ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
24.

se znepokojením sdílí připomínku Účetního dvora, že aby orgán kompenzoval nedostatek pracovních míst, stále častěji využívá konzultanty a zaměstnance agentury práce, což může představovat riziko z hlediska nedostatečného dohledu nad komplexní činností prováděnou externími smluvními partnery a vést ke smluvním sporům z důvodu nejasně vymezené odpovědnosti; v návaznosti na zjištění Účetního dvora z předchozích let konstatuje, že orgán využívá smlouvy s IT společnostmi, které jsou formulovaný tak, že by mohly spíše než poskytování jasně definovaných služeb nebo produktů v oblasti IT znamenat přidělování dočasných pracovníků; konstatuje, že využívání smluv na služby IT k poskytování pracovní síly by nebylo v souladu s pravidly Unie, která upravují sociální zabezpečení a zaměstnávání, vystavilo by orgán právnímu riziku a ohrozilo by jeho dobrou pověst; na základě odpovědi orgánu bere na vědomí, že veškerá potenciální rizika byla v tomto ohledu omezená a že orgán přijal veškeré nezbytné postupy, které by zabránily záměně pořizování IT služeb s poskytováním dočasných pracovníků ve smlouvách; naléhavě vyzývá orgán k zajištění toho, aby smlouvy vylučovaly jakékoliv nejasnosti ohledně toho, zda se jedná o pořízení služeb nebo poskytnutí dočasných pracovníků;
B.

vzhledem k tomu, že dne 15. července 2021 předložila Itálie žádost EGF/2021/002 IT/Air Italy o finanční příspěvek z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) v souvislosti s propuštěním 466 pracovníků ve společnosti Air Italy SpA v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 51 (Letecká doprava) v regionu NUTS 2 Sardegna (ITG2) v Itálii, a to v rámci referenčního období pro podávání žádostí od 1. září 2020 do 1. ledna 2021;
6.

poukazuje na to, že většinu propuštěných pracovníků tvoří muži (90,5 %) ve věku od 30 do 54 let (98,4 %) s vyšším sekundárním nebo postsekundárním vzděláním (83,7 %);
—

Rozpočtové položky, v jejichž případě jsou příslušné poznámky k rozpočtu tak, jak byly uvedeny v návrhu rozpočtu ve znění návrhu na změnu, schváleny s následujícími změnami: — Položka 01 02 02 53 — Klastr „Klima, energetika a mobilita“ — Společný podnik pro evropské železnice Upravit odstavec takto: Společný podnik pro evropské železnice přispívá k provádění programu Horizont Evropa, zejména klastru „Klima, energetika a mobilita“. Urychlí vývoj a zavádění inovativních technologií (zejména digitálních a automatizačních) za účelem dosažení atraktivnějšího, uživatelsky vstřícného, konkurenceschopného, cenově dostupného, snadno udržovatelného a výkonného evropského železničního systému a splnění cílů Zelené dohody pro Evropu, například cíle přesunout podstatnou část vnitrozemské nákladní dopravy, která se ze 75 % realizuje po silnici, na železnici a vnitrozemské vodní cesty. — Položka 07 20 04 06 — Zvláštní kompetence v oblasti sociální politiky, včetně sociálního dialogu Upravit odstavec takto: — opatření týkající se předběžných konzultačních schůzek mezi zástupci evropských odborů, zejména na pokrytí nákladů s cílem pomoci jim formulovat názory a harmonizovat stanoviska ohledně rozvoje politik Unie, zejména v návaznosti na koronavirovou krizi. — Položka 1 3 0 1, oddíl 10 Evropská služba pro vnější činnost — Odborná příprava Doplnit následující text: Rozpočet na odbornou přípravu by měl jasně ukázat a podporovat význam posilování rovnosti žen a mužů, citlivosti a boje proti genderovým předsudkům, včetně politiky boje proti obtěžování, a to ve všech našich vlastních institucích (včetně ústředí ESVČ, delegací EU a misí a operací SBOP), a to i v rámci výběrových řízení. To by mělo zahrnovat povinnou odbornou přípravu a iniciativy, se zvláštním důrazem na střední a vyšší manažerskou odpovědnost v těchto oblastech, v souladu s ustanoveními akčního plánu pro rovnost žen a mužů III a souvisejícího pracovního dokumentu útvarů Komise.
B.

