ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o konjunkturálních statistikách podle nařízení Rady (ES) č. 1165/98 ze dne 19. května 1998 /* COM/2014/0381 final */





1. Úvod Evropské konjunkturální statistiky popisují nejnovější vývoj evropských ekonomik ve čtyřech hlavních oblastech: průmyslu, stavebnictví, maloobchodu a služeb (s výjimkou finančních služeb). V každé z těchto oblastí poskytují řadu ukazatelů, jako jsou např. výroba, obrat, výrobní ceny (často označované jako ceny výrobců), počet zaměstnaných osob, odpracované hodiny, hrubé mzdy a několik dalších. Právním základem konjunkturálních statistik je nařízení Rady (ES) č. 1165/98[1], ve znění pozdějších předpisů (dále jen „nařízení o konjunkturálních statistikách“). Podle ustanovení čl. 14 odst. 2 nařízení: Do 11. srpna 2008 a poté každé tři roky podá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o statistikách vypracovaných podle tohoto nařízení, zejména o jejich relevantnosti a kvalitě a o přezkoumání ukazatelů. Zpráva se bude rovněž konkrétně zabývat náklady na statistický systém a zatížením podniků, vyplývajícím z tohoto nařízení, ve srovnání s jeho přínosem. Zpráva uvede údaje o osvědčených postupech pro snížení zatížení podniků a uvede možnosti, jak snižovat zatížení a náklady. Tato zpráva navazuje na zprávy předložené v červnu 2008 a v červnu 2011 v souladu s výše zmíněným článkem[2] Druhá část popisuje použití konjunkturálních statistik a jejich význam pro klíčové evropské politiky a řízení evropské měnové politiky. Rovněž popisuje hlavní vývoj, k němuž došlo v konjunkturálních statistikách od června 2011, kdy byla předložena poslední zpráva o kvalitě. Část tři podrobněji popisuje různé aspekty kvality konjunkturálních statistik. Čtvrtá část uvádí náklady a zatížení spojené se shromažďováním a zpracováním údajů pro konjunkturální statistiky, a také několik příkladů toho, jak je byly členské státy schopny snížit. V poslední části je popsán výhled na vývoj konjunkturálních statistik v budoucnu. Přehled konjunkturálních statistik a nejdůležitějšího vývoje Sestavování konjunkturálních statistik bylo významným faktorem, který umožnil vytvoření eurozóny a sledování evropské měnové politiky[3]. Z původních 22 hlavních evropských hospodářských ukazatelů (PEEI)[4], které byly vytvořeny za účelem sledování hospodářského rozvoje Evropské unie a členských států, a zejména provádění měnové politiky v eurozóně, jich osm poskytuje konjunkturální statistika: průmyslová výroba, výrobní ceny v průmyslu na domácím trhu, dovozní ceny v průmyslu, výroba ve stavebnictví, objem tržeb v maloobchodě a opravách, obrat v (ostatních) službách (s výjimkou maloobchodních služeb), výrobní ceny ve službách a stavební povolení. K nejvýznamnějším uživatelům konjunkturálních statistik patří Evropská centrální banka a národní centrální banky. Dalšími významnými uživateli jsou Komise, vlády členských států, výzkumné ústavy, podniky a obchodní organizace. Tiskové zprávy o konjunkturálních statistikách jsou zpravidla předmětem značné pozornosti médií. Konjunkturální statistiky rovněž poskytují významné vstupy pro jiné statistické oblasti, například národní účty. Konjunkturální statistiky se řadí mezi nejvýznamnější statistiky vytvářené Statistickým úřadem Evropské unie (Eurostat). Nejčastěji se používají pro analýzy ekonomických trendů, předpovědi a modelování, ale rovněž jsou požadovány pro přípravu politických rozhodnutí, výzkumné účely, kontrolu a validaci údajů z jiných zdrojů a jako základ pro obchodní rozhodnutí (např. při průzkumu trhu). Podniky mohou využívat výsledky konjunkturálních statistik rovněž pro různé další účely (např. využití indexů výstupních cen