CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 13.9.2005 
KOM(2005)425 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Přístupnost elektronických technologií 
   
[SEK(2005)1095] 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Přístupnost elektronických technologií 
Přístupné informa ční a komunika ční technologie p řispějí k tomu, že se významn ě zlepší 
kvalita života zdravotn ě postižených osob. Nedostatek rovných p říležitostí, pokud jde 
o přístup k informa čním a komunika čním technologiím, m ůže oproti tomu vést k jejich 
vyloučení. V tomto sd ělení navrhuje Komise soubor opat ření politik, která podporují 
přístupnost elektronických technologií. Sd ělení vyzývá členské státy a zú častněné strany, aby 
podpořily dobrovolná pozitivní opat ření, která budou zam ěřena na dosažení mnohem v ětší 
dostupnosti p řístupných produkt ů a služeb informa čních a komunika čních technologií 
v Evropě.  
Toto sdělení o přístupnosti elektronic kých technologií p řispívá k provád ění nedávno zahájené 
iniciativy „i2010 – evropská informa ční společnost pro r ůst a zam ěstnanost“1, která 
představuje nový strategický rámec a šir oké politické orientace na podporu otev řeného 
a konkurenceschopného digitálního hospodá řství a podtrhuje úlohu informa čních 
a komunika čních technologií jako  prvku, který podnítí za členění všech skupin obyvatel do 
těchto oblastí a zvýší kvalitu života. Ctižádostivým cílem Komise je vytvo řit „informa ční 
společnost pro všechny“ a podporovat digitální spole čnost přístupnou pro všechny, která bude 
poskytovat p říležitosti všem a minimalizovat nebezpe čí vyloučení.  
1. Ú VOD 
Zdravotně postižené osoby tvo ří zhruba 15 % obyvatel Evropy a mnoho z nich se p ři 
používání produkt ů a služeb informa čních a komunika čních technologií potýká s p řekážkami. 
V některých p řípadech se s podobnými problémy mohou setkávat také starší osoby. P řístupné 
produkty a služby informa čních a komunika čních technologií se dnes v d ůsledku 
demografických zm ěn stávají v Evrop ě prioritní oblastí: v roce 1990 byl podíl obyvatel 
Evropy starších 60 let 18 % a p ředpokládá se, že v roce 2030 stoupne na 30 %.2 
Nedávná studie provedená ve Spojených státech3 ukázala, že 60 % dosp ělých osob 
v produktivním v ěku by p řístupných technologií využívalo, jelikož se p ři používání 
moderních technologií setkává s mírnými p řekážkami nebo potížemi.  
Ze studie z roku 20024 vyplynulo, že více než 48 % Evropan ů starších 50 let se domnívá, že 
výrobci na n ě neberou dostate čný ohled p ři vytváření designu svých výrobk ů. 10 až 12 
milionů těchto osob p řitom bylo potenciálními zákazníky nových mobilních telefon ů, 
počítačů a internetových služeb.  
                                                 
1 KOM(2005) 229 v kone čném znění ze dne 1. června 2005. 
2 P ředpověď OSN týkající se sv ětové populace (revize z roku 2002) a p ředpoklady Eurostatu týkající se 
demografických zm ěn. 
3 The Wide Range of Abilities and Its Impact on Computer Technology – Forrester Research Inc., 2003. 
4 Seniorwatch IST-1999-29086 www.seniorwatch.de  
 
CS 3   CS Závěr je zřejmý: zpřístupnit informa ční a komunika ční technologie co možná nejširšímu 
počtu osob je sociální, et ická a politická nutnost . Kromě toho tím budou vytvo řeny trhy 
o rostoucí hospodá řské významnosti. 
Překonávání technických p řekážek a obtíží, se kterými se zdravotn ě postižené osoby a jiné 
skupiny setkávají, když se snaží zapojit  se za rovnocenných podmínek do informa ční 
společnosti, je známo jako „přístupnost elektronických technologií“ . Tento aspekt je sou částí 
širšího konceptu za čleňování ob čanů do informa ční společnosti (e-inclusion ), který je 
zaměřen také na jiné typy p řekážek, jako jsou finan ční a geografické p řekážky nebo p řekážky 
související se vzd ěláváním. 
Toto sdělení vychází z p ředchozích prací o p řístupnosti elektronických technologií v rámci 
dvou akčních plánů eEurope a ze záv ěrů a výsledk ů projektů v oblasti výzkumu a technického 
rozvoje. Sd ělení rovn ěž začleňuje hlavní záv ěry internetové konzultace5 ze začátku roku 
2005, která ukázala velmi silnou podporu (více než 88 % odpov ědí) tomu, aby Evropské 
orgány podnikaly iniciativy zam ěřené na zlepšení situace, kterou významná v ětšina 
respondent ů (přes 74 %) vnímá jako nedostate čnou soudržnost mezi p řístupnými produkty 
a službami informa čních a komunika čních technologií v Evrop ě. Konzultace rovn ěž 
poukázala na nutnost širší dostupnosti p řístupných produkt ů a služeb (84 % respondent ů). 
Hlavním cílem tohoto sd ělení je podpora soudržného p řístupu k iniciativám zam ěřeným 
na přístupnost informa čních technologií ve členských státech na dobrovolné bázi, 
jakož i podpora seberegulace pr ůmyslu. 
2. P RAKTICKÉ PROBLÉMY  
Není pochyb o tom, že zdravotn ě postiženým osobám nové tec hnologie pomáhají a že jim 
umožňují samostatn ě vykonávat n ěkteré činnosti, ke kterým d říve potřebovaly pomoc jiných 
osob. Navzdory úsilím pr ůmyslu však zdravotn ě postižené osoby i nadále podávají zprávy 
o velkém po čtu problém ů, se kterými se setkávají, když cht ějí používat produkty a služby 
informačních technologií, nap ř.: 
• nedostatek harmonizovaných řešení, nap ř. nedostate čný přístup k pohotovostní 
lince 112 z textových telefon ů v mnoha členských státech; 
• nedostatek interoperabilních řešení pro p řístupné informa ční a komunika ční 
technologie; 
• software není slu čitelný s pomocnými za řízeními, ode čítače obrazovky pro 
zrakově postižené uživatele často nelze používat po spušt ění nových opera čních 
systémů; 
• rušení mezi b ěžnými produkty a pomocnými za řízeními, nap ř. telefony GSM 
a naslouchátka; 
• nedostatek celoevropských norem, nap ř. sedm různých, vzájemn ě neslučitelných 
systémů textových telefon ů pro neslyšící a nedoslýchavé osoby; 
• nedostatek p řiměřených služeb, nap ř. mnoho internetových stránek je p říliš 
složitých pro osoby se sníže nými poznávacími schopnostmi či nezkušené 
uživatele a pro zrakov ě postižené osoby; 
                                                 
