CS Úřední věstník Evropské unie C 84/7

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Zpráva o politice hospodářské soutěže za rok 2009

(KOM(2010) 282 v konečném znění)

2011/C 84/02

Zpravodaj: pan CHIRIACO

Dne 3. června 2010 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

zprávy Komise – Zpráva o politice hospodářské soutěže za rok 2009

KOM(2010) 282 v konečném znění.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. prosince 2010.

Na 468. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 19. a 20. ledna 2011 (jednání dne 19. ledna 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 154 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 V roce 2009 byla politika hospodářské soutěže vážně zasažena mezinárodní hospodářskou krizí a ovlivněna řízením jejích dopadů.

1.2 EHSV by si přál maximální synergii nejen mezi strategií Evropa 2020 a strategií pro udržitelný rozvoj (1), jak navrhoval již dříve (2), ale i mezi těmito strategiemi a politikou hospodářské soutěže, aby se zamezilo překrývání opatření nebo – v horším případě – jejich rozporu.

1.3 Výbor znovu zdůrazňuje nebezpečí, že za této obtížné hospodářské situace vznikne systémová nerovnováha, zejména pokud jde o finanční služby, což bude mít negativní dopad na hospodářskou soutěž a umožní nekalé jednání. I když, jak se ukázalo (3), Komise nemůže převzít odpovědnost za řešení všech aspektů souvisejících s hospodářskou krizí, požaduje se po ní, aby prostřednictvím politiky EU v oblasti hlavních směrů a dohledu podpořila kroky příslušných orgánů, zejména Evropské centrální banky a dalších odpovědných orgánů.

1.4 To, co bylo uvedeno výše, je v současné fázi přezkumu Basilejské dohody o to důležitější (4). Na základě tohoto přezkumu budou sice na jedné straně zvýšeny požadavky na záruku, kterou musí banky poskytovat, aby bylo minimalizováno riziko nových finančních krizí způsobených nedostatkem likvidity, nicméně na straně druhé by nová pravidla znesnadnila přístup podniků k úvěrům, a hrozilo by tak, že se riziko přenese z finančních trhů do reálné ekonomiky. Tento přezkum by navíc mohl znevýhodnit evropské banky ve srovnání s bankami v USA, což by způsobilo pokles zisků a zostření hospodářské soutěže v oblasti rizikových investic.

1.5 EHSV dále podporuje Komisi v jejím úsilí o neustálé monitorování národních plánů hospodářské obnovy, tak aby byl poskytnut přehled o stavu uplatňování jednotlivých programů, byly určeny dostupné nástroje k urychlení pokroku těchto opatření a bylo ověřeno, že koordinace řádně funguje (5).

1.6 Vzhledem k riziku šoku na trzích s obligacemi, které souvisí s výší dluhů, zejména v zemích jako Portugalsko, Irsko, Řecko a Španělsko, se upozorňuje na možnost spekulací, které by mohly ohrozit trhy se surovinami. Proto je Komise vyzvána, aby věnovala pozornost problémům, které by mohly vzniknout zejména malým a středním podnikům v oblasti cen a mezd, a aby podle toho jednala.

1.7 Navrhuje se pravidelné zveřejňování zprávy o kontrole opatření státní podpory, která by poskytla detailní obrázek stavu uskutečňování opatření tím, že by vyčíslila jejich dopad na trh s cílem vypracovat plán využívání průmyslového odvětví nezbytného k hospodářské obnově EU, prostřednictvím posílení podnikům, v prvé řadě malých a středních, a příslušné míry zaměstnanosti.

1.8 EHSV (6) již vyjádřil své obavy z možných dopadů vzájemného působení systému práv průmyslového vlastnictví a politik hospodářské soutěže. Doporučuje se tedy, aby evropská politika hospodářské soutěže v roce 2010 i v této oblasti zohledňovala uplatňování spravedlivých a nediskriminujících podmínek a aby bylo podporováno získávání práv zejména malých a středních podniků k průmyslovému vlastnictví, jehož obtížnost uznává jak EHSV, tak Komise. Konkrétně a vzhledem k návrhu Evropské komise týkajícího se nařízení o jazykovém režimu pro patent EU a žádosti některých členských států o posílenou spolupráci navrhuje EHSV najít takový způsob, který by podpořil posílení konkurenceschopnosti, inovací a vnitřního trhu za rovných podmínek. Proto by v případě patentu EU neměla být možná diskriminace hospodářských subjektů a států, jelikož by tím vznikly konkurenční nevýhody.

