EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 19.10.2011 
SEK(2011) 1230 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
legislativní návrhy na řízení o hlavních sm ěrech pro infrastrukt uru širokopásmových a 
digitálních služeb v transe vropských sítích infrastrukt ur (Nástroj pro propojení 
Evropy) 
{KOM(2011) 657 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1229 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS Tento dokument je shrnutím posouzení dopadu týkajícího se legislativního návrhu na řízení 
o řadě hlavních sm ěrů pro transevropské telekomunika ční sítě jako sou části nástroje pro 
propojení Evropy (CEF – Connecting Europe F acility) na programové období po roce 2013.  
1. POLITICKÉ SOUVISLOSTI , PROCEDURÁLNÍ OTÁZKY A KONZULTACE 
SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI  
Právní základ  pro zásah v této oblasti vychází z článku 172 SFEU. Články 170–172 
SFEU stanoví, že zásah EU má podporovat vytvo ření a rozvoj transevropských sítí 
v oblastech dopravních, telekomunika čních a energetických in frastruktur. Zatímco 
zvláštní (zast řešující) na řízení, kterým se stanoví nástroj pro propojení Evropy, 
určuje podmínky, metody a postupy pro poskytování finan ční podpory Unie pro 
transevropské sít ě, hlavní sm ěry navržené zde stanoví cíle , priority a hlavní rysy 
opatření předpokládaných pro širokopásmové sít ě a infrastruktury digitálních služeb 
v oblasti telekomunikací. 
Cílem stěžejní iniciativy12 Digitální agenda pro Evropu (DAE) jako sou části 
strategie Evropa 2020 je „zajistit udržitelný hospodá řský a sociální p řínos jednotného 
digitálního trhu, založeného na rychlém a s uperrychlém internetu a interoperabilních 
aplikacích“.  
Komise ve svém sd ělení „Rozpočet pro Evropu 2020“  (dále jen sd ělení MFF) 
přijatém dne 29. června 2011 navrhla vytvo řit nástroj pro propojení Evropy (CEF). 
Uskutečnilo se mnoho konzultací  s členskými státy, pr ůmyslem a sociálními 
subjekty. Zahrnovaly zejména kulatý st ůl místopředsedkyn ě Neelie Kroesové 
s výkonnými řediteli poskytovatel ů obsahu, výrobci za řízení, investory a 
telekomunika čními operátory z p ředních sv ětových spole čností a první shromážd ění 
Digitální agendy, které se konalo  v Bruselu ve dnech 16. a 17. června 2011.  
2. VYMEZENÍ PROBLÉM Ů 
Širokopásmový internet a p řeshraniční digitální služby jsou  digitální infrastruktury 
budoucnosti. Jsou nezbytným p ředpokladem pro konkurenceschopnou, otev řenou 
a udržitelnou spole čnost, jak to bylo potvrzeno ve strategii Evropa 2020.  
Posouzení dopadu obecn ě určuje některé problémy, které se dotýkají poskytování 
širokopásmových sítí, tj. nedostatek i nvesticí ponechává potenciál pro r ůst a přínosy 
pro společnost nevyužité; malý konkuren ční tlak na pot řebu investovat do moderních 
širokopásmových sítí a žádná odpovídající strategie pro ve řejnou podporu zavád ění 
širokopásmových sítí v oblastech, kde to nemá ekonomický význam. U digitálních služeb nebude soukrom ý sektor nahrazovat ve řejné investice do hlavních prvk ů 
digitálních služeb (platform y, obecné služby atd.) a nehled ě na úsilí v technické 
interoperabilit ě se veřejné služby on-line mohou zastavit na hranicích.  
                                                
 
1 KOM (2010) 2020. 
2 KOM (2010) 245. 
 
CS 3   CS 3. CÍLE 
Kromě řešení mandátu daného Smlouvou, jak je uvedeno výše, je  celkovým cílem 
navržené iniciativy zajistit udržitelný hospodá řský a sociální p řínos jednotného 
digitálního trhu, založeného na rychlém a s uperrychlém internetu a interoperabilních 
aplikacích, jak je zmín ěno výše. 