vzhledem k tomu, že NOR č. 6/2021 pokrývá zejména následující prvky: — posílení nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa o částku 450 milionů EUR v prostředcích na závazky a v prostředcích na platby v kontextu globální reakce v oblasti zdraví na COVID-19, aby bylo do poloviny příštího roku možné darovat zemím s nízkými a nižšími středními příjmy 200 milionů dávek vakcín proti COVID-19; — posílení mechanismu civilní ochrany Unie (UCPM/rescEU) o částku 57,8 milionu EUR v prostředcích na závazky s cílem poskytnout dodatečné finanční prostředky na pokrytí nákladů na nové mimořádné situace, včetně repatriačních letů z Afghánistánu, pomoci na Haiti po nedávném zemětřesení a nedokončených operací, mj. nákladů na lesní požáry, které překračují výši prostředků dostupných do konce roku; — navýšení prostředků na závazky v rozpočtové položce dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (SFPA) o 3,5 milionu EUR s ohledem na aktualizované rozpočtové potřeby vyplývající z uzavření jednání o nových protokolech s Cookovými ostrovy a Mauritánií; — úprava rozpočtové nomenklatury podle konkrétních žádostí členských států o převod zdrojů podle článku 26 nařízení (EU) 2021/1060 (nařízení o společných ustanoveních) (6); — aktualizace příjmové strany rozpočtu s cílem zohlednit revidované odhady vlastních zdrojů z nerecyklovaných plastových obalových odpadů;
L.

vzhledem k tomu, že se jedná o jedno z prvních uvolnění prostředků z EFG v důsledku krize způsobené onemocněním COVID-19, a to poté, co Evropský parlament přijal dne 18. června 2020 usnesení o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF/2020/000 TA 2020 – Technická pomoc z podnětu Komise) (5), v němž se uvádí, že z EFG mohou být uvolněny prostředky na podporu trvale propuštěných pracovníků a osob samostatně výdělečně činných v souvislosti s globální krizí způsobenou onemocněním COVID-19, aniž by bylo třeba změnit nařízení (EU) č. 1309/2013;
5.

konstatuje, že Nizozemsko se rozhodlo nenabídnout propuštěným pracovníkům podporu příjmu z EFG; bere na vědomí, že nizozemská vláda zavedla obecný grant mzdové podpory pro všechny podniky, jejichž obrat byl krizí způsobenou onemocněním COVID-19 ovlivněn o více než 20 %, a že skupina KLM požádala o grant NOW (Noodmaatregel Overbrugging voorWerkgelegenheid); bere na vědomí, že skupina KLM požádala o to, aby se grant NOW vztahoval na celé období, a že již obdržela zálohy ve výši 683 milionů EUR s tím, že by měla obdržet dalších 488 milionů EUR;
I.

vzhledem k tomu, že se jedná o jedno z prvních uvolnění prostředků z EFG v důsledku krize způsobené onemocněním COVID-19, a to poté, co Evropský parlament přijal dne 18. června 2020 usnesení o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF/2020/000 TA 2020 – Technická pomoc z podnětu Komise) (8), v němž se uvádí, že z EFG by mohly být uvolněny prostředky na podporu trvale propuštěných pracovníků a osob samostatně výdělečně činných v souvislosti s globální krizí způsobenou onemocněním COVID-19, aniž by se změnilo nařízení (EU) č. 1309/2013;
3.

vyjadřuje politování nad tím, že se Komise navzdory naléhání Parlamentu rozhodla předložit prvky související s pandemií COVID-19 společně s částí týkající se souladu s právními základy programů VFR, které by mohly a měly být projednány odděleně; opakuje, že v zájmu lepšího respektování výsad rozpočtového orgánu by Komise měla předložit návrh opravného rozpočtu s pouze jedním účelem a neměla by v jednom návrhu opravného rozpočtu kombinovat několik účelů;
L.

vzhledem k tomu, že se jedná o první uvolnění prostředků z EFG v důsledku krize způsobené onemocněním COVID-19, a to poté, co Evropský parlament zahrnul do svého usnesení ze dne 18. června 2020 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF/2020/000 TA 2020 – Technická pomoc z podnětu Komise) (7) zmínku, že by z EFG mohly být uvolněny prostředky na podporu trvale propuštěných pracovníků a osob samostatně výdělečně činných v souvislosti s globální krizí způsobenou onemocněním COVID-19, aniž by se změnilo nařízení (EU) č. 1309/2013;
9.

