USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2022/1812

ze dne 4. května 2022

o udělení absolutoria za plnění rozpočtu agentur Evropské unie na rozpočtový rok 2020: výkonnost, finanční řízení a kontrola

EVROPSKÝ PARLAMENT,

— s ohledem na svá rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu agentur Evropské unie na rozpočtový rok 2020,

— s ohledem na zprávu Komise o opatřeních následujících po udělení absolutoria za rozpočtový rok 2019 (COM(2021)405),

— s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o agenturách Unie za rozpočtový rok 2020 spolu s odpověďmi agentur (1),

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (2), a zejména na články 68 a 70 tohoto nařízení,

— s ohledem na články 32 a 47 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (3),

— s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/715 ze dne 18. prosince 2018 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty zřízené podle SFEU a Smlouvy o Euratomu a uvedené v článku 70 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (4), a zejména na článek 105 tohoto nařízení,

— s ohledem na článek 100 a přílohu V jednacího řádu,

— s ohledem na stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci,

— s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A9-0104/2022),

A. vzhledem k tomu, že toto usnesení obsahuje pro každý ze subjektů uvedených v článku 70 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 připomínky horizontální povahy, které doprovázejí rozhodnutí o udělení absolutoria v souladu s článkem 262 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 a článkem 3 přílohy V jednacího řádu Evropského parlamentu;

B. vzhledem k tomu, že toto usnesení rovněž obsahuje pro Zásobovací agenturu Euratomu připomínky horizontální povahy, které doprovázejí rozhodnutí o udělení absolutoria v souladu s článkem 262 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 a článkem 3 přílohy V jednacího řádu Evropského parlamentu;

C. vzhledem k tomu, že agentury Unie by se měly zaměřit na úkoly, které Unii přinášejí jasnou přidanou hodnotu, a organizace takových úkolů by měla být optimalizována, aby se zabránilo překrývání činností, což je v nejlepším zájmu daňových poplatníků Unie;

1. vítá úsilí vyvinuté agenturami o udržení vysokých standardů práce a vysoce kvalitních výstupů, a to navzdory omezením zapříčiněným pandemií COVID-19;

2. zdůrazňuje, že tato pandemie znovu ukázala, že agentury hrají klíčovou roli v politice Unie od sledování počtů nakažených napříč členskými státy, schvalování očkovacích látek a léčebných postupů, vydávání pokynů pro přizpůsobování pracovišť a ochranu pracovníků přes vydávání doporučení pro práci na dálku, nakupování na internetu a elektronické zdravotnictví až po řešení volatility na trzích pod jejich dohledem, způsobené pandemií, a že prokázaly velkou odolnost, flexibilitu a přizpůsobivost;

3. konstatuje, že rozpočty pro 32 decentralizovaných agentur Unie činily na rok 2020 dohromady přibližně 3 040 milionů EUR v prostředcích na závazky, což ve srovnání s rokem 2019 představuje nárůst asi o 6,55 %, a 2 888 milionů EUR v prostředcích na platby, což ve srovnání s rokem 2019 představuje nárůst o 19,59 %; navíc konstatuje, že z těchto 2 888 milionů EUR v prostředcích na platby bylo asi 2 253 milionů EUR financováno ze souhrnného rozpočtu Unie, což představuje 74,1 % celkových finančních prostředků agentur v roce 2020 (v porovnání se 74,8 % v roce 2019); dále bere na vědomí, že přibližně 786 milionů EUR bylo financováno z poplatků a přímých příspěvků od zúčastněných zemí (pokles o 21,0 % ve srovnání s rokem 2019);

4. vítá závěr Evropského účetního dvora (dále jen „Účetní dvůr“) v jeho výroční zprávě o agenturách Unie za rozpočtový rok 2020 (dále jen „zpráva Účetního dvora“), že z celkového hlediska audit Účetního dvora účetních závěrek agentur za rozpočtový rok, který skončil dnem 31. prosince 2020, a příjmů, na nichž se tyto účetní závěrky zakládají, potvrdil pozitivní výsledky z předchozích let; poznamenává však, že podle Účetního dvora je v oblasti plateb, na nichž se účetní závěrky zakládají, třeba určitých zlepšení;

Hlavní rizika zjištěná Účetním dvorem

5. konstatuje, že podle své zprávy považuje Účetní dvůr celkové riziko pro spolehlivost účetních závěrek agentur, jak bylo stanoveno uplatněním účetních pravidel přijatých účetním Komise, která vycházejí z mezinárodně uznávaných účetních standardů, za obecně nízké, stejně jako tomu bylo v roce 2019;

6. konstatuje, že podle své zprávy považuje Účetní dvůr celkové riziko pro legalitu a správnost příjmů, na nichž se zakládají účetní závěrky agentur, za nízké pro většinu agentur a za střední pro částečně samofinancované agentury, na něž se vztahují zvláštní ustanovení týkající se vybírání poplatků a dalších příspěvků, jako tomu bylo v roce 2019;

7. konstatuje, že Účetní dvůr považuje celkové riziko pro legalitu a správnost plateb, na nichž se zakládají účetní závěrky agentur, za střední, přičemž u jednotlivých rozpočtových hlav se toto riziko pohybuje v rozmezí od nízkého po vysoké; konstatuje, že Účetní dvůr považuje riziko pro hlavu I (výdaje na zaměstnance) za obecně nízké, pro hlavu II (správní výdaje) za střední a pro hlavu III (operační výdaje) za nízké až vysoké v závislosti na jednotlivých agenturách a na povaze jejich operačních výdajů; upozorňuje, že Účetní dvůr považuje riziko pro hlavu III za podobné jako to pro hlavu II, avšak vzhledem k tomu, že související částky v rámci hlavy III jsou výrazně vyšší, je dopad považován za vyšší;

8. konstatuje, že Účetní dvůr považuje riziko pro řádné finanční řízení za střední, přičemž toto riziko souvisí zejména se zadávacími řízeními, která nezajišťovala ekonomicky nejvýhodnější nabídku;

9. konstatuje, že Účetní dvůr považuje riziko pro rozpočtové řízení za nízké, přičemž audit Účetního dvora odhalil vysoký objem přenesených prostředků přidělených na závazky, které však podle Účetního dvora odůvodňovala víceletá povaha operací nebo důvody mimo kontrolu agentur;

