CS Úřední věstník Evropské unie C 198/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Technické textilie – hnací síla růstu (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 198/03

Zpravodajka: paní BUTAUD-STUBBS

Spoluzpravodajka: paní NIESTROY

Dne 12. července 2011 se Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Technické textilie – hnací síla růstu

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 12. března 2013.

Na 489. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 17. a 18. dubna 2013 (jednání dne 17. dubna), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 172 hlasy pro a 6 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Odvětví technických textilií, jež v EU vykazuje pozitivní hospodářské a sociální trendy, je příkladem tradičního odvětví, které se dokázalo transformovat na základě nového podnikatelského modelu plně odpovídajícího potřebám nové průmyslové revoluce (inteligentnější, udržitelnější a více podporující začlenění).

1.2 Textilní materiály a technologie jsou klíčové inovace umožňující reagovat na širokou škálu společenských výzev. Technické textilie jsou klíčovým faktorem v dalších odvětvích průmyslu, neboť navrhují a nabízejí: — alternativní materiály: lehké, pružné, měkké, multifunkční, odolné; — nové technologie: flexibilní, kontinuální, univerzální; — funkční složky: spolehlivé, multifunkční, nákladově efektivní a k uživatelům vstřícné součásti větších technologických systémů a řešení.

1.3 Evropský hospodářský a sociální výbor upozorňuje Evropskou komisi a Evropský parlament na hlavní faktory úspěchu, které je třeba povzbuzovat pro posílení růstu v této slibné oblasti činnosti: — na vnitrostátní a evropské úrovni vytvořit jednoduché a účinné prostředky, jejichž účelem bude podněcovat a financovat technologické i netechnologické inovace; — podporovat veškeré nutné snahy umožňující pracovníkům zvýšit si kvalifikaci a přizpůsobit své dovednosti rostoucím trhům (zdravotnictví, stavebnictví, doprava, kosmetika atd.); — zahrnout do příslušných programů EU pro výzkum a vývoj textilní složku s cílem podpořit nahrazování tradičních materiálů jako ocel a cement udržitelnějším textilními materiály a také posílit výzkum recyklace těchto materiálů v rozvíjející se oblasti uhlíkového hospodářství (CO2 jako zdroj); — zohlednit účinek jakéhokoli nárůstu cen energie na energeticky náročné podniky v EU, činné kupříkladu v oblasti netkaných materiálů a výroby kompozitních materiálů; — podporovat průmysl v posuzování životního cyklu, aby se u výrobků prokázala jejich environmentální udržitelnost.

2. Odvětví technických textilií v EU

2.1 Vymezení odvětví a hlavní trhy

2.1.1 Technické textilie jsou definovány jako textilní vlákna, materiály a podpůrné materiály splňující technická spíše než estetická kritéria, i když v případě některých trhů, jako je kupříkladu trh pracovních oděvů nebo sportovního vybavení, jsou splněny oba druhy kritérií.

Technické textilie přinášejí funkční odpověď na rozsáhlou škálu specifických požadavků: lehkost, odolnost, zpevnění, filtrace, ohnivzdornost, vodivost, izolace, pružnost, absorpce atd.

Základní vlastnosti vláken (polyesterových, polypropylenových, viskózových, bavlněných, uhlíkových, skleněných, aramidových a dalších) spolu s volbou nejvhodnějších výrobních technik (předení, tkaní, splétání, pletení, výroba netkaných vláken) včetně konečné úpravy (barvení, potisk, potahování, laminování) umožňují výrobcům technických textilií navrhovat textilní řešení nabízející mechanické, výměnné nebo ochranné vlastnosti odpovídající potřebám konečných uživatelů.

Definice tedy nezáleží na surovině, vláknu nebo použité technologii, ale na konečném využití samotného výrobku.

Organizace Messe Frankfurt, jež je v oblasti veletrhů s technickými textiliemi celosvětovou špičkou a pořádá veletrh Techtextil, rozlišuje 12 hlavních trhů (1):

Technické textilie jsou ve skutečnosti součástí širší oblasti, kterou firma David Rigby Associates označuje termínem „koncepce flexibilních materiálů“ (2) a zahrnuje do ní pěnové materiály, filmy, práškové materiály, pryskyřice a plastické hmoty. Jsou rovněž klíčovou složkou kompozitních materiálů. Ty by mohly být definovány jako kombinace dvou či více materiálů odlišných formou nebo složením, tedy zpravidla z matrice, která může být vlákenná, a výztuže pevnější než matrice.