pro indexaci smluv). Od přijetí poslední zprávy o kvalitě konjunkturálních statistik v červnu 2011 došlo k celé řadě změn. Se vstupem nařízení Komise (EU) č. 461/2012 ze dne 31. května 2012[5] v platnost bylo přerušeno shromažďování údajů týkajících se nových průmyslových objednávek, a tak poslední aktualizované vydání těchto údajů pochází z 22. února 2012 a týká se údajů z prosince 2011. Původně měly údaje tohoto typu sloužit jako hlavní ukazatel a první známka rozvoje průmyslové výroby. Jeho predikční schopnost se však ukázala na evropské úrovni jako poněkud omezená a Výbor pro Evropský statistický systém rozhodl, že by povinné shromažďování údajů týkajících se proměnných nových průmyslových objednávek mělo být ukončeno. V březnu 2012 byla pro evropské konjunkturální statistiky zavedena nová metoda sezónního očišťování. Smyslem očištění od sezónních vlivů je docílit přímé srovnatelnosti údajů za jednotlivé měsíce nebo čtvrtletí tím, že se odstraní sezónní vlivy, například pokles průmyslové výroby v období letních dovolených nebo nárůst obratu maloobchodu před Vánocemi. Počínaje referenčním rokem 2012 Eurostat přešel na metodu nepřímého očištění od sezónních vlivů spočívající v tom, že se řady vnitrostátních údajů nejprve očistí od sezónních vlivů a pak se jako vážené průměry použijí k tvorbě evropských souhrnných ukazatelů. Eurostat v minulosti používal metodu přímého přístupu ke konjunkturálním statistikám, tj. neočištěné vnitrostátní údaje byly agregovány na evropskou úroveň a až poté bylo provedeno očištění od sezónních vlivů. Nová metoda zaručuje soulad mezi evropskými a vnitrostátními souhrnnými ukazateli a zároveň je v souladu s pokyny Evropského statistického systému (ESS) pro sezónní očišťování. Od října 2012 se na konjunkturální statistiky vztahují pokyny ESS k politice revizí. Evropské souhrnné ukazatele z osmi krátkodobých hlavních evropských hospodářských ukazatelů a z oblasti maloobchodu se nyní revidují a uvolňují pouze jednou za měsíc. Údaje jsou předem ohlašovány v kalendáři zveřejňování konjunkturálních statistik[6]. Vnitrostátní údaje se nadále aktualizují, jakmile jsou k dispozici nové informace. Na počátku roku 2013 došlo ke změně základu krátkodobých indexů z roku 2005 na rok 2010. Součástí této změny byla aktualizace vah používaných k výpočtu souhrnných evropských ukazatelů tak, aby odrážely ekonomickou strukturu roku 2010 (změna základu) a aritmetickou změnu referenčního roku (průměr 100 v roce 2010 místo v roce 2005). Od roku 2013 jsou k dispozici čtvrtletní údaje o odpracovaných hodinách a hrubých mzdách a platech v maloobchodě a opravách a v ostatních službách. Právním základem zmíněné změny bylo nařízení Komise (ES) č. 329/2009[7]. Rozsah a kvalita ukazatelů konjunkturálních statistik Rozsah a soulad s nařízením o konjunkturálních statistikách Eurostat každých šest měsíců monitoruje, jak členské státy dodržují nařízení o konjunkturálních statistikách, pokud jde o spolehlivost, včasnost, soudržnost a srovnatelnost, a potvrzuje vysokou míru souladu a neustálé zlepšování. Na základě různých kvalitativních hledisek, která jsou nastíněna v Kodexu evropské statistiky[8], se pro každou zemi počítá souhrnná známka za dodržování nařízení pokrývající všechny ukazatele. K 1. říjnu 2013 činila průměrná známka EU-28 za dodržování 9,6 (z 10), což je stejná hodnota jako k 1. dubnu 2013. Většina členských států v současnosti buď zcela, nebo téměř zcela splňuje požadavky uvedeného nařízení. Přesnost, spolehlivost, soudržnost a srovnatelnost Nařízení o konjunkturálních statistikách a související akty zavedly soubor společných definic pro konjunkturální statistiky, které používají všechny členské