EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 14.3.2018 COM(2018) 91 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Druhá výroční zpráva o nástroji pro uprchlíky v Turecku



Obsah 1. Úvod 1.1 Turecko a uprchlická krize 1.2 Reakce EU na krizi a zřízení nástroje 2. Fungování nástroje 3. Finanční kapacita, trvání a povaha financování 4. Provádění nástroje 4.1 Humanitární pomoc 4.2 Nehumanitární pomoc 5. Sledování, hodnocení a audit 5.1 Sledování a hodnocení 5.2 Audit 6. Komunikační a propagační činnost 7. Závěry a další kroky





1. Úvod Podle čl. 8 odst. 1 rozhodnutí Komise ze dne 24. listopadu 2015 o koordinaci činností Unie a členských států prostřednictvím koordinačního mechanismu (dále jen „rozhodnutí“) Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o provádění nástroje pro uprchlíky v Turecku (dále jen „nástroj“). V čl. 8 odst. 2 uvedeného rozhodnutí se stanoví, že Komise předá každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění nástroje. První výroční zpráva o nástroji byla zveřejněna v březnu 2017. Popisovala fungování nástroje, první opatření při jeho provádění, systém sledování a hodnocení, jakož i související komunikační činnosti. 1.1 Turecko a uprchlická krize Vzhledem ke své zeměpisné poloze je Turecko hlavní zemí přijetí a tranzitu pro uprchlíky a migranty. Kvůli jejich nebývalému přílivu převážně v důsledku konfliktů v Sýrii a Iráku poskytuje tato země útočiště více než 3,8 milionu uprchlíků a migrantů, což je největší počet na světě. Mezi nimi je 3,5 milionu registrovaných syrských uprchlíků, z nichž necelých 7 % pobývá ve 21 táborech zřízených tureckou vládou, a více než 300 000 registrovaných uprchlíků a žadatelů o azyl převážně z Iráku, Afghánistánu, Íránu a Somálska. Rozdělení uprchlíků a žadatelů o azyl podle oblastí je uvedeno na mapce na straně 3. Tento příliv má významný dopad na hostitelské komunity. Turecko stále vykonává chvályhodnou práci při přijímání a podporování velkého počtu uprchlíků a migrantů i jako jejich hostitelská země. 1.2 Reakce EU na krizi a zřízení nástroje V roce 2015 se Evropská unie a její členské státy rozhodly prohloubit svůj politický a finanční závazek podporovat Turecko v jeho úsilí při poskytování útočiště uprchlíkům. V rámci prohlášení EU a Turecka ze dne 29. listopadu 2015 a 18. března 2016 se Evropská unie a Turecko dohodly na komplexní spolupráci založené na sdílené odpovědnosti, vzájemných závazcích a jejich plnění. Na setkání hlav států nebo vlád s Tureckem dne 29. listopadu 2015 byl zahájen společný akční plán EU a Turecka, který má Turecku pomoci řešit důsledky syrského konfliktu. V reakci na výzvu členských států EU o podstatné navýšení finančních prostředků na podporu uprchlíků v Turecku zřídila Komise rozhodnutím ze dne 24. listopadu 2015 nástroj pro uprchlíky v Turecku. Pomocí tohoto nástroje je koordinováno uvolňování zdrojů, které vyčleňuje rozpočet EU i členské státy formou nadrámcových příspěvků. Tyto příspěvky členských států jsou zaneseny do rozpočtu EU jakožto vnější účelově vázané příjmy a na období 2016–2017 dosahují celkem 3 miliard EUR. Tento příspěvek doplňuje a významně zvyšuje stávající financování v rámci vnitrostátních programů regionálního svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi v Sýrii (svěřenský fond EU), nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru, evropského nástroje pro demokracii a