2.2 Fakta a čísla

2.2.1 Textilní a oděvní průmysl v EU

Textilní a oděvní průmysl EU, který čítá téměř 187 000 podniků zaměstnávajících přes 1,8 milionu pracovníků, dosáhl podle nejnovějších odhadů organizace EURATEX za rok 2011 obratu ve výši 171,2 miliardy eur. Velikost podniků není nijak velká (textilní: 13 zaměstnanců, oděvní: 9, celkem: 10), což vysvětluje proč obchodují především v rámci vnitřního trhu, zatímco vývoz EU do třetích zemí dosáhl 38,7 miliard EUR, což odpovídá 22,6 % celkového prodeje.

2011 Spotřeba domácností (miliardy eur) Obrat (miliardy eur) Podniky (tisíce) Zaměstnanci (tisíce osob) Dovoz ze zemí mimo EU (miliardy eur) Vývoz mimo EU (miliardy eur) Obchodní bilance (miliardy eur) Oděvy 304,0 77,5 131,4 1 117,9 67,7 18,4 –49,32 Textil 166,5 93,9 55,5 716,4 25,4 20,3 –5,06 CELKEM 470,5 171,4 186,9 1 834,3 93,1 38,7 –54,37 Zdroj: EURATEX, revidované údaje založené na údajích poskytnutých členy a EUROSTAT-2011.

2.2.2 Průmysl technických textilií EU

Ve svých předchozích stanoviskách o textilním odvětví EHSV poukazoval na technické textilie jako na jednu z nejslibnějších oblastí činnosti pro evropské textilní podniky, zejména malé a střední podniky. Průmysl EU již nyní zastává vedoucí úlohu v rozvoji technických textilií (3). Tento průmysl díky své vysoké inovační kapacitě otevírá možnosti přímých a nepřímých pracovních míst a růstu v EU.

2.2.2.1 Pododvětví textilií

Podle organizace EURATEX představuje průmysl technických textilií v EU zhruba 30 % celkového obratu v oblasti textilu (kromě oděvů), tedy 30 miliard eur (v některých členských státech je tento podíl na trhu i vyšší, např. v Německu 50 %, Rakousku 45 %, Francii 40 %), 15 000 podniků a 300 000 zaměstnanců. Někteří analytici zastávají názor, že by se k tomu měly počítat další části průmyslu EU: část odvětví textilního strojního zařízení a také „textilní“ část výrobních činností dalších sektorů, kupříkladu výroby pneumatik nebo zpevňování cest a budov geotextiliemi. Z tohoto důvodu by průmysl technických textilií EU mohl být jako celek ještě větší (až 50 miliard eur).

2.2.2.2 EU v celosvětové spotřebě vláken

Rozvoj výroby technických textilií ve světe dokládá spotřeba vláken. Na technické textilie se v roce 2010 celosvětově spotřebovalo 22 miliard tun vláken, což představuje 27,5 % z celkové spotřeby 80 miliard tun pro všechna textilní a oděvní využití. Podle odhadu Evropského sdružení pro umělá vlákna (European Association for Man-made Fibres, CIRFS) připadá na Evropu přibližně 15 % celosvětové spotřeby technických textilií.

spotřeba vláken (tisíce tun) EU 3 437 Ameriky 4 111 Čína 7 100 Indie 4 020 zbytek světa 3 812 celý svět 21 880 Zdroj: CIRFS, Edana, JEC

Tržní podíl EU z hlediska hodnoty je výraznější: pohybuje se mezi 20 % a 33 % hlavních dílčích segmentů světového trhu technických textilií v hodnotě 230 miliard USD včetně netkaných a kompozitních materiálů.

STRUKTURA SVĚTOVÉHO TRHU TECHNICKÝCH TEXTILIÍ – 2011

2011 Mt miliardy USD podíl EU míra růstu technické textilie 25,0 133 20 % +3,0 % netkané materiály 7,6 26 25 % +6,9 % kompozitní materiály 8,0 94 33 % +6,0 % CELKEM 40,6 253 Zdroj: INDA, skupina Freedonia, IFAI, JEC

2.2.2.3 Vývoz technických textilií ze zemí EU–27 do světa v roce 2011

Na pět nejvýznamnějších vývozců technických textilií (DE, IT, FR, UK, BE) společně připadá 60 % celkového objemu vývozu členských států do světa. Členské státy, v nichž mají technické textilie nejvyšší podíl na vývozu textilu daného státu (mimo oděvů) jsou Finsko, Dánsko, Švédsko, Česká republika a Maďarsko (viz příloha 1: Podíl technických textilií na vývozu textilií do světa v roce 2011 v jednotlivých členských státech).

2.2.3 Současné tendence v průmyslu technických textilií EU

2.2.3.1 Vzestup netkaných a kompozitních materiálů

V minulém desetiletí došlo k nárůstu tohoto odvětví o 22 %, jak je vidět z následujícího grafu, který zobrazuje vývoj spotřeby vláken podle jejich využití (mimo skelného laminátu).

