ztrátě schopností; — zaručily ženám v každé etapě migrace individuální práva a nikoli pouze práva rodinného příslušníka; — zajistily lepší informovanost migrantek, co se týče přístupu ke službám usnadňujících přístup k jazykové a odborné přípravě a ke kvalitním pracovním místům; — pořádaly jazykové kurzy odpovídající specifickým potřebám přistěhovalkyň, které by byly zaměřené na hledání zaměstnání a byly by pro ně dostupné; — urychlily proces uznávání kvalifikací a zkušeností získaných v zahraničí, aby umožnily ženám nalézt zaměstnání odpovídající jejich schopnostem a přáním; — zabránily ztrátě kvalifikace, která představuje úbytek lidského kapitálu; — vzaly na vědomí skutečnost, že práce v některých odvětvích (úklid, hlídání dětí, péče o seniory, pohostinství, zemědělství atd.) může méně kvalifikovaným přistěhovalkyním poskytnout příležitosti, pokud tato odvětví přestanou fungovat na principu nehlášené práce, budou profesionalizována a zhodnocena, ženám bude poskytnuta odborná příprava pro tyto typy zaměstnání a budou mít možnost kariérního postupu; — podporovaly podnikatelky a stimulovaly vzdělávání migrantek v oblasti podnikání; — zapojily sociální partnery a občanskou společnost do přípravy a provádění politik; — ratifikovaly Úmluvu OSN o ochraně práv všech migrujících pracovníků a jejich rodinných příslušníků ze dne 18. prosince 1990; — zlegalizovaly pobyt přistěhovalců několik let pobývajících v Evropě; hromadné legalizace pobytu, které proběhly v několika členských státech, měly pozitivní přínos.
6.2.

Ženy sice dost dobře nelze označit jako menšinu, EHSV nicméně Turecko vyzývá, aby využilo nástrojů na ochranu menšin k podpoře rovnosti žen a mužů. Za tímto účelem by Turecko mělo implementovat úmluvu OSN o právech žen. Podpora žen a dívek ve všech oblastech společnosti, zejména co se týče přístupu na trh práce a také k veřejné službě, by měla být pro Turecko politickým cílem, o jehož naplnění by mělo s vervou usilovat. Turecký stát by měl pomáhat matkám v obtížné situaci poskytováním nezávislého odborného poradenství, aby se snížil počet nelegálních potratů. Je třeba pokračovat v osvědčených formách spolupráce mezi organizacemi hájícími práva žen a tureckým státem a posílit je.
4.23.

EHSV považuje filmovou gramotnost za významný aspekt pro to, aby více Evropanů oceňovalo a vyhledávalo evropské filmy. EHSV proto doporučuje podporovat filmovou gramotnost na evropské a vnitrostátní úrovni. Bylo by to prospěšné nejen pro odvětví samotné, ale zdůraznilo by ho to jako významný prvek evropské kulturní rozmanitosti. EHSV se domnívá, že specifický model uznání filmu ve školách nemusí nutně fungovat, ale měly by být vytvořeny modely a kampaně, jež poukážou na úspěch, krásu a umění evropského filmového odvětví.
1.2.

Měl by se aktivněji podporovat rámec pro lidská práva a demokracii a měla by se zvýšit politická úloha zvláštního zástupce EU pro lidská práva. Občanská společnost a otázky lidských práv by měly být součástí všech dvoustranných a mnohostranných dialogů s Ruskem. Měl by být zachován dialog o lidských právech a vždy, kdy je to možné, by ke stolu měli být přizvány zúčastněné strany z občanské společnosti s relevantními odbornými znalostmi. Vysoká představitelka EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku by se měla scházet s občanskou společností a organizacemi občanské společnosti pokaždé, když navštíví Rusko.
1.3

EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby v zájmu zvýšení dodávek dřeva a podpory udržitelného využívání dřevních zdrojů vypracovala za konzultací se zainteresovanými subjekty evropské pokyny pro dodávky dřeva. Jejich součástí by měly být zásady účinného využívání zdrojů. Měla by se přitom zohlednit a případně vylepšit doporučení uvedená v pokynech k osvědčeným postupům pro udržitelnou mobilizaci dřeva v Evropě (Good practice guidance on the sustainable mobilisation of wood in Europe, 2010).
5.2.1