státy. Eurostat a národní statistické úřady spolupracují, aby tak zajistily vysokou přesnost, spolehlivost a soudržnost ukazatelů konjunkturálních statistik. Metodický rámec stanovený uvedeným nařízením je neustále zkvalitňován na základě vzájemných konzultací technických expertů a speciálních tematicky zaměřených pracovních skupin. Je třeba poznamenat, že metodiky nemusí být ve všech členských státech totožné. V souladu se zásadou subsidiarity a s ohledem na rozdíly mezi státy, např. pokud jde o rozsah, ekonomickou strukturu a dostupnost administrativních údajů, mohou v souladu s nařízením členské státy samy rozhodnout o co nejúčelnějších a nejúčinnějších metodách sběru a zpracování dat. Eurostat také spolupracuje s dalšími mezinárodními organizacemi, zejména s OECD, s cílem zvýšit srovnatelnost údajů a metod mimo Evropskou unii. Včasnost a dochvilnost Včasná dostupnost údajů má v případě krátkodobých statistik zásadní význam. Proto nařízení o konjunkturálních statistikách ukládá relativně krátké lhůty pro dodání vnitrostátních údajů Eurostatu[9]. V tabulce 1 jsou uvedeny aktuálně platné lhůty pro předání údajů Eurostatu (třetí sloupec) a cílové lhůty stanovené Hospodářským a finančním výborem v poslední zprávě o požadavcích na informace v evropské měnové unii. V posledním sloupci jsou uvedeny aktuálně platné lhůty pro šíření údajů (např. prostřednictvím tiskových zpráv). Obecně lze včasnost konjunkturálních statistik považovat za velmi dobrou. Ke zpožděním dochází obvykle v důsledku toho, že den dodání připadá na víkend nebo státní svátek. Uživatelé jsou v dostatečném předstihu informováni o datech zveřejňování tiskových zpráv prostřednictvím kalendáře zveřejňování údajů publikovaného na webových stránkách Eurostatu[10]. V minulých letech byly všechny termíny oznámené v tomto kalendáři dodrženy. Tabulka 1: Včasnost – počet dní mezi koncem sledovaného období a lhůtou pro dodání, nařízení o konjunkturálních statistikách, cíl Hospodářského a finančního výboru a aktuální šíření souhrnných údajů za EU (situace v květnu 2013) Ukazatel || Periodicita || Lhůty podle nařízení o konjunkturálních statistikách a) || Cíle Hospodářského a finančního výboru na rok 2013 b) || Šíření souhrnných údajů za EUc) Průmyslová výroba || měsíčně || 40 || 40 || 44 Výrobní ceny v průmyslu na domácím trhu || měsíčně || 35 || 35 || 33 Dovozní ceny v průmyslu || měsíčně || 45 || 45 || 37 Výroba ve stavebnictví || měsíčně || 45 || 45 || 47 Stavební povolení || čtvrtletně || 90 || 90 || 89 Obrat v maloobchodě a opravách || měsíčně || 30 || 30 || 36 Obrat v (ostatních) službách || čtvrtletně || 60 || 60 || 65 Výrobní ceny ve službách || čtvrtletně || 90 || 90 || 91 a) Lhůty pro předávání údajů Eurostatu podle nařízení o konjunkturálních statistikách; pro menší země často platí lhůty delší. b) Cíle stanovené Hospodářským a finančním výborem ve zprávě o požadavcích na informace v HMU z roku 2013 (2013 Status Report on information requirements on EMU). c) Počet dnů mezi koncem sledovaného období a šířením (např. tiskové zprávy, uvolnění údajů). Určité zpoždění vyvolaly svátky v květnu (referenční měsíc). Revize ukazatelů konjunkturálních statistik První výsledky konjunkturálních ukazatelů jsou zčásti založeny na předběžných, odhadnutých a neúplných údajích. Po uvolnění prvních údajů se výsledky šetření často zpřesňují, protože byly přidány údaje od respondentů, kteří své údaje odevzdali pozdě. Údaje jsou revidovány z řady dalších důvodů, včetně očištění od sezónních vlivů, porovnání s referenčními hodnotami, nových a/nebo kvalitnějších zdrojů údajů a opravy chyb nebo metodických změn; revize jsou však obecně rozsahem spíše omezené, zejména na souhrnné