vítá skutečnost, že pobídky zahrnují příspěvky na výdaje pro propuštěné pracovníky, kteří mají pečovatelské povinnosti, ve výši až 20 EUR denně nebo pro osoby, které se vracejí do práce, ve výši 350 EUR měsíčně, a to nejvýše po dobu tří měsíců; zdůrazňuje, že tato pobídka má podpořit rychlý návrat do zaměstnání a motivovat starší pracovníky k tomu, aby zůstali na trhu práce;
B.

vzhledem k tomu, že pomoc Unie propuštěným pracovníkům by měla být dynamická a měla by být poskytnuta co nejrychleji a nejefektivněji, s náležitým ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 16. prosince 2020, pokud jde o přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG);
9.

poukazuje na to, že 13,5 % cílových příjemců je starších 54 let a 74,7 % z nich je ve věku 30 až 54 let;
15.

bere na vědomí připomínku Účetního dvora, že orgán nemá zaveden systém kontrol ex ante ani ex post, jejichž pomocí by ověřoval, zda výše nákladů, které byly vnitrostátním orgánům na základě jejich žádosti proplaceny v souvislosti s vyslanými národními odborníky, odpovídá dohodnutým částkám; v této souvislosti konstatuje, že v roce 2020 orgán hradil hrubý plat dvou národních odborníků vyslaných dvěma různými vnitrostátními orgány po celou dobu jejich vyslání, přičemž odpovídající částky ve výši 71 875 EUR a 74 880 EUR byly předem vyplaceny příslušným vnitrostátním orgánům, aniž by byla řádně ověřena správnost proplacené částky, čímž se orgán vystavil riziku, že by mohla být náhrada personálních nákladů na tyto odborníky vypočtena na základě nepřesných nákladů nebo že by následné změny personálních nákladů nemusely být zachyceny a řešeny včas; vítá reakci orgánu na připomínky Účetního dvora, a sice posílení kontrol budoucích dohod týkajících se vyslaných národních odborníků;
4.

bere na vědomí ukončení operací 8. ERF a záměr Komise co nejdříve ukončit operace 9. ERF; poznamenává dále, že ukončení operací 9. ERF nelze dokončit dříve než v roce 2023 vzhledem k tomu, že 19 rozhodnutí a 37 smluv stále probíhá, z čehož tři rozhodnutí se týkají Jižního Súdánu a bylo o nich rozhodnuto poté, co vstoupilo v platnost ustanovení o skončení platnosti 9. ERF, a to se smluvními termíny, které trvají až do roku 2023; vyzývá Komisi, aby orgán příslušný k udělení absolutoria včas informovala o dosažení svého záměru; konstatuje, že Komise v tomto ohledu přijala doporučení Účetního dvora a že bude každoročně informovat o pokroku dosaženém při uzavírání 9. ERF ve výroční zprávě o činnosti;
23.

zdůrazňuje, že jedním z hlavních úspěchů společného podniku je tzv. vzdušný prostor volných tratí, jehož cílem je zkracovat délku letů a snižovat emise; domnívá se, že by jeho nástupce měl dále přispívat k udržitelnosti leteckého odvětví v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu; dále se domnívá, že jeho nástupce by měl přispět k tomu, aby byl letecký trh pružnější a odolnější vůči fluktuacím leteckého provozu, a vytvořit „jednotné evropské nebe“, které by ve srovnání se vzdušnými prostory jinde ve světě mělo nejlepší vlastnosti z hlediska efektivity a ochrany životního prostředí;
8.

