ZPRÁVA KOMISE ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ KE SDĚLENÍ O BEZPEČNÉM POUŽÍVÁNÍ CHEMICKÝCH LÁTEK /* COM/2012/0630 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ ke sdělení o bezpečném používání chemických látek (Text s významem pro EHP) Slovníček ECHA Evropská agentura pro chemické látky CLP Nařízení (ES) č. 1272/2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí GHS Globálně harmonizovaný systém klasifikace a označování chemických látek REACH Nařízení (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek RCN Síť pro sdílení informací o rizicích BL Bezpečnostní list 1. Úvod Evropská unie vytvořila systémy poskytování informací o nebezpečných vlastnostech a kontrolní opatření týkající se chemických látek, a to od roku 1967[1] pro látky a od roku 1988[2] pro směsi chemických látek (dříve označované jako „přípravky“). Nicméně klasifikační systémy používané v ostatních zemích se lišily a ne vždy byly vzájemně slučitelné, což často vyžadovalo použití několika štítků a bezpečnostních listů pro stejný chemický výrobek. Proto v roce 1992 Konference OSN o životním prostředí a rozvoji poskytla mezinárodní mandát k harmonizaci klasifikace nebezpečnosti do roku 2000. V důsledku toho byla v roce 2002 schválena první verze Globálně harmonizovaného systému klasifikace a označování chemických látek (GHS) a v následujícím roce byla zveřejněna. Od té doby byl GHS každé dva roky aktualizován. GHS je systém OSN na zjišťování nebezpečnosti chemických látek a podávání informací o těchto rizicích uživatelům prostřednictvím standardizovaných symbolů (výstražných symbolů), vět na štítcích obalů a bezpečnostních listů (BL). CLP je nařízením EU o klasifikaci, označování a balení látek a směsí[3]. Uvádí v soulad předchozí právní předpisy EU o klasifikaci, označování a balení chemických látek s GHS. Nařízení CLP si klade za cíl ochranu lidského zdraví a životního prostředí a současně hodlá zajistit volný pohyb chemických látek a směsí a podporu konkurenceschopnosti a inovací. Nařízení CLP vstoupilo v platnost dne 20. ledna 2009. Lhůta pro uvedení klasifikace látek do souladu s novými pravidly v souladu s nařízením byla dne 1. prosince 2010. Pro směsi bude tato lhůta 1. června 2015. Nařízení CLP po uplynutí tohoto přechodného období nakonec nahradí předchozí pravidla pro klasifikaci, označování a balení látek (směrnice 67/548/EHS) a současná pravidla týkající se přípravků (směrnice 1999/45/ES). Článek 34 nařízení CLP stanoví, že: 1. Agentura do 20. ledna 2012 provede studii o sdělování informací o bezpečném používání látek a směsí široké veřejnosti a o možné potřebě doplňujících informací na štítku. Tato studie se provede v konzultaci s příslušnými orgány a dotčenými subjekty a bude náležitě vycházet z příslušných osvědčených postupů. 2. Aniž jsou dotčena pravidla označování stanovená v této hlavě, předloží Komise na základě studie uvedené v odstavci 1 Evropskému parlamentu a Radě zprávu, a bude-li to důvodné, legislativní návrh na změnu tohoto nařízení. Evropská agentura pro chemické látky (ECHA) posoudila výsledky celoevropského průzkumu Eurobarometru a další, cílenější studie o vnímání rizika. Výsledkem bylo, že v souladu s čl. 34 odst. 1 nařízení CLP agentura ECHA dne 20. ledna 2012 zveřejnila svou studii. V souladu s čl. 34 odst. 2 nařízení CLP byla tato zpráva vytvořena na základě studie provedené agenturou ECHA. 2. Studie o sdělování informací o chemických látkách široké veřejnosti Nařízení CLP přejímá kritéria pro klasifikaci a pravidla označování, která byla schválena na úrovni OSN, do právních předpisů EU. Základní zásady jsou ve skutečnosti blízké předchozím právním předpisům EU. Nařízení požaduje, aby