ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

o správě a řízení makroregionálních strategií

1. Úvod

Od zahájení strategie EU pro region Baltského moře v roce 2009 roste v Evropě zájem o spolupráci ve větších evropských regionech. Makroregionální strategie, které se zabývají společnými výzvami a společným potenciálem, jsou novou příležitostí pro komplexní rozvoj větších regionů. Představují jasnou přidanou hodnotu EU a posilují tak stávající horizontální politiky Unie. Reagují na záležitosti jako:

· zhoršování stavu životního prostředí Baltského moře;

· nevyužitý potenciál ke zlepšení splavnosti a kvality vody za účelem zatraktivnění Podunají;

· hospodářská, sociální a environmentální rozmanitost a rozdrobenost v jadransko-jónském regionu a

· územní, hospodářská a sociální nerovnováha mezi městy a venkovskými oblastmi v Alpách, kterou se má zabývat případná budoucí strategie EU pro alpský region.

Integrovaný přístup těchto strategií umožňuje také začlenění významných celkových politických cílů, jako je zahrnutí opatření v oblasti klimatu či podpora nízkouhlíkového hospodářství a společnosti odolné vůči změně klimatu, do regionální rozvojové činnosti.

Příklady osvědčených postupů úspěšných makroregionálních opatření již existují ve strategii EU pro region Baltského moře a ve strategii EU pro Podunají. Stav životního prostředí v Baltském moři se zlepšuje díky společným opatřením za účelem omezení znečišťování pomocí projektů jako CleanShip. Plavbu po Dunaji usnadňuje posílená údržba. Inovace týkající se životního prostředí, čistých technologií a ekologických inovací jsou vyvíjeny například prostřednictvím výzkumného a rozvojového programu v regionu Baltského moře BONUS[1], přičemž podobná práce probíhá i v Podunají.

Jak však tato činnost získávala na dynamice, odhalily zkušenosti[2] zároveň překážky v provádění. Například po ničivých záplavách v Podunají v roce 2013 nenásledovala ani přes iniciativy na vysoké politické úrovni dostatečně koordinovaná reakce. Jsou zde nutné změny.

Tato zpráva je odpovědí na výzvu Rady k usnadnění diskusí s cílem zlepšit správu a řízení makroregionálních strategií a k předložení zprávy do konce roku 2014[3]. Lepší správa a řízení musí vyjasnit, co je potřeba k úspěšnosti přístupu, včetně účinnějšího převzetí odpovědnosti zeměmi, které strategie zahájily.

Pojem „správa a řízení“ popisuje proces, kterým je třeba se zabývat – kdo a jak provádí strategie, zahajuje a financuje společné činnosti. Mezi v současnosti klíčové prvky správy a řízení konkrétně patří:

- zapojení členského státu a Komise na vysoké politické (tj. ministerské) úrovni, které zajišťuje politickou vůli a poskytuje strategické zaměření;

- národní kontaktní místa[4], vysocí úředníci v každé zúčastněné zemi, kteří koordinují činnost na vyšší správní úrovni;

- odborníci[5] z každé zúčastněné země odpovědní za jednotlivé tematické priority (např. za životní prostředí, dopravu, výzkum a inovace atd.) nebo horizontální otázky (např. za změnu klimatu či územní plánování), kteří obvykle tvoří řídicí skupinu pro dané téma na úrovni dotyčného makroregionu.

Tyto prvky představují strukturu, již je třeba přezkoumat a posílit, aby se zajistilo, že provádění strategií přinese jasný dopad a lepší výsledky.

2. Potřeby

Na základě analýzy a zkušeností se stávajícími strategiemi[6] se zdá, že zlepšení jsou zvláště potřebná v těchto oblastech:

· silnější politické vedení a rozhodování dotčených zemí a regionů: ministři a vnitrostátní orgány, kteří činnost koordinují, musí převzít plnou odpovědnost za to, co se odehrává v praxi, a musí to jasněji řídit;

· přehlednější organizace činnosti: u orgánů, které pracují na každodenním provádění, je nezbytná zřetelně vymezená odpovědnost, účinná koordinace a dostatečné zdroje.