5 Výsledky najdete na této adrese: 
http://europa.eu.int/in formation_society/policy/accessibility/ com_ea_2005/a_documents/com_consult_r
es.html#_Toc97028181  
 
CS 4   CS • nedostatek produkt ů a služeb pro n ěkteré skupiny, nap ř. telefonní komunikace pro 
uživatele znakové řeči; 
• fyzické provedení p ůsobí při používání obtíže, nap ř. klávesnice a displeje na 
mnoha za řízeních; 
• nedostatek p řístupného obsahu; 
• omezený výb ěr u služeb elektronické komunikace, kvality a ceny.  
Koncepčně by většina těchto problém ů mohla být z technického hlediska snadno vy řešena, je 
k tomu však zapot řebí spolupráce, koordinace a odhodlán í na evropské úrovni, vzhledem 
k tomu, že tržní síly samotné se doposud nejeví jako dosta čující.  
V blízké budoucnosti bude muset být u nových technologií od za čátku zohled ňována stránka 
přístupnosti. Jedná se nap říklad o: 
• digitální televizi, nap ř. ohledně norem a slu čitelnosti, jakož i designu služeb 
a hardwaru; 
• třetí generaci mobilních telefon ů, např. ohledně designu hardwaru a softwaru, 
jakož i služeb; 
• širokopásmovou komunikaci, nap ř. využívání možností multimodálních 
prezentací zp ůsobem, který zvyšuje p řístupnost. 
Řešení těchto problém ů, o kterých se d říve mělo za to, že jsou v zájmu pouze specifické 
cílové části obyvatel, bude mít pozitivní následky pro v ětšinu uživatel ů technologií. 
3. T RŽNÍ A EKONOMICKÉ PROBLÉMY  
Výzkum v oblasti informa čních a komunika čních technologií a trh p řišly s inovativními 
řešeními pro n ěkteré z těchto problém ů. Hlavní p řekážky v jejich široké dostupnosti jsou: 
• dosud byly ur čeny pro malý trh (p řevážně zdravotn ě postižené osoby 
a v některých p řípadech starší os oby), zejména prost řednictvím malých 
a středních podnik ů na národní a regionální úrovni; 
• nedostatek použitelných techni ckých norem a specifikací; 
• příslušné evropské právní p ředpisy za čaly teprve nedávno zvažovat možnost 
používání požadavk ů na přístupnost v technic kých specifikacích p ři zadávání 
veřejných zakázek; 
• existují významné rozdíly ve zp ůsobu, jakým n ěkteré členské státy vyvíjejí vlastní 
řešení. 
V důsledku toho se trh s p řístupnými produkty a službami informa čních a komunika čních 
technologií v Evrop ě nachází v po čáteční vývojové fázi, je zna čně roztříštěný podle 
jednotlivých národních stát ů a chybí mu harmonizované právní p ředpisy a použitelné 
technické normy. To neusnad ňuje fungování jednotného trhu a p ředstavuje zvýšenou zát ěž 
pro průmysl s ohledem na soulad s rozlišnými požadavky v r ůzných členských státech. 
Za cílové spot řebitele jsou stále mén ě považováni pouze zdravotn ě postižené osoby 
a v některých p řípadech starší osoby, nýbrž všichni obyvatelé. Toto poznání s sebou p řináší 
změnu na trhu, kterou práv ě začínáme zažívat, nebo ť větší evropští pr ůmysloví ú častníci nyní 
začínají obracet svou pozornost na toto odv ětví trhu, a čkoli dosud z ůstávají krok od toho, než 
pro ně bude mít úplný význam. 
 
