Sdělení komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Posouváme hranice IKT : strategie výzkumu budoucích a vznikajících technologií v Evropě /* KOM/2009/0184 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 20.4.2009 KOM(2009) 184 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Posouváme hranice IKT – strategie výzkumu budoucích a vznikajících technologií v Evropě OBSAH 1. Kontext a cíle 3 2. Výzkum FET je nezbytný pro podporu excelence a inovace 3 2.1. Program FET – průkopník radikálně nových informačních technologií 3 2.2. Program FET – podpora excelence a zavádění inovací v oblasti IKT v Evropě 4 2.3. Úkoly a příležitosti světového vedení ve výzkumu FET 6 2.3.1. Nedostatečné investice do vysoce rizikového transformativního výzkumu IKT v Evropě 6 2.3.2. Zvládnutí společenských úkolů vyžaduje otevřené zkoumání radikálně nových myšlenek 6 2.3.3. Hlavní vědecké úkoly vyžadují interdisciplinární spolupráci 6 2.3.4. Překonání roztříštěnosti a rozvoj společné strategické vize ke zvýšení dopadu evropského výzkumného úsilí 7 2.3.5. Nedostatek kvalifikovaných výzkumných pracovníků a multidisciplinární odbornosti v Evropě 7 2.3.6. Podpora využívání výsledků základního výzkumu 7 2.3.7. Nevyužitý potenciál mezinárodní spolupráce 8 3. Cesta Evropy ny špičku celosvětového výzkumu FET 8 3.1. Strategie a cíle 8 3.2. Navrhovaný postup 8 3.2.1. Posílení FET v rámci IKT 8 3.2.2. Zahájení vzorových iniciativ FET 9 3.2.3. Společné plánování a iniciativy FET v rámci ERA 9 3.2.4. Větší zapojení mladých výzkumníků do výzkumu FET 10 3.2.5. Posílení rychlejší kapitalizace vědeckých poznatků a urychlení inovací 10 3.2.6. Usnadnění spolupráce s předními světovými výzkumníky a získávání světových talentů pro Evropu 11 4. Závěry 11 1. KONTEXT A CÍLE V souladu s cíli svého Plánu evropské hospodářské obnovy[1] navrhuje Komise v tomto sdělení dlouhodobé posílení konkurenceschopnosti Evropy a inovačního ekosystému prostřednictvím zvýšených investic do rizikovějšího výzkumu ve strategicky významné oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT). Zdůrazňuje úspěch a strategický význam výzkumu budoucích a vznikajících technologií (FET[2]) pro položení základu budoucích IKT a inovací[3]. Zároveň je v něm vytyčená dlouhodobější strategie a konkrétní opatření, která mají být provedena podle 7. rámcového programu (FP7) a umožnit Evropě získat vedoucí postavení v oblasti výzkumu FET posilováním jak evropského, tak i celosvětového rozměru. Doplňují a posilují opatření navržená ve sdělení Komise týkajícím se strategie pro výzkum, vývoj a inovace v oblasti IKT v Evropě[4], zejména zvyšování investic do výzkumu, stanovení priorit úsilí a snížení jeho roztříštěnosti. Sdělení se rovněž zabývá zjištěními Ahovy zprávy o výzkumu, vývoji a inovacích[5] z roku 2006, která se týkají úlohy špičkové vědy při získávání předních podniků a nezbytnosti budování center excelence k dosažení kritického množství činností ve strategických oblastech. Komise vydává toto sdělení v čase, kdy světovým hospodářstvím otřásají turbulence. Zejména v okamžiku, kdy převládající modely narážejí na své hranice, je třeba investovat do nových základů, které Evropě zajistí pevné postavení v oblasti budoucích inovací. 2. VÝZKUM FET JE NEZBYTNÝ PRO PODPORU EXCELENCE A INOVACE 2.1. Program FET – průkopník radikálně nových informačních technologií Od svého zahájení v roce 1989 slouží evropský výzkum FET jako průkopník hledání a formování radikálně nových informačních technologií. Se současným rozpočtem ve výši přibližně 100 milionů EUR ročně podporuje vědce a inženýry, kteří se pouštějí do neprobádaných oblastí za hranicemi tradičních IKT, a podporuje multidisciplinární výzkumnou spolupráci na originálních výzkumných nápadech na nejvyšší úrovni. Takový výzkum zásadně mění plány výzkumu IKT a podporuje významné