ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Rozšířený EFSI by měl řešit přetrvávající selhání trhu a nepříznivé investiční situace a nadále mobilizovat finanční prostředky ze soukromého sektoru pro investice rozhodujícího významu pro budoucí vytváření pracovních míst v Evropě – zejména pro mladé lidi, růst a konkurenceschopnost spolu s posílením adicionality. Zahrnuje to investice v oblastech energetiky, životního prostředí a opatření v oblasti klimatu, sociálního a lidského kapitálu a související infrastruktury, zdravotní péče, výzkumu a inovací, přeshraniční a udržitelné dopravy, jakož i digitální transformace. Měl by být zejména posílen příspěvek na operace podporované z EFSI pro dosažení ambiciózních cílů Unie stanovených na pařížské konferenci o klimatu (COP21). Prioritní projekty energetického propojení a projekty energetické účinnosti by rovněž měly být stále častějším cílem. Kromě toho by měla být zamezena podpora EFSI na dálnice , ledaže je potřebná k podpoře soukromých investic v oblasti dopravy v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti nebo u přeshraničních dopravních projektů, do nichž je zapojena alespoň jedna země podporovaná v rámci politiky soudržnosti . V zájmu jasnosti by mělo být výslovně stanoveno, že projekty v oblasti zemědělství, rybolovu a akvakultury, ačkoli jsou již způsobilé, patří mezi obecné cíle způsobilé k podpoře z EFSI.

Rozšířený EFSI by měl řešit přetrvávající selhání trhu a nepříznivé investiční situace a nadále mobilizovat finanční prostředky ze soukromého sektoru pro investice rozhodujícího významu pro budoucí vytváření pracovních míst v Evropě – zejména pro mladé lidi, růst a konkurenceschopnost spolu s posílením adicionality. Zahrnuje to investice v oblastech energetiky, životního prostředí a opatření v oblasti klimatu, sociálního a lidského kapitálu a související infrastruktury, zdravotní péče, výzkumu a inovací, přeshraniční a udržitelné dopravy, jakož i digitální transformace. Měl by být zejména posílen příspěvek na operace podporované z EFSI pro dosažení ambiciózních cílů Unie stanovených na pařížské konferenci o klimatu (COP21)) a pro prováděcí opatření dohodnutá na COP22 a projekty financované z EFSI musí být odolné proti katastrofám . Prioritní projekty energetického propojení a projekty energetické účinnosti by rovněž měly být stále častějším cílem. Kromě toho by měla být zamezena podpora EFSI na uhlíkově intenzivní dopravní projekty a energetiku z fosilních paliv , ledaže je potřebná k podpoře investic v oblasti dopravy v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti nebo u přeshraničních dopravních projektů. V zájmu jasnosti by mělo být výslovně stanoveno, že projekty v oblasti zemědělství, rybolovu a akvakultury, ačkoli jsou již způsobilé, patří mezi obecné cíle způsobilé k podpoře z EFSI.
5.

podotýká, že opatření zaměřená na přilákání pracovníků ze třetích zemí nesmí a neměla by nahradit rozsáhlé a na dlouhé období rozplánované investice do vzdělávání a odborné přípravy obyvatel EU. S ohledem na to, že mnohé země, zejména ty ve východní Evropě, se potýkají s odlivem mozků (tj. s odchodem kvalifikovaných osob), v jehož důsledku hrozí dané zemi či regionu vylidnění a emigrace vzdělaných lidí, by tyto investice měly být ve větší míře než doposud zaměřeny na profese, jež byly označeny za strategicky důležité, resp. se v nich nedostává pracovníků, a v jejich rámci by měla být vypracována konkrétní opatření na podporu těch, kdo se právě v těchto oblastech chtějí vzdělávat;
11.

v této souvislosti vyjadřuje svou podporu přijetí Amsterodamského paktu pro konkrétní realizaci městské agendy EU, protože aspekt zlepšování právní úpravy hraje v rámci tematických partnerství významnou roli. V tomto kontextu byla rovněž vypracována studie Bridge! Better EU regulation for local and regional authorities (Most – lepší právní úprava EU pro místní a regionální orgány), která obsahuje konkrétní příklady situací, kdy místní a regionální praktiky naráží na překážky evropských právních předpisů;
21.