10. bere na vědomí zmínku „dalšího rizika“ souvisejícího s pandemií COVID-19, která ovlivnila činnost Účetního dvora, protože cestovní omezení znemožnila provést kontroly na místě, získat originální dokumenty a vést pohovory s pracovníky kontrolovaných subjektů osobně; s uznáním konstatuje, že Účetní dvůr přesto vykonával svou práci prostřednictvím dokumentárních přezkumů a pohovorů se zástupci kontrolovaných subjektů na dálku; bere na vědomí hodnocení Účetního dvora, že i když neprovedení kontrol na místě může zvýšit zjišťovací riziko, důkazní informace, které od kontrolovaných subjektů obdržel, umožnily audit dokončit a vyvodit z něj závěry; bere na vědomí zjištění Účetního dvora, že při organizaci práce v agenturách bylo nutno překonat určité překážky spojené s onemocněním COVID-19, což mělo důsledky pro zadávací řízení agentur a pro řízení a plnění zakázek, pro výběrová řízení, plnění rozpočtu a vnitřní kontrolu; vítá v tomto ohledu konkrétní připomínky Účetního dvora;

11. vítá skutečnost, že Účetní dvůr prohlásil, že agentury ve většině případů přijaly nápravná opatření s cílem řešit připomínky auditů z předchozích let, a vyzývá agentury v oblasti SVV, aby se i nadále snažily řídit připomínkami Účetního dvora, zejména v oblasti vnitřní kontroly, postupů zadávání veřejných zakázek a rozpočtového řízení;

Rozpočtové a finanční řízení

12. s uspokojením konstatuje, že ve své výroční zprávě Účetní dvůr vydal výroky auditora bez výhrad, pokud jde o spolehlivost účetní závěrky všech agentur; dále konstatuje, že Účetní dvůr vydal u všech agentur výroky bez výhrad, i pokud jde o legalitu a správnost příjmů, na nichž se účetní závěrky zakládají; konstatuje, že Účetní dvůr vydal výrok bez výhrad o legalitě a správnosti plateb, na nichž se zakládají účetní závěrky všech agentur kromě Agentury Evropské unie pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER), Agentury Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) a Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost (ENISA);

13. konstatuje, že pokud jde o spolehlivost účetních závěrek, vydal Účetní dvůr pro Evropskou agenturu pro léčivé přípravky odstavec obsahující zdůraznění skutečnosti ohledně nájemní smlouvy na její bývalé prostory v Londýně, která je platná až do roku 2039 a neumožňuje předčasné ukončení nájmu; konstatuje na základě zprávy Účetního dvora, že tato agentura pronajala své předchozí prostory podnájemci za podmínek, které se shodují s podmínkami hlavní nájemní smlouvy, přičemž částka zatím neuhrazeného nájemného, souvisejících poplatků za služby a pojištění, kterou má agentura zaplatit do konce nájemního období, je odhadována na 377 milionů EUR; konstatuje, že se jedná o značnou částku, která může potenciálně ohrozit finanční kontinuitu agentury;

14. konstatuje, že pokud jde o legalitu a správnost příjmů, na nichž se účetní závěrky zakládají, Účetní dvůr vydal dva odstavce obsahující „jiné skutečnosti“ pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA), jeden týkající se poplatků účtovaných ratingovým agenturám a jeden týkající se poplatků pro registry obchodních údajů; konstatuje, že pokud jde o ratingové agentury, Účetní dvůr zjistil, že poplatky účtované ratingovým agenturám vycházejí z jejich příjmů jako právnických osob, ale nikoliv jako skupiny spřízněných osob, což vytváří zdánlivě legitimní příležitost vyhnout se jejich placení tím, že se příjmy převedou z ratingových agentur v jurisdikci Unie na jejich spřízněné osoby mimo Unii; konstatuje, že orgán ESMA se tímto rizikem zabývá prostřednictvím zveřejnění konzultačního dokumentu, jehož výsledkem bylo odborné doporučení určené Komisi týkající se změny nařízení, kterým se zřizuje orgán ESMA, za účelem zmírnění zjištěného rizika; pokud jde o poplatky pro registry obchodních údajů, poznamenává, že tyto poplatky orgán ESMA účtuje registrům obchodních údajů na základě příslušného obratu jednotlivých registrů, jak je uveden v jejich finančních výkazech, o nichž nezávislí auditoři vydávají výrok, zda podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti, či nikoli; konstatuje, že Účetní dvůr zjistil, že počet obchodů evidovaných v registrech obchodních údajů a počet evidovaných, ale nevypořádaných obchodů k 31. prosinci 2019, na nichž se zakládal obrat pro výpočet poplatků, podrobili nezávislí auditoři pouze omezenému přezkumu a že orgán ESMA v březnu 2021 zveřejnil konzultační dokument, v němž navrhuje zjednodušit metodu používanou ke stanovení obratu registrů obchodních údajů s cílem vyřešit zjištěný problém;

15. konstatuje, že Účetní dvůr vydal výrok ověřující legalitu a správnost plateb, na nichž se zakládají účetní závěrky všech agentur kromě Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER), Agentury Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) a Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost (ENISA); konstatuje, že výrok s výhradou pro agenturu ACER se týkal několika zvláštních smluv spadajících pod rámcovou smlouvu na poskytování služeb v oblasti informačních technologií a že související platby v rozpočtovém roce 2020 činily 752 654 EUR (3,7 % z celkových plateb dostupných v roce 2020) a že agentura ACER přijala opatření k zamezení nesprávnému použití příslušné rámcové smlouvy; konstatuje, že výrok s výhradou pro agenturu eu-LISA vyplýval především ze smlouvy na software odlišný od softwaru, který byl uveden v nabídce dodavatele spadající pod příslušnou rámcovou smlouvu, což vedlo k odchylce od rámcové smlouvy, přičemž agentura eu-LISA uvádí, že tato chyba byla napravena; konstatuje, že výrok s výhradou pro agenturu ENISA vyplýval z chybějícího formálního pověření zaměstnance, které by umožňovalo schvalování plateb, a že agentura ENISA již přijala opatření k zajištění toho, aby byly platby prováděny pouze s platnými požadovanými pověřeními;

16. bere na vědomí připomínku Účetního dvora týkající se příspěvků od přidružených zemí, že v dohodách o výpočtu příspěvků od přidružených zemí jsou stanoveny různé metody, a proto hrozí, že tyto dohody o příspěvcích budou prováděny nesprávně; bere na vědomí vyzvání dotčených agentur ze strany Účetního dvora, aby se s Komisí poradily o tom, zda se potřebují sladit s dohodami Komise o příspěvcích a jejími metodami pro výpočet příspěvků přidružených zemí; zdůrazňuje, že je třeba, aby Komise poskytla subjektům Unie horizontální pokyny pro výpočet příspěvků třetích zemí;

17. bere na vědomí zjištění Účetního dvora o nadměrné výši přenesených prostředků, zejména u agentur ACER, eu-LISA, Zásobovací agentury Euratomu (ESA), Agentury pro základní práva (FRA) a Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex), a doporučení Účetního dvora, že by dotčené agentury měly dále zlepšovat rozpočtové plánování a prováděcí cykly;

18. vyjadřuje politování nad tím, že Účetní dvůr zjistil u několika agentur další nedostatky v řadě aspektů, od správy poplatků po pozdní platby a nedostatky týkající se zveřejňování přijatých příspěvků a výpočtů příspěvků třetích zemí do rozpočtu agentur;