technologické, průmyslové a společenské inovace v Evropě. Přináší nové postupy, které mění způsob výzkumu. Například pochopení a využití samoorganizace a vývoje společenských a biologických systémů otevírá cestu k rozvoji nových schopností příští generace softwaru a síťových technologií. Pochopení způsobu, jakým funguje lidský mozek, vede nejen k inovacím v medicíně, poskytuje rovněž nové modely výpočetních technologií, které mají nízkou spotřebu energie, chybovou toleranci a jsou přizpůsobivé. Evropský program výzkumu FET je jedinečný díky způsobu, jakým v sobě slučuje tyto vlastnosti: - Základní. Klade základy budoucích IKT zkoumáním nových neobvyklých nápadů a vědeckých modelů, které jsou pro průmyslový výzkum příliš dlouhodobé nebo riskantní. - Transformativní. Řídí se myšlenkami, které zpochybňují a mohou zásadně změnit naše chápání vědeckých koncepcí, jež jsou základem stávajících informačních technologií. - Vysoce rizikový. Tato rizika však vyrovnává vysokým potenciálem návratnosti a možnostmi převratných objevů. - Účelový. Jeho cílem je ovlivnit budoucí výzkumné programy průmyslu v oblasti IKT. - Multidisciplinární. Staví na synergiích a vzájemném obohacování různých oborů, jako je biologie, chemie, nano-, neuro- a kognitivní věda, etologie, společenské vědy a ekonomie. - Kooperační. Spojuje nejlepší týmy v Evropě a stále častěji i na celém světě při práci na společných výzkumných úkolech. Program FET se provádí pomocí tematického výzkumu v nových oblastech (FET Pro-active) a otevřeného, neomezeného zkoumání neotřelých nápadů (FET Open). 2.2. Program FET – podpora excelence a zavádění inovací v oblasti IKT v Evropě Program FET podporuje excelenci pomocí spolupráce, která spojuje to nejlepší z vědy a inženýrství. Celosvětovou excelenci výzkumu FET potvrzují Nobelovy ceny a další prestižní ocenění. Projekty FET jsou zdrojem 2,5-krát více článků a publikací, než činí jejich podíl na programu IKT, a vedou současně ke stejnému počtu patentů[6]. | Projekty FET přitahují nejlepší „mozky“ Evropy včetně nositelů Nobelovy ceny Theodor Hänsch (DE) společně s Albertem Fertem (FR) a Petrem Grünbergem (DE), nositelé Nobelovy ceny za fyziku v letech 2005 a 2007, byli partnery několika projektů FET. | Výzkum FET zavádí inovace . Ovlivňuje dlouhodobou konkurenceschopnost evropského odvětví IKT vytvářením naprosto nových oblastí hospodářské činnosti, nových odvětví a technicky vyspělých malých a středních podniků (MSP). FET je průkopníkem programů hlavního proudu výzkumu a průmyslového výzkumu na celém světě a ovlivňuje způsob podpory a organizace základního multidisciplinárního výzkumu . FET byl inspirací programů financování, jako je program Agence Nationale de la Recherche (ANR)[7] ve Francii nebo program NEST Adventure and Pathfinder [8] a jeho nástupce Evropská rada pro výzkum[9]. FET rovněž podporuje nové formy multidisciplinárních výzkumných organizací, např. European Center for Living Technology [10]. Díky své průkopnické roli dosáhl program FET velkých úspěchů při hledání a zkoumání nových výzkumných oblastí , které se staly uznávanými výzkumnými tématy v oblasti IKT. Například pro výzkum kvantových informačních technologií v Evropě měla podpora FET klíčový význam. Tyto technologie slibují obrovské výpočetní kapacity překračující možnosti jakéhokoli běžného počítače a navíc stoprocentně bezpečnou komunikaci. Včasnou investicí do této oblasti se FET zasloužil o přední postavení Evropy[11] a mobilizoval pěti- až sedminásobek investičního obnosu v členských státech. Další dopady lze očekávat v oblasti nových technologií, jako jsou kvantové hodiny a kvantové zobrazování. FET zahájil první evropské výzkumné projekty v oblasti informačních systémů inspirovaných biologií a neurovědou. Biologové, neurovědci a počítačoví vědci společně zkoumají, jak mozek zpracovává informace. Dopad