Usnesení Evropského parlamentu o vnitřním trhu v nových členských státech: situace, příležitosti, ponaučení (2004/2155(INI))



Úřední věstník 045 E , 23/02/2006 S. 0104 - 0107



P6_TA(2005)0149 Vnitřní trh v nových členských státech Usnesení Evropského parlamentu o vnitřním trhu v nových členských státech: situace, příležitosti, ponaučení (2004/2155(INI)) Evropský parlament, - s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, - s ohledem na Smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska [1], - s ohledem na hodnocení vnitřního trhu (Internal Market Scoreboard Edition) č. 13 ze dne 13. července 2004, - s ohledem na interinstitucionální dohodu o zdokonalení tvorby právních předpisů [2], - s ohledem na 1579 směrnic o vnitřním trhu s termínem převedení do národního práva nejpozději do 15. listopadu 2004, - s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. května 2003 Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: "Strategie vnitřního trhu — priority na léta 2003-2006" (KOM(2003)0238), - s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. ledna 2004 Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: "Zpráva o naplňování strategie vnitřního trhu (2003-2006)" (KOM(2004)0022), - s ohledem na zprávu, kterou uveřejnila v listopadu 2004 skupina na vysoké úrovni vedená Wimem Kokem, "Čelíme výzvě: Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost", - s ohledem na zprávu, kterou uveřejnilo Sdružení evropských obchodních a průmyslových komor Euro-Chambers a Slovinská obchodní a výzkumná asociace SBRA: "Průzkum CAPE 2004: připravenost podniků ve střední Evropě na rozšíření", - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A6-0068/2005), A. vzhledem k tomu, že čl. 3 odst.1 písm. c) Smlouvy stanoví, že činnosti Společenství budou zahrnovat i vytvoření vnitřního trhu, který se vyznačuje odstraněním překážek volného pohybu zboží, osob, služeb a kapitálu mezi členskými státy, B. vzhledem k tomu, že čl. 3 odst. 1 písm. h) Smlouvy stanoví, že činnosti Společenství budou zahrnovat sbližování právních předpisů členských států v míře nutné pro fungování společného trhu, C. vzhledem k tomu, že článek 10 Smlouvy vyzývá členské státy, aby přijaly veškerá vhodná opatření k plnění jejich závazků, které vyplývají ze Smlouvy nebo jsou důsledkem činnosti orgánů Společenství a stanoví, že by se měly zdržet jakýchkoli opatření, která by mohla ohrozit dosažení cílů této Smlouvy, D. vzhledem k tomu, že čl. 14 odst. 2 Smlouvy stanoví, že vnitřní trh zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu v souladu s ustanoveními Smlouvy, E. vzhledem k tomu, že čl. 18 odst. 1 Smlouvy stanoví, že po splnění určitých podmínek má mít každý občan Unie právo svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, F. vzhledem k tomu, že články 23 a 24 Smlouvy vyzývají k volnému pohybu zboží v rámci Společenství, G. vzhledem k tomu, že část třetí, hlava III Smlouvy vyzývá k volnému pohybu osob, služeb a kapitálu v rámci Společenství, H. vzhledem k tomu, že vnitřní trh zřízený Evropským společenstvím je nezpochybnitelným hospodářským úspěchem a hnací silou při podporování hospodářské soudržnosti a při postupném odstraňování regionálních nerovností, I. vzhledem k tomu, že vnitřní trh může být skutečně dovršen pouze tehdy, provedou-li všechny členské státy směrnice o vnitřním trhu a budou-li je prosazovat, J. vzhledem k tomu, že nedostatky v provádění, uplatňování a prosazování těchto směrnic mají za následek roztříštěnost vnitřního trhu, znemožňují další hospodářský růst a prohlubují regionální nerovnosti, K. vzhledem k tomu, že pozdní nebo nesprávné provádění práva znemožňuje podnikům a spotřebitelům využívat skutečných výhod správně fungujícího vnitřního trhu, L. vzhledem k tomu, že účinné provádění a uplatňování právních předpisů Společenství pomáhá rozvíjet vzájemnou důvěru mezi vládami, občany a podniky, M. vzhledem k