souhlasí se zásadou, že by si orgány veřejné správy měly vyměňovat informace mezi sebou a s občany a podniky otevřeným a inkluzivním způsobem. Zároveň poukazuje na to, že je důležité, aby příslušné organizace přijímaly dobře promyšlená rozhodnutí o tom, které informace budou volně přístupné a které by měly být chráněny;
46.

vítá, že se Komise zaměřuje na oblast plastů, odkazuje na své stanovisko k zelené knize Evropská strategie pro řešení problematiky plastového odpadu v životním prostředí (10) a zdůrazňuje, že pro používání plastů v některých oblastech musí být stanovena pravidla, aby se zjednodušila jejich recyklace, případně omezilo jejich používání v určitých oblastech. Plasty obsahující látky, které škodí životnímu prostředí a lidskému zdraví, by se neměly opětovně používat ani recyklovat, pokud z nich škodlivé látky nebyly při zpracování odstraněny a nebyly vyloučeny z oběhového cyklu látek. Plasty obsahující škodlivé látky by pak měly být z oběhového cyklu vyňaty například prostřednictvím spalování. Je důležité, aby to Komise při vypracovávání pravidel a určování cílů zohlednila. Kromě toho by se měla snažit zajistit, aby se v prvovýrobě co nejdříve přestaly používat látky škodící životnímu prostředí a lidskému zdraví;
16.

lituje, že Komise ve strategii nevyzdvihla úlohu regionálních letišť a jejich význam pro rozvoj letecké dopravy. Vyvážený přístup, který chce Komise uplatňovat v souladu s pokyny ke státní podpoře pro letiště a letecké společnosti (Úř. věst. C 99, 4.4.2014, s. 3), musí zohledňovat nutnost regionálního rozvoje a spojení pro všechny evropské regiony, zejména řídce osídlené, okrajové a nejvzdálenější regiony, v nichž existuje zřejmé riziko, že trh neuspokojí jejich potřeby. Rád by zdůraznil, že závazky veřejné služby z regionálního hlediska jsou velmi důležitou otázkou. Zároveň se musí vzít v úvahu to, že regionální letiště musí mít možnost získat podporu na to, aby v dlouhodobém horizontu udržitelným způsobem dosáhla hospodářské rentability. Pro nejvzdálenější, okrajové a řídce osídlené regiony a pro regiony, které mají v současné době špatné spojení ze zcela jiných důvodů, je letecké spojení s vnitrostátními hospodářskými a správními středisky a s uzlovými letišti pro další dopravu do mezinárodních destinací z hlediska dlouhodobého přežití klíčové. K vytvoření adekvátních podmínek pro rozvoj těchto regionů jsou v mnoha případech vedle veřejných zakázek na dopravu zapotřebí také investiční podpora a provozní granty pro letiště a zaručené letištní časy v době leteckých špiček na uzlových letištích, která umožňují další dopravu do evropských destinací i mezikontinentální dopravu. To má zásadní význam pro územní soudržnost v EU, a proto se Výbor domnívá, že se to musí ve strategii pro letectví jasněji odrazit. Výbor regionů potvrzuje svůj dřívější postoj, že by se Komise měla zaměřit na větší letiště a že by státní podpora pro menší letiště, která v průměru odbaví méně než 300 000 cestujících za rok, neměla spadat do oblasti působnosti pravidel v oblasti státní podpory, neboť nemůže nijak zásadně ovlivnit obchodování mezi členskými státy, jelikož tato letiště nemají strukturální kapacity k pokrytí kapitálových a provozních nákladů (1) a protože je veřejná podpora určena k rozvoji bezpečné a ekonomicky životaschopné infrastruktury pro leteckou dopravu v regionech s horším dopravním spojením (2). To by samozřejmě mělo být doprovázeno výrazným zvýšením prahové hodnoty pro výjimku u podpory letišť, jež poskytují služby obecného hospodářského zájmu (která v současné době činí 200 000 cestujících za rok), na hodnotu, která platila před přijetím tzv. balíčku Almunia o službách obecného hospodářského zájmu, tj. 1 milion cestujících za rok. Předpokladem takového postupu však musí být skutečnost, že adekvátní úroveň spojení nelze zajistit jinými prostředky;
31.