tohoto výzkumu, který přesahuje hranice IKT, zahrnuje nové neurální implantáty pro postižené osoby, nové modely nervových systémů, nové neuromorfní výpočetní systémy nebo robustní, samostatně se vyvíjející obvody a sítě. Už v počátcích programu Esprit[12] podporoval FET výzkum mikro-, nano- a optoelektroniky, mikrosystémů a fotoniky. Témata pokročilého výzkumu 90. let[13] se široce ujala v průmyslovém výzkumu IKT. | Stoprocentně bezpečné komunikace Výzkum FET v oblasti kvantových technologií otevřel novou cestu ke stoprocentně bezpečným komunikacím, které přebírají společnosti jako Siemens, Thales a technicky vyspělý MSP idQuantique SA, který v této technologii zaujímá přední postavení. Pohyb silou myšlenky obnovuje mobilitu ochrnutých osob Projekt MAIA vyvinul novou technologii založenou na neinvazivním rozhraní mezi mozkem a počítačem, které postiženým osobám umožňuje ovládat kolečkové křeslo za použití mentálních příkazů. Nápodoba dokonalosti mozku Projekt FACETS zkoumá a napodobuje způsoby, jakým mozek zpracovává informace, k vytvoření nových výpočetních systémů s nízkou spotřebou energie a chybovou tolerancí. Kognitivní robotický společník Projekt COGNIRON vyvinul robota – společníka, který chápe lidskou činnost, je schopen společenské interakce s lidmi a učí se novým dovednostem a úkolům. | Výzkum FET týkající se komplexních systémů vytvořil nové oblasti výzkumu a mnoha vědním oborům ukázal naprosto nové cesty. Modelováním chování komplexních technosociálních systémů a poskytováním nástrojů IKT ke zvládání vznikajících hrozeb v takových systémech (např. finanční trhy nebo šíření nakažlivých nemocí) přispívá tento výzkum k lepší tvorbě politik na vědeckém základě a ke zbrusu novým koncepcím emočně inteligentních a důvěryhodných systémů IKT. FET začlenil do evropského výzkumného programu IKT vyspělou robotiku . V době, kdy evropský průmysl mapoval strategie servisní robotiky, probíhal v rámci FET první průkopnický výzkum klíčových oblastí. FET přispěl ke sjednocení evropské výzkumné obce v oblasti robotiky a k vytvoření evropské technologické platformy[14] pro servisní robotiku. FET byl navíc průkopníkem výzkumu nových myšlenek, jako jsou umělé živé buňky, syntetická biologie, chemická komunikace, kolektivní inteligence či obousměrná rozhraní mezi mozkem a strojem. 2.3. Úkoly a příležitosti světového vedení ve výzkumu FET 2.3.1. Nedostatečné investice do vysoce rizikového transformativního výzkumu IKT v Evropě Výzkum FET zavádí inovace a má zásadní význam pro udržitelnost evropského odvětví IKT, protože odstraňuje překážky na hranici současných technologií. Sem patří zvládání „záplavy údajů“ a rostoucí komplexnost celosvětových systémů, pokračující miniaturizace součástek IKT, překračující omezení současných technologií, a „ekologizace“ IKT. Pro přípravu nové generace technologií IKT a k odstranění těchto překážek je třeba prozkoumat nové modely a vyhodnotit radikální alternativy. Hlavní konkurenti Evropy uznali důležitost základního výzkumu pro získání a udržení vedoucího postavení v IKT. Ve Spojených státech bylo doporučeno přehodnotit federální program výzkumu a vývoje síťových a informačních technologií tak, aby zahrnoval rozsáhlejší, dlouhodobé multidisciplinární činnosti a vizionářský výzkum s vysokým potenciálem návratnosti[15]. Čína zahrnula informační technologie do základního výzkumného programu[16] ve snaze dostát hlavním strategickým potřebám země. Za současné tíživé hospodářské situace investují evropské podniky spíše do vlastních krátkodobých výzkumných priorit podmíněných trhem než do vysoce rizikového výzkumu IKT. Tento trend je třeba zvrátit ve prospěch vyšších veřejných a soukromých investic do vysoce rizikového výzkumu. 