P9_TA(2021)0404

Úloha rozvojové politiky v reakci na úbytek biologické rozmanitosti v rozvojových zemích v kontextu splnění Agendy 2030

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. října 2021 o úloze rozvojové politiky v reakci na úbytek biologické rozmanitosti v rozvojových zemích v kontextu splnění Agendy 2030 (2020/2274(INI))

(2022/C 132/01)

Evropský parlament,

— s ohledem na Mezinárodní svaz ochrany přírody,

— s ohledem na Úmluvu OSN o biologické rozmanitosti z roku 1992 a na nadcházející 15. zasedání konference smluvních stran této úmluvy (COP15),

— s ohledem na Mezinárodní smlouvu o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství,

— s ohledem na Deklaraci OSN o právech původních obyvatel z roku 2007,

— s ohledem na deklaraci OSN o právech drobných zemědělců a dalších osob pracujících ve venkovských oblastech z roku 2018,

— s ohledem na zvláštní zprávu Mezivládního panelu OSN pro změnu klimatu (IPCC) o změně klimatu a půdě z roku 2019,

— s ohledem na zvláštní zprávu IPCC o oceánech a kryosféře v měnícím se klimatu z roku 2019,

— s ohledem na globální hodnotící zprávu Mezivládní vědecko-politické platformy pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES) o biologické rozmanitosti a ekosystémových službách z roku 2019,

— s ohledem na zprávu z pracovního semináře platformy IPBES o biologické rozmanitosti a pandemii ze dne 29. října 2020,

— s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN pro práva původního obyvatelstva, kterou v roce 2016 předložil Valnému shromáždění OSN,

— s ohledem na Úmluvu Mezinárodní organizace práce (MOP) č. 169 o domorodém a kmenovém obyvatelstvu z roku 1989,

— s ohledem na Globální výhled k biologické rozmanitosti č. 5 vydaný sekretariátem Úmluvy o biologické rozmanitosti dne 15. září 2020,

— s ohledem na vrcholnou schůzku OSN věnovanou biologické rozmanitosti, která proběhla dne 30. září 2020,

— s ohledem na Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a na cíle udržitelného rozvoje,

— s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu,

— s ohledem na prohlášení z Cancúnu o podpoře udržitelného pastevectví a živočišné výroby v zájmu zachování biologické rozmanitosti v travních porostech a na pastvinách, které dne 14. prosince 2016 vydala konference smluvních stran COP13 Úmluvy o biologické rozmanitosti,

— s ohledem na zprávu, kterou v červenci 2019 vydala skupina odborníků na vysoké úrovni pro zajišťování potravin a výživu fungující v rámci Výboru pro celosvětové zajišťování potravin pod názvem „Agroekologické a jiné inovativní přístupy pro udržitelné zemědělství a potravinové systémy, které přispívají k zajištění potravin a výživy“,

— s ohledem na zprávu FAO o úrovni poznatků o biologické rozmanitosti půdy – o stavu, výzvách a potenciálu, která byla vydána v roce 2020,

— s ohledem na Úmluvu o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) a Úmluvu o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů (CMS),

— s ohledem na globální analýzu organizace Front Line Defenders z roku 2020,

— s ohledem na optimalizaci evropských ukazatelů biologické rozmanitosti pro rok 2020 (SEBI), kterou vydala Evropská agentura pro životní prostředí,

— s ohledem na společné sdělení Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 9. března 2020 nazvané „Směrem ke komplexní strategii s Afrikou“ (JOIN(2020)0004),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 24. února 2021 nazvané „Posílení Evropy odolné vůči změně klimatu – nová strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu“ (COM(2021)0082),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. května 2020 nazvané „Strategie ‚od zemědělce ke spotřebiteli‘ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy“ (COM(2020)0381),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. května 2020 nazvané „Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 – navrácení přírody do našeho života“ (COM(2020)0380),

— s ohledem na doporučení Komise 2013/396/EU ze dne 11. června 2013 o společných zásadách mechanismů členských států pro kolektivní odškodnění v případě zdržovacích žalob a žalob o náhradu škody, které se týkají porušení práv vyplývajících z práva Unie (1),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. července 2019 nazvané „Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů“ (COM(2019)0352) a na následné závěry Rady,

— s ohledem na závěry Rady ze dne 15. května 2017 o původním obyvatelstvu,

— s ohledem na nový Evropský konsensus o rozvoji z roku 2017,

— s ohledem na akční plán EU pro prosazování práva, správu a obchod v lesnictví z listopadu 2003,

— s ohledem na hloubkovou analýzu zaměřenou na obchod a biologickou rozmanitost, kterou v červnu 2020 vydalo generální ředitelství EP pro vnější politiky (2),

— s ohledem na přezkum strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti v polovině období (3),

— s ohledem na hloubkovou analýzu nazvanou „Souvislost mezi úbytkem biologické rozmanitosti a rostoucím šířením zoonóz“, kterou v prosinci 2020 vydalo generální ředitelství pro vnitřní politiky (4),

— s ohledem na své usnesení ze dne 3. července 2018 o porušování práv původních obyvatel ve světě, včetně zabírání půdy (5),

— s ohledem na studii „Původní obyvatelé, těžařský průmysl a lidská práva“, kterou v září 2014 vydalo generální ředitelství EP pro vnější politiky (6),

— s ohledem na hloubkovou analýzu s názvem „Výzvy pro životní prostředí a práva původního obyvatelstva v Amazonii“, kterou v červnu 2020 vydalo generální ředitelství EP pro vnější politiky (7),

— s ohledem na své usnesení ze dne 22. října 2020 obsahující doporučení Komisi k právnímu rámci EU pro zastavení a odvrácení globálního odlesňování na úrovni EU (8),

— s ohledem na Zelenou dohodu pro Evropu,

— s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

— s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj (A9-0258/2021),

A. vzhledem k tomu, že živobytí asi 70 % chudých lidí na celém světě přímo závisí na biologické rozmanitosti;

B. vzhledem k tomu, že k většině úbytku biologické rozmanitosti dochází v rozvojových zemích;

C. vzhledem k tomu, že biologická rozmanitost je i nadále klíčovým zdrojem pro vývoj léčiv;

D. vzhledem k tomu, že podle nejkomplexnějších globálních odhadů přinášejí ekosystémové služby 125 až 140 bilionů USD ročně, tj. více než jedenapůlnásobek celosvětového HDP (9);

E. vzhledem k tomu, že biologická rozmanitost je jednak ovlivněna změnou klimatu a jednak podstatně přispívá k jejímu zmírňování a přizpůsobování se této změně, a to prostřednictvím ekosystémových služeb, které podporuje;

F. vzhledem k tomu, že se předpokládá, že biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb bude v průběhu příštích desetiletí ubývat, zatímco nabídka a poptávka po materiálech z přírodních surovin se současnou tržní hodnotou podle předpokladů poroste (potraviny, krmivo, dřevo a bioenergie);

G. vzhledem k tomu, že k hlavním faktorům, které nepříznivě ovlivňují suchozemskou, mořskou a jinou vodní biologickou rozmanitost patří zánik a roztříštěnost přírodních stanovišť (zejména v důsledku rozšiřování a intenzifikace zemědělství), nadměrné využívání přírodních zdrojů (např. ryb), znečištění, invazivní nepůvodní druhy a změna klimatu;

H. vzhledem k tomu, že podle globální hodnotící zprávy platformy IPBES o biologické rozmanitosti a ekosystémových službách z roku 2019 většina cílů z Aiči stanovených pro biologickou rozmanitost na období do roku 2020 nebyla splněna;

I. vzhledem k tomu, že ve zprávě o globálních rizicích za rok 2020, kterou vydalo Světové ekonomické fórum, se uvádí, že největší systémová rizika ohrožující naši globální ekonomii jsou rizika environmentální;

J. vzhledem k tomu, že OECD odhaduje finanční toky potenciálně poškozující biologickou rozmanitost (na základě dotací na fosilní paliva a zemědělských dotací) na 500 miliard USD ročně, což je řádově desetkrát více než globální finanční toky zaměřené na zachování biologické rozmanitosti a její udržitelné využívání, a vzhledem k tomu, že náklady na nečinnost v oblasti úbytku biologické rozmanitosti jsou vysoké a podle odhadů porostou (10);

K. vzhledem k tomu, že platforma IPBES uvádí, že změna ve využívání půdy, rozšiřování zemědělské výroby a urbanizace mají na svědomí více než 30 % nově se objevujících nákaz;