Je nutno si ujasnit, že lepší správa a řízení makroregionálních strategií nespočívá v nových finančních prostředcích ani v nových orgánech, ale ve snaze o lepší využívání stávajících zdrojů.[7] Jeden model navíc nemůže vyhovovat všem. Je nutné pochopit a vzít v úvahu různé silné stránky makroregionů a zúčastněných zemí. Zejména by měly být dobře využívány stávající regionální organizace. Strategie by měly doplňovat činnost uskutečňovanou prostřednictvím jiných formátů. Zde uvedené přístupy mohou být přínosné také pro související iniciativy – například strategie pro přímořské oblasti v rámci integrované námořní politiky.

Tato zpráva se věnuje stávajícím strategiím na těchto úrovních:

· politické vedení a politická zainteresovanost: Kdo provádí strategické řízení? Kdo přijímá významná rozhodnutí? Jak zajistit ztotožnění se se strategiemi, komunikaci o nich a odpovědnost za ně?

· koordinace: Kdo nese odpovědnost za celkovou správní koordinaci na úrovni zúčastněné země (nebo regionu)?

· provádění: Kdo by měl vést každodenní provádění, kdo musí spolupracovat a jak by to mělo být podporováno? Jak lze zajistit plné zapojení zúčastněných nečlenských zemí do strategií?

Tyto úrovně jsou vzájemně provázané. Předpokladem pro účinnou koordinaci a provádění je jasné politické vedení. Zásadní pro vytvoření pevného rámce pro střednědobý až dlouhodobý výhled je struktura s hierarchií odpovědnosti dohodnutá mezi Komisí a zúčastněnými zeměmi.

3. Politické vedení a politická zainteresovanost

Strukturovaný politický rozměr vysoké úrovně, který určuje obecný směr, vytyčuje priority a přijímá klíčová rozhodnutí, je pro účinné makroregionální strategie zásadní.

Tato politická úroveň nese odpovědnost za strategii, vytyčení priorit a řešení klíčových otázek, jako je sladění financování s makroregionálním přístupem. Měla by zajistit, aby orgány podílející se na provádění dokázaly pracovat účinně, s dostatečnými zdroji a přiměřenou autoritou. O vyřešení problémů nevyřešených na odborné úrovni je nutno usilovat na úrovni politické.

Stávající systém do značné míry spoléhá na strategické vedení Evropské komise. Komise zajišťuje dynamiku, působí jako prostředník v patových situacích a organizuje klíčové akce. Podporuje hlavní aktéry a hraje ústřední roli z hlediska podávání zpráv a hodnocení. Komise je také hlavním zprostředkovatelem unijního rozměru a ručí za něj.

Přílišná závislost na Komisi jako hlavní vůdčí síle však není žádoucí. Aby makroregionální strategie uspěly, potřebují lepší rovnováhu mezi vedením poskytovaným zúčastněnými zeměmi a regiony a úlohou Komise.

Mezi stávající osvědčené postupy patří:

– schůzky ministrů jednotlivých odvětví organizované v regionu Baltského moře, na nichž se zavazují k opatřením za účelem zlepšení kvality životního prostředí v Baltském moři (schůzky ministrů Helsinské komise), a v Podunají, na nichž se zavazují k rozšířené údržbě řeky (zvláštní schůzka ministrů dopravy);

– schůzky ministrů ke strategii pro Podunají spojené s výročním fórem; zvláštní schůzka ministrů pro regionální rozvoj na fóru v roce 2013 navíc posílila sladění evropských strukturálních a investičních fondů s dotčenou strategií;

– strategii pro Baltské moře pravidelně projednávají baltská setkání na vysoké úrovni v rámci stávající spolupráce (např. vrcholné schůzky Rady pobaltských států, Parlamentní konference zemí Baltského moře atd.);

– Rada Jadransko-jónské iniciativy na úrovni ministrů zahraničních věcí je klíčovou hybnou silou budoucí strategie pro oblast Jaderského a Jónského moře.