2.3.2. Zvládnutí společenských úkolů vyžaduje otevřené zkoumání radikálně nových myšlenek IKT jsou široce uznávané pro svou zásadní roli při přeměně hospodářství a společnosti. Společenské problémy spojené s tématy, jako je udržitelný rozvoj, změna klimatu, zdraví, stárnoucí populace, společenské a hospodářské začlenění a bezpečnost vyžadují nová převratná řešení, jež spočívají v nových modelech a v nichž hrají IKT ústřední roli. Aby mohlo dojít k radikálním změnám, potřebují výzkumní pracovníci možnost otevřeně zkoumat nové nekonvenční myšlenky a revoluční přístupy a ty nejslibnější z nich nechat dozrát. Základní transformativní výzkum spojený s novým přístupem k podnikání zajistí Evropě dobré postavení, které umožní plně využívat nové tržní příležitosti, jakmile vzniknou. 2.3.3. Hlavní vědecké úkoly vyžadují interdisciplinární spolupráci V zájmu řešení sociálně-ekonomických úkolů dneška a získání konkurenčního technologického náskoku potřebuje Evropa trvalé vědecké úsilí na hranicích mezi IKT a dalšími obory. Je třeba dosáhnout kritického množství a pomocí vědecky podložených, cílených, rozsáhlých multidisciplinárních vzorových výzkumných iniciativ spojit roztříštěné výzkumné úsilí. Nedávno zahájená iniciativa Virtuální lidská fyziologie („ Virtual Physiological Human“ , VPH)[17] a projekt „Blue Brain“[18] význam tohoto úsilí potvrzují. Cílem VHP je personalizovaná simulace lidského těla, která je příslibem nebývalého pokroku v oblasti prevence nemocí a zdravotní péče. Spojuje úsilí vyvíjené podle rámcového programu[19] s celosvětovou spoluprací, zejména s USA. Projekt Blue Brain je prvním uceleným pokusem o „zpětný vývoj“ mozku savců s cílem pochopit funkce a dysfunkce mozku za pomoci podrobných simulací. Evropa musí podporovat vzorové iniciativy, které přesahují rámec současných činností FET. 2.3.4. Překonání roztříštěnosti a rozvoj společné strategické vize ke zvýšení dopadu evropského výzkumného úsilí Základní výzkum IKT v Evropě je v současné době ve většině oblastí roztříštěný, což má za následek vynakládání dvojího úsilí, odlišné priority a nevyužitý potenciál. Evropa potřebuje pro základní výzkum vytvářet společné výzkumné programy na základě sdílené vize a prospěšné by bylo i používání modelu FET ve spolupráci se členskými státy. 2.3.5. Nedostatek kvalifikovaných výzkumných pracovníků a multidisciplinární odbornosti v Evropě Nedostatek kvalifikovaných výzkumných pracovníků a celosvětové soutěžení o vysokou multidisciplinární odbornost v nových výzkumných oblastech představují překážku evropské snahy získat a udržet si excelenci v oblasti výzkumu IKT. Evropa musí více investovat do excelence, aby přilákala nejlepší světové výzkumné pracovníky a umožnila nadaným mladým výzkumníkům přístup ke špičkovému výzkumu. Je třeba více podporovat kariéru v multidisciplinárním výzkumu a studijní obory v této oblasti. 2.3.6. Podpora využívání výsledků základního výzkumu Technicky vyspělé MSP s rozsáhlou výzkumnou činností mají pro podporu využívání výsledků základního výzkumu zásadní význam. Užší zapojení do výzkumu FET by jim zajistilo lepší postavení při využívání nových obchodních příležitostí. Pro strategické výzkumné programy v rámci evropských technických platforem a společných technologických iniciativ v oblasti IKT[20] by bylo začlenění potřeb odvětví do dlouhodobého výzkumu IKT přínosem. Systematické předávání výsledků FET odvětví by urychlilo přechod k jejich používání. Je třeba nalézt nové formy spolupráce mezi odvětvím a výzkumným společenstvím, a překonat tak hlavní technologické překážky a uvolnit potenciál dlouhodobého průmyslového rozvoje. 2.3.7. Nevyužitý potenciál mezinárodní spolupráce Mezinárodní účast představuje pro FET nevyužitý zdroj. Sdílení zdrojů a podpora excelence na celosvětové úrovni je jasnou přidanou hodnotou. Zvládání celosvětových problémů, jako je kontrola epidemií, komplexnost finančních trhů či boj proti změně klimatu vyžaduje celosvětovou, multidisciplinární vědeckou spolupráci. Výzkum FET má díky svému základnímu charakteru a celosvětovému rozměru vědeckých úkolů mimořádně výhodné postavení pro mezinárodní spolupráci. 