L. vzhledem k tomu, že nedávné studie ukazují, že 1,65 až 1,87 miliardy původních obyvatel, místních komunit a obyvatel afrického původu žije v oblastech s celosvětovým významem pro zachování biologické rozmanitosti; vzhledem k tomu, že z jiných poznatků vyplývá, že 56 % obyvatel oblastí důležitých pro zachování biologické rozmanitosti žije v zemích s nízkými a nižšími středními příjmy; vzhledem k tomu, že pouze 9 % obyvatel takových oblastí žije v zemích s vysokými příjmy; vzhledem k tomu, že tento fakt poukazuje podle Iniciativy pro práva a zdroje na neúměrný dopad ochrany na globální Jih;

M. vzhledem k tomu, že existují vědecké důkazy o složitých vazbách mezi úbytkem biologické rozmanitosti a rostoucím rizikem zoonóz, jako je COVID-19;

N. vzhledem k tomu, že uspokojení základních potřeb a zajištění živobytí domorodých a místních společenství silně závisí na půdě, přírodních zdrojích a ekosystémech a se zřetelem ke skutečnosti, že nízká životní úroveň těchto společenství a jejich vyloučení z politického a ekonomického života může vést k zásadním konfliktům ohledně využívání přírodních zdrojů a práv na půdu;

O. vzhledem k tomu, že tradiční území původních obyvatel pokrývá přibližně 22 % světové pevniny a představuje 80 % biologické rozmanitosti planety;

P. vzhledem k tomu, že chráněné oblasti mohou zachovat biologickou rozmanitost ve prospěch celého lidstva, ale že v některých případech bývají také spojovány s rozsáhlým porušováním lidských práv domorodých a místních společenství;

Q. vzhledem k tomu, že původní obyvatelstvo patří i nadále k nejchudším lidem a že jednou z největších překážek, které původní obyvatelé čelí na celém světě, je zákonné uznání práva na kolektivní vlastnictví půdy jejich předků, zejména pokud se tato půda nachází na územích, jež byla prohlášena za chráněná;

R. vzhledem k tomu, že 50 % chráněných oblastí na celém světě bylo podle odhadů vytvořeno na územích, která tradičně obývají a využívají původní obyvatelé, a že tento podíl je nejvyšší na amerických kontinentech, při čemž ve Střední Americe je možná i vyšší než 90 %;

S. vzhledem k tomu, že neuznání zvykového práva původního obyvatelstva a jeho společenství na půdu vede k riziku zabírání půdy a k ohrožení živobytí těchto obyvatel a jejich schopnosti reagovat na změnu klimatu nebo ztrátu biologické rozmanitosti;

T. vzhledem k tomu, že zvláštní zpravodaj OSN pro původní obyvatelstvo označil za hlavní zdroj konfliktů a násilí na územích původních obyvatel těžební průmysl;

U. vzhledem k tomu, že podle globální analýzy z roku 2020 vypracované organizací Front Line Defenders bylo v roce 2020 zavražděno nejméně 331 obránců lidských práv, z nichž se z 69 % jednalo o ochránce životního prostředí a z 26 % o obránce věnující se konkrétně právům původního obyvatelstva;

V. vzhledem k tomu, že EU má v úmyslu prosazovat na základě Úmluvy o biologické rozmanitosti cíl chránit nejméně 30 % biologické rozmanitosti;

W. vzhledem k tomu, že rostoucí objem výzkumných poznatků ukazuje, že domorodá a místní společenství disponují klíčovými znalostmi a hrají zásadní úlohu při udržitelném hospodaření s přírodními zdroji, ochraně biologické rozmanitosti, zvyšování životní úrovně na venkově a posilování odolnosti místních obyvatel a komunit; vzhledem k tomu, že celosvětových cílů v oblasti biologické rozmanitosti nelze dosáhnout bez uznání a respektování práv domorodých a místních společenství;

X. vzhledem k tomu, že EU formulovala v Zelené dohodě pro Evropu pevné ekologické závazky a cíle, avšak celková ekologická stopa EU je i nadále velká, což negativně ovlivňuje životní prostředí v rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že záměrem strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti je dosáhnout stavu, kdy všechny světové ekosystémy budou do roku 2050 v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030 obnoveny, budou odolné a přiměřeně chráněné, a vzhledem k tomu, že se zavazuje k cíli zastavit do roku 2050 vymírání druhů způsobené člověkem, a to na základě mezigenerační odpovědnosti a zásady rovnosti, ale i dodržování práv, a plné a účinné účasti domorodých a místních společenství; vzhledem k tomu, že strategie EU a jejích členských států na podporu rozvojových zemí by měla být navržena tak, aby předvídala dopady změny klimatu a úbytku biologické rozmanitosti;

Y. vzhledem k tomu, že biologická rozmanitost má zásadní význam pro zabezpečení potravin, dobré životní podmínky lidí a rozvoj na celém světě; vzhledem k tomu, že k přínosům ekosystémů z hlediska člověka patří mimo jiné čištění vody a vzduchu, ochrana proti škůdcům a chorobám, opylování plodin, úrodnost půdy, genetická rozmanitost, zásobování sladkou vodou, ochrana před povodněmi, pohlcování uhlíku a odolnost vůči změně klimatu; vzhledem k tomu, že lesy poskytují prostředí pro více než 75 % celosvětové suchozemské biologické rozmanitosti a že na lesních zdrojích závisí obživa více než 25 % světové populace; vzhledem k tomu, že pandemie onemocnění COVID-19 poukázala na oblasti, v nichž panuje mezi zemědělsko-potravinářskými systémy nerovnost, a na nutnost udržitelně v rozvojových zemích přizpůsobovat a zlepšovat drobnou produkci, transformovat zemědělsko-potravinářské systémy a přeorientovat zemědělství na klimatickou udržitelnost;

Z. vzhledem k tomu, že ze zvláštní zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) ze dne 8. srpna 2019 vyplývá, že původní obyvatelstvo se dlouhodobě přizpůsobuje proměnlivosti klimatu pomocí svých tradičních znalostí, což zvyšuje jeho odolnost;

AA. vhledem k tomu, že zvláštní zpráva panelu IPCC o oceánu a kryosféře v měnícím se klimatu ze dne 24. září 2019 dokládá prospěšnost spojení vědeckých poznatků s místními a domorodými vědomostmi v zájmu zajištění odolnosti;

AB. vzhledem k tomu, že čl. 8 písm. j) Úmluvy o biologické rozmanitosti zavazuje smluvní strany k respektování a zachování znalostí, inovací a postupů domorodých a místních společenství, které jsou důležité pro zachování a udržitelné využívání biologické rozmanitosti; vzhledem k tomu, že Úmluva o biologické rozmanitosti však neobsahuje výslovné uznání lidských práv domorodých obyvatel;

AC. vzhledem k tomu, že Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) odhaduje, že na celém světě došlo ke ztrátě 75 % genetické rozmanitosti rostlin a že 75 % celosvětových potravin se nyní produkuje pouze z 12 druhů rostlin a pěti druhů živočichů, což vážně ohrožuje celosvětovou potravinovou bezpečnost;

AD. vzhledem k tomu, že úbytek genetické rozmanitosti, zejména nahrazování místních a dobře přizpůsobených plemen, zvyšuje zranitelnost vůči škůdcům, chorobám a změnám životního prostředí, včetně změny klimatu; vzhledem k tomu, že hnací silou této eroze zemědělské biologické rozmanitosti je tržní globalizace zemědělství a že tato eroze s sebou nese omezení schopnosti inovovat a přizpůsobovat se změně klimatu;

AE. vzhledem k tomu, že podle odhadů je 30 % rizika ohrožujícího rostlinné a živočišné druhy způsobeno mezinárodním obchodem;

AF. vzhledem k tomu, že degradaci a ničení biologické rozmanitosti může v zemích se slabými orgány a předpisy v oblasti životního prostředí urychlit nezákonný obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy a nezákonný obchod s dřevem a surovinami;

