ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.4.

Aby se pokročilo při plnění cílů, Komise zřídila čtyři skupiny na vysoké úrovni za účelem rychlejšího budování infrastruktur ve čtyřech konkrétních regionech. 2.4.1. Plán integrace baltského trhu s energií Politickou prioritou je synchronizace elektroenergetické sítě pobaltských zemí s kontinentální evropskou sítí a ukončení izolace pobaltských zemí a Finska, pokud jde o jejich plynárenské sítě, a také ukončení závislosti těchto zemí na jediném zdroji plynu. EHSV plně podporuje dosažení politické dohody, která by podnítila dokončení projektů společného zájmu v plynárenské oblasti v roce 2021, a to propojení soustav jak Estonska a Finska, tak Polska a Litvy. 2.4.2. Iberský poloostrov (Madridská deklarace) Bohužel navzdory schválení vedení v Biskajském zálivu je propojení soustav Iberského poloostrova se zbylou částí Evropy daleko od dosažení cílů stanovených do roku 2020 a velmi daleko od cílů plánovaných do roku 2030. Stávající úroveň propojení soustav mezi Španělskem a Portugalskem neřeší zásadní problém chybějících propojení mezi Iberským poloostrovem a Francií, neboť jediný způsob, jak tento poloostrov propojit s Evropou a začlenit jej do vnitřního trhu, je přes Francii, přičemž propojení s touto zemí je okolo 2,8 %. Toto malé procento propojení soustav přispívá k tomu, že ceny elektřiny na Iberském poloostrově patří k nejvyšším v Evropě a náklady na to, aby systém začlenil energii z obnovitelných zdrojů, jsou rovněž velmi vysoké, neboť jsou zapotřebí velké záložní kapacity výkonu a uplatňování postupů umožňujících řešit značnou nestálost kombinované výroby energie. Nedávná prohlášení prezidenta Macrona představují klíčovou politickou podporu pro obě propojení v oblasti Pyrenejí, která se dosud nacházejí v počátečním stádiu. 2.4.3. Energetické propojení střední a jihovýchodní Evropy Tato oblast je ohrožena přerušením dodávek a navzdory své zeměpisné blízkosti k dodavateli plynu platí za plyn vyšší cenu než zbylá část EU. Hlavními cíli jsou zahájení propojovacího vedení mezi Bulharskem a Srbskem, zahájení investic do terminálu zkapalněného zemního plynu (LNG) na Krku (v prvním pololetí roku 2018) a zahájení výstavby rumunské části koridoru Bulharsko – Rakousko. 2.4.4. Spolupráce v oblasti energetiky v Severním moři Hlavní cíl se soustředí na kombinaci výroby a dopravy energie z obnovitelných zdrojů a na vytvoření právního a regulačního rámce, který by byl vhodný pro tento typ projektů v oblasti, jež má potenciál vyrábět větrnou energii pohybující se mezi 4 % a 12 % spotřeby EU v roce 2030.
2.4.

V únoru 2017 vyzvaly tři členské státy – Francie, Německo a Itálie – Evropskou komisi, aby přepracovala předpisy týkající se přímých zahraničních investic do Evropské unie. Přimělo je k tomu znepokojení ohledně odlivu technologických znalostí do zahraničí, neboť stále více investorů ze třetích zemí kupuje technologie EU pro strategické cíle těchto zemí, zatímco investoři z EU se často setkávají s překážkami omezujícími investice v jiných zemích. Uvedené tři členské státy poukázaly na to, že v případech, kdy investoři z EU získají jen omezený přístup na trhy mimo EU, by měla být dodržena zásada reciprocity. Tyto tři členské státy Evropskou komisi vyzvaly, aby vyvinula evropský nástroj, který by „zabránil škodám způsobeným jednostrannými přímými strategickými investicemi zahraničních kupujících v oblastech citlivých z hlediska bezpečnosti nebo průmyslové politiky a zajistil reciprocitu. Vnitrostátní nástroje, které jsou v současné době na úrovni členských států EU k dispozici, nepostačují k tomu, aby takovou ochranu zaručily.“
3.3.