lidská práva a nástroje předvstupní pomoci, což umožnilo sladit práci v záležitostech týkajících se uprchlíků s klíčovými partnery. Pro zajištění účinného řešení migrační výzvy společnými silami EU a Turecka bylo v roce 2017 klíčové provádění prohlášení EU a Turecka z 18. března 2016 (dále též jen „prohlášení“). Toto prohlášení i nadále přináší konkrétní výsledky při omezování protiprávního a nebezpečného přechodu hranic a při zachraňování životů v Egejském moři. V roce 2017 přišlo do EU východní středomořskou trasou celkem 41 720 migrantů, v porovnání se 182 227 v roce 2016. Významně se snížily ztráty na životech na moři, kdy v roce 2017 zahynulo na moři 62 osob, v porovnání se 434 osobami v roce 2016. Přesídlování z Turecka do EU probíhá zrychleným tempem; od 4. dubna 2016 do 14. února 2018 bylo z Turecka přesídleno do Evropy 12 170 syrských uprchlíků. S ohledem na to, že členské státy v prosinci 2017 schválily standardní operační postupy, by měl být zahájen dobrovolný program přijímání osob z humanitárních důvodů. Všechny prvky a podmínky požadované pro zahájení tohoto programu, jak jsou stanoveny v prohlášení EU a Turecka, jsou nyní splněny. Díky tomu bude moci přesídlování dále pokračovat, přičemž se bude jednat o bezpečnou a legální alternativu k nelegální migraci do EU. Úplné a udržitelné provádění prohlášení vyžaduje trvalé úsilí a politické odhodlání ze všech stran. 2. Fungování nástroje Nástroj je koordinačním mechanismem, který umožňuje rychle, účinně a účelně mobilizovat pomoc EU pro uprchlíky v Turecku. Nástroj zajišťuje optimální využití stávajících finančních nástrojů EU v rámci humanitární či nehumanitární pomoci a jeho cílem je zabezpečit, aby byly potřeby uprchlíků a hostitelských komunit řešeny komplexně a koordinovaně. Řídící výbor nástroje poskytuje strategické pokyny ohledně obecných priorit, typu podporovaných opatření, přidělených částek a finančních nástrojů, jež je třeba mobilizovat, a případně také ohledně podmínek provádění závazků podle společného akčního plánu EU a Turecka ze strany Turecka. Během druhého roku provádění nástroje se konala čtyři zasedání řídícího výboru, a to ve dnech 12. ledna, 31. března, 28. června a 8. listopadu 2017. Komise svolala deváté zasedání řídícího výboru na 9. března 2018 a příští zasedání je plánováno na jaro 2018. Provádění nástroje se řídí hlavními zásadami, jimiž jsou rychlost, účinnost a účelnost za současného zajištění řádného finančního řízení. Důležitá je také udržitelnost intervencí nástroje a sdílená odpovědnost s tureckými orgány. Stanovení prioritních oblastí pomoci v rámci nástroje vychází z komplexního a nezávislého posouzení potřeb se zvláštním zaměřením na zranitelné skupiny. Nástroj koordinuje financování z těchto nástrojů financování vnější činnosti: nařízení Rady (ES) č. 1257/96 o humanitární pomoci, evropský nástroj sousedství, nástroj pro rozvojovou spolupráci, nástroj předvstupní pomoci a nástroj přispívající ke stabilitě a míru. Opatření, jež mají být financována z rozpočtu Unie, se provádějí v souladu s finančními pravidly a předpisy EU, mezi něž patří jak přímé, tak nepřímé řízení, a zahrnují regionální svěřenský fond EU zřízený v reakci na krizi v Sýrii. Rozdělení projektů v rámci nástroje podle jednotlivých nástrojů EU je následující:

Provádění pomoci je podmíněno tím, že Turecko beze zbytku splní své závazky stanovené ve společném akčním plánu EU a Turecka a v prohlášeních EU a Turecka ze dne 29. listopadu 2015 a 18. března 2016. 3. Finanční kapacita, trvání a povaha financování Nástroj koordinuje celkový rozpočet ve výši 3 miliard EUR na období 2016–2017. Sestává z 1 miliardy EUR z rozpočtu EU a ze 2 miliard EUR financovaných členskými státy. Členské státy přispívají přímo do souhrnného rozpočtu EU ve formě vnějších účelově vázaných příjmů podle čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení, které jsou přiřazeny do rozpočtových položek nástroje předvstupní pomoci a humanitární pomoci. Z 1 miliardy EUR z rozpočtu EU bylo 250 milionů EUR uvolněno v roce 2016 a 750 milionů EUR v roce 2017. V roce 2016 zaplatily členské státy do nástroje 677 milionů EUR a v roce 2017 847 milionů, z čehož bylo na konci roku 2017 vyplaceno 1 332 milionů EUR, neboli zhruba 87 %. V letech 2018 a 2019 budou platby členských států činit 396 milionů EUR a 80 milionů EUR. Na konci roku 2016 byla na základě jednání čtvrtého řídícího výboru a Výboru stálých zástupců vlád členských států při EU lhůta pro konečné platby do nástroje z technických důvodů prodloužena z konce roku 2019 do konce roku 2021, aby bylo možné podepsat některé dlouhodobé smlouvy stanovené ve zvláštním opatření přijatém v červenci 2016. Toto prodloužení nebude mít negativní dopad na provádění dotčených činností ani na načasování plateb členských států nebo Komise do nástroje. Tempo plateb příspěvků členských států do nástroje uspokojivě odpovídá tempu vyplácení těchto příspěvků z nástroje. 4. Provádění nástroje Nástroj se provádí jakožto humanitární i nehumanitární pomoc, přičemž na jednotlivé složky je přiděleno zhruba 1,4 miliardy a 1,6 miliardy EUR: Humanitární pomoc je určena nejzranitelnějším uprchlíkům a jiným dotčeným osobám, a to formou poskytování předvídatelné a důstojné podpory zaměřené na základní potřeby a ochranu. Řeší také nedostatky při poskytování služeb prostřednictvím specializovaných agentur a partnerů v oblasti zdravotnictví a vzdělávání v mimořádných situacích. Nehumanitární pomoc je určena na obživu, socioekonomické, zdravotní a vzdělávací perspektivy uprchlíků z dlouhodobého hlediska. Zaměřuje se rovněž na zranitelné skupiny, např. na ochranu žen a dívek proti sexuálnímu násilí a násilí páchanému na základě pohlaví a na lepší přístup ke zdravotní péči v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví. Zvláštní pozornost je věnována uprchlíkům a žadatelům o azyl z jiných oblastí než ze Sýrie. Intervence v rámci nástroje vždy usilují o zahrnutí místních komunit, které uprchlíky hostí. Z operačního hlediska byl celý objem nástroje ve výši 3 miliard EUR rozdělen na 72 projektů, na něž byly uzavřeny smlouvy, do konce roku 2017. Výplaty činily více než 1,85 miliardy EUR neboli 62 % z celkového objemu, přičemž zůstatek bude vyplacen v průběhu provádění projektů z tohoto nástroje, nejpozději však do konce roku 2021. Úplné údaje lze získat v on-line tabulce o projektech. Pomoc je dostupná v celé zemi, provádění však většinou probíhá mimo tábory, zejména v deseti nejpostiženějších oblastech – Istanbul, Sanliurfa, Hatay, Gaziantep, Mersin, Adana, Bursa, Kilis, Izmir a Kahramanmaras. 