Zvláštní zpráva č. 14/2009 - Dosáhly nástroje pro řízení trhu s mlékem a mléčnými výrobky svých hlavních cílů?





Zkratky COPA-COGECA : Comité des organisations professionnelles agricoles de l’Union européenne – Confédération générale des coopératives agricoles de l’Union européenne, Výbor profesních zemědělských organizací v Evropské unii – Všeobecný výbor pro zemědělské družstevnictví v Evropské unii (Brusel) EDA : European Dairy Association, Evropské mlékárenské sdružení (Brusel) EU : Evropská unie EUROSTAT : Statistický úřad Evropských společenství FAO : Food and Agriculture Organization of the United Nations, Organizace OSN pro výživu a zemědělství (Řím) OECD : Organization for Economic Co-operation and Development, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (Paříž) SOM : sušené odstředěné mléko SOT : společná organizace trhu SZP : společná zemědělská politika USDA : United States Department of Agriculture, Ministerstvo zemědělství Spojených států amerických WTO : World Trade Organization, Světová obchodní organizace ZMP : Zentrale Markt- und Preisberichtstelle GmbH, Centrální úřad pro zkoumání trhu a cen (Bonn) Glosář hlavních termínů souvisejících s politikou v odvětví mléka a mléčných výrobků Dodávková kvóta : týká se mléka dodávaného výrobci schváleným odběratelům; obvykle jde o mléko odebírané mlékárnami. Intervenční (či referenční) cenymásla a sušeného odstředěného mléka (SOM) : ceny stanovené Radou ve výši 246,39/100 kg pro máslo a 174,69/100 kg pro SOM od 1. července 2007. Intervenční agentury mohou zasahovat (cestou veřejného skladování) v případě nerovnováhy trhu tím, že v intervenčním období (od 1. března do 31. srpna), kdy jsou tržní ceny nižší než stanovená hladina (92 % intervenční ceny pro máslo a 100 % pro SOM) budou nakupovat máslo a/nebo SOM. Nákup probíhá za cenu odpovídající 90 % referenční ceny pro máslo a 100 % pro SOM. Intervence je pozastavena, když se tržní ceny opět zvýší nebo když zásoby dosáhnou maximální výše povolené Radou (30000 tun pro máslo a 109000 tun pro SOM). Komise však může povolit nákup nad toto množství prostřednictvím nabídkového řízení. Kvóta přímého prodeje : týká se mléka přímo prodávaného nebo poskytovaného výrobci spotřebitelům a dalších mléčných výrobků prodávaných nebo poskytovaných výrobci. Mléčný ekvivalent : množství mléka použité k výrobě mléčného výrobku. Reforma z roku 2003 : reforma SZP založená na Lucemburské dohodě ze dne 26. června 2003, jíž se posiluje proces započatý v roce 1992 (McSharryho reforma) a potvrzený v roce 1999 (reforma v rámci Agendy 2000), a směřující ke snížení cenových podpor a naopak zvýšení přímých podpor příjmů. Reformou z roku 2003 se zavádí oddělení podpor a podmínek jejich udělení, přičemž se posilují podpory rozvoje venkova. Směrná cena : cena stanovená Radou, jež odpovídá zamýšlené výši odměny výrobců. Reforma SZP z roku 2003 zrušila směrnou cenu mléka a jako podporu příjmů výrobců zavedla přímé platby oddělené od výroby. Shrnutí I. Mléko zaujímá v zemědělském hospodářství Evropské unie významné místo. Více než milion výrobců dodává každoročně 148 milionů tun mléka, jehož hodnota při odběru ze zemědělských podniků je 41 miliard EUR. Zpracování mléka zaměstnává zhruba 400000 osob a vytváří obrat 120 miliard EUR. Mléčný tuk a bílkoviny jsou zhodnocovány při výrobě sýrů, másla a konzumního mléka. II. EU provádí politiku v odvětví mléka a mléčných výrobků, jež směřuje především k dosažení rovnováhy na trhu s mlékem, stabilizaci cen, zajištění odpovídající životní úrovně výrobců a zvýšení jejich konkurenceschopnosti. Společná organizace trhu s mlékem, jež existuje od roku 1968, byla silně ovlivněna zavedením mléčných kvót v roce 1984. Reforma z roku 2003 zahájila v návaznosti na Agendu 2000 liberalizaci odvětví tím, že oslabila mechanismus podpor cen a zavedla přímé podpory