Vnitrostátní rámce politiky jsou koncipovány tak, aby zajistily minimální pokrytí infrastrukturou pro alternativní paliva do roku 2020, 2025 a 2030 v každém členském státě. Hlavními prvky této infrastruktury jsou elektřina, stlačený zemní plyn (CNG), zkapalněný zemní plyn (LNG) a vodík. Hodnoty předpokládaných potřeb členských států v oblasti investic do infrastruktury na základě směrnice 2014/94/EU budou následující: — Elektřina: až 904 milionů EUR do roku 2020 (u vnitrostátních rámců politiky se vyžadují cíle pouze pro rok 2020). — CNG: až 357 milionů EUR do roku 2020 a až 600 milionů EUR do roku 2025 pro silniční vozidla na CNG (na základě celkových nákladů na 937 (do roku 2020) a 1 575 (do roku 2025) nových plnicích stanic pro CNG plánovaných podle vnitrostátních rámců politiky). — LNG: až 257 milionů EUR do roku 2025 pro silniční vozidla na LNG. U LNG pro vodní dopravu až 945 milionů EUR v námořních přístavech koridorů hlavní sítě TEN-T do roku 2025 a až 1 miliarda EUR ve vnitrozemských přístavech koridorů hlavní sítě TEN-T do roku 2030. — Vodík: až 707 milionů EUR do roku 2025 (viz COM(2017) 652 final).
2.8

Orgán EBA odhaduje, že nové předpisy by zvýšily kapitálové požadavky souhrnně pro všechny nesystémové investiční podniky o 10 % ve srovnání s dnešními požadavky a snížily by je o 16 % ve srovnání s celkovými požadavky, které jsou uplatňovány v důsledku navýšení pilíře 1. Způsob, jakým by tyto dopady byly rozděleny mezi investiční podniky, by závisel na jejich velikosti, na investičních službách, které poskytují, a na tom, jak se ně budou vztahovat nové kapitálové požadavky. V případě disponibility kapitálu orgán EBA došel k závěru, že pouze velmi málo podniků by nemělo dostatečný kapitál na to, aby splnily nové požadavky – jednalo by se pouze o malý počet investičních poradců, obchodních podniků a multifunkčních podniků. Na druhé straně by pro podniky v této skupině, pro něž by zvýšení přestavovalo více než dvojnásobek nynějších požadavků, mohl být na několik let stanoven strop.
1.4.

EHSV vyjadřuje politování nad tím, že se třetí zpráva o stavu energetické unie šířeji nezabývá dlouhodobou perspektivou energetické unie, a vyzývá Evropskou komisi, aby do energetické unie plně začlenila výhled do roku 2050 a předložila návrh aktualizace plánu do roku 2050 v souladu s Pařížskou dohodou. To by odpovídalo usnesení Evropského parlamentu, podle nějž by strategie EU pro dosažení nulových emisí v polovině století měla být připravena do roku 2018 (2017/2620(RSP)).
1.18

Do celého procesu integrace zemí západního Balkánu do EU by měli být výrazně zapojeni sociální partneři a další organizace občanské společnosti, a to na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni. Je nezbytné posílit kapacity organizací občanské společnosti prostřednictvím technické a finanční podpory tím, že jim bude usnadněn přístup k evropským zdrojům financování (Komise, Evropská investiční banka, Evropská banka pro obnovu a rozvoj atd.) a budou včas a podrobně informováni o průběhu přístupových jednání.
1.4

EHSV se domnívá, že orgány daňové správy by se měly zabývat otázkou, jak mohou nové technologie přispívat k boji proti podvodům v oblasti DPH. Digitální technologie také mohou být užitečným nástrojem ke snížení administrativního zatížení podniků i daňových správ a k zajištění nezbytné transparentnosti. Členské státy by zejména měly vytvořit vhodná fóra pro výměnu osvědčených postupů v oblasti výběru příjmů a pro otázky rozvoje technologií, které usnadní řádný výběr daní v přeshraničních situacích. Měla by být vzata v úvahu hloubková analýza týkající se možnosti zavedení vyšších sazeb DPH na luxusní zboží. Předmětem diskuse by kromě modernizace systémů pro výměnu informací o pachatelích podvodů měla být efektivita systémů vracení DPH a příslušné daňové formuláře a postupy. Ke zřizování těchto institucionálních fór by měla přispět i Evropská komise, a posílit tak růst a zasadit se o snížení ztrát příjmů.
3.3