CS 5   CS To je rovn ěž případ v oblasti telekomunikací – všudyp řítomnost telekomunika čních produkt ů 
a služeb nyní dosahuje takové úrovn ě, že dokonce tato (nyní ješt ě relativně malá) mezera na 
trhu je významná pro rozmanitost a zdroj r ůstu a přitahuje zájem v ětších účastníků trhu. 
Přístupnost elektronických technologií a s ouvisející pomocné technologické produkty 
a služby jsou nyní ve „st řednědobém zam ěření“ i větších poskytovatel ů běžných technologií, 
a to nejen v Evrop ě, nýbrž i v ostatních částech světa. 
4. P RÁVNÍ A POLITICKÉ OTÁZKY  
U několika příležitostí podpo řila Rada opat ření na úrovni EU, nap říklad tehdy, když vyzvala 
členské státy a Komisi k tomu, aby zdravotně postiženým osobám otev řely potenciál 
informační společnosti a zejména odstranily  technické a jiné p řekážky jejich ú činného 
zapojení do hospodá řství a spole čnosti založených na znalostech6. Evropský parlament toto 
stanovisko rovn ěž podpořil7. 
Evropské politiky a právní p ředpisy zejména uznaly zam ěstnání a povolání za klí čové prvky 
při zaručování rovných p říležitostí pro všechny, čímž významn ě přispěly k úplnému zapojení 
občanů do ekonomického, kulturního a sociálního živo ta a k realizaci jejich potenciálu. 
Potenciální dopad, který p ři tom má širší dostupnost kvalitních p řístupných produkt ů a služeb 
informačních a komunika čních technologií, je z řejmý. Podpo ří větší zaměstnatelnost, zlepší 
sociální za členění a umožní ob čanům vést déle samostatný život. 
Nutnost zahrnout do informa ční společnosti všechny Evropany vyjád řily evropské orgány 
v mnoha souvislostech. Komise  podnikala iniciativy ve dvou ak čních plánech eEurope 
s cílem vytvo řit přístupnější informa ční společnost. Akční plán eEurope 2002 zahrnoval 
samostatné opat ření zaměřené na tyto otázky. V jeho rámci bylo doporu čeno přijetí pokyn ů 
o iniciativ ě týkající se p řístupnosti internetu8, vytvoření studijního plánu evropského „designu 
pro všechny“ a podpora pomocných technologií a normalizace „designu pro všechny“. Cílem akčního plánu eEurope 2005 bylo, aby bylo za čleňování ob čanů do informa ční 
společnosti zahrnuto do všech opat ření. V jeho rámci bylo rovn ěž navrženo zavedení 
požadavk ů na přístupnost pro informa ční a komunika ční technologie p ři zadávání ve řejných 
zakázek. 
Rada ve složení pro telekomunikace tyto iniciativy podpo řila a vyjád řila potřebu zlepšovat 
přístupnost elektronických technologií v Evrop ě
9. Prohlášení ministr ů10 o začleňování občanů 
do informa ční společnosti navrhuje, aby byla p řijata všechna nezbytná opat ření podporující 
otevřenou spole čnost založenou na znalostech a p řístupnou pro všechny ob čany. Krom ě toho 
vyzvala Rada ve složení pro sociální  záležitosti ve svém usnesení o p řístupnosti 
                                                 
6 Usnesení Rady o p řístupnosti elektronických technologií pro zdravotn ě postižené osoby, 
2-3. prosince 2002, http://www.socialdialogue.net/docs/ cha_key/consilium_2002_14892en2.pdf  
7 Usnesení Evropského parlamentu o ak čním plánu eEurope 2002: P řístupnost ve řejných internetových 
stránek a jejich obsahu (2002 (0325)). 
8 „eEurope 2002 : P řístupnost ve řejných internetových stránek a jejich obsahu“, KOM(2001)529 
v konečném znění,  
http://europa.eu.int/eur-lex/en/co m/cnc/2001/com 2001_0529en01.pdf  
9 Usnesení Rady o ak čním plánu eEurope 2002: P řístupnost ve řejných internetových stránek a jejich 
obsahu, Ú ř. věst. C 86, 10.4.2002. 
10 Prohlášení ministr ů o začleňování ob čanů do informa ční spole čnosti, 11. dubna 2003 
http://www.eu2003.gr/en/articles/2003/4/11/2502/  
 