3. CESTA EVROPY NY šPIčKU CELOSVěTOVÉHO VÝZKUMU FET 3.1. Strategie a cíle Má-li mít Evropa nejlepší pozici pro využívání velkých sociálně-ekonomických přínosů budoucího vývoje IKT, musí přijmout odvážnou strategii a být první při zkoumání a vytváření základů budoucích a vznikajících technologií. Do roku 2015 by proto Evropa měla: - zdvojnásobit investice do transformativního základního výzkumu budoucích a vznikajících technologií; - určit a zahájit dvě nebo tři odvážné nové vzorové výzkumné iniciativy FET, které zaměří úsilí širšího multidisciplinárního výzkumného společenství na převratné objevy na hranici IKT; - uskutečnit tři až pět společných výzev vnitrostátních a evropských programů na podporu výzkumu FET v oblastech společného zájmu; - uskutečnit iniciativy, které nadaným mladým výzkumníkům umožní zapojit se do vysoce rizikového multidisciplinárního kooperačního výzkumu a řídit jej; - uskutečnit iniciativy na povzbuzení technicky vyspělých MSP s rozsáhlou výzkumnou činností ve vývoji a používání prvních výsledků výzkumu FET. Evropa by měla ve spolupráci se subjekty evropských a členských států financujícími výzkum, případně i s dalšími partnery položit základy pro udržení kritického množství úsilí potřebného na podporu těchto iniciativ. Evropa by měla zajistit rychlejší kapitalizaci a sdílení vědeckých poznatků a technologických základů vyplývajících z veřejně podporovaného výzkumu a povzbuzovat a podporovat výzkumnou spolupráci s předními světovými výzkumníky. 3.2. Navrhovaný postup 3.2.1. Posílení FET v rámci IKT Evropa by měla posílit podporu výzkumu FET v rámci IKT jako nedílné součásti systému výzkumu a inovací. Měla by vytvořit kritické množství zdrojů pro předem stanovené výzkumné iniciativy FET (FET Pro-active) s velkým potenciálem transformativního dopadu. Rovněž by měla zintenzivnit podporu vysoce rizikového cíleného výzkumu, který není omezen předem stanovenými výzkumnými programy (FET Open), jako platformy pro tvůrčí a nekonvenční výzkum myšlenek s velkým potenciálem dopadu a jako základního zdroje nových námětů na výzkum. Evropská komise podporuje navýšení rozpočtu FP7 na výzkum FET o 20 % ročně v letech 2011 až 2013. Vyzývá členské státy, aby toto úsilí podpořily podobným navýšením. Evropa by měla povzbuzovat vysoce rizikový výzkum, budovat a strukturovat vznikající multidisciplinární výzkumná společenství FET a zkoumat nové formy multidisciplinární výzkumné spolupráce přesahující hranice stávajících organizačních struktur a modelů. Měla by rovněž posílit svou schopnost neustálého předvídání budoucích výzkumných trendů v oblasti IKT, aby zapojila výzkumné společenství FET do vytváření evropských výzkumných plánů a formovala související budoucí výzkumné iniciativy[21]. Evropská komise bude společně s vnitrostátními agenturami pro financování podporovat činnosti zaměřené na vytvoření nejlepších podmínek pro rozkvět vysoce rizikového výzkumu v Evropě a vytvoření schopnosti neustálého předvídání. Vyzývá rovněž výzkumná společenství, aby systematičtěji vyvíjeli společné evropské výzkumné plány. 3.2.2. Zahájení vzorových iniciativ FET Evropa by měla připravit ambiciózní celoevropské cílené a vzorové iniciativy FET, které mohou spojovat velké, trvalé evropské výzkumné úsilí zaměřené na jasně definované základní problémy, jejichž rozsah přesahuje možnosti stávajících iniciativ FET. Tyto iniciativy by měly podpořit rozsáhlou a ambiciózní evropskou a celosvětovou spolupráci a sdílení zdrojů, které přesahují stávající roztříštěné iniciativy a programy. Tyto rozsáhlé iniciativy budou vyžadovat spolupráci s dalšími oblastmi FP7 a zaměřovat se na vytvoření udržitelných prvotřídních evropských