poukazuje na to, že průmysl skýtá značný potenciál, pokud jde o úspory energie, přičemž se vychází z myšlenky průmyslové symbiózy, jež je důležitým prvkem, pokud jde o posun směrem k oběhovému hospodářství. Konstatuje, že na mnoha místech vznikají nadbytečné toky tepla a chlazení, které jsou jednoduše odváděny do okolního prostředí, a sdílí názor, že integrování odpadní tepelné a chladicí energie do systémů dálkového vytápění a chlazení by snížilo spotřebu primární energie a bylo by přínosné z hlediska hospodářství i z hlediska ochrany životního prostředí. V tomto ohledu hrají důležitou úlohu místní a regionální orgány, neboť právě ony jsou odpovědné za plánování vytápěcích systémů;
40.

První věta v zásadě 12 c) (kapitola III) by měla znít takto: „Bez ohledu na typ smlouvy mají všichni pracovníci získat během nemoci placenou nemocenskou v přiměřené výši v závislosti na tom, jaké nároky daný pracovník ve vnitrostátním systému sociálního zabezpečení již získal; podpoří se účast osob samostatně výdělečně činných v systémech pojištění.“ Vyplácení nemocenských dávek během nemoci nelze stanovit, aniž by se přihlédlo k ostatním pravidlům sociálního zabezpečení daného členského státu. Jinak by to vedlo k uplatňování nároků na sociální zabezpečení bez vlastního přispění příjemce, což by zase bylo v rozporu se zásadou subsidiarity.
novým každoročním úsporám od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2030 ve výši 2 % objemu ročního prodeje energie konečným zákazníkům, který se vypočte na základě průměrného prodeje během tří posledních let před 1. lednem 2019.

novým každoročním úsporám od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2030 ve výši 1,5 % objemu ročního prodeje energie konečným zákazníkům, který se vypočte na základě průměrného prodeje během tří posledních let před 1. lednem 2019.

Členské státy i nadále dosahují nových ročních úspor ve výši 1,5 % za každé desetileté období po roce 2030, pokud přezkum Komise do roku 2027 a následně každých 10 let nedospěje k závěru, že to není nutné k dosažení dlouhodobých cílů Unie v oblasti energie a klimatu pro rok 2050.
8.

zdůrazňuje, že pro úspěšnost těchto opatření je nutná úzká spolupráce s příslušnými partnery v zemích ležících na trase přes centrální Středomoří a soustředěné úsilí na straně orgánů EU a členských států, a také spolupráce s mezinárodními organizacemi, jako je Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) a Mezinárodní organizace pro migraci (IOM). Upozorňuje na to, že některá z navrhovaných opatření bude možné úspěšně provést pouze v případě, že to situace na místě umožní. Mělo by se na ně pohlížet jako na opatření doplňující četné iniciativy, které EU a její členské státy již provádějí, zejména v rámci Evropského programu pro migraci a programu týkajícího se partnerství v oblasti migrace (2);
Udělení povolení pro vnitrostátní i mezinárodní linkovou dopravu by mělo podléhat povolovacímu postupu. Povolení by mělo být uděleno, ledaže existují zvláštní důvody pro zamítnutí žádosti týkající se žadatele nebo by doprava narušila ekonomickou rovnováhu smlouvy o veřejných službách. Je nutno zavést prahovou hodnotu vzdálenosti, aby bylo zajištěno, že komerční linková doprava nenarušuje ekonomickou rovnováhu stávajících smluv o veřejných službách. V případě tras, které již jsou obsluhovány na základě více než jedné smlouvy o veřejných službách, by mělo být možné tuto prahovou hodnotu zvýšit.