AG. vzhledem k tomu, že obrovskými zásobárnami biologické rozmanitosti a primárním regulátorem celosvětového klimatu jsou oceány; vzhledem k tomu, že jejich zachování má zásadní význam pro udržitelný rozvoj a vymýcení chudoby, neboť zajišťují udržitelné živobytí a zabezpečení potravin pro miliardy lidí; vzhledem k tomu, že znečištění mořských ekosystémů plasty je celosvětový i místní problém, který může mít závažné dopady na volně žijící živočichy a planě rostoucí rostliny, hospodářskou činnost a zdraví lidí v rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že rozsah tohoto znečištění je značně podceňován a že i nadále chybí v této oblasti znalosti, zejména pokud jde o dopady na pobřežní oblasti a komunity; vzhledem k tomu, že podle nedávné zprávy Programu OSN pro životní prostředí „Opomíjeno: dopady znečištění moří odpadky a plasty z hlediska environmentální spravedlnosti“ má tento odpad a toto znečištění neúměrný dopad na zranitelné skupiny obyvatel, ohrožuje plné a účinné uplatňování lidských práv a představuje podstatnou překážku při plnění cílů udržitelného rozvoje;

AH. vzhledem k tomu, že strategií v oblasti biologické rozmanitosti se EU zavazuje ke spravedlivému a rovnému sdílení výhod využívání genetických zdrojů spojených s biologickou rozmanitostí a k prosazení podpůrného rámce, při čemž využije výzkum, inovace a technologické nástroje;

AI. vzhledem k tomu, že trestné činy proti životnímu prostředí, jejichž hodnota dosahuje podle odhadu Programu OSN pro životní prostředí a Interpolu až dvojnásobku celosvětového rozpočtu na poskytování pomoci, urychlují úbytek biologické rozmanitosti a změnu klimatu, zejména trestné činy v oblasti lesnictví;

AJ. vzhledem k tomu, že kritická místa z hlediska biologické rozmanitosti se překrývají s oblastmi, které trpí chudobou, neboť většina míst, jež jsou kritická z hlediska ochrany, je v zemích s vysokou mírou chudoby a s nedostatkem potravin;

AK. vzhledem k tomu, že Maledivská republika vyzvala ve svém prohlášení ze dne 3. prosince 2019 ke změně Římského statutu Mezinárodního trestního soudu tak, aby uznával trestné činy, které mají povahu ekocidy;

AL. vzhledem k tomu, že podle zpráv platformy IPBES vzrostla hodnota mezinárodního zákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy od roku 2005 o 500 % a od 80. let 20. století o 2 000 % (11);

AM. vzhledem k tomu, že EU je celosvětově jedním z největších dovozců volně žijících a planě rostoucích druhů a produktů souvisejících s těmito druhy;

AN. vzhledem k tomu, že celosvětový nezákonný obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy je jednou z nejvýnosnějších forem organizované přeshraniční trestné činnosti;

AO. vzhledem k tomu, že podle scénáře bez jakýchkoli opatření se očekává, že změna klimatu povede v některých tropických regionech do roku 2100 k 30 až 40 % snížení rybí biomasy a bude mít značný dopad na mořskou biologickou rozmanitost; vzhledem k tomu, že země v těchto oblastech jsou silně závislé na rybolovu, že však nemají společenské ani finanční zdroje, aby se mohly přizpůsobit a připravit na budoucnost;

AP. vzhledem k tomu, že Mezinárodní svaz ochrany přírody bojuje za to, aby se přinejmenším z 30 % všech mořských stanovišť stala do roku 2020 síť mořských přísně chráněných oblastí;

AQ. vzhledem k tomu, že nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov (rybolov NNN) ohrožuje udržitelnost celosvětových mořských zdrojů tím, že se podílí na jejich nadměrném využívání;

1. je znepokojen skutečností, že úbytek biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb zpomaluje plnění přibližně 80 % posuzovaných cílů udržitelného rozvoje; vyzývá EU, aby pokračovala ve svém úsilí o snížení dopadu své činnosti na biologickou rozmanitost na celém světě a uvedla svou činnost do souladu s mezními možnostmi naší planety;

2. poukazuje na to, že obživa téměř poloviny lidské populace přímo závisí na přírodních zdrojích a naplnění každodenních potřeb obživy celé řady nejzranitelnějších a nejchudších skupin obyvatel přímo závisí na biologické rozmanitosti; zdůrazňuje proto, že ztráta biologické rozmanitosti může vést k prohloubení nerovností a k větší marginalizaci nejzranitelnějších obyvatel, neboť omezí jejich možnost vést zdravý život a jejich svobodu volby a jednání; připomíná, že biologickou rozmanitost ohrožuje změna klimatu, která zvyšuje zranitelnost těchto lidí a oslabuje jejich základní práva a důstojnost; je toho názoru, že je zapotřebí podporovat rozvojové země při formulování a provádění účinných politik v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně;

3. vyzývá EU, aby v zájmu snížení celosvětového tlaku na biologickou rozmanitost komplexně řešila základní příčiny úbytku biologické rozmanitosti a do své vnější politiky rozvojové spolupráce a partnerství začlenila povinnosti týkající se ochrany, udržitelného využívání zdrojů a obnovy ekosystémů v souladu se zásadami soudržnosti politik ve prospěch rozvoje;

4. připomíná, že udržitelný rozvoj vyžaduje dosažení správné rovnováhy mezi hospodářským, sociálním a environmentálním rozměrem; připomíná rovněž, že zachování, udržitelné využívání a obnova biologické rozmanitosti mají zásadní význam pro dosažení celé řady cílů rozvojové politiky, včetně těch, které se týkají lidského zdraví, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, včasného varování, snižování rizika katastrof, zabezpečení vody, potravin a výživy, rozvoje venkova a vytváření pracovních míst, udržitelného využívání lesů, zemědělských ekosystémů a vytváření nebo zachování odolných potravinových systémů; připomíná, že nepříznivé dopady ničení ekosystémů neúměrně postihují chudé, zejména ženy a mladé lidi, ale i původní obyvatele a další komunity závislé na přírodních zdrojích;

5. zdůrazňuje, že EU je rovněž odpovědná za zachování celosvětové biologické rozmanitosti a její udržitelné využívání; zdůrazňuje, že cíle a záměry EU v oblasti biologické rozmanitosti by měly vycházet ze spolehlivých vědeckých poznatků a měly by být plně začleněny do vnější činnosti EU, zejména do partnerských strategií a dohod, včetně dohod o rybolovu s rozvojovými zeměmi; trvá na tom, že je třeba zintenzivnit úsilí o zachování a obnovu v těchto zemích, zejména na regionální úrovni;

6. připomíná odpovědnost EU a třetích rozvinutých zemí za úbytek biologické rozmanitosti na celosvětové úrovni; vyzývá EU, aby zvýšila finanční a technickou podporu rozvojovým zemím na celém světě s cílem dosáhnout nových globálních cílů, bojovat proti trestné činnosti proti životnímu prostředí a řešit příčiny úbytku biologické rozmanitosti;

7. zdůrazňuje, že státy jsou povinny chránit a udržitelně řídit přírodní a biologicky rozmanité ekosystémy a chránit lidská práva domorodých a místních společenství a obyvatel afrického původu i jejich vlastnická práva k půdě, neboť jejich přežití závisí na těchto ekosystémech;

8. vyzývá EU a její členské státy, aby do Listiny základních práv Evropské unie zařadily uznání práva na bezpečné, čisté, zdravé a udržitelné životní prostředí, aby podpořily celosvětové uznání tohoto práva jako lidského práva a podpořily zakotvení komplexní ochrany a obrany přírody, biologické rozmanitosti a ekosystémů jako základu života, a uznaly tak vzájemnou provázanost a právo všech lidí, včetně budoucích generací, na přírodu, a to především prosazováním přísných norem týkajících se transparentnosti, účasti veřejnosti a přístupu ke spravedlnosti v souladu Aarhuskou úmluvou a mezinárodním právem; v této souvislosti a vzhledem k tomu, že k nejzávažnějším škodám na ekosystémech dochází v rozvojových zemích, považuje za nezbytné bojovat proti všem druhům poškozování ekosystémů, a to i ve všech třetích zemích, s nimiž EU spolupracuje, a v prostředích, na nichž závisí chudé obyvatelstvo světa, a případně posoudit význam a zájem, pokud jde o udělení práv na přírodu;

9. je hluboce znepokojen velkými nedostatky v údajích, ukazatelích a finančních prostředcích, které jsou zapotřebí k zastavení úbytku biologické rozmanitosti, a nesrovnalostmi ve vykazování a sledování financování biologické rozmanitosti; připomíná, že stanovení konkrétních, měřitelných a kvantitativních cílů a ukazatelů pro rámec na období po roce 2020 má zásadní význam pro zlepšení schopnosti monitorovat pokrok;

