NÁVRH NA ZMĚNU č. 1 NÁVRHU SOUHRNNÉHO ROZPOČTU NA ROK 2014 VÝKAZ VÝDAJŮ PODLE ODDÍLŮ Oddíl III – Komise /* COM/2013/0644 final - 2013/ () */





NÁVRH NA ZMĚNU č. 1 NÁVRHU SOUHRNNÉHO ROZPOČTU NA ROK 2014 VÝKAZ VÝDAJŮ PODLE ODDÍLŮ Oddíl III – Komise S ohledem na: – Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, – nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie[1], a zejména na článek 39 uvedeného nařízení, – návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014 předložený Komisí dne 28. června 2013[2], Evropská komise tímto předkládá rozpočtovému orgánu návrh na změnu č. 1 návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014 z důvodů, které uvádí důvodová zpráva. OBSAH 1 Úvod.. 5 2 Předfinancování programů Horizont 2020, Erasmus, COSME a YEI 5 2.1 Výsledek jednání o víceletém finančním rámci 5 2.2 Podokruh 1a ¾ Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost.. 6 2.2.1 Předfinancování programů Horizont 2020, COSME a Erasmus. 6 2.2.2 Odložené uvolnění prostředků u CEF a ITER.. 6 2.2.3 Revidovaný profil programů podokruhu 1a. 7 2.3 Dopad na podokruh 1b ¾ Hospodářská, sociální a územní soudržnost.. 7 2.3.1 Předčasné financování a odložené financování 7 2.3.2 Dodatečné odložené financování 7 2.3.3 Důsledky v podrobnosti 8 3 Dodatečná pomoc Kypru.. 8 3.1 Důvody žádosti 8 3.2 Financování mobilizací prostředků z nástroje pružnosti 9 4 Nová generace společných technologických iniciativ.. 9 4.1 Legislativní návrhy.. 9 4.2 Dopad na lidské a finanční zdroje. 11 5 Vytvoření zvláštních rozpočtových položek pro technickou pomoc pro politiku soudržnosti 11 5.1 Legislativní návrhy.. 11 5.2 Dopad na nomenklaturu rozpočtu.. 12 6 Závěr.. 12 7 Souhrnná tabulka s rozdělením podle okruhů finančního rámce. 14 VÝKAZ VÝDAJŮ PODLE ODDÍLŮ Změny výkazu příjmů a výdajů v členění podle oddílů jsou k dispozici v databázi EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Anglické znění změn těchto výkazů v členění podle oddílů je pro informaci připojeno jako příloha rozpočtu. 1 Úvod Předmětem návrhu na změnu č. 1 („NZ 1“) návrhu rozpočtu na rok 2014 („NR na rok 2014“) jsou následující opatření: ¾ předčasné uvolnění prostředků na závazky pro ‚Rámcový program pro výzkum a inovace‘ (Horizont 2020)‚ Vzdělávání, odborná příprava, mládež a sport‘ (Erasmus), ‚Konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky‘ (COSME), dodatečně k předčasnému uvolnění prostředků pro ‚Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí‘ (YEI), které již bylo navrženo v NR na rok 2014 v důsledku politické dohody z konce června 2013 o víceletém finančním rámci na období 2014-2020, ¾ dodatečná pomoc, kterou obdrží Kypr ze strukturálních fondů a která má činit 100 mil. EUR. Navrhuje se, aby tato částka byla financována z rozpětí podokruhu 1b (21,6 mil. EUR) a mobilizací prostředků z nástroje pružnosti (78,4 mil. EUR), ¾ náklady na lidské a finanční zdroje vyplývající z navrhované nové generace společných technologických iniciativ, ¾ vytvoření rozpočtových položek s „p.m.“ s cílem umožnit Komisi spravovat na žádost členských států, jejichž rozpočty jsou dočasně napjaté, část přídělu technické pomoci členských států z evropských strukturálních a investičních fondů. Čistý dopad těchto změn na rozpočet znamená ve srovnání s NR na rok 2014 nárůst prostředků na závazky ve výši 100 mil. EUR. Pokud jde o prostředky na platby, nenavrhuje návrh na změnu žádnou změnu. 2 Předfinancování programů Horizont 2020, Erasmus, COSME a YEI 2.1 Výsledek jednání o víceletém finančním rámci V souladu s politickou dohodou, jíž bylo dosaženo ohledně víceletého finančního rámce na období 2014-2020, lze v letech 2014 a 2015 v rámci ročního rozpočtového procesu s předstihem uvolnit až 2 543 mil. EUR (v cenách roku 2011), a to na konkrétní politické cíle týkající se zaměstnanosti mládeže, výzkumu, programu Erasmus (zejména pokud jde o učňovské vzdělávání) a malých a středních podniků. Podle dohody budou s předstihem uvolněné částky (2 143 mil. EUR na program zaměstnanosti mladých lidí, 200 mil. EUR na program Horizont 2020, 150 mil. EUR na