CS Úřední věstník Evropské unie C 140/18

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2012/C 140/06

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

ŽÁDOST O ZMĚNU PODLE ČLÁNKU 9

„WACHAUER MARILLE“

č. ES: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Položka specifikace produktu, jíž se změna týká:

—  Název produktu — ☒ Popis produktu — ☒ Zeměpisná oblast — ☒ Důkaz původu — ☒ Metoda produkce —  Souvislost se zeměpisnou oblastí — ☒ Označování —  Vnitrostátní požadavky — ☒ Ostatní (Kontrolní subjekt)

2. Druh změny (změn):

—  Změna jednotného dokumentu nebo přehledu — ☒ Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled —  Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006) —  Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006)

3. Změna (změny):

3.1 Specifikace:

Vylepšení a vyjasnění popisu:

Jedná se o plody odrůd „Kegelmarillen“, „Ovalmarillen“ (nebo „Růžová meruňka“) a „Ananasová meruňka“, jež byly v období 1900 až 1960 tradičně vybírány a vysazovány pěstiteli meruněk ve Wachau a školkami z regionu. V oblasti se pěstuje převážně „Klosterneuburger“ (odrůda Kegelmarille), která je pro tento region typická.

„Kegelmarillen“: plody jsou středně velké, průměrná hmotnost plodu při průměrné násadě plodů činí 45 až 60 g, konkrétní hmotnost je většinou vyšší než 1,0. Plody mají tvar kuželovitý nebo do špičky. Základní barva slupky plodu je medově žlutá. Alespoň polovina slupky je načervenalá, často do hněda nebo do červena tečkovaná.

Hlavní rysy: kuželovitý souměrný tvar, jasně červené líčko. Dužnina je rovnoměrně oranžová až červenooranžová, pevná a šťavnatá a není moučná.

„Ovalmarillen“ (meruňky oválného tvaru) (nebo „Růžová meruňka“): plody jsou středně velké až velké, průměrná hmotnost plodu při průměrné násadě plodů činí 40 až 65 g, konkrétní hmotnost je většinou nižší než 1,0. Plody mají tvar oválný nebo vysoce kulatý, na průřezu středně kulovitý. Slupka plodu má oranžově žlutou barvu, je slabě plstnatá, líčko na slunné straně je vždy červené, často červeně tečkované. Hlavní rysy: oválný tvar a oranžově žlutá základní barva s pěkným červeným nádechem.

„Ananasová meruňka“: velikost plodu se pohybuje mezi velikostí „Knödelmarille“ (používané na meruňkové knedlíky) a velké meruňky obecné, průměrná hmotnost plodu při průměrné násadě plodů 30 až 70 g, konkrétní hmotnost zhruba 1,0. Tvar je vysoce kulatý. Slupka plodu je plstnatá, středně žlutá, často slabě načervenalá nebo červeně tečkovaná.

Hlavní rysy: meruňkově žluté kulaté plody bez červeného líčka nebo slabě načervenalé.

Meruňky „Wachauer Marille“ se vyznačují vysokým obsahem pektinu, kyselin a cukru.

Odůvodnění:

Nezaměnitelná kvalita meruněk „Wachauer Marille“ se vždy považovala za dílo místního podnebí a půdních podmínek a více než staleté tradice pěstování. Jako odrůdy s chráněným označením původu tak byly popisovány výlučně plody těch odrůd s jedinečnou chutí a aroma, „jež byly v období zhruba od roku 1900 (mezi lety 1900 až 1960) tradičně vybírány a vysazovány pěstiteli meruněk ve Wachau a místními školkami“. V popisu, který je součástí původní specifikace a který se nyní částečně doplňuje, má být jednoznačně vyjádřeno, že jako „Wachauer Marille“ lze označit pouze ty odrůdy meruněk, jež byly v uvedeném období vypěstovány ve vymezené oblasti a odpovídají uvedeným odrůdám. Tzv. „nové“ odrůdy ojediněle pěstované v poslední době (například francouzské nebo kalifornské) nelze s místními odrůdami srovnávat. Upřesněním popisu se mají zachovat požadavky spotřebitelů na kvalitu, zároveň pak jedinečnost a dobré jméno meruněk „Wachauer Marille“.

3.2 Zeměpisná oblast:

Dosavadní údaje o zeměpisné oblasti by měly být přesnější a měly by se doplnit dvě další obce:

Oblast Wachau-Mautern-Krems. Nachází se na jižním okraji oblasti Waldviertel podél Dunaje až po severní část oblasti Dunkelsteinerwald. Do oblasti pěstování meruněk „Wachauer Marille“ patří tyto obce: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern im Dunkelsteinerwald, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald a Weißenkirchen.