19. konstatuje, že pandemie COVID-19 měla za následek zvýšenou nestálost poplatků fakturovaných a vybraných několika agenturami, jež přijímají poplatky, která měla dopad na jejich rozpočtové plánování a finanční stabilitu v důsledku významného propadu příjmů z poplatků v roce 2020; konstatuje, že to ovlivnilo zejména příjmy Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) (o 7 milionů EUR nižší příjem z poplatků, než stanovil původní rozpočet) a Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví (EASA) (o 3,2 milionu EUR méně příjmů z poplatků než v roce 2019);

20. bere na vědomí, že Účetní dvůr neověřil účetní závěrku Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO) za rozpočtový rok 2020, jelikož úřad zahájil činnost až 1. června 2021;

21. připomíná, že je důležité navázat a udržet aktivní dialog mezi Komisí a agenturami o přidělení náležitých zdrojů a návrhu příslušných plánů pracovních míst, zejména pokud jde o platové třídy přidělovaných pracovních míst.

Výkonnost

22. zdůrazňuje cennou úlohu agentur Unie, které pomáhají orgánům Unie při navrhování a provádění politik, zejména pokud jde o specifické technické, vědecké, provozní nebo regulační úkoly; oceňuje význam a vysokou kvalitu práce, kterou vykonávají agentury Cedefop, Eurofound, EU-OSHA, ETF a ELA, jež působí v oblasti zaměstnanosti, sociálních věcí a začleňování; v tomto ohledu opakuje, že je třeba zajistit odpovídající lidské a finanční zdroje, které jim umožní, aby pokračovaly v provádění svých pracovních programů s velmi vysokou mírou dokončení činností; zdůrazňuje význam a přidanou hodnotu každé agentury v jejím oboru a také jejich nezávislost;

23. připomíná, že Evropský orgán pro pracovní záležitosti (ELA) byl zřízen v březnu 2018 a zahájil svou činnost v říjnu 2019; vítá skutečnost, že sídlo orgánu ELA bylo slavnostně otevřeno dne 9. listopadu 2021;

24. vyzdvihuje, že orgán ELA pomůže zajistit, aby byla pravidla Unie týkající se pracovní mobility a koordinace sociálního zabezpečení vymáhána účinně a spravedlivě, bude podporovat spolupráci vnitrostátních orgánů při vymáhání těchto pravidel a usnadní občanům a podnikům využívat přínosy vnitřního trhu;

25. připomíná, že orgán ELA nebyl v roce 2020 podroben auditu, protože podle EÚD nedosáhl finanční autonomie;

26. zdůrazňuje, že je důležité, aby orgán ELA začal bezodkladně plně fungovat, a zdůrazňuje, že v této souvislosti je třeba zajistit dostatečné finanční zdroje;

27. konstatuje, že navzdory závěrům Účetního dvora, že jeho auditní zjištění za rok 2020 potvrdila pozitivní výsledky z předchozích let, nebyl rok 2020 kvůli pandemii COVID-19 běžným rokem; s ohledem na to konstatuje, že Účetní dvůr rovněž došel k závěru, že pokud jde o pracovní programy a činnosti, v důsledku pandemie COVID-19 byly z hlediska priorit do značné míry přehodnoceny zdroje a plánované činnosti, přičemž nejvýrazněji se to projevilo v oblasti zdraví (Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) a Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMA)); konstatuje, že postiženy byly i jiné oblasti, například agentura Frontex nemohla kvůli celosvětovým cestovním omezením uskutečnit plánované činnosti a Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) výrazně změnila svou plánovanou práci v terénu v souvislosti se sedmým evropským průzkumem pracovních podmínek, což narušilo i analýzu trendů v oblasti pracovních podmínek pokrývající více než 20 let; konstatuje, že agentury reagovaly na uvedené výzvy vhodnými kroky a přizpůsobením práce zrychlením opatření v oblasti digitalizace, lepší spoluprací a zlepšenou výměnou informací;

28. bere na vědomí odpověď sítě agentur EU (EUAN) na zjištění ohledně udělení absolutoria za rok 2019 týkající se budování důvěry u jednotlivých občanů; konstatuje, že navzdory různorodosti cílového publika agentur bylo vynaloženo úsilí na zvýšení komunikace s občany prostřednictvím dostupných informačních kanálů, jako jsou sociální média a tisk; konstatuje, že s pomocí EUAN byla vytvořena ad hoc pracovní skupina, která má za cíl projednat klíčové prvky rámce komunikace a stanovit strategické pilíře; uznává, že finanční a lidské zdroje, které jsou k tomuto účelu k dispozici, jsou omezené, a chválí agentury, že přesto v tomto ohledu dosáhly pokroku;

29. konstatuje, že podle studie s názvem „Náklady na agentury mimo EU se zaměřením na klastr zdraví a bezpečnosti decentralizovaných agentur EU“ (5) sedm agentur Unie z oblasti zdraví a bezpečnosti prokázalo silnou evropskou přidanou hodnotu a že je to široce uznáváno členskými státy a dalšími zúčastněnými stranami včetně podniků; konstatuje zejména, že agentury z oblasti zdraví a bezpečnosti sehrály důležitou roli v reakci Unie na pandemii COVID-19; konstatuje, že agentury ECDC a EMA byly přímo zapojeny do řešení výzev, které vyplynuly z krize, sledováním epidemiologických údajů a prostřednictvím schvalování očkovacích látek, zatímco jiné agentury vypracovaly pokyny ke snižování rizika nákazy virem v konkrétních odvětvích, jako například protokol COVID-19 pro ochranu zdraví a bezpečnost v letecké dopravě agentury EASA, stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) ohledně rizika nákazy virem způsobujícím onemocnění COVID-19 z potravin a zprávy Evropské agentury pro námořní bezpečnost (EMSA) o dopadu pandemie COVID-19 na lodní dopravu; konstatuje, že pandemie COVID-19 zdůraznila rozsah spolupráce mezi agenturami;

30. domnívá se, že při zřizování budoucích agentur by měla být věnována větší pozornost relevanci a soudržnosti, zejména v souvislosti s překrývajícími se oblastmi pravomocí; je přesvědčen, že by měla být zavedena jasná pravidla týkající se vývoje a ukončování misí agentur;

31. s uspokojením bere na vědomí pokračující dobrou spolupráci mezi agenturami spadajícími do působnosti Generálního ředitelství Komise pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, včetně pravidelných vzájemných výměn informací ve fázi plánování jejich pracovních programů a vzájemného informování o vývoji a zjištěních;

32. domnívá se, že je nutné posílit úlohu agentur jako odborných center a posílit digitalizaci agentur a jejich interoperabilitu, aby bylo dosaženo vysoké úrovně transparentnosti;