Odvětví technických textilií prochází významnou průmyslovou změnou s narůstajícím významem nových využití (ve zdravotnictví, ve sportu a volném čase, letectví, životním prostředí), radikálním odklonem od tradičních technologií (pletení, tkaní, splétání atd.) a přechodem na technologie modernější (kompozitní a netkané materiály).

Růst v Evropě lze přičíst především dvěma technologiím. Jsou to:

— netkané materiály, jež v minulém desetiletí zaznamenaly míru růstu 60 %,

— kompozitní materiály, jež v posledním desetiletí zaznamenaly míru růstu 75 %.

2.2.3.2 Klíčové postavení na třech trzích

„Na tři největší oblasti uplatnění v Evropě také připadá přes 50 % celkové spotřeby, avšak v tomto případě se jednalo o oblasti Mobiltech, Hometech and Indutech.“ (David Rigby Associates (4))

2.2.3.3 Partnerství Euromed

Textilní a oděvní průmysl v EU si vybudoval úspěšné průmyslové partnerství v oblasti módy se zeměmi Euromed jako Maroko, Tunisko a Egypt. Do budoucna se tedy skýtá příležitost podporovat investice EU v některých trzích technických textilií, které jsou vyspělejší, mají nižší technologický obsah a jsou citlivější k cenovému tlaku z Asie.

V této souvislosti si zasluhuje samostatnou úvahu situace Turecka. Turecko má v oblasti módy v zemích Euromed klíčové postavení a disponuje mocným integrovaným textilním průmyslem, od surovin (bavlny nebo umělých vláken) až po oděvy či bytové textilie. Narůstající počet tureckých podniků aktivně operuje na technických trzích (10 až 15 %) a domácí spotřeba je dynamická.

2.2.3.4 Odvětví s vysokou inovační kapacitou

Nedávný výzkum provedený v Německu potvrdil, že podniky v tomto průřezovém oboru vyrábějící technické textilie a dodávající materiál několika průmyslovým segmentům mají vysokou inovační kapacitu, neboť přes 25 % jejich obratu pochází z nových inovačních výrobků. To je řadí na třetí místo za automobilový a elektronický průmysl. (Zdroj: prezentace pana Hunekeho na 1. sjezdu organizace EURATEX, Istanbul)

2.3 Analýza týkající se silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb (SWOT)

2.3.1 Silné stránky a příležitosti

2.3.1.1 Silné stránky:

— zvyšující se úroveň V&V a inovací v podnicích všech velikostí;

— účinné kolektivní nástroje na podporu inovací na vnitrostátní úrovni (textilní klastry, střediska V&V), zejména v Německu, Francii, Belgii, Itálii, Španělsku, Nizozemsku a Polsku;

— účinné kolektivní nástroje na úrovni EU: technologická platforma v oblasti textilu a oděvů umožnila realizovat mnoho projektů spolupráce, díky nimž došlo k vzájemnému obohacení mezi trhy aplikací, textilními podniky a výzkumnými pracovníky; evropská síť sdružující hlavní instituty textilních technologií (Textranet), síť univerzit (AUTEX) a také síť sdružující hlavní inovativní textilní regiony;

— vedoucí pozice EU na rostoucích trzích (kupříkladu u netkaných materiálů Freudenberg či Fiberweb);

— vedoucí pozice EU ve výrobě textilního strojního zařízení se 75 % celosvětového trhu;

— různorodost konečného využití, což je v období nízkého růstu výhodou;

— velmi povzbudivé vyhlídky v oblasti osobních ochranných prostředků, jež EK považuje za jeden ze šesti rozhodujících trhů;

— obecně lepší finanční ukazatele ve srovnání s jinými textilními a oděvními podniky (na jednoho zaměstnance připadá více přidané hodnoty, vyšší peněžní tok, vyšší míra marže atd.);

— kontrola nad hlavním světovým veletrhem (Techtextil).

2.3.1.2 Příležitosti:

— narůstající požadavky konečných uživatelů na textilní řešení: pohodlí a možnosti monitorování pro aktivní životní styl, snížení emisí uhlíku v dopravě (snížením hmotnosti) a budovách (tepelnou izolací), zdokonalení lékařských technologií (prevence nemocničních nákaz, implantáty, monitorování zdravotního stavu);

— intenzivní spolupráce mezi výrobci a zákazníky umožňující reagovat na velmi specifické potřeby (tzv. řešení na míru) a inovace stimulované poptávkou;

— rostoucí poptávka po zlepšení recyklovatelnosti, kupříkladu nahrazení pěny netkanými kompozitními materiály a filtry klimatizace vozidel;

— rychlý celosvětový nárůst spotřeby technických textilií na jednoho obyvatele, zejména v Číně, Indii a Brazílii.