Odůvodnění:

Výčet obcí (vyjma obcí Schönbühel-Aggsbach a Emmersdorf) byl uveden již v podkladech k původní žádosti; ve shrnutí jsou zopakovány pouze z důvodu vyjasnění. Pod působnost a správní příslušnost sdružení, které žádalo o zápis, nespadala až do reorganizace tohoto sdružení ani jedna nově uvedená obec (Schönbühel-Aggsbach a Emmersdorf), v původní žádosti o zápis proto jejich jména nefigurovala. Obě území obcí však leží v oblasti Wachau a mohou prokázat stejnou tradici v pěstování meruněk a stejné specifické klimatické podmínky jako ostatní jmenované obce – jejich zahrnutí do vymezené oblasti pěstování je tedy oprávněné.

3.3 Důkaz původu:

Protože ve specifikaci se dosud neuváděl důkaz původu, považovalo se za účelné začlenit informace o možnosti zpětného vysledování produktu:

Zpětné vysledování produktu zajišťují tato opatření:

— záznamy o pěstitelských plochách,

— záznamy o vysazených odrůdách,

— záznamy o sklizeném množství,

— oddělení zboží s CHOP a bez něj – sklizené plody se skladují odděleně od ostatních produktů a balení se označují.

3.4 Metoda produkce:

Ve větě „Pěstování rostlinného materiálu se provádí buď v místních školkách nebo je provádějí pěstitelé meruněk sami“ se vypouští výraz „místních“.

Odůvodnění:

Vynechání výrazu „místní“ nemá vliv na vlastnosti odrůdy. Díky tomu budou moci být do pěstování stromků zapojeny i školky, které v oblasti nemají sídlo.

Ve větě „Jako podnože se používají meruňkové semenáče, myrobalány a různé švestky, speciálně přizpůsobené půdním podmínkám tohoto regionu.“ se nahrazuje tímto:

„Jako podnože se používají meruňkové semenáče, myrobalány a různé další vhodné druhy slivoní, speciálně přizpůsobené půdním podmínkám tohoto regionu“.

Odůvodnění:

Protože se, a to obzvláště u meruněk, neustále pátrá po vhodnějších podnožích, neměl by se jejich výběr omezovat pouze na různé druhy švestek, ale k pokusným účelům by se měla využívat celá široká škála slivoní. Prokáže-li se vhodnost některého druhu, měl by se využívat v praxi.

Věta „Jako pěstitelský tvar je rozšířený čvrtkmen s kulovitým habitem, pyramidální nebo dutou korunou (výsadba na vzdálenost 5–7 m × 4–6 m, 250 až 500 stromů/ha).“ se nahrazuje tímto:

„Jako pěstitelský tvar je rozšířený kulovitý habitus (pyramidální nebo dutá koruna). Vyskytují se také vzpřímené koruny.“

Odůvodnění:

Pyramidální a duté koruny jsou typem kulovitých habitů, proto se tyto dva výrazy jako vysvětlení uvádějí v závorce až za pojmem kulovitý habitus. Aby bylo možné využívat případná racionalizační opatření pěstební techniky, povoluje se nyní jako další pěstitelský tvar také vzpřímená koruna (například palmeta), zejména proto, že pro kvalitu plodů není rozhodující, zda jsou větve tvarovány do kulaté nebo vzpřímené koruny. Dále se vypouští pojem „čtvrtkmen“ a část uvedená v závorce „(výsadba na vzdálenost 5–7 m × 4–6 m, 250 až 500 stromů/ha)“ a nenahrazuje se jiným zněním. Až dosud se počítalo s poměrně velkými rozestupy mezi jednotlivými stromy a aby se vzniklý prostor vyplnil, musely se využívat bujně rostoucí podnože. Stromy měly širokou korunu a dosahovaly výšky 8 metrů a více. Tuto velikost stromů navíc podporoval relativně vysoký „čvrtkmen“. Výška stromů však výrazně znesnadňuje pěstebně technologická opatření, například řez stromů, a zejména pak sklizeň meruněk, při níž se meruňky musí otrhávat opakovaně. Aby bylo možné vypěstovat nižší stromy s méně rozložitou korunou, je třeba používat podnože, které rostou pomaleji a vyžadují menší rozestupy. Po dlouhou dobu se pod meruňky jako podplodina vysazovaly například brambory, k čemuž byly nutné vysokokmeny, dnes se ale již podplodiny nevysazují. Nepředpokládá se, že by z důvodu povolení jiných rozestupů mezi stromy došlo ke zhoršení kvality produktu.

