Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Německa na rok 2012a stanovisko Rady k programu stability Německa na období 2012–2016 /* COM/2012/0305 final */





Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Německa na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Německa na období 2012–2016 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Evropské komise[2], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3], s ohledem na závěry Evropské rady, s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za účelem posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. (2) Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států[4], které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. (3) Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Německa na rok 2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Německa na období 2011–2014. (4) Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[5], ve které není Německo uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. (5) Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability a fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy. (6) Evropská rada dne 2. března 2012 rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. (7) Dne 18. dubna 2012 předložilo Německo svůj program stability na období 2012–2016 a dne 12. dubna 2012 svůj národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. (8) Podle prvních oznámení Německa z roku 2012 o výši schodku a dluhu za roky 2008–2011 pro uplatňování postupu při nadměrném schodku, byl celkový schodek veřejných financí za rok 2011 nižší než referenční hodnota 3 % HDP stanovená ve Smlouvě. V prognóze Komise z jara 2012 se navíc předpokládá, že celkový schodek veřejných financí pod referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě zůstane a během období, na něž se prognóza vztahuje, se bude dále snižovat. V důsledku toho a v souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu přijala Komise dne 30. května doporučení pro rozhodnutí Rady, kterým se zrušuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy. (9) Na základě posouzení programu stability podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce programu, je realistický. Projekce programu na roky 2012–13 jsou z velké části v souladu s prognózou Komise z jara 2012, pokud jde o tempo a strukturu hospodářského růstu i o vývoj na trhu práce. Projekce programu ohledně hospodářského růstu v pozdějších letech v zásadě odpovídají odhadům Komise týkajícím se střednědobého potenciálního růstu v Německu. Cílem rozpočtové strategie uvedené v programu je splnit střednědobý rozpočtový cíl již v roce 2012 a od roku 2014 dosáhnout v podstatě vyrovnaného nominálního rozpočtu, přičemž nominální schodek bude v roce 2011 činit 1,0 %, a klesne tedy pod referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě s významným předstihem před lhůtou stanovenou na rok 2013. Program upřesňuje předchozí střednědobý rozpočtový cíl strukturálního schodku ve výši ½ % HDP, (interpretován jako úzké rozmezí okolo 0,5 % HDP), který odpovídajícím způsobem odráží požadavky Paktu stability a růstu, což znamená schodek, jenž nepřekročí 0,5 % HDP. Rizika pro cílové hodnoty schodku a dluhu mohou nastat zejména, pokud se ukáže, že bude třeba dodatečných opatření ke stabilizaci finančního sektoru. Na základě (přepočítaného) strukturálního schodku[6] hodlá Německo svůj střednědobý rozpočtový cíl dodržovat po celé programové období a s přihlédnutím k posouzení rizik by se mu to mělo podařit. Podle údajů uvedených v programu a rovněž s přihlédnutím k posouzení rizik by míra růstu veřejných výdajů, vezmou-li se v úvahu diskreční opatření na straně příjmů, překročila v roce 2012 kritérium výdajů stanovené v Paktu stability a růstu, ale v roce 2013 by s ním byla opět v souladu. Hrubý dluh se v roce 2012 zvýší o 0,8 procentního bodu na 82,0 % HDP, v roce 2013 klesne na 80 % HDP a v následujících letech se bude dále snižovat. Po nápravě nadměrného schodku se Německo nachází v přechodné fázi a podle plánu dosahuje dostatečného pokroku směrem ke splnění referenční hodnoty pro snížení dluhu stanovené v Paktu stability a růstu. (10) Spolková vláda přijala opatření na zlepšení účinnosti veřejných výdajů na zdravotní péči a navrhla reformu dlouhodobé péče. K omezení očekávaného nárůstu výdajů je v oblasti zdravotní péče zapotřebí na zlepšení účinnosti vynaložit další úsilí. Ani navrhovaná reforma dlouhodobé péče není dostatečná k tomu, aby adekvátně reagovala na očekávaný budoucí nárůst nákladů. Existuje navíc prostor pro zlepšování účinnosti daňového systému. Federální vláda je na dobré cestě ke splnění svého závazku, že zvýší výdaje podporující růst v oblasti vzdělávání a výzkumu. Je však důležité, aby též spolkové země (Länder) a obce, od nichž má velká část prostředků na vzdělání a výzkum pocházet, zajistily v těchto oblastech efektivní vynakládání výdajů. Německý fiskální rámec dále posílilo zavedení nové ústavní dluhové brzdy. Provádění rozpočtového pravidla na úrovni spolkových zemí (Länder) však nezaznamenalo žádný podstatný pokrok. (11) Značná veřejná podpora ve prospěch finančního sektoru, kterou doplnilo jednak úsilí samotného odvětví o strukturální změny a jednak příznivé účinky oživení německého hospodářství, stabilizovala odvětví jako celek. I přesto, že finanční odvětví je celkově relativně stabilní a že zde nedošlo k zamrznutí úvěrového trhu, stále přetrvávají nedostatky – zejména strukturální problémy některých zemských bank (Landesbanken) – a to předně chybějící životaschopné obchodní modely, slabé řídící struktury a zranitelnost z důvodu vysokého stupně závislosti na mezibankovním financování. (12) Z dobrého výkonu