úrovni EU a pro eurozónu. Za účelem posouzení kvality prvních výsledků čtyř ukazatelů konjunkturálních statistik publikovaných měsíčně v tiskových zprávách byly analyzovány změny mezi prvním a druhým zveřejněním měsíčního tempa růstu v období 2011–2013. Tabulka 2: Rozsah revizí u čtyř hlavních ukazatelů konjunkturálních statistik, 2011–2013 a) 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || Průměrná revize b) || Průměrná revize v absolutním vyjádření c) || Průměrné tempo růstu v absolutním vyjádření || Relativní průměrná revize d) Průmyslová výroba || 0,1 || 0,2 || 0,7 || 0,2 Výrobní ceny v průmyslu na domácím trhu || 0,0 || 0,0 || 0,4 || 0,1 Výroba ve stavebnictví || 0,0 || 0,7 || 1,5 || 0,4 Objem maloobchodu || 0,0 || 0,2 || 0,6 || 0,4 a) Tempa růstu ukazatelů za eurozónu očištěné od sezónních vlivů. b) Rozdíly tempa růstu mezi druhým a první zveřejněním, průměr za období 2011–2013. c) Absolutní rozdíly tempa růstu mezi druhým a prvním zveřejněním, průměr za období 2011–2013. d) Poměr mezi revizí v absolutním vyjádření (třetí sloupec) a tempem růstu v absolutním vyjádření při druhém zveřejnění (čtvrtý sloupec), průměr za období 2011–2013. Rozdíly způsobené chybou zaokrouhlování. Tabulka 2 uvádí průměrný rozsah revizí tempa růstu mezi prvním a druhým zveřejněním o měsíc později (druhý sloupec) za čtyři evropské souhrnné ukazatele, jichž se týkají tiskové zprávy. Tato čísla se blíží nule, což znamená, že revize temp růstu směrem nahoru a dolů se v podstatě navzájem vynulují, tj. nedochází k systematickému zkreslování nadhodnocením či podhodnocením výsledků. V absolutním vyjádření (třetí sloupec) se průměrná revize pohybuje od téměř nulové hodnoty pro výrobní ceny v průmyslu po 0,7 procentního bodu výroby ve stavebnictví. Rozdíly mezi ukazateli se vysvětlují převážně metodickými faktory. Zatímco výrobní ceny v průmyslu často nejsou revidovány vůbec, ukazatele výroby mohou být revidovány dokonce i několik let po prvním zveřejnění. Průměrná tempa růstu (v absolutním vyjádření při druhém zveřejnění) jsou uvedena ve čtvrtém sloupci. Poslední sloupec uvádí vztah mezi revizí tempa růstu a tempem růstu samým (v době druhého zveřejnění). To pomáhá přesněji posoudit rozsah revizí, jelikož je rozdíl, je-li například revize ve výši 0,2 procentního bodu uplatněna na relativně vysoké tempo růstu nebo tempo růstu relativně nízké. Dostupnost, srozumitelnost a zpřístupnění metadat Všechny výsledky konjunkturálních statistik jsou volně dostupné na webových stránkách Eurostatu. Zvláštní sekci věnovanou konjunkturálním statistikám lze snadno najít v tématu „Industry, trade and services (Průmysl, obchod a služby)“, nebo pomocí funkce vyhledávání[11]. Eurostat vydává v oblasti konjunkturálních statistik 48 tiskových zpráv ročně, tj. měsíční zprávy týkající se čtyř hlavních ukazatelů (průmyslová výroba, výrobní ceny v průmyslu, výroba ve stavebnictví a objem maloobchodu). V minulosti byly všechny tiskové zprávy vydány v souladu s harmonogramem. Kromě toho od poslední zprávy o kvalitě konjunkturálních statistik z roku 2011 vyšlo sedm vydání publikace Statistics in focus (Statistika v kostce), která se kromě poskytnutí kvantitativních údajů zabývá řešením vybraných metodických otázek a analyzuje aktuální ekonomické trendy. Komplexní, cílená a podrobná vysvětlení metodických otázek (metadata) jsou rovněž zpřístupňována, a to částečně ve výše uvedených publikacích Statistics in focus a také na webových stránkách Eurostatu. Stručná vysvětlení statistických pojmů jsou uvedena v on-line slovníku na způsob Wikipedie Statistics Explained (Vysvětlení statistiky). Databáze zdrojů konjunkturálních statistik („STS sources“) obsahuje