EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 28.10.2016 COM(2016) 676 final ZPRÁVA KOMISE RADĚ o hodnocení směrnice Rady 92/83/EHS o harmonizaci struktury spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů {SWD(2016) 336 final}

{SWD(2016) 337 final}



Obsah 1. Úvod 2. Souvislosti 3. Hodnocení směrnice 3.1 Rozsah hodnocení 3.2 Metodika 3.3 Výsledky hodnocení 3.3.1 Řádné fungování vnitřního trhu zamezující narušování soutěže 3.3.2Ochrana rozpočtových zájmů členských států 3.3.3Náklady na dodržování předpisů a administrativní zátěž – rozsah snížení 3.3.4Přidaná hodnota na úrovni EU – dodatečné výhody dosažení cílů směrnice na úrovni EU pro zúčastněné strany 3.3.5Schopnost směrnice reagovat na potřeby členských států a hospodářských subjektů 3.3.6V jaké míře jsou ustanovení směrnice 92/83/EHS v souladu s právními předpisy EU a mezinárodním právem v oblasti spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů? 4. Doporučení vyplývající z hodnocení 4.1 Kvalita hodnocení 4.2 Doporučení 4.3 Zachování současného stavu 4.3.1 Spotřební daň podle obsahu alkoholu

4.3.2. Klasifikace 4.3.3 Snížené sazby pro malé pivovary 4.3.4 Snížené sazby pro malé lihovary 4.3.5 Snížené sazby a osvobození od daně konkrétních výrobků v konkrétních členských státech 5. Konečné závěry Příloha I Doporučení externího hodnocení



1. Úvod Podle čl. 22 odst. 7 směrnice Rady 92/83/EHS o harmonizaci struktury spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů („směrnice o struktuře“) musí Komise v průběhu roku 2015 přezkoumat úpravu snížených sazeb pro soukromou výrobu / osobní spotřebu alkoholu v Maďarsku, Rumunsku a na Slovensku a podat Radě zprávu o možných změnách. Směrnice jako celek nebyla hodnocena od přijetí v roce 1992, jelikož vyjma článku 22 nestanovuje povinnost pravidelně tuto úpravu hodnotit a podávat o ní zprávu Radě. S ohledem na závazek zajistit účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) v rámci programu zlepšování právní úpravy se Komise rozhodla hodnotit směrnici jako celek. Předkládaná zpráva shrnuje výsledky a závěry tohoto hodnocení a reaguje na požadavky přezkumu stanovené ve směrnici. 2. Souvislosti Směrnice 92/83/EHS stanovuje pravidla pro strukturu spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů. Definuje a klasifikuje zejména různé druhy alkoholu a alkoholických nápojů a stanovuje právní rámec pro snížené sazby v některých sektorech, osvobození od daně a některé odchylky. Cílem směrnice je zajistit řádné fungování vnitřního trhu, jakož i zamezit narušování podmínek hospodářské soutěže, a zároveň zajistit volný pohyb výrobků v tomto sektoru. Komise se zavázala zajistit, aby právní předpisy EU odpovídaly danému účelu a dosahovaly cílů s co nejnižšími náklady a zátěží. 3. Hodnocení směrnice Komise provedla hodnocení fungování směrnice, které vychází z externí komplexní studie (dále jako „studie“). Po konzultacích s členskými státy bylo dohodnuto, že cílem hodnocení by mělo být posoudit, zda právní předpisy nedávají vzniknout zbytečným správním nákladům a administrativní zátěži u vnitrostátních správních orgánů a hospodářských subjektů, a určit prvky, které lze dále posoudit v rámci posouzení dopadů na úrovni souladu a bezpečnosti při výběru spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů. Hodnocení bylo zahájeno v prosinci 2014 a dokončeno v červenci 2016. Na provádění hodnocení dohlížela řídicí skupina složená ze zaměstnanců všech příslušných útvarů Komise.

