EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 24.9.2020 COM(2020) 593 final 2020/0265(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o trzích s kryptoaktivy a o změně směrnice (EU) 2019/1937 (Text s významem pro EHP) {SEC(2020) 306 final} - {SWD(2020) 380 final} - {SWD(2020) 381 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh je součástí balíčku předpisů v oblasti digitálních financí, balíčku opatření, která mají ještě více podpořit a rozvinout potenciál digitálních financí z hlediska inovací a hospodářské soutěže a zároveň snížit s nimi související rizika. Je v souladu s prioritami Komise připravit Evropu na digitální věk a vybudovat hospodářství připravené na budoucnost, které bude pracovat pro lidi. Balíček předpisů v oblasti digitálních financí zahrnuje novou strategii v oblasti digitálních financí pro finanční sektor EU s cílem zajistit, aby EU vzala digitální revoluci za svou a byla její hnací silou s evropskými inovačními firmami v čele a aby nabídla výhody digitálních financí evropským spotřebitelům a podnikům. Kromě tohoto návrhu balíček zahrnuje také návrh na pilotní režim tržních infrastruktur na základě technologie sdíleného registru (DLT), návrh o digitální provozní odolnosti a návrh na upřesnění nebo změnu některých souvisejících pravidel EU v oblasti finančních služeb. Jednou ze stanovených prioritních oblastí strategie je zajistit, aby byl regulační rámec EU v oblasti finančních služeb vstřícný k inovacím a nepředstavoval překážky pro uplatňování nových technologií. Tento návrh představuje společně s návrhem na pilotní režim DLT první konkrétní opatření v této oblasti. Kryptoaktiva jsou jednou z hlavních aplikací technologie blockchain v oblasti financí. Od uveřejnění svého akčního plánu pro finanční technologie v březnu 2018 zkoumá Komise příležitosti a výzvy, jež kryptoaktiva představují. Po velkém nárůstu tržní kapitalizace kryptoaktiv v průběhu roku 2017 vyzval v prosinci 2017 výkonný místopředseda Dombrovskis v dopise adresovaném Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) a Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) tyto instituce, aby zopakovaly svá varování investorům. V akčním plánu pro finanční technologie z roku 2018 pověřila Komise orgány EBA a ESMA, aby posoudily použitelnost a vhodnost stávajícího regulačního rámce EU v oblasti finančních služeb pro kryptoaktiva. V doporučení vydaném v lednu 2019 bylo uvedeno, že i když mohou některá kryptoaktiva spadat do oblasti působnosti právních předpisů EU, není jejich účinná uplatnitelnost na tato aktiva vždy přímočará. Navíc podle doporučení mohou ustanovení stávajících právních předpisů EU bránit používání DLT. Orgány EBA a ESMA současně zdůraznily, že – mimo právní předpisy EU zaměřené na boj s legalizací výnosů z trestné činnosti a financováním terorismu – nespadá většina kryptoaktiv do oblasti působnosti právních předpisů EU v oblasti finančních služeb, a proto nepodléhá mimo jiné ustanovením o ochraně spotřebitelů a investorů a integrity trhu, ačkoli v tomto směru přinášejí rizika. Dále řada členských států v poslední době přijala právní předpisy týkající se záležitostí souvisejících s kryptoaktivy, což vede k roztříštěnosti trhu. Nedávno se objevila relativně nová podmnožina kryptoaktiv – tzv. „stablecoiny“ – které přilákaly pozornost veřejnosti i regulátorů na celém světě. Přestože je trh kryptoaktiv stále ještě nevelký a v současné době nepředstavuje ohrožení finanční stability, může se to s nástupem „globálních stablecoinů“ změnit, neboť tato aktiva budou zahrnovat funkce zaměřené na stabilizaci jejich hodnoty a využívat síťové efekty vyplývající z jejich propagování firmami, a tedy mohou být hojně používána. S ohledem na tento vývoj a v rámci širší digitální agendy Komise předsedkyně Ursula von der Leyenová zdůraznila nutnost „zajistit společný přístup členských států ke kryptoměnám, abychom se ujistili, že víme, jak co nejlépe využít příležitosti, které přinášejí, a jak řešit nová rizika, jež mohou představovat“. Jakkoli si Komise a Rada uvědomují rizika, která to může představovat, v prosinci 2019 rovněž společně prohlásily, že „se zavazují zavést rámec, který využije možné příležitosti, jež některá kryptoaktiva mohou nabídnout“. Před nedávnem zpracoval Evropský parlament zprávu o digitálních financích, která se zaměřuje konkrétně na kryptoaktiva. Aby reagovalo na všechny tyto záležitosti a vytvořilo rámec EU, který umožní trhy s kryptoaktivy i tokenizaci tradičních finančních aktiv a širší využití DLT ve finančních službách, bude toto nařízení doprovázeno dalšími legislativními návrhy: Komise rovněž navrhuje upřesnit, že stávající definice „finančních nástrojů“ – která vymezuje oblast působnosti směrnice o trzích finančních nástrojů (MIFID II)– zahrnuje finanční nástroje vedené na DLT, jakož i pilotní režim tržních infrastruktur DLT pro tyto nástroje. Pilotní režim umožní experimentovat v bezpečném prostředí a přinese podněty k možným dalším změnám. Tento návrh, který se vztahuje na kryptoaktiva, jež nespadají pod stávající právní předpisy EU o finančních službách, jakož i elektronické peněžní tokeny, má čtyři všeobecné a vzájemně související cíle. Prvním cílem je právní jistota. Aby se mohly v EU rozvíjet trhy s kryptoaktivy, je nutný spolehlivý právní rámec, který bude jednoznačně definovat regulaci veškerých kryptoaktiv, která nejsou upravena stávajícími právními předpisy o finančních službách. Druhým cílem je podpořit inovace. Aby byl podpořen rozvoj kryptoaktiv a širší používání DLT, je nutné zavést bezpečný a přiměřený rámec, který bude podporovat inovace a korektní hospodářskou soutěž. Třetím cílem je zavést vhodnou úroveň ochrany spotřebitelů a investorů a integrity trhu, neboť kryptoaktiva, která nejsou upravena stávajícími právními předpisy o finančních službách, představují mnoho stejných rizik jako známější finanční nástroje. Čtvrtým cílem je zajistit finanční stabilitu. Kryptoaktiva se stále vyvíjejí. Zatímco některá kryptoaktiva mají celkem omezený rozsah využití, jiná, jako je nově vzniklá kategorie „stablecoinů“, se mohou stát široce přijímanými a potenciálně systémovými kryptoaktivy. Tento návrh zahrnuje ochranná opatření, jež by měla řešit potenciální rizika ohrožující finanční stabilitu a řádnou měnovou politiku, která by mohla ze „stablecoinů“ vyplývat. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Tento návrh je součástí širšího rámce pro kryptoaktiva a technologii sdíleného registru (DLT), neboť jej doprovázejí návrhy zajišťující, aby stávající právní předpisy nepředstavovaly překážky šíření nových technologií, a přesto plnily příslušné regulační cíle. Návrh vychází z rozsáhlého a dlouhodobého sledování trhu a účasti na mezinárodní politické práci, například na fórech, jako je Rada pro finanční stabilitu, Finanční akční výbor a G7. V rámci akčního plánu pro finanční technologie přijatého v březnu 2018 pověřila Komise evropské orgány dohledu, aby předložily doporučení k použitelnosti a vhodnosti stávajícího regulačního rámce EU v oblasti finančních služeb pro kryptoaktiva. Tento návrh vychází z doporučení orgánů EBA a ESMA. •Soulad s ostatními politikami Unie Jak uvedla předsedkyně von der Leyenová ve svých politických směrech a jak je stanoveno ve sdělení „Formování digitální budoucnosti Evropy“, pro Evropu je zásadní těžit ze všech výhod digitální éry a posilovat svou průmyslovou a inovační kapacitu v rámci bezpečných a etických hranic. Dále pověřovací dopis zaslaný výkonnému místopředsedovi Dombrovskisovi vyzývá ke společnému přístupu členských států ke kryptoměnám, aby bylo zajištěno, že Evropa bude moci maximálně využít příležitostí, které vytvářejí, a řešit nová rizika, jež mohou představovat. Tento návrh úzce souvisí s širšími politikami Komise v oblasti technologie blockchain, neboť kryptoaktiva jako hlavní využití technologií blockchain jsou nerozlučně spjata s prosazováním technologie blockchain v celé Evropě. Tento návrh podporuje ucelený přístup k blockchainu a DLT, jehož cílem je postavit Evropu do čela inovací a přijetí blockchainu. Politická práce v této oblasti zahrnuje vytvoření Evropského fóra a střediska pro sledování technologie blockchain a Evropského partnerství pro blockchain, které spojuje všechny členské státy na politické úrovni, jakož i partnerství veřejného a soukromého sektoru plánovaná ve spolupráci s Mezinárodní asociací důvěryhodných blockchainových aplikací. Tento návrh je rovněž v souladu s politikami Unie zaměřenými na vytvoření unie kapitálových trhů (CMU). Reaguje zejména na závěrečnou zprávu Fóra na vysoké úrovni, která zdůraznila nevyužitý potenciál kryptoaktiv a vyzvala Komisi k zajištění právní jistoty a stanovení jasných pravidel používání kryptoaktiv. Tento návrh je v souladu se strategií pro malé a střední podniky přijatou 10. března 2020, která rovněž zdůrazňuje DLT a kryptoaktiva jako inovace, jež mohou umožnit malým a středním podnikům jednat přímo s investory. Konečně, tento návrh je zcela v souladu se strategií bezpečnostní unie, která doporučuje vypracovat legislativní rámec pro kryptoaktiva vzhledem k rostoucímu vlivu těchto nových technologií na to, jak se finanční aktiva emitují, směňují, sdílejí a zpřístupňují.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Návrh vychází z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který dává evropským institucím pravomoc stanovit vhodná opatření ke sbližování právních předpisů členských států, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu. Cílem návrhu je odstranit překážky bránící vytvoření a zlepšování fungování vnitřního trhu s finančními službami zajištěním plné harmonizace platných pravidel. Dnes nemohou vydavatelé kryptoaktiv a poskytovatelé služeb využívat všech výhod vnitřního trhu, a to v důsledku chybějící právní jistoty v oblasti regulace kryptoaktiv a neexistence specializovaného a soudržného rámce regulace a dohledu na úrovni EU. Přestože několik členských států již zavedlo zvláštní režim pro některé poskytovatele služeb v oblasti kryptoaktiv nebo část jejich činností, ve většině členských států tito poskytovatelé služeb fungují mimo jakýkoli regulační rámec. Dále stále větší počet členských států zvažuje své vlastní vnitrostátní rámce, které mají konkrétně upravovat kryptoaktiva a poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy. Rozdílné rámce, pravidla a výklady kryptoaktiv i služeb souvisejících s kryptoaktivy v celé Unii jsou tak překážkou pro poskytovatele služeb, kteří chtějí rozšiřovat svou činnost v rámci EU. Znamená to, že poskytovatelé služeb těchto inherentně přeshraničních produktů a služeb jsou nuceni se seznámit s právními předpisy několika členských států, získat několik vnitrostátních povolení nebo registrací a plnit často různorodá ustanovení vnitrostátních právních předpisů, což někdy vyžaduje úpravu jejich obchodního modelu pro různé části Unie. To má za následek vysoké náklady, právní složitost a nejistotu poskytovatelů služeb působících v oblasti kryptoaktiv, což omezuje rozvoj a rozšiřování činností souvisejících s kryptoaktivy v Unii. Dále neexistence platných rámců pro poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy v mnoha členských státech omezuje dostupnost financování a někdy i širší přístup k potřebným finančním službám, jako jsou bankovní služby, vzhledem k regulační nejistotě spojené s kryptoaktivy a tedy i poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy. Tyto odchylky rovněž vytvářejí nerovné podmínky pro poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy v závislosti na jejich uvedení a vytvářejí tak další překážky hladkému fungování vnitřního trhu. Konečně to vede k právní nejistotě, což společně s chybějícím společným rámcem EU vystavuje spotřebitele a investory značným rizikům. Zavedením společného rámce EU mohou být nastaveny jednotné podmínky pro fungování firem v EU, odstraní se rozdíly ve vnitrostátních rámcích, které vedou k roztříštěnosti trhu, a sníží se složitost a náklady pro firmy působící v této oblasti. Zároveň to nabídne firmám plný přístup na vnitřní trh a poskytne právní jistotu potřebnou k podpoře inovací na trhu s kryptoaktivy. Konečně se tím podpoří integrita trhu a spotřebitelé a investoři získají příslušnou úroveň ochrany, jednoznačné informace o svých právech a zároveň se zajistí finanční stabilita. •Subsidiarita Různé přístupy členských států ztěžují