2.3.2 Slabé stránky a hrozby

2.3.2.1 Slabé stránky:

— podniky malé a střední velikosti s omezenou kapacitou investic;

— obtížnější přístup k úvěrům;

— textilní průmysl nedostatečně atraktivní pro mladé absolventy;

— pokles produkce přírodních a umělých vláken v EU, což vzhledem k nízkému počtu druhů dostupných vláken ztěžuje inovace a zvyšuje riziko závislosti na dovozu;

— v současné době nízká recyklovatelnost technických textilií ve srovnání s tradičními materiály;

— energeticky velmi náročné odvětví;

— specializace na vyspělé trhy aplikací, jako je Mobiltech (za kritické situace v odvětví automobilové výroby v EU) nebo Hometech zejména pro koberce, dekorační látky a matrace.

2.3.2.2 Hrozby:

— nedostatek surovin a rostoucí ceny (hlavně syntetických, regenerovaných nebo anorganických vláken, polymerů, spřádaných nití a umělých vláken);

— nárůst cen energie v EU (plynu a elektřiny), který by mohl energeticky náročnější provozovatele vést k relokaci výrobních závodů do USA nebo do Asie (umělá vlákna, netkané materiály, barviva a konečné úpravy);

— mohutnějící konkurence nově se rozvíjejících zemí a zvyšování překážek v přístupu na trh těchto zemí. Asie je z hlediska tonáže již nyní prvním výrobním regionem poté, co v roce 2010 dokázala 2,6krát znásobit hodnotu své produkce;

— rostoucí tlak na ceny, zejména na vyspělých trzích;

— stále vyšší riziko napodobenin a kopií.

3. Příspěvek tohoto dynamického odvětví výzvám strategie Evropa 2020

3.1 Inteligentní růst

Inteligentní růst bude založen na inovativnějším průmyslu EU s účinnějším využíváním energie, nových materiálů, podpoře ze strany informačních a komunikačních technologií (IKT) a konkurenceschopnosti podniků, včetně malých a středních podniků.

Odvětví technických textilií může k tomuto inteligentnímu růstu proporčně přispět různými způsoby:

— šířením osvědčených postupů v oblasti přenosu technologií z jednoho odvětví do druhého (vzájemné obohacování);

— usilováním o zvýšení energetické účinnosti výroby;

— schopností kombinovat inovace technologické a netechnologické povahy: bederní pás by měl pacientovi sloužit svou účinností, ale také přitažlivou vizuální podobou;

— schopností podporovat tvořivost při koncepci, používání a na konci životnosti výrobků/materiálů;

— zkušeností se zvyšováním kvalifikace zaměstnanců v perspektivě získání nových trhů;

— šířením IKT v každodenním životě prostřednictvím inteligentních textilií, což jsou textilie komunikující s okolním prostředím: kupříkladu „inteligentní oděvy“, jež monitorují životně důležité fyziologické údaje a sdělují je nemocnicím, umožní starším osobám zůstat doma.

3.2 Růst podporující začlenění

Odvětví technických textilií v EU poslední dobou prokázalo pozitivní dynamiku vytváření pracovních míst v řadě členských států. Byly již zaznamenány některé případy nedostatku pracovních sil a dovedností, jež je třeba řešit.

Růst podporující začlenění v EU zachová a rozvine náš sociální model založený na vysoké úrovni standardů, tradici příznivých sociálních podmínek a silné tradici sociálního dialogu. Zranitelným průmyslovým odvětvím, územím a občanům by měla být v politikách EU i politikách na úrovni členského státu věnována zvláštní pozornost, aby se zajistilo, že v každodenním životě mohou těžit z přínosu hospodářského růstu, technologického pokroku a inovací.

Odvětví technických textilií může na své úrovni k tomuto růstu podporujícímu začlenění přispět různými způsoby:

— schopností uvádět na trh vhodné a inovativní zboží a služby pro tělesně postižené, nemocné nebo starší občany: oděvy na míru, oděvy chránící před pádem, specifické vybavení pro sport a volný čas;

— schopností reagovat prostřednictvím úprav podle požadavků zákazníka na demografické a společenské změny, které způsobují nárůst poptávky po sofistikovanějších a personalizovanějších výrobcích a službách (viz některé projekty na stránkách Prosumer.net - European Consumer Goods Research Initiative).