Hodnocení vychází z nových pokynů ke zlepšování právní úpravy ze dne 19. května 2015 zahrnujících pět hlavních kritérií hodnocení účinnosti, účelnosti, relevance, soudržnosti a přidané hodnoty na úrovni EU. V rámci hodnocení byly získány názory zúčastněných stran prostřednictvím cílených průzkumů a také otevřených veřejných konzultací. Podrobnější verzi hodnocení naleznete v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise. 3.1 Rozsah hodnocení Hodnocení se týká zpětného posouzení fungování směrnice ve stávajícím obecném právním rámci. Zahrnuje veškeré předpisy, počínaje definicemi různých kategorií alkoholických nápojů pro účely spotřební daně, snížené daňové sazby, osvobození od daně a další právní předpisy. Zpráva se soustředí výhradně na struktury spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů a nezabývá se závěry ani je nepropojuje s požadavky stanovenými ve směrnici 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů („směrnice o sazbách“). 3.2 Metodika Hodnocení bylo podpořeno externí komplexní studií, která zahrnovala: • sekundární výzkum, • dotazníky, na něž bylo možné odpovědět od srpna do listopadu roku 2015, určené členským státům (odpovědělo všech 28), hospodářským subjektům (323 odpovědí) a veřejnosti / občanům Unie (328 odpovědí), • 5 případových studií zacílených na správní orgány členských států (daňové/celní/finanční orgány a orgány veřejného zdraví) a hospodářské subjekty aktivní na trhu s alkoholem nebo sdružení v otázkách klasifikace alkoholických nápojů pro daňové účely, uplatňování snížených sazeb daně u drobných výrobců, fungování osvobození od daně u denaturovaného lihu, osvobození od daně použitelné na výrobu pro osobní spotřebu a soudržnosti směrnice z hlediska veřejného zdraví, • triangulaci a analýzu dat a zpětné vazby, • byla připravena řada doporučení k řešení zjištěných problémů. 3.3 Výsledky hodnocení 3.3.1 Řádné fungování vnitřního trhu zamezující narušování soutěže Má se za to, že řádné fungování vnitřního trhu v kontextu struktur spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů zahrnuje tři hlavní prvky: i) jasný a jednotný rámec pro spotřební daně placené z alkoholu a alkoholických nápojů; ii) rovné podmínky soutěže mezi hospodářskými subjekty; iii) omezení rizika obcházení spotřební daně.

Celkově bylo zjištěno, že směrnice je při dosahování těchto tří cílů účinná částečně. Harmonizací struktur, sblížením sazeb a vymezením oblasti působnosti spotřební daně směrnice na obecné úrovni umožňuje, aby obchod uvnitř EU probíhal bez významných překážek pro obchod souvisejících s daněmi či vážnějšího narušení soutěže mezi hospodářskými subjekty podnikajícími ve stejné oblasti činnosti. Směrnice dobře strukturuje zdanění alkoholických nápojů v kategoriích uvedených ve směrnici 92/84/EHS, která následně stanoví minimální sazby spotřební daně. Pravidla nastavení snížených sazeb pro drobné výrobce či výrobky s nízkým obsahem alkoholu jsou jasně stanovena. Tím je poskytnut jednotný rámec pro zdanění alkoholu. I přes celkově pozitivní závěr je několik bodů, kde směrnice nedosahuje potřebné právní jasnosti a problémy, které tak vznikají, mají nepříznivý dopad na fungování vnitřního trhu. Klasifikace určitých produktů (kterých jsou potenciálně stovky v každém odvětví výrobků) zůstává nejasná, protože by mohly spadat do několika kategorií, což by mohlo být příčinou různých úprav v jednotlivých členských státech a komplikací ve chvíli, kdy se tyto produkty musí převážet mezi členskými státy. Řádnému fungování vnitřního trhu podobně brání potíže s výkladem předpisů o osvobození denaturovaného lihu od daně, jelikož podmínky tohoto