Směrnice týkající se kontrolovaného přirozeného ovocnářství v Rakousku, na něž se odkazuje v příloze 9 (část podkladů), již nejsou platné. Věta, jež se k nim vztahuje, „Pěstování stromů a péče o ně se provádí podle zavedených metod integrovaného zemědělství“, se proto nahrazuje tímto:

„Cílem pěstování stromů a péče o ně je produkce vysoce kvalitních meruněk se zřetelem na udržitelné zemědělství“.

K okamžiku podání žádosti existoval v rakouském programu podpory ÖPUL systém podpor na plochu, tzv. „Integrierte Produktion von Obst“ (integrovaná produkce ovoce), a každoročně byly k tomuto programu vydávány směrnice. Jednak se dnes již počítá s ukončením tohoto programu podpory a s ním spojeným vydáváním směrnic, navíc nebyla ustanovení směrnic ÖPUL pro pěstování meruněk v oblasti Wachau nezbytná. Jako příklad můžeme uvést jeden z požadavků na udělení podpory – „zatravnění půdy“: Masové rozšíření hrabošů vedlo k velmi častým případům uhynutí stromů, navíc k apoplexii. Pohled na vývoj meruňkových stromů v posledních sto letech ukazuje, že se půda tradičně ponechávala rozoraná, protože se v ní nevyskytují hraboši. V posledních zhruba dvaceti letech se díky mechanizaci objevila možnost využívat během sklizně zatravněnou půdu – ta je pak i v deštivých podmínkách zpevněná. Po sklizni se půda opět rozorává, což je důležité pro přívod živin ke stromu vzhledem k tomu, že srpen bývá velmi suchý. Tento postup obdělávání půdy nebyl v rámci dosavadního integrovaného programu možný.

Obecná zákonná ustanovení pro zemědělskou produkci v Rakousku („Gute Landwirtschaftliche Praxis“) navíc povolují pouze produkci potravin, které jsou pro spotřebitele a pro životní prostředí maximálně bezpečné. I když se budou uplatňovat pouze tato ustanovení, měla by na zachování kvality postačovat.

Věta „Každopádně se od začátku července ponechává půda zatravněná, aby byla během sklizně zpevněná“ se vypouští a nenahrazuje jiným zněním, protože se tím neovlivňují vlastnosti produktu.

Vypouští se odstavec „Škůdci a choroby nepředstavují pravidelný problém, opatření jsou proto zapotřebí pouze sporadicky. Ve většině sadů se opatření na ochranu stromů neprovádějí vůbec. Píďalka podzimní se odchytává od konce října pomocí lepových pásů. Kůrovec se chytá do alkoholových lapačů. Neexistuje škůdce, který by napadal plody meruňky. Chemické hubení plevele není běžné a ani nutné“.

Odůvodnění:

Výskyt nových škůdců a chorob vyžaduje pravidelná opatření na jejich hubení. Novější zkušenosti s potíráním plevele ukázaly, že pokud jde o přívod živin a vody, má jak chemické tak i mechanické hubení plevele na kultury dobrý vliv.

Věta „70 % úrody se uvádí na trh přes ovocnářský svaz a velkoprodejny, zhruba 30 % se prodává přímo v hospodářství nebo na stánku“ se nahrazuje tímto:

„Hlavním způsobem odbytu je prodej přímo v hospodářství a stánkový prodej. Další způsob odbytu představují úpravy a zpracování“.

Odůvodnění:

Uvádění produktů na trh se vyvinulo, a dnes již neputuje 70 % úrody na trh přes ovocnářský svaz a velkoprodejny, ale většina úrody se prodává přímo v hospodářství a na stáncích.

3.5 Označování:

Věta „Přepravky se uvádějí na trh s jednotnou etiketou“ se vypouští.

Odůvodnění:

Obaly, reklamní materiály apod., jinými slovy „optická prezentace na trhu“, se neustále upravují, aby obalový materiál zůstal pro spotřebitele zajímavý a předával odpovídající obraz produktu. Od jednotných etiket se ustupuje, aby bylo možné flexibilně reagovat na požadavky trhu.

3.6 Kontrolní subjekt:

Kontrolní subjekt provádí kontrolu na základě standardního kontrolního programu pro produkty s chráněným označením původu a kontrolního plánu pro chráněné označení původu „Wachauer Marille“, který sestavuje v rámci provádění kontrolního programu pro chráněné označení původu „Wachauer Marille“.