CS 6   CS elektronických technologií11 z roku 2003 členské státy, aby odstranily technické, právní a jiné 
překážky ú činného zapojení zdravotn ě postižených ob čanů do hospodá řství a spole čnosti 
založených na znalostech. 
V souladu s tím Evropský parlament ve svém usnesení o p řístupnosti intern etu z roku 200212 
opakuje nutnost vyhnout se jakékoliv form ě vyloučení z informa ční společnosti a vyzývá 
k začleňování zejména zdravotn ě postižených a starších osob.  Jiné usnesení obsahuje zmínku 
o používání znakové řeči v telekomunikacích v Evrop ě13. 
V obecném smyslu po čítá článek 13 Smlouvy o založení ES s opat řeními zam ěřenými na boj 
s diskriminací, mimo jiné s diskriminací na základ ě zdravotního postižení.  
Na základ ě tohoto článku je explicitním ú čelem sm ěrnice Rady 2000/78/ES ze dne 
27. listopadu 200014 (článek 1) „stanovit obecný rám ec pro boj s diskriminací na základ ě 
náboženského vyznání či víry, zdravotního postižení, v ěku nebo sexuální orientace 
v zaměstnání a povolání“.  Směrnice zejména stanoví, že: „měla by být p řijímána vhodná 
opatření, tj. účinná a praktická opat ření k přizpůsobení pracovišt ě zdravotnímu postižení, 
například přizpůsobením pracovních prostor ů a zařízení “. 
Dále obsahuje n ěkolik evropských sm ěrnic týkajících se informa ční společnosti doložky 
o začleňování zdravotn ě postižených a starších osob. Pat ří k nim sm ěrnice o elektronické 
komunikaci, zejména rámcová sm ěrnice15 a směrnice o univerzální služb ě16, směrnice týkající 
se rádiových za řízení a telekomunika čních koncových za řízení17, směrnice týkající se postup ů 
při zadávání ve řejných zakázek18 a směrnice týkající se rovného zacházení v zam ěstnání19. 
Akční plán Komise20 zveřejněný v prosinci 2003 týkající se opat ření navazujících na 
Evropský rok osob se zdravotním po stižením zahrnoval jako jednu ze čtyř oblastí p řístup 
k novým technologiím a jejich používání a popisuje opat ření přijatá s cílem zlepšení 
přístupnosti informa ční společnosti za použití nástroje dostupného na úrovni EU. 
Činnosti na úrovni EU mají p řidanou hodnotu, nebo ť několik členských stát ů již vytvá ří 
právní předpisy, na řízení, normy nebo pokyny s cílem řešení problém ů na vnitrostá tní úrovni. 
Tyto činnosti vedou k podobným, avšak p řece jen odlišným požadavk ům na přístupnost 
elektronických technologií pro produkty a služby, čímž vytvá řejí značné nebezpe čí pro 
evropský pr ůmysl, který je nucen fungovat na rozt říštěném trhu s tím zp ůsobenou ztrátou 
konkurenceschopnosti a efektivity. 
                                                 
11 Usnesení Rady 14892/02. 
12 Usnesení Evropského parlamentu o ak čním plánu eEurope 2002: P řístupnost ve řejných internetových 
stránek a jejich obsahu (2002 (0325)). 
13 Usnesení Evropského parlamentu o znakové řeči – Usnesení B4/ 0985/98. 
14 K dispozici na této adrese: 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/legisln/2000_78_en.pdf  
15 Sm ěrnice 2002/21/ES. 
16 Sm ěrnice 2002/22/ES. 
17 Sm ěrnice 1999/5/ES. 
18 Sm ěrnice 2004/17/ES a 2004/18/ES. 
19 Sm ěrnice 2000/78/ES. 
20 Rovné p říležitosti pro osoby se zdravotním postižením; Evropský ak ční plán 
KOM(2003)650 v kone čném znění. 
 
CS 7   CS Nebezpečí pro spot řebitele je dokonce ješt ě větší, zejména pro zdravotn ě postižené a starší 
osoby: rozt říštěný trh znamená vyšší ceny a mén ě známé a vzájemn ě neslučitelné výrobky, 
více problém ů při přeshraničním získávání / p ředávání informací atd. 
Opatření EU zohled ňují také mezinárodní zkušenosti, nap říklad zkušenosti Spojených stát ů 
amerických a Kanady, se kterými Komise zah ájila dialog, zejména pokud jde o používání 
právních p ředpisů v souvislosti se zadáváním ve řejných zakázek coby ú činnou pákou.  
Následně jsou stanoveny základní podmínky pro iniciativy, která mají být u činěny na úrovni 
EU – to bylo stanovisko vyjád řené převážnou v ětšinou zú častněných stran v rámci ve řejné 
konzultace (84 %). 
5. P ROBIHAJICI CINNOSTI NA UROVNI EU 
Zahájeno již bylo n ěkolik opat ření na úrovni EU, která budou posilována a budou probíhat 
i nadále. 
Požadavky a normy týkající se p řístupnosti 
Normy představují pro pr ůmysl a ve řejný sektor strategi cký nástroj a zárove ň hrají klíčovou 
roli pro nové tržní p říležitosti. A čkoliv tvorba a provád ění norem jsou dobrovolné, jsou 
důležitým nástrojem na podporu provád ění opatření politik. Evropské normy o p řístupnosti 
elektronických technologií by p řispěly k řádnému fungování jednotného evropského trhu 
a následně by podpo řily rozvoj nových trh ů a vyšší konkurenceschopnost a zam ěstnanost. 
Z toho d ůvodu bude Komise i nadále poskytovat finan ční podporu na ur čité činnosti 
navrhované evropskými organizacemi pro normalizaci v rámci ak čního plánu týkajícího se 
evropské normalizace nebo vydávat pov ěření evropským organizacím pro normalizaci21. 
Požadavky na p řístupnost stanovené normami musejí spl ňovat požadavky pr ůmyslu, 
konstruktér ů a poskytovatel ů produktů a služeb, aniž by byla om ezována kreativita nebo 
inovace. Zárove ň musejí spl ňovat požadavky uživatel ů, a proto je d ůležité zapojení uživatel ů 
do tvorby norem: cílem by m ěla být vyváženost mezi zájmem pr ůmyslu a ve řejným zájmem. 
Normy by m ěly být v právních p ředpisech, na řízeních a jiných nástrojích na podporu 
přístupnosti snadno prosaditelné a m ělo by se k nim p řihlížet. Dostupnost norem bezplatn ě či 
za nízkou cenu by usnadnila jejich zavád ění, zejména ze strany malých a st ředních podnik ů 
s omezenými zdroji, pokud jde o jejich zakoupení, a ze strany uživatel ů, pokud jde 
o seznámení se s jejich obsahem. 
Při podpoře interoperability by se m ělo dbát na to, aby patentované technologie bez 
přiměřeného a nediskrimina čního udělení licence nebyly pod porovány jako standardní řešení.  
„Design pro všechny“ 
                                                 