1.9 EHSV se domnívá, že trh v odvětví zemědělství musí být důsledně integrován do souboru všech dalších politik EU, počínaje politikou hospodářské soutěže.

1.10 Pokud jde o energetiku, byla zaznamenána silná nespokojenost spotřebitelů z různých členských států s trhem elektřiny a plynu. Vysoké ceny a nízká kvalita služeb spotřebitelům a podnikům přímo způsobují vyšší náklady, což zjevně narušuje hospodářskou soutěž.

1.11 V souladu se zásadou technologické neutrality je třeba zvýšit úroveň znalostí a schopností správců a konečných uživatelů služeb elektronických komunikací, aby technologie měla pozitivní vliv na hospodářský rozvoj, a to i z hlediska co nejlepšího dodržování zásad digitální agendy (7).

1.12 EHSV zdůrazňuje definici práva na informace jakožto spojení informační svobody, práva informovat a práva být informován (8). Z toho plyne, že pluralistické informace nesmí být žádným způsobem opomíjeny, upravovány ani kontrolovány. Komise by nejen mohla zaujmout represivní přístup vůči podnikům, které omezují pluralitu na úkor volné hospodářské soutěže, ale také maximálně podporovat informační svobodu.

1.13 EHSV je toho názoru, že od té doby, co bylo přijato rozhodnutí od 1. ledna 2011 zcela otevřít poštovní trh konkurenci, hospodářská krize trvale ohrozila finanční rovnováhu tradičních poštovních operátorů poskytujících služby obecného zájmu. Aby bylo zajištěno řádné plnění úkolů těchto operátorů a byla zachována úroveň zaměstnanosti a kvalita pracovních míst v tomto odvětví, EHSV žádá evropské instituce, aby zavedly podpůrný systém zohledňující tuto novou situaci, jejíž rozsah a možné dopady nebyly v době přijetí třetí poštovní směrnice (2008/6/ES) ze dne 20. února 2008 známy. Obecněji EHSV v kontextu současné krize žádá o podporu a rozvoj služeb obecného zájmu, aby byla posílena hospodářská, sociální, územní a kulturní soudržnost Evropské unie.

1.14 V souvislosti s ochranou spotřebitele EHSV schvaluje výsledky, jichž bylo dosaženo při vytváření strukturovanějších vztahů mezi GŘ pro hospodářskou soutěž, dalšími GŘ zabývajícími se ochranou spotřebitelů a spotřebitelskými organizacemi, avšak lituje, že již uplynul další rok, aniž by byl učiněn jakýkoli pokrok ve skutečném zavádění „soukromoprávního“ prosazování antimonopolních pravidel EU.

1.14.1 Navzdory podpoře Evropského parlamentu a EHSV nebyla Komise schopna dále pokračovat ve své iniciativě, kterou zahájila v roce 2005 zelenou knihou, na niž navázala v roce 2008 bílou knihou, a jejímž cílem bylo zajistit účinnost žalob EU o náhradu škody v antimonopolních záležitostech, a ponechala tak bez ochrany práva spotřebitelů, jichž se nepříznivě dotýkají mezery v antimonopolních pravidlech.

1.14.2 Soudní dvůr EU již před dlouhou dobou potvrdil, že plná účinnost antimonopolních pravidel by mohla být ohrožena, pokud nebude všem občanům poskytnuta možnost požadovat náhradu škod způsobených nedodržením těchto pravidel.

1.15 EHSV kromě toho vybízí ke sledování procesů koncentrace v hospodářství, k prozkoumání sociálních a kulturních dopadů v průmyslu, obchodu, řemeslné výrobě a zemědělství a k vypracování vhodných doporučení pro aktivní a udržitelnou hospodářskou politiku a vyvážené hospodářské struktury.

