CS Úřední věstník Evropské unie C 68/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zapojení občanské společnosti do vytvoření budoucího evropského energetického společenství (stanovisko z vlastní iniciativy)

2012/C 68/03

Zpravodaj: pan COULON

Dne 14. července se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Zapojení občanské společnosti do vytvoření budoucího evropského energetického společenství.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 20. prosince 2011.

Na 477. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. ledna 2012 (jednání dne 18. ledna 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 183 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 EHSV schvaluje nedávné iniciativy Evropské komise, jejichž účelem je usilovat o propojování a dokončit vnitřní trh s energií. Podporuje rovněž úsilí, zejména na straně Rady, o posílení pozice EU a jejích členských států na mezinárodní scéně. EHSV bere zejména na vědomí energetický plán do roku 2050, jenž Komise zveřejnila 15. prosince 2011, zvláště co se týče „dosažení evropského přístupu, kdy všechny členské státy stejně chápou (…)“.

1.2 EHSV podporuje princip vytvoření evropského energetického společenství (EES) a schvaluje související přechodné etapy, zejména evropské regionální energetické sítě, fond na rozvoj obnovitelné energie a evropské seskupení pro nákup zemního plynu.

1.3 EHSV doporučuje pokročit a integrovat evropské trhy za účelem konvergence cen energie a jejich snížení. Doporučuje rovněž činit na úrovni EU důslednější a účinnější volby v oblasti skladby zdrojů energie. Skupiny členských států by mohly formalizovat užší spolupráci na základě prioritních projektů infrastruktury, propojení a doplňkovosti v oblasti výroby a dodávek energie.

1.4 EHSV navrhuje koordinovat investice, včetně státních, do výzkumu nízkouhlíkových energetických technologií. Důraz by měl být kladen na obnovitelnou energii a významné projekty, jež mohou přispět k nové industrializaci Evropy a k zaměstnanosti.

1.5 EHSV žádá, aby mezi cíli společné energetické politiky EU byl univerzální přístup k energii. Doporučuje, aby příslušné orgány nebo distributoři energie systematicky informovali konečné spotřebitele o jejich právech a aby byla v případě potřeby posílena ochrana spotřebitelů. EHSV doporučuje neprodleně řešit problém energetické chudoby, zejména prostřednictvím evropského paktu o energetické solidaritě.

1.6 EHSV podporuje zřízení společného orgánu pro dodávky energie z fosilních zdrojů. Vyzývá k posílení pravomocí EU v oblasti vyjednávání a kontroly mezinárodních dohod o dodávání energie.

1.7 EHSV doporučuje posílit energetickou spolupráci s rozvojovými zeměmi a sousedními zeměmi EU v duchu rozvoje a partnerství.

1.8 Vzhledem k důležitosti environmentálních otázek, výši potřebných investic, sociálním dopadům politických rozhodnutí, důsledkům pro způsob života a potřebnou podporu veřejnosti je nutné, aby byli občané více informováni o energetických otázkách a aby byli zapojeni do diskuse o těchto otázkách. EHSV vyzývá k vytvoření evropského fóra občanské společnosti, které by bylo pověřeno sledováním energetických otázek a umožnilo členským organizacím předat svůj názor osobám přijímajícím rozhodnutí.

1.9 EHSV musí být místem pravidelných strukturovaných diskusí s evropskou občanskou společností o pokroku evropského energetického společenství.

1.10 EHSV doporučuje, aby se s využitím článku 194 SFEU do roku 2014 zhodnotil dosažený pokrok a aby se přitom prošetřilo, zda je s ohledem na návrhy uvedené v tomto stanovisku třeba učinit změny.

2. Energetická politika EU – výzvy, pokrok a omezení

2.1 Energetickou situaci v EU charakterizuje rostoucí nerovnováha mezi domácí výrobou a spotřebou a přetrvávající silná závislost na zdrojích energie obsahujících uhlík. Před Evropskou unií tedy stojí současně tři velké výzvy, které jsou a priori obtížně slučitelné:

— boj proti změně klimatu a přechod k nízkouhlíkové společnosti;

— integrace a účinný vnitřní trh s cenově dostupnou energií;

— zabezpečení dodávek energie.

