ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
29.

zdůrazňuje, že je naléhavě zapotřebí přijmout další opatření na ochranu životního prostředí, a to například s ohledem na to, že v roce 2014 pouze osm ze 74 velkých měst splnilo vnitrostátní normu pro koncentraci jemných prachových částic (PM 2,5) v ovzduší, a s ohledem na to, že v Číně ročně onemocní 190 milionů lidí v důsledku znečištění vody; varuje před tím, že dvojitá krize vodních zdrojů (masivní znečištění spolu s nárůstem využívání vodních zdrojů) by mohla vést k zásadním politickým a sociálním otřesům; připomíná, že dopady zhoršování životního prostředí v Číně jsou pociťovány i v sousedních zemích; upozorňuje na náklady spojené se zhoršováním životního prostředí a doufá, že v příštím pětiletém plánu se životní prostředí stane jednou z priorit; zdůrazňuje také, že nedostatečná ochrana životního prostředí nejenže nedokáže zabránit ekologickým škodám, ale je rovněž zdrojem nekalé soutěže; vítá dohodu mezi EU a Čínou o posílení spolupráce při řešení klíčových výzev v oblasti životního prostředí, jako je znečištění ovzduší, vody a půdy; vítá skutečnost, že podle nového zákona o ochraně životního prostředí jsou místní kádry postižitelné, a to i zpětně, za škodu na životním prostředí, která byla způsobena v době výkonu jejich funkce, a že závazek k ochraně životního prostředí bude hrát významnější úlohu v procesu povyšování těchto místních kádrů; vyzývá celostátní i místní orgány, aby konstruktivně a aktivně zapojovaly ekologické organizace a místní hnutí do monitorování, provádění a prosazování čínských politik a iniciativ v oblasti životního prostředí; zdůrazňuje, že na summitu EU-Čína konaném v červnu 2015 byla rovněž stanovena politika v oblasti ochrany životního prostředí a opatření na ochranu klimatu, podle kterých je Čína povinna plnit emisní limity CO2 s ohledem na blížící se pařížský summit, který se bude konat v prosinci 2015, a v souladu s cíli strategického programu 2020, který byl přijat v Pekingu roku 2013;
6.

konstatuje, že nařízení o agentuře Frontex neobsahuje žádné zjevné právní překážky pro zavedení mechanismu pro podávání stížností jednotlivců a že tento mechanismus by dokonce spadal do oblasti působnosti čl. 26a odst. 3 nařízení o agentuře Frontex, podle nějž je úředník pro otázky základních práv povinen přispívat k mechanismu sledování základních práv; konstatuje, že tento mechanismu by byl v souladu s právem EU a se zásadou řádné správy a přispíval by k účinnému provádění strategie agentury v oblasti základních práv; je přesvědčen, že v souvislosti s rozšířením úlohy agentury Frontex v rámci práva EU, zejména co se týče jejího zapojení do podpůrných týmů pro řízení migrace, které působí v oblastech tzv. hotspotů, a její operativní spolupráce s příslušnými orgány partnerských zemí na základě pracovních ujednání, by měla být posílena její kapacita pro řešení možných případů porušení základních práv;
L.