osvobození od daně se v jednotlivých členských státech výrazně liší. Ani jeden členský stát neuplatňuje pravidla stejně jako jiný stát, a to se týká všech úprav – např. složení lihu podle vnitrostátních předpisů jednoho členského státu, uznané na jiném území, možnost vyrábět líh ve složení podle předpisů jiného členského státu na vlastním území, složení denaturovaného lihu podle předpisů třetích zemí a obecná zásada vzájemného uznávání se liší ve všech 28 státech Evropské unie. V oblastech, kde směrnice stanovuje jasná pravidla, také zajišťuje podobné podmínky pro hospodářské subjekty po celé EU. Jejich produkty se daní na základě zásad platných ve všech členských státech. Nejasnost v oblasti osvobození denaturovaného lihu od daně však členským státům umožňuje široký prostor pro interpretaci. Vzniká tak nerovnováha v hospodářské soutěži, protože výrobci a uživatelé denaturovaného lihu sídlící v určitých členských státech mají mnohem širší výběr pro složení denaturovaného lihu než v jiných členských státech. Právní předpisy dále členským státům brání jednotně uplatňovat snížené sazby na drobné výrobce u všech kategorií alkoholických nápojů. Členské státy tak mají omezenou možnost napravit případnou nerovnováhu na trhu, ačkoli by bylo jinak vhodné, aby byl tento cíl sledován. 3.3.2 Ochrana rozpočtových zájmů členských států Pokud jde o možnou ztrátu spotřebních daní pro členské státy, toto hodnocení se zabývalo: i) podvody v souvislosti s alkoholem a alkoholickými nápoji, zejména rozsahem podvodů u denaturovaného lihu; ii) možností nesprávné klasifikace alkoholických nápojů do nižší daňové kategorie, než zamýšlely členské státy. Předpisy směrnice zajišťující denaturaci lihu určeného k průmyslovým účelům mají za cíl chránit integritu osvobození od daně a zamezit přeměně lihu zpět na alkohol vhodný ke konzumaci. Dostupné údaje o podvodech obecně ukazují, že zneužívání osvobození denaturovaného lihu od daně představuje velmi malou část celkového počtu podvodů souvisejících s alkoholem. Mnoho členských států totiž neshromažďuje nebo neanalyzuje údaje tak detailně, jak by bylo potřeba k fakticky podloženému úsudku. V několika členských státech se však zjistilo, že podvody s denaturovaným lihem nemusí být bezvýznamné. Ve spolupráci s vnitrostátními orgány v oblasti ochrany zdraví a spotřebitelů, které mohou snadno shromažďovat údaje o nezákonných výrobcích vyloučených z trhu, je třeba provést další šetření, aby se zjistilo, zda takové podvody umožňuje nedostatek ve směrnici a zda na základě výsledků šetření bude k osvobození od daně nutné definovat denaturovaný líh, postup jeho výroby a používání a zda požadovat po hospodářských subjektech, aby použily složení denaturovaného lihu, které nelze snadno a levně odstranit z výrobku. Je zřejmé, že nejasnosti ve stávající směrnici jsou důvodem různorodého výkladu pravidel. Zda to souvisí s podvody lze prokázat pouze na základě podrobnějšího průzkumu ve spolupráci s jinými než daňovými orgány. Bylo identifikováno několik různých druhů výrobků, jejichž klasifikace není jednoznačná a které by bylo zřejmě možné zařadit do dvou či více různých daňových kategorií. Problém tkví ve správné definici kvašeného nápoje. U některých produktů (např. vinných nápojů s přidaným ethylalkoholem) se má za to, že byly záměrně vyrobeny tak, aby využily či zneužily příznivé daňové kategorie. Nejenom, že dochází k narušení hospodářské soutěže, ale nejednoznačná definice klasifikací může způsobit i ztrátu příjmů členských států. V rámci studie byl proveden předběžný průzkum, jak odlišné kategorie klasifikace ovlivňují výběr daní, avšak dále je třeba podrobně prošetřit, jaký dopad by eventuální změny měly na stávající příjmy 28 států Evropské unie, jsou-li dotčeny oba tyto aspekty. K tomu je třeba provést podrobnou analýzu hlavních odvětví výrobků a jejich vzorovou reklasifikaci do eventuální nové kategorie. 