3.3 Udržitelný růst

Udržitelný růst v EU znamená hospodářství účinně využívající zdroje a energii, se schopností plnit závazky v boji proti změně klimatu a nadcházejícímu nedostatku zdrojů. V prvním případě s obvykle mluví o „nízkouhlíkovém hospodářství“, jež implikuje snížení emisí CO2. Odvětví technických textilií je však prvním příkladem potenciálního přechodu k hospodářství využívajícímu uhlík jako zdroj.

Odvětví technických textilií může k udržitelnému růstu proporčně přispět třemi hlavními způsoby:

— snížením emisí CO2 díky využívání lehčích materiálů v dopravě (kompozitních materiálů v letectví a uhlíkových vláken v autech);

— nabízením konkrétních textilních řešení, kupříkladu v oblasti filtrace, vyztužení a izolace ke zlepšení energetické účinnosti v odvětví bydlení a budov;

— recyklací PET z plastových lahví k výrobě polyesteru.

V zájmu potenciální udržitelné komercializace technických textilií by podniky v EU měly být nabádány k tomu, aby:

— při koncepci výrobků a výrobních postupů pamatovaly na ekodesign;

— prováděly posuzování životního cyklu jejich výrobků. To bude mít v budoucnosti stále větší význam, protože tradiční materiály jako kovy se dosud často recyklují levněji.

V souvislosti s uhlíkovými vlákny zbývá vyřešit tři hlavní aspekty:

— prvním z nich je, v očekávání konce ropného věku, vývoj recyklovatelného evropského uhlíkového vlákna založeného na přírodních vláknech (5);

— druhým aspektem je rozvoj recyklačních metod, jež by umožnily úplnou recyklaci textilií tvořených tkaninami ze směsných vláken (80-90 %);

— třetím aspektem ambicióznější povahy bude podpora průmyslu a vědecké obce při rozvoji vhodných postupů pro využití uhlíku z CO2 jako zdroje, kupříkladu transformací na základě zrychlené fotosyntézy či jinými přístupy. Výzkum již probíhá v souvislosti s jiným využitím, měl by však nabrat na intenzitě (směřování k uhlíkovému hospodářství (6)).

[Viz v příloze 2 kvalitativní srovnání environmentálních dopadů tradičních materiálů a technických textilií ve třech případech.]

4. Hlavní faktory úspěchu, které je na úrovni EU třeba povzbuzovat

4.1 Doplňování a předávání dovedností a know-how

4.1.1 Úloha vzdělávání má pro rozvoj tohoto odvětví klíčový význam: univerzity, technické školy v oboru textilií, plastů, flexibilních materiálů, atd. Podniky EU potřebují mít přístup k mladým kvalifikovaným pracovníkům s požadovanými dovednostmi pro tyto nové trhy: potřebují kvalifikovanější pracovní sílu, inženýry s různými dovednostmi v textilním oboru, ale také v oboru chemie, plastů a pryskyřic, výroby automobilů, stavebnictví a jiných.

Zásadní význam má rovněž odborná příprava zaměstnanců a jejich kvalifikace. Na vnitrostátní úrovni by se prioritou měl stát přesun souboru využitelnějších dovedností z vyspělých trhů na rostoucí trhy.

Proto Evropský hospodářský a sociální výbor podporuje činnost prováděnou odvětvovou evropskou radou pro dovednosti v oblasti textilií-oděvů-kůže (ESC-TCL), která byla zřízena v roce 2011 sociálními partnery s finanční podporou Evropské komise, a žádá tuto radu, aby posoudila potřeby podniků v oblasti technických textilií z hlediska specifických dovedností.

4.1.2 Vzhledem k tomu, že rychlý rozvoj nových trhů aplikací je poměrně nedávnou záležitostí, je třeba propagovat nové pracovní příležitosti v tomto odvětví. Projekt, jehož podstatou je propojení různých existujících středisek sledování dovedností a pracovních míst, by měl být podporován. Vzhledem k nízké popularitě textilního průmyslu je tato propagační činnost obzvláště naléhavá.

4.2 Přístup k inovacím netechnologické a technologické povahy a prostředky k uvedení nových výrobků a služeb na trh

V programu Horizont 2020 na období 2014–2020 Evropská komise určila tři hlavní priority:

— společenské výzvy;

— vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích;

— vynikající úroveň vědecké základny.

Evropský hospodářský a sociální výbor podporuje hlavní změny obsažené v programu Horizont 2020 ve srovnání s předchozím 7. RP:

— zvýšení účasti průmyslu a malých a středních podniků i jejich zisků;

— větší počet menších projektů s menší administrativní zátěží (maximální délka trvání 2 roky, 3 až 6 partnerů);

— jasný závazek k podpoře inovací, včetně netechnologických.