Komise se zavázala, že bude dbát na to, aby byla doporučení různých zúčastněných stran zohledněna během přípravy pracovního programu Euratomu na období 2019–2020 nebo v rámci běžných činností dohledu nad programem Euratomu a jeho správy a aby byla doporučení týkající se dlouhodobých aspektů zohledněna v ex ante posouzení dopadů pro příští program Euratomu, který spadá do nového víceletého finančního rámce (pro období po roce 2020).
2.9

rekapitalizace z vnitřních zdrojů a navrhuje zaprvé zavést společné jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí a zadruhé vytvořit ucelenější plán zavedení evropského systému pojištění vkladů , jenž by byl zahájen formou zajištění (nabízel by pouze pozvolné krytí likvidity, zatímco banky by přispívaly do společného fondu), přičemž v druhé fázi by se přešlo k soupojištění , u něhož by se mohla uplatňovat podmínka dostatečného omezení rizik týkajících se úvěrů v selhání Aby se odstranila patová situace, v níž se spolunormotvůrci nacházejí, zpřísňuje toto sdělení kritériuma navrhuje zaprvé zavést společné jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí a zadruhé vytvořit ucelenější plán zavedení, jenž by byl zahájen formou(nabízel by pouze pozvolné krytí likvidity, zatímco banky by přispívaly do společného fondu), přičemž v druhé fázi by se přešlo k, u něhož by se mohla uplatňovat podmínka dostatečného omezení rizik týkajících se úvěrů v selhání ( 6 ) . Za tímto účelem se navrhuje první dodatečné opatření ke snížení pravděpodobnosti platební neschopnosti podniků prostřednictvím postupů restrukturalizace a v rámci revize nařízení o jednotném mechanismu dohledu existují také snahy o včasné přijetí ustanovení týkajících se úvěrů v selhání. Ve sdělení Komise o hodnocení akčního plánu unie kapitálových trhů v polovině období zveřejněném v polovině roku 2017 se rovněž oznamují krátkodobá opatření k vytvoření sekundárního trhu s úvěry v selhání ( 7 ) . V konečném důsledku to znamená, že musí být dosaženo dostatečného pokroku v otázce snižování rizik v bankovním sektoru.
4.4.

EHSV připomíná členským státům, že je třeba investovat do nediskriminačních a začleňujících vzdělávacích systémů. Je třeba podporovat vyváženější zastoupení obou pohlaví ve studijních oborech budoucnosti, jako jsou STEM (přírodní vědy, technologie včetně IKT, inženýrství a matematika), aby dívky byly schopny získat zaměstnání v odvětvích, která jsou perspektivnější a lépe placená. Bylo by také zapotřebí, aby ženy mohly absolvovat v průběhu své kariéry dodatečnou odbornou přípravu (prostřednictvím nových technologií, jako je distanční vzdělávání), která je výborným důvodem pro kariérní, a tedy i platový postup. Aby bylo možné řešit demografické výzvy, aniž by to bylo na úkor žen, bylo by vhodné podporovat obdobnou genderovou vyváženost v sociálních odvětvích, v nichž jsou více zastoupeny ženy.
1.3.

Je třeba plně uznat citlivé politické a hospodářské záležitosti – což se v současné době neděje –, ale zároveň bude EU muset rozhodnout, zda je ve stávající politické atmosféře cíl soudržného, udržitelného a spravedlivého trhu s energií pro všechny členské státy dosažitelný. V krátkodobém horizontu jde o to, že některé členské státy stojí před výzvou, kterou představuje to, že by se měly vzdát něčeho, co je podle nich v jejich národním zájmu, a sice proto, aby podpořily jasné a jednotné regulační zásady uplatňované na jednotném trhu v souvislosti s dodávkami energie a energetickou bezpečností. V dlouhodobém horizontu je výzva jiná a existuje riziko, že nám nezbyde nic jiného, než využívat nákladnou infrastrukturu pro fosilní paliva, jež by mohla omezit schopnost EU plnit závazky v oblasti klimatu, protože by zvýšila její závislost.
1.7

Nejdůležitější je především jasná strategie na úrovni EU. Ta by měla nejen monitorovat pokrok a stupeň rozvoje v jednotlivých členských státech, ale také by měla předložit vizionářské pokyny pro přidělování finančních prostředků, které by zohlednily konvergenční kritéria. Mělo by se také zvýšit sdílení osvědčených postupů, přičemž Evropská komise by měla zajistit nezbytnou technickou podporu.
EHSV totiž připomíná Komisi, že v současné době ovládá více než 60 % trhu s osivem několik málo velkých nadnárodních společností. Otevření se třetím zemím, v nichž mají produkci pod kontrolou tyto společnosti, by mohlo ještě více zhoršit podmínky pro malé výrobce a konsorcia, což by mělo značný dopad i na hospodářskou a sociální odolnost mnoha místních společenství se specifickou produkcí. V nejzávažnějších případech by to mohlo zvýšit vylidňování venkovských komunit, což by se odrazilo i v biologické rozmanitosti evropské zemědělsko-potravinářské produkce a pěstování, neboť jsou to často právě malé podniky, které chrání některé druhy starodávných a tradičních osiv před zánikem ( 4 )
3.6.