21 Tento postup se řídí směrnicí 98/34: 
http://europa.eu.int/eur-
lex/pri/en/oj/dat/1998/l_204/l_20419980721en00370048.pdf http://europa.eu.int/eur-
lex/pri/en/oj/dat/1998/l_204/l_20419980721en00370048.pdf  
 
CS 8   CS Metodologie „designu pro všechny“ ozna čuje design produkt ů a služeb, které mají být 
přístupné co nejširšímu okruhu uživatel ů22. „Design pro všechny“ je již dob ře zavedený, 
ačkoliv dosud ješt ě není mnoho používaný v praxi. Proto je nutné pokra čovat ve zvyšování 
povědomí a propagování „designu pro všechny“ v Evrop ě. Za tímto ú čelem zřídila Komise sí ť 
špičkových výzkumných st ředisek známou jako EDEAN23, která má více než sto členů.  
„Design pro všechny“ umož ňuje důkladnější přihlédnutí k požadavk ům na přístupnost 
při vytváření designu produktu nebo služby  a rovněž vede ke zna čným úsporám  tím, že se 
vyvaruje cenov ě nákladným zm ěnám designu nebo technickým  opravám  po jejich 
zavedení. 
Vytvořena byla základní struktura studijn ího plánu „designu pro všechny“ ur čeného pro 
inženýry a konstruktéry a v členských státech již prob ěhlo několik pilotních kurz ů. Posilování 
jeho používání v rámci postsek undárního a odborného vzd ělávání je možností, jak 
v budoucnu zajistit p řístupnou informa ční společnost24. Určení úředníka pro p řístupnost, jenž 
by ve významných organizacích byl kompeten tní pro „design pro všechny“, by mohl být 
způsob, jak lze zprofesionalizovat p řístupnost elektronických technologií.  
Přístupnost internetu 
Po sdělení Komise z roku 200125 o přístupnosti ve řejných internetových stránek následovala 
usnesení Rady a Parlamentu v roce 2002. V d ůsledku toho se členské státy zavázaly 
ke zpřístupnění svých ve řejných internetových stránek v souladu s mezinárodními pokyny26.  
Pomocí skupiny odborník ů pro oblast p řístupnosti elektronických t echnologií sleduje Komise 
s členskými státy vývoj, v četně nových metod hodnocení27 a postupů hodnocení, srovnávání, 
shromažďování údaj ů a osvědčených postup ů. Přístupnost internetu je faktor umož ňující  
přístupné internetové služby ve řejného zájmu. Za ú čelem usnadn ění tohoto postupu je 
důležité podporovat vývoj  autorských nástroj ů, které zohled ňují přístupnost28. 
Potřeba osvědčovacích systém ů v oblasti p řístupnosti vyplynula ze skute čnosti, že n ěkolik 
členských stát ů má závazné právní p ředpisy, které p řístupnost a nutnos t hodnocení souladu 
s těmito právními p ředpisy ustanovují. Workshop Evropského výboru pro normalizaci 
(CEN)29 v současné době zkoumá vhodná řešení.  
Srovnávání a sledování 
                                                 
22 U „designu pro všechny“ se rozlišují t ři hlavní strategie: 1) design pro v ětšinu uživatel ů bez úprav, 2) 
design pro snadné p řizpůsobení různým uživatel ům (např. použití nastavitelných uživatelských 
rozhraní) a 3) design s ohledem na bezproblémové p řipojení k pomocným za řízením. 
23 Internetová stránka EDEAN (European De sign for All e-Acce ssibility Network),  
http://www.e-accessibility.org/  
24 Zpráva o studijním plánu „designu pro všechny“ u projektu IDCnet. 
25 KOM(2001) 529 v kone čném znění. 
26 W3C/WAI/WCAG1.0 Pokyny o p řístupnosti obsahu internetových stránek 1.0. V sou časné době se 
připravuje verze 2, která bude zam ěřena na dosavadní vývoj v oblasti internetových technologií a bude 
usnadňovat kontrolu souladu. 
27 Web Accessibility Benchmarking (WAB). 
28 W3C/WAI/ATAG Authorising Tools Accessibility Guidelines (ATAG). 
29 http://www.cenorm.be/ cenorm/businessdomains/business domains/isss/activity/ws-wac.asp  
 
