CS Úřední věstník Evropské unie C 254/12

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2008/C 254/09)

Tímto zveřejněním se přiznává právo vznést námitku proti žádosti o změnu podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet oznámení námitky do 6 měsíců po datu zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

Žádost o změnu podle článku 9 a čl. 17 odst. 2

„KÖLSCH“

č. ES DE/PGI/117/0655/10.05.2004

CHOP ( ) CHZO ( X )

Požadovaná změna (požadované změny)

Záhlaví specifikace:

Název produktu Popis produktu Zeměpisná oblast Důkaz původu Způsob produkce Souvislosti Označování Vnitrostátní požadavky

Změna (změny)

Popis: Světlé, hluboce prokvašené, silně chmelené, čiré, svrchně kvašené pivo s jednotnými požadavky na kvalitu:

— nízkoalkoholické pivo Kölsch: 2,1–2,8 % obj.,

— nealkoholické pivo Kölsch: < 0,5 % obj.

Piva, ze kterých se vyrábí nealkoholické a nízkoalkoholické pivo Kölsch, splňují požadavky na kvalitu uvedené v bodech 1) až 6).

Vysvětlení: Dosud byly u požadavků na kvalitu v bodech 1) až 6) uvedeny průměrné hodnoty piv Kölsch všech výrobců, a to částečně bez odchylek, což bylo zavádějící. Tyto hodnoty byly nyní nahrazeny uvedením jednotlivých rozsahů, jež byl zároveň přizpůsoben technickým podmínkám a/nebo změnám v chuti spotřebitelů.

U bezalkoholického nebo nízkoalkoholického piva Kölsch, které vyrábějí výlučně výrobci piv Kölsch, se z hotového vykvašeného piva dodatečně zcela nebo částečně odstraní alkohol, všechny ostatní složky však zůstanou nezměněny, požadavky na kvalitu v bodech 1) až 6) se tedy také nemění. „Lehčí“ chuť je způsobená pouze dodatečným snížením obsahu alkoholu. I bezalkoholická nebo nízkoalkoholická piva Kölsch jsou plná piva. Pro zájem spotřebitelů se vyráběla již před 26. lednem 1994, což se při zápisu neuvedlo pouze omylem. Také bezalkoholické nebo nízkoalkoholické pivo Kölsch se těší dobré pověsti piva Kölsch.

Zeměpisná oblast: Městská oblast Kolína a obce a města Bedburg, Bonn, Brühl, Dormagen, Frechen, Leverkusen, Monheim, Wiehl v okolí města Kolín.

Vysvětlení: Odkaz na zeměpisnou polohu pivovarů, které v současnosti pivo Kölsch vyrábějí, se neuvádí. Popis zeměpisné oblasti jako takové se nemění.

Důkaz původu: Prostřednictvím podkladů v tištěné podobě a/nebo elektronického zpracovávání veškerých dokladů o nákupu, například objednávkové, dodací a nákladní listy, všechny faktury dodavatelů a zákazníků, se dokumentují a pro případ zpětného vysledování určují bezprostřední dodavatelé veškerých surovin, tedy pivovarského sladu (ječného a pšeničného sladu), chmele mletého a ve formě peletek nebo chmelového výtažku, vody na vaření piva a kvasinek svrchního kvašení. Navíc se z každé dávky ukládá při stáčení vzorek, a na každém prodejním balení na něj odkazuje údaj o vyrábějícím pivovaru a číslo dávky.

Vysvětlení: Stávající položka „Důkaz původu“ se beze změny přebírá do položky „Souvislosti se zeměpisnou oblastí“. V budoucnu budou v položce „Důkaz původu“ popsána opatření ke zpětnému vysledování konečného výrobku Kölsch na místo jeho výroby v dané zeměpisné oblasti.

Způsob produkce: Pivo se vyrábí podle tzv. deutsches Reinheitsgebot (německé předpisy o látkách povolených v pivu) za použití kvasinek svrchního kvašení.

Piva Kölsch, včetně nízkoalkoholických a bezalkoholických, se odjakživa vařila podle předpisů deutsches Reinheitsgebot. Proto se jako suroviny používají pouze pivovarský slad (ječný a pšeničný), chmel, voda a kvasinky svrchního kvašení. Od dodavatelů pochází pivovarský slad a chmel a částečně také voda, pokud není k dispozici vlastní pramen, méně často také kvasinky svrchního kvašení, pokud nejsou nerozmnožovány přímo v pivovaru v dané zeměpisné oblasti.