přeshraniční poskytování služeb v souvislosti s kryptoaktivy. Šíření vnitrostátních přístupů představuje také rizika pro rovné podmínky na jednotném trhu z hlediska ochrany spotřebitelů a investorů, integrity trhu a hospodářské soutěže. Kromě toho, i když jsou některá rizika nižší v členských státech, které pro kryptoaktiva zavedly zvláštní rámce, jsou spotřebitelé, investoři a účastníci trhu v jiných členských státech stále nechráněni před některými nejzávažnějšími riziky, jež kryptoaktiva představují (např. podvody, kybernetické útoky, manipulace s trhem). Opatření na úrovni EU, jako je tento návrh nařízení, by vytvořilo prostředí, v němž by se mohl rozvíjet větší přeshraniční trh s kryptoaktivy i poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy, a mohly by tak být využity všechny výhody vnitřního trhu. Rámec EU by významně snížil složitost i finanční a administrativní zátěž pro všechny zúčastněné subjekty, jako jsou poskytovatelé služeb, vydavatelé a spotřebitelé a investoři. Harmonizace provozních požadavků na poskytovatele služeb, jakož i požadavků na zveřejňování ze strany vydavatelů, by také mohla přinést jednoznačné výhody z hlediska ochrany spotřebitelů a investorů a finanční stability. •Proporcionalita Podle zásady proporcionality by obsah ani forma opatření EU neměly překročit rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů Smluv. Navržená pravidla nepůjdou nad rámec toho, co je nezbytné, aby byly dosaženy cíle návrhu. Budou se týkat pouze těch aspektů, které členské státy nemohou zajistit samy a u nichž administrativní zátěž a náklady odpovídají specifickým i obecným cílům, jež mají být dosaženy. Navržené nařízení záměrně zajistí proporcionalitu, bude jednoznačně rozlišovat mezi jednotlivými druhy služeb a činností podle souvisejících rizik, aby příslušná administrativní zátěž těmto rizikům odpovídala. Konkrétně, požadavky stanovené v tomto nařízení jsou úměrné omezeným souvisejícím rizikům vzhledem k doposud relativně malé velikosti trhu. Návrh současně stanoví přísnější požadavky na „stablecoiny“, u nichž je větší pravděpodobnost, že se budou rychle rozšiřovat a mohly by představovat vyšší úroveň rizika pro investory, protistrany i finanční systém. •Volba nástroje Článek 114 SFEU umožňuje přijímat akty v podobě nařízení nebo směrnice. Pro tento návrh bylo zvoleno nařízení, aby mohla být stanovena okamžitě použitelná pravidla na celém jednotném trhu. Navržené nařízení stanoví harmonizované požadavky pro vydavatele, kteří chtějí nabízet svá kryptoaktiva v celé Unii, a pro poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy, kteří chtějí požádat o povolení poskytovat své služby na jednotném trhu. Tito vydavatelé a poskytovatelé služeb nesmí podléhat zvláštním vnitrostátním pravidlům. Proto je nařízení vhodnější než směrnice. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Nepoužije se •Konzultace se zúčastněnými stranami

Komise konzultovala se zúčastněnými stranami v průběhu celého procesu přípravy tohoto návrhu. Zejména: i)Komise vedla veřejnou konzultaci věnovanou tomuto tématu (19. prosince 2019 – 19. března 2020) ii)Komise vedla veřejnou konzultaci k počátečnímu posouzení dopadů (19. prosince 2019 – 16. ledna 2020) iii)Útvary Komise konzultovaly při dvou příležitostech (18. května 2020 a 16. července 2020) s odborníky členských států v expertní skupině pro bankovnictví, platby a pojišťovnictví (EGBPI). iv)Útvary Komise uspořádaly k rámci EU pro kryptoaktiva specializovaný webinář jako součást série setkání „Digital Finance Outreach 2020“ (DFO) (19. května 2020). Účelem veřejné konzultace bylo informovat Komisi o vývoji potenciálního rámce EU pro kryptoaktiva. Veřejná konzultace zahrnovala otázky týkající se kryptoaktiv, která nejsou upravena stávajícími právními předpisy EU o finančních službách, kryptoaktiv, která jsou upravena stávajícími právními předpisy EU o finančních službách (např. kryptoaktiva, která splňují podmínky pro převoditelné cenné papíry nebo elektronické peníze), zvláštní otázky o tzv. „stablecoinech“ i obecnější otázky o uplatnění DLT ve finančních službách. Většina respondentů zdůrazňovala, že vytvoření specializovaného rámce pro kryptoaktiva, která v současnosti nejsou upravena právními předpisy EU o finančních službách, včetně neregulovaných „stablecoinů“, by bylo pro zavedení udržitelného ekosystému kryptoaktiv EU přínosné. Většina respondentů potvrdila, že je potřebná právní jistota a harmonizace vnitrostátních právních předpisů, přičemž mnoho účastníků podporovalo řadu požadavků doložených příklady, jež by mohly být stanoveny pro poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy. Zástupci členských států v EGBPI vyjádřili celkovou podporu zvolenému přístupu, tedy návrhu vytvořit vhodný specializovaný regulační rámec pro neregulovaná kryptoaktiva. Zdůrazňovali nutnost vyloučit regulatorní arbitráž, nedopustit, aby vydavatelé kryptoaktiv obcházeli pravidla, a zajistit, aby byla všechna důležitá pravidla ze stávajících právních předpisů upravujících platby a elektronické peníze obsažena také ve specializovaném rámci pro tzv. „stablecoiny“. Rovněž byla zmíněna nutnost poskytnout u „stablecoinů“ právo na zpětnou výměnu, zatímco názory na upřednostňované řešení v souvislosti s dohledem se různily. V rámci série informačních akcí Komise uspořádala webinář specificky zaměřený na kryptoaktiva. Webináře se zúčastnili nejrůznější účastníci z oboru a subjekty veřejného sektoru, kteří poskytli další odborné připomínky k interakci s právními předpisy o finančních službách. Návrh rovněž vychází z připomínek obdržených při setkáních s účastníky a orgány EU a zohledňuje je. Většina účastníků, včetně poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy, návrh celkově podporovala a znovu zdůrazňovala, že toto odvětví nutně potřebuje právní jistotu, aby se mohlo dále rozvíjet. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Při přípravě tohoto návrhu Komise vycházela z kvalitativních a kvantitativních důkazů shromážděných z uznávaných zdrojů, včetně dvou zpráv od orgánů EBA a ESMA. Ty byly doplněny veřejně dostupnými zprávami od orgánů dohledu, orgánů stanovujících mezinárodní normy a předních výzkumných ústavů, jakož i kvantitativními a kvalitativními připomínkami zainteresovaných subjektů z globálního finančního sektoru. •Posouzení dopadů K tomuto návrhu je připojeno posouzení dopadů, které bylo předloženo Výboru pro kontrolu regulace (RSB) dne 29. dubna 2020 a schváleno dne 29. května 2020. Výbor pro kontrolu regulace doporučil v některých oblastech zlepšení s cílem: i) zasadit iniciativu do kontextu probíhajícího evropského i mezinárodního regulačního úsilí; ii) lépe objasnit, jak tato iniciativa zmírní rizika podvodu, hackingu a zneužívání trhu, a také vysvětlit soudržnost s nadcházející revizí právních předpisů o boji proti praní peněz; a iii) lépe vysvětlit obavy o finanční stabilitu týkající se „stablecoinů“ a objasnit, jak orgány dohledu zajistí ochranu investorů a spotřebitelů. V souladu s tím bylo upraveno posouzení dopadů, které se zabývalo také podrobnějšími připomínkami podanými Výborem pro kontrolu regulace. Zaprvé, Komise zvažovala dvě možnosti vytvoření rámce pro kryptoaktiva, která nejsou upravena stávajícími právními předpisy EU o finančních službách (s výjimkou „stablecoinů“, u nichž byly zvažovány jiné možnosti – viz níže): ·Možnost 1 – Režim dobrovolné účasti pro neregulovaná kryptoaktiva Podle první možnosti by vydavatelé a poskytovatelé služeb, kteří se rozhodnou pro účast v režimu EU, využívali k rozšiřování svých činností přes hranice výhod pasu EU. Poskytovatelé služeb, kteří se pro účast nerozhodnou, by zůstali v neregulovaném režimu nebo by se na ně vztahovaly zvláštní vnitrostátní režimy, aniž by jim byl vydán pas EU. ·Možnost 2 – Úplná harmonizace Podle druhé možnosti by všichni vydavatelé (s výjimkou vydavatelů předkládajících malé nabídky) a poskytovatelé služeb podléhali právu Unie a využívali výhod pasu EU. Zvláštní vnitrostátní režimy upravující kryptoaktiva by již neplatily. Zatímco první možnost by mohla být méně zatěžující pro malé vydavatele a poskytovatele služeb, kteří se mohou rozhodnout, že se tohoto režimu nezúčastní, druhá možnost by zajistila vyšší úroveň právní jistoty, ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu a snížila by roztříštěnost v rámci jednotného trhu. Úplná harmonizace představuje soudržnější přístup v porovnání s režimem dobrovolné účasti. Upřednostňovanou možností byla proto druhá možnost.

Dále Komise posoudila také zvláštní možnosti pro tzv. „stablecoiny“, podle nichž by „stablecoiny“ byly také považovány za kryptoaktiva, která nejsou upravena stávajícími právními předpisy EU o finančních službách: ·Možnost 1 – zvláštní legislativní režim zaměřený na řešení rizik, jež představují „stablecoiny“ a „globální stablecoiny“ Tato možnost, která je založena na přístupu důsledně založeném na riziku a vychází z doporučení, jež právě připravuje například Rada pro finanční stabilitu, by řešila slabá místa, jež „stablecoiny“ představují pro finanční stabilitu, a současně by umožnila rozvoj různých druhů obchodních modelů „stablecoinů“. Zahrnovalo by to zvláštní požadavky na zveřejňování pro vydavatele „stablecoinů“ i požadavky stanovené pro rezervu zajišťující „stablecoiny“. ·Možnost 2 – regulování „stablecoinů“ podle směrnice o elektronických penězích „Stablecoiny“, jejichž hodnota je zajištěna jednou měnou, která je zákonným platidlem, se blíží definici elektronických peněz podle směrnice o elektronických penězích. Cílem mnoha „stablecoinů“ je vytvořit „prostředek pro placení“, a pokud jsou zajištěny rezervou aktiv, mohly by se některé „stablecoiny“ stát důvěryhodným prostředkem směny a uchovatelem hodnoty. V tomto smyslu mohou „stablecoiny“ zřejmě mít společné rysy s elektronickými penězi. Tato možnost by však vyžadovala, aby vydavatelé stablecoinů“ postupovali podle stávajících právních předpisů, které nemusí být pro daný účel vhodné. Přestože by směrnice o elektronických penězích a, v širším smyslu, směrnice o platebních službách mohla zahrnovat některé poskytovatele služeb v oblasti „stablecoinů“, nemuselo by to adekvátně zmírnit nejvýznamnější rizika pro ochranu spotřebitelů, například rizika, jež představují poskytovatelé elektronických peněženek. Navíc směrnice o elektronických penězích neobsahuje konkrétní ustanovení pro entitu, která by byla systémová, což je to, čím by se „globální stablecoiny“ potenciálně mohly stát. ·Možnost 3 – opatření zaměřená na omezení používání „stablecoinů“ v rámci EU Třetí možností by bylo omezit vydávání „stablecoinů“ a poskytování služeb souvisejících s tímto druhem kryptoaktiva. Tento přístup by mohl být potenciálně odůvodněný, neboť rizika, jež „stablecoiny“ představují, a zejména rizika, jež by mohla dosáhnout globálního měřítka (včetně rizik pro finanční stabilitu, měnovou politiku a měnovou suverenitu), by převyšovala přínosy nabízené spotřebitelům v EU v podobě rychlého, levného, efektivního a inkluzivního platebního prostředku. Třetí možnost by však znamenala nejen náklady pro „stablecoiny“, které jsou již používány, ale bránila by také využívání všech výhod souvisejících s tímto novým druhem kryptoaktiv. Třetí možnost by nebyla v souladu s cíli stanovenými na úrovni EU, totiž podporovat inovace ve finančním sektoru. Navíc by třetí možnost mohla znamenat, že některá rizika pro finanční stabilitu nebudou vyřešena, pokud budou spotřebitelé v EU široce používat „stablecoiny“ vydané v třetích zemích. Komise dospěla k závěru, že upřednostňovanou možností pro „stablecoiny“ je první možnost v kombinaci s druhou možností, aby nedošlo k regulatorní arbitráži mezi „stablecoiny“, které jsou nerozlišitelné od elektronických peněz, a úpravou elektronických peněz vydaných na technologii sdíleného registru. Společně s druhou možností (úplná harmonizace, jak je popsáno výše) pro jiné druhy kryptoaktiv, která nejsou upravena stávajícími právními předpisy EU o finančních službách, by to vytvořilo komplexní a ucelený rámec EU pro „stablecoiny“, který by dokázal zmírnit rizika identifikovaná Radou pro finanční stabilitu, zejména rizika pro finanční stabilitu. Struktura „stablecoinů“ je komplexní a zahrnuje mnoho vzájemně propojených funkcí a právních subjektů. Regulatorní přístup podle první možnosti (v kombinaci s druhou možností pro doposud neregulovaná kryptoaktiva) by zahrnoval různé funkce, které jsou ve strukturách „stablecoinů“ obvykle přítomny (řídicí orgán, správa aktiv, platební funkce a funkce zákaznického rozhraní), a postihoval by také tyto interakce mezi subjekty, které mohou zvýšit riziko pro finanční stabilitu. •Účelnost právních předpisů a zjednodušování Toto nařízení stanoví povinnost vydavatelů kryptoaktiv uveřejnit informační dokument (tzv. bílou knihu) s povinnými požadavky na zveřejnění. Aby nedocházelo k administrativní zátěži, budou malé a střední podniky osvobozeny od povinnosti zveřejnit tento informační dokument, pokud bude celkové protiplnění za nabídku kryptoaktiv za dvanáct měsíců menší než 1 000 000 EUR. Vydavatelé „stablecoinů“ nebudou potřebovat povolení od příslušného orgánu členského státu, pokud bude nesplacená částka „stablecoinů“ pod 5 000 000 EUR. Požadavky stanovené pro poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy jsou dále úměrné rizikům, jež tyto poskytované služby představují. •Základní práva EU se zavazuje dodržovat vysokou úroveň ochrany základních práv a je signatářem široké škály úmluv o lidských právech. V této souvislosti není pravděpodobné, že by tento návrh měl přímý dopad na práva podle hlavních úmluv OSN o lidských právech, Listiny základních práv Evropské unie, která tvoří nedílnou součást Smluv EU, a Evropské úmluvy o lidských právech (EÚLP). 