1.16 Stejně jako v předchozích stanoviscích k politice hospodářské soutěže EHSV opět vybízí Komisi, aby věnovala pozornost sociálnímu dumpingu. Na jedné straně se oceňuje úsilí Komise v oblasti životního prostředí, které dokládají i četná opatření přijatá v zájmu boje proti krizi, na straně druhé se nicméně zdůrazňuje, že je nutné více a konkrétněji zohledňovat značné rozdíly, které stále ještě panují mezi příslušnými vnitrostátními předpisy o rovných příležitostech a ochraně zdraví při práci. EHSV se domnívá, že tyto aspekty musí být plně zohledněny, a to nejen v rámci politik zaměstnanosti, ale i v rámci politiky hospodářské soutěže, neboť představují faktory, které mohou významně ovlivnit dynamiku trhu.

1.17 EHSV vítá, že Komise i v roce 2009 usilovala o další vyjasnění vztahu mezi systémy sociální a zdravotní péče a hospodářstvím. Podporuje Komisi v posilování solidárně financované sociální infrastruktury, občanské společnosti a zaměření na obecné blaho v Evropě. EHSV vychází z toho, že veřejné sociální systémy – utvářené národním sociálním právem – by měly být uspořádány tak, aby nedocházelo k diskriminaci poskytovatelů a příjemců, a že by mělo být usnadňováno přeshraniční poskytování služeb, pokud tyto služby neposkytuje sám stát nebo místní orgány. Vztahy mezi poskytovateli, kteří poskytují služby na základě veřejné zakázky, ale právně a ekonomicky jsou nezávislí, by měly být upraveny především národním sociálním právem.

2. Obsah zprávy za rok 2009

2.1 Výroční zpráva o politice hospodářské soutěže za rok 2009 popisuje vývoj a uplatňování nástrojů politiky hospodářské soutěže, opatření na podporu spotřebitelů, spolupráci na evropské, mezinárodní a interinstitucionální úrovni.

2.2 Úvodní kapitola je tento rok věnována prohloubení tématu politiky hospodářské soutěže a finanční a hospodářské krize.

2.3 Politika hospodářské soutěže a finanční a hospodářská krize

2.3.1 Úloha politiky hospodářské soutěže v souvislosti s krizí

2.3.1.1 Vzhledem k vážné hospodářské krizi se Komise snažila navrhnout politiky, které by minimalizovaly dopad krize na reálnou ekonomiku, stabilizovaly finanční systém a zajistily, aby ke krizi tohoto typu v budoucnu znovu nedošlo. Cílem těchto politik je ochránit vnitřní trh.

2.3.2 Politická reakce Komise

2.3.2.1 Komise se musela zabývat množstvím oznámení o nouzových opatřeních podpory přijatých členskými státy a zareagovala ve velmi krátkých lhůtách.

2.3.3 Rekapitalizace bank

2.3.3.1 Již ke konci roku 2008 přijala Komise sdělení o rekapitalizaci (9), jež rozlišuje mezi bankami, které jsou v zásadě zdravé, a bankami v problémech a stanoví zásady pro hodnocení podpůrných kapitálových injekcí.

2.3.3.2 Byly schváleny režimy záruk pro 12 členských států (10). Sedm členských států zavedlo čistě rekapitalizační režimy (11), zatímco dalších sedm členských států navrhlo režimy smíšené či celostní (12). Španělsko, Slovinsko, Spojené království, Maďarsko a Německo také zavedly další formy režimů podpory. Co se týče podpory jednotlivým subjektům, byla schválena rekapitalizační a další podpůrná opatření pro 29 subjektů (13).

2.3.4 Znehodnocená aktiva

2.3.4.1 V únoru Komise přijala sdělení o znehodnocených aktivech (14), v němž jsou vymezena kritéria posuzování opatření na záchranu aktiv finančních institucí podle pravidel státní podpory.