Po přijetí se pivovarnický slad skladuje ve sladových silech. Následně se slad šrotuje ve šrotovníku. Poté se takto získaný sladový šrot smíchá s vodou, která může pocházet z pramene mimo danou zeměpisnou oblast, a při rmutovacím procesu se škrob obsažený v zrnech uvolní pomocí enzymů. Po rmutování se scezením získá sladina. Ke sladině se přidá chmel a směs se vaří. Kaly, které přitom vznikají, se odfiltrují a vzniklá horká mladina se chladí přes chladič. K takto získané studené mladině se přidají kvasinky svrchního kvašení, mladina se provzdušní a přepustí do kvasných kádí. Tam se sacharidy vzniklé při procesu vaření změní díky kvasinkám svrchního kvašení na alkohol a na CO2. Kvasinky svrchního kvašení tvoří dlouhé řetězce, které se usazují na povrchu mladiny. Vznikne mladé pivo; to se následně chladí, nechává dokvasit a filtruje se. Přefiltrované pivo se dočasně suduje do přetlačných tanků a následně se stáčí různými způsoby, přičemž stáčení může probíhat i mimo danou zeměpisnou oblast.

U nealkoholického a nízkoalkoholického piva Kölsch se množství alkoholu hotového vykvašeného piva snižuje zejména vakuovou destilací a odpařováním nebo reverzní osmózou pomocí polopropustné membrány nebo dialýzou, a to také v dané zeměpisné oblasti.

Vysvětlení: Jednotlivé kroky výrobního postupu se nyní popisují v souvislosti s danou zeměpisnou oblastí, jako ve shrnutí zaslaném úřadu Landesamt für Ernährungswirtschaft und Jagd Nordrhein-Westfalen dne 19. května 2004. Zde uvedené údaje o jednotlivých požadavcích na kvalitu se přesouvají do položky „Popis“, kde se některé průměrné hodnoty nahrazují údaji o rozsahu.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„KÖLSCH“

č. ES DE/PGI/117/0655/10.05.2004

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Bundesministerium der Justiz Adresa: Mohrenstraße 37 D-10117 Berlin (Postanschrift: D-11015 Berlin) Tel.: (49-18) 885 80-0 nebo (49-30) 20 25-70 Fax: (49-18) 885 80-95 25 nebo (49-30) 20 25-95 25 E-mail: matzner-an@bmj.bund.de

2. Skupina:

Název: Kölner Brauerei-Verband e.V. Adresa: Lungengasse 48-50 D-50676 Köln Tel.: (49-221) 240 38 28 Fax: (49-221) 921 80 19 E-mail: — Složení: producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )

3. Typ produktu:

Třída 2.1 – Pivo

4. Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1 Název: „Kölsch“

4.2 Popis: Světlé, hluboce prokvašené, silně chmelené, čiré, svrchně kvašené pivo s jednotnými požadavky na kvalitu:

— Kölsch se sníženým obsahem alkoholu: 2,1–2,8 % obj.,

— nealkoholické pivo Kölsch: < 0,5 % obj.

Piva, ze kterých se vyrábí nealkoholické a nízkoalkoholické pivo Kölsch, splňují požadavky na kvalitu uvedené v bodech 1) až 6).

4.3 Zeměpisná oblast: Městská oblast Kolína a obce a města Bedburg, Bonn, Brühl, Dormagen, Frechen, Leverkusen, Monheim, Wiehl v okolí města Kolín.

4.4 Důkaz původu: Prostřednictvím podkladů v tištěné podobě a/nebo elektronického zpracovávání veškerých dokladů o nákupu, například objednávkové, dodací a nákladní listy, všechny faktury dodavatelů a zákazníků, se dokumentují a pro případ zpětného vysledování určují bezprostřední dodavatelé veškerých surovin, tedy pivovarského sladu (ječného a pšeničného sladu), chmele mletého a ve formě peletek nebo chmelového výtažku, vody na vaření piva a kvasinek svrchního kvašení. Navíc se z každé dávky ukládá při stáčení vzorek, a na každém prodejním balení na něj odkazuje údaj o vyrábějícím pivovaru a číslo dávky.