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Tento návrh má důsledky z hlediska nákladů a administrativní zátěže pro příslušné vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž orgány EBA a ESMA. Rozsah a rozložení těchto nákladů budou záviset na konkrétních požadavcích kladených na vydavatele kryptoaktiv a poskytovatele služeb a na souvisejících úkolech v oblasti dohledu a monitorování. Odhadované náklady na dohled se u každého členského státu (včetně personálu, školení, IT infrastruktury a specializovaných vyšetřovacích opatření) mohou pohybovat od 350 000 EUR do 500 000 EUR ročně, přičemž jednorázové náklady se odhadují na 140 000 EUR. Částečně však budou kompenzovány z poplatků za dohled, které budou příslušné vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž vyměřovat vydavatelům kryptoaktiv a poskytovatelům služeb v této oblasti. U orgánu EBA to bude časem vyžadovat celkem 18 zaměstnanců na plný úvazek, kteří budou vykonávat dohled nad vydavateli významných tokenů vázaných na aktiva nebo elektronických peněžních tokenů. Orgánu EBA dále vzniknou další náklady na IT, cestovní výdaje za kontroly na místě a náklady na překlady. Všechny tyto náklady však budou v plné výši hrazeny z poplatků vybíraných od vydavatelů významných tokenů vázaných na aktiva a vydavatelů významných elektronických peněžních tokenů. U orgánu ESMA budou odhadované náklady na zřízení rejstříku všech poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy a jeho vedení podle informací obdržených od příslušných vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž a od EBA hrazeny z jeho provozního rozpočtu. Finanční a rozpočtové důsledky tohoto návrhu jsou podrobně vysvětleny v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

Zřízení spolehlivého mechanismu monitorování a hodnocení je zásadní, aby bylo zajištěno, že provedená regulatorní opatření budou účinně dosahovat příslušných cílů. Komise proto zavedla program pro monitorování výstupů a dopadů tohoto nařízení. Komise bude mít na starosti monitorování účinků zvolených možností politiky podle nevyčerpávajícího seznamu ukazatelů uvedeného v posouzení dopadů (s. 64–65). Komise bude mít také na starosti hodnocení dopadu tohoto nařízení a bude mít za úkol vypracovat zprávu pro Radu a Parlament (článek 122 návrhu). •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Účelem tohoto návrhu je poskytnout právní jistotu u kryptoaktiv, která nepodléhají stávajícím právním předpisům EU o finančních službách, a stanovit na úrovni EU jednotná pravidla pro poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy a vydavatele kryptoaktiv. Navrhovaným nařízením se nahradí stávající vnitrostátní rámce platné pro kryptoaktiva, která nepodléhají stávajícím právním předpisům EU o finančních službách, a rovněž se jím stanoví zvláštní pravidla pro tzv. „stablecoiny“, včetně případů, kdy představují elektronické peníze. Navrhované nařízení je rozděleno do devíti hlav. Hlava I stanoví předmět, oblast působnosti a definice. V článku 1 je stanoveno, že se nařízení vztahuje na poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy a vydavatele kryptoaktiv, a jsou zde uvedeny jednotné požadavky na transparentnost a zveřejňování v souvislosti s vydáváním, provozem, organizací a řízením poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy, a dále pravidla na ochranu spotřebitelů a opatření na zamezení zneužívání trhu. Článek 2 omezuje oblast působnosti nařízení na kryptoaktiva, která nesplňují požadavky na finanční nástroje, vklady nebo strukturované vklady podle právních předpisů EU o finančních službách. V článku 3 jsou uvedeny výrazy a definice, které se používají pro účely tohoto nařízení, včetně „kryptoaktiv“, „vydavatele kryptoaktiv“, „tokenu vázaného na aktiva“ (který je často označován jako „stablecoin“), „elektronického peněžního tokenu“ (který je často označován jako „stablecoin“), „poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy“, „užitného tokenu“ a dalších. Článek 3 také definuje různé služby související s kryptoaktivy. Je důležité, že Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci, aby specifikovala některé technické prvky definic a upravila je podle vývoje trhu a technologického vývoje. Hlava II upravuje veřejné nabídky a prodej kryptoaktiv jiných než tokenů vázaných na aktiva a elektronických peněžních tokenů. Stanoví, že vydavatel bude oprávněn nabízet tato kryptoaktiva veřejnosti v Unii nebo usilovat o přijetí k obchodování na obchodní platformě pro tato kryptoaktiva, jestliže splní požadavky článku 4, jako je povinnost, aby byl zřízen jako právnická osoba, nebo povinnost vypracovat bílou knihu o kryptoaktivech v souladu s článkem 5 (a přílohou I) a oznámení této bílé knihy o kryptoaktivech příslušným orgánům (článek 7) a její uveřejnění (článek 8). Po uveřejnění bílé knihy může vydavatel kryptoaktiv nabízet svá kryptoaktiva v EU nebo usilovat o přijetí těchto kryptoaktiv k obchodování na obchodní platformě (článek 10). Článek 4 rovněž zahrnuje některé výjimky z uveřejňování bílé knihy, včetně výjimek u malých nabídek kryptoaktiv (pod 1 milion EUR za období dvanácti měsíců) a nabídek určených pro kvalifikované investory podle definice uvedené v nařízení o prospektu (nařízení EU 2017/1129). V článku 5 a příloze I nařízení jsou stanoveny požadavky na informace týkající se bílé knihy o kryptoaktivech připojené k veřejné nabídce kryptoaktiv nebo k přijetí kryptoaktiv na obchodní platformu pro kryptoaktiva a v článku 6 jsou stanoveny některé požadavky související s propagačními materiály vytvářenými vydavateli kryptoaktiv jiných než tokenů vázaných na aktiva a elektronických peněžních tokenů. Bílá kniha o kryptoaktivech nepodléhá procesu předchozího schvalování příslušnými vnitrostátními orgány (článek 7). Bude oznámena příslušným vnitrostátním orgánům s posouzením, zda dané kryptoaktivum představuje finanční nástroj, zejména podle směrnice o trzích finančních nástrojů (směrnice 2014/65/EU). Po oznámení bílé knihy o kryptoaktivech budou příslušné orgány oprávněny nabídku pozastavit nebo zakázat, požadovat zařazení dalších informací do bílé knihy o kryptoaktivech nebo zveřejnit skutečnost, že vydavatel nesplňuje požadavky nařízení (článek 7). Hlava II zahrnuje také zvláštní ustanovení o nabídkách kryptoaktiv, které jsou časově omezeny (článek 9), změnách počáteční bílé knihy o kryptoaktivech (článek 11), právu na odstoupení udělenému nabyvatelům kryptoaktiv (článek 12), povinnostech stanovených pro všechny vydavatele kryptoaktiv (článek 13) a o odpovědnosti vydavatelů v souvislosti s bílou knihou o kryptoaktivech (článek 14). Hlava III kapitola 1 popisuje postup povolování vydavatelů tokenů vázaných na aktiva a schvalování jejich bílé knihy o kryptoaktivech příslušnými vnitrostátními orgány (články 16 až 19 a přílohy I a II). Aby bylo vydavatelům tokenů vázaných na aktiva povoleno působit v Unii, musí být právnickou osobou usazenou v EU (článek 15). V článku 15 se rovněž uvádí, že tokeny vázané na aktiva nemohou být nabízeny veřejnosti v Unii ani přijaty k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva, jestliže vydavatel nemá povolení působit v Unii a nezveřejnil bílou knihu o kryptoaktivech schválenou jeho příslušným orgánem. Článek 15 dále zahrnuje výjimky pro tokeny vázané na aktiva malého rozsahu a pro tokeny vázané na aktiva, které jsou obchodovány, distribuovány a výhradně drženy kvalifikovanými investory. Odnětí povolení je popsáno v článku 20 a v článku 21 je stanoveno řízení pro změnu bílé knihy o kryptoaktivech. V hlavě III kapitole 2 jsou stanoveny povinnosti vydavatelů tokenů vázaných na aktiva. Uvádí se zde, že jednají čestně, spravedlivě a profesionálně (článek 23). Jsou zde stanovena pravidla zveřejnění bílé knihy o kryptoaktivech a případných propagačních sdělení (článek 24) a požadavky na tato sdělení (článek 25). Dále vydavatelé podléhají povinnosti podávat průběžné informace (článek 26) a musí si vytvořit postup pro vyřizování stížností (článek 27). Rovněž musí splňovat další požadavky, jako jsou pravidla o střetu zájmů (článek 28), oznamování změn ve svém vedoucím orgánu svému příslušnému orgánu (článek 29), systém řízení a správy (článek 30), kapitálové požadavky (článek 31), pravidla pro rezervu aktiv zajišťujících tokeny vázané na aktiva (článek 32) a požadavky na úschovu rezervních aktiv (článek 33). Článek 34 vysvětluje, že vydavatel investuje rezervní aktiva pouze do aktiv, která jsou bezpečná aktiva s nízkým rizikem. Článek 35 ukládá vydavatelům tokenů vázaných na aktiva povinnost informovat o právech spojených s tokeny vázanými na aktiva, včetně případného přímého nároku vůči vydavateli nebo za rezervou aktiv. Pokud vydavatel tokenů vázaných na aktiva nenabízí všem držitelům tokenů vázaných na aktiva přímá práva na vyplacení nebo pohledávky za vydavatelem nebo za rezervními aktivy, poskytuje článek 35 držitelům tokenů vázaných na aktiva minimální práva. Článek 36 znemožňuje vydavatelům tokenů vázaných na aktiva a poskytovatelům služeb souvisejících s kryptoaktivy přiznávat držitelům tokenů vázaných na aktiva jakýkoli úrok. V hlavě III kapitola 4 jsou stanovena pravidla nabývání vydavatelů tokenů vázaných na aktiva, přičemž v článku 37 je popsáno posouzení zamýšleného nabytí a v článku 38 obsah tohoto posouzení. V hlavě III kapitole 5 článku 39 jsou stanovena kritéria, podle kterých bude orgán EBA určovat, zda je token vázaný na aktiva významný. Těmito kritérii jsou: velikost zákaznické základny promotérů tokenů vázaných na aktiva, hodnota tokenů vázaných na aktiva nebo jejich tržní kapitalizace, počet a hodnota transakcí, velikost rezervy aktiv, význam přeshraničních činností vydavatelů a propojení s finančním systémem. Článek 39 dále zahrnuje oprávnění Komise přijmout akt v přenesené pravomoci za účelem bližšího upřesnění okolností, za nichž bude vydavatel tokenů vázaných na aktiva považován za významného, a finančních limitů, při jejichž překročení budou tokeny vázané na aktiva považovány za významné. Článek 39 zahrnuje některé minimální finanční limity, které by akt v přenesené pravomoci měl v každém případě dodržet. Článek 40 popisuje možnost, aby byl vydavatel tokenu vázaného na aktiva klasifikován z vlastního podnětu jako významný v době, kdy žádá o povolení. V článku 41 je uveden seznam dalších povinností vztahujících se na vydavatele významných tokenů vázaných na aktiva, jako jsou dodatečné kapitálové požadavky, zásady řízení likvidity a interoperabilita. Hlava III kapitola 6 článek 42 ukládá vydavateli povinnost mít stanoven postup řádného ukončení činností. V hlavě IV kapitole 1 je popsán postup povolování vydavatele elektronických peněžních tokenů. V článku 43 se uvádí, že elektronické peněžní tokeny nesmí být nabízeny veřejnosti v Unii ani přijaty k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva, jestliže vydavatel nemá povolení působit jako úvěrová instituce nebo jako „instituce elektronických peněz“ ve smyslu čl. 2 bodu 1 směrnice 2009/110/ES. Článek 43 