CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 2. července 2008 
KOM(2008) 418 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU a SOCIÁLNÍMU VÝBORU a VÝBORU REGION Ů 
„Obnovený závazek pro sociální Evropu: posílení otev řené metody koordinace v oblasti 
sociální ochrany a sociálního za členění“ 
{SEK(2008) 2153} 
{SEK(2008) 2169} {SEK(2008) 2170} {SEK(2008) 2179} 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Toto sdělení je sou částí sdělení Komise na téma O bnovená sociální agenda: P říležitosti, 
přístup a solidarita v Evrop ě 21. století. Navrhuje posílení jednoho z nejd ůležitějších nástroj ů 
podpory sociálního rozvoje v rámci EU a v jednotlivých členských státech, tj. otev řené 
metody koordinace v oblasti soci ální ochrany a sociálního za členění (dále jen „sociální 
otevřená metoda koordinace“). Tato metoda, která byla zavedena v roce 2000 jako 
dobrovolný proces sebehodnocení založený na spole čných cílech, dopl ňuje rozsáhlý soubor  
právních p ředpisů, finančních nástroj ů (včetně Evropského sociálního fondu) a koordina čních 
procesů (zejména Lisabonské strate gie) podporujících sociální s oudržnost a solidaritu v rámci 
EU. 
V posledních osmi letech využívaly členské státy sociální otev řenou metodu koordinace ke 
koordinování svých snah o řešení starých i nových úkol ů v sociální oblasti a k p řizpůsobení 
svých systém ů sociální ochrany novým sociál ním podmínkám. Definovaly spole čné cíle 
a dohodly se na ukazatelích, kterými by se m ěla řídit jejich politika sociálního za členění, 
reformy d ůchodových systém ů a politika v oblasti zdravotní a dlouhodobé pé če. V průběhu 
celého tohoto období prokázala sociální otev řená metoda koordinace svou pozitivní roli jako 
prostředek podpory vzájemného u čení, podn ěcování širšího zapojení zú častněných stran, 
poskytování podn ětů k modernizaci systém ů sociální ochrany, zvyšování pov ědomí o 
mnoharozm ěrovém charakteru chudoby a sociálního vylou čení, vytvá řením sdíleného 
přístupu ke spole čným výzvám a poukázáním na nov ě vznikající spole čné problémy.  
Velkým úkolem však z ůstává plnění společných cílů, k nimž pat ří boj s chudobou a sociálním 
vyloučením, zajišt ění přiměřenosti a udržitelnosti d ůchodů a zajištění rovného p řístupu ke 
zdravotní a dlouhodobé pé či. Otevřený proces koordinace zalo žený na dobrovolné spolupráci 
mezi množstvím rozli čných členských stát ů nemůže ze své podstaty v omezeném období 
přinést velké výsledky. Panuje nicmén ě široká shoda – jak dokládá rozsáhlá vým ěna 
zkušeností v písemné i ústní podob ě probíhající v rámci Výboru pr o sociální ochranu a mezi 
všemi příslušnými zú častněnými stranami1 – že pro maximální využit í potenciálu sociální 
otevřené metody koordinace m ůže být, a m ělo by být, u činěno více.  
Sdělení navrhuje posílit sociální otev řenou metodu koordinace na základ ě jejího zviditeln ění 
a zdokonalení pracovních metod, posílení její sou činnosti s dalšími politikami, zintenzivn ění 
jejích analytických nástroj ů a důkazní základny, jakož i zvyšování odpov ědnosti v členských 
státech prost řednictvím vzájemného hodnocení, vzájemného u čení a zapojování všech 
příslušných zú častněných subjekt ů. Tohoto posílení bude zejména dosaženo postupným 
přijímáním n ěkterých úsp ěšných metod uplat ňovaných v souladu s Lisabonskou strategií po 
dohodě s členskými státy. Tento p řístup zohled ňující zásadu subsidia rity a dobrovolnost 
otevřené metody koordinace vytvo ří nový podn ět při přípravě analýzy a definování národních 
politik. Sou časně zvýší efektivitu a vidi telnost sociálního rozm ěru EU jako nedílné sou části 
Lisabonské strategie a v souladu s požadavkem Evropské rady z b řezna 2008 zajistí lepší 
integraci hospodá řské politiky, politiky zam ěstnanosti a sociál ní politiky.  
                                                 
1 Podrobnosti jsou uvedeny v posouzení dopad ů. 
CS 3   CS 2. VÝVOJ A  HLAVNÍ ÚSP ĚCHY SOCIÁLNÍ OTEV ŘENÉ METODY KOORDINACE  
Celkové hodnocení sociální otev řené metody koordinace ze strany členských stát ů 
a zúčastněných stran vyznívá p řevážně pozitivně. Je uznávána jako prost ředek k prosazování 
pokroku v sociální sfé ře a jako inovativní nástroj evropské správy v ěcí veřejných2. Podněcuje 
k reformám a k ochot ě spolupracovat a vzájemn ě se učit při hledání nejlepších řešení 
vedoucích k dosažení pokroku v sociální oblasti , aniž by bylo nutné stanovit „minimální 
společný jmenovatel”. Pravidelné p řezkumy jejího politického dopadu a efektivity jejích 
pracovních metod provádí Výbor pro soci ální ochranu v rámci dialogu se zú častněnými 
stranami ob čanské spole čnosti a sociálními partnery, ja kož i v rámci pravidelných zpráv 
vypracovávaných nezávislými odborníky. 