4.2.1 Evropský hospodářský a sociální výbor podporuje Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (COSME), neboť malým a středním podnikům v odvětví spotřebního zboží nabízí na pomoc prostředky, jak uvést na trh inovační spotřební zboží prostřednictvím projektů tržní replikace a iniciativ využívajících nové podnikatelské modely.

4.2.2 Na základě zkušenosti s různými kolektivními nástroji na úrovni členských států a EU (již zmíněnými) se pro toto odvětví rýsují některé specifické požadavky:

— rozvoj jednoduché formy komunikace vstřícné k malým a středním podnikům o programech V&V souvisejících s novými výrobky a novými materiály, neboť značná část z nich se nějak týká textilií;

— podpora spolupráce mezi průmyslem a akademickým světem ve výzkumu a inovačních struktur (Evropská technologická platforma pro budoucnost textilního a oděvního průmyslu, rady a sítě na úrovni členských států, inovační klastry na regionální úrovni atd.);

— zajištění komunikace a interakce mezi takovými strukturami v celé EU a podobnými strukturami v jiným průmyslových odvětvích s cílem podporovat víceodvětvové inovace;

— navržení nového ambiciózního financování v programu Horizont 2020 pro recyklování textilií (jak odpadu z výroby, tak dokončených výrobků), za účelem zlepšení účinnosti recyklace textilií ve srovnání s papírenským nebo sklářským průmyslem. Přezkum směrnice o odpadech je příležitostí ke strukturování odvětví recyklace textilií;

— zintenzivnění výzkumu zaměřeného na využívání CO2 jako zdroje, včetně zrychlené fotosyntézy.

4.3 Problém přístupu k financím

4.3.1 Přístup k financování poskytovanému bankami

Provádění nových pravidel pro solventnost vyplývajících z dohody Basel III (7) povede k omezení úvěrové činnosti v bankovním sektoru v důsledku požadavku bankovních regulačních orgánů na vyšší objem vlastního kapitálu. Toto omezení úvěrů bude mít silný dopad na malé a střední podniky, zejména v průmyslových odvětvích.

Přístup k financování pro různé investice (investice do strojního vybavení, nových technologií, vnějšího růstu, nákupu patentů atd.) je zásadním předpokladem pro rozvoj technických textilií v EU.

Malé a střední podniky mívají přístup k financování poskytovanému bankami většinou ztížen poněkud nízkým objemem vlastního kapitálu a k této nevýhodě by mohla přibýt další v podobě negativního odvětvového hodnocení.

4.3.2 Přístup k financování mimo banky

V EU je podíl financování jiného než bankovního původu ve srovnání s USA omezený: 1/3 oproti 2/3. Proto by se mělo povzbuzovat úsilí zaměřené na podporu přístupu na finanční trhy pro malé a střední podniky, neformální investory (business angels) a kapitálové fondy.

Podniky vyrábějící technické textilie vykazují některé rysy, jež by mohly přilákat soukromé investice: často se jedná o rodinné podniky, nezřídka vedené inženýry s vědeckým vzděláním (jako příklad uveďme jisté francouzské začínající podniky, které založili chirurgové se záměrem vyvinout specifická chirurgická vlákna a protézy) a podíl obratu investovaný do V&V je vyšší než v tzv. tradičních průmyslových odvětvích (viz výše 2.2.3.4).

4.4 Ochrana práv duševního vlastnictví v EU a mimo ni

Malé a střední podniky obvykle podceňují hodnotu svých nehmotných aktiv. Měla by se jim poskytnout pomoc, co se týče ochrany práv duševního vlastnictví, především v oblasti patentů a značek, zatímco modely a design mají větší význam na trzích v oblasti módy a bytových textilií.

Evropský hospodářský a sociální výbor naléhavě vyzývá k rychlému zavedení evropského patentu, který inovativním evropským malým a středním podnikům přinese zjednodušení i jednotnou a dostupnou ochranu v mezích patentovatelnosti (specifická analýza SWOT podle druhu inovace, trhu a profilu podniku).

Na celosvětové úrovni jsou evropské podniky obětí rozsáhlého napodobování a padělání. Evropská komise by jim měla pomoct s ochranou jejich práv na hlavních nově se rozvíjejících trzích, kupříkladu v Číně, Indii, Brazílii nebo Mexiku. V tvůrčích odvětvích průmyslu jsou problémy s ochranou značek, designu a modelů již velmi dobře známy. Ochrana patentů na textilní strojní zařízení, nová vlákna a nové postupy přinášející nové vlastnosti by měla být posílena v akčním plánu Evropské komise pro ochranu práv duševního vlastnictví.