Erasmus a 50 mil. EUR na program COSME) plně vyrovnány snížením rozpětí v okruzích finančního rámce (nebo mezi nimi) s cílem zachovat po celé období 2014–2020 v každém okruhu a dílčím okruhu celkové roční stropy v nezměněné výši. Tento návrh na změnu č. 1 návrhu rozpočtu na rok 2014 zohledňuje politickou dohodu o novém víceletém finančním rámci tím, že příslušně upravuje finanční příděly daných programů na rok 2014 v rámci podokruhu 1a (Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost) a podokruhu 1b (Hospodářská, sociální a územní soudržnost). Nejsou navrženy žádné změny, pokud jde o předfinancování ‚Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí‘ (YEI), neboť to bylo zahrnuto již do NR na rok 2014. Předfinancování programů v rámci podokruhu 1a má však dopad na částky s předstihem uvolněné v rámci podokruhu 1b, jak je uvedeno níže. 2.2 Podokruh 1a ¾ Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost 2.2.1 Předfinancování programů Horizont 2020, COSME a Erasmus Komise navrhuje uvolnit v letech 2014 a 2015 v podokruhu 1a s předstihem 400 mil. EUR (v cenách roku 2011) a takto je rozdělit: 200 mil. EUR na program Horizont 2020, 150 mil. EUR pro program Erasmus a 50 mil. EUR pro program COSME. Celková částka pro všechny tři programy na období 2014-2020 zůstává beze změny. Rozdělení prostředků podle jednotlivých programů: · Horizont 2020: předfinancované částky v cenách z roku 2011 činí 200 mil. EUR v roce 2014 (212,2 mil. EUR v běžných cenách), tato částka se rozdělí napůl do těchto dvou rozpočtových bodů: ‘15 03 01 01 ¾ Akce Marie Skłodowska-Curie — Vytváření nových dovedností a inovací’ a ‘08 02 01 01 ¾ Posílení hraničního výzkumu v ERV — Evropská rada pro výzkum’. · COSME: dostupné zdroje se zvýší o 30 mil. EUR v roce 2014 a 20 mil. EUR v roce 2015 v cenách z roku 2011 (31,7 mil. EUR a 21,6 mil. EUR v běžných cenách). Komise navrhuje soustředit největší část s předstihem uvolněných prostředků (85 %) na finanční nástroje ve prospěch malých a středních podniků ‘02 02 02 ¾ Zlepšení přístupu malých a středních podnikůke kapitálovému nebo dluhovému financování‘ a zbývající částku přidělit rozpočtovému článku ‘02 02 01 ¾ Podpora podnikání a zlepšení konkurenceschopnosti unijních podniků a jejich přístupu na trhy’. · Erasmus: tomuto programu bude v cenách z roku 2011 s předstihem uvolněno 130 mil. EUR v roce 2014 a 20 mil. EUR v roce 2015. To v běžných cenách představuje 137,5 mil. EUR a 21,6 mil. EUR. Dodatečné částky se mají použít pro posílení složky „učňovského vzdělávání“ (‚15 02 01¾ Podpora excelence a spolupráce v oblasti evropského vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, význam této podpory pro trh práce a účast mladých lidí na demokratickém životě Evropy‘). 2.2.2 Odložené uvolnění prostředků u CEF a ITER Současně s předčasným poskytnutím prostředků pro program Horizont 2020 a COSME a Erasmus, jak je uvedeno výše, se prostředky plánované pro energetickou část ‚nástroje pro propojení Evropy‘ (CEF – energie) a ‚Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor‘ (ITER) uvolní později, a to s přihlédnutím k jejich konkrétnímu výhledovému použití během daného období. · ITER: částka 200 mil. EUR (v cenách roku 2011) bude přesunuta z roku 2014 do roku 2015, tak aby se zohlednilo revidované plánování zadávání zakázek. Společný podnik ‚Fusion for Energy‘ (F4E) (ITER) úzce spolupracoval s dodavateli a podařilo se mu získat dodávky za nižší než plánovanou cenu nebo produkty lepší kvality za cenu produktů nižší specifikace. To však vyžaduje revizi počátečních plánů a návrhů a bude trvat déle, než se původně plánovalo. · CEF – energie: celkové množství prostředků pro energetický program nástroje CEF se sníží o 160 mil. EUR v roce 2014 a o 240 mil. EUR v roce 2015 (v cenách roku 2011), aby se vyvážilo předčasné financování programů v rámci podokruhu 1a. Celková částka určená pro program na dané období sedmi let však zůstává beze změny. Harmonogram financování energetického programu CEF byl příslušně upraven v orientačním finančním plánu na období 2015-2020 s ohledem na očekávané žádosti o financování projektů infrastruktury. Zejména se dosáhlo lineárnějšího nárůstu finanční podpory tak, aby se zohlednilo postupné ukončování programu nástroje CEF a zároveň skutečnost, že se každé dva roky obnovuje seznam projektů společného zájmu. Účelem úpravy tohoto rozdělení prostředků mezi danými čtyřmi operačními rozpočtovými položkami je sladit návrh rozpočtu a orientační finanční plán s nejnovějšími výsledky jednání ohledně právního aktu o CEF, konkrétně se zavedením maximálního 10% limitu pro finanční příděl dostupný pro finanční nástroje. 