Za účelem dosažení celkového cíle by se Unie m ěla snažit dosáhnout t ěchto 
provozních cíl ů: 
a) Ovlivn ění dynamiky trhu pro invest ice do širokopásmového p řipojení 
podporou jak tradi čních, tak i nových investor ů, aby se zú častnili zavád ění 
širokopásmové infrastruktury, a zajišt ěním rovných podmínek mezi nimi.  
b) Podpora dalšího úsilí členských stát ů potřebného pro využívání 
interoperabilních digitálních služeb, aby se umožnilo p řeshraniční fungování 
těchto důležitých služeb a uvol nily zdroje digitáln ího obsahu, které vytvá řejí 
příležitosti pro rozvoj podnikání.  
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Pro posouzení dopadu byly ur čeny dvě možnosti politiky. První možnost politiky 
obhajuje pokra čování dosavadního postupu (žádná zm ěna politiky). Druhá možnost 
posuzuje financování infras truktury širokopásmových sítí  a digitálních služeb 
prostřednictvím nástroje pro propojení Ev ropy (CEF). Druhá možnost je rozd ělena 
na tři dílčí možnosti, které navrhují r ůzné způsoby uplat ňování nástroje pro propojení 
Evropy v oblasti telekomunikací. 
Podle možnosti 1 – žádná zm ěna politiky, by tento základní scéná ř měl 
za následek, že širokopásmové p řipojení by bylo závislé na regula čních přístupech 
s cílem stimulovat investice a pokra čovat dál v kapitálových omezeních pro 
alternativní investory, kte ří by se snažili řešit nedostatek investi čních prost ředků 
ve výši až 220 miliard EUR. Podpora EU by pokra čovala hlavn ě prostřednictvím 
strukturálních fond ů s přetrvávajícím problémem absorp ční kapacity a 
prostřednictvím financování z grant ů. Pro infrastruktury digitálních služeb by 
základní scéná ř znamenal pokra čující omezenou podporu prost řednictvím pilotních 
projektů (ačkoli většina technologických řešení je vyzrálých a p řipravených 
k zavedení) a úsilí zam ěřených na koordinaci politiky, p řičemž členské státy nemají 
žádný stimul, aby existující řešení byla interoperabilní p řes hranice.  
Možnost 2 – nástroj pro propojení Evropy  složený do velké míry 
z i) širokopásmových sítí pokrývajících zem ěpisně diversifikované portfolio 
projektů, které p řispívají k cíl ům stanoveným v Digitální agend ě pro Evropu, 
a ii) rozvoje, zavád ění a udržitelnosti infrastruktur digitálních služeb. Možnost 2 by 
se mohla provád ět třemi různými způsoby (dílčí možnosti): 
1) Pouze granty:  finanční podpora jak pro širokopásmové sít ě, tak i pro 
infrastruktury digitálních sl užeb by byla poskytována výlu čně prostřednictvím 
grantů. Provozní provád ění by bylo v ětšinou zadáno subdodavatelsky n ějaké 
existující výkonné agentu ře, například výkonné agentu ře TEN. 
 
CS 4   CS 2) Pouze finan ční nástroje: na základ ě této dílčí možnosti by Komise úzce 
spolupracovala s p říslušnými mezinárodními finan čními institucemi. 
Mezinárodní finan ční instituce by vybíraly projekty na základ ě jejich finan ční 
životaschopnosti a dodržovaly by zave dené postupy hloubkové kontroly. Bylo 
by možné použít tyto finan ční nástroje: kapitálová ú čast v investi čních 
fondech; finan ční příspěvek k vytvá ření rezerv a p řidělování kapitálu na 
financování p ůjček a/nebo záruk nebo jiné nástroje  sdílení rizik (zahrnuje to 
kromě jiného dluhopisy na projekty ) a jiné specializované finan ční nástroje, a ť 
už půjčky, záruky, protizáruky, rizikový kapitá l a jakékoli jiné právní formy 
nástrojů.  