bere na vědomí, že dne 30. dubna 2019 evropský inspektor ochrany údajů (EIOÚ) rozhodl zahájit šetření z vlastního podnětu poté, co jej agentura sama požádala o pokyny k používání analýz dat velkého objemu („kategorizace subjektů údajů“) pro účely strategických a operativních analýz (věc EIOÚ 2019–0370); dále konstatuje, že v souladu s nařízením (EU) 2016/794 (2) má EIOÚ od 1. května 2017 za úkol dohlížet na zákonnost zpracování osobních údajů agenturou; konstatuje, že v souvislosti se svým šetřením EIOÚ v září 2020 agenturu napomenul za to, že kvůli chybějícím konkrétním zárukám pro minimalizaci údajů během analýz velkých souborů údajů vznikla rizika pro subjekty údajů; konstatuje, že nepřetržité uchovávání velkého množství údajů bez kategorizace subjektů údajů, u nichž lze případnou souvislost s trestnou činností zjistit až po zahájení analýzy, může ohrozit práva jednotlivců na ochranu údajů; konstatuje, že EIOÚ vede s agenturou o této záležitosti dialog a že agentura pro tyto účely připravila zvláštní akční plán; konstatuje, že akční plán se věnoval obavám EIOÚ, pokud jde o požadovaný přezkum údajů pro uchovávání velkého množství údajů o osobách bez prokázané vazby na trestnou činnost, ale poukazuje na znepokojení EIOÚ, že stávající právní rámec nestanoví maximální dobu, po níž může agentura tyto údaje zpracovávat; zdůrazňuje, že to znamená, že agentura uchovávala velké množství údajů o osobách bez prokázané vazby na trestnou činnost a déle, než bylo nezbytné, což je v rozporu se zásadami minimalizace údajů a omezeného uchovávání zakotvenými v nařízení (EU) 2016/794; bere na vědomí rozhodnutí EIOÚ ze dne 3. ledna 2022, aby agentura do 12 měsíců vymazala soubory údajů bez kategorizace subjektů údajů, které uchovávala ke dni, kdy bylo přijato toto rozhodnutí, a do šesti měsíců nové soubory údajů ode dne jejich přijetí; všímá si, jaký dopad bude mít rozhodnutí EIOÚ na schopnost agentury analyzovat složité a rozsáhlé soubory údajů na podporu probíhajících vyšetřování trestných činů, které spadají do mandátu agentury, neboť podpora agentury často trvá často déle než šest měsíců a agentura musí neustále dodržovat příslušné právní předpisy Unie;
24.

bere na vědomí zjištění interního auditu, podle nichž agentura nemá dostatek kancelářských prostor a prostor pro provozní činnost, Akademie pro odbornou přípravu v oblasti kyberkriminality byla přemístěna do maďarských prostor a poblíž byly pronajaty další prostory pro externí projekty; bere na vědomí, že probíhají jednání s maďarskou vládou s cílem najít dostatečné kancelářské prostory, v nichž by provoz agentury mohl být soustředěn na jednom místě, což by umožnilo jednodušší zpracování dokumentů a dlouhodobou kontinuitu činnosti; vyzývá agenturu, aby orgán příslušný pro udělení absolutoria informovala o dalším vývoji, pokud jde o prostory a pokrok v jednáních s hostitelským členským státem;
13.

vítá skutečnost, že kromě přezkumu Účetního dvora nechalo středisko vypracovat externím dodavatelem vlastní strategickou analýzu reakce střediska na COVID-19 v období od ledna do září 2020; konstatuje, že tato strategická analýza ukazuje, že středisko poskytuje vysoce kvalitní údaje o dohledu, ze kterých se všeobecně do velké míry vychází, a že jeho pokyny jsou pro činitele s rozhodovací pravomocí rozhodující, přičemž ale zároveň existuje jednoznačně potenciál pro zvýšení účinnosti střediska; bere na vědomí doporučení strategické analýzy, v nichž se uvádí, že by středisko mělo klást větší důraz na praktičnost doporučení a na výhledové pokyny a mělo by systematičtěji podporovat získávání poznatků a výměnu zkušeností mezi členskými státy; bere na vědomí doporučení strategické analýzy týkající se vytvoření vedoucí strategické funkce, lepší diferenciace interních procesů pro poskytování technických výstupů a posílení schopností střediska; vyzývá středisko, aby předložilo zprávu o opatřeních, která byla v tomto ohledu přijata, a informovalo orgán příslušný k udělení absolutoria o dosaženém pokroku;
11.

bere na vědomí, že agentura zahájila svůj program transformace nazvaný „Cíl: obstát v budoucnosti“, jehož součástí je probíhající iniciativa v oblasti digitalizace (CORAL), přičemž agentura si za hlavní cíl klade modernizaci pracovních metod, zjednodušení procesů a poskytování digitálních služeb svým externím zainteresovaným stranám; konstatuje, že program by měl podle očekávání probíhat do roku 2023, přičemž do roku 2025 by měl vést k celkovému zvýšení efektivity o 20 až 25 %;
18.

konstatuje, že strategie střediska pro boj proti podvodům pochází z roku 2016 a že byl plně proveden akční plán pro boj proti podvodům na období 2019–2020, přičemž se provádění opatření proti podvodům monitoruje prostřednictvím jejich začlenění do ročního pracovního programu střediska; vítá zejména vytvoření seznamu s varovnými signály pro IT a vyzývá středisko, aby se podělilo o své zkušenosti v tomto ohledu s ostatními orgány a agenturami Unie, které mají srovnatelné IT prostředí; vyzývá středisko, aby zvážilo aktualizaci své strategie boje proti podvodům na základě posouzení rizika podvodů s cílem zajistit, aby se úsilí střediska v oblasti boje proti podvodům stále zaměřovalo na nejvýznamnější rizika podvodů;
41.