podrobné informace o statistických postupech, právních otázkách, pravidlech důvěrnosti, kvalitě údajů a metodách shromažďování údajů v jednotlivých státech. Pro četné hlavní ukazatele jsou rovněž k dispozici další podrobná metodická vysvětlení (PEEIs in focus (PEEI v kostce))[12]. Náklady statistického systému a zatížení podniků Náklady (pro statistické systémy, na shromažďování, zpracování a šíření údajů) a zatížení (podniků, které mají poskytovat údaje) vztahující se ke konjunkturálním statistikám lze měřit jen nepřesně. Výběry jsou v různých členských státech organizovány různě, kvůli čemuž jsou srovnání problematická. Také tvorbu konjunkturálních statistik nelze zcela oddělit od jiných statistik a často neexistuje přehledná metoda, jak připisovat náklady a zátěže konkrétním druhům statistik (např. údaje pro konjunkturální statistiky shromážděné prostřednictvím průzkumů lze použít pro národní účty). A konečně, metody použité pro shromáždění údajů o nákladech a zatížení (např. prostřednictvím samostatného šetření, kombinací s existujícím šetřením nebo použitím odborných odhadů) jsou v jednotlivých členských státech různé. Předběžný výpočet zatížení průměrného podniku (vycházející převážně ze zodpovězených dotazníků) je pro 8 zmíněných hlavních evropských hospodářských ukazatelů uveden v tabulce 3. Pro snadnější srovnání se zatížení počítá v minutách za měsíc i u čtvrtletních ukazatelů. Jak naznačuje tabulka 3, mezi státy jsou značné rozdíly, přičemž zátěž se pohybuje od téměř nulové až po dvě hodiny měsíčně strávené vyplňováním dotazníku. Nulová zátěž bývá obvykle dána tím, že se údaje neshromažďují prostřednictvím dotazníků vztahujících se ke konjunkturálním statistikám, ale získávají se z jiných zdrojů (často z administrativních zdrojů DPH) nebo se obdrží jinými metodami (např. kombinací jiných statistik). Tabulka 3: Nejvyšší a nejnižší průměrné vnitrostátní hodnoty zatížení (v minutách za měsíc) podniků odpovídajících na dotazník v roce 2012 (EU-27) || Zatížení 2012 (minuty za měsíc) || Průměr nevážený || Maximum || Minimum Průmyslová výroba || 20 || 76 || 0 Výrobní ceny v průmyslu || 19 || 120 || 1 Dovozní ceny v průmyslu || 16 || 65 || 3 Výroba ve stavebnictví || 21 || 115 || 0 Stavební povolení || 7 || 40 || 0 Objem tržeb v maloobchodě || 8 || 15 || 0 Obrat v (ostatních) službách || 5 || 13 || 0 Výrobní ceny ve službách || 12 || 47 || 2 Tabulka 4: Vývoj statistického zatížení podniků a nákladů národních statistických úřadů (2009–2012) || Počet členských států, kde || zátěž narostla || zátěž poklesla || zátěž se nezměnila || není srovnání Průmyslová výroba || 6 || 10 || 3 || 8 Výrobní ceny v průmyslu || 8 || 11 || 4 || 4 Dovozní ceny v průmyslu || 4 || 4 || 2 || 17 Výroba ve stavebnictví || 3 || 13 || 6 || 5 Stavební povolení || 3 || 5 || 10 || 9 Objem tržeb v maloobchodě || 3 || 6 || 3 || 15 Obrat v (ostatních) službách || 5 || 13 || 4 || 5 Výrobní ceny ve službách || 5 || 14 || 3 || 5 || Počet členských států, kde || náklady vzrostly || náklady se snížily || náklady se nezměnily || není srovnání Průmyslová výroba || 5 || 13 || 3 || 6 Výrobní ceny v průmyslu || 8 || 12 || 4 || 3 Dovozní ceny v průmyslu || 8 || 4 || 3 || 12 Výroba ve stavebnictví || 8 || 11 || 4 || 4 Stavební povolení || 7 || 10 || 4 || 6 Objem tržeb v maloobchodě || 4 || 7 || 4 || 12 Obrat v (ostatních) službách || 6 || 13 || 3 || 5 Výrobní ceny ve službách || 13 || 8 || 2 || 4 U řady členských států jsou k dispozici odhady zátěže pro roky 2009 a 2012. V tabulce 4 jsou uvedeny počty států, kde průměrná měsíční zpravodajská zátěž podniků, které odevzdaly dotazníky, vzrostla, poklesla nebo zůstala nezměněna (v posledním sloupci jsou počty