Od svého zavedení v roce 2000 prošla sociální otev řená metoda koordinace zásadní reformou. 
V roce 2005 došlo ke slou čení tří koordina čních proces ů (sociální za členění, odpovídající 
a udržitelné d ůchody a vysoce kvalitní a udržite lná zdravotní a dlouhodobá pé če) do jedné 
sociální otev řené metody koordinace3. Společné cíle stanovila a aktualizovala Evropská rada, 
která potvrdila jejich platnost b ěhem svého zasedání na ja ře roku 2008 (viz p říloha 1). Výbor 
pro sociální ochranu od souhlasil pro tyto t ři oblasti jak zast řešující, tak specifické ukazatele, 
jež mají monitorovat pokrok dosažený v otázce spole čně schválených cíl ů (viz příloha 2).  
Proces byl navíc koncipován jako t říletý cyklus se zjednodušeným p ředkládáním zpráv . 
V prvním roce p ředkládají členské státy  národní strategické zprá vy, z nichž je vypracována 
společná zpráva Rady a Komise o sociální ochran ě a sociálním za členění. Tato „spole čná 
zpráva“ zahrnuje profily jednotlivých zemí poukazu jící na prioritní té mata a národní úkoly. 
Mezidobí, kdy se zprávy nep ředkládají, je vyhrazeno zevrubné analýze a vzájemnému u čení 
ve vztahu k prioritním témat ům.  
Výsledkem racionalizace sociální otev řené metody koordinace byl v ětší důraz na provád ění 
politiky a pozitivní sou činnosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro r ůst a zaměstnanost. 
V roce 2006 m ěly národní zprávy strategi čtější charakter a zam ěřovaly se na omezený soubor 
priorit a jednotné koncepce pro dosažení spole čných cílů. Společná zpráva z roku 2007 
dospěla k závěru, že sdílené posuzování všech spole čných cílů v sociální oblasti pomáhá 
zvyšovat ucelenost a efektivitu uplat ňovaných politik. Tento nový cyklus navíc p řispěl 
k provedení hlubší analýzy a zintenzívnil proces u čení v oblasti klí čových priorit. Spole čná 
zpráva z roku 2008, jež se v ěnovala dětské chudob ě, dostupnosti zdravotní pé če, vývoji 
potřeb dlouhodobé pé če, prodloužením produktivního v ěku a soukromým d ůchodovým 
pojištěním, potvrdila velký potenciál tohoto nového p řístupu. 
3. POTŘEBA POSÍLENÍ SOCIÁLNÍ OTEV ŘENÉ METODY KOORDINACE  
Tyto pozitivní výsledky sociální otev řené metody koordinace nijak nesnižují pot řebu posílení 
metody, zejména co se tý če lepšího pln ění odsouhlasených spole čných zám ěrů a lepšího 
využívání spole čně přijatých ukazatel ů. Ačkoli se Evropská rada v roce 2000 zavázala 
„rozhodným zp ůsobem ovlivnit odstran ění chudoby”, nic nenasv ědčuje tomu, že by v rámci 
EU docházelo k celkovému snižování míry chudoby. Chudobou je ohroženo 16 % ob čanů EU 
                                                 
2 O v ědecké i ve řejné debat ě na téma sociální otev řené metody koordinace obs áhle pojednává dokument 
o posouzení dopad ů.  
3 Pracujme spole čně, pracujme lépe. nový rámec pro otev řenou koordinaci politiky sociální ochrany 
a začlenění v Evropské unii, KOM(2005) 706 v kone čném znění. 
CS 4   CS (78 milion ů). Děti jsou v tomto ohledu vystaveny ješt ě většímu riziku, v jejich p řípadě tato 
hodnota činí 19 %. D ůchodové reformy nijak neodstra ňují riziko nep řiměřeného důchodového 
zabezpečení pro budoucí generace a p řetrvávají rovn ěž nerovnosti v oblasti zdraví (kratší 
délka života a horší zd ravotní stav u znevýhodn ěných skupin).  
Nalézt řešení těchto problém ů je v souladu se zásadou subsidiarity v prvé řadě úkolem 
vnitrostátních orgán ů. Výsledky otev řené metody koordinace dokládají, že v jednotlivých 
členských státech p ůsobí při prosazování reforem jako kataly zátor. Její efektivitu je možné 
ještě zvýšit, bude-li uplat ňován níže uvedený p řístup.  
3.1. Větší politický závazek a zviditeln ění 
Model Lisabonské strategie Obnovená Lisabonské strategie  pro růst a zam ěstnanost  se zaměřením na provád ění 
a s propracovanou koncepcí řízení, na níž se v rámci partnerského p řístupu podílejí členské 
státy, Komise, Rada ministr ů a Evropský parlament, poskyt uje jak model, tak základní 
východisko pro posilování sociální otev
řené metody koordinace. Úsp ěšnost Lisabonské 
strategie z hlediska hospodá řských výsledk ů a výsledk ů v oblasti zam ěstnanosti za posledních 
několik let ukazuje, že pevné politické odhodlání na nejvyšší úrovni, koordinované reformní 
snahy a vzájemné hodnocení mohou nést  konkrétní a vid itelné výsledky.  