Udělení povolení pro vnitrostátní i mezinárodní linkovou dopravu by mělo podléhat povolovacímu postupu. Povolení by mělo být uděleno, ledaže existují zvláštní důvody pro zamítnutí žádosti týkající se žadatele nebo by doprava narušila rovnováhu smlouvy o veřejných službách. Rovnováha smlouvy o veřejných službách by měla brát v potaz hospodářskou životaschopnost a také služby pro občany, pokud jde o spojení, intermodální plánování cest, kvalitu, účinnost, sladění s poptávkou, bezpečnost a zabezpečení. Kromě toho by při poskytování služeb měly být dodržovány environmentální a sociální normy.
Aby se zohlednila předchozí absence zvláštních pravidel Unie platných pro plynovody vedoucí do třetích zemí a z nich, měly by mít členské státy možnost udělovat výjimky z některých ustanovení směrnice 2009/73/ES plynovodům, které jsou ke dni vstupu této směrnice v platnost dokončeny. Pro plynovody vedoucí do třetích zemí a z nich by mělo být upraveno příslušné datum pro použití modelů oddělení jiných než oddělení vlastnictví.

Aby se zohlednila předchozí absence zvláštních pravidel Unie platných pro plynovody vedoucí do třetích zemí a z nich, měly by mít členské státy možnost udělovat výjimky z některých ustanovení směrnice 2009/73/ES plynovodům, které jsou ke dni vstupu této směrnice v platnost dokončeny. Každou takovou výjimku schválí Komise. Pro plynovody vedoucí do třetích zemí a z nich by mělo být upraveno příslušné datum pro použití modelů oddělení jiných než oddělení vlastnictví.
(4) Program by se měl týkat období dvou let od 1. ledna 2019 do 31. prosince 2020 a pro toto období by měla být stanovena částka na jeho provádění.

(4) Program by se měl týkat období dvou let od 1. ledna 2019 do 31. prosince 2020 a pro toto období by měla být stanovena částka na jeho provádění. Za účelem financování tohoto programu ze souhrnného rozpočtu Unie by měla být vyčleněna částka 500 milionů EUR v běžných cenách. Vzhledem k tomu, že se jedná o novou iniciativu, se kterou se při vytváření víceletého finančního rámce na období 2014–2020 nepočítalo, a aby se předešlo negativnímu dopadu na financování stávajících víceletých programů, měla by být daná částka čerpána především z nepřidělených rozpětí pod stropy víceletého finančního rámce. Konečnou částku by měl schválit Evropský parlament a Rada v rámci ročního rozpočtového procesu.
26.

připomíná návrh na vytvoření regionálních nebo meziregionálních platforem modré ekonomiky předložený ve stanovisku VR 6622/2016. Poukazuje na to, že řada regionů v oblasti Středomoří by mohla být vhodnými kandidáty pro vytvoření platforem, které by byly nástrojem identifikace projektů, podpory jejich realizace a mobilizace finančních nástrojů na místní, vnitrostátní a evropské úrovni, byly by řízeny regiony a jimi zvolené projekty by byly financovány v rámci Junckerova plánu 2.0;
32.

navrhuje, aby pro tuto kategorii vozidel byla stanovena pokud možno jednotná pravidla, čímž by došlo k omezení členských států z hlediska flexibility, avšak zároveň by tím byla zohledněna skutečnost, že by se na lehká nákladní vozidla měl vztahovat jednodušší rámec;
7.

vyzývá k vytvoření nového společného strategického rámce zahrnujícího všechny politiky a fondy EU, které mají územní rozměr, a podporuje cíl v podobě společných horizontálních pravidel, která by usnadnila interakci mezi ESI fondy („jednotný soubor pravidel“). Zdůrazňuje, že rámec, který by kromě ESI fondů nezahrnoval žádné jiné fondy s územním rozměrem, jako je tomu v současnosti, znamená pro konečné uživatele obtížnější implementaci, a není tedy užitečný tak, jak by mohl být. Finanční prostředky přidělené na omezený seznam oblastí politiky by měly být vybírány ze společné evropské nabídky, která se může lišit podle regionu v závislosti na jeho rozvojových potřebách a cílech EU;
Odkazy:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropa v pohybu – Agenda pro sociálně spravedlivý přechod na čistou, konkurenceschopnou a propojenou mobilitu pro všechny COM(2017) 283 final pracovní dokument útvarů Komise připojený ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropa v pohybu – Agenda pro sociálně spravedlivý přechod na čistou, konkurenceschopnou a propojenou mobilitu pro všechny SWD(2017) 177 final pracovní dokument útvarů Komise Towards clean, competitive and connected mobility: the contribution of Transport Research and Innovation to the Mobility package (Směrem k čisté, konkurenceschopné a propojené mobilitě: příspěvek dopravy, výzkumu a inovací k balíčku opatření v oblasti mobility) SWD(2017) 223 final návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly COM(2017) 275 final návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly, pokud jde o jistá ustanovení o zdanění vozidel COM(2017) 276 final návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o interoperabilitě elektronických systémů pro výběr mýtného a usnadnění přeshraniční výměny informací týkajících se nezaplacení silničních poplatků v Unii (přepracované znění) COM(2017) 280 final
4.