příjmů. Kontrola stavu v roce 2008 potvrdila, že odvětví mléka bude v liberalizaci pokračovat, přičemž kvóty by měly být zrušeny kolem roku 2015. Výdaje na odvětví mléka se zvýšily z 2750 milionů EUR v roce 2005 na přibližně 4500 milionů EUR v roce 2007, přičemž v těchto údajích je zahrnuta odhadovaná výše přímých podpor, které byly sdruženy do jednotné platby pro každý podnik. III. Předmětem auditu Účetního dvora byla účelnost, s jakou Komise řídí trh s mlékem a mléčnými výrobky vzhledem k hlavním cílům stanoveným v politice EU v odvětví mléka a mléčných výrobků. IV. Pokud jde o rovnováhu trhu, Účetní dvůr dospěl k závěru, že mléčné kvóty přísně omezily výrobu, nicméně jejich výše se ukázala vzhledem k absorpční schopnosti trhu jako dlouhodobě nadměrná. Přebytky průmyslové výroby (máslo a sušené mléko) byly financovány Společenstvím. Dodávková kvóta Společenství byla po dlouhou dobu nepatrně překračována, avšak od roku 2004 zůstává pravidelně nevyužita v plné výši. V hospodářském roce 2007/2008 odpovídala míra nevyužití 1 % celkové výše kvóty EU-27. Současný režim kvót představuje skutečné omezení již jen v malém počtu členských států. Odbytová opatření určená k podpoře spotřeby tuku (másla) či bílkovinných látek (sušené mléko) na evropském trhu hrála jen omezenou roli. V. Pokud jde o cíl cenové stabilizace, shledal Účetní dvůr, že nominální výrobní cena mléka se v období let 1984–2006 ve srovnání s obdobím před zavedením kvót příliš neměnila. V reálných číslech naopak výrobní cena mléka od roku 1984 soustavně klesala. Výrobní a spotřební cena mléka se nemění souběžně, neboť každá z nich je vystavena jiným vlivům. Mezi počátkem roku 2000 a polovinou roku 2007 se nominální spotřební ceny mléčných výrobků zvýšily o 17 %, zatímco nominální ceny vyplácené výrobcům se snížily o 6 %. VI. Pokud jde o cíl spočívající v zaručení příjmové úrovně výrobců, shledal Účetní dvůr, že příjmy výrobců mléka jsou trvale mírně vyšší než průměrný příjem v zemědělství, který má v reálných cenách klesající tendenci. Podpory představují pro výrobce mléka významnou část příjmů, jejíž podíl se zvyšuje, přičemž mezi jednotlivými členskými státy existují značné rozdíly. Důsledkem restrukturalizace odvětví mléka a soustavného snižování počtu podniků je to, že průměrný statistický příjem výrobců mléka zůstává neměnný. Mezi lety 1995 a 2007 se počet podniků vyrábějících mléko v EU-15 snížil o polovinu; v tomto období ukončilo svou činnost více než 500000 výrobců. VII. Pokud jde o cíl konkurenceschopnosti, shledal Účetní dvůr, že podíl EU na světovém obchodu s mléčnými výrobky se od roku 1984 snižuje. Evropské podpory pro vývoz mléčných výrobků se v posledních letech znatelně snížily. Evropští výrobci základních výrobků (másla a sušeného mléka) totiž byli na světových trzích konkurenceschopní pouze tehdy, pokud byly ceny vysoké. Mimo tato období vyváželi s pomocí rozpočtu Společenství. Na objem vývozu výrobků s vyšší přidanou hodnotou, jakými jsou například sýry, mají světové ceny menší dopad. VIII. V kontextu postupné liberalizace odvětví mléka v Evropě Účetní dvůr zvláště poukazuje na tři důležité skutečnosti, jimiž by se měla Komise i členské státy podrobně zabývat: nestabilita trhů, jež by mohla vést v krátké době k opětovným přebytkům, zrychlená restrukturalizace, která s sebou přináší riziko zániku značné části chovatelů v méně příznivých zónách a zeměpisné koncentrace výroby, otázka konkurenceschopnosti odvětví mléka v Evropě, jež závisí na přizpůsobivosti tohoto odvětví světové poptávce, pokud jde o ceny a kvalitu výrobků. IX. Na základě těchto zjištění Účetní dvůr doporučuje: pokračovat v dohledu nad vývojem trhu mléka a mléčných výrobků tak, aby liberalizace odvětví opět nevyústila v nadvýrobu, pravidelnou kontrolu postupu tvorby cen v potravinářské oblasti Komisí. Koncentrace zpracovatelských a