Schůzky ministrů však dosud nejsou dostatečně systematické ani konkrétní, aby poskytovaly jasné strategické vedení. Je nutno vyplnit případné mezery mezi prohlášeními ministrů a dosaženými výsledky. Jsou-li přijata rozhodnutí, měly by následovat společné kroky. Je třeba zvážit, zda by se některé schůzky ministrů neměly konat pravidelněji, aby bylo podpořeno provádění v praxi.

Ministři, kteří hostí národní kontaktní místo, musí mít v rámci vlády strategičtější vnitrostátně koordinační funkci. Osvědčený postup existuje: ve Švédsku ministr a pracovníci ministerstva informují vnitrostátní agentury, parlament, odvětvová ministerstva a jejich ministry o probíhajících iniciativách a výzvách ve své makroregionální strategii, čímž posilují vnitrostátní/regionální koordinaci a zapojení všech příslušných součástí vlády. Národní kontaktní místo je hlavním zprostředkujícím subjektem. Bylo by užitečné, kdyby byl tento model napodoben i jinde.

Pocit zainteresovanosti je stejně důležitý jako vedení. Je nutné posílit zapojení zainteresovaných subjektů, včetně parlamentů na různých úrovních, regionálních orgánů státní správy a občanské společnosti. Schůzky členů EU a vnitrostátních parlamentů regionu Baltského moře a Podunají se již konají[8]. Občanská společnost se ve stále větší míře zapojuje do provádění (např. v prioritě „Biologická rozmanitost“ v Podunají či v prioritě „Energie“ v oblasti Baltského moře) a do vývoje případné strategie EU pro alpský region, ale lze učinit více.

3.1. Možnosti a doporučení

· Zúčastněné země a regiony by měly převzít obecné strategické vedení na ministerské úrovni. Ministři, kteří hostí národní kontaktní místo, by měli být osobami s konečnou rozhodovací pravomocí a společně s národním kontaktním místem by měli představovat řádný útvar přijímající rozhodnutí. Měli by nést odpovědnost za hodnocení pokroku, určování směru provádění a úsilí o dosažení průlomu, dojde-li k patové situaci. Schůzky by se měly konat zároveň s výročním fórem. Další možnosti, jak zajistit strategické vedení, by mohly zahrnovat:

– střídání v předsednictví pro každou strategii po stanovenou dobu s dohodnutou zásadou rotace[9]. Předsednictví by s sebou mohlo nést také pořádání a organizaci výročního fóra, čímž by se zajistily přímé vazby na provádění;

– jmenování zvláštního zástupce pro strategii schváleného dotčenou zemí. Zástupci by mohla být přidělen úkol řídit provádění, vyhledávat a odstraňovat závady a podávat zprávy zpět na ministerskou úroveň. Podle zkušeností s evropskými koordinátory pro TEN-T[10] by zástupce mohl být na ministerské nebo rovnocenné úrovni. Mohl by být financován z nadnárodního programu spolupráce nebo jinými prostředky;

· ministři odpovědní za jednotlivá odvětví by se měli zasazovat o pokrok ve svých tematických oblastech. V každé oblasti činnosti by se vedení na ministerské úrovni měla ujmout v první řadě země, která dotyčnou prioritní oblast řídí. Schůzky by mohly být plánovány pravidelně a bylo by vhodné zvážit schůzky u příležitosti zasedání Rady. Od zvláštního zástupce by se očekávalo, že na takových schůzkách zaujme aktivní úlohu;

· ministři, kteří hostí národní kontaktní místo, by měli mít strategickou koordinační funkci ve svých celostátních nebo regionálních orgánech státní správy, pravidelně informovat vládu o probíhajících iniciativách a zajišťovat sladění politik a financování;