CS 9   CS Několik členských stát ů zavádí do svých právních p ředpisů srovnávání pro p řístupnost 
a sledování. Na úrovn i EU byla kontrola p řístupnosti internetu vyžadována Radou 
a Evropským parlamentem. Parlament rovn ěž požadoval kontrolu titulk ů a audiopopis ů pro 
digitální televizi. 
K tomu, aby bylo možné dále vytvá řet přiměřené evropské politiky o p řístupnosti 
elektronických technologií, je nezbytné, aby byly evropské údaje srovnatelné pro všechny 
členské státy.  Komise bude vycházet z evropských monitorovacích činností, které práv ě 
probíhají, a vezme p ři tom v úvahu p řepracovaný lisabonský postoj. 
Komise udržuje dialog se  statistickými orgány, aby mohla vyvinout a zlepšit p říslušné 
ukazatele, zejména za členit otázky p řístupnosti do stávajících ukazatel ů. 
Výzkum 
Výzkum a technický rozvoj je základním prvkem p ři prosazování p řístupné informa ční 
společnosti. Tém ěř 200 evropských projekt ů v oblasti výzkumu a technického rozvoje od 
roku 1991, které ES spolufinancovalo p řibližně 200 miliony EUR30, již přispělo k lepší 
přístupnosti zvýšenou informovanos tí o problémech souvisejících s p řístupností 
a odpovídajícími řešeními. 
Specifické výsledky ukázaly možná řešení, jako jsou p řístupné služby dálkové pé če o starší 
lidi u nich doma (v četně alarmů a pohotovostních služeb). Vyvinuta byla řešení ke zlepšení 
přístupu k digitálním informacím pro nevidomé a částečně vidící osoby (text, grafiky, 3D 
obrázky, kódovaná hudba, televizní programy). P ředvedeny byly systémy pro motoricky 
postižené osoby k usnadn ění mobility, manipulace a kontroly, stejn ě jako služby zam ěřené na 
zlepšení komunika čních možností sluchov ě postižených osob, v četně generování znakové řeči 
a pohybů rtů. Ostatní p říklady zahrnovaly po čítačová prost ředí k usnadn ění integrovaného 
vzdělávání zdravotn ě postižených d ětí nebo zam ěstnávání dosp ělých osob se zdravotním 
postižením a p říspěvky k tvorb ě politik (ak ční plán eEurope, tj. p řístupnost internetu, „design 
pro všechny“). 
Mnoho výsledk ů projektů Společenství bylo dále úsp ěšně vyvíjeno a vedlo k produkt ům 
zralým pro trh nebo p řispělo díky získaným poznatk ům ke zlepšení p řístupnosti produkt ů 
a služeb informa čních a komunika čních technologií.  
Vzhledem k tomu, že technologie se dále rychle vyvíjejí a nabízejí nová technická řešení, je 
nezbytné investovat do jejich dalšího výzkumu a využívat zna čný potenciál, který mají pro 
zdravotně postižené a starší osoby. Sou časný návrh pro 7. rámcový program za čleňuje 
potřebu pokra čovat ve výzkumu a technick ém rozvoji v oblasti p řístupnosti 
elektronických technologií a rozši řovat jej  tak, aby se dále vyvíjel evropský pr ůmysl pro 
pomocné technologie31 a z přístupnosti se stala každodenní záležitost pr ůmyslu. 
                                                 
30 Příklady projekt ů viz http://www.cordis.lu/ist/so/einclusion/home.html  a 
http://www.cordis.lu/ist/directorate_ f/einclusion/previous-research.htm  
31 Přístupnost pomocných technologií v EU, zpráva G Ř pro zam ěstnanost a sociální v ěci, 
CE-V/5-03-003-EN-C. 
 
CS 10   CS 6. Z VYŠOVÁNÍ P ŘÍSTUPNOSTI ELEKTRONICKÝCH TECHNOLOGIÍ PRO PRODUKTY 
A SLUŽBY INFORMA ČNÍCH A KOMUNIKA ČNÍCH TECHNOLOGIÍ V  EVROPĚ – TŘI NOVÉ 
POSTOJE  
Kromě podpory probíhajících opat ření, která jsou uvedena výše, bude Komise podporovat 
používání t ří postojů, které se v Evrop ě dosud příliš nepoužívají: i) požadavky na p řístupnost 
při zadávání ve řejných zakázek, ii) osv ědčení o přístupnosti a iii) lepší používání stávajících 
právních p ředpisů. 
Dva roky po zve řejnění tohoto sd ělení vyhodnotí Komise výsledky t ěchto opat ření. Podle 
zásady „zlepšování právní úpravy"32 si Komise vym ění stanoviska s členskými státy a m ůže, 
s výhradou úplného vyhodnocení dopadu, zvážit možnost p řijmout dodate čná opatření, včetně 
právních p ředpisů, pokud to uzná za nezbytné. 
1. Zadávání ve řejných zakázek 
Veřejné zakázky v Evrop ě činí zhruba 16 % hrub ého domácího produktu. Ve řejné orgány na 
všech úrovních mohou požadovat p řístupnost pro zboží a služ by, které nakupují. Evropské 
směrnice týkající se postup ů při zadávání ve řejných zakázek konkrétn ě uvádějí možnost 
zahrnout požadavek „designu pro všechny“ a požadavky na p řístupnost do podmínek pro 
nabídková řízení (technické specifikace).  
To znamená jasný závazek k politice za členění, která zp řístupňuje produkty a služby více 
uživatelům, občanům a zam ěstnancům. Podporuje pr ůmyslové spole čnosti k tomu, aby 
přístupnost zahrnovaly jako n ezbytný prvek svých produkt ů, a vytváří větší trh pro p řístupné 
informační a komunika ční technologie. Takový dopad bylo možno pozorovat ve Spojených 
státech amerických33, kde právní p ředpisy ustanovují, že požadavky na p řístupnost musejí být 
součástí nabídkových řízení při zadávání ve řejných zakázek federálních orgán ů. 
V rámci internetové konzultace se více než 90 % respondent ů vyjádřilo ve prosp ěch zásady, 
že veřejné orgány budou vyžadovat p řístupnost u všech produkt ů a služeb informa čních 
a komunika čních technologií, které nakupují. N ěkteré členské státy již požadavky na 
přístupnost zahrnuly do podmínek p ři zadávání ve řejných zakázek. Sdílené požadavky na 
přístupnost na úrovni EU by m ohly vést ke snížení rozt říštěnosti trhu a podpo řit 
interoperabilitu. 
Při zadávání ve řejných zakázek v Evrop ě je třeba sladit požadavky na p řístupnost. Za 
tímto účelem připravuje Komise pov ěření evropským organizacím pro normalizaci, aby 
vyvinuly evropské požadavky na p řístupnost pro ú čely zadávání ve řejných zakázek pro 
produkty a služby v oblasti informa čních a komunika čních technologií. Pov ěření je 
v současné době předloženo členským stát ům ke konzultaci. P ředpokládá se, že pov ěření bude 
evropským organizacím pro normalizaci vydáno do konce roku 2005. 
Komise bude podporovat diskusi na toto téma s členskými státy v rámci skupiny odborník ů 
pro oblast p řístupnosti elektronických technologií34. Komise bude i nadále sbírat zkušenosti 
z Evropy a podporovat mezinárodní dialog, zejména se Spojenými státy prost řednictvím 
                                                 