tomu, že hlavním cílem Lisabonské strategie je vybudovat do roku 2010 nejdynamičtější a nejkonkurenceschopnější znalostní ekonomiku na světě s větším počtem lepších pracovních míst a větší sociální soudržností, a vysokou úrovní ochrany životního prostředí, 1. je přesvědčen, že k plnému využití potenciálu nově rozšířeného evropského trhu musí být všechny směrnice pro vnitřní trh, jejichž provádění a uplatňování jsou zpožděné, převedeny a uplatňovány tak, aby se rychle odstranily zbývající překážky v pohybu zboží, osob, služeb a kapitálu; 2. doporučuje, aby nové členské státy zpracovaly strategie pro provádění právních předpisů, které budou účinně provádět právní předpisy Společenství a zvyšovat povědomí o nových právních předpisech u spotřebitelů, výrobců, obchodníků a soudů; 3. naléhavě žádá, aby cíl 1,5 % navrhovaný Evropskou radou pro deficit provádění směrnic braly všechny členské státy vážně a aby byl podpořen pevným politickým závazkem každého státu, že veškeré směrnice, jejichž převod nebyl uskutečněn včas budou převedeny do určitého termínu; 4. navrhuje, aby členské státy vedle včasného a správného provádění směrnic o vnitřním trhu do svých právních řádů a jejich účinného uplatňování rovněž prozkoumaly své stávající vnitrostátní právní předpisy s cílem zjistit jejich slučitelnost s předpisy EU, aby bylo možno pomoci procesu odstraňování překážek trhu a rozvoji hospodářské soutěže na vnitřním trhu; 5. vítá skutečnost, že nové členské státy přijaly ve svých právních předpisech zásadu vzájemného uznávání a že navíc některé členské státy přijaly ustanovení o horizontálním vzájemném uznávání, které automaticky uznává tuto zásadu v neharmonizovaných oblastech; ale opakovaně potvrzuje nutnost pokroku směrem k harmonizaci, která je hlavním cílem vnitřního trhu; 6. zvláště chválí některé nové členské státy za jejich výkon při přijímání evropských norem týkajících se výrobků, v mnoha případech mnohem rychleji než staré členské státy; 7. vyzývá všechny národní instituce nových členských států, aby rozvíjely a zkvalitňovaly své správní kapacity, a zmenšily tak rozdíly mezi formálním souladem a faktickým prosazováním právních předpisů Společenství; 8. navrhuje, aby k dosažení cílů stanovených v Lisabonské strategii zvýšily nové členské státy své investice do výzkumu a vývoje, které se v současné době nacházejí hluboko pod průměrem EU, podporovaly lepší kontakty mezi výzkumnými institucemi a podniky a rozvíjely efektivnější vzdělávací a školící systémy s cílem zvýšit kvalitu pracovního trhu s ohledem na nedávno uveřejněnou zprávu "Čelíme výzvě: Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost"; 9. upozorňuje na zásadní důležitost účelného režimu duševního vlastnictví pro stimulaci inovací a komerčního využití nových myšlenek i pro rozvoj kreativního obsahu v prostředí off-line a on-line; vyzývá nové členské státy, aby zaručily efektivní fungování systémů ochrany patentů a autorských práv a aby na opatření k boji proti pirátství a padělání poskytovaly náležité zdroje; 10. vyzývá Radu, aby s ohledem na značnou důležitost zajištění ochrany duševního vlastnictví u vynálezů týkajících se digitální technologie, blíže spolupracovala s Evropským parlamentem na schválení nového patentového opatření, které poskytne bezpečný rámec pro patentovatelnost technických vynálezů v této oblasti; 11. vyzývá národní, regionální a místní orgány v nových členských zemích, aby rozvíjely pružný a dynamický trh práce s cílem zvýšit zaměstnanost v soukromém sektoru a řešit problémy strukturální nezaměstnanosti a regionální nerovnosti; 12. upozorňuje na důležitost budování účinného systému profesionální kvalifikace a vyzývá k definování norem, které by byly vzájemně uznávány; navrhuje, aby Komise vyčlenila další zdroje na pomoc rozvoji profesních orgánů v nových členských státech s cílem podpořit rozvoj vysoce kvalifikované pracovní síly; 13. zdůrazňuje