S rostoucími potřebami rodin v oblasti domácích prací je nutné konsolidovat a stabilizovat svobodnou volbu, pokud jde o různé služby nabízené v členských státech, a rovněž doplňkovou povahu těchto služeb, aby se vytvořil nový model schopný podporovat sociální inovace v Evropě. Nejistotu zaměstnání v tomto odvětví lze řešit pouze položením důrazu na tyto dvě hlavní otázky: 1) potřebu profesionalizovat pracovní místa, aby se zvýšila kvalita poskytovaných služeb a zaručil se skutečný profesní rozvoj pracovníků v domácnosti (viz odstavec 5.3), a 2) potřebu oficiálně uznat sociální dialog v tomto odvětví, neboť je to velmi důležitý způsob, jak zaručit blahobyt a slušnou práci pracovníkům v domácnosti i rodinám, bez ohledu na formu těchto služeb. V této souvislosti má zásadní význam pomoc rodinám využívat služeb profesionalizovaného sektoru, jehož činnost je hlášená (viz odstavec 5.1), a to tím, že se jim dá možnost zvolit si strukturu své volby. Služby nabízené rodinám v oblasti pomoci s péčí o děti, starší osoby či o členy rodiny se závažným postižením nebo se sladěním jejich profesního a soukromého života se mimoto odlišují od všech ostatních: přímo se totiž dotýkají intimity a soukromí domácností, a proto je nelze svěřit jakékoliv neznáme osobě. Z tohoto důvodu je zcela nezbytné zaručit odvětvový sociální dialog v souladu s hodnotami Evropské unie a kulturními zvyklostmi každého členského státu.
4.9.1

Výbor se zasazuje o to, aby byl přijat evropský nástroj, který by uznal lidské právo na vodu a hygienu tak, jak je OSN vymezila v červenci 2010, jež je společně s článkem 14 SFEU o službách obecného hospodářského zájmu a protokolem č. 26 o službách obecného zájmu jedním ze základů evropské občanské iniciativy, a také o to, aby Evropská komise mohla členským státům doporučit, aby toto právo dodržovaly prostřednictvím nehospodářské služby obecného zájmu, a to za respektování neutrality realizace této služby, odděleně od komerčního využívání, k němuž může docházet v rámci průmyslové či zemědělské činnosti.
1.5

Je nutné přijmout preventivní a ochranná opatření, jako jsou zmírňující opatření a opatření na obnovu, aniž by tím byly dotčeny další návrhy obsažené ve stanovisku. Mezi ně patří přinejmenším: A. taková opatření evropských orgánů, jejichž cílem bude: 1) dohlédnout na lepší provádění norem jednotného trhu, zejména těch, které souvisejí s bezpečností produktů a dohledem trhu, směrnice o nekalých obchodních praktikách a nařízení o spolupráci mezi Komisí a orgány na ochranu spotřebitelů; 2) podporovat, doplňovat a kontrolovat politiky členských států v oblasti ochrany spotřebitelů; 3) sledovat nové překážky ztěžující fungování vnitřního trhu, k nimž patří hospodářské násilí, k němuž dochází při uzavírání smluv se spotřebiteli, a dalších otázek, a přijmout opatření za účelem jejich řádného odstranění. B. členské státy by naopak měly: 1) poskytnout vhodné finanční dotace spotřebitelským sdružením, aby mohla uskutečňovat svou úlohu ochrany práv všech spotřebitelů. Je třeba zvážit možnost vytvoření fondu z výnosů ze sankcí uložených ve spotřebitelské oblasti, jehož cílem by byl rozvoj a provádění politiky ochrany spotřebitelů, zejména za účelem provádění opatření obecného zájmu ve prospěch všech spotřebitelů, a to na základě zkušenosti členských států, v nichž tyto fondy existují, aby mohl být poté vytvořen a uveden do provozu, v souladu s právními předpisy každého členského státu; 2) v systémech sociální ochrany přijmout opatření s cílem zabránit sociálnímu vyloučení spotřebitelů a všech občanů, kteří překračují 30 % ukazatelů vícerozměrné chudoby, zejména pokud jde o přístup k základním nezbytným službám a jejich dodávkám. K tomu by každý členský stát přispěl podle svých potřeb tím, že by vypracoval a realizoval „plán na záchranu občanů“, jenž by napomohl oživení ekonomické situace rodin a kupní síly spotřebitelů.
4.3.4

Také prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu stanoví vytvoření monitorovacího mechanismu pro občanskou společnost, a to do jednoho roku od jejího vstupu v platnost. Orgán vytvořený za tímto účelem by měl co nejtěsněji spolupracovat s platformou občanské společnosti.
1.1