10. vítá africkou iniciativu „velké zelené zdi“ a vyzývá Komisi, aby tento projekt podpořila;

11. vyzývá EU a její členské státy, aby intenzivněji usilovaly o lepší posouzení a ohodnocení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb a aby se těmito hodnotami řídily při přijímání rozhodnutí;

12. vítá skutečnost, že Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa přispěje k obecnému cíli víceletého finančního rámce (VFR) v oblasti biologické rozmanitosti; zdůrazňuje, že plánování, kontrola a sledování nástroje NDICI – Globální Evropa mají klíčový význam pro plnění globálních cílů EU v oblasti biologické rozmanitosti; připomíná, že nástroj NDICI – Globální Evropa by měl přispět k cíli poskytnout 7,5 % ročních výdajů v rámci VFR na cíle v oblasti biologické rozmanitosti v roce 2024 a 10 % ročních výdajů v rámci VFR na cíle v oblasti biologické rozmanitosti od roku 2026; vyzývá k účinnému uplatňování zásady „významně nepoškozovat“ u všech výdajů a programů EU; vyzývá k posílení rámce pro podávání zpráv a monitorování vnější politiky EU v oblasti biologické rozmanitosti, mimo jiné prostřednictvím podrobných ustanovení o cílech a ukazatelích v oblasti biologické rozmanitosti; obecněji vyzývá EU a její členské státy, aby podporovaly výzkum a inovace v oblasti zachování a ochrany biologické rozmanitosti a agroekologická řešení s cílem zajistit klíčové přínosy rozvoje, a napomoci tak provádění cílů udržitelného rozvoje;

13. vyjadřuje politování nad tím, že vnější rozpočet EU na podporu politiky v oblasti biologické rozmanitosti zůstává výrazně nižší oproti prostředkům vyčleněným na politiky zaměřené na změnu klimatu; vyzývá k účinnému navýšení finančních prostředků na ochranu biologické rozmanitosti v souladu s dohodou o VFR a k technické pomoci při vývoji dalších nástrojů pro mobilizaci zdrojů s cílem plnit globální závazky v oblasti biologické rozmanitosti; zdůrazňuje, že v souladu s Agendou 2030 a příslušnými mezinárodními úmluvami a závazky je třeba sledovat, vykazovat a postupně rušit dotace, které škodí životnímu prostředí, a směrovat je k činnostem šetrným k biologické rozmanitosti; vyzývá k tomu, aby významná část oficiální rozvojové pomoci EU věnovaná na opatření v oblasti klimatu byla zaměřena na podporu vedlejších přínosů pro zachování biologické rozmanitosti v rámci zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně;

14. vyzývá EU, aby schválila zákon o povinnosti náležité péče, který by společnostem a subjektům, které je financují, uložil přímou odpovědnost za zajištění toho, aby jejich dovážené zboží nebylo spojeno s porušováním lidských práv, jako je zabírání půdy a zhoršování stavu životního prostředí (včetně odlesňování a ztráty biologické rozmanitosti); obecněji vyzývá EU, aby od podniků a finančních institucí vyžadovala, aby zvýšily svůj závazek v oblasti biologické rozmanitosti, například prostřednictvím spolehlivých a závazných ustanovení týkajících se posuzování dopadů, řízení rizik, zveřejňování informací a požadavků na externí oznamování; vyzývá OECD, aby vypracovala soubor praktických opatření týkajících se náležité péče a biologické rozmanitosti s cílem podpořit úsilí podniků;

15. vítá závazek Komise vypracovat legislativní návrh týkající se povinné náležité péče podniků v oblasti lidských práv a životního prostředí pro společnosti v celých jejich dodavatelských řetězcích; doporučuje, aby tento legislativní návrh podporoval a usnadňoval vývoj společných metod pro měření dopadu na životní prostředí a změnu klimatu; zdůrazňuje význam účinných, smysluplných a informovaných konzultací se všemi dotčenými nebo potenciálně dotčenými zúčastněnými stranami, jako jsou obránci lidských práv a životního prostředí, občanská společnost, odbory a původní národy a místní komunity; vyjadřuje politování nad závažnými nedostatky při provádění rámce OSN „Chránit, respektovat a napravovat“ a obecných zásad v oblasti podnikání a lidských práv, pokud jde o práva původních obyvatel a pozemková práva; znovu vyzývá EU, aby se konstruktivně zapojila do práce Rady OSN pro lidská práva na právně závazném mezinárodním nástroji pro regulaci činnosti nadnárodních společností a dalších podniků v rámci mezinárodního práva v oblasti lidských práv, jenž by měl zahrnovat zvláštní normy na ochranu původního obyvatelstva;

16. opakuje svou žádost, aby Komise urychleně předložila návrh právního rámce EU pro zastavení a zvrácení celosvětového odlesňování a znehodnocování lesů v důsledku potřeb EU, který uloží společnostem povinnost provádět náležitou péči s cílem zajistit, aby výrobky uváděné na trh EU nebyly spojeny s odlesňováním, přeměnou přírodních ekosystémů a porušováním práv původních národů a místních komunit;

Soudržnost politik ve prospěch rozvoje

17. připomíná, že účinnost vnější politiky EU v oblasti biologické rozmanitosti závisí na její soudržnosti s dalšími klíčovými vnějšími politikami EU, jako jsou obchodní a investiční dohody;

18. konstatuje, že zpráva platformy IPBES o globálním posouzení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb z roku 2019 ukazuje meze přístupu k ochraně biologické rozmanitosti prostřednictvím prostorového rozsahu suchozemských a mořských chráněných oblastí, které patří k několika částečně splněným aičijským cílům v oblasti biologické rozmanitosti;

19. zdůrazňuje skutečnost, že biologická rozmanitost má zásadní význam pro mnoho hospodářských činností, zejména ty, které souvisejí s pěstováním plodin a chovem hospodářských zvířat, lesnictvím, rybolovem a mnoha formami cestovního ruchu, které jsou přímo založeny na přírodě a zdravých ekosystémech; naléhavě vyzývá EU, aby začlenila biologickou rozmanitost a ekosystémové služby do všech souvisejících oblastí politiky, zejména v oblasti zemědělství, rybolovu, lesnictví, energetiky, těžby, obchodu, cestovního ruchu a změny klimatu, a do politik a opatření v oblasti rozvoje a snižování chudoby a aby podporovala inovativní a proveditelná řešení pro boj proti úbytku biologické rozmanitosti a současně zajistila zdravé, bezpečné, přístupné a cenově dostupné potraviny pro všechny;

20. je mimořádně znepokojen tím, že EU se svou spotřebou podílí na celosvětovém odlesňování přibližně z 10 %, což je způsobeno její závislostí na dovozu zemědělských komodit, jako je palmový olej, maso, sója, kakao, káva, kukuřice, dřevo a kaučuk; znovu vyzývá Komisi, aby v roce 2021 předložila návrh právního rámce EU pro zastavení a zvrácení světového odlesňování v důsledku potřeb EU, který by zajistil, aby trhy a spotřební návyky EU neměly negativní dopad na lesy a biologickou rozmanitost v rozvojových zemích, a zohlednil dominový efekt tohoto jevu na jejich obyvatele; vyzývá EU, aby tyto země podporovala při zajišťování udržitelnosti potravinových systémů vytvářením krátkých dodavatelských řetězců, rozvojem agroekologie, podporou drobných zemědělců a současným zajištěním pozemkových práv a práv místních komunit;

21. vyzývá EU, aby v rámci své mezinárodní rozvojové činnosti prosazovala udržitelné zemědělské postupy na ochranu a obnovu světových lesů a aby se zaměřila především na udržitelné hospodaření s vodními zdroji, obnovu znehodnocené půdy a ochranu a obnovu biologicky rozmanitých oblastí s významným potenciálem pro ekosystémové služby a zmírňování změny klimatu; vyzývá EU, aby zintenzivnila provádění svého akčního plánu pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT), a zejména dobrovolných dohod o partnerství, s cílem snížit poptávku po nezákonně těženém dřevě a související obchod a posílit práva původních národů a místních komunit postižených těžbou dřeva;