vzhledem k tomu, že to platí zejména pro přechod na jiné zdroje energie, neboť základní kovy, například vzácné zeminy, jsou jádrem nových technologií nezbytných k jeho provedení; vzhledem k tomu, že Evropa je dosud do velké míry závislá na dovozu kovů nezbytných pro výrobu zařízení produkujících obnovitelné energie, která tomuto odvětví poskytují skutečné příležitosti, konkrétně při překonávání případných obtíží v dodávkách; vzhledem k tomu, že investice do obnovitelných zdrojů energie a energetická účinnost jsou významným hybatelem pro investice do průmyslových výrobků, včetně mědi, hliníku a oceli; vzhledem k tomu, že by ambiciózní evropské politiky v oblasti obnovitelných zdrojů a úspor energie mohly být motorem budoucí poptávky po základních kovech v Evropě zejména díky tomu, že poskytne příležitost k výrobě produktů s vysokou přidanou hodnotou; vzhledem k nedostatku odpovědnosti podniků k životnímu prostředí a vzhledem k tomu, že některé průmyslové areály zcela zjevně porušují evropské právní předpisy, a že některé opuštěné areály představují ohrožení pro lidské zdraví a pro životní prostředí; vzhledem k tomu, že environmentální normy a zásady oběhového hospodářství by měly tvořit základ pro investice do rozvoje a inovací v průmyslu základních kovů v Evropě; vzhledem k tomu, že energetický plán Komise do roku 2050 předpokládá, že dekarbonizace odvětví energetiky a vysoký podíl obnovitelných zdrojů energie představují levnější variantu než pokračování stávajících politik a že s postupem času budou ceny energie z jaderných a fosilních paliv stále růst, zatímco náklady na energii z obnovitelných zdrojů se sníží;
3.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že všechny legislativní návrhy, které jsou součástí energetické unie, budou předkládány v souladu s řádným legislativním postupem, tj. s plnohodnotným zapojením Evropského parlamentu a se zajištěním účinného demokratického dohledu; očekává, že rámec řízení energetické unie pro období po roce 2020 bude ambiciózní, spolehlivý, transparentní, demokratický, bude plně podporovat začlenění Evropského parlamentu a zajistí naplnění cílů v oblasti klimatu a energetiky pro rok 2030, zejména pak plným provedením, vymáháním a aktualizací stávajících právních předpisů v oblasti klimatu a energetiky; žádá Komisi, aby každoročně předkládala zprávu o zavádění energetické unie, včetně podrobných informací o provádění právních předpisů v oblasti energetiky a pokroku v naplňování cílů pro léta 2020 a 2030, aniž by tím byly dotčeny ostatní povinnosti týkající se podávání zpráv, a aby vypracovala a aktualizovala soubor klíčových ukazatelů, jež mají být součástí zprávy a na jejichž základě by mělo být možné posoudit pokrok v otázce energetické unie; příslušné ukazatele by mohly mimo jiné zahrnovat propojovací kapacitu, integraci trhu, omezení dovozu energie, úroveň diverzifikace, ceny energie a náklady na energii, rozvoj výroby energie v komunitním a lokálním vlastnictví a úroveň energetické chudoby a zranitelnosti; všímá si závěrů ze zasedání Rady pro energetiku ze dne 26. listopadu 2015 týkající se správy systému energetické unie, a žádá Komisi, aby Parlamentu a Radě co nejdříve předložila legislativní návrh, který zohlední závěry Rady i názory Parlamentu vyjádřené v této zprávě; souhlasí se závěry Rady, a sice, že by se národní plány pro oblast energetiky a klimatu pro období let 2021 až 2030 neměly zaměřovat pouze na splnění cílů stanovených pro rok 2030, ale měly by rovněž brát v potaz dlouhodobé hledisko, konkrétně cíl, který přijala EU, a to snížit do roku 2050 emise o 80–95 % ve srovnání s rokem 1990;
42.

je přesvědčen, že rozvoj inovačních a udržitelných městských logistických strategií šetrných k životnímu prostředí, do něhož budou zapojeny soukromé i veřejné subjekty, má nejvyšší význam pro řešení dopravního přetížení a problémů souvisejících s životním prostředím ve městech; domnívá se, že by logistika měla vycházet z udržitelných způsobů dopravy; vyzývá k lepší optimalizaci dodavatelského řetězce v městských oblastech, na základě nových, nákladově efektivních koncepcí provozu, technologií a podnikatelských modelů; upozorňuje na význam plánů udržitelné městské mobility, které zahrnují komodální logistické strategie, a zdůrazňuje, že tam, kde je to vhodné, je zapotřebí integrovat do logistických strategií a plánů udržitelné městské mobility kolejovou dopravu, čistou vnitrozemskou plavbu i námořní přístavy; vyzývá příslušné orgány, aby tam, kde je to možné, snížily provoz těžkých vozidel v městských centrech;
H.

vzhledem k tomu, že Burundi je jednou z nejméně rozvinutých zemí na světě; vzhledem k tomu, že takřka polovina (45 %) z jeho 10,6 milionů obyvatel je ve věku 15 let nebo mladších (děti pod 5 let představují 19,9 %); vzhledem k tomu, že Burundi se nachází na prvním místě na globálním indexu hladu (Global Hunger Index, GHI), přičemž tři z pěti dětí v této zemi trpí nedostatečným růstem; vzhledem k tomu, že mezi lety 2013 a 2014 kleslo Burundi o dvě příčky (ze 178. na 180. místo) v indexu lidského rozvoje Rozvojového programu OSN; vzhledem k tomu, že v Burundi žijí čtyři lidé z pěti s méně než 1,25 US dolary na den a 66,9 % obyvatel žije pod úrovní chudoby;
18.