33. znovu připomíná důležitou úlohu agentur Unie působících v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí (SVV) a evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ) a významnou podporu, kterou poskytují orgánům, institucím a subjektům Unie a členským státům v oblasti základních práv, bezpečnosti a spravedlnosti tím, že plní operativní, analytické, řídicí a monitorovací úkoly; připomíná proto, že je třeba těmto agenturám a evropskému inspektorovi ochrany údajů zajistit přiměřené finanční a lidské zdroje, aby mohli plnit svěřené úkoly zcela transparentně a v plném souladu se základními právy;

34. připomíná, že každoroční výměna názorů vedená ve výboru EMPL o ročních pracovních programech a víceletých strategiích agentur má zásadní význam pro zajištění toho, aby tyto programy a strategie byly v souladu se skutečnými politickými prioritami, zejména v souvislosti s prováděním zásad zakotvených v evropském pilíři sociálních práv, a přispěly k úspěchu akčního plánu pro provádění evropského pilíře sociálních práv;

35. vítá proto prohloubení spolupráce mezi agenturami v rámci sítě agentur Evropské unie (EUAN), která je důležitou platformou pro spolupráci mezi agenturami s cílem zvýšit viditelnost agentur, identifikovat a prosazovat možné zvýšení efektivity, vytvářet přidanou hodnotu a zajišťovat účinnou komunikaci mezi agenturami a příslušnými zúčastněnými stranami se zaměřením na sdílení služeb, vědomostí a odborných znalostí, a vyzývá k pravidelným konzultacím mezi všemi agenturami koordinovanými sítí EUAN;

36. zejména oceňuje a podporuje úzkou spolupráci mezi agenturami v rámci oblasti působnosti Výboru pro zaměstnanost a sociální věci s cílem zajistit součinnost, doplňkovost a sdílení zdrojů;

Personální politika

37. konstatuje, že 32 decentralizovaných agentur podle zpráv zaměstnávalo v roce 2020 celkem 9 001 osob, včetně úředníků, dočasných zaměstnanců, smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků (oproti 7 880 v roce 2019), což v porovnání s rokem 2019 představuje podstatný nárůst, a to o 14,23 %;

38. bere na vědomí rozsudek Soudního dvora ze dne 11. listopadu 2021 (6) ve věci využívání dočasných pracovníků, který se zabývá několika otázkami týkajícími se uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/104/ES (7) na dočasné agenturní pracovníky v unijních agenturách; vyzývá dotčené agentury, aby intenzivněji usilovaly o snížení počtu dočasných pracovníků, kteří jsou náhradou za stálé pracovníky;

39. konstatuje, že Účetní dvůr zaznamenal zvýšený počet nedostatků v řízení lidských zdrojů, zejména v souvislosti s výběrovými řízeními, kde Účetní dvůr zjistil různé druhy nedostatků u šesti z 22 auditovaných agentur, mezi které patří nedostatečné kroky k ověření nároků na příspěvky pracovníkům nastupujícím jako dočasní zaměstnanci (EMSA), vedoucí pozice neobsazené po nepřiměřeně dlouhou dobu (EASO, EFSA), neprovádění účinné vnitřní kontroly během výběrových řízení (ACER), nedostatky týkající se jmenování výběrových komisí (EMA) a nedostatky ve správě platových tříd nových zaměstnanců (Frontex);

40. na základě zprávy Účetního dvora konstatuje, že agentury zaznamenaly řadu případů, kdy byl kvůli omezení volného pohybu osob a cestovním omezením způsobeným pandemií COVID-19 narušen nábor zaměstnanců a výběrová řízení; poznamenává však, že agentury v tomto ohledu projevily odolnost, jelikož od poloviny dubna 2020 byla většina agentur schopna obnovit přijímání zaměstnanců a dále v něm pokračovat s využitím on-line postupů pro výběrová řízení a zaškolování nových zaměstnanců na dálku; bere na vědomí obtíže, o nichž agentury informovaly, jako například potíže s připojením během pohovorů vedených na dálku nebo nenadálou nedostupností uchazečů, a skutečnost, že uchazeči obtížně prokazovali některé způsobilosti on-line; dále poznamenává, že zpomalení v přijímání pracovníků vytvořilo riziko snížené kapacity v oblasti lidských zdrojů v budoucnosti, kdy bude rostoucí počet budoucích zaměstnanců potřebovat odpovídající zaškolení, vytvoření osobních spisů, školení a hodnocení; vyzývá agentury, aby orgán příslušný k udělení absolutoria průběžně informovaly o nárůstu těchto rizik a přijatých zmírňujících opatřeních; vyzývá agentury, aby své zkušenosti s řešením těchto rizik sdílely s ostatními agenturami;

41. zdůrazňuje, že je třeba zabránit digitálnímu přetížení a že zaměstnanci by měli pracovat pouze během pracovní doby; vítá nové nástroje Evropské nadace odborného vzdělávání (ETF) pro doručování zpráv v pracovní době, které byly nedávno zprovozněny; vyzývá ostatní agentury, aby si z osvědčených postupů ETF braly příklad;

42. se znepokojením konstatuje, že v roce 2020 nebylo dosaženo vyváženého zastoupení žen a mužů mezi zaměstnanci, přičemž nerovnoměrné zastoupení žen a mužů se vyskytovalo na úrovni vrcholného vedení, které tvořili ze 74,6 % muži a z 25,4 % ženy, celkový poměr obou pohlaví mezi zaměstnanci činil 52,7 % mužů a 47,3 % žen a ve správních radách agentur zasedalo 63,4 % mužů a 36,6 % žen; znovu připomíná ambici agentur sladit se s cílem Komise, jímž je dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve výši 50 % do konce roku 2024 na všech úrovních jejího vedení;

43. s ohledem na následná zjištění týkající se genderové vyváženosti konstatuje, že agentury nemají žádný vliv na jmenování členů správní rady nebo výkonného ředitele, a tudíž nemají žádný vliv ani na výslednou genderovou vyváženost; poznamenává, že několik agentur uvedlo, že v případě uvolnění pozic přijmou opatření, která zajistí lepší genderovou vyváženost ve vrcholném vedení; je však znepokojen genderovou nevyvážeností, která panovala v rámci vrcholného vedení i v roce 2020, a že se tudíž nezdá, že by tato opatření měla pozitivní dopad; opakuje svou výzvu agenturám, aby pracovaly na zlepšení genderové vyváženosti ve vrcholném vedení;

44. konstatuje, že zeměpisná vyváženost zaměstnanců agentur Unie odpovídá procentuálnímu rozložení populace EU-27 o něco lépe než zeměpisná vyváženost zaměstnanců Komise; bere na vědomí nedostatečné zastoupení osmi členských států, nadměrné zastoupení sedmnácti členských států a přibližnou rovnováhu v případě dvou členských států; vyjadřuje politování nad tím, že v agenturách chybí politiky ke zlepšení zeměpisně různorodého zastoupení mezi zaměstnanci; vyzývá agentury, jakož i síť agentur, aby předložily plány, jak tohoto cíle dosáhnout;