4.5 Přístup k veřejným zakázkám v EU a mimo ni

Veřejné zakázky představují mocnou hybnou sílu pro tvorbu pracovních míst, podporují udržitelný rozvoj a stimulují inovace v oblasti technických textilií (8). V EU by měly požadavky zahrnovat hospodářská, sociální a environmentální kritéria. Veřejnoprávní odběratelé by měli být aktivně povzbuzováni a školeni v tom, jak zmírnit kritéria v oblasti cen a přirážek (praktické pokyny).

Přístup k evropským veřejným zakázkám by měl být omezen podnikům ze třetích zemí, které nesplňují sociální a environmentální normy EU. Evropským podnikům by měl být usnadněn přístup k veřejným zakázkám ve třetích zemích.

Evropský hospodářský a sociální výbor podporuje návrh nařízení ze dne 21. března 2012, který nastavuje plně reciproční podmínky pro přístup k veřejným zakázkám v EU pro podniky ze třetích zemí a pro přístup k veřejným zakázkám ve třetích zemích pro podniky z EU (9).

4.6 Přístup na trhy třetích zemí

GŘ pro obchod si nyní plně uvědomuje aktivní obchodní zájmy celého textilního a oděvního průmyslu EU. Evropská komise se zaměřuje na zjištění a odstranění různých tarifních a netarifních překážek.

Evropský hospodářský a sociální výbor žádá GŘ pro obchod, aby v probíhajících a budoucích dvoustranných jednáních (s Indií, Kanadou, Japonskem, USA) zohlednilo specifické potřeby technických textilií. Je třeba:

— věnovat větší pozornost investicím (a nejen vývozu);

— věnovat větší pozornost všem celním položkám, které nejsou specificky zahrnuty do kapitol 50 až 63 (od nití po oděvy), např. skleněná vlákna a výrobky z nich (HS 70.19) či hygienické výrobky z netkaných materiálů (HS 96.19);

— důkladněji prošetřit problémy, s nimiž se setkávají podniky EU v přístupu k veřejným zakázkám ve třetích zemích v oblastech jako jsou pracovní oděvy, nemocnice, atd.;

— začlenit určité závazky v oblasti normalizace např. do budoucí transatlantické dohody.

4.7 Přístup ke kritickým surovinám

Přes 80 % vláken používaných v technických textiliích jsou vlákna syntetická. Některá z nich jsou k dostání ve velkých objemech a za dostupné ceny, kupříkladu polyester, zatímco jiná, např. uhlíková vlákna, aramidová vlákna, skleněná vlákna nebo vysoce pevná vlákna, jsou nákladnější a většinou se vyrábí mimo EU.

Odvětví technických textilií EU je závislé na dodavatelích ze třetích zemí, kteří mohli být v pokušení přijmout restriktivní obchodní opatření, jako tomu byl v případě Indie v roce 2011, kdy byla přijata restriktivní opatření pro surovou bavlnu a bavlněné příze.

Evropský hospodářský a sociální výbor proto žádá Evropskou komisi, aby:

— ve svých diplomatických jednáních o surovinách podle potřeby zohledňovala kritické suroviny pro technické textilie;

— povzbuzovala produkci přírodních vláken – lnu, konopí, vlny, celulózových vláken – a biopolymerů, aby měl textilní průmysl zajištěn domácí zdroje surovin.

5. Příloha 1

Podíl technických textilií na vývozu textilií do světa v roce 2011 v jednotlivých členských státech (mimo oděvy)

Členský stát Podíl TechText na vývozu textilií Objem vývozu (EUR) Podíl na celku AT 21 % 545 836 380 2,5 % BE 28 % 1 664 943 280 7,5 % BG 23 % 94 353 020 0,4 % CZ 46 % 1 075 687 960 4,9 % DE 37 % 5 471 826 120 24,8 % DK 55% 696 198 480 3,2% EE 40 % 44 819 560 0,2 % FI 61 % 201 378 760 0,9 % FR 35 % 1 781 833 080 8,1 % GR 16 % 106 778 290 0,5 % HU 47 % 356 668 170 1,6 % IT 23 % 2 608 481 980 11,8 % LT 39 % 178 787 500 0,8 % NL 31 % 1 499 620 840 6,8 % PL 42 % 723 561 280 3,3 % PT 23 % 383 053 520 1,7 % RO 24 % 237 749 020 1,1 % SE 65 % 558 986 660 2,5 % SK 36 % 262 766 180 1,2 % SL 37 % 221 994 210 1,0 % SP 28 % 963 521 670 4,4 % UK 40 % 1 683 055 490 7,6 % zbývajících 5(o) 65 % 712 194 990 3,2 % země EU 33,3 % 22 074 096 440 100 % (o): Kypr, Irsko, Lucembursko, Lotyšsko, Malta Zdroj: EURATEX, výpočet na základě dat CITH

6. Příloha 2 Kvalitativní srovnání environmentálních dopadů tradičních materiálů a technických textilií ve třech případech

Únor 2013, IFTH – Francouzský textilní a oděvní institut

Podrobná a vědecky podložená environmentální srovnání jsou pokud možno prováděna prostřednictvím posouzení životního cyklu výrobků. Velkou nevýhodou tohoto nástroje je množství údajů, které je třeba shromáždit a vyhodnotit a rovněž velký počet použitelných hypotéz, což ztěžuje vzájemné srovnání a interpretaci jednotlivých posouzení.