2.2 Cíl vytvořit vnitřní trh s elektřinou a zemním plynem se datuje od roku 1996 (první balíček týkající se liberalizace), k dnešnímu dni, tedy o 15 let později, je však vnitřní trh s energií v podstatě prázdným pojmem. Pouze 10 % elektřiny je přepravováno z jedné země do druhé, spotřebitelé si stále ještě nemohou zvolit dodavatele usazeného v jiném členském státě, rozvoj výroby energie z obnovitelných zdrojů, které se mají stát hlavním zdrojem výroby elektrické energie, je i nadále založen na mechanismech státní podpory, plánování sítí je z velké části v pravomoci jednotlivých států (ACER má pouze přeshraniční způsobilost, skutečný vnitřní trh však vyžaduje společný postup v oblasti vnitrostátních sítí), EU dosud nevystupuje jednotně ve vztazích s dodavatelskými zeměmi atp. O hlavních politikách vztahujících se na odvětví zemního plynu a elektřiny se ve velké míře stále ještě rozhoduje na úrovni jednotlivých států.

2.3 Vzhledem k šíři těchto otázek a vysoké míře vzájemné politické, hospodářské a technické závislosti mezi členskými státy EU jsou třeba společné kroky, které upřednostní společný zájem EU před zájmy považovanými za státní.

2.4 Současným cílem je dokončit jednotný trh s energií v roce 2014. Přáním Evropanů odpovídá vytvoření evropského energetického systému. Z nedávných průzkumů Eurobarometru Evropského parlamentu (standardní Eurobarometr 74.3 na téma energie z 31.1.2011 a zvláštní Eurobarometr 75.1 z 19.4.2011) vyplývá, že 1) Evropané věří v přidanou hodnotu Evropy a jasně preferují unijní přístup a že 2) jejich obavy odpovídají výše uvedených výzvám, a to v tomto pořadí: stabilita cen, obnovitelná energie a zabezpečení dodávek energie. 60 % Evropanů se domnívá, že z hlediska zabezpečení dodávek by byli lépe chráněni pomocí opatření koordinovaných s ostatními členskými státy EU. A konečně 78 % Evropanů souhlasí s návrhem na vytvoření evropského energetického společenství.

2.5 EHSV se domnívá, že pokud bude EU efektivně čelit těmto vážným obavám občanů, bude schopná opět legitimizovat svoji činnost. Nejlepším způsobem, jak zmírnit ekonomické a sociální dopady, které mají na evropské občany energetické výzvy, je postupné vytvoření evropského energetického společenství. Pokud se vzájemná energetická závislost členských států nebude řešit pomocí opatření demokratické správy umožňujících přijímat společná rozhodnutí ve prospěch společných statků, ohrozí vysokou měrou soudržnost EU.

3. Na cestě k vytvoření evropského energetického společenství (EES)

3.1 Jacques Delors v této souvislosti navrhl vytvoření skutečného evropského energetického společenství (EES). Jerzy Buzek tento projekt podpořil. EHSV se domnívá, že tento politický projekt, jenž je tématem podrobné zprávy reflexní skupiny Naše Evropa (viz http://www.notre-europe.eu/uploads/tx_publication/Etud_Energie_fr.pdf), je schopen řešit výzvy a zároveň dát nový impuls a novou legitimitu budování Evropy.

3.2 Bylo navrženo několik možností, od zachování statu quo (článek 194 SFEU) po uzavření nové evropské smlouvy o energii.

3.3 Byly rovněž navrženy tyto přechodné etapy:

— posílená spolupráce v oblasti evropských regionálních energetických sítí;

— společný energetický fond na rozvoj nových technologií;

— vytvoření evropského seskupení pro nákup zemního plynu.

3.4 EHSV, který již přijal stanoviska, v nichž předložil návrh na společnou evropskou službu v oblasti energetiky (1), se domnívá, že je nyní vhodné využít impulsu, který dala zpráva think-tanku Naše Evropa, a pokročit tak, že občanská společnost bude zapojena do diskuse a že se zavedou opatření k dosažení cílů integrace a spolupráce.

4. Pokrok Evropské unie směrem k integrovanější energetické politice

4.1 EHSV vítá iniciativy Evropské komise zaměřené na řešení energetických výzev, zejména její nedávné návrhy týkající se předcházení krizí, sítí, infrastruktur a zabezpečení dodávek ze třetích zemí. Tyto návrhy přispívají ke zvýšení solidarity, spolupráce a účinnosti a směřují ke společné vizi.