3.3.3 Náklady na dodržování předpisů a administrativní zátěž – rozsah snížení Směrnice 92/83/EHS hospodářské subjekty přímo nezatěžuje náklady na dodržování předpisů. Vzhledem k tomu, že určité výrobky zahrnuje do působnosti spotřební daně, nepřímo tato odvětví podřizuje směrnici 2008/118/ES, která stanovuje pravidla a podmínky pro držení a pohyb zboží podléhajícího spotřební dani. V rámci hodnocení směrnice 92/83/EHS byla určena řada oblastí, kde uplatňování směrnice způsobuje zvýšené náklady na straně hospodářských subjektů i členských států. Závěrem tudíž je, že směrnice je neúčelná, nejvýznamněji v oblastech klasifikace ostatních kvašených nápojů a osvobození denaturovaného lihu od daně. Zjištěné navýšení správních nákladů a nákladů na dodržování předpisů je výsledkem komplikací, sporů a nejednotného uplatňování směrnice, způsobeného neshodami zúčastněných stran o správnosti interpretace na vnitrostátní úrovni. Počet příkladů, na kterém je toto posouzení založeno, spolu s jejich geografickým rozsahem ukazuje, že příčinou komplikací je nedostatečná jasnost směrnice pro zúčastněné strany.

Stručně řečeno, problémy týkající se klasifikace výrobků, které byly označeny za „těžko klasifikovatelné“, a správy osvobození denaturovaného lihu od daně způsobují nárůst nákladů, jako například v některých členských státech vyšší záruky za pohyb denaturovaného lihu, náklady na řešení právních sporů a manipulace s pravidly klasifikace způsobující cenové rozdíly. 3.3.4 Přidaná hodnota na úrovni EU – dodatečné výhody dosažení cílů směrnice na úrovni EU pro zúčastněné strany Hodnotila se také přidaná hodnota stanovení společných pravidel klasifikace alkoholických nápojů na úrovni EU, přiznání snížených sazeb drobným výrobcům a osvobození denaturovaného lihu od spotřební daně. Závěry studie jasně ukazují, že pouze celoevropský systém může zajistit jednotné a harmonizované podmínky, jež jsou nutné k zajištění řádného fungování vnitřního trhu. Prostřednictvím alternativního, bilaterálního či mezinárodního přístupu by nebylo možné dosáhnout stejných výsledků, co do účinnosti a účelnosti, a už vůbec ne lepších výsledků. Rozdílné interpretace směrnice zúčastněnými stranami dále ukazují, že její účinnost lze zlepšit rozšířením přístupu na úroveň celé EU. Shromážděné důkazy celkově ukazují, že všechny druhy zúčastněných stran výrazně podporují přístup na úrovni celé EU, pokud jde o spotřební daň z alkoholu a alkoholických nápojů, jelikož usnadňuje obchod, zamezuje narušování hospodářské soutěže, snižuje správní náklady a předchází podvodům. 3.3.5 Schopnost směrnice reagovat na potřeby členských států a hospodářských subjektů Účelem této části bylo porozumět tomu, zda směrnice ve stávajícím znění stále ještě naplňuje potřeby členských států a hospodářských subjektů. Hodnotilo se tedy: (i) zda potřeby, jež se směrnice snaží řešit, stále existují; (ii) v jaké míře a jakým způsobem se takové potřeby vyvinuly; (iii) zda ustanovení odpovídají stávajícím potřebám. Za posledních dvacet let sice došlo ve vytváření vnitřního trhu k důležitému pokroku, avšak cíle směrnice, jako jsou stanovení jasného a jednotného právního rámce, zajištění spravedlivé hospodářské soutěže a snížení rizika obcházení spotřební daně, jsou i nadále relevantní. Stanovení společných pravidel pro výběr spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů je v tomto kontextu i nadále důležité.