Jedna ze silných stránek strategie pro r ůst a zaměstnanost spo čívá ve skute čnosti, že strategie 
je založena na partnerském p řístupu a její hnací silou je spole čně dohodnutá politická agenda. 
Zároveň její sofistikovaný metodický rámec dopl ňuje kombinace vybraných ukazatel ů 
a kvantitativních cíl ů, jejichž prost řednictvím je možné zvýšit efektivitu, transparentnost 
a věrohodnost kontroly politik. Komise na tomto základ ě zajišťuje systematické posuzování 
pokroku dosahovaného jednotlivými zem ěmi a navrhuje pro každou zemi konkrétní 
doporučení a/nebo body, kterým je t řeba věnovat pozornost. Na základ ě těchto návrh ů se 
mohou členské státy v rámci Evropské rady a Rady ministr ů dohodnout na nejlepších 
politikách, které je t řeba uplatňovat v celoevropském m ěřítku i na úrovni jednotlivých stát ů. 
Důraz na dob ře srozumitelné cíle p řispívá navíc k pochopení a obeznámenosti s tímto 
procesem na stran ě veřejnosti.  
Na důležitost pozitivní sou činnosti mezi sociální otev řenou metodou koordinace 
a Lisabonskou strategií poukázalo sd ělení Komise týkající se otev řené metody koordinace 
z roku 2005: „ Otevřená metoda koordinace by m ěla působit soub ěžně s přepracovanou 
Lisabonskou strategií, vzájemn ě se s ní ovliv ňovat a p řispívat tak k cíl ům růstu 
a zaměstnanosti, zatímco lis abonské programy budou p řispívat k pln ění cílů sociální 
soudržnosti“.  Samotný vyšší r ůst a více pracovních míst zatím nesta čí k dosažení 
očekávaných výsledk ů v otázce snižování chudoby a zlepšování podmínek nejzraniteln ějších 
skupin obyvatel. V b řeznu 2008 pak Evropská rada op ětovně potvrdila „význam sociálního 
rozměru EU jakožto nedílné sou části Lisabonské strategie“ a zd ůraznila pot řebu další 
integrace hospodá řských politik, politik zam ěstnanosti a sociální politik4.  
Postupné p řijímání n ěkterých metod a p řístupů, jež jsou používány v rámci obnovené 
Lisabonské strategie pro r ůst a zaměstnanost, se proto pro sociální otev řenou metodu 
koordinace jeví jako logický postup. Došlo by tím k posílen í efektivity sociální otev řené 
                                                 
4 P řezkum jednotného trhu z listopadu 2007 též požadoval jednotný p řístup a vyzdvihoval skute čnost, že 
otvírání trhu a sociální reformy mohou a m ěly by jít ruku v ruce. Viz: Jednotný trh pro Evropu ve 21. 
století, KOM(2007) 724 v kone čném znění, 20.11.2007. 
CS 5   CS metody koordinace. Zintenzívnilo by se provád ění národních politik, jež usilují o dosažení 
společných cílů v sociální oblasti a o v ětší odhodlání a zviditeln ění. Výsledkem by byl ješt ě 
výraznější přínos k Lisabonské strategii, a to v souladu se záv ěry Evropské rady, a zajišt ění 
optimální sou činnosti mezi zam ěstnaností, r ůstem a sociální politikou. Tento p řístup by byl 
současně plně slučitelný se zásadou subsidiarity  a dobrovolným charakterem otev řené metody 
koordinace. Sv ědčí o tom p říklady z jiných oblastí, kde se uplat ňuje otevřená koordinace 
(vzdělávání a zam ěstnanost) a pro n ěž byly stanoveny cíle EU, jako je zam ěstnanost, d ěti, 
které předčasně ukončují školní docházku, nebo celoživotní u čení, a které se výrazn ě podílejí 
na dynamice Lisabonské strategie. 
Stanovování cíl ů 
V oblasti sociální ochrany a sociálního za členění se již členské státy vzájemn ě dohodly na 
řadě ukazatelů (viz příloha 2), které p ředstavují dostate čně širokou základnu pro zavedení 
kvantitativních cíl ů. To by mohlo být zejména uplatn ěno ve vztahu k závazku „rozhodným 
způsobem ovlivnit odstranění chudoby “. Bez ohledu na tento závazek p řijatý Evropskou 
radou v roce 2000 je t řeba ujít ješt ě velký kus cesty. Cíle by p řinesly novou dynamiku; je 
možné je stanovit pro snižování chudoby obecn ě, jakož i pro konkrétní formy chudoby, mezi 
něž patří např. dětská chudoba, jejíž míra je v sou časnosti o t ři body vyšší, než je tomu u 
celkové populace (19 % oproti 16 %), a týká se v n ěkterých zemích až každého čtvrtého 
dítěte; chudoba pracujících, jež postihuje 8 % pracující popul ace a je na vzestupu; 
přetrvávající dlouhodobá chudoba, k ní ž budou brzy k dispozici sm ěrodatné ukazatele; 
a chudoba starších lidí (nad  65 let), kt erá je rovn ěž ukazatelem p řiměřenosti důchodového 
zabezpečení. 