center excelence a na vedoucí postavení Evropy v podporování inovací ve slibných oblastech při současném zvyšování návratnosti investic do vysoce rizikového cíleného výzkumu. | Vzorová iniciativa FET: Pochopení života je zárodkem budoucích IKT Vzorová iniciativa FET by mohla modelovat a provádět rozsáhlé simulace vedoucí k pochopení způsobu, jakým příroda zpracovává informace, a použití těchto poznatků k vývoji budoucích biopočítačů. Takové jedinečné úsilí by přilákalo nejlepší počítačové vědce, biology a fyziky z Evropy a jiných částí světa. | Evropská komise bude spolupracovat se členskými státy a výzkumnými společenstvími na určení a stanovení možných vzorových iniciativ FET a alespoň dvě z nich zahájí do roku 2013. 3.2.3. Společné plánování a iniciativy FET v rámci ERA Evropa by měla úžeji koordinovat úsilí na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU, aby mohla určovat a podporovat sdílené výzkumné priority evropských výzkumných plánů. Sem patří možnost zahájení společných iniciativ členských států v oblastech společného zájmu, kde už existují vnitrostátní iniciativy. Zpočátku by se měly zaměřit na oblasti, jako jsou kvantové a neuro-informační technologie, pro které už jsou evropské výzkumné plány k dispozici, a postupně se rozšiřovat i na další oblasti. Takto koordinované činnosti pomohou ve vybraných oblastech překonat roztříštěnost současného evropského výzkumného úsilí a posílit evropskou výzkumnou spolupráci[22]. Evropská komise vyzývá členské státy, aby prozkoumaly možnosti posílení spolupráce v oblasti FET, zejména využíváním potenciálu, který nabízejí iniciativy ERA-NET a ERA-NET plus. Cílem by mělo být vyhlášení tří až pěti společných výzev v těch oblastech FET, kde mezi členskými státy existuje společný zájem, v letech 2010–2013. 3.2.4. Větší zapojení mladých výzkumníků do výzkumu FET Tvůrčí schopnosti a dynamika mladých výzkumných pracovníků jsou nezbytnými předpoklady zpochybňování současného myšlení, budování nových základů budoucích IKT a dlouhodobou úspěšnost tohoto úsilí. Evropa by se měla více snažit přitáhnout mladé výzkumníky, zejména mladé ženy, zapojit je do výzkumu FET a umožnit jim řídit multidisciplinární výzkumnou spolupráci. Evropa by měla podporovat vytváření a včasné zavádění nových multidisciplinárních vědeckých a řídicích studijních oborů ve členských státech a v kontextu EIT[23]. Evropská komise bude provádět iniciativy zaměřené na vyšší účast mladých výzkumníků na výzkumu FET s cílem povzbudit je, aby se ujímali vedení multidisciplinárních výzkumných projektů. Výzkumná společenství se vyzývají, aby využívaly zejména koordinační a podpůrné akce[24] a stipendium Marie Curie[25] na rozvoj a podporu zavádění nových studijních oborů vnitrostátními a regionálními vzdělávacími institucemi a v kontextu EIT. 3.2.5. Posílení rychlejší kapitalizace vědeckých poznatků a urychlení inovací Výzkumná společenství a evropský průmysl by měly zintenzívnit vzájemný dialog, aby dokázaly lépe určovat potřeby průmyslu a technologická úskalí vyžadující základní výzkum a zajistily rychlé zavádění prvních výsledků výzkumu do aplikovaného výzkumu. Výzkumná společenství a evropský průmysl se vyzývají, aby zintenzívnily vzájemnou spolupráci v rámci evropských technologických platforem souvisejících s IKT. Výzkumná společenství se vyzývají, aby zintenzívnila činnost zaměřenou na snazší předávání výsledků FET zúčastněným stranám. Měla by se povzbuzovat účast průmyslu na základním výzkumu. Zejména je třeba více podporovat technicky vyspělé MSP s rozsáhlou výzkumnou činností, neboť představují základní hnací sílu, která mění první výsledky výzkumu v obchodní úspěchy. Evropská komise bude provádět iniciativy na podporu zapojení technicky vyspělých MSP s rozsáhlou výzkumnou činností do výzkumu a k využití prvních výsledků jejich vysoce rizikového multidisciplinárního výzkumu. Evropa by měla povzbuzovat vědeckou kulturu volného sdílení a neomezeného šíření multidisciplinárních vědeckých poznatků. Rovněž by měla podporovat nové přístupy ke kolektivní tvorbě vědeckých poznatků vyplývajících z výzkumu. FET se od roku 2009 podílí na pilotní iniciativě Evropské komise „Volný přístup“ („Open Access“)[26]. Výzkumná společenství se vyzývají, aby stavěla na iniciativách, které posilují vzájemnou komunikaci, šíření a získávání poznatků. 