· národní kontaktní místa by měla koordinovat svou činnost na vnitrostátní úrovni s odborníky na jednotlivá témata, aby zajistila, že rozhodnutí povedou ke konkrétním krokům;

· Komise by měla pokračovat v nabízení strategické podpory. Bude usnadňovat hodnocení pokroku, odhalovat nedostatky, které je potřeba řešit na politické úrovni, a také navrhovat řešení patových situací v provádění. Měla by zajistit soudržnost s politikami a postoji EU, zvláště začlenění makroregionálního přístupu do politik EU;

· mělo by být vynakládáno větší úsilí na lepší sdělování výsledků a komunikaci o činnostech, aby se zajistila veřejná diskuze o makroregionálním přístupu a jeho výsledcích. Všichni aktéři by měli být ve své účasti podporováni, a to včetně celostátních i regionálních a veřejných i soukromých subjektů, jež se na strategiích podílejí;

· k usnadnění a podpoře činností na politické úrovni, které jsou uvedeny výše, by zúčastněné země a Komise měly plně využívat nový potenciál nadnárodních programů spolupráce[11] (a programu INTERACT, který poskytuje podporu spolupráce v celé EU[12]).

4. Koordinace

Silná a akceschopná makroregionální strategie potřebuje profesionální řízení a koordinaci jak na vnitrostátní, tak na makroregionální úrovni.

Tato koordinace je spojením mezi politickým vedením a subjekty pověřenými prováděním. Zahrnuje úkoly jako operativní pokyny, podávání zpráv a hodnocení výsledků, koordinace na celostátní/regionální úrovni a podpora významných akcí. Měla by zahrnovat spolupráci se stávajícími regionálními organizacemi.

Koordinační a řídicí funkce jsou v současnosti plněny pouze částečně. Hlavními aktéry jsou v tomto ohledu národní kontaktní místa spolu se svými protějšky v Komisi. Úlohu národních kontaktních míst je třeba vyjasnit, což povede k silnějšímu řízení a koordinaci uvnitř každé správy.

Doposud se Komise na koordinačních činnostech široce podílela, především v počáteční fázi strategií. Každodenní technická podpora však odklonila zdroje od jejích hlavních úkolů, kde přináší největší přidanou hodnotu, jako je zajišťování soudržnosti s cíli EU a poskytování odborné tematické a politické podpory EU[13].

Baltská a podunajská národní kontaktní místa ve stále větší míře přejímají řídicí úlohu v provádění. Například v Lotyšsku a Maďarsku vytvářejí propojení mezi strategiemi a evropskými strukturálními a investičními fondy. To je osvědčený postup. Avšak zatímco několik z nich je pro vykonávání svých klíčových úkolů personálně dobře vybaveno, mnoho jiných potřebuje více zdrojů.

Většina národních kontaktních míst zřídila národní koordinační platformu, která sdružuje zainteresované subjekty na vnitrostátní/regionální úrovni s cílem usnadnit provádění. Dobrým příkladem jsou Rakousko a Polsko, jež sdružují ústřední/federální a regionální aktéry, ministerstva jednotlivých odvětví, řídicí orgány programů, místní sdružení a např. vědecké instituce.

Kromě toho se za přítomnosti zástupců všech 28 členských států EU a nečlenských zemí schází skupina na vysoké úrovni (na úrovni národních kontaktních míst nebo rovnocenné), aby u všech makroregionálních strategií posoudila celkový přístup. V návaznosti na tyto schůzky jsou pořádány diskuze regionálních národních kontaktních míst. Úlohu skupiny a její komunikaci s jinými orgány a hlavními aktéry je však třeba vyjasnit. Nadcházející strategie pro oblast Jaderského a Jónského moře a případná strategie pro alpský region učiní výměnu informací a osvědčených postupů a účast nečlenských zemí a regionů ještě významnějšími.