2.3.5 Restrukturalizace

2.3.5.1 Ve sdělení o restrukturalizaci (15) se Komise zabývá otázkami morálního hazardu, jasně stanoví požadavky, které příjemci podpory musí splňovat, a snaží se, aby nedocházelo k odměňování rizikového chování, které se vyskytlo v minulosti.

2.3.6 Nejen státní podpora

2.3.6.1 Byly přezkoumány podmínky týkající se „neschopnosti zaplatit“ v případě pokut, jež Komise udělila podle antimonopolních pravidel. Komise posoudila jednotlivé žádosti případ od případu.

2.3.7 A krize také zasáhla reálnou ekonomiku

2.3.7.1 Dočasný rámec (16) použitelný až do konce roku 2010 se zaměřuje na dva cíle: nadále udržet přístup podniků k finančním prostředkům a podněcovat podniky, aby nadále investovaly do „udržitelné budoucnosti“.

2.3.8 Případy poskytnutí státní podpory a příslušné náklady

2.3.8.1 Celkový objem podpory stoupl v roce 2008 v důsledku finanční a hospodářské krize z přibližně 0,5 % HDP na 2,2 % HDP neboli 279,6 miliard EUR. Podpora související s krizí představovala zhruba 1,7 % HDP.

2.4 Nástroje

2.4.1 Kontrola státní podpory

2.4.1.1 Provádění akčního plánu pro státní podpory (17) pokračovalo v roce 2009 přijetím pokynů ohledně podpory na vzdělávání (18) a ohledně podpory ve prospěch zdravotně postižených a znevýhodněných pracovníků (19). Byly také přijaty pokyny k hloubkovému posuzování regionální podpory pro velké investiční projekty (20).

2.4.1.2 Platnost pokynů Společenství ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (21) byla prodloužena do října 2012.

2.4.1.3 Dne 1. září 2009 vstoupil v platnost balíček pro zjednodušení, který má zlepšit účinnost, transparentnost a předvídatelnost postupů Komise týkajících se státní podpory (22).

2.4.2 Antimonopolní problematika

2.4.2.1 Komise přijala šest rozhodnutí ohledně kartelů (23) a 43 podnikům udělila pokuty ve výši 1,62 miliardy EUR.

2.4.2.2 Komise přijala konečná rozhodnutí v odvětvích energetiky (RWE a GdF) a informačních technologií (Intel, Microsoft a Rambus) a rozhodla zahájit řízení v odvětvích elektronických komunikací (polské a slovenské subjekty zavedené na trhu služeb širokopásmových sítí) a finančních služeb (Standard & Poor's a Thomson Reuters).

2.4.3 Kontrola spojování

2.4.3.1 Počet oznámených spojení podniků byl nižší než úrovně zaznamenané v předchozích letech. Celkem bylo Komisi oznámeno 259 transakcí a bylo přijato 243 konečných rozhodnutí. Nebyla přijata žádná rozhodnutí o zákazu, ani nebyla zahájena žádná nová řízení ve smyslu článku 21 nařízení ES o spojování.

2.5 Vývoj v jednotlivých odvětvích

2.5.1 Finanční služby

2.5.1.1 Komise nadále monitoruje přeshraniční mezibankovní poplatky a věnuje přitom zvýšenou pozornost společnostem VISA Europe a MasterCard.

2.5.1.2 Byl zajištěn přezkum fungování nařízení o blokové výjimce v odvětví pojišťovnictví, jejíž platnost vyprší ke dni 31. března 2010. Návrh nového nařízení, který byl pro účely konzultace zveřejněn v říjnu, obnovuje výjimku pro dvě kategorie dohod: společné kompilace, tabulky a studie a dohody o skupinách soupojištění nebo souzajištění.

2.5.2 Energetika a životní prostředí

2.5.2.1 Balíček právních předpisů týkajících se klimatu a energetiky, přijatý v dubnu, obsahuje směrnici o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů, která stanoví kritéria udržitelnosti pro biopaliva a biokapaliny (24), jež jsou důležitá také pro hodnocení státní podpory v této oblasti. Kromě toho Evropský parlament a Rada přijaly směrnici, kterou se mění systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (25).