S ohledem na existující pot řebu pečlivého monitorování p řiměřenosti důchodů v budoucnu by 
bylo možné vztáhnout cíl pro reformu d ůchodových systém ů k minimální úrovni p říjmu 
poskytované prost řednictvím d ůchodů, ať už z veřejných nebo soukromých zdroj ů. Realizaci 
cílů v oblasti zdravotní a dlouhodobé pé če by bylo možné podpo řit prostřednictvím cíl ů 
souvisejících s p řístupem ke zdravotní a sociální pé či a s její kvalitou. Dále mohou být 
stanoveny cíle týkajícího se zdravotního stavu, nap říklad zvýšení nad ěje na dožití (ta se mezi 
jednotlivými členskými státy liší u muž ů až o 13 let a u žen o 7 let), zdravé délky života 
a snížení kojenecké úmrtnosti (která v n ěkterých členských státech stále činí okolo 10 p řípadů 
na tisíc porod ů živých dětí). Zdravotní stav hraj e z hlediska aktivního p ůsobení na trhu práce, 
prodloužení produktivního v ěku a snížení chudoby rozhodující roli. 
Na základ ě zavedení t ěchto kvantifikovaných cíl ů, které se opírají o spole čně odsouhlasené 
ukazatele a vycházející z použití sm ěrodatných nástroj ů analýzy, budou členské státy schopny 
lépe zajistit udržitelnost svých závazk ů a vyvíjet konkrétn ější činnosti k napln ění společných 
cílů. V zájmu zohledn ění své specifi čnosti, konkrétního nár odního kontextu a r ůzných 
výchozích bod ů by si členské státy mohly definovat vnitrostátní cíle .  
Vnitrostátní cíle by mohly být sou částí přístupu specifických cest, což by umož ňovalo 
spolupráci  mezi skupinami zemí v podobné situaci nebo s podobnými problémy. Tato metoda 
se již v rámci Lisabonské strategie uplat ňuje v souvislosti s flexikuritou a do ur čité míry byla 
využita p ři tematické analýze chudoby d ětí v roce 2007. Dosavadní zkušenosti, by ť stále 
omezené, napovídají, že se jedná o dobré východisko pro adresn ější analýzu politiky a s ní 
související doporu čení a může jednotlivé členské státy realisticky navést ke spole čným cílům. 
Na základ ě analogie se svými návrhy týkají cími se flexikurity, které p řijala Evropská rada 
v prosinci 2007, se bude Komise v kontextu otev řené metody koordinace dále zabývat 
rozvíjením t ěchto cest, jakož i spole čných cílů. 
Doporučení Komise 
CS 6   CS Ve Výboru pro sociální ochr anu probíhají diskuse o celé řadě témat souvisejících se sociální 
ochranou a sociálním za členěním. Témata, jež jsou sou částí otevřené metody koordinace, je 
možné dále upev ňovat formalizací názorové shody vždy, k dyž tato shoda nastane. Komise 
k tomu bude p řispívat tím, že bude v p řípadě potřeby uplat ňovat doporučení vycházející 
z článku 211 Smlouvy, která stanoví společné zásady, jež představují základ pro 
monitorování a vzájemné hodnocení. Politický s ouhlas ze strany ostatních institucí pak dodá 
tyto spole čné zásady posílí a zviditeln ění. Komise má v úmyslu rozvíjet tento p řístup 
postupně, v návaznosti na zkušenosti s doporu čením k aktivnímu za členění, jež Komise hodlá 
předložit v říjnu 2008 jako podklad pro záv ěry Rady a usnesení Evropského parlamentu.  
Lepší předkládání zpráv, komunikace a ší ření výstup ů 
Na základ ě výše nastín ěného přístupu Komise posílí svou kapacitu pro posuzování 
a monitorování dosahovaných pokrok ů jak v rámci EU, tak na úrovni jednotlivých stát ů. 
Intenzivn ější monitorování by se m ělo odrazit v pravidelné spole čné zprávě Rady a Komise o 
sociální ochran ě a sociálním za členění, jež tvo ří základ p říspěvku Rady ve složení pro 
zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spot řebitele na jarním zasedání Evropské 
rady. Evropský parlament bude informován v prav idelných intervalech. Komise navíc využije 
zprávu o sociální situaci, která se každý rok p řipravuje v souladu s článkem 143 Smlouvy, 
a v jejím rámci p ředloží ostatním institucí m své vlastní hodnocení sou časných trend ů 
a pokroku dosaženého ve vztahu ke spole čným cílům, a to v zájmu rozší ření a obohacení 
politické debaty. Členské státy se vyzývají, aby s výhradou budoucích diskusí o budoucnosti 
Lisabonské strategie nadále integrovaným zp ůsobem každé t ři roky podávaly zprávy o 
pokroku, který byl dosažen v rámci otev řené metody koordinace.  