4.1. Doporučení

· Národní kontaktní místa by měla být vedoucí silou koordinace a operačního vedení. Vnitrostátní opatření by jim to měla usnadnit. Kontaktní místa by se měla pravidelně scházet, aby zajistila průběžnou koordinaci a dobrý tok informací. Zasedáním by mohla předsedat země, která zastává rotující předsednictví makroregionální strategie, nebo navržený zvláštní zástupce;

· Komise by měla i nadále hrát klíčovou úlohu ve věcech, ve kterých její zapojení přináší jasnou přidanou hodnotu. Kromě úlohy uvedené výše to v partnerství s národními kontaktními místy zahrnuje řešení otázek jako nedostatečný počet zaměstnanců, nedostatečná součinnost se stávajícími orgány nebo nevyrovnané odhodlání vládních orgánů. Tam, kde to vede k obavám ohledně pokroku ve výsledcích a přidané hodnoty prioritních oblastí, by měla být přijata společná rozhodnutí o budoucí životaschopnosti;

· skupina na vysoké úrovni by se měla stát aktivnější při zajišťování soudržnosti mezi makroregionálními strategiemi a celkové soudržnosti s opatřeními a cíli EU. Tato skupina by měla sdílet osvědčené postupy ohledně otázek jako správa a řízení, stanovení cílů a ukazatelů, monitorování a hodnocení a ohledně zvyšování povědomí veřejnosti. Měla by být fórem, kde se porovnávají přístupy a postupy v každém regionu s cílem maximalizovat pákový efekt a dopad;

· příslušné nadnárodní programy spolupráce a program INTERACT by této klíčové úrovni koordinace měly poskytovat cílenou podporu. Úkoly by mohly zahrnovat koncepční a další vývojovou práci na projektech (stávajících, probíhajících, plánovaných a navrhovaných), zdrojích financování a cílech. Měly by usnadňovat podávání zpráv a propagaci;

· je důležité zajistit, aby se otázkou makroregionů zabývaly rozpravy na úrovni EU-28, a to včetně těch v Evropském parlamentu, ve Výboru regionů a v Evropském hospodářském a sociálním výboru.

5. Provádění

Provádění strategií zahrnuje úkoly jako usnadňování tvorby a provádění iniciativ a projektů, stanovování ukazatelů a cílů, posilování vazeb na příslušné programy financování, jako jsou evropské strukturální a investiční fondy, Horizont 2020, LIFE či COSME, a případně účast ve výborech programů. Mělo by se usilovat o součinnost s vnějšími nástroji EU, zejména s předvstupním nástrojem a evropským nástrojem sousedství.

Odborníci na jednotlivá témata a jejich řídicí skupiny jsou klíčovou silou, která usměrňuje provádění tematicky vhodným způsobem. Mezi současné výzvy patří:

– jejich kapacity a zdroje: zatímco některé odvádějí vynikající práci, pro jiné jsou úkoly související se strategií doplňkem navíc, nad rámec klíčových povinností, a chybí jim institucionální a finanční podpora od jejich orgánů. Ačkoli byly řídicí skupiny, které se skládají z národních odborníků, zřízeny ve většině tematických oblastí, ne všechny mají dobrou účast. Ke kvalitním příkladům patří prioritní oblasti „People and Skills“ (Lidé a dovednosti) v Podunají nebo „Safe“ (Bezpečně) či „Ship“ (Loď) v oblasti Baltského moře;

– nečlenské země a regiony se oficiálně plně účastní. V praxi je však jejich aktivní účast často omezená z důvodu kapacity a zdrojů;

– odpovědnost za podávání zpráv o pokroku směrem k cílům a za celkové hodnocení výsledků není v současnosti jasná;

– koordinátorům je poskytována dočasná finanční podpora[14], ale strategiím chybí profesionální a trvalá podpora na každodenním základě. Nadnárodní programy spolupráce nyní umožňují tuto mezeru zacelit. Zásadní je, aby pro tyto programy byly vyčleněny dostatečné zdroje;