společnosti vhodným způsobem klasifikovaly, označovaly a balily své nebezpečné chemické látky před jejich uvedením na trh. Podle nařízení CLP je hlavním způsobem, jak veřejnost informovat o bezpečném používání chemických látek, sdělování informací o nebezpečnosti[4] chemických látek prostřednictvím jejich označení. Označení nebezpečnosti podle nařízení CLP zahrnuje konkrétně následující prvky: a) výstražný symbol nebezpečnosti (jak je stanoven v příloze V nařízení CLP) jako složené grafické zobrazení obsahující symbol a další grafické prvky, jež mají sdělovat specifické informace o daném druhu nebezpečnosti; b) signální slovo označující příslušnou úroveň závažnosti nebezpečnosti za účelem varování čtenáře před možným nebezpečím (tj. varování, nebezpečí); c) pokyn pro bezpečné zacházení popisující doporučená opatření pro minimalizaci nebo prevenci nepříznivých účinků způsobených expozicí dané nebezpečné látce nebo směsi v důsledku jejího používání nebo odstraňování (pokyny pro bezpečné zacházení jsou standardizované a jsou definovány v příloze IV nařízení CLP); d) standardní větu o nebezpečnosti, která popisuje povahu nebezpečnosti dané nebezpečné látky nebo směsi, případně včetně udání stupně nebezpečnosti (údaje o nebezpečnosti jsou standardizované a jsou definovány v příloze IV nařízení CLP). V souladu s čl. 34 odst. 1 nařízení CLP provedla ECHA studii, která vyhodnotila sdělení o poskytování informací široké veřejnosti o bezpečném používání látek a směsí a o možné potřebě doplnění informací na štítku. Studie vycházela ze dvou základních prvků: a) průzkumu veřejného mínění Eurobarometru z roku 2010, jenž se zabýval tím, jak evropští občané chápou označení výstražnými symboly souvisejícími s nebezpečností. Na průzkumu se podílelo více než 26 000 občanů ze všech členských států a výsledky zveřejněné v roce 2011 byly považovány za reprezentativní stanoviska 500 milionů občanů EU. b) dodatečné kvalitativní studie provedené v roce 2011 skupinou evropských akademických pracovníků s odbornými znalostmi v oblastech vnímání, výzkumu a analýzy rizika za účelem získání dalších aspektů vnímání veřejnosti a jednotlivých modelů chování. Studie spočívala v rozhovorech s více než 240 občany ve třech členských státech a měla zjistit, jak lidé hodnotí chemické výrobky a jak jsou tyto úsudky svázány s bezpečným chováním. Dne 20. ledna 2012 ECHA předala Komisi zprávu o „Studii o sdělování informací o bezpečném používání chemických látek veřejnosti“[5]. V následujících oddílech bude tato zpráva shrnovat hlavní zjištění studie, srovnávat je s jinými obdobnými zprávami předloženými mezinárodně uznávanými organizacemi (OSN, UNITAR atd.) a vyvozovat závěry o tom, zda je změna nařízení CLP odůvodněná, či nikoli. 3. Zjištění o sdělování informací o chemických látkách široké veřejnosti 3.1. Znalost a pochopení výstražných symbolů CLP a dalších prvků označení Průzkumy provedené pro studii ECHA podtrhly, že se úroveň porozumění novým výstražným symbolům označujícím nebezpečí značně liší mezi členskými státy a že jsou obecně málo chápána bezpečnostní opatření, která je třeba přijmout při používání chemických výrobků. Kromě toho se v průzkumech ukázalo, že většina respondentů se cítí jen mírně nebo nedobře informována o rizicích spojených s chemickými výrobky. Průzkum Eurobarometru zejména ukázal, že v EU jako celku je nejběžnějším způsobem, jak zjistit, zda je chemický výrobek nebezpečný, přečíst si uvedené bezpečnostní pokyny. To bylo potvrzeno pro výrobky, které jsou považovány za nejnebezpečnější, jako jsou pesticidy a insekticidy (50 % respondentů si před jejich použitím vždy přečte bezpečnostní pokyny). Naopak v případě jiných kategorií