připomíná, že společný postoj by měl vést ke koordinovanému přístupu k obchodu se zbraněmi, kterým není dotčeno právo členských států uplatňovat přísnější vnitrostátní politiky, jak se stanoví v článku 3 společného postoje; dále připomíná, že v každém případě zůstává ve výlučné působnosti členských států odmítnutí předat jakoukoli vojenskou technologii nebo zbraně a že společné standardy stanovené společným postojem by měly být považovány za minimální standard pro řízení transferů vojenských technologií podle 3. bodu odůvodnění; poukazuje na to, že harmonizace na evropské úrovni by neměla být využita jako záminka pro zmírnění přísnějších vnitrostátních pravidel;
—

s ohledem na právní a smluvní rámec pro odvětví uhlovodíků v Demokratické republice Kongo včetně zákonů „Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures“, „Code minier“ a jakéhokoli budoucího zákona „Code congolais des hydrocarbures“, jakož i „Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures“ (CPPs),
D.

vzhledem k tomu, že dne 14. ledna 2016 se vláda rozhodla, že zruší sporný rozsáhlý plán územního rozvoje; vzhledem k tomu, že pokud by se tento plán uskutečnil, došlo by ke 20násobnému rozšíření hranic města; vzhledem k tomu, že rozšiřování Addis Abeby už vedlo k vysídlení milionů oromských farmářů a uvrhlo je do bezvýchodné chudoby;
10.

domnívá se, že vytvoření podvýboru pro rovnost pohlaví, který bude zajišťoval začlenění genderového hlediska do jednání, a zapojení obětí sexuálního násilí a organizací bojujících za práva žen do mírových jednání jsou bezprecedentními prvky a měly by být inspirací pro další mírové procesy na celém světě;
16.

zdůrazňuje, že hospodářská spolupráce a dodávky zboží a služeb mezi Ukrajinou a dočasně okupovaným Krymským poloostrovem by měly probíhat v souladu s právním rámcem Ukrajiny a měly by je respektovat obě strany, což by vedlo k prevenci jakýchkoli negativních důsledků pro obyvatele žijící na Krymu; v případě nedodržování této praxe vyzývá orgány, aby tyto případy porušení vyšetřily a ukončily;
F.

vzhledem k tomu, že mezinárodní právní definice genocidy v souladu s článkem II Úmluvy OSN o zabránění a trestání zločinu genocidia z roku 1948 obsahuje slova: „kterýkoli z níže uvedených činů, spáchaných v úmyslu zničit úplně nebo částečně některou národní, ethnickou, rasovou nebo náboženskou skupinu jako takovou: a) usmrcení příslušníků takové skupiny; b) způsobení těžkých tělesných ublížení nebo duševních poruch členům takové skupiny; c) úmyslné uvedení kterékoli skupiny do takových životních podmínek, které mají přivodit její úplné nebo částečné fysické zničení; d) opatření směřující k tomu, aby se v takové skupině bránilo rození dětí; a e) násilné převádění dětí z jedné skupiny do jiné“; vzhledem k tomu, že článek III této úmluvy považuje za trestnou nejen genocidu, ale také spolčení k spáchání genocidy, přímé a veřejné podněcování ke spáchání genocidy a účastenství na genocidě;
103.

vyzývá Komisi, aby do března 2016 provedla rozsáhlý a transparentní přezkum problematiky dat velkého objemu, do něhož by zapojila všechny příslušné odborníky, a to i z oblasti výzkumu, občanské společnosti a veřejného a soukromého sektoru, který by byl zaměřen na předjímání potřeb v oblasti technologií dat velkého objemu a pro počítačové infrastruktury, zejména pokud jde o evropské superpočítače, včetně lepších podmínek neregulačního a stávajícího regulačního rámce pro růst a inovace v tomto odvětví, a v zájmu maximalizace příležitostí a řešení potenciálních rizik a výzev s cílem vytvořit důvěru například v oblasti přístupu k údajům, bezpečnosti a ochrany údajů;
51.

zdůrazňuje, že by měl být podporován bezproblémový přechod ze vzdělávacího procesu do zaměstnání, a to propojením teoretické výuky s praktickou odbornou přípravou a začleněním dovedností potřebných pro uplatnění na trhu práce do základních osnov akademické výuky, poskytováním vysoce kvalitních stáží, jak je stanoveno v Evropské chartě kvality stáží a učňovské přípravy, a také uznáváním kvalifikací získaných v rámci formálního i neformálního vzdělávání nebo v rámci dobrovolnické zkušenosti; zdůrazňuje, že vysoce kvalitní stáže či praxe by měly mít vždy jasně stanovené výsledky učení a praktikanti by neměli být zneužíváni;
41.