zdůrazňuje, že při plánování využívání odpadů k výrobě energie by se rovněž mělo vycházet z hierarchie způsobů nakládání s odpady, kterou určila EU, z co největšího snížení množství odpadů a ze zohledňování životního cyklu a že se v rámci oběhového hospodářství nesmí kvůli záměru vyrábět z odpadů energii upouštět od modelu vyznačujícího se vysokou mírou recyklace, a že je tudíž třeba zamezit vytvoření nadměrné kapacity těchto zařízení. Je však důležité zdůraznit, že se do oběhu má dostat pouze odpad vhodný k recyklaci a zbytkový odpad se má vyvážet na skládku pouze v krajním případě, a že tudíž výroba energie z odpadů musí být upřednostňována před ukládáním na skládky;
7.

pokud jde o dobu platnosti zmocnění přijímat akty v přenesené pravomoci, podporuje postoj Komise, že neurčitá doba platnosti zmocnění přijímat akty v přenesené pravomoci je odůvodněná, neboť Evropský parlament a Rada mohou přenesení jakékoli pravomoci kdykoli zrušit. Omezení doby platnosti tohoto zmocnění na pět let a povinnost vydat před automatickým obnovením zprávu by pro Komisi znamenalo vydat pět let po přijetí tohoto návrhu zprávu o každém z aktů, což by představovalo značnou administrativní zátěž;
6.

je povzbuzen přístupem, který strany v průběhu jednání prokázaly ve vztahu k těmto otázkám, a přeje si o tomto vývoji získat informace, které budou co možná nejrozsáhlejší, průběžné a aktuální. Domnívá se, že musí být zajištěna přesná identifikace příjemců, základní práva, a to včetně přístupu ke vzdělávání, zdravotním a sociálním službám a jejich využívání, a také zachování určitých situací (Severní Irsko a Kypr), v nichž by práva evropského občanství mohla být zvláště dotčena. Domnívá se, že v průběhu celého tohoto procesu musí být ve spolupráci s místními a regionálními orgány poskytovány dotčeným osobám co nejrozsáhlejší informace a musí se zabránit jakékoli domnělé diskriminaci nebo xenofobii vůči těmto osobám;
Pro usnadnění návratu do práce po rodičovské dovolené by pracovníci i zaměstnavatelé měli být podporováni v tom, aby v průběhu dovolené udržovali kontakty, a mohou činit jakákoli opatření vedoucí k vhodnému opětovnému zapojení do práce po ukončení dovolené, o kterých mezi sebou rozhodnou dotčené strany s přihlédnutím k vnitrostátním právním předpisům, kolektivním smlouvám a zvyklostem.

Pro usnadnění návratu do práce po rodičovské dovolené by pracovníci i zaměstnavatelé měli být podporováni v tom, aby v průběhu dovolené udržovali kontakty , aniž by tím však bylo dotčeno právo pracovníků na odpojení , a mohou činit jakákoli opatření vedoucí k vhodnému opětovnému zapojení do práce po ukončení dovolené, o kterých mezi sebou rozhodnou dotčené strany s přihlédnutím k vnitrostátním právním předpisům, kolektivním smlouvám a zvyklostem.
9.