výrobků, jako jsou výrobky určené k péči o automobily a čistící prostředky pro domácnost, uvedla méně než jedna třetina respondentů, že čte bezpečnostní pokyny před použitím výrobku. Druhý průzkum vnímání rizika zdůraznil, že závislost mezi vnímáním rizika a bezpečným chováním je spíše malá. To znamená, že vnímání rizika samo o sobě není dostatečným faktorem ovlivňujícím bezpečné chování. Naopak se zdá, že mnohem významnější úlohu hraje chování na základě emocí a předchozí zkušenosti. Podle informací získaných ze dvou výše uvedených průzkumů posuzovaných studií ECHA jsou některé nové výstražné symboly označující nebezpečí dobře známé široké veřejnosti (viz obrázek 1), zatímco jiné nikoli. Je důležité připomenout, že mnoho nových výstražných symbolů zavedených nařízením CLP se podobá stávajícím štítkům používaným podle předchozích právních předpisů EU; pro některé je jediným viditelným rozdílem barva pozadí (oranžová u starých štítků, bílá u nových) a tvar (čtverec u starých výstražných symbolů, červeně rámovaný čtverec postavený na špičku u nových výstražných symbolů podle CLP). Obrázek 1: Nový výstražný symbol podle CLP pro hořlavost a předchozí výstražný symbol velmi dobře známý široké veřejnosti (více než 80 %). Význam výstražných symbolů s podobným předchozím symbolem je tedy často chápán správně (viz obrázek 2). Obrázek 2: Nový výstražný symbol podle CLP pro „Výbušniny“ a předchozí výstražný symbol velmi dobře známý široké veřejnosti (více než 80 %). Není překvapením, že nové výstražné symboly podle CLP, které nemají žádné podobné „předchůdce“ podle předchozích právních předpisů EU, jsou veřejnosti málo známé nebo málo srozumitelné (viz obrázek 3). Obrázek 3: Nový dříve neexistující výstražný symbol podle CLP pro „Vážné nebezpečí pro zdraví“, který veřejnost rozpozná a porozumí mu ve velmi nízké míře (20 % a 12 %). V některých zvláštních případech byla zjištění spíše překvapující: Výstražný symbol pro nový „vykřičník“ (viz obrázek 4) znalo 59 % respondentů, a to navzdory skutečnosti, že nemá žádné podobné předchůdce v systému EU. Nicméně jeho význam (Zdravotní riziko)[6] pochopilo pouze 11 % dotazovaných. Významu „lebky se zkříženými hnáty“ (viz obrázek 5) rozuměla pouze jedna třetina dotázaných, zatímco jiné studie ukázaly daleko vyšší úroveň porozumění[7]. Obrázek 4: Nový výstražný symbol podle CLP pro nebezpečí pro zdraví, se kterým je obeznámeno 59 % obyvatel, ale chápe jej pouze 11 % veřejnosti. Figure 5: Nový a předchozí výstražný symbol podle CLP pro akutní toxicitu, jehož významu široká veřejnost rozumí nedostatečně (33 %). Pokud jde o signální slova, průzkum Eurobarometru ukázal, že pro většinu lidí v EU je slovo „nebezpečí“ obecně považováno za silnější výraz než slovo „varování“ . Výsledky v několika členských státech však byly odlišné, což ukazuje, že standardizace a překlad ve všech 27 členských státech EU s mnoha různými jazyky jsou složité. Z průzkumu nevyplynulo žádné přímé zjištění, pokud jde o porozumění standardní větě o nebezpečnosti a pokynu pro bezpečné zacházení. Proto by vzhledem k důležitosti těchto prvků pro informování o nebezpečnosti měla další šetření rovněž posoudit úroveň porozumění standardním větám o nebezpečnosti a pokynům pro bezpečné zacházení. 