3.2.6. Usnadnění spolupráce s předními světovými výzkumníky a získávání světových talentů pro Evropu Má-li být Evropa schopna řešit základní vědecké výzkumné problémy, potřebuje prvotřídní celosvětovou spolupráci. Evropa by měla přilákat ty nejlepší vědce z celého světa, aby se podíleli na výzkumu FET a usazovali se v Evropě. Měla by se aktivně podílet spolupráci s nejlepšími výzkumnými týmy na celém světě a – bude-li to výhodné – finančně ji podporovat. Evropa by měla rozvíjet partnerské vztahy s neevropskými agenturami pro financování v prioritních oblastech. Měla by rovněž povzbuzovat a usnadňovat spolupráci mezi vznikajícími světovými výzkumnými týmy a uplatňovat přístup „zdola nahoru“. Tyto iniciativy by měly přispívat k excelenci Evropy v oblasti IKT a její úloze při podpoře pokroku a inovací ve světě. Evropská komise bude jednat s neevropskými agenturami pro financování, např. z USA, Číny a Ruska, aby vytvořila mechanismy podpory výzkumné spolupráce a vytvořila spojenectví ke zvládání celosvětových problémů. 4. ZÁVěRY Toto sdělení zdůrazňuje závazek Komise posílit výzkum FET v oblasti IKT v Evropě. Navrhuje kombinaci iniciativ, k nimž patří nejen navýšení investic, ale také intenzivnější koordinace a spolupráce všech zúčastněných stran a nové ambiciózní vzorové iniciativy FET. Členské státy se vyzývají, aby navrhované cíle a strategii schválily a povzbudily vnitrostátní a regionální orgány, univerzity, veřejné výzkumné organizace a soukromé zúčastněné subjekty k účasti na přípravě budoucích opatření. Cílem strategie je přilákat do Evropy nejlepší výzkumné pracovníky z celého světa, získat od průmyslu vyšší investice a urychlit inovace. Investice do výzkumu na podporu budoucích IKT se vrátí v podobě zlepšení dlouhodobé konkurenceschopnosti Evropy. [1] KOM(2008) 800: Plán evropské hospodářské obnovy. [2] Jedná se o FET v oblasti IKT. [3] Jak uvádí zpráva Komise pro technologie informační společnosti (ISTAG) o FET z listopadu 2008. [4] KOM(2009) 116: Strategie pro výzkum, vývoj a inovace v oblasti IKT v Evropě: Zvyšujeme laťku. [5] http://ec.europa.eu/invest-in-research/action/2006_ahogroup_en.htm. [6] Údaje Komise. [7] www.agence-nationale-recherche.fr/. [8] http://cordis.europa.eu/nest/home.html. [9] http://eda.europa.eu/. [10] http://www.ecltech.org/. [11] S 50 % všech vzájemně hodnocených publikací na světě za rok 2007 (www.qurope.net). [12] http://cordis.europa.eu/esprit/home.html. [13] Tento výzkum položil v Evropě základy éry „more-than-Moore“ a „post-CMOS“. [14] http://ec.europa.eu/information_society/tl/research/priv_invest/etp/index_en.htm. [15] Zpráva poradního výboru pro vědu a technologii prezidenta USA, srpen 2007. [16] http://www.973.gov.cn/English/Index.aspx. [17] http://www.vph-noe.eu/. [18] http://bluebrain.epfl.ch/. [19] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html. [20] http://ec.europa.eu/information_society/tl/research/priv_invest/jti/index_en.htm. [21] Na základě metodik vyvinutých např. v rámci prognostických akcí JRC IPTS (http://is.jrc.ec.europa.eu). [22] KOM(2008) 468. [23] Evropský inovační a technologický institut. [24] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/wp/cooperation/ict/c_wp_200901_en.pdf. [25] http://ec.europa.eu/research/fp6/mariecurie-actions/action/fellow_en.html. [26] http://ec.europa.eu/research/science-society/open_access.