Bylo zohledněno, zda se vyvinuly cíle členských států v souvislosti s ukládáním spotřební daně z alkoholu, protože by dnes mohly být cíle zaměřeny i na ovlivnění návyků při spotřebě alkoholu prostřednictvím úprav sazeb spotřební daně. Ve skutečnosti pouze několik málo členských států zmínilo v souvislosti s celkovou relevancí předpisů také politiku ochrany veřejného zdraví; proto nelze v této oblasti předložit konečné závěry. V dalším postupu by však ochrana veřejného zdraví měla být zohledněna. Zúčastněné strany se vyjádřily, že konkrétní předpisy směrnice celkově odpovídají jejich potřebám. Zařazení alkoholu a alkoholických nápojů do různých kategorií pro účely spotřební daně je i nadále relevantní. Ačkoliv některé členské státy (a zejména výrobci lihovin) argumentovaly ve prospěch zdanění na základě obsahu alkoholu, ale bez konkrétních kategorií výrobků, důkazy ukazují, že zachování různých kategorií je důležité pro udržení společenských a kulturních tradic (např. pro nepřetržitou výrobu a spotřebu tradičních výrobků, často vyráběných z přírodních přísad pěstovaných v konkrétní oblasti) a na podporu tvorby a zachování pracovních míst, postupů a uměleckých řemesel. Závěry odhalují, že několik předpisů již nejspíš není potřebných, jako například pravidla obsažená v článku 28 pro Spojené království, která tento členský stát již neuplatňuje. Spojené království uvedlo, že toto ustanovení již nepovažuje za relevantní pro své současné potřeby. V zájmu jasnosti jej lze v kontextu případné revize směrnice 92/83/EHS zrušit. Vzhledem k tomu, že několik členských států zavedlo kladné spotřební daně z vína, nelze již vynechání snížených sazeb pro drobné výrobce vína a ostatních kvašených nápojů nadále odůvodnit. Dále byl zpochybněn význam snížených sazeb u výrobků s nízkým obsahem alkoholu. Ve fázi posuzování dopadů je třeba provést podrobnější analýzu, aby bylo možné vyvodit, zda tyto snížené sazby odpovídají vnitrostátní praxi v souvislosti s cíli ochrany veřejného zdraví a zda odpovídají některému z obecných cílů stanovených ve směrnici a uvedených v kritériích hodnocení. Členské státy konkrétně málokdy uplatňují snížené sazby na meziprodukty a líh, které by ve skutečnosti mohly narušovat cíle předpisů na prvním místě, jelikož by mohly neúmyslně zvyšovat spotřebu výrobku, který užívá výhod snížené sazby ve své vlastní daňové kategorii navzdory faktu, že skutečný obsah alkoholu je vyšší než u podobného výrobku patřícího do jiné kategorie spotřební daně. 3.3.6 V jaké míře jsou ustanovení směrnice 92/83/EHS v souladu s právními předpisy EU a mezinárodním právem v oblasti spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů? Hodnocení zahrnovalo i vnější soudržnost směrnice s právními předpisy EU a mezinárodními dohodami. Jelikož byla směrnice přijata před více než 20 lety, došlo k určitým změnám podpůrné právní úpravy. Tyto změny však nenarušují soudržnost předpisů. Směrnice sice často odkazuje na ostatní právní předpisy EU a na kódy KN, které je třeba aktualizovat, avšak vyjma dvou níže uvedených bodů nezpůsobují zjištěné nesrovnalosti vážné praktické problémy. V souvislosti se soudržností způsobují hospodářským subjektům problémy dva body, a to kódy KN pro denaturovaný líh a úprava prekurzorů vína: • členské státy nepoužívají kódy KN pro denaturovaný líh důsledně. Pro denaturovaný líh je sice stanoven kód KN (2207 20), pro jednotlivé výrobky, které mohou obsahovat denaturovaný líh, se však používá řada jiných kódů. To může mít dopad na podmínky uplatňované na pohyb těchto výrobků a také na schopnost členských států sledovat a kontrolovat tento pohyb, • dva členské státy nahlásily problémy s úpravou prekurzorů vína (tj. vinného moštu a šťávy určených ke zpracování na víno). Směrnice je nedefinuje jako zboží podléhající spotřební dani, ale praxe (v těchto členských státech) je taková, že jejich pohyb může podléhat systému pro kontrolu přepravy zboží podléhajícího spotřebním daním (EMCS). V současnosti to nepožaduje žádný právní předpis. Nebyly nalezeny žádné nesrovnalosti mezi směrnicí a mezinárodními dohodami.