SGS Austria Controll-Co. GmbH Diefenbachgasse 35 1150 Wien ÖSTERREICH Tel. +43 151225670 Fax +43 151225679 E-mail: sgs.austria@sgs.com

Odůvodnění:

Změna zákonných ustanovení, která v souvislosti s kontrolou chráněných označení původu stanoví mj. změnu systému – zrušení státních kontrol prováděných ministerským předsedou spolkové země (Landeshauptmann) a zavedení schválených soukromých kontrolních subjektů.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„WACHAUER MARILLE“

č. ES: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Název:

„Wachauer Marille“

2. Členský stát nebo třetí země:

Rakousko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1 Druh produktu:

Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Jedná se o plody odrůd „Kegelmarillen“, „Ovalmarillen“ (nebo „Růžová meruňka“) a „Ananasová meruňka“, jež byly v období 1900 až 1960 tradičně vybírány a vysazovány pěstiteli meruněk ve Wachau a školkami z regionu.

V oblasti se pěstuje převážně „Klosterneuburger“ („Kegelmarille“), která je pro tento region typická.

„Kegelmarillen“: plody jsou středně velké, průměrná hmotnost plodu při průměrné násadě plodů činí 45 až 60 g, konkrétní hmotnost je většinou vyšší než 1,0. Plody mají tvar kuželovitý nebo do špičky. Základní barva slupky plodu je medově žlutá. Alespoň polovina slupky je načervenalá, často dohněda nebo do červena tečkovaná.

Hlavní rysy: kuželovitý souměrný tvar, silně do červena zbarvená. Dužnina je rovnoměrně oranžová až červenooranžová, pevná a šťavnatá a není moučná.

„Ovalmarillen“ (nebo „Růžová meruňka“): plody jsou středně velké až velké, průměrná hmotnost plodu při průměrné násadě plodů činí 40 až 65 g, konkrétní hmotnost je většinou nižší než 1,0. Plody mají tvar oválný nebo vysoce kulatý, na průřezu středně kulovitý. Slupka plodu má oranžově žlutou barvu, je slabě plstnatá, líčko na slunné straně je vždy červené, často červeně tečkované. Hlavní rysy: oválný tvar a oranžově žlutá základní barva s pěkným červeným nádechem.

„Ananasová meruňka“: velikost plodu se pohybuje mezi velikostí „Knödelmarille“ (používané na meruňkové knedlíky) a velké meruňky obecné, průměrná hmotnost plodu při průměrné násadě plodů 30 až 70 g, konkrétní hmotnost zhruba 1,0. Tvar je vysoce kulatý. Slupka plodu je plstnatá, středně žlutá, často slabě načervenalá nebo červeně tečkovaná.

Hlavní rysy: meruňkově žluté kulaté plody bez červeného líčka nebo slabě načervenalé.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

—

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

—

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

—

3.7 Zvláštní pravidla pro označování:

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Oblast Wachau-Mautern-Krems. Nachází se na jižním okraji oblasti Waldviertel podél Dunaje až po severní část oblasti Dunkelsteinerwald. Do oblasti pěstování meruněk „Wachauer Marille“ patří tyto obce: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern im Dunkelsteinerwald, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald a Weißenkirchen.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti:

Kombinace několika klimatických vlivů (klima panonské a oblasti Waldviertler v bezprostřední blízkost Dunaje) a velkých rozdílů denních a nočních teplot, které se objevují právě v době dozrávání meruněk. Pojem „Marille“ (rakouský výraz pro meruňku) se v oblasti prokazatelně užíval již okolo roku 1509. Okolo roku 1890 byly meruňky v oblasti Wachau velkolepě představeny jako komerční ovoce (podobně i len a víno) se specifickou selekcí odrůd a výběrem těch nejvhodnějších podnoží ke šlechtění. Od té doby představuje pěstování meruněk tradiční a významný zdroj příjmů tohoto regionu. Na jaře krajinu zaplaví kvetoucí meruňky – v oblasti Wachau mají proto meruňky obrovský význam i pro turistický ruch.

5.2 Specifičnost produktu:

Chuť a aroma plodů, vysoký obsah pektinu, kyselin a cukru.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Nezaměnitelná kvalita meruněk „Wachauer Marille“ je dílem místního podnebí a půdních podmínek a více než staleté tradice pěstování. Jedinečné podnebí se bezprostředně odráží v látkách, jež spoluvytvářejí chuťové, aromatické vlastnosti a složení plodů.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

http://www.patentamt.at/Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe/

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.