2.2.3 Revidovaný profil programů podokruhu 1a Změny v NR na rok 2014 a z nich plynoucí změny v orientačním finančním plánování programů v podokruhu 1a vyplývající z navrhovaného předčasného a odloženého financování popsaného výše jsou následující (v mil. EUR a v cenách z roku 2011): Program || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM ITER || - 200,0 || +200,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 Horizont 2020 || +200,0 || 0,0 || – 25,0 || – 25,0 || – 50,0 || – 50,0 || – 50,0 || 0,0 Erasmus || + 130,0 || + 20,0 || – 63,8 || – 67,5 || – 12,5 || – 6,2 || 0,0 || 0,0 COSME || + 30,0 || + 20,0 || – 6,2 || – 12,5 || – 12,5 || – 18,8 || 0,0 || 0,0 CEF – energie || – 160,0 || – 240,0 || + 95,0 || + 105,0 || + 75,0 || + 75,0 || + 50,0 || 0,0 Pro rok 2014 uvádí níže uvedená tabulka odpovídající částky v běžných cenách: Program || 2014 ITER || – 212,2 Horizont 2020 || + 212,2 Erasmus || + 137,5 COSME || + 31,7 CEF – energie || – 169,2 Celkem || 0,0 2.3 Dopad na podokruh 1b ¾ Hospodářská, sociální a územní soudržnost 2.3.1 Předčasné financování a odložené financování Ve svém NR na rok 2014 Komise navrhla financovat s předstihem Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI) částkou 1 271,4 mil. EUR (v cenách roku 2011) s cílem podpořit opatření proti nezaměstnanosti mladých lidí. V NR bylo toto předčasné financování vyrovnáno příslušným snížením příspěvku z Fondu soudržnosti pro nástroj pro propojení Evropy‘ (CEF – doprava: minus 471,2 mil. EUR v roce 2014); program Evropské územní spolupráce (ETC: minus 640,2 mil. EUR v roce 2014) a snížením stropu podokruhu 1a (minus 160 mil. EUR v roce 2014). Toto předčasné financování bylo sice pro všechny dotčené okruhy a programy pro dané období rozpočtově neutrální, došlo však k úpravě ročních stropů. Konečná politická dohoda o víceletém finančním rámci souhlasí s předčasným financováním řady programů, nesmí se však změnit žádný z ročních stropů. Proto tento návrh na změnu navrhuje snížit výdaje v podokruhu 1b v NR na rok 2014 o 160 mil. EUR (v cenách roku 2011), aby byly v souladu s dohodnutým stropem na rok 2014. 2.3.2 Dodatečné odložené financování Aby byl zachován původní strop podokruhu 1b navrhuje Komise další odložení financování Evropské územní spolupráce (ETC) ve výši 160 mil. EUR (v cenách roku 2011). Tento revidovaný profil financování ETC má také za účel lépe sladit očekávané načasování schválení programů v souvislosti se zpožděními v legislativním procesu: zkušenosti z předchozích programových období ukazují, že tyto programy byly mezi posledními, které byly schvalovány, neboť s nimi související přeshraniční operace jsou poměrně komplexní. Tabulka níže uvádí nový profil výdajů (v mil. EUR v cenách za rok 2011) v podokruhu 1b pro dané období[3]. Jediná změna ve srovnání s NR se týká ETC, všechny ostatní výdaje zůstávají beze změny. || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM YEI — původně || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 3 000,0 předčasné financování || +1 271,4 || + 871,4 || – 428,6 || – 428,6 || – 428,6 || – 428,6 || – 428,6 || 0,0 YEI – po revizi || 1 700,0 || 1 300,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 3 000,0 CEF – Fond soudržnosti původně || 1 397,5 || 1 401,8 || 1 403,8 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 Předčasné financování || – 471,2 || – 277,5 || + 748,7 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 CEF – Fond soudržnosti po revizi || 926,3 || 1 124,3 || 2 152,5 