4. Doporučení vyplývající z hodnocení 4.1 Kvalita hodnocení Komise pozorně přezkoumala studii, na které je toto hodnocení založeno, a také přihlédla ke zpětné vazbě zúčastněných stran. Práce hodnotícího týmu byla v souladu s pokyny Komise ke zlepšování právní úpravy. Posudky a závěry studie byly odvozeny přímo ze zjištění vycházejících ze shromážděných důkazů. Solidnost závěrů studie byla zajištěna použitím několika metod sběru dat, včetně dotazníků, rozhovorů, sekundárního výzkumu a případových studií. Tuto kombinovanou metodiku považuje Komise za celkově dostatečnou. 4.2 Doporučení Na základě shromážděných důkazů hodnotitelé předkládají 17 doporučení s cílem zlepšit fungování právního rámce v oblasti struktury spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů. Doporučení jsou uvedena v příloze I této zprávy.



Komise přezkoumala relevanci každého doporučení a považuje je za hodná další pozornosti. Smyslem této zprávy však není předložit doporučení do budoucnosti. Komise proto předkládá následující předběžné posouzení. O konkrétnějších závěrech do budoucna bude rozhodnuto ve světle reakcí Evropského parlamentu, Rady a dalších dotčených stran. V doporučeních č. 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8 a 10 se navrhuje vytvořit přesnější definice / jasnější právní předpisy, a tak snížit míru právní nejistoty, zamezit odlišným přístupům ve členských státech a narušování vnitřního trhu. Uvedení těchto doporučení do praxe by mělo dopad na pracovní parametry ostatních doporučení a mohou být realizována přednostně. Cílem doporučení č. 9, 11, 12 a 13 je provést další průzkum dopadu, který by mělo rozšíření působnosti nebo zlepšení v těchto oblastech. Doporučení č. 14, 15 a 16 se týkají menších technických změn, které lze řešit v průběhu eventuálního přezkumu směrnice. Ostatní doporučení buď nespadají do rozsahu možné revize směrnice Rady 92/83/EHS, nebo s ní souvisejí pouze nepřímo. Patří sem následující: Doporučení č. 2 je relevantnější pro směrnici Rady 2008/118/ES ze dne 16. prosince 2008 o obecné úpravě spotřebních daní. Doporučení č. 17 týkající se úpravy spotřební daně z prekurzorů vína, např. hroznové šťávy a vinného moštu. Ty v současnosti nemají žádný základ ve směrnici 92/83 ani směrnici 2008/118/ES, jelikož prekurzory vína nepodléhají spotřební dani. Proto je nelze zahrnout do ustanovení o držení a pohybu ani nelze ve směrnici o struktuře či směrnici o sazbách pro zdanění alkoholu pro tyto výrobky definovat právní základ v sekundárním právu.