45. konstatuje, že agentury Unie hrají klíčovou úlohu při zajišťování sociálního dialogu v rámci svých vlastních organizací, a vyzývá Komisi, aby zajistila financování na podporu agentur Unie při zajišťování sociálního dialogu;

46. vyzývá k vypracování obecné politiky, která by zabránila tomu, aby byli stálí zaměstnanci agentur nahrazováni dražšími externími konzultanty, s cílem zaručit kvalitní pracovní podmínky a zabránit ztrátě znalostí a zkušeností;

47. vyzývá k větší podpoře zaměstnanců, kteří se stěhují do země, kde se agentura nachází; v této souvislosti navrhuje, aby byla stanovena kontaktní osoba, která mimo jiné zajistí spojení mezi zaměstnanci a místními orgány;

48. vyzývá síť EUAN, aby stanovila jasná pravidla, pokud jde o příslušnost zaměstnanců k vnitrostátnímu systému zdravotní péče; doporučuje, aby v nich bylo výslovně uvedeno, co všechno zdravotní pojištění zahrnuje a po jakou dobu;

49. na základě studie „Správní rady decentralizovaných agentur“ (8) konstatuje, že správní rady agentur hrají klíčovou roli při dosahování řádné správy a výkonnosti a nesou základní odpovědnost za jmenování výkonných ředitelů agentur; bere na vědomí zjištění této studie, že rozmanitost v uspořádáních řízení agentur je odrazem jejich rozdílných mandátů; konstatuje, že tato studie došla k závěru, že správní rady plní svou úlohu celkem účinně a účelně a nejsou zapotřebí zásadní změny; bere na vědomí, že tato studie poukazuje na určitá zlepšení, jež je možné provést, jako je například zvýšení počtu schůzí, přesun zaměření z administrativních záležitostí na otázky strategičtější povahy, posílení zastoupení zúčastněných stran a pracovních postupů příslušných agentur;

50. vybízí agentury, aby pokračovaly v rozvoji dlouhodobého rámce politiky lidských zdrojů, který se bude zabývat rovnováhou mezi pracovním a soukromým životem, celoživotním poradenstvím a profesním rozvojem, vyváženým zastoupením žen a mužů, prací na dálku, zeměpisnou rovnováhou a náborem a začleňováním osob se zdravotním postižením; upozorňuje na vážné důsledky fluktuace zaměstnanců unijních agentur a vyzývá k uplatňování personálních a sociálních politik k nápravě situace;

51. je znepokojen velkým počtem členů správní rady některých agentur, který ztěžuje rozhodování a způsobuje značné administrativní náklady;

52. vyzývá všechny agentury v oblasti SVV, aby ve svých politikách přijímání pracovníků podporovaly a zajistily rozmanitost; naléhavě vyzývá všechny agentury v oblasti SVV, aby vypracovaly interní politiky a postupy k zajištění inkluze a rozmanitosti a aby zabránily jakékoli diskriminaci; žádá Účetní dvůr, aby o těchto otázkách systematicky informoval ve svých budoucích zprávách; naléhavě žádá agentury v oblasti SVV, aby zavedly jasnou politiku boje proti obtěžování, která jej důrazně odsoudí a bude mu předcházet; upozorňuje na škodlivé důsledky vysoké fluktuace zaměstnanců v některých institucích a subjektech Unie a vyzývá k zavedení personálních a sociálních politik k nápravě této situace; žádá, aby se řešila závislost na zaměstnávání externích pracovníků; bere na vědomí výsledek ve věci C-948/19 (9) projednané před Soudním dvorem Evropské unie;

Veřejné zakázky

53. bere na vědomí doporučení Účetního dvora, že plnění rozpočtu agenturami by mělo podléhat účinným a efektivním vnitřním kontrolám, jejichž součástí by měly být spolehlivé kontroly ex ante, které by měly předcházet chybám a nesrovnalostem před tím, než jsou operace schváleny; konstatuje, že Účetní dvůr dále doporučil, že má-li se na základě rámcových smluv Evropské komise na pořízení softwarových licencí a služeb v oblasti informačních technologií dosáhnout nejlepšího možného zhodnocení prostředků bez ceníku, měly by agentury před podepsáním objednávek provést systematický průzkum trhu, jehož součástí by mělo být podrobné posouzení potřebných výrobků a služeb, analýza dostupných řešení na trhu a cenový odhad příslušných položek;

54. bere na vědomí zjištění Účetního dvora, že téměř všechny připomínky k zadávacím řízením se týkaly neoprávněných plateb; bere na vědomí doporučení Účetního dvora, že dotyčné agentury by měly více zlepšit postupy pro zadávání veřejných zakázek tak, aby byla v plném rozsahu dodržována příslušná pravidla;

55. vítá zjištění Účetního dvora, že se agenturám po celou dobu pandemie dařilo udržet fungování zadávání veřejných zakázek bez nadměrného využívání přímých udělení zakázky bez soutěžního řízení;

56. vítá častější používání nástrojů pro elektronické zadávání veřejných zakázek agenturami Unie a významnou roli, kterou sehrály, pokud jde o zajišťování kontinuity činností při zadávání veřejných zakázek za podmínek práce na dálku; konstatuje, že nejběžnějšími moduly projektu e-PRIOR používanými agenturami jsou elektronické zadávací řízení, elektronické podávání nabídek a elektronická fakturace a že v průběhu roku 2020 několik agentur tyto nástroje zavedlo;

Prevence a řešení střetů zájmů a transparentnost

57. konstatuje, že většina agentur požaduje od svých členů správních rad a vrcholového vedení prohlášení o zájmech a že je zveřejňuje na svých webových stránkách; konstatuje, že dvě agentury, Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) a Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA), jsou údajně stále v procesu požadování a zveřejňování tohoto prohlášení na svých webových stránkách, přičemž většina prohlášení již je dostupná on-line;

58. konstatuje, že většina agentur zveřejňuje na svých webových stránkách životopisy členů správní rady, řídicích pracovníků, externích odborníků i interních odborníků; konstatuje, že u ECDC, ECHA a Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) nejsou zveřejňovány životopisy interních odborníků; konstatuje, že Evropská agentura pro kontrolu rybolovu (EFCA) nezveřejňuje životopisy externích odborníků; konstatuje, že Frontex, Agentura Evropské unie pro železnice (ERA) a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) nezveřejňují životopisy interních odborníků ani externích odborníků; připomíná agenturám, že je důležité zvýšit transparentnost, pokud jde o profesní pozadí členů jejich správních rad, řídicích pracovníků, externích odborníků i interních odborníků;