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 ETC původně[4] || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 8 948,3 Odložené financování || – 800,2 || – 593,9 || –320,1 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || 0,0 ETC po revizi[5] || 478,1 || 684,4 || 958,2 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 8 948,3 2.3.3 Důsledky v podrobnosti V porovnání s NR na rok 2014 obsahuje upravený profil snížení navržených prostředků na závazky u rozpočtového článku ‘13 03 64¾ Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR)¾ Evropská územní spolupráce o 169,2 mil. EUR (v běžných cenách). Pokud jde o prostředky na platby, není nutná žádná změna, neboť Komise s nižším objemem prostředků pro ETC na předběžné financování (ve srovnání s jinými programy strukturálních fondů) počítala předem. 3 Dodatečná pomoc Kypru 3.1 Důvody žádosti Na svém zasedání ve dnech 27. a 28. června 2013 dospěla Evropská rada k závěru, že by se měla Kypru poskytnout dodatečná pomoc. Zatímco v případě řady členských států eurozóny již byl uznán výrazný dopad hospodářské krize na úroveň jejich prosperity a tato skutečnost byla zohledněna v přídělech ze strukturálních fondů, jak je uvedeno v závěrech zasedání Evropské rady z února 2013, nebylo v té době o makroekonomické pomoci Kypru ještě rozhodnuto. S ohledem na tuto skutečnost vyzvala Evropská rada Evropský parlament a Radu, aby přezkoumaly možnosti, které nabízí flexibilita ve víceletém finančním rámci, včetně nástroje pružnosti, s cílem řešit velmi obtížnou situaci Kypru[6]. Komise navrhuje poskytnout Kypru dodatečný příděl ze strukturálních fondů v období dvou let (rozdělený do dvou stejně vysokých tranší v letech 2014 a 2015) v celkové výši 200 mil. EUR v běžných cenách. Tato dodatečná částka by byla zahrnuta nad rámec původního přídělu v příslušných programech strukturálních fondů pro Kypr, které jsou financovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského sociálního fondu (ESF), zcela stejně jak je tomu v případě všech ostatních dodatečných přídělů, o kterých bylo rozhodnuto ve prospěch ostatních členských států v únoru letošního roku. Kvůli hospodářské krizi a jejímu negativnímu dopadu na finanční sektor trpí kyperské hospodářství vážným nedostatkem likvidity. Je však velmi důležité, aby se dále rozvíjelo mnoho stávajících i připravovaných projektů. Tyto projekty mají především propagovat energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energie, jakož i podporu malých a středních podniků, jež jsou v současnosti nemají přístup k běžnému financování z bankovního sektoru. Díky dodatečné finanční pomoci EU z Evropského fondu pro regionální rozvoj bude možné tyto projekty financovat a realizovat. Doplňující prostředky z Evropského fondu pro regionální rozvoj tedy přispějí k reaktivaci hospodářství a vytvoření / zachování pracovních míst, která by jinak zanikla. Pokračující pokles míry zaměstnanosti i rostoucí nezaměstnanost, zejména u mladých lidí, fiskální, finanční a hospodářská krize ještě zhoršuje. V této situaci je třeba ještě více zlepšit vyhlídky zaměstnatelnosti a vytvořit pracovní příležitosti pro nezaměstnané, zvláště pak pro nezaměstnané mladé lidi. Dodatečné zdroje z ESF umožní financování opatření, která budou navržena v rámci „záruky pro mladé lidi“, a i obecně posílí rozsah a účinnost aktivních opatření na trhu práce. Dodatečné financování z ESF dále podpoří provádění reforem v kyperské veřejné správě, ve zdravotnictví a systému sociálního zabezpečení, k čemuž se Kypr zavázal v rámci memoranda o porozumění/ekonomického ozdravného programu, který byl podepsán v dubnu 2013. Skutečné rozdělení těchto dodatečných prostředků mezi ESF (30,7 mil. EUR pro rozpočtový článek 04 02 62) a EFRR (69,3 mil. EUR pro rozpočtový článek 13 03 62) v roce 2014 bude záviset na konečném rozdělení v rámci programů, jak o to požádaly kyperské orgány, a to stejným způsobem jako v případě všech programů strukturálních fondů a v mezích stanovených daným nařízením. Komise proto zaujala obdobný přístup jako v návrhu rozpočtu a předpokládá, že podíl pro ESF bude stanoven v minimální výši, která byla určena v poslední fázi jednání o nařízení o společných ustanoveních o evropských strukturálních a investičních fondech, a aniž je dotčena konečná dohoda. V případě Kypru činí tento minimální podíl pro ESF 30,7 %. Jakmile budou programy s konečnou platností dohodnuty, realizuje Komise převody, aby podle potřeby toto rozdělení upravila. 