vítá aktivní podporu a solidaritu EU v oblasti energetiky, jež umožnily obnovu dodávek ruského plynu na Ukrajinu v zimě let 2015 a 2016; vyzývá členské státy, aby plně využívaly potenciálu Ukrajiny z hlediska tranzitu energie a prohloubily spolupráci s cílem zabezpečit dodávky energie do EU i na Ukrajinu a zamezily výstavbě nových plynovodů, které by Ukrajinu obcházely, zejména rozvoj projektu „Nord Stream II“ určeného pro dodávky ruského plynu do Evropy, jenž by mohl mít nepříznivý dopad na strategii EU pro diverzifikaci energetických zdrojů a právní předpisy EU; podporuje záměr EU dosáhnout plné integrace energetického trhu s Ukrajinou prostřednictvím Energetického společenství a snížit energetickou závislost, aniž by přitom došlo k přílišnému zatěžování soukromých domácností; vyzývá EU a ukrajinskou vládu, aby vypracovaly opatření s cílem vytvořit sociální záchrannou síť;
20.

vyzývá vlády členských států, úřady a (případně) orgány pro rovné zacházení, aby spolupracovaly s finančním odvětvím s ohledem na jejich povinnost zajistit rovnost mužů a žen, pokud jde o přístup samostatně výdělečných osob a malých a středních podniků ke kapitálu; vyzývá je, aby prozkoumaly možnosti, jak začlenit zásadu rovnosti žen a mužů do svých systémů výkaznictví o udělování půjček, do úpravy svých rizikových profilů podle specifických potřeb, do koncepce investičních mandátů a personálních struktur, jakož i do svých finančních produktů a jejich propagace;
12.

je přesvědčen, že ochrana spotřebitele neznamená nutně zahlcování obrovskými objemy informací a že pozornost by měla být zaměřena spíše na kvalitu a srozumitelnost informací umožňujících se informovaně rozhodnout – tyto informace musí být relevantní, přesné, srovnatelné, uživatelsky vstřícné, spolehlivé a včasné; obává se, že ohromné množství složitých informací pro zákazníky dost možná v konečném důsledku neslouží skutečným potřebám zákazníků; tvrdí, že je třeba nalézt rovnováhu, aby byly spotřebitelům poskytovány informace, které potřebují k informovaným rozhodnutím, a aby pochopili příslušná rizika, aniž by při tom byly zbytečně zatěžovány podniky, zejména MSP; podněcuje k pokračování v digitalizaci informací; zdůrazňuje, že finančním poradcům a zaměstnancům poskytujícím ve finančních institucích poradenství klientům by mělo být poskytnuto nezbytné školení a čas, aby byli schopni obsloužit klienty odpovídajícím způsobem; poukazuje na důležitost účinných pravomocí v oblasti dohledu, které umožní v případě nutnosti zasáhnout při uvádění produktů na trh; upozorňuje na potřebu zahájit nejpozději do konce roku 2016 evropskou iniciativu usilující o větší míru a lepší kvalitu vzdělávání ve finančních otázkách, a to s přihlédnutím ke specifickým potřebám každého členského státu, také proto, aby byla zajištěna plná informovanost o výhodách a nevýhodách investic na kapitálovém trhu; zdůrazňuje také, že finanční vzdělávání by mělo být zacíleno na MSP a mělo by je naučit používat kapitálové trhy; je přesvědčen, že větší transparentnost by byla přínosem, neboť by umožnila společnostem, investorům a zákazníkům pochopit poměrné náklady a přínosy různých služeb, jež poskytují účastníci kapitálového trhu, ale současně konstatuje, že větší transparentnost musí být spojena s přidanou hodnotou pro zákazníky nebo příslušné orgány dohledu a musí být zaměřena na praktické použití daných informací a údajů;
41.

vyzývá Komisi, aby prošetřila dominantní postavení společnosti Google na trhu v oblasti přímé rezervace hotelů; poukazuje na to, že společnost usiluje o to, aby osoby hledající hotel rezervovaly a platily prostřednictvím Google spíše než prostřednictvím stránek třetí strany poskytující služby v oblasti cestování nebo ubytování; zdůrazňuje, že tento trend může být kontroverzní, protože společnost Google se stává on-line cestovní agenturou nebo jejím ekvivalentem a inkasuje rezervační poplatky; konstatuje, že většina hoteliérů by preferovala přímé rezervace před rezervacemi prostřednictvím stránky třetí strany nebo agregátorů; zdůrazňuje, že společnost Google by mohla využít svého dominantního postavení a jeho prostřednictvím oslabit konkurenty na trzích cestovního ruchu, a tím poškodit zákazníky;
8.