4.2 EHSV vítá nedávný návrh nařízení o hlavních směrech transevropské energetické infrastruktury (KOM(2011) 658 v konečném znění), jenž se zakládá na návrhu na integrovanou evropskou energetickou síť, který byl předložen v roce 2010 v dokumentu KOM(2010) 677 v konečném znění. Vyjádří se k němu v jiném stanovisku (stanovisko TEN/470).

4.3 EHSV podporuje iniciativy Komise, jejichž cílem je dát energetické politice EU integrovaný a koherentní vnější rozměr, pomocí něhož se snadněji zabezpečí dodávky ze třetích zemí (KOM(2011) 539 v konečném znění). EHSV podporuje veškeré posílení pozice EU vůči jejím partnerům mimo EU. Zabývá se touto otázkou ve stanovisku TEN/464.

4.4 EHSV podporuje mechanismus výměny informací o mezivládních dohodách mezi členskými státy a třetími zeměmi v oblasti energetiky (KOM(2011) 540 v konečném znění). Tento návrh Evropské komise je důležitý k potvrzení přednosti kolektivního evropského zájmu před státními zájmy (stanovisko TEN/464).

5. Ambicióznější a participativnější přístup – nezbytná podmínka pro řešení budoucích výzev

5.1 EHSV se domnívá, že i přes značný pokrok je třeba jít dále ve společném řešení energetických otázek, zejména co se týče cíle vytvořit do roku 2050 nízkouhlíkový energetický systém.

Na cestě k integrovanému evropskému trhu s energií

5.2 Je třeba, aby se v evropské legislativě v oblasti energetiky více podpořil společný přístup k výrobě energie. To platí zejména pro obnovitelnou energii, pro níž byly stanoveny národní cíle. Je třeba upřednostňovat investice, které budou nejrentabilnější ve vztahu k nákladům a k výhodám výroby na území EU. V případech, kdy dochází k nízké produkci na evropské úrovni, je zapotřebí vyšší solidarity. To by mohlo vyžadovat uzpůsobení evropské legislativy.

5.3 EHSV proto připomíná, že je důležité plánovat sítě společně a propojovat je, aby se uvolnila přetížení, zejména na hranicích. Vedoucí roli by v tomto ohledu měla hrát Evropská komise. Je rovněž třeba dát soukromým subjektům dlouhodobou perspektivu, co se týče návratnosti investic. V této souvislosti by se mohlo uvažovat o vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru.

5.4 Přestože mají členské státy volbu skladby zdrojů energie ve své pravomoci, musejí přijímat odpovědná rozhodnutí v oblasti výroby energie. Rozhodnutí přijímaná jednostranně některými členskými státy, např. rozhodnutí související s havárií ve Fukušimě, která znesnadnila vyvažování výroby energie s její poptávkou na regionální úrovni, se vzhledem k silné vzájemné závislosti musí nyní koordinovat na úrovni EU. Se zvyšujícím se významem obnovitelné energie bude třeba včas společně zajistit rezervní výrobu dostatečné pohotovostní energie pro případy nízké produkce z obnovitelných zdrojů.

5.5 Neexistující koordinace poškozuje spolehlivost dodávek energie v členských státech, čímž přichází vniveč současně vyvíjené úsilí o posílení propojení a zvýšení solidarity v EU. Zároveň se však přechod od jaderné energie – nízkouhlíkového zdroje energie – k energii vyráběné ze zdrojů znečišťujících životní prostředí nesmí v krátkodobém horizontu uskutečnit masově, neboť by to bylo v rozporu s cílem EU. Musí být proveden co nejtransparentněji a ve spolupráci se zástupci organizované občanské společnosti.

5.6 EHSV se domnívá, že vzhledem k vzájemné energetické závislosti členských států může být perspektiva energetické nezávislosti pouze evropská, nikoli národní.

5.7 EHSV navrhuje zvážit zavedení společných postupů u podskupin členských států nebo hospodářských subjektů vytvořených na základě jejich skladby energetických zdrojů a jejich postupů pro přeshraniční obchod s energií. Tato regionální koordinace by zaručila lepší soulad mezi volbou energetických zdrojů v daných členských státech a vyšší bezpečnost jejich dodávek. Tyto skupiny by mimo jiné mohly lépe využít zdroje energie každého z nich, a to jednak co se týče obnovitelné energie, jednak výroby elektřiny z jiných zdrojů.