3.2 Financování mobilizací prostředků z nástroje pružnosti S cílem poskytnout Kypru dodatečnou pomoc Komise navrhuje navýšit v rámci NR na rok 2014 prostředky na závazky o 100 mil. EUR (v běžných cenách). Protože tato dodatečná částka převyšuje rozpětí v rámci výdajového stropu podokruhu 1b, Komise navrhuje současně mobilizovat prostředky z nástroje pružnosti dostupné pro rok 2014, a to v celkové výši 78,4 mil. EUR v podokruhu 1b, poté co se využije zbývající dostupné rozpětí (21,6 mil. EUR) v rámci daného stropu. Jelikož nejsou v roce 2014 plánovány žádné úhrady, není nutné revidovat a navýšit prostředky na platby. 4 Nová generace společných technologických iniciativ 4.1 Legislativní návrhy Rozvoj výzkumu a inovací má zásadní význam pro vytvoření udržitelného hospodářského růstu a zaměstnanosti a pro posílení mezinárodní konkurenceschopnosti Evropy. Klíčovým prvkem programu EU pro výzkum a inovace Horizont 2020 je návrh spojit síly se soukromým sektorem a členskými státy, aby bylo možné dosáhnout výsledků, kterých by jedna země nebo společnost spíše sama nedosáhla. Za tímto účelem Komise v červenci 2013 přijala řadu legislativních návrhů s cílem vytvořit s členskými státy v rámci programu Horizont 2020 partnerství veřejného a soukromého sektoru a partnerství v rámci veřejného sektoru. Společné technologické iniciativy staví na zkušenostech získaných během provádění aktuálního sedmého rámcového programu pro výzkum a na jasných závazcích přijatých průmyslovými partnery. V rámci programu Horizont 2020 budou profitovat z právního rámce, který je lépe přizpůsoben pro silné zapojení průmyslu, jakož i z významného zjednodušení, jehož se dosáhne tím, že se plně využijí nová ustanovení ve finančním nařízení, které obsahuje konkrétní ustanovení o partnerství veřejného a soukromého sektoru, např. výslovné uznání společných technologických iniciativ jako subjektů partnerství veřejného a soukromého sektoru, které mohou přijmout vlastní „odlehčené“ finanční nařízení přizpůsobené jejich zvláštním potřebám. S ohledem na tento obecný cíl vytvoření strukturovaného partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, v rámci kterého se mají společně vyvíjet, financovat a realizovat ambiciózní výzkumné a inovační programy, Komise navrhuje[7] zřídit při zahájení programu Horizont 2020 pět společných technologických iniciativ. Každá iniciativa má mít jednoznačně definované cíle, aby se našla průlomová řešení v těchto oblastech: · Iniciativy pro inovativní léčiva (IMI2): zlepšit zdraví a životní podmínky evropských občanů prostřednictvím nových a účinnějších diagnostických metod a způsobů léčby, například nových metod antimikrobiální léčby, · Průmysl založený na biotechnologiích (BBI): vyvinout nové a konkurenceschopné hodnotové řetězce založené na biologických surovinách, které nahradí fosilní paliva a budou mít velký vliv na rozvoj venkovských oblastí, · Palivové články a vodík 2 (FCH2): vyvinout hospodářsky životaschopná a ekologická řešení, která využívají vodík jako nosič energie a palivové články jako konvertory energie, · Clean Sky (CLEAN SKY 2): radikálně snížit dopad příští generace letadel na životní prostředí, · Elektronické součásti a systémy pro vedoucí postavení Evropy (ECSEL): udržet vedoucí postavení Evropy v oblasti elektronických součástí a systémů a rychleji překonat mezery ve využívání. Čtyři z těchto návrhů představují další fázi společných technologických iniciativ založených v rámci sedmého rámcového programu (včetně společné technologické iniciativy pro elektronické systémy a součásti (ECSEL), která v sobě slučuje stávající společné technologické iniciativy ARTEMIS a ENIAC). Společná technologická iniciativa Průmysl založený na