3.2 Potřeba činností zaměřených na zvyšování informovanosti a školení Z míry znalosti a porozumění výstražným symbolům podle CLP vyplývá, že je v zájmu zvýšení povědomí veřejnosti o těchto symbolech nezbytné věnovat se činnostem zvyšujícím informovanost. Je však třeba poznamenat, že nová pravidla pro označování jsou v současné době povinná pouze pro chemické látky, zatímco většina chemických výrobků, které jsou prodávány široké veřejnosti, jsou ve skutečnosti směsi, pro něž se nařízení CLP použije ode dne 1. června 2015. Nicméně je důležité zvýšit informovanost veřejnosti a podporovat pochopení štítků označujících nebezpečí a souvisejících bezpečnostních opatření. Podle zjištění studie ECHA musí opatření na zvýšení informovanosti brát v úvahu specifika vnitrostátního vnímání rizika a měla by být zaměřena na širokou veřejnost, jakož i na konkrétní cílové skupiny, jako jsou rodiny, domácnosti jednotlivců, děti školního věku atd., s pomocí různých didaktických pomůcek (internetové stránky, letáky, audiovizuální materiály apod.). Ve skutečnosti se vnímání rizik týkajících se některých chemických výrobků mezi jednotlivými členskými státy značně liší a také je odlišné u různých podskupin obyvatelstva v rámci téhož členského státu. V důsledku toho předávání informací a činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti musí být řešeny na vnitrostátní úrovni různým způsobem, a to s ohledem na jazykové bariéry a odpovídající komunikační kanály, jako jsou např. aplikace pro smart media či sociální média. Všeobecně platí, že tyto činnosti by měly být zaměřeny na: obnovování znalostí / seznamování veřejnosti s novými výstražnými symboly a signálními slovy; podporu široké veřejnosti, aby se pozorně věnovala štítkům, brala v úvahu výstražné symboly, standardní věty o nebezpečnosti a pokyny pro bezpečné zacházení v zájmu zvýšení informovanosti; podávání informací o možných důsledcích nevhodného nakládání s nebezpečnými výrobky s cílem snížit falešný pocit bezpečnosti. Činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti musí být přizpůsobeny možnostem úřadů a zdrojům, které jsou k dispozici zainteresovaným veřejným a soukromým subjektům. Měly by být rovněž přizpůsobeny různým prostředím a poskytovat cílená sdělení například v místech prodeje, veřejných prostorách, školách nebo v domácnostech. Z cílových skupin jsou pravděpodobně jednou z nejcitlivějších děti a ty by také měly být dobře informovány o rizicích výrobků. Zvláštní vzdělávací materiály budou muset být vypracovány pro distribuci do škol – některé členské státy již tato opatření provádějí[8]. ECHA se jak z hlediska přípravy, tak i provádění studie spoléhala na rozsáhlé konzultace se Sítí pro sdílení informací o rizicích (RCN) dané agentury, založené na podzim roku 2008. Jedním z úkolů RCN je vytvořit mechanismus pro výměnu informací, zkušeností, případových studií a osvědčených postupů mezi subjekty odpovědnými za koordinaci sdělování informací v oblasti rizika mezi příslušnými orgány podle nařízení REACH a ECHA. Proto síť může členům pomoci s potřebnou komunikací s širokou veřejností o rizicích a bezpečném používání chemických látek a současně se vyvarovat konfliktním sdělením od veřejných orgánů a stanovit osvědčené postupy při sdělování rizik. Díky pravidelným kontaktům agentury ECHA s příslušnými orgány členských států a jejich odborníky na CLP a také díky jejímu přesahu na vnitrostátní místa informační podpory CLP (prostřednictvím sítě vnitrostátních míst informační podpory nařízení REACH a CLP), může agentura podporovat a koordinovat činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti ohledně CLP. 3.3. Vzhled výrobku a informace o nebezpečnosti na štítku Ze studie agentury ECHA vyplynulo, že informace týkající se nebezpečnosti chemického výrobku vyjádřená výslovně nebo implicitně prostřednictvím jeho obalu mohou převážit nad informacemi obsaženými na štítku podle CLP. Vnímání rizik mohou například významně ovlivňovat všechny následující faktory: · tvar a barva obalu (tj. červená/černá barva vs. zelená/bílá); · přítomnost vizuálních prvků, které symbolizují bezpečí, na výrobku (např. obrázků dítěte, matky, květiny a stromu atd.); · znalost obchodní značky a její uznávání; · chápání výrobku skrze nejednoznačné vizuální prvky (vzor s volně žijícími zvířaty, lesem atd.) jako spíše „přírodního“ než průmyslově vyrobeného. Studie ECHA doporučuje, aby byl průmysl podněcován k tomu, aby vzhled výrobku a jeho obal byly více v souladu s informacemi o nebezpečnosti na štítku, a to s využitím behaviorálních faktorů tak, aby bylo sdělení na štítku zvýrazněno, a tím se podpořilo vhodné bezpečné chování spotřebitelů. Podle ECHA by totiž spotřebitele nemělo svádět atraktivní balení k tomu, aby ignoroval anebo podceňoval varování, která stanoví nařízení CLP jako povinná. Proto může být úsilí o sladění „sdělení“ týkajících se nebezpečí výrobku vyplývající ze vzhledu balení a obsahu štítků možnou cestou ke zvyšování informovanosti a zlepšení chování týkajícího se bezpečného používání chemických látek. Orgány, výrobci a distributoři by mohli – prostřednictvím dobrovolných společných opatření veřejného a soukromého sektoru – podporovat samoregulační opatření v tomto směru (třeba poznamenat, že již existují některé probíhající iniciativy, kdy výrobní odvětví pořádá dobrovolné kampaně na zvýšení informovanosti uživatelů a na podporu bezpečného používání jejich výrobků[9]). V neposlední řadě je třeba rovněž zvážit, jak naznačily dříve provedené studie zaměřené na vnímání varování o nebezpečnosti u spotřebitelů, že pozornost spotřebitelů může rozptýlit nadměrné množství informací na štítku ohledně všech potenciálních rizik[10]. Naopak varování zaměřená na konkrétní nebezpečí (jako jsou výstražné symboly) mohou zvýšit pozornost, a tak zvýšit ochranu spotřebitele. Proto by se možné změny požadavků na označování měly zaměřit spíše na zjednodušení obsahu a zlepšení uspořádání, než na návrhy uvádět další informace. 3.4. Nová analýza po roce 2015 Jak bylo uvedeno dříve, obě šetření poskytla zpětnou vazbu, pokud jde o znalost a chápání (či jejich nedostatek) hlavních prvků sdělování rizik a jednotlivých výstražných symbolů podle CLP. Zjištění ukazují, že některé výstražné symboly označující nebezpečí jsou jen zřídka známé či srozumitelné. To není překvapující vzhledem k tomu, že ustanovení hlav III a IV nařízení CLP o „informování o nebezpečnosti v podobě štítku“ a „obalech“ nabyla účinku, pokud jde o jednotlivé látky, až dne 1. prosince 2010 (viz článek 62 nařízení CLP). Kromě toho velká většina chemických výrobků používaných spotřebiteli jsou ve skutečnosti směsi obsahující několik látek. Ustanovení CLP budou povinná pro směsi až od 1. června 2015. Během přechodného období se i nadále použije předchozí systém označení a symbolů nebezpečnosti pro směsi (směrnice 1999/45/ES). Spotřebitelé se proto i nadále budou na chemických výrobcích, které kupují, setkávat většinou se starými výstražný symboly. Vzhledem k tomu, že čl. 34 odst. 1 nařízení CLP stanovil lhůtu do 20. ledna 2012, studie ECHA musela být provedena poněkud předčasně a průzkum Eurobarometru se prováděl již v době (mezi listopadem a prosincem 2010), kdy veřejnost měla jen malou možnost setkat se v každodenním životě s výskytem nových výstražných symbolů označujících nebezpečí. V době, kdy proběhl „kvalitativní výzkum“ (v červenci 2011) s cílem získat více informací, povinnost používat výstražné symboly podle CLP pro označování a balení látek byla v platnosti pouze po dobu kratší než jeden rok, zatímco směsi byly dosud označovány téměř výhradně podle předchozích právních předpisů. Proto se zdá vhodné znovu vyhodnotit míru porozumění evropských občanů výstražným symbolům později, až budou jejich zkušenosti a seznámení se s výstražnými symboly vyšší, a to nejlépe poté, co se výstražné symboly podle CLP rovněž stanou závaznými pro směsi. Nová analýza dopadu výstražných symbolů CLP na chování občanů EU a jejich porozumění ze strany obyvatel by měla být provedena až v období po červnu 2015. 