59. vyzývá všechny agentury, aby se podílely na nově uzavřené interinstitucionální dohodě o povinném rejstříku transparentnosti pro zástupce zájmových skupin, která byla podepsána mezi Komisí, Radou a Parlamentem;

60. konstatuje, že studie „Správní rady decentralizovaných agentur“ zdůrazňuje význam řízení skutečných a potenciálních střetů zájmů a jeho význam pro odpovědnost, transparentnost a řádnou správu agentur; konstatuje, že některé agentury mají propracovanější strategie v oblasti střetu zájmů, které rozlišují mezi různými typy zájmů, určují odpovědnost za screening prohlášení o zájmech a poskytují pokyny ohledně následného postupu po zjištění střetu zájmů; konstatuje, že uvedená studie doporučuje vypracovat kodex chování pro správní rady, který stanoví zásady, postupy a konkrétní mechanismy pro řešení střetů zájmů členů správní rady; dále bere na vědomí návrh na vypracování kodexu řádné správy jako zastřešujícího rámce pro činnosti správních rad;

61. konstatuje, že většina agentur uvedla, že v roce 2020 nevyšetřily a/nebo neuzavřely případy střetu zájmů; konstatuje, že v případě agentury Frontex byl hlášen jeden případ, u nějž se dospělo k závěru, že ke střetu zájmů nedošlo; poznamenává však, že Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) jeden případ stále prošetřuje; dále konstatuje, že šest odborníků agentury EMA tuto agenturu informovalo o svém záměru stát se zaměstnanci farmaceutické společnosti; konstatuje, že v souladu se svou strategií pro prevenci a řešení střetu zájmů agentura EMA uplatnila potřebná opatření ke zmírnění rizika vzniku potenciálního střetu zájmů;

62. konstatuje, že 13 agentur uvedlo, že mají případy, které v současnosti prověřuje úřad OLAF; dále konstatuje, že agentury uvedly, že v roce 2020 měly 34 probíhajících nebo uzavřených případů obtěžování;

63. vyzývá všechny agentury v oblasti SVV, aby přijaly opatření k zajištění důsledného dodržování předpisů Unie týkajících se transparentnosti, základních práv a norem ochrany údajů; vyzývá je rovněž k důslednému dodržování finančních předpisů a vysokých standardů řízení; domnívá se, že zveřejňování schůzek a styků mezi agenturami v oblasti SVV a třetími stranami by zvýšilo transparentnost agentur za předpokladu, že by tak činily způsobem, který neohrozí jejich chod; vyzývá agentury v oblasti SVV, aby v tomto směru zvýšily své úsilí;

Vnitřní kontrola

64. bere na vědomí, že Účetní dvůr vydal pro agentury ACER a ENISA odstavce obsahující jinou skutečnost, jimiž upozornil na to, že nepřijaly interní pravidla, která by řešila trvání pověření v případech, kdy pověřující nebo pověřené schvalující osoby skončí na své pozici; vyzývá všechny agentury, aby této konkrétní otázce obecně věnovaly zvláštní pozornost, zejména když se vedení agentury ujme nový (výkonný) ředitel; znovu opakuje doporučení Účetního dvora, aby agentury přijaly interní pravidla, která jsou přínosem pro řídicí a kontrolní systémy a přispívají k transparentnosti a vyvozování odpovědnosti; poukazuje na příklad agentury EMA poskytnutý Účetním dvorem jako referenci pro tato interní pravidla;

65. bere na vědomí doporučení Účetního dvora, že plnění rozpočtu agentur by mělo podléhat účinným a efektivním vnitřním kontrolám, jež by měly zahrnovat kontroly ex ante zaměřené na předcházení chybám a nesrovnalostem před schválením příslušných operací;

66. konstatuje, že na konci roku 2020 všechny agentury oznámily, že zavedly revidovaný rámec vnitřní kontroly založený na zásadách COSO a že provedly každoroční hodnocení, přičemž některé agentury uvedly, že posouzení rámce vnitřní kontroly bylo vykonáno v rámci ročního řízení rizik; uznává, že mezi každoročním hodnocením a posouzením rámce vnitřní kontroly existují určité podobnosti; vyzývá však agentury, aby každoročně prováděly samostatné posouzení rámce vnitřní kontroly, v rámci nějž by posoudily začlenění řízení rizik do postupů vnitřní kontroly, a aby o výsledcích informovaly ve výroční zprávě o činnosti; vyzývá všechny agentury, aby poskytly alespoň výsledky posouzení na úrovni složek, vybízí však agentury, aby informovaly podrobnějším způsobem, například podle zásady vnitřní kontroly;

67. konstatuje, že v roce 2020 bylo podle zprávy Účetního dvora týkající se kontroly opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předcházejících let 71 připomínek uzavřeno, 86 připomínek, které nebyly vyřešeny nebo jejichž řešení teprve probíhalo, a u čtyř nevyřízených připomínek se dospělo k závěru, že jsou mimo (výhradní) kontrolou agentur, což znamená, že hlavní rozhodnutí o těchto čtyřech připomínkách musí přijmout Soudní dvůr Evropské unie, Komise nebo členské státy; vyzývá agentury, aby tyto připomínky důsledně řešily a dále zlepšovaly své rámce vnitřní kontroly;

Reakce na onemocnění COVID-19 a kontinuita činností

68. vítá konstatování Účetního dvora, že se agentury dobře přizpůsobily bezprecedentní situaci způsobené pandemií COVID-19, a s tímto konstatováním souhlasí; konstatuje, že Účetní dvůr došel k tomuto závěru na základě zvláštního doplňkového přezkumu zaměřeného na to, jak agentury Unie zvládly a zorganizovaly svou reakci na krizi způsobenou onemocněním COVID-19; vítá tuto doplňkovou analýzu Účetního dvora a vyzývá Účetní dvůr, aby v této praxi pokračoval, kdykoli dojde k událostem, jež mohou mít závažný dopad na činnost agentur Unie;

69. konstatuje, že se přezkum Účetního dvora zaměřil na tři hlavní oblasti, konkrétně provádění opatření agentur na zachování kontinuity provozu, rozhodovací schopnost agentur, jejich každodenní činnosti a výběrová řízení a opatření přijatá agenturami na podporu dobrých pracovních podmínek a odolnosti zaměstnanců;