5.8 EHSV navrhuje, aby tyto skupiny byly odpovědné za volbu své skladby zdrojů energie a za své sítě infrastruktury. Mohla by se rovněž vytvořit soudržná a propojená regionální energetická společenství. Jejich výhodou by bylo to, že by se v těchto členských státech nastavily podobné tržní podmínky (cena energie, dotace pro obnovitelnou energii, vztahy s klienty atp.).

5.9 Jedna z politik, které byly v některých evropských regionech úspěšně harmonizovány, dobře ukazuje, že harmonizace politik má jasný dopad na integraci trhů. Jedná se o propojování trhů za účelem přidělení přenosové kapacity. Propojení cen mezi různými zeměmi umožňuje vytvořit oblast jednotného obchodu a následně tedy oblasti jednotných cen, kdy přeshraniční obchod není omezen možnostmi propojení. Přispívá k vytváření jednotného evropského trhu s elektřinou. Nord Pool Spot zavedla v roce 1993 oddělování cen a v roce 2006 bylo poprvé použito propojení cen, a to mezi Francií, Belgií a Nizozemskem. Tyto tržní podmínky by spotřebitelům měly postupně nabídnout škálu transevropských možností.

5.10 EHSV upozorňuje na ekonomické příležitosti, které by tyto skupiny na makroregionální úrovni mohly nabídnout členským státům zejména co se týče úspor z rozsahu a rozvoje průmyslu souvisejícího se zdroji obnovitelné energie.

5.11 EHSV opakuje, že podporuje rozmanitou a udržitelnou skladbu zdrojů energie. Volba jednotlivých států musí být v souladu s legislativou a cíli EU. EHSV trvá na tom, že tato volba nesmí mít neúměrné negativní důsledky pro hospodářství, životní prostředí a společnost. EU by proto měla po rozsáhlé konzultaci zástupců organizované občanské společnosti provedené za transparentních podmínek využívat nové zdroje energie, např. břidlicový plyn, aby předešla riziku, že se přístupy jednotlivých států budou odlišovat.

Podpora konkurenceschopnosti EU – sloučit a navýšit finanční zdroje

5.12 Měl by se podporovat společný výzkum členských států a hospodářských subjektů a měly by se vytvořit náležité výzkumné sítě a výzkumná společenství, zejména v oblasti obnovitelné energie a technologií s nízkými emisemi, např. prostřednictvím výzkumných technologických platforem.

5.13 Vzhledem k vysoké výši potřebných investic a ke stávajícím rozpočtovým omezením by se disponibilní prostředky měly koncentrovat na velké výzvy. Je důležité posílit vazby mezi vnitrostátním a evropským financováním. To by mohlo pro členské státy znamenat, že budou muset zaměřit svoji národní podporu výzkumu na projekty související s evropskými cíli.

5.14 Bylo by vhodné posoudit, zda by se zvýšení efektivity financování mohlo dosáhnout prostřednictvím konsolidace finančních zdrojů disponibilních pro infrastrukturu a výzkum. To by mohlo znamenat, že se na energetické projekty vyčlení fixní částky v rámci různých evropských a národních programů financování.

5.15 Pokud bude posouzení v tomto směru pozitivní, používání dluhopisů pro financování projektů by mohlo být účinným způsobem, jak navýšit zdroje, které jsou určeny na podporu výzkumu a využívání zdrojů obnovitelné energie a infrastruktury.

5.16 Je třeba dát vyšší prioritu půjčkám od EIB na prioritní infrastrukturní projekty EU. K získání půjčky od EIB by měly být způsobilé investice makroregionálních skupin členských států.

5.17 Stávající hospodářskou krizi by mohlo EU pomoci překonat globální koordinované úsilí ve prospěch obnovitelné energie. Cenově dostupná energie je základním prvkem hospodářské konkurenceschopnosti. Mělo by to řadu pozitivních důsledků: tvorbu pracovních míst, know-how, novou industrializaci EU atp. Projekty jako supersíť nebo budování a rozvoj inteligentních sítí by mohly pomoci posílit průmyslovou spolupráci a spolupráci v oblasti inovací na úrovni EU.

Energetická politika pro všechny

5.18 Univerzální přístup k energii sahající za pouhou integraci trhu by měl být mezi cíli společné energetické politiky EU.

5.19 Spravedlivá a transparentní cena energie umožňuje podnikům růst a investovat. Dostupné ceny energie závisejí na účinných volbách, na integrovaném a transparentním vnitřním trhu s energií a na vyšší kontrolní pravomoci svěřené vnitrostátním a evropským regulačním orgánům.