4.3 Zachování současného stavu Kromě doporučení k přijetí opatření uvedených v příloze I této zprávy a popsaných v předchozí části předkládají hodnotitelé také doporučení k zachování současného stavu v určitých oblastech. Ta jsou uvedena a vysvětlena v této části. 4.3.1 Spotřební daň podle obsahu alkoholu 4.3.2. Klasifikace Současný systém klasifikace alkoholických nápojů pro účely spotřební daně umožňuje členským státům využívat pravidla EU při naplňování rozmanitých cílů vnitrostátní politiky, mezi něž patří jak hospodářské cíle, tak cíle ochrany veřejného zdraví. Navzdory názorům několika skupin zúčastněných stran, že struktury spotřebních daní z alkoholických nápojů by se zjednodušily, kdyby byla daň rovnoměrně uplatňována na všechny alkoholické nápoje podléhající spotřební dani podle jejich obsahu alkoholu, je nepravděpodobné, že takovou zásadní změnu struktur spotřebních daní, jež by odstranila stávající kategorie a navázala by spotřební daň na obsah alkoholu, by bylo možné zavést a dosáhnout uspokojivých výsledků pro všechny příslušné zúčastněné strany. Jelikož většina členských států a ostatních zúčastněných stran je hluboce přesvědčena o vhodnosti současného stavu a také si není jista výsledkem možného dopadu (kladného či záporného) možných změn tohoto režimu, bude lepší, když Komise zaměří svou pozornost na zlepšení fungování systému ve stávajícím rámci. 4.3.3 Snížené sazby pro malé pivovary Průzkum ukázal, že ne všechny členské státy využívají čl. 4 odst. 1 v celé míře 200 000 hl. Většina členských států však poskytuje snížené sazby malým pivovarům a pouze dva členské státy vyjádřily nespokojenost s dostupným omezením. Jelikož žádné důkazy nenaznačují, že členské státy, které v celé míře nevyužívají tohoto předpisu, trpí negativními dopady uplatnění tohoto předpisu v jiných členských státech a s přihlédnutím k omezené míře shody na jiné změně, rovnováhu výhody lze nejspíš zajistit zachováním stávajících platných omezení. 4.3.4 Snížené sazby pro malé lihovary

Podle průzkumu provedeného v rámci hodnocení se zdá, že množstevní omezení 10 hl čistého alkoholu (20 hl za zvláštních okolností) vyráběného malými lihovary, kdy do výše tohoto omezení mohou členské státy rozhodnout o snížení sazby (čl. 22 odst. 1), je příliš nízké, aby mělo významnější dopad na vnitřní trh. Je zde tedy nejspíš určitý prostor zvýšit toto omezení, a tak umocnit účinnost článku. Celkem 13 z 28 členských států však uvedlo, že omezení považují za odpovídající, a nesouhlasily pouze dva členské státy. Legislativní změna v této oblasti se tedy nezdá být dostatečně odůvodněná. 4.3.5 Snížené sazby a osvobození konkrétních výrobků od daně v konkrétních členských státech Členské státy, které požádaly o zvláštní odchylky od uplatňování směrnice a kterým byly uděleny, výrazně podporují zachování těchto odchylek k prosazování různých vnitrostátních politických cílů. Jelikož neexistují žádné důkazy, že takové odchylky mají významnější záporný dopad na trh EU jako celku, na sousední členské státy nebo na členský stát, kde platí, je vhodné zachovat v tomto ohledu současný stav. 5. Konečné závěry Výběr daní ze spotřeby výrobků, jako jsou například spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů, by neměl na řádně fungujícím vnitřním trhu narušovat hospodářskou soutěž ani bránit možnosti volného pohybu zboží uvnitř EU. Toto hodnocení přezkoumalo otázky účinnosti, účelnosti, relevance, soudržnosti a přidané hodnoty na úrovni EU a administrativní zátěže plynoucí ze směrnice 92/83/EHS proto, aby právní předpisy EU platné pro struktury spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů dosáhly svých politických cílů při co nejmenších nákladech. Hodnocení celkově zjistilo, že obecné zásady, které definují stávající struktury alkoholu a alkoholických nápojů, umožňují existenci neutrálních podmínek hospodářské soutěže. Hodnocení zároveň došlo k závěru, že dochází k určitým narušením vnitřního trhu, která jsou natolik škodlivá, že Komise na ně musí reagovat. Hodnocení uvádí zbytečné správní náklady a náklady na dodržování předpisů na straně daňové správy a hospodářských subjektů. Příčinou těchto nákladů jsou některé definice, které způsobují právní nejistotu ohledně úpravy platné pro konkrétní výrobky. V neposlední řadě bylo prokázáno, že směrnice je pro převážnou většinu zúčastněných stran účinná a obecně vhodná pro náležitý výběr spotřebních daní.