3) Kombinovaný p řístup:  Tato díl čí možnost by spojila dva p řístupy. Řídící 
struktura by tedy spojila prvky obou díl čích možností uvedených výše. 
Rozhodnutí týkající se p říslušné kombinace grant ů a finančních nástroj ů by 
bylo zahrnuto do ro čních pracovních program ů v souladu s politikou 
a potřebou odvětví.  
5. ANALÝZA DOPAD Ů 
5.1. Dopady p řijetí možnosti 1 
Nízká absorpce strukturálních fond ů a nedostate čná administrativní kapacita fond ů 
uvedené ve strategické zpráv ě o politice soudržnosti z roku 20103 by nadále 
oslabovaly výstavbu a používání širokopásmových sítí.  
Pokud jde o podporu dalších úsilí členských stát ů v zavád ění a používání 
interoperabilních p řeshraničních digitálních služeb , tato možnost by zahrnovala 
pokračování sou časného programu na podporu politiky IKT, sou části programu na 
podporu konkurenceschopnosti a inov ací (CIP). Na základ ě zkušeností získaných 
během pilotní fáze by nebylo možné zavád ět infrastruktury digitá lních služeb v celé 
Evropě.  
Tato možnost by tedy neodstranila d ůležitou zbývající p řekážku jednotného 
digitálního trhu. Spole čnost Copenhagen Economics4 odhaduje náklady 
na nedokon čení evropského jednotného digitální ho trhu na zhruba 4,1 % HDP 
do roku 2020.  
5.2. Obecné dopady p řijetí možnosti 2 
Dopady vyplývající z možnosti 2 lze rozd ělit na hospodá řské, sociální 
a environmentální: 
1) Hospodá řské dopady:  řada studií uvádí, že dos tupnost vysokorychlostních 
širokopásmových sítí bude mít zna čné dopady na produktivitu práce a na HDP 
na obyvatele. Širokopásmové sít ě by daly podn ět rovněž k důležitým kladným 
externalitám, které by  vznikly pro spole čnost jako celek. Rozší ření 
                                                 
3 KOM (2010)110 ze dne 31. b řezna 2010. K dispozici na 
http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/reporting/cs_reports_en.htm  
4 Hospodá řský dopad evropského jednotného digitálního trhu, 2010. 
 
CS 5   CS širokopásmového p řipojení jako nástroje umož ňujícího univerzální technologii 
ovlivňuje kladn ě produktivitu (o deset procent vyšší zavedení 
širokopásmového p řipojení v každém roce odpovídá 1,5% zvýšení produktivity 
práce během následujících p ěti let5), akumulaci kapitálu a nakonec i r ůst HDP. 
Infrastruktury digitálních služeb mohou zna čně přispět ke snížení náklad ů 
veřejného sektoru a transak čních náklad ů pro podniky a ob čany.  
2) Sociální dopady:  kombinovaná modernizace infrastruktury širokopásmového 
připojení a infrastruktury digitálních služeb zvýší nakonec kvalitu života pro 
evropské ob čany. Hlavní p řínosy vyplývají ze zavede ní takových služeb jako 
aplikace elektronické správy, elektronick ého zdravotnictví a elektronického 
obchodu. P římé a nep římé vytvá ření pracovních míst je také významnou 
sociální složkou.  
3) Environmentální aspekty:  Širokopásmové sít ě mohou snížit emise snížením 
přepravních pot řeb (práce na dálku) nebo optimalizací spot řeby energie 
(inteligentní sít ě). 