4. Závěr Na základě zjištění studie ECHA provedené v souladu s čl. 34 odst. 1 nařízení CLP a dalších studií týkajících se stejné věci se změny výstražných symbolů podle CLP nedoporučují, neboť je účelnější umožnit veřejnosti, aby si zvykla na nový globální systém, a neustále zvyšovat celkové porozumění nebezpečím spojeným s chemickými látkami a podporovat bezpečnější využívání zejména chemikálií užívaných v domácnostech. S ohledem na to, že navrhovaná změna výstražných symbolů podle CLP by vyžadovala nové sjednání příslušných ustanovení GHS zavedených na multilaterální úrovni OSN, úprava pravidel pro štítky v současnosti není přínosná. Místo toho musí být v tomto důležitém okamžiku činnosti nasměrovány na zvyšování informovanosti a podporu znalostí. Komise se proto domnívá, že v tomto okamžiku legislativní návrh na změnu nařízení CLP není opodstatněný a doporučuje, aby: byly připravovány a prováděny činnosti v oblasti zvyšování informovanosti na podporu bezpečného používání chemických látek pro občany EU koordinované/podporované skrze sdílení rizik a informační podporu ECHA – pokud možno v časovém rámci lhůty, od které nastane povinnost označování podle CLP i pro chemické směsi (1. června 2015); výrobci a dovozci byli motivováni k tomu, aby uváděli do souladu vzhled a obal výrobku s údaji o nebezpečnosti na štítcích; bylo podporováno zjednodušení obsahu a zlepšení uspořádání štítků u látek a směsí (například poskytnutí dalších pokynů týkajících se vypuštění některých informačních prvků a pravidel priority); byla provedena další analýza porozumění bezpečnému používání látek a směsí v období po 1. červnu 2015 (rovněž s posouzením standardní věty o nebezpečnosti a pokynů pro bezpečné zacházení). [1] Směrnice Rady 67/548/EHS ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek (Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1–98). [2] Směrnice Rady 88/379/EHS ze dne 7. června 1988 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků, Úř. věst. L 187, 16.7.1988, s. 14–30. [3] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, Úř.věst. L 353, 31.12.2008, s. 1. [4] Pojem nebezpečnost se týká vlastní schopnosti chemických látek nebo směsí vyvolat nepříznivé účinky na lidské zdraví nebo životní prostředí, jak je stanoveno v souladu s kritérii nařízení CLP. [5] Studie je k dispozici na stránkách ECHA: http://echa.europa.eu/documents/10162/13559/clp_study_en.pdf [6] Panuje názor, že znalost symbolu vyplývá ze skutečnosti, že lidé vídají vykřičník v různých souvislostech, například u dopravního značení. [7] Environmental research 108 (2008) 419–427 a projekt španělského Národního spotřebitelského institutu „Product safety. Pictograms Safety and danger“ z roku 2011. Je však třeba poznamenat, že ve studii ECHA byli spotřebitelé přímo požádáni, aby uvedli význam, a nedostali výběr odpovědí ze seznamu, jak to mohlo být u jiných studií. [8] Síť pro sdílení informací agentury ECHA je institucionální fórum pro výměnu zkušeností členských států v oblasti komunikace týkající se bezpečného používání chemických látek: http://echa.europa.eu/en/web/vyslaní/about-us/partners-and-networks/risk-communication-network [9] http://www.cleanright.eu/ [10] Studie o srozumitelnosti označení/štítků na základě směrnice 88/379/EHS o nebezpečných přípravcích, Evropská komise, DG III, 1999; Čtvrté revidované vydání GHS OSN, 2012, příloha 5 Označení spotřebních výrobků na základě pravděpodobnosti zdravotní újmy.