Komunikace a ší ření výstupů budou zefektivn ěny prostřednictvím pr ůběžného rozvíjení 
proaktivní komunika ční strategie využívající veškerýc h možností, které skýtá program 
PROGRESS. Jedná se o nedílnou sou část sociální otev řené metody koordinace jako zp ůsobu 
sdílení v ědomostí, podn ěcování „pozitivní konkurence“ mezi rovnocennými partnery 
a přispívání k udržitelnému nasazení a odhodlání. Komise zejména zvýší své úsilí o zajišt ění 
maximální dostupnosti, srozumitelnosti a využitel nosti informací týkajících se dosavadních 
výsledků uplatňování sociální otev řené metody koordinace. D ůležitým nástrojem bude 
v tomto ohledu obnovená internetová stránka v ěnovaná problematice sociální ochrany 
a sociálního za členění5. 
3.2. Prohlubování pozitivní sou činnost s dalšími politikami EU 
Zohledňování sociální problematiky v rámci dalších politik 
Jak je zdůrazněno ve sdělení Komise týkajícím se komplexní a pr ůřezové obnovené sociální 
agendy, panuje všeobecné p řesvědčení, že aspekty sociální politiky je rovn ěž nutné 
zohledňovat ve všech politikách EU (např. hospodá řská soutěž, vnitřní trh, hospodá řská 
politika, zdraví, p řistěhovalectví, obchod nebo zem ědělství). Komise vyvine vlastní úsilí 
k provedení d ůkladné analýzy dopadu ke každé nové politické iniciativ ě, přičemž zvláštní 
pozornost bude v tomto kontextu v ěnovat sociálním dopad ům. Procesu zohled ňování 
sociálních cíl ů v rámci dalších politik již zvýšenou pozornost v ěnuje Výbor pro sociální 
ochranu, který rovn ěž vychází z konkrétních zkušeností,  které již EU má s širším 
zohledňováním problematiky rovnosti mezi muži  a ženami („gender mainstreaming“)6. 
Komise bude s Výborem pro sociální ochranu dále spolupracovat v zájmu posilování spole čné 
kapacity ve vztahu k posuzování dopad ů. 
                                                 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/social_protection_en.htm 
6 Ustanovení čl. 3 odst. 2 Smlouvy o ES od EU vyžaduje odstran ění nerovností a podporu rovného 
zacházení pro muže a ženy v rá mci všech jejích aktivit. 
CS 7   CS Horizontální koordinace 
Sociální otev řená metoda koordinace se stále více stává referen čním bodem pro široké 
spektrum sociálních otázek, jež v jednotlivých členských státech pat ří mezi hojn ě diskutované 
problémy a jež se týkají obl astí spadajících pod r ůzné politiky, nap ř. sociální dop ad migrace, 
sociální za členění etnických a znevýhodn ěných menšin, v četně romských komunit, chudoba 
ve venkovských oblastech; dlouhodobá pé če o zdravotn ě postižené a jejich sociální za členění; 
sociální d ůsledky klimatických zm ěn, zhoršování životního prost ředí a vývoj cen energie; 
znevýhodn ění ve vzd ělávání a nerovný p řístup k pr ůběžné odborné p řípravě a celoživotnímu 
učení; finan ční vzdělávání a p řístup k základním finan čním službám; digitální propast 
a sociální vylou čení; aktivní stárnutí a mezigenera ční solidarita.  
Vstřícnost sociální otev řené metody koordinace v ůči průřezovým otázkám viditeln ě zvýšila 
její význam a dopad a vytvo řila optimální podmínky pro lepší horizontální koordinaci. Mezi 
Výborem pro sociální ochranu a dalšími p říslušnými výbory, nap ř. Výborem pro 
zaměstnanost a Výborem pro hospodá řskou politiku, byla navázána plodná spolupráce, kterou 
je třeba dále prohlubovat. Totéž platí pr o probíhající proces rozvoje sou činnosti s oblastmi 
spadajícími pod úzce sp řízněné politiky, jako je otev řená metoda koordinace pro oblast 
vzdělávání a odborné p řípravy, strategie EU v oblasti zdraví7 a evropský program pro 
integraci migrujících osob. Komise se bude dále zabývat možnými zp ůsoby posílení 
koordinace mezi Výborem pro soci ální ochranu a dalšími výbory a skupinami na vysoké 
úrovni a zajistí rovn ěž efektivní činnost své vlastní stálé meziútvarové skupiny p ři 
prosazování procesu zohled ňování sociálního za členění a sociální ochrany v dalších 
oblastech. 
3.3. Zdokonalování nástroj ů analýzy 
Účelem programu PROGRESS  bude podporovat zlepšování statistických kapacit a sb ěru 
dat, zejména v oblastech, kde chyb í srovnatelná data nebo kde ne jsou k dispoz ici v dostate čné 
míře. Je nap říklad třeba přezkoumat stávající celoevropská šet ření, aby bylo možné lépe 
pokrýt hmotnou deprivaci (v četně „digitálního vylou čení“), finan ční prostředky domácností, 
situaci migrant ů, přechod z pracovního procesu do d ůchodu, jakož i shromáždit data o nad ěji 
dožití podle socioekonomického postavení a zlep šit dostupnost a analýzu dat nerozlišených 
dle pohlaví.  