4.1 Humanitární pomoc Humanitární pomoc EU se řídí Evropským konsensem o humanitární pomoci z roku 2007, který stanoví, že EU jakožto poskytovatel humanitární pomoci dodržuje humanitární zásady lidskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti stanovené v Lisabonské smlouvě (článek 214 Smlouvy o fungování Evropské unie) a v nařízení o humanitární pomoci (č. 1257/96). Z humanitární části nástroje bylo alokováno 1,389 miliardy EUR, přičemž na všech 45 humanitárních projektů byly uzavřeny smlouvy s 19 partnery, kteří se starají o zajišťování základních potřeb, ochrany, vzdělávání a zdravotní péče. Doposud bylo vyplaceno 1,11 miliardy EUR, které byly použity ve prospěch celkem 1 561 940 uprchlíků. Plán provádění humanitární pomoci byl zveřejněn v květnu 2017. Níže jsou uvedeny některé hlavní úspěchy humanitární pomoci v rámci nástroje dosažené v roce 2017 . Nouzová záchranná sociální síť EU i nadále řeší potřeby uprchlíků s vysokou sociálně ekonomickou zranitelností prostřednictvím nouzové záchranné sociální sítě. Tato síť je humanitárním programem sociální pomoci spočívajícím v jednotné debetní kartě, z níž je poskytována měsíčně hotovost na různé účely bez omezení. K únoru 2018 využilo měsíční hotovostní převody prostřednictvím tohoto programu téměř 1,2 milionu uprchlíků. Kromě toho turecké Generální ředitelství pro řízení migrace ověřilo za podpory nástroje údaje o více než jednom milionu Syřanů žijících v Turecku v rámci dočasné ochrany. Tato činnost pomáhá Turecku, EU a jejím partnerům poskytovat lépe cílenou podporu lidem, kteří potřebují ochranu. Vzdělávání v nouzových situacích

EU i nadále usnadňuje populacím uprchlíků přístup k formálním vzdělávacím systémům, neboť zmenšuje překážky a poskytuje prostředky pro ohrožené děti, aby mohly chodit do školy. V roce 2017 byl zahájen program podmínečného převodu hotovosti na vzdělávání, což je největší program v historii vzdělávání v nouzových situacích financovaný EU. K únoru 2018 obdržely finanční podporu prostřednictvím programu podmínečného převodu hotovosti na vzdělávání rodiny s více než 266 000 dětí navštěvujících školu. Dále v průměru 6 683 dětí měsíčně využívalo podporu ve formě dopravy do školy a 3 487 dětí z řad uprchlíků absolvovalo neformální vzdělávání. Tyto činnosti zahrnují poskytování kurzů turečtiny anebo arabštiny v rámci neformálního vzdělávání, iniciativy v oblasti domácího vyučování a kluby domácích úkolů. Tyto programy usnadní dětem vstup do stupně formálního vzdělávání odpovídajícího jejich věku. Zdravotní péče EU se zaměřuje na odstraňování potenciálních nedostatků při poskytování primární zdravotní péče, jakož i na poskytování služeb, které uprchlíci a další dotčené osoby potřebují konkrétně. V oblastech s největším počtem uprchlíků bylo poskytnuto celkem 311 447 konzultací uprchlíkům v oblasti primární zdravotní péče. Kromě toho od ledna do konce prosince 2017 využilo služby prenatální a postnatální péče 17 913 těhotných žen, 4 912 uprchlíkům byla poskytnuta psychiatrická zdravotní péče a psychosociální podpora a 5 228 uprchlíků využilo pooperační a rehabilitační služby. 