rovněž stanoví, že „elektronické peněžní tokeny“ se pro účely směrnice 2009/110/ES považují za elektronické peníze. Článek 44 popisuje, jak držitelé elektronických peněžních tokenů získávají pohledávku za vydavatelem: elektronické peněžní tokeny se vydávají v nominální hodnotě a proti přijetí finančních prostředků a na žádost držitele elektronických peněžních tokenů je musí vydavatelé proplatit kdykoli a v nominální hodnotě. Článek 45 znemožňuje vydavatelům elektronických peněžních tokenů a poskytovatelům služeb souvisejících s kryptoaktivy dávat držitelům elektronických peněžních tokenů jakýkoli úrok. V článku 46 a příloze III jsou stanoveny požadavky na bílou knihu o kryptoaktivech doprovázející vydání elektronických peněžních tokenů, například: popis vydavatele, podrobný popis projektu vydavatele, uvedení, zda jde o nabídku elektronických peněžních tokenů veřejnosti nebo o jejich přijetí na obchodní platformu, jakož i informace o rizicích souvisejících s vydavatelem elektronických peněz, elektronických peněžních tokenů a realizací případného projektu. Článek 47 zahrnuje ustanovení o odpovědnosti vyplývající z bílé knihy o elektronických peněžních tokenech. V článku 48 jsou stanoveny požadavky na případná propagační sdělení vytvořená v souvislosti s nabídkou elektronických peněžních tokenů a v článku 49 se uvádí, že žádné finanční prostředky přijaté vydavatelem výměnou za elektronické peněžní tokeny nesmí být investovány do aktiv znějících na stejnou měnu, na kterou je vázán elektronický peněžní token. V hlavě IV kapitole 2 článku 50 se uvádí, že orgán EBA klasifikuje elektronické peněžní tokeny jako významné podle kritérií uvedených v článku 39. Článek 51 popisuje možnost, aby byl vydavatel elektronického peněžního tokenu vázaného na aktiva klasifikován z vlastního podnětu jako významný v době, kdy žádá o povolení. Článek 52 obsahuje další povinnosti vztahující se na vydavatele elektronických peněžních tokenů. Vydavatelé významných elektronických peněžních tokenů musí uplatnit článek 33 na úschovu rezervních aktiv a článek 34 na investování těchto aktiv místo článku 7 směrnice 2009/110/ES, čl. 41 odst. 1, 2 a 3 na odměňování, interoperabilitu a řízení likvidity, čl. 41 odst. 4 místo článku 5 směrnice 2009/110/ES a článek 42 na řádné ukončení svých činností. Hlava V obsahuje ustanovení o povolování a provozních podmínkách poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy. Kapitola 1 definuje ustanovení o vydávání povolení (článek 53), popisuje obsah žádosti o povolení (článek 54), posouzení žádosti o povolení (článek 55) a právo příslušných orgánů povolení odejmout (článek 56). Kapitola zahrnuje také mandát orgánu ESMA ke zřízení rejstříku všech poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy (článek 57), který bude zahrnovat také informace o bílých knihách o kryptoaktivech oznámených příslušným orgánům. U přeshraničního poskytování služeb souvisejících s kryptoaktivy stanoví článek 58 podrobnosti a způsob, jak se mají předávat informace o přeshraničních činnostech u kryptoaktiv od příslušného orgánu domovského členského státu příslušnému orgánu hostitelského členského státu. Kapitola 2 stanoví požadavky na všechny poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy, jako jsou povinnost jednat čestně, spravedlivě a profesionálně (článek 59), obezřetnostní záruky (článek 60 a příloha IV), organizační požadavky (článek 61), pravidla úschovy kryptoaktiv a finančních prostředků zákazníků (článek 63), povinnost zavést postup pro vyřizování stížností (článek 64), pravidla pro střet zájmů (článek 65) a pravidla pro zajišťování činnosti externími subjekty (66). V hlavě V kapitole 3 jsou stanoveny požadavky na konkrétní služby: úschovu kryptoaktiv (článek 67), obchodní platformy pro kryptoaktiva (článek 68), směnu kryptoaktiv za fiat měnu nebo za jiná kryptoaktiva (článek 69), plnění příkazů (článek 70), uvádění kryptoaktiv (článek 71), příjem a přenos příkazů v zastoupení třetích stran (článek 72) a poradenství ke kryptoaktivům (článek 73). Kapitola 4 upřesňuje pravidla nabývání poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy. Hlava VI zavádí zákazy a požadavky, které mají zabránit zneužívání trhu zahrnujícímu kryptoaktiva. Článek 76 vymezuje rozsah pravidel týkajících se zneužívání trhu. Článek 77 definuje pojem vnitřní informace a uvádí, že vydavatel, jehož kryptoaktiva jsou přijata k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva, zpřístupní vnitřní informace. Další ustanovení této hlavy zakazují obchodování zasvěcených osob (článek 78), nedovolené zpřístupnění vnitřních informací (článek 79) a manipulaci s trhem (článek 80). V hlavě VII jsou uvedeny podrobnosti o pravomocích příslušných vnitrostátních orgánů, orgánu EBA a orgánu ESMA. Hlava VII kapitola 1 stanoví členským státům povinnost určit jeden nebo několik příslušných orgánů pro účely tohoto nařízení, včetně jednoho příslušného orgánu určeného jako jednotné kontaktní místo (článek 81). Kapitola 1 dále obsahuje podrobná ustanovení o pravomocech příslušných vnitrostátních orgánů (článek 82), spolupráci mezi příslušnými orgány (článek 83), spolupráci s orgánem EBA a orgánem ESMA (článek 84) nebo spolupráci s jinými orgány (článek 85). Popisuje také oznamovací povinnosti členských států (článek 86), pravidla upravující služební tajemství (článek 87), ochranu dat (článek 88) a zajišťovací opatření, jež mohou přijmout příslušné vnitrostátní orgány hostitelských členských států (článek 89). V článku 90 jsou stanovena pravidla spolupráce s třetími zeměmi a článek 91 upřesňuje vyřizování stížností příslušnými orgány. Hlava VII kapitola 2 popisuje správní sankce a opatření, jež mohou být uložena příslušnými orgány (článek 92), výkon jejich dohledových pravomocí a pravomocí ukládat sankce (článek 93), právo na odvolání (článek 94), zveřejňování rozhodnutí (článek 95), hlášení sankcí orgánu EBA a orgánu ESMA (článek 96) a hlášení porušení a ochranu osob oznamujících tato porušení (článek 97). Hlava VII kapitola 3 obsahuje podrobná ustanovení o pravomocech a kompetencích orgánu EBA v souvislosti s dohledem nad vydavateli významných tokenů vázaných na aktiva a významných elektronických peněžních tokenů, včetně dohledových povinností (článek 98), a pravidla upravující kolegia orgánů dohledu pro vydavatele významných tokenů vázaných na aktiva jsou uvedena v článku 99. Kolegium bude sestávat mimo jiné z příslušného orgánu domovského členského státu, kde byl vydavatel tokenů vázaných na aktiva povolen, orgánu EBA, orgánu ESMA, příslušných orgánů dohlížejících na nejdůležitější obchodní platformy pro kryptoaktiva, správců, úvěrových institucí a dalších poskytujících služby v souvislosti s významnými tokeny vázanými na aktiva a Evropské centrální banky. Pokud je vydavatel významných tokenů vázaných na aktiva usazen v členském státě, jehož měnou není euro, nebo pokud je do rezervních aktiv zařazena měna jiná než euro, je součásti kolegia národní centrální banka tohoto členského státu. Příslušné orgány, které nejsou členy kolegia, mohou kolegium požádat o jakékoli informace, které jsou důležité pro plnění jejich povinností v oblasti dohledu. V článku 99 je také popsáno, jak má orgán EBA ve spolupráci s orgánem ESMA a Evropským systémem centrálních bank určit nejdůležitější obchodní platformy a správce, a podrobnosti o praktickém uspořádání kolegia.

Pravomoci vydávat nezávazná stanoviska jsou kolegiu svěřena článkem 100. Jeho stanoviska se mohou týkat požadavku, aby vydavatel držel kapitál ve větší výši, změny bílé knihy o kryptoaktivech, předpokládaného odnětí povolení, předpokládaného schválení výměny informací s orgánem dohledu třetí země atd. Příslušné orgány nebo orgán EBA řádně posoudí stanoviska kolegia, a pokud se stanoviskem, včetně případných doporučení, nesouhlasí, musí jejich konečné rozhodnutí obsahovat vysvětlení případné závažné odchylky od stanoviska nebo doporučení. V článku 101 jsou stanovena pravidla pro kolegia orgánů dohledu pro vydavatele významných elektronických peněžních tokenů, jež fungují stejně jako kolegia pro tokeny vázané na aktiva (další účastníci zahrnují příslušné orgány nejdůležitějších platebních institucí poskytujících platební služby v souvislosti s významnými elektronickými peněžními tokeny) a článek 102 dává pravomoci vydávat nezávislá stanoviska takového kolegia. Kapitola 4 upřesňuje pravomoci a kompetence orgánu EBA nad vydavateli významných tokenů vázaných na aktiva a vydavateli významných elektronických peněžních tokenů. Povinnost mlčenlivosti (článek 103), vyžádání informací (článek 104), všeobecné vyšetřovací pravomoci (článek 105), inspekce na místě (článek 106), výměna informací (článek 107), dohoda o výměně informací s třetími zeměmi (článek 108), poskytování informací z třetích zemí (článek 109) a spolupráce s jinými orgány (článek 110). Povinnost zachovávat služební tajemství je uvedena v článku 111 a dohledová opatření Evropského orgánu pro bankovnictví v článku 112. Správní sankce a jiná opatření, zejména pokuty jsou popsány v článku 113 a následující články upravují penále (článek 114), zveřejňování, povahu a vymáhání pokut (článek 115) a odpovídající procesní pravidla pro přijímání opatření v oblasti dohledu a ukládání pokut (článek 116). Článek 117 a článek 118 stanoví požadavky na slyšení dotčených osob, respektive neomezenou soudní pravomoc Soudního dvora přezkoumávat rozhodnutí orgánu EBA. V souladu s článkem 119 by měl být orgán EBA schopen účtovat vydavatelům významných tokenů vázaných na aktiva a vydavatelům významných elektronických peněžních tokenů poplatky podle aktu v přenesené pravomoci přijatého podle nařízení. Článek 120 dává orgánu EBA pravomoc delegovat konkrétní dohledové úkoly na příslušné orgány, pokud je to nutné pro řádný dohled nad vydavatelem významných tokenů vázaných na aktiva nebo vydavatelem významných elektronických peněžních tokenů. Výkon přenesené pravomoci z hlediska přijímání aktů Komise v přenesené pravomoci upravuje hlava VIII. Návrh nařízení obsahuje oprávnění Komise přijímat akty v přenesené pravomoci, které upřesňují určité podrobnosti, požadavky a mechanismy stanovené v nařízení (článek 121). Hlava IX obsahuje přechodná a závěrečná ustanovení, včetně povinnosti Komise vypracovat zprávu hodnotící dopad nařízení (článek 122). V článku 123 jsou uvedena přechodná opatření zahrnující ustanovení o zachování právních účinků pro kryptoaktiva vydaná před vstupem tohoto nařízení v platnost, s výjimkou tokenů vázaných na aktiva a elektronických peněžních tokenů. Článkem 124 se mění směrnice o ochraně osob, které oznamují porušení práva Unie (směrnice (EU) 2019/1937), a to tak, že se toto nařízení do ní přidává, a článek 125 upřesňuje, že tato změna musí být provedena ve vnitrostátním právu dvanáct měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost. V článku 126 se uvádí, že toto nařízení se začne uplatňovat osmnáct měsíců po jeho vstupu v platnost, s výjimkou ustanovení týkajících se elektronických peněžních tokenů a tokenů vázaných na aktiva, jež se začnou uplatňovat k datu vstupu tohoto nařízení v platnost. 2020/0265 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o trzích s kryptoaktivy a o změně směrnice (EU) 2019/1937 (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Cílem sdělení Komise o strategii v oblasti digitálních financí je zajistit, aby byly právní předpisy Unie o finančních službách vhodné pro digitální éru a přispívaly k hospodářství připravenému na budoucnost, které pracuje pro lidi, což zahrnuje umožnění používání inovačních technologií. Unie má deklarovaný a potvrzený politický zájem rozvíjet a podporovat přijetí průlomových technologií ve finančním sektoru, včetně blockchainu a technologie sdíleného registru (DLT). (2)Kryptoaktiva jsou jednou z hlavních aplikací technologie DLT v oblasti financí. Kryptoaktiva jsou digitálním zastoupením hodnoty nebo práv a mají potenciál přinést významné výhody účastníkům trhu i spotřebitelům. Zefektivněním procesu získávání kapitálu a posílením hospodářské soutěže mohou vydávaná kryptoaktiva umožnit levnější, méně pracný a inkluzivnější způsob financování malých a středních podniků. Platební tokeny používané jako platební prostředek mohou představovat příležitosti ve smyslu levnějších, rychlejších a efektivnějších plateb, zejména v přeshraničním prostředí, neboť omezují počet zprostředkovatelů.