Pro představu, jak je používání technických textilií z environmentálního hlediska zajímavé, předkládáme pro ilustraci výsledky posouzení životního cyklu porovnávající textilní materiály s tradičními materiály ve třech různých aplikacích. Tyto aplikace byly vybrány z řady výrobků pro stavebnictví a dopravu. Tato dvě odvětví spolu s potravinami a nápoji tvoří 70 až 80 % celého dopadu životního cyklu výrobků v Evropě (Environmental Impact of Products – EIPRO). Environmentální dopad životního cyklu výrobků je analyzován na základě celkové spotřeby zemí EU-25 (http://ec.europa.eu/environment/ipp/pdf/eipro_report.pdf)). Předkládané výsledky jsou založeny na normalizované hodnotě (s výjimkou třetího příkladu, u nějž nebyla normalizovaná hodnota v této studii vypočítána) a ukazují hlavní environmentální dopad každého výrobku. Výsledky ukazují, že využití technických textilií přináší některé významné environmentální výhody.

6.1 1 Stavebnictví - izolace

6.2 2 Stavebnictví – vodní nádrž

6.3 3 Letecká doprava – trubkový nosník

V Bruselu dne 17. dubna 2013. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Henri MALOSSE

(1) 1. Agrotech: zemědělství, lesnictví a rybolov; 2. Buildtech: stavebnictví a konstrukce; 3. Clothtech: funkční složky obuvi a oblečení; 4. Geotech: geotextilie a stavební inženýrství; 5. Hometech: komponenty pro nábytek, podlahové krytiny; 6. Indutech: filtrace a další produkty používané v průmyslu; 7. Medtech: hygienické a zdravotnické potřeby; 8. Mobiltech: dopravní konstrukce, zařízení a vybavení; 9. Ekotech: ochrana životního prostředí; 10. Packtech: balení a skladování; 11. Protech: ochrana osob a majetku; 12. Sporttech: sport a volný čas.

(2) Technical Textiles and Nonwovens: World Market Forecasts to 2010 Autor: firma David Rigby Associates, dostupné na adrese: http://www.fibre2fashion.com/industry-article/pdffiles/Technical-Textiles-and-Nonwovens.pdf.

(3)

— Doplňující stanovisko ke sdělení Budoucnost textilního a oděvního odvětví v rozšířené Evropské unii (CCMI/009), přijato dne 7. června 2004, zpravodaj: pan Nollet;

— stanovisko ke sdělení Budoucnost textilního a oděvního odvětví v rozšířené Evropské unii (INT/220), přijato dne 1. července 2004, zpravodaj: pan Pezzini;

— informační zpráva Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) k tématu Vývoj textilního a obuvnického průmyslu v Evropě (CCMI/041), přijato dne 4. února 2008, zpravodaj: pan Cappellini;

— stanovisko k návrhu nařízení o názvech textilií a souvisejícím označování textilních výrobků etiketami (INT/477), přijato dne 16. prosince 2009, zpravodaj: pan Cappelini.

(4) Viz poznámku pod čarou 1.

(5) Tento postup však má svá omezení, jelikož vyžaduje půdu a způsobuje konflikty s produkcí potravin (jak se ukázalo již v kontextu biopaliv).

(6) Například www.bio-based.eu, www.nova-institut.de VCI /Dechema, 2009: Positionspapier – Verwertung und Speicherung von CO2.

(7) Bankám se ukládají nová pravidla pro kapitál a likviditu.

(8) Viz také informační zpráva CCMI k tématu Vývoj textilního a obuvnického průmyslu v Evropě (CCMI/041) CESE 1572/2007, přijata dne 4. února 2008, zpravodaj: pan Cappellini.

(9) Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu zboží a služeb třetích zemí na vnitřní trh Unie s veřejnými zakázkami o postupech na podporu jednání o přístupu zboží a služeb Unie na trhy třetích zemí s veřejnými zakázkami, COM(2012) 124 final, 21.3.2012, dostupný na adrese http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/international_access/COM2012_124_cs.pdf.