biotechnologiích byla označena za novou iniciativu. Navrhuje se, aby společné technologické iniciativy fungovaly do roku 2024. Návrhy mají dopad na výši prostředků na závazky do roku 2020. Souběžně se společnými technologickými iniciativami navrhla[8] Komise rozšířit společný podnik SESAR (Výzkum uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe) v rámci programu Horizont 2020. Společný podnik SESAR koordinuje projekt SESAR, který je technickým pilířem iniciativy jednotné evropské nebe, jež má modernizovat uspořádání letového provozu (ATM) v Evropě. Z důvodu konkrétně zaměřených činností politik nebyl SESAR zřízen jako společná technologická iniciativa. Navrhované rozšíření zajistí, že koordinace výzkumu a inovací v oblasti uspořádání letového provozu bude v rámci programu Horizont 2020 pokračovat v plném souladu s cíli politiky jednotného evropského nebe. SESAR by měl fungovat (stejně jako společné technologické iniciativy) do roku 2024, návrh má tedy dopad na výši prostředků na závazky do roku 2020. 4.2 Dopad na lidské a finanční zdroje Operativní a podpůrné výdaje na všechny společné technologické iniciativy a SESAR v roce 2014 (v prostředcích na závazky a v prostředcích na platby) mají být financovány přerozdělením z hlavní operativní rozpočtové položky dotčených programů programu Horizont 2020, které sledují stejné cíle politik. Celkově se mají v rámci programu Horizont 2020 přerozdělit prostředky na závazky a prostředky na platby ve výši 609,2 mil. EUR, resp. 76,9 mil. EUR, aby se umožnilo fungování pěti společných technologických iniciativ a projektu SESAR. Finanční příděly určené pro společné technologické iniciativy a SESAR uvedené výše tvoří především operativní prostředky na realizaci daných cílů politiky, jakož i příspěvek na provozní náklady, které z poloviny financuje průmysl a z poloviny další partneři ve společném podniku. Očekává se, že celková částka operativních výdajů, kterou mají spravovat společné technologické iniciativy a SESAR, se během provádění nového víceletého finančního rámce výrazně zvýší. S ohledem na tento významný nárůst se navrhuje zvýšit v roce 2014 u daných pěti společných technologických iniciativ a projektu SESAR celkový počet zaměstnanců o 37 ekvivalentů plného pracovního úvazku v porovnání s celkovým počtem zaměstnanců, jaký předpokládal návrh rozpočtu na rok 2014 a který odpovídal fázi postupného ukončování stávající generace společných technologických iniciativ. Tento čistý nárůst do značné míry vyplývá z navýšení počtu zaměstnanců pro zcela nově zavedenou společnou technologickou iniciativu ‚Průmysl založený na biotechnologiích‘ (+ 16 ekvivalentů plného pracovního úvazku v roce 2014). Toto navýšení je částečně vyrovnáno snížením počtu zaměstnanců po navrhovaném spojení společných podniků ARTEMIS a ENIAC (– 3 ekvivalenty plného pracovního úvazku v roce 2014). Navrhované celkové zvýšení počtu zaměstnanců o 37 ekvivalentů plného pracovního úvazku lze rozdělit takto: + 26 dočasných zaměstnanců (z toho 25 AD a 1 AST) a + 11 smluvních zaměstnanců. Potřeba příslušných prostředků na platy dodatečného počtu zaměstnanců byla vypočtena na základě osmi měsíčních platů, aby se zohlednila odhadovaná doba potřebná pro nábor pracovníků. Výjimkou je iniciativa ‚Průmysl založený na biotechnologiích‘, u které byla potřeba prostředků na platy vypočítána na základě šesti měsíčních platů, neboť jde o zcela nový subjekt. Správní výdaje na dodatečné zaměstnance v rámci společných technologických iniciativ, kteří mají spravovat část operačních prostředků v rámci programu Horizont 2020, budou zcela vyrovnány odpovídajícím snížením administrativních podpůrných výdajů v rámci programu Horizont 2020 v Komisi, aby celkové správní výdaje v rámci programu Horizont 2020 zůstaly nezměněny. Celkový příspěvek EU na provozní náklady jednotlivých společných technologických iniciativ ve výši 3,5 mil. EUR bude proto vzat z existujících rozpočtových položek pro administrativní podpůrné výdaje v rámci programu Horizont 2020. Podrobnosti o lidských a finančních zdrojích, s nimiž se počítá pro společné technologické iniciativy (včetně navrhovaného přerozdělení prostředků), jsou uvedeny v příloze rozpočtu. 