Jiné významné dopady vyplývají z nep římých účinků, které by infrastruktura 
širokopásmových sítí a digitálních služeb m ěla na jiná odv ětví. Mezi odv ětví nejvíce 
ovlivněná těmito kladnými externalitami pat ří vzdělávání, dovednosti, zdraví, 
zaměstnanost, doprava a energetika. 
5.3. Konkrétní dopady díl čích možností 
Dílčí možnost 1 
Přijetím díl čí možnosti 1, spo čívající výhradn ě v použití grant ů, by bylo dosaženo 
cílů stanovených v hlavních sm ěrech pouze částečně. Pokud jde o cíl ovlivnění 
dynamiky trhu  pro širokopásmové p řipojení, granty by pravd ěpodobně byly pouze 
částečně účinné a efektivní. Pokud jde o efekti vnost, bude míra spolufinancování 
potřebného pro širokopásmové sít ě relativně vysoká. Granty by daly podn ět jenom 
k omezenému pákovému efektu. Mohou být efektivní v podpo ře a poskytování 
technické pomoci, nejs ou však nejefektivn ějším nástrojem pro mobilizaci 
soukromých investicí. 
Granty jsou však ú činným mechanismem pro podporu úsilí členských stát ů 
v zavádění přeshraničních digitálních služeb.  V tomto p řípadě by granty sloužily 
jako klíčové investice, které poskytuje spoluf inancování EU pro infrastrukturu, jež 
by členské státy samy nerozvíjely. Míry spolufinancování pro infrastruktury 
digitálních služeb jsou obvykle pom ěrně vysoké. Nicmén ě soukromí investo ři mají 
pouze omezený zájem o zavád ění tohoto druhu infrastruktury.  
Dílčí možnost 2 
Přijetím dílčí možnosti 2, spo čívající výhradn ě v použití finan čních nástroj ů, by bylo 
z velké části dosaženo cíle ovlivnění dynamiky trhu pro investice do 
                                                 
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche a Milind Singh (2009): Digitální dálnice. Úloha 
vlády v infrastruktu ře 21. století. Booz & Company. 
 
CS 6   CS širokopásmového p řipojení.  V oblastech, kde projekty  širokopásmových sítí jsou 
potenciáln ě finančně životaschopné, by finan ční nástroje p ůsobily jako nástroj 
umožňující investování ve řejných a soukromých investor ů a de facto  by snížily jejich 
vážené pr ůměrné kapitálové náklady (WACC) a zk rátily by dobu jejich návratnosti. 
Využití finan čních nástroj ů by efektivnost podpo řilo rovněž vyšším pákovým 
efektem , který mohou zajistit. Na základ ě odhadů finančních nástroj ů pro sdílení 
rizik (RSFF) a dluhopis ů na projekty by mohl finan ční příspěvek z rozpo čtu EU ve 
výši 1 miliardy EUR p řilákat další finan ční prostředky veřejného a soukromého 
sektoru a stát se základem rozsáhlé  investice ve výši 6–15 miliard EUR do 
širokopásmových sítí v závislosti na finan čních potřebách a rizikovém profilu 
základních investic. Nicmén ě bez použití grant ů by za jinak stejných podmínek vždy 
byly preferovány projekty v m ěstských a p říměstských oblastech, které jsou obecn ě 
více ziskové, p řed projekty ve venkovských oblastech. S využitím finan čních 
nástrojů by se pravd ěpodobně jen obtížn ě dosahovalo mobilizace zna čného pákového 
efektu prost řednictvím technické pomoci, plánování, mapování a jiných podp ůrných 
činností, které jsou obvykle spolufinancovány z grant ů. 
A nakonec není pravd ěpodobné, že by finan ční nástroje byly ú činným mechanismem 
pro podporu  úsilí členských stát ů v zavádění přeshraničních digitálních služeb . 