32 Bílá kniha Evropské komise o správ ě věcí veřejných , KOM(2001) 428 v kone čném znění. 
33 Oddíl 508 zákona Rehabilitation Act ve zn ění zákona Workforce Investment Act z roku 1998. 
34 Skupina odborník ů pro oblast p řístupnosti elektronických technologií koordinuje odborníky z členských 
států, které podporují provád ění akčního plánu eEurope. 
 
CS 11   CS transatlantického hospodá řského partnerství, o harmonizaci požadavk ů na přístupnost 
elektronických technologií p ři zadávání ve řejných zakázek.  
2. Osv ědčení 
Ne vždy je p ři nákupu produkt ů informačních a komunika čních technologií z řejmé, jaké 
požadavky spl ňují. To je d ůležité zejména pro nákup p řístupných informa čních 
a komunika čních technologií. N ěkolik norem, které definují, jak lze produkty a služby 
zpřístupnit, již existuje nebo se na nich práv ě pracuje. V sou časné době však neexistují žádné 
spolehlivé prost ředky vyhodnocování souladu produkt ů s těmito normami týkajícími se 
přístupnosti. Vhodné osv ědčovací systémy pro p řístupnost výrobk ů, organiza čních postup ů 
a služeb (na základ ě evropského ozna čení souladu s normami „European Key Mark“35 
a evropských norem) by zákazník ům a odběratelům, kteří si přístupné produkty a služby p řejí, 
mohly sloužit k orientaci a mohly by znamenat pat řičné uznání za úsilí výrobc ů 
a poskytovatel ů služeb. Usnadnily by rovn ěž kontrolu souladu s na řízeními, které p řístupnost 
vyžadují.  
Ve svém usnesení o p řístupnosti elektronických technolog ií z ledna 2003 požadovala Rada 
pro produkty a služby ozna čení o přístupnosti elektronických techno logií. Prohlášení ministr ů 
o začleňování občanů do informa ční společnosti z roku 2002 uvádí, že evropské ozna čení o 
přístupnosti internetu osv ědčující soulad s pokyny W3C WAI36 by mohlo být vzato v úvahu, 
aby byla odstran ěna roztříštěnost trhu. 
Komise nastuduje spolu s hlavními zú častněnými stranami možnosti pro vývoj, zavedení 
a realizaci osv ědčovacích systém ů pro přístupné produkty a služby , včetně definice 
kritérií a metod kontroly a vyhodnocení. Prošet řena bude také možnost vlastního prohlášení 
nebo osvědčení třetí strany a r ůzné možnosti budou porovnány s ohledem na jejich ú činnost37. 
Komise zahájí studii o této záležitosti v posledním čtvrtletí roku 2005.38 
3. Lepší používání stávajících právních p ředpisů 
                                                 
35 http://www.cenorm.be/conf_asse ss/keymark/keymarktext.htm  
36 World Wide Web Consortium (W3C) Web Accessibility Initiative (WAI). 
37 Internetová konzu ltace ukázala silnou p odporu (více než 72 %) pro vydávání osv ědčení a ozna čování 
elektronicky p řístupných produkt ů a služeb informa čních a komunika čních technologií, p řičemž byly 
mezi cílovými skupinami zaznamenány významné  rozdíly (pouze 61,4 % souhlasných odpov ědí mezi 
výrobci, poskytovateli nebo prodejci elektronicky p řístupných produkt ů a služeb). Mezi t ěmi, kteří se 
vyslovili pro vydávání osv ědčení a ozna čování výrobk ů, se skupiny „oukromé osoby se zdravotním 
postižením“  a „Veřejné orgány“  jasně přiklonily k povinným systém ům, zatímco skupina „Výrobci, 
poskytovatelé nebo pr odejci elektronicky p řístupných produkt ů a služeb“  se vyjád řila ve prosp ěch 
dobrovolných postup ů. Zbývající skupiny zaujaly stanoviska mezi. 
38 Viz kapitola Záv ěry a následná opat ření. 
 