22. připomíná, že rostoucí poptávka EU po dřevu k použití v materiálech, energetice a biohospodářství převyšuje možnosti jejích dodávek a že dovoz dřeva zvyšuje riziko odlesňování, zabírání půdy, nuceného vysidlování a porušování práv původních národů a místních komunit; opakuje, že politika EU v oblasti bioenergetiky by měla splňovat přísná environmentální a sociální kritéria;

23. zdůrazňuje, že investice do zemědělství, lesnictví nebo rybolovu nebo do podniků, které mají dopad na půdu, travní porosty, lesy, vodu nebo moře a které podporuje EU, musí být mimo jiné v souladu s dobrovolnými pokyny FAO/Výboru pro celosvětové zajišťování potravin (CFS) pro odpovědnou správu půdy, lesů a rybolovu v souvislosti se zajišťováním potravin v jednotlivých zemích a se zásadami FAO/CFS pro odpovědné investování do zemědělských a potravinových systémů s cílem chránit ekosystémy a předcházet úbytku biologické rozmanitosti;

24. žádá, aby připravovaný nástroj NDICI kladl důraz především na ochranu a obnovu lesů a obranu biologické rozmanitosti; zdůrazňuje, že lesy mohou plně rozvíjet své funkce ve prospěch klimatu a životního prostředí pouze tehdy, jsou-li spravovány udržitelným způsobem;

25. zdůrazňuje, že ochrana biologické rozmanitosti a zmírňování změny klimatu se automaticky vzájemně nepodporují; vyzývá k přezkumu směrnice o obnovitelných zdrojích energie s cílem zajistit, aby byla v souladu s mezinárodními závazky EU v rámci Agendy 2030, Pařížské dohody a Úmluvy o biologické rozmanitosti, což mimo jiné obnáší zavedení kritérií sociální udržitelnosti a zohlednění rizik zabírání půdy; v této souvislosti připomíná, že by směrnice o obnovitelných zdrojích energie II měla být v souladu s mezinárodními standardy vlastnických práv, tj. s Úmluvou MOP č. 169 a dobrovolnými pokyny FAO týkajícími se držby půdy a zásadami odpovědného investování v rámci zemědělských a potravinových systémů;

Zemědělství a rybolov

26. připomíná, že zemědělsko-potravinářské systémy a drobní zemědělci jsou závislí na biologické rozmanitosti a mají na ni významný dopad; zdůrazňuje, že účinné začleňování biologické rozmanitosti do zemědělství vyžaduje zajištění finančních pobídek a dobrovolných a regulačních opatření, která budou zemědělce motivovat k tomu, aby zaváděli a zajišťovali biologickou rozmanitost a přínosy pro životní prostředí, a to prostřednictvím odborné přípravy, využívání technologií a inovací, ale i osvědčených udržitelných zemědělských postupů, což mimo jiné obnáší obnovení omezených vodních zdrojů a řešení degradace půdy a dezertifikace; zdůrazňuje, že podle zásady soudržnosti politik ve prospěch rozvoje by měly být v souladu s rozhodnutími přijatými na úrovni EU identifikovány a postupně rušeny dotace, které mají nepříznivý vliv na životní prostředí; vyzývá k povinnému předběžnému a následnému posuzování vlivů souvisejících investic podporovaných EU na životní prostředí; za tímto účelem vyzývá EU, aby zvýšila svou finanční a technickou podporu rozvojovým zemím;

27. připomíná, že jedinečná schopnost agroekologie sladit ekonomický, environmentální a sociální rozměr udržitelnosti byla uznána ve významných zprávách IPCC a IPBES, Světovou bankou a v celosvětovém hodnocení zemědělství pod vedením organizace FAO (IAASTD); trvá na tom, že by financování zemědělství v rámci nástrojů vnější činnosti EU mělo být v souladu s transformační povahou Agendy 2030, Pařížskou dohodou o klimatu a Úmluvou OSN o biologické rozmanitosti; domnívá se, že by měly být odpovídajícím způsobem upřednostňovány investice do plodin přizpůsobených místním podmínkám a účinně využívajících zdroje, agroekologie, agrolesnictví a diverzifikace plodin;

28. připomíná, že na používání geneticky modifikovaného osiva se vztahují patenty, což podkopává práva drobných zemědělců a původních obyvatel na záchranu, používání, výměnu a prodej osiva, která jsou zakotvena v mezinárodních dohodách, jako je Mezinárodní smlouva o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství, Deklarace OSN o právech původních obyvatel a deklarace OSN o právech drobných zemědělců a dalších osob pracujících ve venkovských oblastech; připomíná, že geneticky modifikované plodiny jsou často spojovány s významným využíváním herbicidů; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby zohlednily závazky Unie vyplývající z mezinárodních dohod a aby zajistily, že rozvojová pomoc nebude využívána k podpoře technologií genetické modifikace v rozvojových zemích;

29. připomíná, že posílení rozmanitosti osiva a plodin přechodem na odolné odrůdy má zásadní význam pro budování odolnosti zemědělství, adaptaci na měnící se podmínky, jako je změna klimatu, úbytek biologické rozmanitosti, nové zoonózy, škůdci, sucho nebo povodně, s ohledem na poptávku po potravinách a zajišťování potravin v rozvojových zemích; vyzývá Komisi, aby v rámci svých politik v oblasti rozvojové pomoci a obchodu a investic podporovala zemědělství, které je v souladu s ustanoveními Mezinárodní smlouvy o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství, jež chrání práva drobných zemědělců na zachování, kontrolu, ochranu a rozvoj vlastního osiva a tradičních znalostí (a to i finančně, technicky, zřizováním semenných bank za účelem zachování a výměny tradičního osiva, jakož i v rámci dohod o volném obchodu); zdůrazňuje, že systém unie pro ochranu nových odrůd rostlin (systém UPOV) neodpovídá zájmům rozvojových zemí, v nichž převažují osivové systémy řízené zemědělci (neformální odvětví osiva) a postupy úspor, využívání, výměny a prodeje osiva; naléhavě vyzývá EU, aby podporovala neformální osivový systém a reformovala systém UPOV tak, aby drobní zemědělci mohli používat osivo uchované z předešlých sklizní, a aby zavedla mechanismus spravedlivého rozdělení přínosů; připomíná závazek Komise upřednostnit účinné provádění Úmluvy o biologické rozmanitosti v obchodních a investičních dohodách a naléhavě vyzývá EU, aby podporovala rozvoj odrůd osiva přizpůsobeného místním podmínkám a osiva, které si zemědělci uchovávají z předešlých sklizní, a ochránila tak právo zemědělců na zachování genetických zdrojů pro účely zabezpečení potravin a přizpůsobení se změně klimatu;

30. žádá, aby EU podpořila režimy práv duševního vlastnictví, které motivují k vývoji místně přizpůsobených odrůd osiva a osiva, které zemědělci uschovali z předešlých sklizní;

31. připomíná, že neudržitelné postupy v zemědělství a lesnictví, jako je nadměrné stahování vody a znečištění nebezpečnými chemickými látkami, způsobují podstatné zhoršení stavu životního prostředí a ztrátu biologické rozmanitosti; vyzývá EU, aby podporovala rozvojové země v jejich úsilí o posílení regulace rizik pesticidů, hodnocení a sladění jejich registrací pesticidů s Mezinárodním kodexem chování pro řízení pesticidů organizace FAO a Světové zdravotnické organizace, a to i prostřednictvím spolupráce mezi jižními zeměmi, posílení výzkumu a vzdělávání v oblasti alternativ k pesticidům a zvýšení jejich investic do agroekologických a ekologických postupů a produkce, včetně postupů udržitelného zavlažování a hospodaření s vodou; dále vyzývá EU, aby zastavila veškerý vývoz přípravků na ochranu rostlin, které jsou v EU zakázány, v souladu se závazky EU v oblasti soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, Zelenou dohodou, zásadou „neškodit“ a Rotterdamskou úmluvou z roku 1998; vyzývá Komisi, aby přijala opatření s cílem zakázat vývoz nebezpečných látek z EU, které jsou v EU zakázány; vyzývá Komisi, aby zajistila, aby vyvážené výrobky splňovaly stejné normy, jaké jsou požadovány od evropských výrobců, a zabránila tak nebezpečným látkám, které nejsou v EU povoleny, a umožnila rovné podmínky na celém světě;