Program PROGRESS poskytne rovn ěž podporu p ři provádění šetření v oblasti zdraví, stárnutí 
a důchodů a nového evropského šet ření o domácnostech, jakož i p ři hloubkové analýze 
konkrétních témat, čímž členským stát ům pomůže vylepšit své politiky v obzvlášt ě ožehavých 
oblastech. Větší zapojení  vědecké obce a siln ější propojení s dalšími probíhajícími 
výzkumnými aktivitami v rámci Komise i jiných mezinárodních organizací dále p řispěje 
k tvorbě politik založených na znalostech a d ůkazech. 
3.4. Zvyšování odpov ědnosti prost řednictvím vzájemných hodnocení, vzájemného 
učení a zapojování všech p říslušných zú častněných subjekt ů 
Vzájemná hodnocení 
                                                 
7 P říkladem takového spojení sociálního a ekonomického rozm ěru lepšího zdraví je ukazatel zdravé délky 
života (Healthy Life Years) zahrnutý do Lisabonské strategie. 
CS 8   CS Vzájemná hodnocení se osvědčila jako užite čná a obohacující praxe pro zlepšování 
vzájemného u čení. Tyto postupy by se m ěly v rámci sociální otev řené metody koordinace 
využívat ješt ě ve větší míře a zárove ň strategičtějším způsobem. Lepší znalost kontextu, 
pevnější analytická základna a rozsáhlejší ší ření výsledk ů by pomohly ur čit osvědčené 
postupy a usnadnily p řenos politik. D ůležité také bude, aby byli do tohoto procesu 
vzájemných hodnocení ve v ětší míře zapojeni odpov ědní činitelé na místní i regionální 
úrovni. Komise spole čně s Výborem pro sociální ochranu prozkoumají možné zp ůsoby 
zlepšení pro další kolo vzájemných hodnocení v roce 2009.  
Nové nástroje vzájemného u čení 
Program PROGRESS nabízí podporu p ři testování nových  nástrojů vzájemného u čení 
a výměny osvědčených postup ů, např. projekty do časného sdílení a p řenosu odborných 
poznatků mezi jednotlivými členskými státy, dále p ři proškolování v oblasti strategického 
plánování, mainstreamingu , koordinaci, zapojování zú častněných stran, monitorování 
a hodnocení v rámci procesu uplat ňování sociální otev řené metody koordinace. PROGRESS 
může být také nápomocen p ři rozvoji „sociálního e xperimentování“ jako zp ůsobu ověřování 
inovativních myšlenek p řed jejich realizací v rámci ro zsáhlých sociálních program ů, např. 
v oblasti minimálního p říjmu, přídavků na děti nebo dlouhodobé pé če. Program bude zárove ň 
podporovat studium, ší ření a hodnocení projekt ů sociálního experimentování.  
Zapojení všech p říslušných zú častněných subjekt ů 
Regionální a místní orgány by měly být lépe zapojeny  do procesu EU v oblasti sociální 
ochrany a sociálního za členění. V současnosti je jejich podíl ve v ětšině členských stát ů nadále 
omezený. N ěkolik zemí již dosáhlo zna čného pokroku v zapojení ob čanské spole čnosti 
a ostatních p říslušných zú častněných stran do fáze plánování polit ik, ale tato spolupráce jen 
málokdy pokra čuje až do fáze provád ění. Zkušenosti ukazují, že koordinace a ú čast 
příslušných zú častněných subjekt ů v průběhu celého cyklu politiky je z hlediska jejího 
efektivního provád ění zásadní. Komise navrhuje, aby se tyto aspekty řízení stávaly více 
předmětem úsilí o vzájemné u čení v rámci sociální otev řené metody koordina ce. Komise na 
tomto základ ě vypracuje pro členské státy nezávazné metodické pokyny.  
4. SHRNUTÍ A  ZÁVĚR 
Toto sdělení vymezuje řadu oblastí, v nichž je možné sociální otev řenou metodu koordinace 
zdokonalovat, prohlubovat a dále  rozvíjet, aby bylo možné pln ě využít její potenciál. Tato 
opatření se točí kolem čtyř cílů: za prvé v ětší politický závazek k r ealizaci tohoto procesu 
a jeho zviditeln ění; za druhé posilování pozitivní sou činnosti s dalšími politikami EU; za t řetí 
zdokonalování nástroj ů analýzy, na nichž tento proces stojí, s cílem pokro čit k definování 
kvantifikovaných cíl ů a zajistit tvorbu politik na základ ě ověřených fakt ů; za čtvrté zvyšování 
odpovědnosti v jednotlivých členských státech prost řednictvím podpory provád ění 
a posilování vzájemného u čení. 