CS 12   CS Několik směrnic obsahuje ustanovení, kter á mohou být používána k posílení p řístupnosti 
elektronických technologií (nap ř. směrnice týkající se rovného zacházení v zam ěstnání39, 
směrnice týkající se rádiových za řízení a telekomunika čních koncových za řízení a sm ěrnice 
týkající se postup ů při zadávání ve řejných zakázek). Spolupráce s členskými státy je d ůležitá 
k tomu, aby se našel praktický zp ůsob používání t ěchto směrnic s ohledem na p řístupnost 
elektronických technologií. 
Zejména provád ění návrhů skupiny Inclusive Communications Group (INCOM)40 by vyřešila 
některé stávající evropské problémy, nap ř. zajištění přístupu zdravotn ě postižených uživatel ů 
k pohotovostním službám na jednotné evropské lince 112, slad ění frekvencí v Evrop ě pro 
pomocná bezdrátová řešení, zajišt ění textové a znakové komunikace v reálném čase přes 
hranice členských stát ů a usnadn ění nákupu p řístupného zboží pro ve řejné orgány. Řešeny by 
měly být případné problémy s uvád ěním stávajících právních p ředpisů do praxe. 
Komise podpo ří v rámci svého dialogu k audiovizuální politice spole čná nebo interoperabilní 
řešení, nap ř. v oblasti lepšího p řístupu k digitálním televizním program ům. Taková spole čná 
řešení umožní využívání úspor z rozsahu.  
Plně využit by m ěl být potenciál p řístupnosti elektronických technologií ve stávajících 
evropských právních p ředpisech. V roce 2005 zahájí Komise studii41 ke zjišt ění 
osvědčených postup ů a naváže dialog s členskými státy a hlavními zú častněnými stranami 
prostřednictvím p říslušných skupin zodpov ědných za provád ění směrnic. 
7. Z ÁVĚRY A NÁSLEDNÁ OPAT ŘENÍ  
Toto sdělení a výsledky internetové konzultace  ukazují a podporují rozhodnutí Evropské 
komise řešit problémy související s p řístupností elektronickýc h technologií a najít řešení, 
která i) členské státy upozorní na naléhavou pot řebu spolupráce s cílem vytvo řit shodný 
postoj v oblasti p řístupnosti elektronických technologií; ii) podpo ří průmysl k vývoji 
přístupných řešení pro produkty a služby informa čních a komunika čních technologií; 
iii) prokáží zdravotn ě postiženým uživatel ům aktivní závazek ke zlepšení p řístupnosti 
v informa ční společnosti. 
Během následujících dvou let (2005 - 2007) bude Komise dále zvyšovat pov ědomí, 
propagovat používání navrhovaných nástroj ů, shromaž ďovat důkazy a pokra čovat 
v konzultacích se zú častněnými stranami, aby mohla p řijímat kvalifikovaná rozhodnutí 
v oblasti p řístupnosti elektronických technologií. 
Za tímto ú čelem plánuje Komise studii, která má být zahájena v posledním čtvrtletí roku 
2005, týkající se „Vyhodnocování pokroku v oblasti p řístupnosti elektronických technologií 
v Evropě“, aby zjistila a vyhodnotil a politické možnosti  usilující o lepší p řístupnost 
elektronických technologií v Evrop ě. První výsledky studie budou k dispozici na za čátku roku 
2007.  
                                                 
39 Sm ěrnice Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000 zakazuje diskriminaci zdravotn ě postižených 
osob mimo jiné na pracovišti a po čítá s přiměřeným přizpůsobením, v četně informa čních a 
komunika čních technologií. 
40 Skupina byla vytvo řena v roce 2003 a tvo ří ji zástupci členských stát ů, telekomunika čních 
provozovatel ů, uživatelských organizací a orgán ů pro normalizaci. 
41 Viz kapitola Záv ěry a následná opat ření. 
 
CS 13   CS Následná opat ření, která se zam ěřují na situaci p řístupnosti elektronickýc h technologií, budou 
přijata dva roky po zve řejnění tohoto sd ělení. Budou zahrnovat vyhodnocení výsledk ů zde 
navrhovaných postoj ů podle zásady „zlepšová ní právní úpravy“42 a Komise m ůže, s výhradou 
úplného vyhodnocení dopadu, zvážit dodate čná opatření, včetně nových právních p ředpisů, 
pokud to uzná za nezbytné. Tyto činnosti v oblasti p řístupnosti elektronických technologií 
budou následn ě příspěvkem k již oznámené evropské iniciativ ě o začleňování občanů do 
informační společnosti43 v roce 2008. 
                                                 
42 Bílá kniha Evropské komise o správ ě věcí veřejných, KOM(2001) 428 v kone čném znění. 
43 „i2010 – evropská informa ční společnost pro r ůst a zaměstnanost“, KOM(2005) 229.