vyjadřuje politování nad tím, že Soudní dvůr a Tribunál musely zrušit nebo odložit všechna jednání, která se podle plánu měla konat v době od poloviny března do počátku června 2020, z důvodu pandemie COVID-19, chybějící IT infrastruktury a nedostatečných podmínek pro jejich uspořádání; bere na vědomí, že Soudní dvůr rozhodl, že nahradí některá jednání otázkami k písemnému zodpovězení; podotýká, že podobné řešení by nemohlo být uplatněno Tribunálem, neboť jednací řád stanoví, že podá-li hlavní strana odůvodněnou žádost o uspořádání jednání, toto jednání musí proběhnout; oceňuje nasazení lidských, technických a finančních zdrojů, jejichž výsledkem je navržení a realizace jednotného bezpečného videokonferenčního systému, který umožňuje simultánní tlumočení do 24 úředních jazyků a který mohou využívat zástupci stran, pokud nemají možnost cestovat do Lucemburku z důvodu cestovních omezení v členských státech; blahopřeje Soudnímu dvoru EU k získání ceny evropské veřejné ochránkyně práv za řádnou správu v kategorii „Excelence v oblasti inovací/transformace“, a to za řešení týkající se distančních jednání;
37.

je si vědom toho, že hlavní infrastruktura informačních technologií, operační nástroje a služby, které inspektor využívá, jsou poskytovány Komisí nebo Parlamentem v souladu s dohodou o úrovni služeb upravující používání služeb v oblasti informačních technologií; vítá iniciativu začít budovat kapacity inspektora v oblasti informačních technologií zaměstnáním pracovníka IT podpory, který by, kromě jiných úkolů, poskytoval obecnou IT podporu, působil jako kontaktní a styčná osoba pro všechny aplikace informačních technologií používané v této instituci, posuzoval současné a budoucí potřeby v oblasti informačních technologií a navrhoval a prováděl vhodná řešení; vítá, že v roce 2020 inspektor rozhodl zavést analýzu mezer v oblasti informačních technologií, jejímž prostřednictvím by bylo možné analyzovat potřebu podpory jeho úkolů ve smyslu IT podpory, mapovat existující nástroje a systémy, a poté stanovit případné mezery;
14.

vítá závazek Výboru, že posílí své zapojení do celého politického a legislativního cyklu Unie a bude při tom vycházet ze spolupráce s Parlamentem a Komisí; je přesvědčen, že větší zapojení Výboru do všech fází legislativního procesu Unie by bylo přínosem a regionální a místní orgány by se tak mohly stát jednou z hlavních složek přípravy a provádění politik Unie, zejména v období, které nastalo po pandemii COVID-19;
16.

se znepokojením bere na vědomí zjištění Účetního dvora, že některá zadávací řízení orgánu byla v rozporu s finančním nařízením, zejména pokud jde o podpis krátkodobé bankovní dohody s jednou bankou; konstatuje, že v tomto případě orgán výrazně podhodnotil hodnotu zakázky, což vedlo k tomu, že použil nesprávný druh zadávacího řízení; dále konstatuje, že orgán zahájil řízení o podpisu nové smlouvy na bankovní služby pouze týden před uplynutím předchozí smlouvy, přičemž výjimečně zahájil jednací řízení bez předchozího uveřejnění pouze s jedním potenciálním poskytovatelem, aniž by k tomu poskytl odůvodnění; vyjadřuje politování nad připomínkou Účetního dvora, že nabídka potenciálního poskytovatele nesplňovala očekávání orgánu, což vedlo k tomu, že orgán požadoval nabídky od jiných uchazečů, aniž by stanovil kritéria pro výběr nejlepší nabídky nebo řádně posoudil obdržené nabídky, ale místo toho přijal původní nabídku; konstatuje, že podepsaná smlouva obsahovala poplatek za zápornou úrokovou sazbu z uložených prostředků orgánu, přičemž částka vyplacená od ledna do srpna 2020 činila 38 430 EUR namísto odhadovaných 11 808 EUR; bere na vědomí právní hodnocení Účetního dvora, které dospělo k závěru, že podle přílohy I článku 14 finančního nařízení by se na základě skutečné výše vyplacených záporných úroků mělo použít nabídkové řízení pro zakázky nízké hodnoty, přičemž minimálně tři nabídky měly být požadovány od samého počátku minimálně tři nabídky, a následný závěr Účetního dvora, že zadávací řízení a související platby jsou považovány za nesprávné;
15.