4.5 Způsob produkce: Pivo se vyrábí podle tzv. deutsches Reinheitsgebot (německé předpisy o látkách povolených v pivu) za použití kvasinek svrchního kvašení.

Piva Kölsch, včetně nízkoalkoholických a bezalkoholických, se odjakživa vařila podle předpisů deutsches Reinheitsgebot. Proto se jako suroviny používají pouze pivovarský slad (ječný a pšeničný), chmel, voda a kvasinky svrchního kvašení. Od dodavatelů pochází pivovarský slad a chmel a částečně také voda, pokud není k dispozici vlastní pramen, méně často také kvasinky svrchního kvašení, pokud nejsou nerozmnožovány přímo v pivovaru v dané zeměpisné oblasti.

Po přijetí se pivovarnický slad skladuje ve sladových silech. Následně se slad šrotuje ve šrotovníku. Poté se takto získaný sladový šrot smíchá s vodou, která může pocházet z pramene mimo danou zeměpisnou oblast, a při rmutovacím procesu se škrob obsažený v zrnech uvolní pomocí enzymů. Po rmutování se scezením získá mladina. K mladině se přidá chmel a směs se vaří. Kaly, které přitom vznikají, se odfiltrují a vzniklá horká mladina se chladí přes chladič. K takto získané studené mladině se přidají kvasinky svrchního kvašení, mladina se provzdušní a napustí do kvasných kádí. Tam se sacharidy vzniklé při procesu vaření změní díky kvasinkám svrchního kvašení na alkohol a na CO2. Kvasinky svrchního kvašení tvoří dlouhé řetězce, které se usazují na povrchu mladiny. Vznikne mladé pivo; to se následně chladí, nechává dokvasit a filtruje se. Přefiltrované pivo se dočasně suduje do přetlačných tanků a následně se stáčí různými způsoby, přičemž stáčení může probíhat i mimo danou zeměpisnou oblast.

U nealkoholického a nízkoalkoholického piva Kölsch se množství alkoholu hotového vykvašeného piva snižuje zejména vakuovou destilací a odpařováním nebo reverzní osmózou pomocí polopropustné membrány nebo dialýzou, a to také v dané zeměpisné oblasti.

4.6 Souvislosti se zeměpisnou oblastí: Kvalita a dobrá pověst piva Kölsch jsou výsledkem tisícileté historie a tradice výroby piva v Kolíně a jeho okolí. Pivovarnictví se v této oblasti objevuje již v 9. století. První autentická zpráva o vaření piva v Kolíně a jeho okolí s odkazem na kolínské pivovary se nachází v zakládací listině kláštera Gerresheim. Okolo roku 1250 vznikl v Kolíně pivovarnický cech. Až do začátku dvacátého století se vyrábělo pouze svrchně kvašené pivo. Protože svrchně kvašenému pivu začalo konkurovat pivo spodně kvašené, chtěly městská rada a pivovarnický úřad tradiční způsob výroby ochránit a spodně kvašené pivo dočasně zakázaly. Pivo Kölsch se nakonec v konkurenčním boji se spodně kvašenými pivy díky stálému zlepšování prosadilo.

Bezalkoholická a nízkoalkoholická piva Kölsch se vyrábějí od roku 1994 výhradně výrobci piv Kölsch. Také bezalkoholická a nízkoalkoholická piva Kölsch jsou plná piva, při jejich výrobě se z hotového vykvašeného piva Kölsch dodatečně zcela nebo částečně odstraní alkohol, všechny ostatní složky však zůstanou nezměněny. Dobré pověsti piva Kölsch se těší také bezalkoholické nebo nízkoalkoholické pivo Kölsch.

4.7 Kontrolní subjekt:

Název: Landesamt für Natur, Umwelt und Verbraucherschutz Nordrhein-Westfalen Adresa: Leibnitzstraße 10 D-45659 Recklinghausen (Postanschrift: Postfach 101052, D-45610 Recklinghausen) Tel.: (49-201) 15 90 22 33 Fax: (49-201) 79 95 14 46 E-mail: christiane.ratsack@lanuv.nrw.de

4.8 Označování: Závisí na značce piva Kölsch jednotlivých pivovarů, případně ve spojení s údajem na pivo Kölsch jako „geschützte geographische Angabe“ (chráněné zeměpisné označení) nebo „g.g.A.“ (CHZO).

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.