zastává názor, že EU by jako globální aktér v oblasti míru měla zařazovat kulturu, kulturní výměnu a lepší vzdělání do politiky EU v oblasti vnějších vztahů a rozvoje, a to jakožto prostředky k posílení společných základních hodnot, jako jsou hodnoty respektu a vzájemného porozumění, a poskytovat tak účinné nástroje pro smysluplný a udržitelný přístup k řešení konfliktů, nastolování míru a předcházení krizím;
M.

vzhledem k tomu, že za zajišťování řádného dodržování základního petičního práva nenese odpovědnost pouze Petiční výbor, ale měly by o to společně usilovat všechny výbory Parlamentu i ostatní orgány EU; vzhledem k tomu, že by žádná petice neměla být uzavřena, dokud se čeká na zpětnou vazbu od ostatních parlamentních výborů;
35.

vítá nedávno přijatou rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2242 o ženách, míru a bezpečnosti, která ženy považuje za hlavní prvek veškerého úsilí zaměřeného na řešení globálních výzev, včetně narůstajícího násilného extremismu, změny klimatu, migrace, udržitelného rozvoje, míru a bezpečnosti; oceňuje závěry celosvětové studie OSN o provádění rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 o ženách, míru a bezpečnosti, v níž se zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby se ženy ujaly vůdčí role a zapojily se do řešení konfliktů a budování míru a že díky jejich zapojení došlo ke zlepšení humanitární pomoci, zvýšení úsilí o zachování míru, úspěšnému završení mírových jednání a napomohlo se boji proti násilnému extremismu; vyzývá OSN a všechny její členské státy, aby přijaly konkrétní opatření s cílem zajistit nezávislé postavení žen, jejich smysluplné zapojení do předcházení konfliktům a jejich řešení a do mírových jednání a procesů budování míru, a to zvýšením jejich zastoupení na všech úrovních rozhodování, mj. v rámci celostátních, regionálních a mezinárodních institucí a mechanismů;
R.

vzhledem k tomu, že ztráta obživy dodává ženám a dětem odvahu ze země uprchnout; vzhledem k tomu, že v roce 2015 byli Eritrejci, kteří uprchli ze své země, čtvrtou nejpočetnější skupinou lidí riskujících nebezpečnou cestu do Evropy (po občanech Sýrie, Iráku a Afghánistánu), kteří se vydávají do rukou nelítostných převaděčů, aby absolvovali nebezpečnou plavbu přes Středozemní moře; vzhledem k tomu, že situace v Eritreji se tak přímo dotýká Evropy, neboť pokud by v této zemi byla dodržována a prosazována lidská práva a lidé by v Eritreji mohli žít bez obav, mohli by se do své vlasti vrátit;
18.

bere na vědomí návrh Komise na zřízení společného seznamu EU bezpečných zemí původu; žádá, aby byla přijata všechna vhodná opatření k zajištění toho, aby tento přístup byl v souladu se zásadou nenavracení a aby nebyla omezována práva žen, dětí a dalších zranitelných skupin; žádá, aby byla uplatňována diferenciace na základě pohlaví; je přesvědčen, že žádný seznam bezpečných zemí původu by neměl vést k méně příznivému procesnímu zacházení se ženami, jejichž žádost o azyl je založena na obavě z genderově motivovaného násilí či na zkušenosti s ním; zdůrazňuje, že je třeba předejít unáhleným rozhodnutím, která nebudou dostatečně zohledňovat hrozbu – dokonce i smrtelnou – pro ženu, která se stala obětí násilí na základě pohlaví a jejíž žádost by byla odmítnuta a musela by se vrátit do své země;
11.

bere na vědomí závazek vlády a výsledky, kterých dosáhla v rámci reformy sociálního systému a systému péče o děti, a zdůrazňuje, že je nezbytné, aby tyto reformy účinně uplatňovala střediska sociálního zabezpečení při své práci na jednotlivých případech a koordinaci služeb; poukazuje na to, že nedávná změna zákona, podle níž mohou služby středisek denní péče využívat společně s postiženými dětmi i dospělí, není v souladu s mezinárodními normami; vítá závazek vlády, která přislíbila, že do roku 2017 zajistí, aby do zařízení ústavní výchovy nebyly umisťovány děti mladší tří let; chválí navrženou novelizaci černohorského zákona o rodině, která zakazuje tělesné tresty v rodině; vyzývá k dalšímu úsilí o zavedení zásady nejlepších zájmů dítěte do všech občanskoprávních a správních řízení a současně o prosazování širšího přístupu ke spravedlnosti;
21.