Některá z těchto opat ření spočívají v upev ňování stávající praxe. Jiná, zejména stanovování 
cílů, obnášejí podstatn ější změny a budou vyžadovat, a by se na nich členské státy 
a zúčastněné strany shodly. Komise proto p ředpokládá, že tato koncepce se bude skládat 
z postupných krok ů, jejichž časový sled a nutné členění dle priorit bude p ředmětem diskuse 
s členskými státy a dalšími klí čovými zú častněnými stranami. 
CS 9   CS Posílení otev řené metody koordinace v oblasti so ciální ochrany a sociálního za členění bude 
důležitým p řínosem pro provád ění obnovené sociální agen dy a bude základem obnoveného 
závazku pro sociální Evropu. 
CS 10   CS PŘÍLOHA 1 
CÍLE OTEV ŘENÉ METODY KOORDINACE V O BLASTI SOCIÁLNÍ OCHRANY  
A SOCIÁLNÍHO ZA ČLENĚNÍ 
Účelem zast řešujících cíl ů otevřené metody koordinace v ob lasti sociální ochrany 
a sociálního za členění je prosazování: 
– a) sociální soudržnosti, rovnosti mezi muži a ženami a rovných p říležitostí pro všechny 
prostřednictvím odpovídajících, dostupných, finan čně udržitelných, p řizpůsobivých 
a účinných systém ů sociální ochrany a politik sociálního za členění; 
– b) efektivního a vzájemného propojení s lisabonskými cíli zam ěřenými na dosažení v ětšího 
hospodářského růstu, většího počtu a lepších pracovních míst a v ětší sociální soudržnosti, 
jakož i propojení se strate gií udržitelného rozvoje EU; 
– c) řádné správy v ěcí veřejných, pr ůhlednosti a zapojování zú častněných stran do 
navrhování, provád ění a monitorování politiky. 
Pro jednotlivé oblasti činnosti platí následující cíle: 
Rozhodný vliv na odstran ění chudoby a sociálního vylou čení: 
– d) zaručit všem p řístup ke zdroj ům, právům a službám pot řebným k ú časti ve spole čnosti, 
předcházet a řešit vylou čení a bojovat se všemi podobami diskriminace vedoucí 
k vyloučení; 
– e) zaručit všem aktivní sociální za členění, ať už podporou jejich ú časti na trhu práce nebo 
bojem proti chudob ě a vyloučení; 
– f) zajistit, aby politiky sociálního za členění byly dob ře koordinovány, aby zapojily všechny 
úrovně vlády a p říslušné zú častněné subjekty, v četně lidí, kteří zažívají chudobu, aby byly 
efektivní a ú činné, aby byly zohledn ěny ve všech p říslušných ve řejných politikách, v četně 
hospodářské a rozpo čtové politiky, politiky vzd ělávání a odborné p řípravy a program ů 
strukturálních fond ů (zejména Evropského sociálního fondu). 
Přiměřené a udržitelné d ůchody: 
– g) zaručit odpovídající d ůchodové p říjmy pro všechny a p řístup k důchodům, které lidem 
umožní udržet si v p řiměřené míře svou životní úrove ň po odchodu do d ůchodu, a to 
v duchu solidarity a sprave dlnosti mezi generacemi; 
– h) zajistit finan ční udržitelnost ve řejných i soukromých d ůchodových systém ů s ohledem 
na tlaky na ve řejné finan ční prostředky a stárnutí populace a v kontextu trojstranné 
strategie pro boj s rozpo čtovými d ůsledky stárnutí podporováním delšího produktivního 
života a aktivního stárnutí; p řiměřeným a sociáln ě spravedlivým zp ůsobem zajiš ťovat 
rovnováhu p říspěvků a dávek, jakož i podporu dostupnosti a zaru čení bezpe čnosti 
financovaných i soukromých systém ů; 
– i) zajistit, aby d ůchodové systémy byly pr ůhledné, dob ře přizpůsobené pot řebám 
a očekáváním žen a muž ů a požadavk ům moderních spole čností, demografickému stárnutí 
a strukturálním zm ěnám, aby lidé dostávali informace, které pot řebují k naplánování 
odchodu do d ůchodu, a aby se reformy provád ěly na základ ě co nejširšího konsenzu. 
Dostupná, vysoce kvalitní a udržitelná zdravotní a dlouhodobá pé če: 
CS 11   CS – j) zaručit všem p řístup k odpovídající zdravotní a dlouhodobé pé či a zajistit, aby pot řeba 
péče nevedla k chudob ě a finanční závislosti a aby byla řešena nespravedlnost v p řístupu 
k péči a ve zdravotnických výsledcích; 
– k) zaručit kvalitu zdravotní a dlouhodobé pé če a přizpůsobovat pé či, včetně rozvíjející se 
preventivní pé če, měnícím se pot řebám a preferencím spole čnosti i jednotlivc ů, zejména 
vypracováním norem jakosti, které odrážejí osv ědčené mezinárodní postupy, a posílením 
odpovědnosti zdravotník ů i pacientů a příjemců péče; 
– l) zajistit, aby odpovídající a vyso ce kvalitní zdravotní a dlouhodobá pé če zůstaly dostupné 
a finančně udržitelné prost řednictvím podpory racionálního využívání zdroj ů, zejména 
vhodnými pobídkami pro uživatele i poskytovatele, řádnou správou a koordinací mezi 
systémy pé če a státními a soukromými institucemi. Dlouhodobá udržitelnost a kvalita 
vyžadují podporu zdravého a aktivního ži votního stylu a dobrých lidských zdroj ů pro 
odvětví péče. 