(3)Některá kryptoaktiva splňují požadavky na finanční nástroje ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU. Většina kryptoaktiv však nespadá do působnosti právních předpisů Unie o finančních službách. Neexistují žádná pravidla pro služby související s kryptoaktivy, včetně provozování obchodních platforem pro kryptoaktiva, služby směny kryptoaktiv za fiat měnu nebo jiná kryptoaktiva nebo pro úschovu kryptoaktiv. Neexistence těchto pravidel vystavuje držitele kryptoaktiv riziku, zejména v oblastech, které nespadají do působnosti předpisů o ochraně spotřebitele. Neexistence těchto pravidel může také vést k podstatným rizikům pro integritu sekundárního trhu s kryptoaktivy, včetně manipulace s trhem. Některé členské státy zavedly zvláštní pravidla pro všechna kryptoaktiva, která nespadají do působnosti právních předpisů Unie o finančních službách, nebo pro jejich podmnožinu, aby tato rizika odstranily. Jiné členské státy zvažují přijetí právních předpisů v této oblasti. (4)Neexistence celkového rámce Unie pro kryptoaktiva může vést k nedůvěře uživatelů v tato aktiva, což bude překážkou pro rozvoj trhu s těmito aktivy a může vést ke ztrátě příležitostí z hlediska inovačních digitálních služeb, alternativních platebních prostředků nebo nových zdrojů financování pro společnosti v Unii. Dále společnosti používající kryptoaktiva nebudou mít žádnou právní jistotu, jak bude s jejich kryptoaktivy nakládáno v různých členských státech, což bude ohrožovat jejich snahu o používání kryptoaktiv pro digitální inovace. Neexistence celkového rámce Unie pro kryptoaktiva by také mohla vést k roztříštěnosti předpisů, což by narušilo hospodářskou soutěž na jednotném trhu, znesnadňovalo rozšiřování činností poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy v přeshraničním prostředí a vyvolávalo regulatorní arbitráž. Trh s kryptoaktivy je stále ještě nevelký a zatím nepředstavuje hrozbu pro finanční stabilitu. Je však pravděpodobné, že spotřebitelé by mohli široce přijímat podmnožinu kryptoaktiv, která se snaží stabilizovat svou cenu navázáním své hodnoty na konkrétní aktivum nebo na koš aktiv. Takový vývoj by mohl znamenat další výzvy pro finanční stabilitu, transmisi měnové politiky nebo měnovou suverenitu. (5)Proto je nezbytný specializovaný a harmonizovány rámec na úrovni Unie, který zajistí konkrétní pravidla pro kryptoaktiva a s nimi související činnosti a služby a upřesní platný právní rámec. Tento harmonizovaný rámec by měl zahrnovat také služby související s kryptoaktivy, pokud tyto služby doposud nejsou upraveny právními předpisy Unie o finančních službách. Tento rámec by měl podporovat inovace a korektní hospodářskou soutěž a zároveň zajišťovat vysokou úroveň ochrany spotřebitele a integritu trhů s kryptoaktivy. Jasný rámec by měl umožňovat rozšiřování podnikání poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy v přeshraničním prostředí a měl by jim usnadňovat přístup k bankovním službám, aby mohli bez problémů vykonávat svou činnost. Rovněž by měl zajišťovat finanční stabilitu a řešit rizika v oblasti měnové politiky, jež by mohla vyplývat z kryptoaktiv, která se snaží stabilizovat svou cenu navázáním na měnu, aktivum nebo jejich koš. Rámec Unie pro trhy s kryptoaktivy by měl zvýšit ochranu spotřebitele, integritu trhu a finanční stabilitu prostřednictvím regulace nabídek kryptoaktiv nebo služeb souvisejících s těmito kryptoaktivy veřejnosti, ale neměl by regulovat používanou technologii a měl by umožňovat využití distribuovaných účetních knih bez povolení i na základě povolení. (6)Právní předpisy Unie o finančních službách by neměly upřednostňovat jednu konkrétní technologii. Kryptoaktiva, která splňují požadavky na „finanční nástroje“ podle definice uvedené v čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2014/65/EU, by tedy měla i nadále spadat do působnosti stávajících obecných právních předpisů Unie, včetně směrnice 2014/65/EU, bez ohledu na technologii používanou pro jejich vydávání nebo jejich převod. (7)Právní rámec Unie upravující kryptoaktiva by se neměl vztahovat na kryptoaktiva vydávaná centrálními bankami jednajícími jako měnový orgán nebo jinými veřejnými orgány ani služby související s kryptoaktivy, které tyto centrální banky nebo jiné veřejné orgány poskytují. (8)Všechny právní předpisy přijaté v oblasti kryptoaktiv by měly být konkrétní, měly by obstát v budoucnosti a měly by být schopny držet krok s inovacemi a technologickým vývojem. „Kryptoaktiva“ a „technologii sdíleného registru“ je proto třeba definovat co možná nejširším způsobem, aby byly podchyceny všechny druhy kryptoaktiv, které v současné době nespadají do působnosti právních předpisů Unie o finančních službách. Tyto právní předpisy by měly rovněž přispět k cíli boje proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu. Každá definice „kryptoaktiv“ by tedy měla odpovídat definici „virtuálních aktiv“ uvedené v doporučeních Finančního akčního výboru (FATF). Z téhož důvodu by měl každý seznam služeb souvisejících s kryptoaktivy zahrnovat také služby v oblasti virtuálních aktiv, u nichž je pravděpodobné, že budou vzbuzovat obavy z legalizace výnosů z trestné činnosti, a které jsou takto označeny Finančním akčním výborem. (9)Je třeba rozlišovat mezi třemi podkategoriemi kryptoaktiv, jež by měla podléhat konkrétnějším požadavkům. První podkategorie sestává z druhu kryptoaktiv, která jsou určena k poskytování digitálního přístupu ke zboží nebo službě, jsou dostupná na DLT a jsou přijímána pouze vydavatelem tohoto tokenu („užitné tokeny“). „Užitné tokeny“ mají nefinanční účely související s provozováním digitální platformy a digitálních služeb a měly by být považovány za zvláštní druh kryptoaktiv. Druhou podkategorií kryptoaktiv jsou „tokeny vázané na aktiva“. Tokeny vázané na aktiva usilují o udržení stabilní hodnoty navázáním na několik měn, které jsou zákonným platidlem, jednu nebo několik komodit, jedno nebo několik kryptoaktiv nebo na koš takových aktiv. Stabilizováním své hodnoty tyto tokeny vázané na aktiva často směřují k tomu, aby je jejich držitelé používali jako platební prostředek k nákupu zboží a služeb a jako uchovatele hodnoty. Třetí podkategorií kryptoaktiv jsou kryptoaktiva, která jsou primárně určena jako platební prostředek a která usilují o stabilizaci své hodnoty navázáním pouze na jednu fiat měnu. Funkce těchto kryptoaktiv je velmi podobná funkci elektronických peněz podle definice uvedené v čl. 2 bodu 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES. Stejně jako elektronické peníze jsou tato kryptoaktiva elektronickou náhražkou za mince a bankovky a používají se k provádění plateb. Tato kryptoaktiva jsou definována jako „elektronické peněžní tokeny“. (10)I přes podobnosti se elektronické peníze a kryptoaktiva vázaná na jednu fiat měnu v některých důležitých aspektech liší. Držitelé elektronických peněz podle definice uvedené v čl. 2 bodu 2 směrnice 2009/110/ES mají vždy pohledávku za institucí elektronických peněz a mají smluvní nárok, aby byly jejich elektronické peníze kdykoli vyměněny zpět za fiat měnu, která je zákonným platidlem, a to v nominální hodnotě vůči této měně. Naproti tomu některá kryptoaktiva vázaná na jednu fiat měnu, která je zákonným platidlem, nepředstavují pro své držitele takovou pohledávku za vydavateli těchto aktiv a nemusela by spadat do oblasti působnosti směrnice 2009/110/ES. Jiná kryptoaktiva vázaná na jednu fiat měnu nepředstavují pohledávku v nominální hodnotě vůči měně, na kterou jsou navázána, nebo mají omezené období zpětné výměny. Skutečnost, že držitelé těchto kryptoaktiv nemají pohledávku za jejich vydavateli nebo že tato pohledávka není v nominální hodnotě vůči měně, na níž jsou tato kryptoaktiva navázána, by mohla ohrozit důvěru uživatelů těchto kryptoaktiv. Aby nedocházelo k obcházení pravidel stanovených ve směrnici 2009/110/ES, měla by být jakákoliv definice „elektronických peněžních tokenů“ co možná nejširší, aby podchytila všechny druhy kryptoaktiv vázaných na jednu fiat měnu, která je zákonným platidlem. Aby se zamezilo regulatorní arbitráži, měly by být stanoveny přísné podmínky pro vydávání elektronických peněžních tokenů, včetně povinnosti, aby byly elektronické peněžní tokeny vydávány buď úvěrovou institucí podle definice uvedené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, nebo institucí elektronických peněz povolenou podle směrnice 2009/110/ES. Z téhož důvodu by vydavatelé elektronických peněžních tokenů měli také poskytovat jejich uživatelům nárok na zpětnou výměnu jejich tokenů v jakémkoli okamžiku a v nominální hodnotě vůči měně, na kterou jsou tyto tokeny navázány. Protože jsou elektronické peněžní tokeny také kryptoaktivy a mohou rovněž vyvolávat nové výzvy z hlediska ochrany spotřebitele a integrity trhu specifické pro kryptoaktiva, měly by rovněž podléhat pravidlům stanoveným v tomto nařízení, aby tak byly uvedené výzvy v oblasti ochrany spotřebitele a integrity trhu ošetřeny. (11)S ohledem na různá rizika a příležitosti, které s sebou kryptoaktiva nesou, je nezbytné stanovit pravidla pro vydavatele kryptoaktiv, jímž by měla být každá právnická osoba, která veřejnosti nabízí jakýkoli druh kryptoaktiv nebo usiluje o přijetí těchto kryptoaktiv na obchodní platformu pro kryptoaktiva. (12)Je třeba stanovit zvláštní pravidla pro subjekty, které poskytují služby související s kryptoaktivy. První kategorie těchto služeb zahrnuje zajištění provozu obchodní platformy pro kryptoaktiva, směnu kryptoaktiv za fiat měny, které jsou zákonným platidlem, nebo za jiná kryptoaktiva obchodováním na vlastní účet a v zastoupení třetích stran službu zajištění úschovy a správy kryptoaktiv nebo zajištění kontroly nad způsobem přístupu k těmto kryptoaktivům. Druhou kategorií těchto služeb je uvádění kryptoaktiv, příjem nebo přenos příkazů na kryptoaktiva, provádění příkazů na kryptoaktiva v zastoupení třetích stran a poskytování poradenství ke kryptoaktivům. Každá osoba, která poskytuje tyto služby související s kryptoaktivy profesionálně, by měla být považována za „poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy“. (13)Aby bylo zajištěno, že jsou všechny nabídky kryptoaktiv jiných než tokenů vázaných na aktiva nebo elektronických peněžních tokenů veřejnosti v Unii nebo veškerá přijetí těchto kryptoaktiv k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva řádně monitorovány a dozorovány příslušnými orgány, měly by být všichni vydavatelé kryptoaktiv právnickými osobami. (14)Za účelem zajištění ochrany spotřebitele by potenciální kupující kryptoaktiv měli být informováni o charakteristikách, funkcích a rizicích kryptoaktiv, jež hodlají zakoupit. Při veřejné nabídce kryptoaktiv v Unii nebo při nabízení kryptoaktiv k přijetí k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva by vydavatelé kryptoaktiv měli vypracovat informační dokument („bílou knihu o kryptoaktivech“) obsahující povinné údaje a tento dokument oznámit svému příslušnému orgánu a zveřejnit jej. Bílá kniha o kryptoaktivech by měla obsahovat všeobecné informace o vydavateli, o projektu, jenž má být realizován pomocí získaného kapitálu, o veřejné nabídce kryptoaktiv nebo o jejich přijetí k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva, o právech a povinnostech souvisejících s kryptoaktivy, o základní technologii použité pro tato aktiva a o souvisejících rizicích. Aby bylo zajištěno spravedlivé a nediskriminační zacházení s držiteli kryptoaktiv, musí být informace v bílé knize o kryptoaktivech, případně v každém propagačním sdělení týkajícím se veřejné nabídky pravdivé, jednoznačné a nezavádějící. (15)Aby byl zajištěn přiměřený přístup, neměly by se požadavky na vypracování a zveřejnění bílé knihy o kryptoaktivech vztahovat na nabídky kryptoaktiv jiných než tokenů vázaných na aktiva nebo elektronických peněžních tokenů, která jsou nabízena bezplatně, ani na nabídky kryptoaktiv, která jsou nabízena výhradně kvalifikovaným investorům podle definice uvedené v čl. 2 písm. e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1129 a která mohou držet výhradně tito kvalifikovaní investoři, nebo která jsou v každém členském státu určena malému počtu osob nebo která jsou jedinečná a nezastupitelná jinými kryptoaktivy. (16)Na malé a střední podniky a začínající podniky by neměla být kladena nadměrná administrativní zátěž. Nabídky kryptoaktiv veřejnosti v Unii, které nepřekračují přiměřenou souhrnnou prahovou hodnotu za období dvanácti měsíců, by tedy měly být osvobozeny od povinnosti vypracovat bílou knihu o kryptoaktivech. Na tyto nabídky kryptoaktiv veřejnosti se však stále vztahují horizontální právní předpisy EU zajišťující ochranu spotřebitele, jako je směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/83/EU, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES nebo směrnice Rady 93/13/EHS ze dne 5. dubna 1993 o nepřiměřených podmínkách ve spotřebitelských smlouvách, a to včetně všech informačních povinností v nich uvedených, pokud jde o vztahy mezi podnikem a spotřebitelem. (17)Pokud se nabídka veřejnosti týká užitných tokenů na službu, která zatím není v provozu, nesmí doba trvání veřejné nabídky popsané v bílé knize o kryptoaktivech přesáhnout dvanáct měsíců. Toto omezení doby trvání veřejné nabídky nesouvisí s okamžikem, kdy budou produkt nebo služba skutečně funkční a mohou být použity držitelem užitného tokenu po ukončení veřejné nabídky. (18)Aby bylo možné provádět dohled, měli by vydavatelé kryptoaktiv před jakoukoli veřejnou nabídkou kryptoaktiv v Unii nebo před přijetím těchto kryptoaktiv k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva oznámit svou bílou knihu o kryptoaktivech, případně svá propagační sdělení příslušnému orgánu členského státu, v němž mají sídlo nebo pobočku. Vydavatelé, kteří jsou usazeni v třetí zemi, by měli oznámit svou bílou knihu o kryptoaktivech, případně své propagační sdělení v první řadě příslušnému orgánu členského státu, kde mají být tato kryptoaktiva nabízena nebo kde mají být přijata k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva. (19)Nemělo by docházet k nepřiměřené administrativní zátěži. Nemělo by tedy být požadováno, aby příslušné orgány schvalovaly bílou knihu o kryptoaktivech před jejím zveřejněním. Po zveřejnění by však příslušné orgány měly mít pravomoc požadovat, aby do bílé knihy o kryptoaktivech, případně do propagačních sdělení byly zařazeny další informace. (20)Příslušné orgány by měly mít možnost pozastavit nebo zakázat veřejnou nabídku kryptoaktiv nebo přijetí těchto kryptoaktiv k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva, pokud tato nabídka veřejnosti nebo přijetí k obchodování neodpovídají platným požadavkům. Příslušné orgány by rovněž měly mít pravomoc uveřejnit varování, že vydavatel tyto požadavky nesplnil, a to buď na své webové stránce nebo prostřednictvím tiskové zprávy. (21)Bílé knihy o kryptoaktivech, případně propagační sdělení, které byly řádně oznámeny příslušnému orgánu, by měly být zveřejněny a poté by vydavatelé kryptoaktiv měli mít možnost nabízet svá kryptoaktiva v celé Unii a usilovat o přijetí těchto kryptoaktiv k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva. (22)Aby byla lépe zajištěna ochrana spotřebitele, měli by mít spotřebitelé, kteří nabývají kryptoaktiva jiná než tokeny vázané na aktiva nebo elektronické peněžní tokeny přímo od vydavatele nebo od poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy uvádějícího tato kryptoaktiva v zastoupení vydavatele, po omezenou dobu po jejich nabytí právo odstoupit od smlouvy. Aby bylo zajištěno bezproblémové dokončení veřejné nabídky kryptoaktiv, u nichž vydavatel stanovil lhůtu, neměl by mít spotřebitel možnost uplatnit své právo odstoupit od smlouvy po uplynutí upisovacího období. Právo na odstoupení by dále nemělo platit, pokud jsou kryptoaktiva jiná než tokeny vázané na aktiva nebo elektronické peněžní tokeny přijata k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva, neboť v takovém případě by cena těchto kryptoaktiv závisela na výkyvech trhu s kryptoaktivy.

(23)I v případě osvobození od povinnosti uveřejnit bílou knihu o kryptoaktivech by všichni vydavatelé kryptoaktiv jiných než tokenů vázaných na aktiva nebo elektronických peněžních tokenů měli jednat čestně, spravedlivě a profesionálně, měli by komunikovat s držiteli kryptoaktiv korektně, jednoznačně a pravdivě, měli by odhalovat střety zájmů, předcházet jim, řídit je a zveřejňovat je, měli by mít účinné správní mechanismy, aby bylo zajištěno, že jejich systémy a bezpečnostní protokoly splňují standardy Unie. S cílem pomoci příslušným orgánům v jejich úkolech v oblasti dohledu by orgán ESMA (ESMA) v těsné spolupráci s Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA) měl být pověřen uveřejněním pokynů k těmto systémům a bezpečnostním protokolům, aby byly tyto standardy Unie dále upřesněny. (24)Aby byli držitelé kryptoaktiv lépe chráněni, měla by se na vydavatele kryptoaktiv a jejich vedoucí orgán vztahovat pravidla občanskoprávní odpovědnosti za informace poskytnuté veřejnosti prostřednictvím bílé knihy o kryptoaktivech. (25)Cílem tokenů vázaných na aktiva je stabilizace jejich hodnoty navázáním na několik fiat měn, na jednu nebo několik komodit, na jedno nebo několik kryptoaktiv nebo na koš takových aktiv. Mohly by proto být široce využívány uživateli k převodu hodnoty nebo jako platební prostředek a v porovnání s jinými kryptoaktivy tedy představují vyšší rizika z hlediska ochrany spotřebitele a integrity trhu. Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva by proto měli podléhat přísnějším požadavkům než vydavatelé jiných kryptoaktiv. (26)Takzvané algoritmické stablecoiny, jejichž cílem je udržet stabilní hodnotu prostřednictvím protokolů, které zajišťují zvýšení nebo snížení nabídky těchto kryptoaktiv v reakci na změny poptávky, by neměly být považovány za tokeny vázané na aktiva, pokud nemá být stabilizace jejich hodnoty dosahována navázáním na jedno nebo několik jiných aktiv. (27)Aby byl zajištěn řádný dohled a monitorování nabídek tokenů vázaných na aktiva veřejnosti, měli by mít vydavatelé tokenů vázaných na aktiva sídlo v Unii. (28)Nabídky tokenů vázaných na aktiva veřejnosti v Unii nebo žádosti o přijetí těchto kryptoaktiv k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva by měly být možné, pouze pokud příslušný orgán povolil vydavatele těchto kryptoaktiv a schválil bílou knihu o těchto kryptoaktivech. Požadavek na povolení by se však neměl uplatnit, pokud jsou tokeny vázané na aktiva nabízeny pouze kvalifikovaným investorům nebo pokud je nabídka tokenů vázaných na aktiva veřejnosti pod určitou prahovou hodnotou. Úvěrové instituce povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU by neměly potřebovat další povolení podle tohoto nařízení, aby mohly vydávat tokeny vázané na aktiva. V těchto případech by přesto mělo být požadováno, aby vydavatel těchto tokenů vázaných na aktiva vypracoval bílou knihu o kryptoaktivech a informoval tak kupující o charakteristikách a rizicích těchto tokenů vázaných na aktiva a aby ji před zveřejněním oznámil příslušnému orgánu. (29)Příslušný orgán by měl odmítnout povolení, pokud by obchodní model budoucího vydavatele tokenů vázaných na aktiva představoval závažnou hrozbu pro finanční stabilitu, transmisi měnové politiky a měnovou suverenitu. Příslušný orgán by měl konzultovat EBA a ESMA, a pokud jsou tokeny vázané na aktiva navázány na měny Unie, Evropskou centrální banku (ECB) a národní centrální banku, která tyto měny emituje, než povolení udělí nebo zamítne. Orgán EBA, ESMA, případně ECB a národní centrální banky by měly k žádosti budoucího vydavatele poskytnout příslušnému orgánu nezávazné stanovisko. Při povolování budoucího vydavatele tokenů vázaných na aktiva by příslušný orgán měl schválit také bílou knihu o kryptoaktivech vypracovanou tímto subjektem. Povolení příslušného orgánu by mělo být platné v celé Unii a mělo by vydavateli tokenů vázaných na aktiva umožňovat nabízet tato kryptoaktiva na jednotném trhu a žádat o přijetí k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva. Stejně by měla pro celou Unii platit bílá kniha o kryptoaktivech, aniž by členské státy mohly stanovovat další požadavky. (30)Aby byla zajištěna ochrana spotřebitele, měli by vydavatelé tokenů vázaných na aktiva vždy poskytovat držitelům tokenů vázaných na aktiva jasné, korektní a nezavádějící informace. Bílá kniha o kryptoaktivech k tokenům vázaným na aktiva by měla zahrnovat informace o stabilizačním mechanismu, o investiční politice rezervních aktiv, o ujednáních o úschově rezervních aktiv a o právech poskytovaných držitelům. Pokud vydavatelé tokenů vázaných na aktiva nenabízí všem držitelům těchto tokenů přímý nárok na rezervní aktiva nebo nárok na zpětnou výměnu, měla by bílá kniha o kryptoaktivech týkající se tokenů vázaných na aktiva obsahovat jasné a jednoznačné upozornění v tomto smyslu. Stejnou informaci by měla obsahovat i propagační sdělení vydavatele tokenů vázaných na aktiva, pokud vydavatelé nenabízejí tato přímá práva všem držitelům tokenů vázaných na aktiva. (31)Vedle informací uvedených v bílé knize o kryptoaktivech by vydavatelé tokenů vázaných na aktiva měli poskytovat informace držitelům těchto tokenů také průběžně. Zejména by měli na své webové stránce uveřejňovat množství tokenů vázaných na aktiva v oběhu a hodnotu a složení rezervních aktiv, a to alespoň měsíčně. Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva by měli také uveřejňovat každou událost, která by mohla mít významný dopad na hodnotu tokenů vázaných na aktiva nebo na rezervní aktiva, a to bez ohledu na to, zda jsou tato kryptoaktiva přijata k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva. (32)Aby byla zajištěna ochrana spotřebitele, měli by vydavatelé tokenů vázaných na aktiva vždy jednat čestně, spravedlivě a profesionálně a v nejlepším zájmu držitelů tokenů vázaných na aktiva. Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva by si rovněž měli zavést jasný postup vyřizování stížností držitelů kryptoaktiv. (33)Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva by si měli stanovit zásady pro odhalování, řízení a případné uveřejňování střetů zájmů, k nimž by mohlo dojít v důsledku jejich vztahu s jejich řídícími pracovníky, akcionáři, zákazníky nebo externími poskytovateli služeb. (34)Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva by měli mít spolehlivé systémy správy a řízení včetně jasné organizační struktury s dobře vymezeným, transparentním a konzistentním rozdělením odpovědnosti a účinné postupy k zjišťování, řízení, monitorování a oznamování rizik, kterým jsou nebo by mohli být vystaveni. Vedoucí orgán těchto vydavatelů a jejich akcionáři by měli mít dobrou pověst a dostatečné odborné znalosti a měli by být způsobilí z hlediska boje proti praní peněz a financování terorismu. Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva by dále měli využívat zdroje úměrně rozsahu svých činností a vždy zajistit kontinuitu a řádný výkon svých činností. Za tímto účelem by si vydavatelé tokenů vázaných na aktiva měli stanovit zásady zachování kontinuity činností s cílem zajistit plnění svých základních platebních činností v případě přerušení jejich systémů a postupů. Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva by také měli mít silný mechanismus vnitřní kontroly a posuzování rizik, jakož i systém, který zaručuje integritu a důvěrnost obdržených informací. (35)Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva jsou obvykle v centru sítě subjektů, které zajišťují vydávání těchto kryptoaktiv, jejich převod a distribuci držitelům. Od vydavatelů tokenů vázaných na aktiva by proto mělo být požadováno, aby s těmito externími subjekty sjednali a udržovali vhodná smluvní ujednání zajišťující stabilizační mechanismus a investování rezervních aktiv zajišťujících hodnotu tokenů, správu těchto rezervních aktiv, případně distribuci tokenů vázaných na aktiva veřejnosti. (36)V zájmu řešení rizik pro finanční stabilitu širšího finančního systému by vydavatelé tokenů vázaných na aktiva měli podléhat kapitálovým požadavkům. Kapitálové požadavky by měly být úměrné velikosti emise tokenů vázaných na aktiva, a proto by měly být vypočteny jako procento z rezervy aktiv, která zajišťují hodnotu tokenů vázaných na aktiva. Příslušné orgány by však měly mít možnost zvýšit nebo snížit výši stanovených kapitálových požadavků mimo jiné podle hodnocení vydavatelova mechanismu posuzování rizik, kvality a volatility aktiv v rezervě zajišťujících tokeny vázané na aktiva nebo souhrnné hodnoty a počtu tokenů vázaných na aktiva. (37)Za účelem stabilizace hodnoty svých tokenů vázaných na aktiva by si vydavatelé tokenů vázaných na aktiva měli vytvořit a udržovat rezervu aktiv, která bude tato kryptoaktiva vždy krýt. Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva by měli zajistit obezřetnostní řízení této rezervy aktiv, a zejména by měli zajistit, aby vytváření a likvidace tokenů vázaných na aktiva byly vždy v souladu s odpovídajícím zvýšením nebo snížením rezervních aktiv a aby toto zvýšení nebo snížení bylo adekvátně řízeno, aby nedocházelo k negativním dopadům na trh rezervních aktiv. Vydavatelé kryptoaktiv vázaných na aktiva by si proto měli vytvořit, udržovat a upřesnit zásady, které popisují mimo jiné složení rezervních aktiv, alokaci aktiv, komplexní posouzení rizik, jež rezervní aktiva představují, postup vytváření a likvidace tokenů vázaných na aktiva, postup nákupu a zpětné výměny tokenů vázaných na aktiva z rezervních aktiv, a pokud jsou rezervní aktiva investována, investiční politiku, kterou vydavatel sleduje. (38)Aby nedocházelo k riziku ztráty tokenů vázaných na aktiva a aby byla zachována hodnota těchto aktiv, měli by mít vydavatelé tokenů vázaných na aktiva adekvátní politiku úschovy rezervních aktiv. Tato politika by měla zajišťovat, aby byla rezervní aktiva vždy zcela oddělena od vlastních aktiv vydavatele, aby rezervní aktiva nebyla zatížena ani poskytnuta jako kolaterál a aby měl vydavatel tokenů vázaných na aktiva k těmto rezervním aktivům rychlý přístup. Rezervní aktiva by podle své povahy měla být uschována buď u úvěrové instituce ve smyslu nařízení (EU) č. 575/2013, nebo u povoleného poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy. Úvěrové instituce nebo poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy, u nichž jsou rezervní aktiva zajišťující tokeny vázané na aktiva v úschově, by měli být odpovědní za ztrátu těchto rezervních aktiv vůči vydavateli nebo držitelům tokenů vázaných na aktiva, pokud neprokážou, že k této ztrátě došlo v důsledku vnější události mimo jejich přiměřenou kontrolu. (39)Na ochranu držitelů tokenů vázaných na aktiva proti poklesu hodnoty aktiv, která zajišťují hodnotu tokenů, by měli vydavatelé tokenů vázaných na aktiva investovat rezervní aktiva do bezpečných nízkorizikových aktiv s minimálním tržním a úvěrovým rizikem. Protože tokeny vázané na aktiva mohou být použity jako platební prostředek, měl by veškeré zisky nebo ztráty vyplývající z investování rezervních aktiv nést vydavatel tokenů vázaných na aktiva. (40)Některé tokeny vázané na aktiva mohou nabízet všem svým držitelům práva, jako jsou nárok na zpětnou výměnu nebo pohledávky za rezervními aktivy nebo za vydavatelem, zatímco jiné tokeny vázané na aktiva nemusí tato práva dávat všem držitelům a mohou nárok na zpětnou výměnu omezovat na konkrétní držitele. Jakákoli pravidla týkající se tokenů vázaných na aktiva by měla být dostatečně pružná, aby postihovala všechny tyto situace. Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva by proto měli informovat držitele tokenů vázaných na aktiva, zda mají přímý nárok vůči vydavateli nebo právo na zpětnou výměnu. Pokud vydavatelé tokenů vázaných na aktiva poskytují přímá práva vůči vydavateli nebo rezervním aktivům všem držitelům, měli by přesně stanovit podmínky, za nichž lze tato práva uplatnit. Pokud vydavatelé tokenů vázaných na aktiva omezují tato přímá práva vůči vydavateli nebo rezervním aktivům na omezený počet držitelů tokenů vázaných na aktiva, měli by přesto nabízet všem držitelům tokenů vázaných na aktiva minimální práva. Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva by měli zajistit likviditu těchto tokenů uzavřením a udržováním dohod o přiměřené likviditě s poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy, kteří jsou pověřeni předvídatelným způsobem stanovovat pevné kotace na nákup a prodej tokenů vázaných na aktiva za fiat měnu. Pokud se hodnota tokenů vázaných na aktiva značně odlišuje od hodnoty rezervních aktiv, měli by mít držitelé tokenů vázaných na aktiva právo požádat přímo vydavatele, aby jejich tokeny vázané na aktiva vyměnil zpět za rezervní aktiva. Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva, kteří dobrovolně zastaví své operace nebo kteří řádně ukončí činnost, by měli mít smluvní ujednání zajišťující, že výnosy z rezervních aktiv budou vyplaceny držitelům tokenů vázaných na aktiva. (41)Aby bylo zajištěno, že tokeny vázané na aktiva se používají převážně jako prostředek směny, a nikoli jako uchovatel hodnoty, neměli by vydavatelé tokenů vázaných na aktiva ani žádní poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy poskytovat uživatelům tokenů vázaných na aktiva úrok za dobu, kdy uživatelé tyto tokeny vázané na aktiva drží. Některé tokeny vázané na aktiva a elektronické peněžní tokeny by měly být považovány za významné v důsledku potenciálně velké zákaznické základny jejich promotérů a akcionářů, jejich potenciálně vysoké tržní kapitalizace, potenciální velikosti rezervy aktiv zajišťujících hodnotu těchto tokenů vázaných na aktiva nebo elektronických peněžních tokenů, potenciálně vysokého počtu transakcí, potenciální propojenosti s finančním systémem nebo potenciálního přeshraničního používání těchto kryptoaktiv. Významné tokeny vázané na aktiva nebo významné elektronické peněžní tokeny, které by mohly být používány velkým počtem držitelů a které by mohly představovat specifické výzvy z hlediska finanční stability, transmise měnové politiky nebo měnové suverenity, by měly podléhat přísnějším požadavkům než jiné tokeny vázané na aktiva nebo elektronické peněžní tokeny. (42)Vzhledem k jejich velkému množství mohou významné tokeny vázané na aktiva představovat větší rizika pro finanční stabilitu než jiná kryptoaktiva a tokeny vázané na aktiva s omezenější emisí. Vydavatelé významných tokenů vázaných na aktiva by proto měli podléhat přísnějším požadavkům než vydavatelé jiných kryptoaktiv nebo tokenů vázaných na aktiva s omezenější emisí. Měli by zejména podléhat vyšším kapitálovým požadavkům, požadavkům na interoperabilitu a měli by mít zavedené zásady řízení likvidity.

(43)Vydavatelé tokenů vázaných na aktiva by měli mít plán řádného ukončení činností, aby bylo zajištěno, že práva držitelů tokenů vázaných na aktiva budou chráněna, pokud vydavatelé tokenů vázaných na aktiva zastaví své operace nebo pokud řádně ukončí svou činnost podle vnitrostátního insolvenčního práva. (44)Vydavatelé elektronických peněžních tokenů by měli být povoleni buď jako úvěrové instituce podle směrnice 2013/36/EU, nebo jako instituce elektronických peněz podle směrnice 2009/110/ES a měli by splňovat příslušné provozní požadavky podle směrnice 2009/110/ES, pokud není v tomto nařízení uvedeno jinak. Vydavatelé elektronických peněžních tokenů by měli vypracovat bílou knihu o kryptoaktivech a oznámit ji svému příslušnému orgánu. Pokud je emise elektronických peněžních tokenů pod určitou prahovou hodnotou nebo pokud mohou elektronické peněžní tokeny držet výhradně kvalifikovaní investoři, neměli by vydavatelé těchto elektronických peněžních tokenů podléhat povinnému povolení. Vydavatelé by však měli vždy vypracovat bílou knihu o kryptoaktivech a oznámit ji svému příslušnému orgánu. (45)Držitelům elektronických peněžních tokenů by měla být vždy poskytnuta pohledávka za vydavatelem dotčených elektronických peněžních tokenů. Držitelům elektronických peněžních tokenů by mělo být vždy poskytnuto právo na zpětnou výměnu v nominální hodnotě za tu fiat měnu, na níž jsou elektronické peněžní tokeny navázány, a to v kterémkoli okamžiku. Vydavatelům elektronických peněžních tokenů by mělo být povoleno uplatnit poplatek, pokud držitelé elektronických peněžních tokenů požádají o zpětnou výměnu svých tokenů za fiat měnu. Takovýto poplatek by měl být přiměřený skutečným nákladům vynaloženým vydavatelem elektronických peněžních tokenů. (46)Vydavatelé elektronických peněžních tokenů ani žádní poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy by neměli poskytovat držitelům elektronických peněžních tokenů úrok za dobu, kdy tito držitelé tyto elektronické peněžní tokeny drží. (47)Bílá kniha o kryptoaktivech vypracovaná vydavatelem elektronických peněžních tokenů by měla obsahovat všechny podstatné informace týkající se vydavatele a nabídky elektronických peněžních tokenů nebo jejich přijetí k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva, které jsou nezbytné, aby mohli potenciální kupující učinit informované rozhodnutí o nákupu a aby pochopili rizika týkající se této nabídky elektronických peněžních tokenů. V bílé knize o kryptoaktivech by rovněž mělo být výslovně uvedeno, že držitelům elektronických peněžních tokenů se poskytuje pohledávka ve formě práva na zpětnou výměnu jejich elektronických peněžních tokenů za fiat měnu v nominální hodnotě a v jakémkoli okamžiku. (48)Pokud vydavatel elektronických peněžních tokenů investuje finanční prostředky, které obdržel výměnou za elektronické peněžní tokeny, měly by být tyto finanční prostředky investovány do aktiv znějících na stejnou měnu, na kterou je vázán elektronický peněžní token, aby se předešlo křížovým měnovým rizikům. (49)Významné elektronické peněžní tokeny mohou představovat větší rizika pro finanční stabilitu než nevýznamné elektronické peněžní tokeny a tradiční elektronické peníze. Vydavatelé těchto významných elektronických peněžních tokenů by proto měli podléhat dalším požadavkům. Vydavatelé elektronických peněžních tokenů by měli zejména podléhat vyšším kapitálovým požadavkům než jiní vydavatelé elektronických peněžních tokenů, požadavkům na interoperabilitu a měli by mít zavedeny zásady řízení likvidity. Vydavatelé elektronických peněžních tokenů by rovněž měli splňovat některé požadavky vztahující se na vydavatele tokenů vázaných na aktiva, jako jsou požadavky na úschovu rezervních aktiv, investiční pravidla pro rezervní aktiva a povinnost stanovit plán řádného ukončení činnosti. (50)Služby související s kryptoaktivy by měly poskytovat pouze právnické osoby, které mají sídlo v některém členském státě a které byly povoleny jako poskytovatel služby související s kryptoaktivy příslušným orgánem členského státu, v němž se jejich sídlo nachází. (51)Toto nařízení by nemělo omezovat možnost, aby osoby usazené v Unii přijímaly na svůj vlastní podnět služby související s kryptoaktivy poskytované podnikem ze třetí země. Pokud podnik ze třetí země poskytuje služby související s kryptoaktivy na vlastní podnět osoby usazené na území Unie, neměly by se tyto služby související s kryptoaktivy považovat za poskytované na území Unie. Pokud se podnik ze třetí země aktivně snaží získat v Unii zákazníky nebo potenciální zákazníky nebo v Unii propaguje či inzeruje služby nebo činnosti související s kryptoaktivy, nemělo by se to považovat za službu související s kryptoaktivy poskytovanou na vlastní podnět zákazníka. V takovém případě by podnik ze třetí země měl být povolen jako poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy. (52)Vzhledem k doposud relativně malému počtu poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy by pravomoc povolovat tyto poskytovatele služeb a vykonávat nad nimi dohled měla být svěřena příslušným vnitrostátním orgánům. Povolení by mělo být uděleno, zamítnuto nebo odňato příslušným orgánem členského státu, v němž má subjekt své sídlo. V tomto povolení by měly být uvedeny služby související s kryptoaktivy, které má poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy povoleny, a povolení by mělo platit pro celou Unii. (53)Aby se zvýšila transparentnost pro držitele kryptoaktiv, pokud jde o poskytování služeb souvisejících s kryptoaktivy, měl by orgán ESMA zřídit rejstřík poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy, který by měl obsahovat informace o subjektech, jimž je v Unii povoleno poskytovat tyto služby. Tento rejstřík by měl rovněž obsahovat bílé knihy o kryptoaktivech oznámené příslušným orgánům a uveřejněné vydavateli kryptoaktiv. (54)Některým podnikům podléhajícím právním předpisům Unie o finančních službách by mělo být povoleno poskytovat služby související s kryptoaktivy bez předchozího povolení. Úvěrové instituce povolené podle směrnice 2013/36/EU by k poskytování služeb souvisejících s kryptoaktivy neměly potřebovat další povolení. Poskytovat služby související s kryptoaktivy v Unii bez dalšího povolení by mělo být povoleno také investičním podnikům povoleným podle směrnice 2014/65/EU, kterým je povoleno poskytovat jednu nebo několik investičních služeb vymezených podle této směrnice, které jsou podobné službám souvisejícím s kryptoaktivy, jež mají v úmyslu poskytovat. (55)Aby byla zajištěna ochrana spotřebitele, integrita trhu a finanční stabilita, měli by poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy vždy jednat čestně, spravedlivě a profesionálně a v nejlepším zájmu zákazníků. Služby související s kryptoaktivy by měly být považovány za „finanční služby“ podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES. Pokud jsou smlouvy mezi poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy a spotřebiteli sjednávány na dálku, měly by podléhat této směrnici. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy by měli poskytovat svým zákazníkům jasné, korektní a nezavádějící informace a upozornit je na rizika spojená s kryptoaktivy. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy by měli uveřejnit svou cenovou politiku, měli by stanovit postup pro vyřizování stížností a měli by mít zavedeny spolehlivé zásady zjišťování, předcházení, řízení a uveřejňování střetů zájmů. (56)Aby byla zajištěna ochrana spotřebitele, měli by poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy splňovat některé obezřetnostní požadavky. Tyto obezřetnostní požadavky by měly být stanoveny jako pevná částka nebo podílem z jejich fixních režijních nákladů v předchozím roce, a to v závislosti na druhu služeb, které poskytují. (57)Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy by měli podléhat přísným organizačním požadavkům. Jejich řídící pracovníci a hlavní akcionáři by měli být způsobilí z hlediska boje proti praní peněz a financování terorismu. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy by měli zaměstnávat řídicí pracovníky a personál s adekvátními schopnostmi, znalostmi a odborností a měli by učinit všechna přiměřená opatření, aby plnili své funkce, včetně vypracování plánu kontinuity provozu. Měli by mít silný mechanismus vnitřní kontroly a posuzování rizik, jakož i adekvátní systémy a postupy pro zajištění integrity a důvěrnosti obdržených informací. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy by měli mít zavedeny vhodné způsoby uchovávání záznamů o všech transakcích, příkazech a službách týkajících se kryptoaktiv, které poskytují. Rovněž by měli mít zavedeny systémy na zjišťování potenciálního zneužívání trhu ze strany zákazníků. (58)Aby byla zajištěna ochrana spotřebitele, měli by poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy mít adekvátní ujednání na ochranu vlastnických práv zákazníků na držená kryptoaktiva. Pokud jejich obchodní model vyžaduje, aby drželi finanční prostředky podle čl. 4 bodu 25 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ve formě bankovek, mincí, bezhotovostních peněz nebo elektronických peněz patřících jejich zákazníkům, měli by poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy uložit tyto finanční prostředky u úvěrové instituce nebo centrální banky. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy by měli mít povoleno provádění platebních transakcí v souvislosti se službami souvisejícími s kryptoaktivy, které nabízejí, pouze pokud jsou povoleni jako platební instituce podle směrnice (EU) 2015/2366. (59)V závislosti na službách, které poskytují, a s ohledem na specifická rizika, jež každý druh služeb představuje, by poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy měli podléhat požadavkům, které jsou pro tyto služby specifické. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy poskytující službu úschovy a správy kryptoaktiv v zastoupení třetích stran by měli mít smluvní vztah se svými zákazníky s povinnými smluvními ustanoveními a měli by si vypracovat a zavést zásady úschovy. Tito poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy by měli rovněž nést odpovědnost za případné škody vyplývající z incidentů souvisejících s IKT, včetně incidentů v důsledku kybernetického útoku, krádeže nebo jakékoliv poruchy. (60)Aby bylo zajištěno řádné fungování trhu s kryptoaktivy, měli by mít poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy provozující obchodní platformu pro kryptoaktiva podrobná provozní pravidla, měli by zajistit, aby byly jejich systémy a postupy dostatečně odolné, a měli by podléhat požadavkům na předobchodní a poobchodní transparentnost přizpůsobeným trhu s kryptoaktivy. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy by měli zajistit, aby byly obchody provedené na jejich obchodní platformě pro kryptoaktiva rychle vypořádány a zaznamenány do DLT. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy provozující obchodní platformu pro kryptoaktiva by rovněž měli mít transparentní strukturu poplatků za služby, které poskytují, aby nedocházelo k umísťování objednávek, které by mohly přispět ke zneužívání trhu, nebo obchodním podmínkám narušujícím trh. (61)Aby byla zajištěna ochrana spotřebitele, měli by si poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy, kteří směňují kryptoaktiva za fiat měny nebo za jiná kryptoaktiva s využitím svého vlastního kapitálu, stanovit nediskriminační obchodní zásady. Měli by uveřejnit buď pevné kotace, nebo metodu, kterou používají pro stanovení ceny kryptoaktiv, které chtějí nakoupit nebo prodat. Rovněž by měli podléhat požadavkům na poobchodní transparentnost. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy, kteří provádějí příkazy na kryptoaktiva v zastoupení třetích stran, by si měli vypracovat zásady provádění a vždy by se měli snažit dosáhnout nejlepšího možného výsledku pro své zákazníky. Měli by podniknout všechna nezbytná opatření, aby jejich zaměstnanci nemohli zneužít informace o příkazech zákazníků. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy, kteří přijímají příkazy a tyto příkazy zasílají jiným poskytovatelům služeb souvisejících s kryptoaktivy, by si měli vypracovat postupy pro rychlé a řádné zasílání těchto příkazů. Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy by neměli přijímat žádné peněžní ani nepeněžní plnění za zaslání těchto příkazů na jakoukoli konkrétní obchodní platformu pro kryptoaktiva nebo jakýmkoli jiným poskytovatelům služeb souvisejících s kryptoaktivy. (62)Poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy, kteří uvádějí kryptoaktiva pro potenciální uživatele, by těmto osobám měli před uzavřením smlouvy sdělit, jak hodlají svou službu poskytovat. Rovněž by měli zavést zvláštní opatření, aby zabránili střetům zájmů vyplývajícím z této činnosti.

(63)Aby byla zajištěna ochrana spotřebitele, měli by poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy, kteří poskytují poradenství ke kryptoaktivům buď na žádost třetí strany nebo ze svého vlastního podnětu, provést předběžné posouzení zkušeností, znalostí, cílů a schopnosti svých zákazníků nést ztráty. Pokud zákazníci nesdělí poskytovatelům služeb souvisejících s kryptoaktivy informace o svých zkušenostech, znalostech, cílech a schopnosti nést ztráty nebo pokud je zřejmé, že tito zákazníci nemají dostatečné zkušenosti nebo znalosti, aby pochopili související rizika, nebo nejsou schopni nést ztráty, měli by poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy tyto zákazníky upozornit, že toto kryptoaktivum nebo služby související s kryptoaktivy nemusí být pro ně vhodné. Při poskytování poradenství by poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy měli vypracovat zprávu se shrnutím potřeb a požadavků zákazníků a poskytnutých doporučení. (64)Je nezbytné zajistit důvěru uživatelů v trhy s kryptoaktivy a integritu trhu. Proto je nezbytné stanovit pro kryptoaktiva, která jsou přijata k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva, pravidla odrazující od zneužívání trhu. Protože jsou však vydavatelé kryptoaktiv a poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy velmi často malé a střední podniky, nebylo by přiměřené uplatňovat na ně všechna ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014. Proto je nezbytné stanovit zvláštní pravidla zakazující některé jednání, které by mohlo podkopat důvěru uživatelů v trhy s kryptoaktivy a integritu trhů s kryptoaktivy, včetně obchodování zasvěcených osob, nedovoleného zpřístupnění vnitřních informací a manipulace trhu souvisejících s kryptoaktivy. Tato zvláštní pravidla týkající se zneužití trhu spáchaného v souvislosti s kryptoaktivy by měla být uplatňována, pokud jsou kryptoaktiva přijata k obchodování na obchodní platformě pro kryptoaktiva. (65)Příslušným orgánům by měly být svěřeny dostatečné pravomoci, aby mohly dohlížet nad vydáváním kryptoaktiv, včetně tokenů vázaných na aktiva nebo elektronických peněžních tokenů, jakož i na poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy, včetně pravomoci pozastavit nebo zakázat vydávání kryptoaktiv nebo poskytování služby související s kryptoaktivy, a vyšetřovat porušení pravidel o zneužití trhu. Vzhledem k přeshraniční povaze trhů s kryptoaktivy by příslušné orgány měly vzájemně spolupracovat, aby odhalily a zamezily jakémukoli porušování právního rámce upravujícího kryptoaktiva a trhy s kryptoaktivy. Příslušné orgány by také měly mít pravomoc stanovit sankce vydavatelům kryptoaktiv, včetně tokenů vázaných na aktiva nebo elektronických peněžních tokenů, a poskytovatelům služeb souvisejících s kryptoaktivy. (66)Významné tokeny vázané na aktiva mohou být používány jako prostředek směny a k provádění velkých objemů platebních transakcí přes hranice. Aby nedocházelo k regulatorní arbitráži v různých členských státech, je vhodné pověřit orgán EBA úkolem dohlížet na vydavatele významných tokenů vázaných na aktiva, jakmile jsou tyto tokeny vázané na aktiva klasifikovány jako významné. (67)Orgán EBA by měl zřídit kolegium orgánů dohledu pro vydavatele významných tokenů vázaných na aktiva. Tito vydavatelé jsou obvykle v centru sítě subjektů, které zajišťují vydávání těchto kryptoaktiv, jejich převod a distribuci držitelům. Členy kolegia orgánů dohledu by proto měly být všechny orgány příslušné pro tyto subjekty a poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy, kteří zajišťují mimo jiné úschovu rezervních aktiv, provoz obchodních platforem pro kryptoaktiva, pokud jsou významné tokeny vázané na aktiva přijaty k obchodování, a poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy zajišťující úschovu a správu významných tokenů vázaných na aktiva v zastoupení držitelů. Kolegium orgánů dohledu by mělo usnadňovat spolupráci a výměnu informací mezi svými členy a mělo by vydávat nezávazná stanoviska k dohledovým opatřením nebo změnám povolení týkajícím se vydavatelů významných tokenů vázaných na aktiva nebo k příslušným subjektům poskytujícím služby nebo činnosti v souvislosti s významnými tokeny vázanými na aktiva. (68)Dohlížet na vydavatele elektronických peněžních tokenů by měly příslušné orgány pověřené dohledem podle směrnice 2009/110/ES. Vzhledem k potenciálně širokému využívání významných elektronických peněžních tokenů jako platebního prostředku a vzhledem k rizikům, jež mohou znamenat pro finanční stabilitu, je však nad vydavateli významných elektronických peněžních tokenů nezbytný dvojí dohled ze strany příslušných orgánů i ze strany orgánu EBA. Orgán EBA by měl dohlížet, zda vydavatelé významných elektronických peněžních tokenů plní zvláštní dodatečné požadavky stanovené v tomto nařízení pro významné elektronické peněžní tokeny. (69)Orgán EBA by měl zřídit kolegium orgánů dohledu pro vydavatele významných elektronických peněžních tokenů. Vydavatelé významných elektronických peněžních tokenů jsou obvykle v centru sítě subjektů, které zajišťují vydávání těchto kryptoaktiv, jejich převod a distribuci držitelům. Členy kolegia orgánů dohledu pro vydavatele významných elektronických peněžních tokenů by proto měly být všechny orgány příslušné pro tyto subjekty a poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy, kteří zajišťují mimo jiné provoz obchodních platforem pro kryptoaktiva, pokud jsou významné elektronické peněžní tokeny přijaty k obchodování, a poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy zajišťující úschovu a správu významných elektronických peněžních tokenů v zastoupení držitelů. Kolegium orgánů dohledu pro vydavatele významných elektronických peněžních tokenů by mělo usnadňovat spolupráci a výměnu informací mezi svými členy a mělo by vydávat nezávazná stanoviska ke změnám povolení nebo k dohledovým opatřením týkajícím se vydavatelů významných elektronických peněžních tokenů nebo k příslušným subjektům poskytujícím služby nebo činnosti v souvislosti s těmito významnými elektronickými peněžními tokeny. (70)Aby mohl orgán EBA dohlížet nad vydavateli významných tokenů vázaných na aktiva, měl by mít mimo jiné pravomoci vykonávat inspekce na místě, provádět dohledová opatření a ukládat pokuty. Orgán EBA by měl rovněž mít pravomoci dohlížet, zda vydavatelé významných elektronických peněžních tokenů splňují dodatečné požadavky stanovené v tomto nařízení. (71)Orgán EBA by měl účtovat poplatky vydavatelům významných tokenů vázaných na aktiva a vydavatelům významných elektronických peněžních tokenů na úhradu svých nákladů, včetně režijních nákladů. Pro vydavatele významných tokenů vázaných na aktiva by měl být poplatek úměrný velikosti jejich rezervních aktiv. Pro vydavatele významných elektronických peněžních tokenů by měl být poplatek úměrný výši finančních prostředků obdržených výměnou za významné elektronické peněžní tokeny. (72)Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto nařízení, měla by být pravomoc přijmout akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) přenesena na Komisi v souvislosti se změnami definic stanovených v tomto nařízení, aby byly upraveny podle vývoje trhu a technologií, aby byla upřesněna kritéria a prahové hodnoty pro stanovení, zda mají být tokeny vázané na aktiva nebo elektronické peněžní tokeny klasifikovány jako významné, a aby byl upřesněn d