Zkušenosti z programu pro konkurenceschopnost a inovace (program CIP) ukázaly, 
že v této oblasti je již ob tížné zapojit do procesu členské státy. Soukromí investo ři by 
sice mohli projevit ur čitý zájem o aplika ční vrstvu, není však pravd ěpodobné, že 
budou investovat do základní vrstvy infr astruktury digitálních služeb, nebo ť tuto 
architekturu nelze komer čně využít.  
Dílčí možnost 3 
Dílčí možnost 3, spo čívající v kombinovaném finan čním přístupu, by v p řípadě 
svého přijetí nastolila rovnováhu mezi granty a finan čními nástroji. Tato díl čí 
možnost má za následek, že hlavní ús ilí v investování se opírá o finan ční nástroje a 
ostatní nechává na grantech. V tomto scéná ři by se granty a finan ční nástroje 
nekombinovaly pouze vertikáln ě (pro infrastruktury širokopásmových sítí a 
digitálních služeb by byly k dispozici oba re žimy financování), ale také horizontáln ě 
v rámci projektu.  
Na základ ě této dílčí možnosti by bylo pln ě dosaženo cíle ovlivnění dynamiky trhu 
pro investice do širokopásmového p řipojení.  V oblasti širokopásmového p řipojení 
by převážná část finančních prost ředků byla přidělena prost řednictvím finan čních 
nástrojů, aby se pln ě využil potenciál trhu a aby do financovaných konsorcií byl 
zapojen co nejširší rozsah subjekt ů. Řešení by bylo efektivní, nebo ť veřejné 
a soukromé subjekty by m ěly přístup ke kapitálu za nižší cenu a dostate čný 
dlouhodobý výhled pro své i nvestice. Na základ ě této dílčí možnosti by byla jasná 
synergie mezi nástrojem pro propojení Evropy a strukturálními fondy,  pokud jde 
o granty, finan ční inženýrství a podporu pro zjednodušení provád ění projekt ů, které 
dosud bránilo absorbování finan čních prost ředků EU jak v oblasti soudržnosti, tak i 
v oblasti rozvoje venkova. 
Pokud jde o cíl podpořit úsilí členských stát ů v zavád ění přeshraničních 
digitálních služeb , tento přístup by Komisi  umožnil, aby ve výzvách k p ředkládání 
návrhů zabývajících se aplikacemi byla flexibilní, pokud jde o finan ční nástroje, bez 
rizika vyt ěsnění soukromých investor ů z infrastruktury digitá lních služeb. Na druhé 
 
CS 7   CS straně by tento p řístup zajistil vyplácení grant ů s vysokými mírami financování pro 
horní vrstvy (hlavní služby). 
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Zpráva o posouzení dopadu obsahuje záv ěr, že možnost 2 s díl čí možností 3 (spole čné 
financování) je pro spln ění cílů Digitální agendy pro Evropu a Evropa 2020 v oblasti 
informačních a komunika čních technologií vhodn ější než možnost 1, jak lze vid ět z níže 
uvedené tabulky. 
Možnost 2 Nástroj pro propojení Evropy Cíle Možnost 1 – 
žádná 
změna 
politiky  Dílčí možnost 1 
granty Dílčí 
možnost 2 
finanční 
nástroje  Dílčí možnost 
3 
kombinovaný 
přístup  
Celkové cíle  
Zajištění udržitelných ekonomických 
a sociálních výhod z jednotného digitálního trhu na základ ě rychlého 
a superrychlého internetu 
a interoperabilních aplikací s p řístupem 
k širokopásmovému p řipojení pro 
všechny do roku 2013, p řístup pro 
všechny k internetu o mnohem v ětších 
rychlostech (30 Mb/s nebo více) do roku 
2020 a p ředplacené p řipojení poloviny 
evropských domácností nebo více na internet o rychlosti 100 Mb/s. 0 + + ++ 
Specifický cíl č. 1: Ovlivn ění dynamiky trhu pro investice do širokopásmového p řipojení podporou jak tradi čních, 
tak i nových investor ů, aby se zú častnili v zavád ění širokopásmové infrastruktury, a zajišt ěním rovných podmínek mezi 
nimi.  