CS 12   CS PŘÍLOHA 2 
ZASTŘEŠUJÍCÍ UKAZATELE PRO MONI TOROVÁNÍ SOCIÁLNÍ OTEV ŘENÉ 
METODY KOORDINACE  
 
1a – Míra rizika chudoby (celkem, d ěti a starší osoby) + orienta ční prahová hodnota – EU 
Podíl osob, jejichž p říjmy jsou nižší než 60 % národního mediánového p říjmu8. 
1b – Relativní propad p říjmů – EU 
Rozdíl mezi mediánem p říjmů osob žijících pod hranicí rizika chudoby a samotnou hranicí rizika 
chudoby vyjád řený procentuální hodnotou hranice rizika chudoby.  
1c – Míra rizika dlouhodobé chudoby (k dispozici až od roku 2010) – EU 
Osoby ohrožené chudobou  ve stávajícím roce  a nejméně 2 roky v pr ůběhu předchozích t ří let. 
2 – Nerovnost v rozd ělení příjmů (S80/S20) – EU 
Podíl z celkového p říjmu 20 % obyvatelstva dané zem ě s nejvyššími p říjmy k celkovému p říjmu 20 % 
obyvatel této zem ě s nejnižšími p říjmy. 
3 – Předpokládaná délka zdravého života – VNIT 
Předpokládaný  počet roků zdravého života člověka (bez negativního vlivu činností každodenního 
života) při narození, v 45 a v 65 letech. Interpretuje se v kombinaci s nad ějí na dožití. 
4 – Osoby p ředčasně opouštějící školu – EU 
Podíl osob ve v ěku od 18 do 24 let, které dosáhly pouze nižšího st ředního vzd ělání a v dob ě čtyř týdnů 
před provád ěním šetření se neú častnily žádného vzd ělávání nebo odborné p řípravy. 
5 – Osoby žijící v domácnostech bez zam ěstnaných osob – EU 
Podíl dosp ělých (ve v ěku 18 –59 let, nikoli studenti) a d ětí žijících v domácnostech, kde nikdo 
nepracuje. 
6 – Předpokládané celkové ve řejné výdaje v sociální oblasti – VNIT 
Předpoklad celkových ve řejných výdaj ů v sociální oblasti (d ůchody, zdravotní pé če, dlouhodobá pé če, 
vzdělání a odvody na nezam ěstnanost) vztažený k v ěku, stávající míra a p ředpokládaná zm ěna 
v podílu HDP. 
7a – Relativní mediánový p říjem starších osob – EU 
Mediánový p říjem osob nad 65 let vypo čítaný jako pom ěr mediánového p říjmu osob ve v ěku 0–64 let. 
7b – Agregovaný pom ěr náhrady – EU 
Medián  individuálních d ůchodů u osob ve v ěku 65 –74 let v pom ěru k mediánu individuálních výd ělků 
ve věku 50 –59, bez dalších sociálních dávek. 
8 – Subjektivn ě neuspokojená pot řeba lékařské péče – VNIT + využívání pé če – VNIT 
Celková subjektivn ě neuspokojená pot řeba lékařské péče z důvodu „finan čních překážek“, „ čekací 
doby“ nebo „nutnosti jet p říliš daleko“, podle p říjmového quintilu. Analyzuje se spole čně s počtem 
návštěv u praktického léka ře nebo specialisty v pr ůběhu posledních 12 m ěsíců. 
                                                 
8 Pokud není uvedeno jinak, ukazatele chudoby v tomto p řehledu se vztahují k p řepočtenému 
disponibilnímu p říjmu domácností, který je definován jako celkový disponibilní p říjem domácnosti (po 
zohlednění dávek a daní) upravený tak, aby zohled ňoval její velikost a složení. Kompletní p řehled 
ukazatelů viz: http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/common_indicators_en.htm   
CS 13   CS 9 – Míra rizika chudoby v pevn ě daném časovém bod ě – EU 
Podíl osob  s příjmem pod hranicí rizika chudoby vypo čítané pro p říjmový rok 2004 a upravené o 
inflaci za p říslušné období. 
10 – Míra zam ěstnanosti starších pracujících – EU 
Podíl zam ěstnaných osob  ve věkových skupinách 55 –59 a 60 –64 let. 
11 – Riziko chudoby pracujících – EU 
Osoby evidované jako zam ěstnané a ohrožené chudobou. 
12 – Míra aktivity – EU 
Podíl zam ěstnaných a nezam ěstnaných osob v celkové populaci v produktivním v ěku 15 –64 let. 
13 – Regionální rozdíly – varia ční koeficient míry zam ěstnanosti – VNIT 
Podíl směrodatné odchylky regionálních úrovní zam ěstnanosti a váženého národního pr ůměru. 
14 – Celkové výdaje za zdravotní pé či na obyvatele – VNIT 
Celkové výdaje za zdravotní pé či na obyvatele v PPP.