Kromě toho by EHSV uvítal, kdyby byla Evropská komise – podobně jako tomu je ve studii Evropského parlamentu s názvem The Legal and Political Context for setting a European Identity Document (Právní a politický kontext pro vytvoření evropského dokladu totožnosti) – rovněž analyzovala možnost vytvoření evropského průkazu totožnosti, který by dal evropským občanům právo volit výhradně jeho prostřednictvím, i když by se pro to musel využít jiný právní základ.
3.4.

EHSV bere na vědomí, že příkazy k předání údajů o účastníkovi a přístupu má být možné vydat u jakéhokoli trestného činu, zatímco příkaz k předání údajů o transakcích nebo obsahu bude možné vydat pouze u trestných činů postihnutelných ve vydávajícím státě trestem odnětí svobody s horní hranicí sazby nejméně tří let nebo u specifických trestných činů, které jsou uvedeny v návrhu a u nichž existuje konkrétní vazba na elektronické nástroje a trestné činy spadající do oblasti působnosti směrnice 2017/541/EU o boji proti terorismu. Toto řízení se horní hranicí sazby tří let má zajistit, aby byl evropský předávací příkaz používán pouze u závažnějších forem trestných činů v souvislosti s takovými údaji. EHSV poukazuje na to, že pro dosažení tohoto cíle, s nímž EHSV souhlasí, by bylo vhodnější řídit se spíše dolní hranicí trestu v délce tří měsíců.
4.9.

Tato opatření nebudou u všech produktů stejná: jejich násilné včlenění do jednoho systému regulace nebude pravděpodobně tak účinné, jak by mělo. Upřednostňovaným přístupem by byla jednoduchá rámcová směrnice stanovující obecné cíle, přičemž by se na každou z uvedených látek vztahovaly specifické konzultace, analýzy, posouzení dopadů a nařízení. To by celkově ušetřilo čas a životy a zcela jistě by to lépe naplnilo požadavky programu REFIT.
1.2.

EHSV chce zdůraznit, že vzhledem k významu internetového identifikátoru pro občany, společnosti a organizace EU by mělo být doménové jméno.eu považováno za službu obecného zájmu. Mělo by se proto zvážit, zda by rejstřík neměl být neziskovou organizací, která se zabývá pouze provozním řízením doménového jména, a zda by jakýkoli zisk neměl být převeden do rozpočtu EU.
EU a její členské státy nemají k dispozici souvislé a srovnatelné údaje a ukazatele v oblasti lidských práv týkající se žen a dívek se zdravotním postižením ani studie ohledně situace těchto žen a dívek v EU ( 17 ) . EHSV doporučuje, aby evropské agentury, zejména Eurofound, Cedefop, FRA a EIGE, uplatňovaly v rámci své činnosti systematičtější přístup, pokud jde o osoby se zdravotním postižením a jejich situaci na trhu práce a ve společnosti. Zohledněna by měla být především situace žen a skutečnost, že intersekcionalita může vést k vícenásobné diskriminaci. EHSV rovněž doporučuje, aby tato problematika byla jasně zahrnuta do pracovních programů těchto agentur. Na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni by měla být otázka žen a dívek se zdravotním postižením začleněna do shromažďování údajů a statistik rozdělených podle pohlaví a věku a do stávajících statistických souborů a přehledů v souladu se zásadami Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. Měl by být stanoven mechanismus, který by umožnil sledovat pokrok a financovat shromažďování údajů, studie a výzkum týkající se žen a dívek se zdravotním postižením a průřezové diskriminace, jíž tyto ženy a dívky čelí – včetně nejvíce marginalizovaných skupin ve společnosti, jako jsou například příslušníci etnických a náboženských menšin –, a získat tak vodítko pro plánování politik. Veškerý výzkum týkající se práv osob se zdravotním postižením by měl zohledňovat genderové hledisko a výzkum týkající se žen a dívek by měl zohledňovat hledisko zdravotního postižení.
1.9.