70. vítá konstatování Účetního dvora, že agentury uplatnily plány kontinuity činnosti včas, a zajistily tak pokračování klíčových řídicích procesů a dobré pracovní podmínky zaměstnanců; s politováním však konstatuje, že čtyři agentury, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO), Evropský orgán pro bankovnictví (EBA), Evropský institut pro rovnost žen a mužů (EIGE) a Agentura pro evropský GNSS (nyní Agentura Evropské unie pro Kosmický program), neměly při vypuknutí pandemie platný a schválený plán kontinuity a obnovy provozu po havárii a že tři agentury, EFCA, Agentura na podporu Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (Úřad BEREC) a překladatelské středisko, své plány neaktivovaly, protože jejich prvotní opatření to nevyžadovala; konstatuje, že agentury prováděly činnosti související s reakcí, jako je ustavení zvláštních týmů, jejichž úkolem bylo vést organizaci a řízení reakce na onemocnění COVID-19 prostřednictvím koordinačních schůzí, které se zpočátku konaly každý den a později dvakrát až třikrát týdně nebo podle potřeby;

71. je velmi znepokojen skutečností, že některé agentury, jako je Cedefop, nejsou součástí týmu pro krizové řízení; zdůrazňuje význam zapojení zaměstnanců do řešení krizí; doporučuje proto brát si příklad z osvědčených postupů nadace ETF a dát zaměstnancům příležitost upozornit na problémy a být v kontaktu s vedením, zejména v době práce na dálku související s onemocněním COVID-19;

72. konstatuje, že do 16. března 2020 přešly všechny agentury na rozšířený režim práce na dálku a nařídily všem zaměstnancům, jejichž přítomnost v kanceláři nebyla nezbytná, aby pracovali z domova; konstatuje, že většina agentur sice měla již zavedené určité možnosti práce na dálku, avšak musela rozšířit stávající systémy IKT, přičemž z analýzy Účetního dvora vyplynulo, že žádná z agentur nemusela řešit závažné problémy s kapacitou (šířkou pásma), připojením nebo zabezpečením údajů; dále konstatuje, že šest agentur (ACER, BEREC, ECDC, ECHA, EFSA a Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA)) provedlo před spuštěním svých systémů IKT zátěžové testy, což před přechodem na všeobecnou práci na dálku představovalo další záruku fungování těchto systémů;

73. na základě zprávy Účetního dvora konstatuje, že pro agentury bylo hlavním cílem rozhodnutí přejít na všeobecnou práci na dálku chránit zaměstnance; vítá zjištění Účetního dvora, že upřednostnění dobrých podmínek pro zaměstnance bylo zřetelné v mnoha interních dokumentech, které byly zkoumány, a potvrzené v rozhovorech s vedením agentur, a významnou roli poradní skupiny sítě agentur Evropské unie pro nové způsoby práce; bere na vědomí zjištění Účetního dvora, že většina zaměstnanců agentur se s obtížnou situací vyvolanou pandemií vyrovnala celkově dobře; se znepokojením bere na vědomí skutečnost, že statistické údaje o organizaci času zpracované agenturami ukázaly, že zaměstnanci pracovali více hodin než předtím, aby zvládli nové úkoly, které se od nich očekávaly; a vítá opatření zavedená v agenturách na podporu zaměstnanců během tohoto období;

74. bere na vědomí závěr Účetního dvora, že agentury byly během pandemie s to zajistit nepřetržitý výkon hlavních podnikových funkcí, přičemž zasedání správní rady všech agentur byla v návaznosti na zrušení fyzických zasedání správní rady nahrazena písemným postupem nebo se přesunula do virtuální podoby; konstatuje, že rozhodovací procesy, jako například diskuse a hlasování, pokračovaly a zajistily, že mimo jiné byly stále přijímány a prováděny rozpočty, pozměňovací návrhy a dokonce i jmenování;

75. bere na vědomí závěry Účetního dvora, že ačkoli účinky pandemie je obtížné zcela izolovat, můžeme konstatovat, že pandemie v různé míře ovlivnila hlavní oblasti činnosti všech agentur; bere na vědomí obecnou poznámku Účetního dvora, že pandemie urychlila změny ve způsobu práce, což vedlo v několika oblastech k rozpočtovým úsporám, jelikož rozpočty všech agentur na služební cesty a náklady související s cestováním nebyly plně vyčerpány, přičemž v některých agenturách dosáhl pokles téměř 90 %, úspory vznikly také v důsledku zpoždění či zrušení výběrových řízení, vstupních lékařských prohlídek a osobních jednání a díky odborné přípravě konané on-line a v důsledku výrazného snížení potřeby stravování, úklidových služeb, dodávek vody a elektřiny a bezpečnostních služeb;

76. zdůrazňuje, že je důležité, aby se zdravotní protokoly pro všechny agentury, včetně interních výborů pro zdraví a bezpečnost, protokolů o řádné ventilaci a pandemických bezpečnostních protokolů, projednávaly a uplatňovaly společně se zaměstnanci;

Další připomínky

77. vítá kroky, které agentury přijaly s cílem zveřejňovat výsledky své činnosti prostřednictvím různých kanálů včetně svých webových stránek a sociálních médií; vybízí agentury, aby v této praxi pokračovaly a i nadále komunikovaly s veřejností a šířily výsledky své práce;

78. domnívá se, že pro každou agenturu by mělo být provedeno posouzení dopadu a že by měla být systematicky přidávána doložka o přezkumu týkající se zájmu agentury; vyzývá agentury, aby pokračovaly ve vývoji a přezkumu ukazatelů s cílem každoročně měřit svoji výkonnost a svůj dopad na provádění politik Unie; domnívá se, že finanční zdroje by měly být přidělovány pružněji na základě potřeby nebo naléhavosti;

79. vítá skutečnost, že síť EUAN v roce 2020 schválila svou druhou víceletou strategii (2021–2027);

80. připomíná, že od rozpočtového roku 2014 je audit účetních závěrek agentur Unie ze strany Účetního dvora zadáván externě auditorským společnostem ze soukromého sektoru, přičemž související náklady nesou agentury a všechny aspekty těchto vnějších auditů prováděných externími subjekty zůstávají v rámci plné odpovědnosti Účetního dvora; znovu opakuje, že zapojení auditorů ze soukromého sektoru vedlo k výraznému zvýšení administrativní zátěže na agentury, jak z hlediska času stráveného auditem a zadáváním zakázek a správou smluv o auditu, tak z hlediska dodatečných výdajů;

81. připomíná, že související náklady byly odhadnuty na 447 000 EUR v roce 2014 a 424 000 EUR v roce 2015 a související administrativní zátěž byla odhadnuta na 1,5 ekvivalentu plného pracovního úvazku (FTE) pro všechny agentury dohromady; konstatuje, že agentury za rok 2020 uvedly, že vynaložily odhadem 566 000 EUR na související náklady na audit účetních závěrek (nárůst o 33,4 % ve srovnání s rokem 2015) a uvedly srovnatelný počet hodin strávených řešením dodatečné administrativní zátěže;