Budoucnost Evropské unie závisí na výzkumu a inovacích a Evropa potřebuje do roku 2020 o 1 milion více výzkumných pracovníků, aby si zachovala konkurenceschopnost ve světě. Výzkum by mohl rovněž vytvořit 3,7 mil. pracovních míst a zvýšit do roku 2025 roční HDP EU o 795 mld. EUR, pokud bude do roku 2020 dosaženo 3 % cíle pro podíl HDP investovaného do VaV (1).
4.5

Průmyslu a hospodářství se tak otevírají obrovské možnosti. Mělo by se podporovat okamžité plnění přání zákazníka, flexibilita, optimální rozhodování, účinné využívání surovin a potenciál pro přidanou hodnotu nových služeb. K tomuto rozvoji by také mohlo dojít v souladu s demografickými tendencemi v Evropě a mohl by být přínosem z hlediska dosažení vyváženosti mezi soukromým a pracovním životem, přičemž by zároveň zvýšil konkurenceschopnost v prostředí vysokých příjmů.
3.9

Klíčovým prvkem investic se sociálním dopadem je měření sociálního dopadu vyplývajícího z daného opatření. EHSV odkazuje na své stanovisko k měření sociálního dopadu (10) a domnívá se, že měření sociálního dopadu by mělo podpořit sociální poslání, být úměrné a mělo by uznat, že dopad lze měřit řadou různých způsobů v závislosti na činnosti podniku. Podobné zásady byly stanoveny ve zprávě podskupiny GECES, která byla přijata v červnu 2014 (11). EHSV naléhá na členské státy a příslušné zúčastněné strany, aby vycházely z této práce a těchto postupů na evropské úrovni a nevytvářely nové metody. Kromě toho by veškerá další pravidla na podporu Evropského fondu sociálního podnikání (EuSEF) měla být přiměřená a odrážet potřeby a omezené zdroje sociálních podniků, do nichž se investuje.
3.2.6

Od nejnižšího školního věku by mohly být děti zasvěceny do fungování počítačů a možná programování hravou formou, aby Evropané přestali být co možná nejdříve pouze uživateli IKT a stali se tvůrci a výrobci. V EU existují póly excelence v oblasti výzkumu (například výzkum elektronických nanosoučástí), avšak je třeba pokročit dále.
3.6

K dalším návrhům na zlepšení finančních toků do MSP patří: — opatření umožňující vzájemným institucím, družstvům a kolektivním institucím poskytovat MSP úvěry, a to přímou podporou z veřejných zdrojů, — upuštění od fiskálního upřednostňování dluhu, a to odečitatelností financování novým vlastním kapitálem z daní, — přidělení formální úlohy v hodnocení rizika agenturám pro regionální rozvoj při náležité úpravě o tendenci k optimismu, — podpora většího využívání pojištění úvěrů v případech, kdy je to nákladově efektivní, tak, aby byla pojištěna portfolia nezajištěných úvěrů MSP, které by pak banky mohly prodat nebankovním investorům, — poskytnutí pobídek investorům se soukromým a rizikovým kapitálem, aby rozšířili investice do MSP a řešili mezery ve financování, — využití daňových pobídek k rozšíření investorské základny v MSP a ve fondech MSP, — vzdělávání MSP o alternativních možnostech financování a relativních přínosech alternativních mechanismů financování, — podpora systémů úvěrových záruk a sdílení znalostí a osvědčených postupů s cílem napomoci zlepšení stávajících vnitrostátních systémů záruk, — větší využívání nástrojů financování obchodu, mezipodnikových úvěrů, faktoringu a leasingu.
1.4