32. konstatuje, že technologie genetického tahu, jako je tomu v případě geneticky modifikovaných komárů pro kontrolu nemocí přenášených vektory, představují vážné a nové hrozby pro životní prostředí a přírodu, včetně nevratných změn v potravinových řetězcích a ekosystémech a ztráty biologické rozmanitosti, na nichž závisí živobytí nejchudších obyvatel světa; připomíná, že je znepokojen novými otázkami v oblasti práva, ochrany životního prostředí, biologické bezpečnosti a správy, které mohou vyvstat v souvislosti s uvolňováním geneticky modifikovaných organismů vzniklých na základě technologie genového tahu do životního prostředí, a to i za účelem ochrany přírody; připomíná, že před uvolněním jakýchkoli technologií, které mohou mít dopad na jejich tradiční znalosti, inovace, postupy, živobytí a využívání půdy, zdrojů a vody, je třeba získat svobodný, předchozí a informovaný souhlas původních národů a místních komunit; zdůrazňuje, že před zaváděním jakýkoli takových technologií musí být umožněna účast a zapojení všem komunitám, jichž se to případně týká; vzhledem k tomu, že technologie genového tahu vyvolávají obavy, pokud jde o obtížné předvídání jejich chování, a že organismy vzniklé na základě technologie genového tahu by se samy o sobě mohly stát invazivními druhy, se domnívá, že by v souladu se zásadou předběžné opatrnosti nemělo být povoleno žádné vypouštění geneticky modifikovaných organismů vzniklých na základě technologie genového tahu, a to ani pro účely ochrany přírody;

33. připomíná, že zachování, obnova a udržitelné řízení mořských ekosystémů mají zásadní význam pro strategie zmírňování změny klimatu a současně zajišťují dodržování práv a zachování živobytí drobných rybářů a pobřežních komunit; zdůrazňuje, že zvláštní zpráva panelu IPCC o oceánu a kryosféře v měnícím se klimatu dokládá prospěšnost spojení vědeckých poznatků s místními a domorodými vědomostmi ke zvýšení odolnosti; naléhavě vyzývá EU, aby vypracovala přístup ke správě oceánů založený na lidských právech;

34. zdůrazňuje, že přibližně 3 miliardy lidí na celém světě spoléhají na produkty rybolovu jako na primární zdroj bílkovin; zdůrazňuje, že nadměrná rybolovná kapacita v rámci mezinárodního obchodu s rybami, jako je tomu v případě tuňáka žlutoploutvého v seychelských vodách, ohrožuje zajišťování potravin pro pobřežní komunity a mořské ekosystémy v rozvojových zemích; připomíná závazek EU dodržovat zásadu soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a řádné správy věcí veřejných; zastává názor, že dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu by měly být posíleny, aby se staly skutečně udržitelnými, byly v souladu s nejlepším dostupným vědeckým poradenstvím a zohledňovaly kumulativní účinky různých platných dohod o rybolovu; vyzývá EU, aby podporovala udržitelné rybolovné činnosti v rozvojových zemích s cílem obnovit a chránit mořské a pobřežní ekosystémy; zdůrazňuje, že je důležité pokračovat v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a zintenzivnit jej, a to zvýšením sankcí za související trestnou činnost a vyčleněním finančních prostředků na tento účel;

35. vyzývá Komisi, aby podpořila vytvoření celosvětového programu budování kapacit pro využívání biologické rozmanitosti půdy a hospodaření s ní a Globálního střediska pro sledování biologické rozmanitosti půdy; vyzývá Komisi, aby podpořila pokračující úsilí v rámci Komise FAO pro genetické zdroje pro výživu a zemědělství o globální akční plán, který by řešil pokles biologické rozmanitosti v oblasti potravin a zemědělství a prosazoval její udržitelné řízení;

36. zdůrazňuje skutečnost, že drobní rybáři jsou pro svou obživu přímo závislí na pobřežní a mořské biologické rozmanitosti; zdůrazňuje, že světové oceány a pobřeží jsou vysoce ohroženy například neudržitelnými rybolovnými postupy, rychlou změnou klimatu, znečištěním moří a oceánů z pevniny, znehodnocováním oceánů, eutrofizací a acidifikací; naléhavě vyzývá EU a její členské státy, aby přijaly veškerá nezbytná opatření s cílem komplexně řešit základní příčiny znečištění moří a vyčerpávání zásob ryb prostřednictvím komplexního a integrovaného přístupu, který zohlední vnější dopad všech odvětvových politik EU, včetně znečištění moří vyplývajícího z její zemědělské politiky, s cílem účinně reagovat na své mezinárodní závazky v oblasti biologické rozmanitosti a změny klimatu;

37. upozorňuje na význam mořských zdrojů pro uspokojení základních lidských potřeb v rozvojových zemích; vyzývá k uznání oceánu jako globálního společného zdroje s cílem přispět k plnění cílů udržitelného rozvoje v rozvojových zemích a zajistit jeho účinnou ochranu; vyzývá proto Komisi, aby na mezinárodních mnohostranných fórech, jako jsou regionální organizace pro řízení rybolovu, prosazovala ambiciózní model správy v oblasti mořské biologické rozmanitosti a mořských genetických zdrojů mimo jurisdikci jednotlivých států; dále zdůrazňuje, že je třeba uplatňovat integrovaný a ekosystémový přístup ke všem odvětvím modré ekonomiky založený na vědeckých poznatcích; zdůrazňuje proto povinnost států zdržet se přijímání opatření, včetně rozsáhlých rozvojových projektů, která by mohla nepříznivě ovlivnit živobytí, územní nebo přístupová práva vnitrozemských a mořských drobných rybářů, pokud nebude získán jejich svobodný, předchozí a informovaný souhlas, a zajistit, aby soudy tato práva chránily; zdůrazňuje, že by měla být prováděna předběžná posouzení projektů těžebního průmyslu, zejména za účelem vyhodnocení možných negativních dopadů na lidská práva v rámci místních rybářských komunit;

Obchod

38. zdůrazňuje, že EU je zodpovědná za omezení nepřímých příčin úbytku biologické rozmanitosti a že by problematiku biologické rozmanitosti a záruky proti zabírání půdy měla systematicky zahrnovat do obchodních jednání a rozhovorů s rozvojovými zeměmi;

39. vyzývá Komisi, aby v posouzení dopadů na udržitelnost pečlivě posoudila dopady obchodních dohod na odlesňování, úbytek biologické rozmanitosti a lidská práva, a to na základě komplexních a spolehlivých vědeckých údajů a metodik hodnocení;

40. poukazuje na to, že podle FAO se přibližně třetina celosvětových potravin ztratí nebo vyplýtvá, přičemž přibližně třetina sklizených potravin se ztratí buď v potravinové dopravě, nebo v transformačním řetězci; naléhavě vyzývá EU a její členské státy, aby prosazovaly postupy, které celosvětově snižují potravinové ztráty a plýtvání potravinami, a aby chránily právo rozvojových zemí na potravinovou soběstačnost jako prostředek k zajištění výživy, snížení chudoby a inkluzivní, udržitelné a spravedlivé globální dodavatelské řetězce a místní a regionální trhy a aby věnovaly zvláštní pozornost rodinnému zemědělství s cílem zajistit dodávky cenově dostupných a přístupných potravin; v souladu s tím vyzývá, aby byla upřednostňována místní produkce a spotřeba potravin, která podporuje drobné zemědělství, je zejména prospěšné pro ženy a mladé lidi, které zajistí tvorbu pracovních míst na místní úrovni, zaručí výrobcům a spotřebitelům spravedlivé ceny a sníží závislost zemí na dovozu a jejich zranitelnost vůči výkyvům mezinárodních cen;

41. konstatuje, že kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu nejsou účinně vymahatelné; žádá Komisi, aby posílila kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v kontextu dohod EU o volném obchodu, zejména pokud jde o ustanovení týkající se biologické rozmanitosti; zdůrazňuje, že aby byla ustanovení týkající se biologické rozmanitosti a environmentální cíle dohod o volném obchodu EU účinně vymahatelná, musí být jasná a konkrétní a jejich provádění musí být ověřitelné; vyzývá Komisi, aby v rámci nadcházejícího přezkumu patnáctibodového akčního plánu zvážila další opatření a přidělení zdrojů, které umožní účinné provádění kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji a uplatní zásadu soudržnosti politik ve prospěch udržitelného rozvoje;

42. poukazuje na to, že EU již do obchodních dohod začleňuje neobchodní ustanovení týkající se biologické rozmanitosti, přičemž konstatuje, že lze uvažovat o proveditelných, měřitelných a realistických zárukách;