– ačkoli program podpory INTERACT usnadnil konkrétní kroky v oblasti komunikace a celkové zajištění, musí se nyní vyvíjet tak, aby poskytoval celkovou koncepční a vývojovou podporu, zejména aby doplňoval podporu nadnárodního programu specifického pro makroregion, zvláště za účelem propagace výměny dobrých nápadů a přístupů mezi regiony;

– zatímco až doposud byla často problémem dostupnost financování, nové regulační rámce pro období 2014–2020 a zahájení nového finančního období znamenají, že projekty lze nyní podporovat z programů EU. Stále ještě však zbývá vykonat mnoho práce spočívající v lepším sladění fondů s cíli strategií.

5.1. Doporučení

· Ministři odpovědní za jednotlivá odvětví (nebo případně vedoucí jiných organizací, které řídí prioritní oblasti) by měli nést plnou odpovědnost za činnost v tematických oblastech a za podmínky nabízené odborníkům na jednotlivá témata a členům řídicí skupiny. Ti by měli být úředně jmenováni a obdržet jasný mandát spolu s dostatečnými zdroji;

· odborníci na jednotlivá témata a řídicí skupiny by měli být odbornou hybnou silou každodenního provádění. Pro všechny oblasti by měly být zřízeny řídicí skupiny se členy ze všech zúčastněných zemí. Jejich úloha, kapacity, zdroje a účast jsou klíčem k úspěchu. Komise by měla poskytovat rovnocenné tematické odborné znalosti. Informační a komunikační technologie by mohly usnadnit kvalitní komunikační toky mezi zasedáními;

· začlenění nečlenských zemí a regionů podílejících se na strategiích, pokud jde o účast na zasedáních řídicí skupiny a využívání komunikačních technologií, by měla být usnadněna na základě osvědčeného přístupu vyvinutého v Podunají;

· nutností je spolupráce se stávajícími orgány, která předchází zdvojování nebo překrývání činností. Pokud to bylo dohodnuto, měly by na základě dobrých příkladů z činnosti v oblasti Baltského moře hrát v provádění svou úlohu stávající regionální orgány;

· nadnárodní programy spolupráce by měly být účinně užívány také na podporu koordinace a provádění strategií, a přitom si zachovat současné cíle. Měly by využívat inovační přístupy k vytváření sítí a diskuzím. Platformy nebo místa, v případě potřeby v prostorách stávajících regionálních orgánů, by mohly plnit mimo jiné tyto úkoly:

– podpora činnosti hlavních subjektů odpovědných za provádění, a to jak praktická, tak z hlediska shromažďování údajů, analýzy a poradenství,

– poskytování platformy pro zapojení občanské společnosti a úrovní regionální a víceúrovňové správy a pro diskusi na úrovni parlamentů,

– zajišťování výročního fóra.

· Program INTERACT by měl poskytovat celkovou koncepční a vývojovou pomoc na základě zkušeností, dovedností a sítí již vyvinutých v jeho počáteční podpůrné činnosti. Úkoly by měly zahrnovat:

– poskytování obecných služeb, jako je komunikace, pro všechny makroregionální strategie a kapitalizaci výsledků spolupráce,

– výměnu osvědčených postupů mezi stávajícími a nadcházejícími makroregionálními strategiemi,

– usnadňování vazeb mezi makroregionálními strategiemi a programy financování,

– usnadňování tematické součinnosti.