2.5.2.2 Co se týče trhu s energií, v červenci přijaly Evropský parlament a Rada balíček opatření týkajících se vnitřního trhu s energií (26) a Komise přijala návrh nařízení, které se týká opatření k zabezpečení dodávek plynu.

2.5.2.3 Komise poprvé udělila pokuty za porušení antimonopolních pravidel v energetice společnostem E.ON a GDF Suez za rozdělení trhu (27), a to ve výši 1 106 miliardy EUR.

2.5.3 Elektronické komunikace

2.5.3.1 Do roku 2009 Komise posoudila a schválila použití státní podpory a jiných druhů financování z veřejných zdrojů ve výši přibližně 2 miliard EUR (28), aby podpořila přístup všech evropských občanů k širokopásmovým sítím.

2.5.4 Informační technologie

2.5.4.1 V roce 2009 Komise vydala dvě rozhodnutí, která činí právně závaznými nabídky společností Microsoft a Rambus, jejichž porušení tyto společnosti zpochybňují, a třetí rozhodnutí, které uděluje společnosti Intel pokutu ve výši 1,06 miliardy EUR, což je nejvyšší pokuta, jakou kdy Komise jednotlivé společnosti udělila (29).

2.5.5 Sdělovací prostředky

2.5.5.1 Komise dále sledovala přechod z analogového na digitální pozemní vysílání v členských státech, především v Itálii a Německu.

2.5.6 Farmaceutický průmysl a zdravotnictví

2.5.6.1 Co se týče šetření ve farmaceutickém odvětví, Komise potvrdila naléhavou potřebu zavedení patentu EU a jednotného a specializovaného systému řešení sporů týkajících se patentů v Evropě.

2.5.6.2 Opatření Komise v oblasti zdravotnických služeb se zaměřila na státní podporu, kde obdržela řadu stížností od soukromých nemocnic proti údajně nespravedlivému zacházení nebo nadměrným platbám poskytovaným nemocnicím ve veřejném vlastnictví v různých členských státech (30).

2.5.7 Doprava

2.5.7.1 V oblasti železniční dopravy schválila Komise získání polské železniční společnosti PCC Logistics německou společností Deutsche Bahn AG (31) a předložila Francii spojení, kterým by skupina SNCF získala společnou kontrolu nad společností Keolis, což je podnik působící ve veřejné osobní dopravě (32).

2.5.7.2 V oblasti námořní dopravy přijala Komise sdělení o státní podpoře pro společnosti spravující lodě (33). Kromě toho byla přijata kladná rozhodnutí ohledně státní podpory pro námořníky v Itálii (34) a Finsku (35) a bylo ukončeno formální řízení ohledně režimu DIS v Dánsku. Vyřešeny byly i otázky týkající se daňových režimů na základě tonáže v Irsku (36), Dánsku (37), Nizozemsku (38), Slovinsku (39) a Polsku (40).

2.5.7.3 Komise monitoruje odvětví letecké dopravy, které prochází procesem konsolidace díky uzavření dohod o společných podnicích pokrývajících transatlantické trasy (41), spojování síťových i nízkonákladových dopravců (42) a získání menších regionálních dopravců ze strany velkých síťových dopravců (43).

2.5.8 Poštovní služby

2.5.8.1 V oblasti uplatňování pravidel státní podpory na poštovní odvětví Komise přijala řadu rozhodnutí, jež mají zajistit, aby provozovatelé poštovních služeb pověření službami obecného hospodářského zájmu a jejich dceřiné společnosti nevyužívali nepatřičně poskytnutých výhod.

2.5.9 Automobilový průmysl

2.5.9.1 Komise hodnotí kladně dopad režimů šrotovného zavedených na různých vnitrostátních trzích na prodej. Řádné fungování informačního mechanismu zřízeného směrnicí 98/34/ES zaručilo transparentnost a výměnu informací a zabránilo vzniku překážek jednotného trhu.