82. konstatuje, že Účetní dvůr v rámci pilotního projektu testoval automatické postupy v oblasti auditu plateb, platů, zadávání veřejných zakázek, rozpočtu, náboru zaměstnanců a roční účetní závěrky šesti výkonných agentur EU; konstatuje, že Účetní dvůr rovněž zavedl pět nových automatických postupů v oblasti auditu účetních závěrek, zejména automatické kontroly a sesouhlasení informací ve schválených finančních výkazech s příslušnými údaji v hlavní účetní knize a předvaze stažených z účetních systémů; bere na vědomí stanovisko Účetního dvora, že se jedná o typický příklad auditních úkolů s nízkým rizikem, které je však třeba provést, aby byly následné testy uskutečněny na správném základním kontrolovaném souboru; bere na vědomí značné příležitosti k úspoře času, které budou k dispozici, jakmile budou další postupy automatizovány a používány pro více auditních úkolů; vyzývá Účetní dvůr, aby tyto postupy rozšířil na všechny agentury, protože právě audit účetních závěrek decentralizovaných agentur je zadáván externě auditorským společnostem ze soukromého sektoru, a úspora času tak povede ke značným úsporám nákladů;

83. konstatuje, že 30 agentur uvedlo, že se účastní ekologické iniciativy EUAN, jejímž cílem je snížit dopad činností agentur na životní prostředí; konstatuje, že agentury uvedly, že většinou dojednaly smlouvy s dodavateli energie na poskytování energie z obnovitelných zdrojů, zavádějí bezpapírové finanční pracovní postupy, propagují mezi zaměstnanci používání dopravy šetrné k životnímu prostředí, zavádějí elektronické zadávací řízení, elektronické podávání nabídek a elektronickou fakturaci, průběžně zlepšují nakládání s odpady a modernizují výpočetní techniku; vybízí agentury, aby pokračovaly ve svém úsilí a aktivně využívaly síť agentur Unie ke sdílení zkušeností a ke spojení sil za účelem dosažení lepších výsledků;

84. vyzývá všechny agentury v oblasti SVV, aby v rámci své celkové činnosti zohledňovaly udržitelnost, a zlepšily tak svou environmentální výkonnost, a aby orgánu příslušnému k udělení absolutoria podávaly zprávy o přijatých opatřeních a pokroku v této oblasti;

85. konstatuje, že pokud jde o udržitelnost, všechny agentury kromě jedné v roce 2020 uvedly, že budou pracovat na zvyšování udržitelnosti organizace a budou podávat zprávy o výsledcích; konstatuje, že zprávy o udržitelnosti, jsou-li vypracovávány agenturami, jsou často podávány v rámci výroční zprávy o činnosti a že šest agentur uvádí, že v tomto ohledu vypracovává samostatnou zprávu v rámci systému pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS); konstatuje, že čtyři agentury uvedly, že přijaly a zavedly zelené veřejné zakázky, které jim poskytují kritéria usnadňující zahrnutí zelených kritérií do dokumentace pro zadávací řízení;

86. na základě studie s názvem „Umístění decentralizovaných agentur EU“ (10) konstatuje, že současná volba umístění decentralizovaných agentur Unie vychází především z politických potřeb a předem stanovených kritérií; bere na vědomí poznámku ze zprávy, že rozhodnutí o výběru sídla agentury by mělo být součástí řádného legislativního postupu a zahrnovat případný finanční dopad na rozpočet Unie; dále konstatuje, že zjištění v této zprávě naznačují, že umístění má jeden z nejsilnějších dopadů na nábor specializovaných pracovníků; konstatuje, že se v této studii navrhuje zahrnout do návrhu nařízení o zřízení agentury metodu k odhadu opravného koeficientu, který se bude více blížit skutečným životním nákladům v místě, kde se agentura má nacházet; na základě zprávy poznamenává, že lepší spolupráce mezi agenturami by mohla snížit negativní dopady decentralizace, a bere na vědomí návrh, aby byla formalizována a dále rozšířena úloha sítě agentur Unie, aby nabízela lepší zastoupení v Bruselu a horizontální služby, jako je organizace schůzí, školení nebo zadávání veřejných zakázek společného zájmu; vítá skutečnost, že všechny agentury zajistily kontinuitu svých činností v reakci na pandemii COVID-19 přechodem do hybridního prostředí; poznamenává, že tato studie navrhuje, aby rozpočty agentur na nadcházející roky nadále podporovaly rozvoj komunikace založené na informačních technologiích s cílem usnadnit on-line schůze a práci na dálku;

87. vyzývá agentury, aby nadále rozvíjely svou součinnost a posilovaly spolupráci a výměnu osvědčených postupů s ostatními agenturami Unie za účelem zvýšení účinnosti (lidské zdroje, správa budov, IT služby a bezpečnost);

88. připomíná, že je důležité posílit digitalizaci agentur, pokud jde o jejich vnitřní chod a řízení, ale i zrychlit digitalizaci postupů; zdůrazňuje, že je třeba, aby byly agentury v tomto ohledu nadále proaktivní, aby se za každou cenu zabránilo vytvoření digitální propasti mezi agenturami; upozorňuje však na to, že je třeba přijmout veškerá nezbytná bezpečnostní opatření s cílem předejít jakýmkoli rizikům ohrožujícím on-line bezpečnost zpracovávaných informací;

89. vítá spolupráci v rámci sítě agentur v oblasti SVV; vyzývá agentury v oblasti SVV, aby nadále rozvíjely součinnost a posilovaly vzájemnou spolupráci a výměnu osvědčených postupů za účelem zlepšení účinnosti;

90. pověřuje svou předsedkyni, aby předala toto usnesení agenturám, které jsou předmětem právě probíhajícího postupu udělování absolutoria, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L).

(1) Úř. věst. C 439, 29.10.2021, s. 3. Výroční zpráva o agenturách EU za rozpočtový rok 2020.

(2) Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3) Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42.

(4) Úř. věst. L 122, 10.5.2019, s. 1.

(5) Studie s názvem „Náklady na agentury mimo EU se zaměřením na klastr zdraví a bezpečnosti decentralizovaných agentur EU“ (Cost of Non-EU Agencies Focusing on the Health and Safety Cluster of the EU Decentralised Agencies), PE 699.399, říjen 2021.

(6) Rozsudek Soudního dvora ze dne 11. listopadu 2021, UAB „Manpower Lit“ vs. E. S. a další, C-948/19, ECLI:EU:C:2021:906.

(7) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/104/ES ze dne 19. listopadu 2008 o agenturním zaměstnávání (Úř. věst. L 327, 5.12.2008, s. 9).

(8) Studie s názvem „Správní rady decentralizovaných agentur“ (The Management Boards of the Decentralised Agencies), PE 699.400, říjen 2021.

(9) Rozsudek Soudního dvora (druhý senát) ze dne 11. listopadu 2021 ve věci C-948/19 UAB „Manpower Lit“ v E.S. a další, ECLI:EU:C:2021:906.

(10) Studie s názvem „Umístění decentralizovaných agentur EU“ (Locations of the EU Decentralised Agencies), PE 700.320, listopad 2021.