německého trhu práce s rostoucí zaměstnaností a nízkou nezaměstnaností dosud netěží všichni jeho účastníci ve stejném rozsahu a mzdy se ne vždy zvyšují zároveň s produktivitou. Daňové překážky vyplývající z vysokého daňového zatížení, zejména vysokých příspěvků na sociální zabezpečení, i nadále brání integraci na trhu práce, a to zvláště u pracovníků s nízkou mzdou. Rozsáhlé využívání „mini-práce“ vede k omezenému nabývání práv na důchod. Je proto potřeba zlepšit přechod od mini-práce ke stabilnějším formám pracovních smluv. Nedávná reforma nástrojů trhu práce by měla podpořit pracovní příležitosti pro všechny. Hlavní výzvou pro Německo je zlepšit efektivitu vzdělávacího systému, konkrétně zlepšit výsledky ve vzdělání znevýhodněných skupin. Ve střednědobém a dlouhodobém horizontu bude zásadní zajistit dostupnost kvalifikované pracovní síly, aby se zmírnily negativní důsledky demografických změn na potenciál růstu. Jedním z problémů na trhu práce je nízká účast žen pracujících na plný úvazek. Účasti žen na trhu práce brání daňové překážky pro výdělečně činné partnery a nedostatek zařízení pro celodenní péči o dítě a celodenních škol. (13) Německo provádí zásadní reformu energetického systému. Celkové ekonomické náklady transformace energetického systému by měly být minimalizovány urychleným rozvojem vnitrostátních a přeshraničních sítí, dále tím, že bude trvale zvyšována nákladová efektivita politik v oblasti klimatických změn a obnovitelných zdrojů, budou podnikány rozhodující kroky pro podporu energetické účinnosti a zvýší se hospodářská soutěž na energetických trzích. Díky centrální poloze Německa má německý železniční systém značný vliv na celkový evropský železniční systém. Intenzita hospodářské soutěže v osobní a nákladní železniční dopravě zůstává nízká, zejména z důvodu neexistence skutečného oddělení správců infrastruktury od železničního holdingu. I přes pokrok dosažený v nedávných letech – mimo jiné provedením směrnice o službách – stále existuje prostor pro stimulaci hospodářské soutěže a produktivity v některých odvětvích služeb (např. ve stavebnictví). (14) Německo přijalo řadu závazků v rámci Paktu euro plus. Závazky a provádění závazků přijatých v roce 2011 se týkají podpory zaměstnanosti, zlepšení hospodářské soutěže, posílení udržitelnosti veřejných financí a posílení finanční stability. Komise plnění závazků Paktu euro plus posoudila. Výsledky tohoto posouzení byly zohledněny v doporučeních. (15) Komise provedla v kontextu evropského semestru komplexní analýzu hospodářské politiky Německa. Posoudila program stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Německa, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že k tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí se bude přispívat z úrovně EU. Doporučení Komise v rámci evropského semestru jsou zachycena v níže uvedených doporučeních 1 až 4. (16) Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada německý program stability na rok 2012 a její stanovisko[7] je zachyceno zejména v níže uvedeném doporučení 1, DOPORUČUJE, aby Německo v období 2012–2013 provedlo tato opatření: 1. Nadále provádět zdravé fiskální politiky, aby bylo střednědobého rozpočtového cíle dosaženo v roce 2012. Za tímto účelem provádět plánovanou rozpočtovou strategii, která zajistí splnění kritéria výdajů a dostatečný pokrok směrem k dodržení referenční hodnoty pro snížení dluhu. Pokračovat v konsolidaci prospívající růstu dalším úsilím o prohloubení účinnosti veřejných výdajů na zdravotní péči a dlouhodobou péči, a využitím nevyužitého potenciálu, pokud jde o zlepšení účinnosti daňového systému; využít dostupný prostor pro zvýšené a efektivnější výdaje podporující růst v oblasti vzdělávání a výzkumu na všech úrovních státní správy. Dokončit konzistentním způsobem zavádění dluhové brzdy ve všech spolkových zemích (Länder), která zajistí včasné a příslušné kontrolní postupy a mechanismy nápravy. 2. Řešit zbývající strukturální nedostatky ve finančním sektoru, mimo jiné další restrukturalizací těch zemských bank (Landesbanken), které potřebují adekvátně financovaný životaschopný obchodní model, a zároveň se vyhnout nadměrnému snižování pákového efektu. 3. Snížit vysoké daňové zatížení rozpočtově neutrálním způsobem, zejména u osob s nízkými příjmy, a zachovat přiměřená aktivační a integrační opatření zvláště pro dlouhodobě nezaměstnané. Vytvořit podmínky pro to, aby mzdy rostly zároveň s produktivitou. Přijmout opatření na zlepšení výsledků ve vzdělání znevýhodněných skupin, zejména zajištěním rovných příležitostí v systémech vzdělávání a odborné přípravy. Postupně zrušit přetrvávající daňové překážky pro výdělečně činné partnery, a zvýšit dostupnost zařízení s celodenní péčí o děti a celodenních škol. 4. Nadále usilovat o minimalizaci celkových ekonomických nákladů na transformaci energetického systému, včetně urychleného rozvoje vnitrostátních a přeshraničních sítí elektrické energie a plynu. Zajistit, aby institucionální struktury zaručovaly účinnou hospodářskou soutěž na trzích s železniční dopravou. Přijmout opatření k další stimulaci hospodářské soutěže v odvětví služeb, včetně svobodných povolání a některých řemesel, a zejména ve stavebnictví. V[e] Bruselu dne . Za Radu předseda [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2012) 305 final. [3] P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047. [4] Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012. [5] COM(2012) 68 final. [6] Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a dočasných opatření, přepočítané útvary Komise za použití společně dohodnuté metodiky na základě informací poskytnutých v programu. [7] Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.