1a V oblastech, kde projekty 
širokopásmových sítí jsou potenciáln ě 
finančně životaschopné, zajistit, aby 
investoři, včetně alternativních ve řejných 
a soukromých investor ů, měli přístup 
ke kapitálu za p řiměřené ceny (úroky) 
a s dostate čně dlouhým výhledem. 0  
(Není k 
dispozici) + ++ ++ 
1b V oblastech, které jsou podnikatelsky 
málo zajímavé, poskytnout dostate čnou 
výši veřejné finan ční podpory pro 
zavádění širokopásmových sítí. 0 ++ + ++ 
1c Zajistit v celé Unii, aby ve řejní a 
soukromí investo ři rozvíjeli kapacitu pro 
provádění projekt ů infrastruktury 
širokopásmového p řipojení 
poskytováním technické pomoci, nap ř. 
plánování a mapování.  0 + 0 + 
1d Při podpoře projekt ů infrastruktury 0 - ++ ++ 
 
CS 8   CS zajistit, aby finan ční prostředky Unie 
měly maximální mobiliza ční (pákový) 
účinek na soukromé a (jiné) ve řejné 
investice. 
Specifický cíl č. 2: Podpo řit další úsilí členských stát ů potřebné k využívání interoperabilních p řeshraničních 
digitálních služeb a uvoln ění zdrojů digitálního obsahu, které vytvá řejí možnosti rozvoje obchodu. 
Podporovat další úsilí členských stát ů 
potřebné k využívání interoperabilních 
přeshraničních digitálních služeb 
a uvolnění zdrojů digitálního obsahu, 
které vytvá řejí možnosti rozvoje 
obchodu. 0 ++ - ++ 
 
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Komise a jiné provád ěcí subjekty, nap ř. EIB, EBRD a výkonná agentura TEN-T, budou trvale 
monitorovat vliv investicí do širokopásmového p řipojení (a také do dopravy a energetiky) 
nástroje pro propojení Evropy v soula du s ukazateli navrženými v obecném na řízení o nástroji  
pro propojení Evropy . Ukazatelé zahrnou oblasti jako (seznam není vy čerpávající): 
• Dodávky: P řístup k širokopásmovému p řipojení (prov ěřený podle cíl ů Digitální 
agendy pro Evropu týkajících se p řístupu k internetu o rychlosti 30 Mb/s pro všechny 
občany do roku 2020 a p řístupu nejmén ě poloviny ob čanů k internetu o rychlosti 100 
Mb/s do roku 2020). 
• Poptávka: Využívání širokopásmového p řipojení (prov ěřené podle cíl ů Digitální 
agendy pro Evropu týkajících se p ředplaceného p řístupu ob čanů k internetu 
o rychlosti 100Mb/s do roku 2020). 
• Obecné ukazatelé monitorování investi čních program ů, např. využívání finan čních 
prostředků, udělení grant ů atd. 
• Podíl grant ů ve srovnání s inova čními finan čními nástroji. 
Komise bude pravideln ě uveřejňovat zprávu o postupu v i nvesticích do infrastruktur 
širokopásmových sítí a digitálních služeb nástroje pro propojen í Evropy, která bude 
předložena Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru 
a Výboru region ů.  
Kromě soustavného sledování uskute čňovaného Komisí a jinými provád ěcími subjekty se 
uskutečňuje nezávislé hodnocení obecného rámce nástroje pro propojení Evropy 
v střednědobém výhledu s p řihlédnutím k termín ům a postupu programování a také ex-post, 
několik let po skon čení programového období. V hodnoceních bude posouzena d ůležitost, 
efektivnost, ú činnost a p ředběžný dopad zásahu. Zvláštní d ůraz se klade na otázky správy 
a vhodnost provád ěcích mechanism ů.