zemí, pro něž za roky 2009 a/nebo 2012 údaje nejsou k dispozici). Ve spodní části tabulky jsou uvedeny odpovídající informace o nákladech statistických úřadů na tvorbu různých ukazatelů. Průměrné snížení zátěže a nákladů obecně převažuje nad jejich nárůstem. Je třeba ještě poznamenat, že oznámený pokles velikosti zátěže a nákladů byl v mnoha případech větší nežli nárůst zátěže a nákladů. Lze mít tedy za to, že se situace v oblasti zatížení a nákladů v EU jako celku zlepšila. Obecný pokles statistického zatížení podniků lze vysvětlit menšími rozsahy výběru ve většině členských států u převážné části ukazatelů konjunkturálních statistik. Statistické údaje jsou dnes navíc stále častěji shromažďovány prostřednictvím elektronických šetření a internetu, což zároveň představuje nižší náklady a zátěž ve srovnání s tradičními metodami sběru, jako byly např. dotazníky zasílané poštou. Kromě toho se zdá, že statistické úřady stále více vycházejí z administrativních údajů, tj. z údajů, které jsou již k dispozici od daňové správy, správy zaměstnanosti, subjektů sociálního pojištění a stavebních úřadů. Využití stávajících administrativních zdrojů ke statistickým účelům sice snižuje zatížení podniků, ale na druhé straně může znamenat vyšší náklady pro statistické úřady, jelikož je možné, že budou muset údaje upravovat. Vzhledem k tomu, že administrativní údaje mnohdy přesně neodpovídají statistickým pojmům konjunkturální statistiky, jsou nutné úpravy a ty mohou ovlivnit kvalitu údajů. Využívání administrativních údajů také vyžaduje neustálou koordinaci zejména u těch zemí, které mají správu decentralizovanou. Využití administrativních údajů jako podkladu pro konjunkturální statistiky je problematické především v případě měsíčních ukazatelů, u nichž jsou velmi vysoké požadavky na včasnost a krátké lhůty. Administrativní údaje se mnohdy shromažďují méně často, než je pro účely konjunkturálních statistik zapotřebí, a/nebo jsou k dispozici příliš pozdě. Jeden z projektů v rámci programu modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (MEETS)[13] poskytl finanční podporu na analýzu a zlepšování využití administrativních údajů pro statistické účely, včetně účetních závěrek společností, a pomohl tak členským státům, aby přecházely od statistických šetření k využívání administrativních údajů a zároveň zajistily vysokou kvalitu údajů. Projekt byl ukončen v polovině roku 2013[14]. Budoucí vývoj konjunkturálních statistik V letech 2000–2012 poklesl podíl průmyslu a stavebnictví na všech ekonomických aktivitách z 27,3 % na 24,7 %. Ve stejném období se podíl tržních služeb (vyjma bankovnictví a pojišťovnictví) zvýšil ze 43,2 % na 45,5 %[15]. Velký a stále narůstající ekonomický význam sektoru služeb se však ve stávajících konjunkturálních statistikách neodráží odpovídajícím způsobem. Obecně mají ukazatele služeb omezenější pokrytí, jsou méně podrobné a jsou publikovány méně často nežli údaje za průmysl a stavebnictví (viz příloha). Aby se zvýšila soudržnost mezi jednotlivými evropskými statistikami podniků a optimalizoval se poměr mezi přínosy na straně jedné a náklady a zátěží na jejich tvorbu na straně druhé, mají být v budoucnu tyto statistické oblasti dále úžeji propojeny a harmonizovány na základě rámcového nařízení o integraci statistik podniků (FRIBS). V této souvislosti se také počítá s důkladným přezkumem konjunkturálních statistik. V roce 2011 Eurostat zahájil intenzivní konzultace se všemi hlavními uživateli a národními tvůrci konjunkturálních statistik s cílem posoudit způsoby, jak zlepšit ukazatele konjunkturálních statistik vztahující se k odvětvím služeb. Navzdory jistým obavám z možného nárůstu nákladů a zátěže