4.2 Nehumanitární pomoc Z nehumanitární části nástroje bylo alokováno 1,611 miliardy EUR, přičemž na všech 27 projektů byly uzavřeny smlouvy a bylo na ně vyplaceno 747 milionů EUR. Při plánování programů a uzavírání smluv docházelo k řadě problémů v oblasti komunální infrastruktury, zejména pokud jde o zahrnutí prvků úvěrů a půjček. Vzhledem k nedostatečné propracovanosti tohoto druhu projektů nakonec nemohla být z nástroje poskytnuta na komunální infrastrukturu žádná podpora. Proto bylo v roce 2017 dvakrát pozměněno zvláštní opatření přijaté v červenci 2016. Změny schválené Výborem pro nástroj předvstupní pomoci vycházely ze stejných zásad jako u původního zvláštního opatření. Dále vzhledem k nižšímu počtu navrácených osob, než bylo očekáváno, bylo zvláštní opatření týkající se návratů přijaté v dubnu 2016 upraveno tak, aby se zlepšila kapacita tureckého Generálního ředitelství pro řízení migrace v oblasti řízení, přijímání a zajišťování ubytování pro migranty a navracené osoby, zejména pokud jde o lidské zdroje a infrastrukturu. Rozšířila se oblast působnosti tohoto zvláštního opatření, aby se vztahovalo na všechny migranty vracející se z EU. Kromě přidělených prostředků řízených přímo prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci podporuje nehumanitární část nástroje řadu opatření vycházejících zdola nahoru, a to prostřednictvím 15 projektů v celkové hodnotě 293 milionů EUR z regionálního svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi v Sýrii. Rozdělení přídělů podle priorit, kromě humanitární pomoci, je následující: Protože byla většina smluv podepsána ke konci roku 2017, bylo provádění většiny projektů zahájeno až v roce 2018. Některé projekty však již mají významný dopad v praxi. Vzdělávání EU podporuje všechny fáze vzdělávacího systému, od raného dětství až po vyšší vysokoškolské vzdělávání, aby nebyla ztracena jedna generace mladých lidí. Hlavním pilířem pomoci v rámci nástroje v oblasti vzdělávání je projekt nazvaný „Podpora integrace syrských dětí do tureckého vzdělávacího systému“, přímý grant ve výši 300 milionů EUR realizovaný s tureckým ministerstvem národního vzdělávání, který má podpořit integraci syrských dětí do tureckého vzdělávacího systému. V rámci tohoto projektu absolvovalo k 31. říjnu 2017 312 151 dětí kurzy tureckého jazyka, který vyučovalo 5 486 učitelů turečtiny zaměstnaných v rámci projektu. Dále bylo zaměstnáno 93 učitelů arabského jazyka a 489 poradců. 10 085 syrských dětí nenavštěvujících školu absolvovalo doučování, aby se usnadnil jejich nástup do školy, a 43 388 studentů dochází na průběžné doučování, přičemž 32 351 využívá školní dopravu. Byla zahájena distribuce psacích potřeb a učebnic pro 500 000 studentů. Cílem je také podporovat ministerstvo a zvýšit jeho prováděcí a řídicí kapacitu. Projekt „Podpora integrace syrských dětí do tureckého vzdělávacího systému“ doplňují vzdělávací aktivity financované z nástroje – jak z humanitární části nástroje s podmínečným převodem hotovosti na vzdělávání a vzděláváním v nouzových situacích, tak z nehumanitární části nástroje – realizované nevládními organizacemi a agenturami OSN. Zvláštní pozornost je věnována psychosociální podpoře a programům sociální soudržnosti. Například Dětský fond OSN realizoval tyto programy již pro více než 35 000 dětí, dospívajících a mládeže. Aby uprchlíci měli možnost získat vysokoškolské vzdělání, dostává 332 studentů vysokoškolská stipendia prostřednictvím tří projektů a ve školním roce 2018–2019 je plánováno zvýšení počtu podporovaných žáků. Intervence v rámci nástroje v prioritní oblasti vzdělávání mají krátkodobou, střednědobou a dlouhodobou perspektivu. Za podpory banky Kreditanstalt für Wiederaufbau a Světové banky by výstavba a vybavení 125 škol postavených jako trvalé stavby a 50 škol z montovaných dílů měly sloužit 124 000 dětí uprchlíků ročně. Byla zahájena výstavba prvních škol.