43. zdůrazňuje, že v důsledku mezinárodního obchodu klesla biologická rozmanitost pěstovaných plodin a hospodářských zvířat; žádá, aby bylo vypracováno kompletní posouzení přímých a nepřímých dopadů dohod EU o volném obchodu na biologickou rozmanitost;

44. vyzývá Komisi, aby pečlivě přezkoumala svou obchodní politiku, zejména své dohody o hospodářském partnerství, aby se zajistilo, že nebude v rozporu se zásadami soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, Pařížskou dohodou a Zelenou dohodou; žádá Komisi a Radu, aby neuzavíraly nové dohody o volném obchodu, které by mohly přispět ke zvýšení celosvětového odlesňování a úbytku biologické rozmanitosti;

Veřejné zdraví

45. zdůrazňuje, že úbytek biologické rozmanitosti a degradace ekosystémů má přímé i nepřímé dopady na lidské zdraví;

46. konstatuje, že různorodá strava ve spojení s globální konvergencí s nízkou úrovní spotřeby kalorií a masa by zlepšila zdraví a zabezpečení potravin v mnoha oblastech a rovněž by podstatně snížila dopady na biologickou rozmanitost;

47. zdůrazňuje souvislost mezi ztrátou biologické rozmanitosti a vzestupem zoonotických patogenů; připomíná, že riziko pandemií zvyšuje antropogenní změny, které přivádějí do užšího kontaktu volně žijící živočichy, hospodářská zvířata a lidi, jako jsou změny ve využívání půdy, odlesňování, rozšiřování a intenzifikace zemědělství a legální a nezákonný obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy a jejich spotřeba, jakož i demografický tlak; připomíná, že ekologická obnova má zásadní význam pro naplnění koncepce „jednoho zdraví“; obecněji zdůrazňuje, že pandemie COVID-19 ukázala, že je důležité uznat vnitřní vazbu mezi lidským zdravím, zdravím zvířat a biologickou rozmanitostí; zdůrazňuje proto význam přístupu „jedno zdraví“ a následnou potřebu klást větší důraz na zdravotní péči, prevenci nemocí a přístup k lékům v rozvojových zemích, a to zajištěním soudržnosti politik v oblasti obchodu, zdraví, výzkumu a inovací s cíli rozvojové politiky; vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí posílila opatření EU proti pandemiím a jiným zdravotním hrozbám a zohlednila přitom vazby mezi zoonotickými pandemiemi a ztrátou biologické rozmanitosti v souladu s novým návrhem Komise o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a současně navázala na spolupráci s partnerskými zeměmi EU s cílem snížit riziko budoucích zoonotických pandemií a podpořit vypracování mezinárodní smlouvy o pandemii v rámci WHO;

48. připomíná, že většina léků používaných pro zdravotní péči a prevenci nemocí pochází z biologické rozmanitosti, zejména z rostlin po celém světě, zatímco mnoho důležitých léčebných postupů pochází ze znalostí původních obyvatel a z tradiční medicíny;

49. poukazuje na problémy, které práva duševního vlastnictví na genetické zdroje a tradiční znalosti způsobují rozvojovým zemím v souvislosti s dostupností léků, výrobou generických léčiv a přístupem zemědělců k osivům;

50. zdůrazňuje, že je důležité, aby přírodní genetické zdroje byly využívány spravedlivě a vyváženě a zdůrazňuje, že je v tomto ohledu třeba zajistit soulad mezi mezinárodními dohodami; zdůrazňuje, že předpisy přijaté na ochranu genetických zdrojů a souvisejících tradičních znalostí musí být v souladu s přijatými mezinárodními závazky v oblasti prosazování a dodržování práv domorodého obyvatelstva zakotvenými v Deklaraci OSN o právech původních obyvatel z roku 2007 a Úmluvě MOP č. 1989 o domorodém a kmenovém obyvatelstvu z roku 1989; zdůrazňuje, že je třeba v souladu se směrnicí 98/44/ES zveřejnit původ genetických zdrojů během řízení o udělení patentu, je-li znám ( 12 ) ; vyzývá Komisi, aby prosazovala soulad pravidel WTO s Nagojským protokolem k Úmluvě OSN o biologické rozmanitosti s cílem účinně předcházet biopirátství;

Domorodá a místní společenství

51. zdůrazňuje skutečnost, že globální hodnotící zpráva platformy IPBES prokázala význam domorodých a místních společenství pro zachování biologické rozmanitosti a správu ekosystémů; vyjadřuje politování nad tím, že navzdory svému velkému potenciálu nebyly znalosti domorodých národů účinně využity, vzhledem k tomu, že výslovné uznání původního a kmenového obyvatelstva a jejich práv stále chybí v právních, politických a institucionálních rámcích mnoha zemí a jejich provádění zůstává hlavním problémem;

52. zdůrazňuje, že pastevci a jiní uživatelé přírody na pastvinách a přírodních travinných porostech přispívají k ochraně a udržitelnému využívání přírodní a domácí biologické rozmanitosti;

53. upozorňuje na četná obvinění z rozsáhlého porušování práv původních obyvatel, o nichž informoval zvláštní zpravodaj OSN pro práva původních obyvatel, například v důsledku zvýšené těžby nerostných surovin, rozvoje projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, rozšíření zemědělského podnikání, rozvoje rozsáhlých infrastruktur a opatření na zachování zdrojů;

54. vyzývá EU a její členské státy, aby posílily kontrolu projektů a obchodních dohod financovaných EU s cílem předcházet porušování lidských práv a odhalovat je a umožnit opatření proti tomuto porušování, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována projektům a dohodám, které mohou mít dopad na půdu, území nebo přírodní majetek původního obyvatelstva a místních komunit, včetně případů, kdy dochází k vytvoření chráněné oblasti nebo k rozšíření jakékoli stávající oblasti; zdůrazňuje, že cílem mechanismu udržitelného rozvoje by mělo být financování projektů, z nichž budou mít prospěch ti, kteří jsou nejvíce zranitelní vůči dopadům změny klimatu a ztrátě biologické rozmanitosti, a že projekty financované v rámci mechanismu udržitelného rozvoje by měly projít posouzením dopadu na lidská práva, přičemž pouze projekty s pozitivními dopady jsou způsobilé pro registraci; trvá na tom, aby veškeré činnosti finančních institucí EU, zejména Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj, byly v souladu se závazky EU v oblasti klimatu a řídily se přístupem založeným na lidských právech; vyzývá k posílení a prohloubení jejich příslušných mechanismů pro vyřizování stížností zaměřených na jednotlivce nebo skupiny, kteří se domnívají, že těmito činnostmi byla porušena jejich práva a že mohou mít nárok na náhradu;

55. připomíná povinnost států podle mezinárodního práva uznat a chránit práva původních obyvatel vlastnit, rozvíjet, kontrolovat a využívat svou společnou půdu a podílet se na řízení a ochraně svých přírodních zdrojů; naléhá na EU, aby u všech projektů financovaných v rámci oficiální rozvojové pomoci uplatňovala hledisko dodržování práv, zejména práv pastevců a domorodých a místních společenství, včetně práva na sebeurčení a vlastnického práva k půdě, která jsou zakotvena ve smlouvách o lidských právech, zejména v Deklaraci OSN o právech původních obyvatel; zdůrazňuje, že je třeba dodržovat zásadu svobodného, předchozího a informovaného souhlasu, jak je stanovena v Úmluvě Mezinárodní organizace práce č. 169 o domorodém a kmenovém obyvatelstvu z roku 1989, a to i v souvislosti s veškerým rozhodováním týkajícím se chráněných oblastí, a zavést mechanismy odpovědnosti, stížností a zjednávání nápravy za porušování práv původních obyvatel, a to i v souvislosti s činnostmi v oblasti ochrany přírody; vyzývá členské státy EU, které tuto úmluvu MOP dosud neratifikovaly, aby tak učinily; zdůrazňuje, že úmluva MOP č. 169 ukládá všem ratifikujícím státům povinnost přijmout koordinovaná opatření na ochranu práv původního obyvatelstva;