konzultace odhalily obecnou shodu na potřebě zlepšení v této oblasti. Komise přihlédla k připomínkám uživatelů i výrobců a plánuje navrhnout změnu stávajícího nařízení, aby zajistila relevantnost konjunkturálních statistik s ohledem na zvyšující se ekonomický význam služeb v evropských ekonomikách, přičemž bere plně v úvahu obavy týkající se zvyšování nákladů a zátěže souvisejících s jejich tvorbou. [1] Úř. věst. L 162, 5.6.1998, s. 1. [2] KOM(2008) 340 v konečném znění, 9.6.2008 a KOM(2011) 329 v konečném znění, 8.6.2011. V roce 2003 byla také předložena zpráva o kvalitě: KOM(2003) 36 v konečném znění, 29.1.2003. [3] Statistical requirements of the European Central Bank in the field of General Economic Statistics (Statistické požadavky Evropské centrální banky v oblasti všeobecné hospodářské statistiky), Evropská centrální banka, srpen 2000. [4] Původní seznam hlavních evropských hospodářských ukazatelů (PEEI) vznikl v roce 2002 (Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o statistice eurozóny, 27.11.2002, KOM(2002) 661 v konečném znění). [5] Úř. věst. L 142, 1.6.2012, s. 26. [6] Kalendář zveřejňování konjunkturálních statistik lze stáhnout na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [7] Úř. věst. L 103, 23.4.2009, s. 3. [8] Kodex evropské statistiky je dostupný na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/code_of_practice. [9] Lhůty stanovené v původním nařízení (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách byly ještě více zkráceny nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 ze dne 6. července 2005 (Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 1). [10] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/release_calendars/news_releases. Povšimněte si, že v tomto kalendáři je zahrnuta celá řada evropských ukazatelů, nejen ukazatelů z konjunkturálních statistik. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [12] Zdroje konjunkturálních statistik a zprávy PEEI in focus jsou dostupné na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/methodology. [13] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES ze dne 16. prosince 2008 o programu modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (MEETS), Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 76. [14] Výstupy z tohoto programu jsou k dispozici na http://www.cros-portal.eu/content/admindata-sga-3. [15] Hrubá přidaná hodnota v základních cenách, Eurostat, národní účty, kód údajů: [nama_nace10_k]. Příloha: Ukazatele konjunkturálních statistik (hlavní evropské hospodářské ukazatele tučně), Q – čtvrtletní ukazatel, M – měsíční ukazatel Průmysl || Stavebnictví || Maloobchod a opravy || Ostatní služby Průmyslová výroba (M) || Výroba ve stavebnictví (M/Q) Pozemní stavitelství Inženýrské stavitelství || - || - Průmyslový obrat (M) Domácí průmyslový obrat Zahraniční průmyslový obrat (eurozóna a oblast mimo eurozónu) || - || Obrat v maloobchodě a opravách (M) || Obrat v ostatních službách (Q) - || Stavební povolení (Q) počet bytových jednotek m2 užitné podlahové plochy || - || - Počet zaměstnaných osob (Q) || Počet zaměstnaných osob (Q) || Počet zaměstnaných osob (Q) || Počet zaměstnaných osob (Q) Odpracované hodiny (Q) || Odpracované hodiny (Q) || Odpracované hodiny (Q) || Odpracované hodiny (Q) Hrubé mzdy a platy || Hrubé mzdy a platy (Q) || Hrubé mzdy a platy (Q) || Hrubé mzdy a platy (Q) Výrobní ceny v průmyslu (M) Domácí výrobní ceny Zahraniční výrobní ceny (eurozóna a oblast mimo eurozónu) || Výrobní ceny ve stavebnictví / stavební náklady (Q) || Objem maloobchodu (M) || Výrobní ceny v (ostatních) službách (Q) Průmyslové dovozní ceny (M) (eurozóna a oblast mimo eurozónu) || - || - || -