Měl by existovat samostatný ukazatel pro sledování toho, jak se využívají veřejné prostředky. Investice, které byly realizovány specificky do iniciativ v oblasti oběhového hospodářství, by měly automaticky provázet příslušné údaje, které by mohly být použity pro vývoj tohoto ukazatele. Je rovněž důležité sledovat „utracené peníze“ a „investované peníze“.
3.2.3.

Study to assess the benefits delivered through the enforcement of EU environmental legislation ) Odhadované náklady spojené s neprováděním těchto předpisů dosahují podle sdělení Komise až 50 miliard eur za rok. Studie pro stanovení výhod, které přináší prosazování právních předpisů EU v oblasti životního prostředí ( ( 9 ) vydaná Komisí rovněž uvádí rozsáhlé hospodářské výhody, které může zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí přinášet. Vedle zájmů týkajících se životního prostředí, zdraví a právního státu by měl v rámci předcházení dalších škod účinnými kontrolami a řádným prosazováním stávajících právních předpisů v oblasti životního prostředí existovat i jasný hospodářský zájem.
5.6.

Pokud jde o dovážené zboží, dovozci již mají povinnost označit látky vzbuzující mimořádné obavy. Větší důraz by bylo možné klást na prosazování povinnosti výrobců a dovozců vyplývající z nařízení REACH, aby do své registrační dokumentace a do bezpečnostního listu podrobně popsali scénáře expozice týkající se fáze odpadu. Navíc by mohly být vyžadovány podrobnější informace, jako například popis různých scénářů konce životnosti pro recyklaci, přípravu k opětovnému použití nebo likvidaci. Spolu s tím by se měla prosazovat povinnost výrobců a dovozců výrobků informovat hospodářské provozovatele v dodavatelském řetězci o výskytu látek vzbuzujících mimořádné obavy ve zboží a stejně tak by měli identifikovat umístění látky ve výrobku.
7.11.

Každý členský stát bude mít schválen strategický plán. Na jeho základě přijme opatření pro poskytování plateb do zemědělství. Pro přímé platby v rámci prvního pilíře by měl být stanoven spravedlivý a přiměřený strop pro jednotlivé zemědělce. Měla by existovat možnost úprav a měla by být zohledněna partnerství, družstva, společnosti a počet zaměstnanců, kteří musí mít pojištění. Stropy by se neměly vztahovat na dobrovolná opatření v oblasti životního prostředí a na subjekty, které poskytují veřejné statky. Finanční prostředky ušetřené díky stropům by mohly být využity pro redistributivní platby. Členský stát může zohlednit zaměstnanost, živočišnou výrobu a citlivé sektory.
3.4.1.

Oprávněný kontrolní orgán (koncový uživatel) by měl mít jednotný přístup k celému systému. Místo šesti dotazů by již zadal pouze jeden (policie, celní orgány atd.), čímž by se zahájilo souběžné vyhledávání příslušných údajů v několika databázích, přičemž žádné z těchto údajů by nebyly uchovány. Pokud vyhledávané údaje existují, systém je vygeneruje. V případě podezření ze spáchání trestného činu nebo z teroristické činnosti může být první výsledek týkající se kontrolované osoby neutrální („ no-hit “), ale pokud se údaj shoduje s druhou informací („ hit “) existující v databázích, jako je SIS, EES, ETIAS, může to vést k podrobnějšímu vyhledávání a k zahájení šetření.
3.8.

EHSV považuje za zásadní existenci systému RAPEX, který by fungoval koordinovaně a efektivně co se týče výměny informací mezi členskými státy, ale konstatuje, že v posledních letech vždy, když členský stát ohlásí nebezpečný výrobek Evropské komisi, tak ani úřady, ani samotná Komise neinformují spotřebitele, či dokonce ani jejich zastupující organizace, a to až na případy, kdy jsou přijata nezbytná opatření, zejména postupy pro stažení výrobku z oběhu, kdy se účast spotřebitele stává nutnou, přičemž se totéž děje v situacích, kdy se orgány jednoho členského státu dohodnou s hospodářským subjektem na stažení výrobku z trhu, aniž by o této dohodě informovaly ostatní členské státy. Často je tak také ohrožena zásada obezřetnosti.
2.2.