souhlasí s názorem vyjádřeným v dokumentu Komise Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (Zpráva o strategii modrého růstu – Směrem k udržitelnějšímu růstu a zaměstnanosti v modré ekonomice) SWD(2017) 128 final, že znalostní a inovační společenství mají potenciál k tomu, aby umožnily vývoj inovativních produktů a služeb, avšak konstatuje, že zatím neexistuje žádné znalostní a inovační společenství, které by se zabývalo konkrétně problémy v námořní a mořské oblasti. Proto opakuje svou výzvu k vytvoření zvláštního znalostního a inovačního společenství pro modrou ekonomiku jako dalšího opatření k rozvoji dovedností a přenosu myšlenek z námořního výzkumu do soukromého sektoru (3);
12.

poukazuje na to, že přechod od ústavní péče k péči probíhající v rámci komunity vyžaduje změnu paradigmatu, co se týče personálu a jeho dovedností. Zatímco se dříve kladl důraz na lékařské znalosti a profese, přechod ke komunitní péči vedl k upřednostňování potřeby sociálních a pedagogických schopností. VR se domnívá, že je důležité, aby pracovníci, kteří pomáhají jednotlivcům, měli k výkonu svého povolání příslušné znalosti (článek 4 Úmluvy o právech osob se zdravotním postižením). To, že pracovníci mají náležité dovednosti, urychlí přechod a zabrání rovněž zřizování nových ústavů. V řadě zemí je nedostatek pracovníků s odpovídající akademickou kvalifikací. Mezinárodní spolupráce a příslušné výměny by mohly být způsobem, jak zvýšit dostupnost pracovníků s potřebnými dovednostmi. K usnadnění přechodu doporučuje VR výměny odborného personálu v kombinaci s novými studijními obory na vysokých a středních školách. V zájmu zajištění dostupnosti řádně vyškolených pracovníků je nutné plánovat a koordinovat. VR upozorňuje na to, že je důležité, aby vzdělávání nových pracovníků a rekvalifikace pracovníků zahrnovaly předávání znalostí o lidských právech, životě se zdravotním postižením, životě v ústavu a o zapojení jednotlivců do rozhodování o podpoře, kterou si přejí. Není snadné si zvyknout na život ve svém vlastním bytě a moci činit vlastní rozhodnutí poté, co člověk přivykl životu v ústavu. Hrozí, že když by se měl člověk začít přizpůsobovat společnosti, dostane se do izolace nebo bude vyloučen. Je velmi důležité takovým lidem pomáhat a poskytnout jim kompetentní pracovníky, kteří se o ně a o jejich potřeby postarají. Pozitivní se ukázaly být výzkum a rozvoj znalostí v této oblasti, zejména pokud jde o psychické a neuropsychiatrické poruchy. Zvýšil se přístup k metodám založeným na znalostech a důkazech a jejich používání, jak co se týče lékařských a psychologických léčebných postupů, tak pokud jde o psychosociální podpůrná opatření a kognitivní prostředky. Ve Švédsku již např. několik let existují národní pokyny, jež vydala národní rada pro zdravotní a sociální péči k několika oblastem, např. schizofrenii a podobným stavům (8). Tyto pokyny obsahují hlavní doporučení k metodám pro zdravotní péči a sociální služby založeným na důkazech. Národní rada pro zdravotní a sociální péči rovněž zveřejnila pokyny k pracovním postupům v zařízeních pro osoby s různým zdravotním postižením a obecná doporučení k úrovni znalostí a dovedností pro jejich personál a zaměstnavatele (9) (10);
8.

domnívá se, že proces přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí by měl tam, kde je to možné a vhodné, navazovat na již existující mechanismy hodnocení, které se rovněž týkají pokroku při provádění evropských právních předpisů, jako jsou např. projekt „Make it Work“, činnost sítě IMPEL a program REFIT;
11.

vítá snahu pracovního dokumentu Key European action supporting the 2030 Agenda and the Sustainable Development Goals (SWD (2016) 390 final), který doprovází sdělení a v němž se navrhuje propojit strategii Evropa 2020 s cíli Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, a tak zvýraznit vztahy mezi třemi pilíři, sedmi stěžejními iniciativami a pěti cíli vyplývajícími z priorit strategie Evropa 2020 a vztahy s jedenácti tematickými cíli navrženými pro fondy soudržnosti;