Zdravotní péče Hlavním pilířem pomoci v rámci nástroje v oblasti zdravotní péče je projekt SIHHAT, přímý grant ve výši 300 milionů EUR realizovaný s tureckým ministerstvem a zdravotnictví, který má zajistit přístup uprchlíků ke službám zdravotní péče. V rámci projektu SIHHAT bylo k 31. prosinci 2017 uvedeno do provozu 12 zdravotních středisek pro migranty, aby se tak zlepšily služby v oblasti primární zdravotní péče. V těchto střediscích a v dalších 86 střediscích, které ministerstvo otevřelo již před zahájením projektu, je zaměstnáno 813 pracovníků. Uprchlíci využili primární zdravotní péči formou 763 963 konzultací a 217 511 dětí z řad syrských uprchlíků bylo kompletně naočkováno. Projekt SIHHAT by měl poskytovat rehabilitační služby v oblasti duševního zdraví až pro milion uprchlíků. Zajišťovány budou i služby v oblasti plánování rodiny, prevence přenosných chorob, nábor a odborná příprava zdravotnického personálu a osvětová činnost. Aby se usnadnil přístup ke zdravotnickým službám ve střednědobém a dlouhodobém měřítku, byla zahájena výstavba dvou nemocnic v Kilis a Hatay s kapacitou 300 a 250 lůžek. Sociálně-ekonomická podpora Při integraci uprchlíků do turecké společnosti hraje rozhodující úlohu sociálně-ekonomická podpora, která také podporuje velice potřebnou sociální a ekonomickou soudržnost. Protože hlavní překážkou účinné integrace je jazyková bariéra, je uprchlíkům poskytována v rámci nástroje výuka turečtiny. Aby se zlepšila zaměstnatelnost a integrace uprchlíků a zranitelných členů hostitelských komunit na trhu práce, poskytnou nové projekty odbornou přípravou pro 15 100 osob a 7 400 osob bude absolvovat kurzy hledání práce a obdrží poradenství. Bude podporováno podnikání formou poradenské podpory včetně poskytování mikrograntů. Institucionální podpora pro služby zaměstnanosti posiluje kapacitu tureckého úřadu práce v oblasti poskytování poradenství a pomoci při hledání pracovního uplatnění i kapacitu tureckého ministerstva práce a systémů sociální politiky v oblasti monitorování vydávání pracovních povolení a služeb zaměstnanosti. Komunitní centra financovaná z nástroje poskytují širokou škálu služeb, od vzdělávacích kurzů přes informace a zprostředkovatelské služby až po kulturní akce a vytváření sítí za účelem zvýšení odolnosti a soběstačnosti uprchlíků a hostitelských komunit. Řízení migrace Z nástroje byly hrazeny náklady vynaložené na řízení návratů (přeprava, ubytování) 212 Syřanů a 1 076 jiných státních příslušníků a dále na logistické vybavení a práce v zajišťovacím zařízení pro 750 osob. Od srpna 2017 do konce října obdrželo v zajišťovacích zařízeních pomoc hrazenou z nástroje 16 733 migrantů. Nástroj rovněž pomohl zvýšit kapacitu turecké pobřežní stráže, která provádí vyhledávací a záchranné operace. Bylo dodáno šest lodí a 939 pracovníků turecké pobřežní stráže bylo proškoleno v oblasti humanitárních standardů pro řízení námořních hranic. 5. Sledování, hodnocení a audit 5.1 Sledování a hodnocení V řídícím výboru byl v březnu 2017 přednesen první návrh rámce pro výsledky nástroje, označující začátek monitorování na úrovni nástroje. První cyklus monitorování byl zahájen v květnu 2017 jako pilotní projekt, po němž v roce 2017 následovaly další tři cykly. Současně Komise přijala podpůrné opatření v hodnotě 14,3 milionu EUR na monitorování, hodnocení, audit a propagaci nástroje. V červnu 2017 a v listopadu 2017 byla zjištění z monitorování přednesena řídícímu výboru. Rámec pro výsledky je revidován podle údajů získaných ze čtyř monitorovacích cyklů, aby řídícímu výboru poskytl komplexní aktuální informace v roce 2018 a dále. Monitorovací systém nástroje má být technicky podporován on-line monitorovací platformou, která by měla usnadnit shromažďování a analýzu dat a vizualizaci dosaženého pokroku. Platforma by měla být v plném provozu do poloviny roku 2018. Současně je uvolněna technická pomoc pro usnadnění integrace různých složek monitorovacího mechanismu a na podporu monitorovacích úkolů na místě, které jsou obsaženy ve smlouvách pod přímým řízením. V průběhu roku 2018 by měly být všechny složky komplexního monitorovacího systému nástroje plně funkční. Jako další krok bude zahájena práce na hodnocení nástroje. 5.2 Audit Evropský účetní dvůr oficiálně zahájil audit výkonnosti nástroje dne 17. října 2017. Závěrečná zpráva Evropského účetního dvora má být zveřejněna do konce roku 2018. Audit se zaměřuje na komplementaritu pomoci poskytované v rámci nástroje, na jeho plnění a monitorování a na vzorek humanitárních projektů.