56. upozorňuje na četná obvinění z rozsáhlého porušování práv ochránců životního prostředí, jak uvádí zvláštní zpravodaj OSN pro situaci obránců lidských práv, který odsoudil rostoucí počet útoků, vyhrožování smrtí a vražd, které jsou proti nim spáchány; připomíná povinnost států chránit ochránce životního prostředí a jejich rodiny před obtěžováním, zastrašováním a násilím, jak je zakotveno v mezinárodních právních předpisech v oblasti lidských práv, a zaručit jejich základní svobody; vyzývá EU, aby dále investovala a posilovala zvláštní ochranné mechanismy a programy pro obránce lidských práv v oblasti životního prostředí, jakož i pro původní obyvatelstvo a místní komunity, včetně zajištění pokračování projektů ProtectDefenders.eu; zdůrazňuje, že je třeba uznat jejich práva, znalosti a zkušenosti v boji proti úbytku biologické rozmanitosti a zhoršování životního prostředí;

57. naléhavě žádá EU, aby zajistila, aby iniciativa „NaturAfrika“ chránila volně žijící živočichy a planě rostoucí rostliny a s nimi související ekosystémy v souladu s přístupem k ochraně založeným na právech, což vyžaduje svobodný, předchozí a informovaný souhlas dotyčných domorodých a místních společenství a organizací občanské společnosti, které je podporují; žádá EU, aby za tímto účelem poskytla technickou a finanční pomoc;

58. vybízí EU a její členské státy, aby podporovaly africké struktury správy věcí veřejných, a zejména Africký soud pro lidská práva a práva národů, s cílem provádět politický rámec Africké unie pro pastevectví v Africe a obecněji uznat práva pastevců a původních obyvatel;

59. zdůrazňuje, že zaručení vlastnických práv je předpokladem k účinnému zohledňování biologické rozmanitosti ve všech činnostech; konstatuje však, že neexistující kolektivní práva domorodých národů na půdu je hlavní překážkou efektivní ochrany přírody založené na právech;

60. připomíná, že přechod na zelenou a digitální ekonomiku má obrovský dopad na těžební odvětví a že vzrůstá obava, že se těžba rozšíří na citlivé lesní krajiny, což přispěje k odlesňování a znehodnocování lesů; připomíná, že 80 % lesů na celém světě se skládá z tradiční půdy a území původních obyvatel; vyzývá EU a její členské státy, aby zvýšily své úsilí o podporu odpovědných a udržitelných těžebních postupů a současně urychlily přechod k oběhovému hospodářství; vyzývá zejména EU, aby vytvořila celoregionální rámec pro těžební průmysl, který by postihoval společnosti, které porušují lidská práva, a poskytl právní nápravu původnímu obyvatelstvu, jehož práva byla porušena; zdůrazňuje, že je třeba zakázat průzkum a těžbu nerostných surovin ve všech chráněných oblastech, včetně národních parků a památek světového dědictví;

Trestná činnost v oblasti životního prostředí

61. upozorňuje na skutečnost, že trestná činnost proti životnímu prostředí představuje celosvětovou hrozbu pro chráněné oblasti, udržitelný rozvoj, stabilitu a bezpečnost;

62. zdůrazňuje, že nezákonný obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy by měl být označen za „závažný trestný čin“ v souladu s Úmluvou OSN o boji proti nadnárodnímu organizovanému zločinu ve snaze umožnit mezinárodní spolupráci, zejména v situaci, kdy obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy a jejich konzumace představují významné riziko budoucích pandemií;

63. vyzývá Komisi, aby revidovala akční plán EU pro boj proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy s cílem zasáhnout proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy; vítá návrh opatření, která Komise zveřejnila a jejichž cílem je účinně zakázat obchod EU se slonovinou; vyzývá v této souvislosti Komisi a členské státy, aby podnítily mezinárodní opatření s cílem zastavit poptávku po slonovině a řešit základní příčiny krize pytláctví slonů tím, že posílí svou spolupráci s africkými zeměmi a jejich pomoc; vyzývá k revizi směrnice o trestněprávní ochraně životního prostředí ( 13 ) rozšířením její oblasti působnosti a zavedením zvláštních ustanovení o sankcích s cílem zajistit, aby trestné činy proti životnímu prostředí, včetně nezákonného rybolovu, trestné činnosti poškozující volně žijící a planě rostoucí druhy a trestné činnosti v oblasti lesnictví, byly uznány jako závažné trestné činy a odpovídajícím způsobem potrestány, zejména v souvislosti s organizovanou trestnou činností, čímž by se vytvořily silné odrazující prostředky;

64. naléhavě vyzývá dodavatelské a tranzitní země a země požadující nezákonný obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy, aby prohloubily svou úroveň spolupráce s cílem bojovat proti tomuto obchodu v rámci celého řetězce; především naléhavě vyzývá vlády výchozích zemí, aby: i) zlepšily právní stát a posílením trestního vyšetřování, stíhání a ukládání trestů vytvořily účinné odrazující prostředky; ii) přijaly přísnější právní předpisy, jež by klasifikovaly nezákonný obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy jako závažný trestný čin, aby mu byla věnována tatáž pozornost jako ostatním formám mezinárodní organizované trestné činnosti; iii) poskytovaly větší objem prostředků na boj proti trestné činnosti související s obchodem s volně žijícími a planě rostoucími druhy, zejména na posílení prosazování práva v této oblasti, kontrol obchodu, sledování a celních prohlídek a zabavování; iv) se zavázaly k politice nulové tolerance vůči korupci;

65. konstatuje, že trestná činnost proti životnímu prostředí ohrožuje lidskou bezpečnost tím, že poškozuje zdroje, které jsou nezbytné pro živobytí, vyvolává násilí a konflikty, podněcuje korupci a způsobuje další škody; naléhavě vyzývá EU, aby učinila boj proti trestné činnosti v oblasti životního prostředí prvořadou strategickou politickou prioritou v rámci mezinárodní justiční spolupráce a mnohostraných fór, zejména tím, že bude prosazovat dodržování mnohostranných environmentálních dohod přijímáním trestních sankcí, výměnou osvědčených postupů a podporou rozšíření oblasti působnosti Mezinárodního trestního soudu na trestné činy, které mají povahu ekocidy; vyzývá Komisi a členské státy, aby vyčlenily odpovídající finanční a lidské zdroje na prevenci, vyšetřování a stíhání trestných činů na životním prostředí;

66. zdůrazňuje, že mezinárodní právo se vyvinulo tak, aby zahrnulo nové pojmy, jako je společné dědictví lidstva, udržitelný rozvoj a budoucí pokolení, ale upozorňuje, že neexistuje žádný stálý mezinárodní mechanismus na monitorování a řešení poškozování životního prostředí nebo jeho ničení, jež mají silně negativní dopady na náš společný svět či dlouhodobé ekosystémové služby; vyzývá EU a její členské státy, aby za tímto účelem podpořily změnu paradigmatu tak, aby mezinárodní environmentální právo zahrnovalo ekocidu a právo budoucích generací;

o

o o

67. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

(1) Úř. věst. L 201, 26.7.2013, s. 60.

(2) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ IDAN/2020/603494/EXPO_IDA(2020)603494_EN.pdf

(3) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication-annex-eu-biodiversity-strategy-2030_en.pdf and https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2016-0034_EN.html

(4) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ IDAN/2020/658217/IPOL_IDA(2020)658217_EN.pdf

(5) Úř. věst. C 118, 8.4.2020, s. 15.

(6) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ STUD/2014/534980/EXPO_STU(2014)534980_EN.pdf

(7) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ IDAN/2020/603488/EXPO_IDA(2020)603488_EN.pdf

(8) Přijaté texty, P9_TA(2020)0285.

(9) Biodiversity: Finance and the Economic and Business Case for Action (Biologická rozmanitost: finance a ekonomické a obchodní důvody pro přijetí opatření), shrnutí a syntéza, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), květen 2019, s. 7.

(10) Biodiversity: Finance and the Economic and Business Case for Action (Biologická rozmanitost: finance a ekonomické a obchodní důvody pro přijetí opatření), shrnutí a syntéza, OECD, květen 2019.

(11) Zpráva platformy IPBES ze semináře o biologické rozmanitosti a pandemii, zpráva o semináři, 2020, s. 23.

(12) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/44/ES ze dne 6. července 1998 o právní ochraně biotechnologických vynálezů (Úř. věst. L 213, 30.7.1998, s. 13).

(13) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES ze dne 19. listopadu 2008 o trestněprávní ochraně životního prostředí (Úř. věst. L 328, 6.12.2008, s. 28).