2.5.9.2 Kromě toho byly povoleny různé režimy podpor pro vývoj vozidel, které vyhovují rostoucí poptávce po ekologicky šetrnějších vozech a zpřísnění předpisového rámce v oblasti životního prostředí.

2.5.9.3 V antimonopolní oblasti byl v prosinci předložen k veřejné konzultaci návrh nařízení o blokové výjimce v odvětví motorových vozidel.

2.5.10 Potravinářský průmysl

2.5.10.1 V říjnu Komise zveřejnila výsledky průzkumu v potravinářském průmyslu ve svém sdělení Lepší fungování potravinového řetězce v Evropě (44).

2.5.10.2 Dále byla přijata zpráva o situaci na trhu s mléčnými výrobky (45), který překonal obtíže z roku 2009 lépe než jiné trhy, a zintenzivnily se vztahy s vnitrostátními orgány v tomto odvětví.

2.6 Činnosti týkající se spotřebitelů

2.6.1 V průběhu roku pokračovala Komise v práci v této oblasti nejen prostřednictvím jednotky pro styk se spotřebiteli, kterou v roce 2008 zřídilo GŘ pro hospodářskou soutěž, ale i prostřednictvím podskupiny pro hospodářskou soutěž zřízené v roce 2003 v rámci Evropské poradní skupiny spotřebitelů.

2.7 Evropská síť pro hospodářskou soutěž a spolupráce s vnitrostátními soudy

2.7.1 Na setkání GŘ pro hospodářskou soutěž a vedoucích všech orgánů pro ochranu hospodářské soutěže byla jednomyslně schválena zpráva o sbližování programů shovívavosti v rámci vzorového programu shovívavosti Evropské sítě pro hospodářskou soutěž (46).

2.7.2 Komise byla informována o 129 nových šetřeních zahájených vnitrostátními orgány pro ochranu hospodářské soutěže a o 69 rozhodnutích (47), což představuje zvýšení o 15 % oproti roku 2008.

2.8 Mezinárodní činnosti

2.8.1 GŘ pro hospodářskou soutěž pokračovalo ve spolupráci s dalšími mezinárodními organizacemi zainteresovanými v oblasti jeho působnosti (Mezinárodní síť pro hospodářskou soutěž, výbor pro hospodářskou soutěž OECD, mezivládní skupina odborníků na právo a politiku hospodářské soutěže v rámci Konference Organizace spojených národů o obchodu a rozvoji (UNCTAD).

2.8.2 Komise pokračovala v úzké spolupráci s USA, Kanadou, Japonskem, Čínou a Indií a parafovala nové dohody o spolupráci s Jižní Koreou (48) a Brazílií. Mimořádná pozornost se věnovala spolupráci s Chorvatskem a Tureckem, které musí splnit referenční kritéria, aby mohla začít přístupová jednání o kapitole týkající se hospodářské soutěže, a se zeměmi západního Balkánu a Islandem vzhledem k budoucímu přistoupení k EU.

2.9 Interinstitucionální spolupráce

2.9.1 Evropský parlament přijal usnesení k bílé knize o žalobách o náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel ES a výroční zprávy o politice hospodářské soutěže za rok 2006 a rok 2007.

2.9.2 Rada obdržela od Komise různé příspěvky k politice hospodářské soutěže v souvislosti se závěry, které přijala v různých složeních, například ve složení pro hospodářské a finanční věci, pro hospodářskou soutěž, pro dopravu, pro telekomunikace a energetiku, spolu s Evropskou radou.

2.9.3 GŘ pro hospodářskou soutěž aktivně spolupracovalo s EHSV v různých oblastech, včetně přizpůsobení se malých a středních podniků změnám na celosvětových trzích, stavby lodí a státní podpory.

V Bruselu dne 19. ledna 2011. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) KOM(2001) 264 v konečném znění.

(2) Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 18.

(3) Úř. věst. C 228, 22.9.2009, s. 47.

(4) Tisková zpráva Basilejského výboru o navýšení minimálních kapitálových požadavků je k dispozici na internetové adrese

http://www.bis.org/press/p100912.pdf.