6. Závěry

Souhrnně řečeno vyžadují makroregionální strategie, mají-li dosahovat smysluplných výsledků a posílit stávající politiky, dobře fungující systém správy a řízení. Vyžadují tedy:

· politické vedení a jasnější odpovědnost, včetně rozhodovacího procesu, jež uznávají strategie coby horizontální zájmy a odpovědnost na všech úrovních vlády,

· pokračující zapojení Komise, která v partnerství se zeměmi a regiony zajišťuje koordinovaný přístup na úrovni EU,

· udržitelný rámec pro poskytování systematického propojení mezi touto politickou úrovní a koordinací a prováděním, včetně jasného vymezení odpovědnosti zajištěného pravidelnými schůzkami ministrů, a v případě dohody jmenováním zvláštního zástupce,

· zdokonalený mechanismus pro zajištění plného zapojení nečlenských zemí na všech úrovních,

· lepší využívání a doplňování činnosti stávajících regionálních organizací na příslušné úrovni,

· silnější řízení na úrovni národních kontaktních míst, které zajišťuje strategickou koordinaci a monitorování provádění,

· lépe zaměřené využívání stávajících fondů a lepší koordinace iniciativ a programů specifických pro jednotlivá odvětví prostřednictvím hlavních subjektů odpovědných za provádění a Komise, ale zahrnující v případě potřeby také zapojení soukromého sektoru a mezinárodních finančních institucí,

· dlouhodobou podporu hlavních subjektů odpovědných za provádění s využitím především institucionální podpory a podpory ke zvýšení kapacity nově sladěných nadnárodních programů pro období 2014–2020,

· lepší propagaci a komunikaci o činnosti,

· větší využívání informačních a komunikačních technologií za účelem usnadnění moderní, rychlé a levné komunikace mezi zainteresovanými subjekty,

· širší zapojení občanské společnosti, a to i prostřednictvím vnitrostátních a regionálních parlamentů a konzultačních sítí nebo platforem, které posilují povědomí o strategických cílech a časovém plánu.

Komise vyzývá ostatní orgány a zúčastněné země a regiony, aby posoudily a schválily navržená doporučení a spolupracovaly s Komisí na zlepšení správy a řízení strategií s cílem maximalizovat výsledky a dopad při zohlednění různých makroregionálních podmínek.

1 Výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře BONUS podle článku 185 (finančního nařízení) je založen rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 862/2010/EU.

[2] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o strategii Evropské unie pro region Baltského moře ze dne 23. března 2012, COM(2012) 128 final; zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o strategii Evropské unie pro Podunají ze dne 8. dubna 2013, COM(2013) 181 final; zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o přidané hodnotě makroregionálních strategií ze dne 27. června 2013, COM(2013) 468 final; závěry ze zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti dne 22. října 2013.

[3] Závěry ze zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti dne 22. října 2013.

[4] Tento název by mohl být přezkoumán, aby lépe odrážel ústřední odpovědnost „kontaktních míst“ za koordinaci.

[5] V rámci dosavadní činnosti bývají nazýváni různě, např.: koordinátoři prioritních opatření, vedoucí horizontálních akcí, koordinátoři stěžejních projektů apod.

[6] Tamtéž, poznámka pod čarou 2.

[7] Tamtéž, poznámka pod čarou 2.

[8] Konference za litevského předsednictví EU a konference členů parlamentů Podunají v roce 2013.

[9] Zásada rotace předsednictví strategie by mohla zohlednit předsednictví EU v Radě, jak je tomu v současnosti ve strategii EU pro region Baltského moře, předsednictví v jiných makroregionálních orgánech nebo by mohla být dobrovolná.

[10] Transevropská dopravní síť.

[11] Nadnárodní programy spolupráce evropských strukturálních a investičních fondů, jako jsou program pro region Baltského moře nebo program pro region Podunají.

[12] Program INTERACT je spolufinancován z Evropského fondu pro regionální rozvoj, aby usnadňoval práci programů v rámci evropské územní spolupráce a makroregionálních strategií: www.interact-eu.net.

[13] Dobrým příkladem pokynů Komise, které strategii spojují s diskuzemi na politické úrovni, je pracovní dokument útvarů Komise na téma „A Sustainable Blue Growth Agenda for the Baltic“ (Agenda pro udržitelný „modrý růst“ regionu Baltského moře).

[14] Pilotní projekty a přípravné akce, které do rozpočtu EU zařadil Evropský parlament.