EHSV doporučuje vládám jednotlivých jednajících zemí, aby: — přijaly a zveřejnily písemná pravidla pro přístup k informacím týkajícím se jednání a jejich zveřejňování, díky nimž by: — struktura, postupy a termíny jednání byly transparentní a veřejně přístupné, — vnitrostátní postoje k jednáním byly k dispozici poslancům a veřejnosti by bylo zpřístupněno alespoň jejich shrnutí; — přizývaly zástupce občanské společnosti, včetně sociálních partnerů, k účasti na všech schůzích expertních skupin, pracovních skupin zabývajících se jednotlivými kapitolami a hlavního vyjednávacího týmu pokaždé, když se jich projednávané aspekty přistoupení dotýkají; — před zahájením jednání definovaly své vnitrostátní priority, což by hlavnímu vyjednávacímu týmu pomohlo účinněji hájit prioritní oblasti a dosáhnout tak lepších výsledků jednání; — při přípravě vnitrostátních postojů k jednáním a právní harmonizaci prováděly posouzení dopadu právních předpisů s cílem odhalit rizika spojená s přizpůsobováním a aby do těchto posouzení zapojovaly nestátní subjekty, včetně podnikatelské sféry, odborových svazů a zástupců dotčených sociálních skupin; — do reforem správy ekonomických záležitostí a trhu práce a do výpočtu sociálních a ekonomických nákladů harmonizace úžeji zapojovaly sociální partnery a podnikatelská sdružení tak, aby byly zohledněny otázky sociální soudržnosti a konkurenceschopnosti; — do plánování předvstupní pomoci zaměřené na řešení potřeb sociálních partnerů zapojovaly hospodářské a sociální rady; — do programů technické pomoci a financování, jež má občanská společnost k dispozici, zapojovaly sociální partnery a další relevantní zainteresované strany, například podnikatelská sdružení; — zajistily, že vnitrostátní parlamenty sehrají v procesu přistoupení v příhodnou dobu a strategickým způsobem proaktivní, poradní a dozorčí úlohu; — se zdržely přímého jmenování členů smíšených poradních výborů a namísto toho při výběru kandidátů uplatňovaly inkluzívní a transparentní postupy se zapojením hospodářských a sociálních rad a vnitrostátních poradních orgánů pro občanskou společnost.
4.7

Je zapotřebí právních předpisů, které by všem podnikům a organizacím (nejen poskytovatelům kritické infrastruktury) ukládaly povinnost oznamovat závažné incidenty v oblasti kybernetické bezpečnosti. To by pomohlo zvýšit rychlost útlumové reakce na aktuální hrozby a zvýšit míru porozumění páchaným kybernetickým útokům a znalostí o nich, což by pomohlo orgánům, odvětví kybernetické bezpečnosti, podnikům i občanům zvýšit jejich kybernetickou bezpečnost a čelit hrozbám. Každý předpis by měl podnikům a organizacím oznamujícím útok poskytovat příslušnou anonymitu, což by umožnilo sdílení informací o kybernetických útocích. Mělo by se rovněž zvážit případné poskytování zajištění odpovědnosti.
17.1

EHSV vítá nyní zavedený postup, v jehož rámci po každém kole jednání dochází k plnému informování občanské společnosti, jakožto velmi hodnotný. Zásadní význam má to, aby všechny zainteresované strany byly nadále konzultovány a aby byl EHSV akceptován coby nezbytná složka tohoto procesu. Mezi občanskou společností však vládne znepokojení, že texty jednacích dokumentů jsou zbytečně označovány za důvěrné, což brání informovanosti. To by mohlo vážně ohrozit důvěru a podporu veřejnosti v souvislosti s jakoukoli vyjednanou dohodou o TTIP.
5.11.

Organizace občanské společnosti by měly být podporovány, aby sdílely příklady osvědčených postupů a inovativních přístupů zabývajících se izolací venkova. Jejich zástupci by měli mít možnost aktivně se zapojit do řídicí struktury evropských fondů, které mají vliv na rozvoj venkova (EZFRV, ESI fondy), účastnit se reálně přípravy programů a dohledu monitorovacích výborů na vnitrostátní úrovni a zapojit místní skupiny a zranitelné skupiny do přípravy a provádění projektů. V oblasti nestátních zařízení odborné přípravy je vynikajícím příkladem hnutí škol pro další vzdělávání dospělých Grundtvig (10), odstartované v 19. století v Dánsku, jež se od té doby se velmi úspěšně rozšířilo do dalších zemí. Zároveň by zástupci organizací občanské společnosti měli informovat Evropskou komisi o špatných postupech členských států, aby se zajistilo, že vlády splní svoji povinnost konzultovat a zapojovat různé zúčastněné strany (zejména na místní úrovni) do přípravy, provádění a hodnocení evropských programů.
1.9.

Konkrétně by Evropská komise měla zahájit jednoznačné a specifické politiky týkající se sociálních inovací a přístupu občanů k novým technologiím, které by vedly k iniciativám přinášejícím sdílený prospěch pro obyvatelstvo. To by mělo být v souladu s balíčkem opatření pro sociální investice Evropské komise (1). Je třeba rovněž zvýšit investice do lidského talentu a přispět k otevření trhu založeného na znalostech, který by podporoval spolupráci mezi podniky a občany.