5.20 Evropská legislativa sice spotřebitelům přiznává určitá práva, spotřebitelé je však špatně znají a málo jich využívají. EHSV doporučuje, aby příslušné orgány nebo distributoři energie systematicky informovali konečné spotřebitele o jejich právech. Žádá, aby byly na vnitrostátní úrovni pravidelně zveřejňovány zprávy o výkonu práv spotřebitelů. V případě potřeby by se mohla přijmout doplňující opatření k zajištění výkonu práv spotřebitelů.

5.21 V zimě 2010/2011 se 50–125 milionů (v závislosti na použité definici) Evropanů nacházelo v energetické chudobě. Tato chudoba zasahuje nejchudší obyvatele a obyvatele s nejhoršími bytovými podmínkami, kteří často žijí v obydlích se špatnou izolací a nemohou ani platit sociální sazby stanovené v členských státech. EHSV navrhuje, aby se vedle evropského úsilí v oblasti energetické účinnosti a snižování poptávky, které je nezbytné, znovu prošetřilo posílení mechanismů solidarity na úrovni EU-27 s cílem bojovat proti energetické chudobě. Začít by se mělo společnou definicí (2).

5.22 Strategicky významný rozměr energie (dostupnost, dostupné sazby a ceny, pravidelnost, spolehlivost, původ) by mohl zastřešit „evropský pakt o energetické solidaritě“. Tento evropský sociálně energetický štít by demonstroval sounáležitost Evropy s obavami jejích občanů. Tvořil by nedílnou součást snah o silnější sociální harmonizaci, jež je žádoucí pro posílení evropského projektu a obnovu jeho smyslu. Musí se projevit jako konkrétní opatření na náležité úrovni.

Posílení vnějšího rozměru energetické politiky Evropské unie

5.23 EHSV schvaluje návrh think-tanku Naše Evropa týkající se vytvoření evropského seskupení pro nákup zemního plynu, pokud jeho přínosem pro účastnící se členské státy a podniky bude silnější vyjednávací pozice, lepší zabezpečení dodávek a nižší volatilita cen za současného respektování pravidel hospodářské soutěže. Následující etapou by mohlo být zřízení společného orgánu pro dodávky zemního plynu, případně jiných fosilních paliv.

5.24 V případě dopadu na více členských států by Rada měla udělit Evropské komisi mandát, který by ji opravňoval jednat jménem EU se třetími zeměmi o dohodách o dodávkách energie. EHSV vítá rozhodnutí Rady zmocnit Evropskou komisi, aby jménem členských států vyjednávala s Ázerbájdžánem a Turkmenistánem dohody o dodávkách zemního plynu transkaspickým plynovodem. EHSV vyzývá Radu a Komisi, aby tento postup obecně rozšířily na podobné situace.

5.25 EHSV doporučuje, aby Evropská komise důsledně monitorovala všechny dohody o dodávkách energie, které jednotlivé členské státy uzavřely se třetími zeměmi. Evropská komise by měla být schopná schválit tyto dohody v závislosti na jejich pozitivních či negativních dopadech na EU jako celek (stanovisko TEN/464).

5.26 EHSV doporučuje, aby EU zaujala přístup založený na rozvoji a partnerství se zeměmi evropsko-středomořského partnerství a se svými sousedy na východě, který umožňuje diverzifikovat a zabezpečit dodávky energie v EU (zejména obnovitelné energie prostřednictvím Desertec, středomořského okruhu, středomořského solárního programu či projektu Medgrid) a pomoci jejím partnerům využívat jejich potenciál. EU by mohla nabídnou technickou pomoc, odborné poznatky a know-how v oblasti vzdělávání a provádění projektů (stanovisko REX/329).

5.27 EHSV se domnívá, že EES a přechodná ustanovení musejí mít silný vnější rozměr usnadňující přístup k energii rozvojových zemí. Těmto zemím je třeba pomoci při výrobě energie, již potřebují, musejí však být rovněž schopné vyvážet do Evropy, aby mohly financovat své investice.

5.28 EHSV bere na vědomí závěry Rady ve složení pro dopravu, telekomunikace a energetiku ze dne 24. listopadu 2011, v nichž se Rada vyslovuje pro posílení vnější dimenze energetické politiky. Bere rovněž na vědomí priority Rady a trvá na svém požadavku, aby se energetické politiky lépe propojovaly, přinejmenším aby docházelo k systematickým konzultacím před přijímáním rozhodnutí. Co se týče metody, doporučuje, aby byl ve všech případech, kdy by to mohlo mít přidanou hodnotu, přístup Unie v těsné vazbě na členské státy.