podotýká, že veřejná ochránkyně práv rovněž vytvořila nový soubor klíčových ukazatelů výkonnosti, a to společně s činnostmi uspořádanými v rámci šesti témat v ročním plánu řízení na rok 2020, na která se veřejná ochránkyně práv bude zaměřovat v roce 2021 a jež mají pomoci měřit naplňování cílů strategie „Směrem k roku 2024“; konstatuje, že tyto klíčové ukazatele výkonnosti byly poprvé zařazeny do ročního plánu řízení na rok 2021 a výsledky budou zahrnuty do výroční zprávy o činnosti za rok 2021; vítá úspěch v provedení příslušných výsledků výkonnosti, a to i během pandemie, zejména na základě klíčových ukazatelů výkonnosti, které překročily interní cíle;
19.

na základě návazných opatření a zprávy Účetního dvora bere na vědomí, že platby agentury Evropské kosmické agentuře (ESA) v souvislosti s prováděním programů EGNOS a GALILEO mohou být vypočteny na základě nepřesných údajů, jelikož neexistuje komplexní strategie ex ante ani ex post; na základě odpovědi agentury týkající se kontrol ex ante konstatuje, že agentura poskytla Účetnímu dvoru aktualizovanou metodiku vykazování nákladů a rovněž prokázala, že v zájmu souladu s náklady vykázanými ESA používá certifikáty osvědčení o dosažení částečných cílů (milestone achievement certificates) od agentury ESA; na základě odpovědi agentury konstatuje, že pokud jde o strategii kontrol ex post, provádějí agentura a generální ředitelství Komise pro obranný průmysl a vesmír audit činnosti agentury ESA za rok 2020; vyzývá agenturu, aby informovala o výsledcích tohoto auditu a začlenila své poznatky do budoucí strategie ex post;
17.

připomíná závěr Účetního dvora z rozpočtového roku 2018, že smlouvy úřadu s IT společnostmi byly formulovány způsobem, který mohl vést k přidělování dočasných agenturních pracovníků namísto poskytování jasně definovaných služeb či produktů v oblasti IT, což by bylo v rozporu se služebním řádem a pravidly Unie týkajícími se sociálního zabezpečení a zaměstnávání; připomíná doporučení Účetního dvora, aby úřad formuloval znění smluv tak, aby vylučovalo jakékoliv nejasnosti o tom, zda se jedná o pořízení služeb IT, nebo najímání dočasných pracovníků, a bere na vědomí připomínku Účetního dvora za rozpočtový rok 2020, že postup v této otázce stále probíhá; vyzývá úřad, aby tento problém urychleně řešil;
4.

bere na vědomí rozhodnutí rady ITER dočasně zachovat tento plán základního rozvrhu, podle kterého by mělo k dosažení prvního plazmatu dojít v prosinci 2025, a to navzdory předpokládanému zpoždění o osm měsíců v důsledku kumulace zpoždění v dodávkách součástí, zahájení instalačních činností v lokalitě Cadarache a vlivu pandemie COVID-19; konstatuje, že organizace ITER uznala, že došlo k nevratnému skluzu oproti harmonogramu pro dosažení prvního plazmatu; vyjadřuje politování nad tím, že toto zpoždění se odhaduje celkem na přibližně sedmnáct měsíců a že je způsobeno nejen pandemií, ale také pozdním dodáním některých součástí, zejména vakuové nádoby, a hlavně jejích segmentů, za něž nese odpovědnost Evropa, jakož i celkově pomalejšími montážními pracemi prováděnými mezinárodní organizací; vyzývá společný podnik, aby o situaci v této oblasti informoval orgán příslušný k udělení absolutoria; dále konstatuje, že v harmonogramu chybí plán pro nepředvídané události a že návrh Komise a ministerstva energetiky Spojených států amerických nebyl zachován a začleněn na unijní úrovni; na základě 9. výroční hodnotící zprávy konstatuje, že do plánování činností dotčeného společného podniku by měla být zahrnuta rezerva pro nepředvídané události, která by měla být součástí základního rozvrhu; dále bere na vědomí doporučení panelu hodnotitelů týkající se správních rezerv; vyzývá společný podnik, aby o situaci v této oblasti informoval orgán příslušný k udělení absolutoria;