5 Vytvoření zvláštních rozpočtových položek pro technickou pomoc pro politiku soudržnosti 5.1 Legislativní návrhy V souladu s navrhovanými ustanoveními článku 51 odst. 1 písm. k) návrhu nařízení o společných ustanoveních o evropských strukturálních a investičních fondech může technická pomoc z podnětu Komise pokrývat opatření k určení strukturálních a správních reforem, jejich upřednostnění a realizaci v reakci na hospodářské a sociální výzvy v členských státech, které se potýkají s dočasnými rozpočtovými problémy podle čl. 22 odst. 1 téhož návrhu nařízení. Je možné, že bude zapotřebí posílit tato opatření (na žádost členského státu a po dohodě s Komisí). Obnášelo by to převedení části vnitrostátní technické pomoci na technickou pomoc z podnětu Komise. Toto posílení bude použito pro provádění výše uvedených opatření ve vztahu k dotčenému členskému státu prostřednictvím přímé nebo nepřímé správy ze strany Komise. V souvislosti s interinstitucionálními jednáními o návrhu nařízení o společných ustanoveních Komise v rámci legislativního trialogu dne 10. září 2013 předložila příslušné návrhy umožňující členskému státu, aby předložil takovou žádost podle nového ustanovení, které se má doplnit do návrhu nařízení o společných ustanoveních (článek 22bis). Příslušná částka by byla sice spravována jako provozně-technická pomoc z podnětu Komise, musela by však nadále odpovídat limitům vnitrostátní technické pomoci, tj. nebyla by začleněna do stropu určeného na technickou pomoc z podnětu Komise. 5.2 Dopad na nomenklaturu rozpočtu V souladu s návrhy projednávanými v legislativní oblasti se navrhuje vytvořit vedle stávajících rozpočtových položek pro technickou pomoc z podnětu Komise zvláštní rozpočtové položky, a to v rámci téhož článku. Jelikož je tento dodatečný prvek navržen v ustanoveních, která platí pro všech pět evropských strukturálních a investičních fondů, navrhuje se vytvořit pět rozpočtových položek, označit je jako „p.m.“ (pour mémoire) a připojit k nim odpovídající poznámky k rozpočtu. Je možné, že dané potřeby bude možné posoudit až v pozdější fázi na žádost dotčeného členského státu. Tento postup však nebude mít žádný dopad na závazky nebo platby v rozpočtu EU. Komise proto navrhuje vytvořit těchto pět bodů rozpočtu (odpovídající dopad na stávající nomenklaturu rozpočtu je uveden v kurzivě): ¾ || Bod 04 02 63 02 ¾ Evropský sociální fond (ESF)¾ Provozně-technickápomoc spravovaná Komisí na žádost členského států (článek 04 02 63 se stává bodem 04 02 63 01 v rámci článku 04 02 63) ¾ || Bod 05 04 60 03 ¾ Provozně-technickápomoc spravovaná Komisí na žádost členského států (v rámci článku 05 04 60 ¾ Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova ) ¾ || Bod 11 06 63 02 — Evropský námořní a rybářský fond — Provozně-technickápomoc spravovaná Komisí na žádost členského států (článek 11 06 63 se stává bodem 11 06 63 01 v rámci článku 11 06 63) ¾ || Bod 13 03 65 02 — Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) — Provozně-technickápomoc spravovaná Komisí na žádost členského států (článek 13 03 65 se stává bodem 13 03 65 01 v rámci článku 13 03 65) ¾ || Bod 13 04 61 02 — Fond soudržnosti — Provozně-technickápomoc spravovaná Komisí na žádost členského států (článek 13 04 61 se stává bodem 13 04 61 01 v rámci článku 13 04 61) 6 Závěr Tento návrh na změnu uvádí do souladu návrh rozpočtu na rok 2014 s výsledky jednání o víceletém finančním rámci. Navíc zohledňuje návrhy Komise pro novou generaci společných technologických iniciativ a zvláštní technickou pomoc v rámci politiky soudržnosti. Tím nabízí aktualizovaný základ pro bezproblémové přijetí rozpočtu na rok 2014, přičemž se dále očekávají návrhy Komise na delegování výdajových programů na výkonné agentury a pravidelná podzimní aktualizace zemědělských trhů a rybolovu, které zašle Komise včas pro zahájení dohodovacího postupu. 