Ve výpočetní technice je měřítkem výkonnosti počítačů je počet operací s pohyblivou řádovou čárkou za sekundu (floating-point operations per second, FLOPS ). Vysoce výkonná výpočetní technika je na horní hranici technologických možností. Její špičková výkonnost se neustále zvyšuje, a to díky čím dál menším integrovaným obvodům (Moorův zákon) a také díky přechodu od vektorových k paralelním procesorům. Každých 10 až 12 let výpočetní rychlost vzroste tisícinásobně, přešla tedy od gigakapacity (1985) k terakapacitě (1997) a poté petakapacitě (2008). Mezi lety 2020 a 2023 se očekává přechod od petakapacity k exakapacitě (giga = 10 9 , tera = 10 12 , peta = 10 15 , exa = 10 18 ).
4.4.8.

EHSV vítá, že podle článku 21 se práva a povinnosti stanovené v této směrnici mají vztahovat i na stávající pracovní poměry. To je logické a v zájmu zlepšení právní situace, které chce tato směrnice zajistit, i nutné. Uznává však, že by tím mohly vzniknout náklady a další zátěž pro podniky. Měla by být přijata opatření na podporu fyzických osob, jež jednají jako zaměstnavatelé, a podniků, zejména malých podniků a mikropodniků, při plnění jejich povinností vyplývajících ze směrnice.
1.7.

Návrh nařízení nadto vychází z toho, že jedním ze způsobů, jak daný problém vyřešit, by bylo použít platné právní předpisy země na druhé straně hranice. Tento přístup však v řadě případů není možný. Může se stát, že ani v jednom ze států ležících na opačných stranách hranice neexistují takové právní předpisy, které by daný problém pomohly vyřešit. Řešením by tak mohlo být uplatnění modelu využívaného v některé třetí zemi. Je třeba navrhnout mechanismus, který by takové typy případů řešil.
3.3.1.1.1.

Společná klinická hodnocení se týkají nejinovativnějších technologií, k nimž patří: i) léčivé přípravky podléhající centrálnímu postupu registrace a ii) určité třídy zdravotnických prostředků a diagnostických zdravotnických prostředků in vitro, které umožňují řešit neuspokojené potřeby v oblasti zdravotní péče, potenciální dopad na pacienty, veřejné zdraví nebo systémy zdravotní péče a významný přeshraniční rozměr. Tato hodnocení by měly vypracovávat a určovat orgány členských států příslušné pro hodnocení zdravotnických technologií, farmaceutické společnosti nebo výrobci zdravotnických prostředků („vývojáři“), pacienti, kliničtí odborníci a další zainteresované strany. Jakmile by Komise zprávy ověřila, zveřejnily by se a poté by je používaly členské státy.
4.10.

Dále pak EHSV upozorňuje na to, že výrobci automobilů z vlastní iniciativy vyvíjejí vozidla, která odpovídají vyšším bezpečnostním normám, než jaké vyžadují evropské právní předpisy. Bohužel k těmto vylepšením často dochází pouze u špičkových modelů, které se prodávají na hlavních trzích členských států, což znevýhodňuje levnější modely, jež těmito nepovinnými vyspělými bezpečnostními prvky vybaveny nejsou. Z toho plyne, že ne všichni občané EU mají přístup k vozidlům se stejnou mírou bezpečnosti. V zájmu nápravy této situace EHSV Komisi doporučuje prosadit, aby byly evropské normy v co nejkratší době přizpůsobeny technologickému rozvoji. Totéž platí pro těžká nákladní vozidla a autobusy, zejména co se týče systému detekce a varování o pohybu účastníků silničního provozu v těsné blízkosti přídě a boku vozidla při okraji vozovky (mrtvý úhel), jehož montáž by měla být rovněž co nejdříve povinná.
1.1.1.

Spolupráce členských států v oblasti očkování by měla brát v potaz roli očkování v průběhu lidského života a měla by se konkrétně zabývat očkováním pro děti, dospívající, dospělé i starší osoby napříč hranicemi. Údaje Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) ukazují, že dříve dětská onemocnění, například spalničky, nyní v důsledku klesající imunity postihují i dospívající a mladé dospělé. To spolu s přeshraničními migračními toky a dostupností nových očkovacích látek, jež cílí na určité věkové skupiny (například očkování proti HPV, meningokokovým onemocněním či pásovému oparu) vybízí k takovému přístupu k očkování, který bude zohledňovat celý životní cyklus.
—

Harmonogram pro zajištění rezerv pro nové úvěry v selhání může donutit banky, aby je rychle prodaly a nečekaly, až se společnost či podnik ve finanční tísni navrátí do udržitelnější situace. To by mohlo omezit možnost provést restrukturalizace dluhu a dát podnikatelům druhou šanci, a to s potenciálně vysokým negativním sociálním dopadem a negativním dopadem na míru zaměstnanosti.