zdůrazňuje význam úlohy rad pro národnostní menšiny při prosazování práv vnitrostátních menšin a jejich demokratickou povahu a rovněž vybízí, aby jim byly poskytovány odpovídající a ověřitelné finanční prostředky; vítá závazek Srbska k vypracování akčního plánu věnovaného národnostním menšinám, který dále zlepší uplatňování a rozvoj příslušných postupů a právní rámec pro národnostní menšiny; znovu žádá Srbsko k zajištění toho, aby úroveň získaných práv a pravomocí zůstala v procesu jejich sbližování s rozhodnutím srbského Ústavního soudu zachována, a naléhavě vyzývá k co nejrychlejšímu přijetí právních předpisů o radách pro národnostní menšiny pro účely vyjasnění jejich právního postavení a jistoty, co se týče jejich soudní pravomoci; vyjadřuje vážné znepokojení nad přerušením vysílání programů v menšinových jazycích z důvodu ohlášené privatizace sdělovacích prostředků; vyzývá Srbsko, aby zvýšilo své úsilí, pokud jde o účinné a důsledné provádění právních předpisů na ochranu menšin a nediskriminační zacházení s národnostními menšinami v celém Srbsku, a to i v oblasti vzdělávání, zejména co se týče včasného financování a překladu učebnic v jazycích národnostních menšin, používání menšinových jazyků, zastoupení ve veřejné správě a v zastupitelských orgánech na místní, regionální a celostátní úrovni a přístupu ke sdělovacím prostředkům a bohoslužbám v menšinových jazycích; vyzývá srbskou vládu, aby provedla všechny mezinárodní smlouvy a dvoustranné dohody týkající se práv národnostních menšin;
6.

je potěšen mírným zlepšením v ukazatelích pracovního trhu, přičemž si je vědom skutečnosti, že mezi členskými státy i nadále panují velké rozdíly a míra nezaměstnanosti zůstává nepřijatelně vysoká; poznamenává, že na zlepšeních dosažených v poslední době je třeba stavět také úsilím o vyšší kvalitu a produktivitu vytvořených pracovních míst; vyzývá k usilovnější snaze o navýšení investic do dovedností, větší začleňování v rámci pracovního trhu, vytváření kvalitních pracovních míst a snížení chudoby, sociálního vyloučení a rostoucí nerovnosti v příjmech a bohatství, přičemž by však měla být dodržována rozpočtová kázeň; zdůrazňuje, že ukazatele zaměstnanosti by měly mít stejnou váhu jako stávající ukazatele, neboť umožňují spustit hloubkovou analýzu, aby se zabránilo dvouúrovňovému přístupu, a že by měly být náležitě zohledněny v politice EU a pokynech určených členským státům;
55.

vyzývá členské státy, aby v souladu s příslušnými právními předpisy v oblasti udělování azylu přijaly nezbytná opatření, která by zajistila zapojení uprchlíků, migrantů legálně se nacházejících na území EU a žadatelů o azyl do společnosti; upozorňuje nicméně na to, že tato opatření mohou být účinná, pouze budou-li uplatňována a prováděna všemi členskými státy; domnívá se, že takový přístup bude vyžadovat přidělení příslušných finančních prostředků, které v tak nestabilní situaci nemohou poskytovat pouze členské státy; vyzývá Komisi, aby v rámci přehodnocení víceletého finančního rámce v polovině období poskytla financování požadované k vytvoření takovéto ucelené strategie v oblasti migrace; vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly odpovídající opatření s cílem pomáhat uprchlíkům usadit se a začlenit se do společnosti a aby zajistily, aby veřejné služby disponovaly dostatečnými zdroji a včas předvídaly požadavky, které na ně bude klást usnadňování jejich hladkého přestupu na trh práce, včetně mechanismů uznávání dovedností a kvalifikace; domnívá se, že místní orgány a sociální partneři by měli hrát klíčovou úlohu při usnadňování začlenění migrantů na trh práce a při snaze o to, aby nebyli v pracovním procesu obětí zneužívání;