důležitost dovršení vnitřního trhu s cílem snížit sociální a regionální nerovnosti v nových členských státech; 14. upozorňuje na důležitost dynamického trhu služeb při vytváření pracovních míst a vzniku nových podniků; zdůrazňuje velkou důležitost navrhované směrnice o vnitřním trhu služeb pro ekonomiky nových členských států, uvědomuje si však, že tohoto cíle musí být dosaženo, aniž by byla narušena sociální soudržnost v Unii a vysoká úroveň ochrany evropských spotřebitelů; 15. naléhavě žádá národní, regionální a místní orgány nových členských států, aby zlepšily a rozšířily svoji úlohu při šíření informací týkajících se právních předpisů a fungování EU a vnitřního trhu; považuje za důležité, aby veřejnost získávala informace a rady o právech spotřebitelů a o možnostech pracovat a podnikat v rámci vnitřního trhu; 16. vyzývá nové členské státy, aby zajistily náležitou finanční podporu pro odpovídající rozvoj a fungování nástrojů mimosoudního vyrovnání a řešení problémů, jako je SOLVIT [3], s cílem zajistit, aby evropští občané a podniky měli k dispozici nástroje pro řešení problémů, se kterými se mohou při rozvoji vnitřního trhu setkat; 17. vítá, že dne 20. října 2004 zavedla Komise zvláštní postup při porušení právních předpisů proti novým členským státům, které do svého právního řádu neprovedly směrnice, které měly být provedeny nejpozději do 1. května 2004; 18. je přesvědčen, že pro usnadnění provádění právních předpisů Společenství by aktuální informace o stavu provádění předpisů měly být k dispozici častěji. Tyto aktualizované informace by měly doplňovat "hodnocení vnitřního trhu" (Internal Market Scoreboard) a měly by být používány pro vytvoření jmenovitého seznamu členských států založeném na zásadě "jmenuj a zostuď" (name and shame), které bohužel v procesu přebírání právních předpisů zaostávají; 19. zastává názor, že by Komise měla zahájit reorganizaci současných právních předpisů Společenství s cílem jejich zjednodušení. To by velmi pomohlo při procesu jejich provádění a uplatňování a dále podpořilo pohyb a obchod uvnitř Společenství stejně jako růst evropského hospodářství; 20. upozorňuje na důležitost jednoduchého a účinného regulačního prostředí pro minimalizaci nákladů podniků a zajištění maximálního souladu s právními předpisy; doporučuje novým členským státům, aby acquis pro vnitřní trh přebíraly tím nejjednodušším možným způsobem; navrhuje, aby nové členské státy aktivně podporovaly programy Komise na zdokonalení tvorby právních předpisů tím, že poskytnou své současné znalosti o složitosti současného acquis, dokud je mají v živé paměti; 21. navrhuje, aby "hodnocení vnitřního trhu" (Scoreboard) bylo povýšeno na úroveň Evropské rady a bylo na politické úrovni uznáno jako hlavní odkaz, pokud jde o stav provádění právních předpisů; 22. je toho názoru, že by Evropský parlament měl hrát aktivnější úlohu při kontrole dosažených výsledků a vyvíjet tlak na členské státy, aby prováděly směrnice; 23. připomíná svůj vlastní závazek aktivně ovlivňovat, tam kde je to nutné a vhodné, přesměrování lisabonské agendy a zachovávat rovnováhu mezi hospodářským, sociálním a ekologickým rozměrem lisabonského a göteborgského procesu s cílem vyvinout ambiciózní a udržitelnou strategii rozvoje; 24. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám členských států. [1] Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 17. [2] Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1. [3] SOLVIT je dobrovolná on-line síť řešící problémy, kde členské státy EU spolupracují na mimosoudním řešení problémů způsobených špatným uplatněním právních předpisů o vnitřním trhu ze strany veřejných orgánů. Centrum SOLVIT existuje v každém členském. Centra SOLVIT mohou pomoci při řešení stížností občanů i podnikatelů. Jsou součástí národní správy a musí předložit reálné řešení problému do deseti týdnů. --------------------------------------------------