Zapojení občanské společnosti

5.29 Vzhledem k důležitosti environmentálních otázek, výši potřebných investic, sociálním dopadům politických rozhodnutí, důsledkům pro způsob života a potřebnou podporu veřejnosti je nutné, aby byli občané zapojeni do diskuse o energetických otázkách. Evropští občané mají právo na jasné a transparentní informace o rozhodnutích v oblasti energetiky přijatých na evropské, státní a regionální úrovni (3). Významnou úlohu hrají v tomto ohledu národní HSR Je třeba využít informačních kampaní a konzultací ohledně velkých energetických výzev, které stojí před Evropou. Důraz je rovněž třeba položit na energetickou účinnost.

5.30 Občané by rovněž měli být schopni pravidelně vyjádřit svůj názor na důležitá politická rozhodnutí. Na příslušné úrovni by se mohly pořádat konzultace. EHSV již několik let provádí tyto konzultace na úrovni EU (zejména ohledně jaderné energie a zachycování a ukládání CO2). Státní, regionální a místní orgány se vyzývají, aby zorganizovaly rozsáhlou konzultaci občanské společnosti.

5.31 EHSV navrhuje vytvoření evropského fóra občanské společnosti, které by bylo pověřeno sledováním energetických otázek. Toto fórum by úzce spolupracovalo s institucemi EU a pravidelně by se scházelo s cílem přispívat k víceletému programu integrace trhu s energií. Mohly by se ho účastnit evropské a národní organizace činné v oblasti energetiky. Fórum by bylo možné konzultovat ohledně koncepce energetické sítě EU, přechodu k nízkouhlíkovému energetickému systému do roku 2050 a souvisejících ekonomických a sociálních otázek. Členové fóra by měli být náležitě informováni a mohli by informace předávat podobným organizacím v členských státech.

5.32 Další výzvu představuje akceptování rozhodnutí v oblasti energetiky (jaderná energie, zachycování a ukládání CO2, větrné parky, vedení vysokého napětí atp.) ze strany veřejnosti. Účast a odpovědnost jdou ruku v ruce. EHSV, jenž jmenovitě předsedá pracovní skupině Transparentnost Evropského fóra pro jadernou energii, by prostřednictvím svých internetových stránek mohl přispět k transparentnímu informování občanů a k diskusi s nimi (šíření osvědčených postupů, monitorování iniciativ a projektů v oblasti spolupráce, rozvoj odvětví, shromažďování názorů občanské společnosti pro diskuse na fóru občanské společnosti o energetice a jejich předávání osobám přijímajícím rozhodnutí). EHSV vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby občanům nestranným a objektivním způsobem poskytovaly náležité informace. Zásadní je v tomto ohledu úloha organizací občanské společnosti a fór pro konzultaci.

Případné směry dlouhodobého institucionálního vývoje

5.33 Konečným cílem zůstává vytvoření evropského energetického společenství. Vzhledem k tomu, že by však mohlo být obtížné, aby se 27 členských států ubíralo stejným směrem, mohla by pokrok urychlit užší spolupráce mezi členskými státy, zejména na regionální úrovni. Tato činnost by nicméně neměla být v rozporu s legislativou či jinými opatřením EU, což by se mělo zaručit prostřednictvím stálé konzultace institucí EU a jejich stálého zapojení. V případě potřeby by se mohly zavést formálnější mechanismy.

5.34 EHSV doporučuje, aby se s využitím článku 194 SFEU do roku 2014 zhodnotil dosažený pokrok a aby se přitom prošetřilo, zda je s ohledem na nejambicióznější návrhy uvedené v tomto dokumentu třeba učinit změny. Případný nový institucionální rámec by mohl vycházet ze Smlouvy o ESUO. Mělo by být možné začlenit do struktury EU nové institucionální uspořádání a jeho acquis, pokud se tak členské státy rozhodnou.

V Bruselu dne 18. ledna 2012. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 43–49.

Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 51–55.

(2) Stanovisko EHSV k tématu Energetická chudoba – důsledky liberalizace a hospodářské krize, Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 53–56.

(3) Např. ve Francii pro jadernou energii: Národní sdružení místních informačních výborů a komisí (ANCCLI – Association nationale des comités et des commissions locales d'information) zřízené na základě dekretu Státní rady (Conseil d’État).