7 Souhrnná tabulka s rozdělením podle okruhů finančního rámce Okruh || Návrh rozpočtu (NR) na rok 2014 || Návrh na změnu č. 1 || NR 2014 + návrh na změnu č. 1 PZ || PP || PZ || PP || PZ || PP 1. || Inteligentní růst podporující začlenění || 63 824 732 827 || 62 788 667 818 || 100 000 000 || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Strop || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Rozpětí || 148 267 173 || || || || 126 647 173 || 1a || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost || 16 264 152 827 || 11 694 938 804 || 169 200 000 || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Strop(1) || 16 390 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Rozpětí || 125 847 173 || || || || 126 647 173 || 1b || Hospodářská, sociální a územní soudržnost || 47 560 580 000 || 51 093 729 014 || –69 200 000 || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Strop(1) || 47 583 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Rozpětí || 22 420 000 || || || || 21 620 000 || Nástroj pružnosti || || || || || 78 380 000 || Rozpětí || 22 420 000 || || || || 0 || 2. || Udržitelný růst: přírodní zdroje || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Strop || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Rozpětí || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || z toho: Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) – výdaje související s trhem a přímé platby || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Dílčí strop || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Čistý převod mezi EZZF a EZFRV || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Rozpětí || 0 || || || || 0 || 3. || Bezpečnost a občanství || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Strop || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Rozpětí || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Globální Evropa || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Strop || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Rozpětí || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Správní náklady || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || || || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 Strop || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Rozpětí || 125 884 693 || || || || 125 884 693 || z toho: Správní výdaje orgánů || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || || || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 Dílčí strop || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Rozpětí || 119 706 328 || || || || 119 706 328 || 6. || Vyrovnávací platby || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Strop || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Rozpětí || 400 000 || || || || 400 000 || Celkem || 142 011 425 684 || 135 865 804 080 || 100 000 000 || || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 Strop || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Nástroj pružnosti || || || || || 78 380 000 || Rozpětí || 528 574 316 || 195 920 || || || 506 954 316 || 195 920 || Mimo víceletý finanční rámec || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Celkový součet || 142 467 606 684 || 136 065 804 080 || 100 000 000 || || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 (1) Stropy uvedené ve sloupci pro návrh rozpočtu odrážejí stav jednání o víceletém finančním rámci v době přijetí návrhu rozpočtu, zatímco stropy uvedené ve sloupci pro návrh na změnu berou v úvahu politickou dohodu, které bylo s konečnou platností dosaženo na konci června 2013. [1] Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] COM(2013) 450. [3] Čísla jsou zaokrouhlena na jedno desetinné místo a aniž je dotčen článek 9g návrhu nařízení o víceletém finančním rámci. [4] Včetně příspěvku ve výši 0,35% na technickou pomoc z podnětu Komise, který má být odečten z částky, jež má být zahrnuta do tohoto článku. [5] Včetně příspěvku ve výši 0,35% na technickou pomoc z podnětu Komise, který má být odečten z částky, jež má být zahrnuta do tohoto článku. [6] Bod 18 závěrů Evropské rady z června 2013. [7] COM(2013) 495, COM(2013) 496, COM(2013) 501, COM(2013) 505 a COM(2013) 506, 10.7.2013. [8] COM(2013) 503, 10.7.2013.