(5) Úř. věst. C 228, 22.9.2009, s. 149.

(6) Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 7.

(7) KOM(2010) 245 v konečném znění.

(8) Úř. věst. C 44, 11.02.2011, s. 62.

(9) Úř. věst. C 10, 15.1.2009, s. 2.

(10) Kypr, Dánsko, Finsko, Irsko, Itálie, Lotyšsko, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Slovinsko, Španělsko a Švédsko.

(11) Dánsko, Finsko, Francie, Itálie, Polsko, Portugalsko a Švédsko.

(12) Německo, Spojené království, Řecko, Rakousko, Polsko, Maďarsko a Slovensko.

(13) ING, KBC, Parex Banka, Anglo Irish Bank, Bank of Ireland, Allied Irish BankFortis, Dexia, Nord LB, IKB, Kaupthing Bank Finland, Ethias, SdB, Banco Privado Portugues, Hypo Real Estate, WestLB, Fionia, HSH Nordbank, Hypo Tirol, LBBW, Kaupthing Luxemburg, Caisse d'Epargne/Banque Populaire, Lotyšská hypoteční banka, Northern Rock, Commerzbank, Lloyds Banking Group, BAWAG, Hypo Group Alpe Adria a RBS.

(14) Úř. věst. C 72, 26.3.2009, s. 1.

(15) Úř. věst. C 195, 19.8.2009, s. 9.

(16) Úř. věst. C 83, 7.4.2009, s. 1.

(17) KOM(2005) 107 v konečném znění.

(18) Úř. věst. C 188, 11.8.2009, s. 1.

(19) Úř. věst. C 188, 11.8.2009, s. 6.

(20) Úř. věst. C 223, 16.9.2009, s. 3.

(21) Úř. věst. C 156, 9.7.2009, s. 3.

(22) Úř. věst. C 136, 16.6.2009, s. 3 (3–12 a 13–20).

(23) Věci COMP/39406 námořní hadice; COMP/39401 E.on/GDF; COMP/39396 karbid vápníku; COMP/37956 ocelové výztuže do betonu (nové rozhodnutí); COMP/39129 výkonové transformátory a COMP/38589 tepelné stabilizátory.

(24) Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.

(25) Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 63.

(26) Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 1.

(27) Věc COMP/39401. Viz tisková zpráva IP/09/1099 ze dne 8. července 2009.

(28) Z čehož 1,5 miliardy EUR představovalo státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU.

(29) Úř. věst. C 220, 12.9.2009, s. 41.

(30) Věc NN54/2009.

(31) Věc COMP/M.5480.

(32) Věc COMP/M.5557 SNCF / CDPQ / Keolis / Effia.

(33) Úř. věst. C 132, 11.6.2009, s. 6.

(34) Věc N219/2009 (Úř. věst. C 196, 20.8.2009).

(35) Věci N120/2009 (Úř. věst. C 232, 26.9.2009), N67/2009 (Úř. věst. C 232, 26.9.2009) a N300/2009 (Úř. věst. C 299, 9.12.2009).

(36) Věc C2/2008 (Úř. věst. L 228, 1.9.2009).

(37) Věc C5/2007 (Úř. věst. L 315, 2.12.2009).

(38) Věc N457/2008 (Úř. věst. C 106, 8.5.2009).

(39) Věc N325/2007 (Úř. věst. C 53, 6.3.2009).

(40) Věc C34/2007.

(41) MEMO/09/168, 20.4.2009.

(42) Věc COMP/M.5364 Iberia/Vueling/Clickair.

(43) Věci COMP/M.5335 Lufthansa/Brussels Airlines, COMP/M.5403 Lufthansa/bmi a COMP/M.5440 Lufthansa/Austrian Airlines.

(44) http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication16061_en.pdf.

(45) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0385:FIN:CS:PDF.

(46) http://ec.europa.eu/competition/ecn/documents.html.

(47) Rozhodnutí plánovaná podle čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003.

(48) Úř. věst. L 202, 4.8.2009, s. 36.