distribučních podniků by neměla stavět výrobce mléka do pozice "příjemců cen" (price-takers) a neměla by omezovat možnost koncových spotřebitelů spravedlivě využívat snížených cen, věnovat větší pozornost strategiím, jež je třeba prosadit v zájmu řešení specifických problémů oblastí, v nichž je výroba mléka zranitelnější, a to zvláště oblastí horských, a zároveň řešení dopadu zeměpisné koncentrace výroby mléka na životní prostředí, pokračovat v úsilí směřujícím k přednostní orientaci výroby mléka na uspokojování potřeb domácího evropského trhu a v druhé řadě též na výrobu sýrů a dalších výrobků s vysokou přidanou hodnotou, jež je možné vyvážet na světové trhy bez rozpočtových podpor. Úvod Trh s mlékem a mléčnými výrobky 1. Mléko je jedním z hlavních zemědělských výrobků Evropské unie: více než milion zemědělských podniků zde vyrábí každoročně 148 milionů tun mléka v přibližné hodnotě 41 miliard EUR, což odpovídá 14 % hodnoty evropské zemědělské výroby (EU-25, 2006) [1]. Více než 60 % hovězího masa vyrobeného v Evropě pochází z chovu skotu na mléko [2]. Evropská unie je největším světovým producentem mléka (27 %); po ní následují Indie (20 %) a USA (16 %) a s velkým odstupem Oceánie (5 %) [3]. 2. Zpracování mléka zaměstnává v Evropě přibližně 400000 osob, přičemž celkový obrat v tomto odvětví je asi 120 miliard EUR [4]. Syrové mléko dodávané do mlékáren se zpracovává na širokou škálu výrobků určených k výživě osob i zvířat nebo k průmyslovým účelům (graf 1 a příloha I). Kravské mléko obsahuje především vodu, laktózu, tuk a bílkoviny. Oddělením tuku od bílkovin se získává máslo a odstředěné mléko, které slouží převážně k výrobě sušeného odstředěného mléka a kaseinů. Sýry, čerstvé mléčné výrobky, zahuštěné mléko a sušené plnotučné mléko obsahují jak tuky, tak bílkoviny. Syrové mléko je využíváno především k výrobě sýrů, dále másla a konzumního mléka. V roce 2008 se z mléka odebraného v zemích EU-27 spotřebovalo při výrobě sýrů 46 % mléčných bílkovin a 34 % mléčných tuků a při výrobě konzumního mléka 23 % bílkovin a 13 % mléčných tuků. Na výrobu másla bylo využito 32 % mléčných tuků a prakticky žádné mléčné bílkoviny. Je třeba připomenout, že ačkoliv se při výrobě másla spotřebuje více mléka než při výrobě konzumního mléka, výroba konzumního mléka je pro mlékárenské odvětví zajímavější, neboť umožňuje využít jak bílkoviny, tak mléčné tuky. Graf 1 Hlavní způsoby využití mléka dodávaného do mlékáren +++++ TIFF +++++ Cíle politiky společenství v odvětví mléka a mléčných výrobků 3. Politika Společenství v odvětví mléka a mléčných výrobků vychází podobně jako politika dalších odvětví zemědělství z celkových cílů SZP uvedených v článku 33 Smlouvy o založení Evropského společenství [5]. Vzhledem k tomu, že je obtížné dosahovat všech těchto cílů současně, se pořadí priorit při organizaci trhu může v průběhu času měnit [6]. Právní úprava společné organizace trhu s mlékem výslovně vychází z následujících čtyř cílů: - dosažení rovnováhy na trhu s mlékem. Rovnováhou se rozumí množstevní přizpůsobení nabídky poptávce na trhu s mlékem a odstranění strukturálních přebytků [7]; - stabilizace cen mléka a mléčných výrobků. Měřítkem této stability jsou změny výrobních cen [8]. Ze změn spotřebitelských cen lze do jisté míry usuzovat na dopad, jaký má SOT na spotřebitele; - zajištění odpovídající životní úrovně zemědělského obyvatelstva [9]. Předpokladem pro zvýšení individuálních příjmů je zvýšení produktivity zemědělských podniků. Ačkoli je při vypracovávání zemědělské politiky třeba brát v úvahu nutnost provádět vhodná přizpůsobení postupně [10], jsou strukturální přizpůsobení nedílnou součástí SOT s mlékem; - zvýšení konkurenceschopnosti mléčných výrobků na světových trzích [11]. Konkurenceschopnosti je třeba dosáhnout mimo jiné přizpůsobením evropských cen hladině cen světových, které jsou strukturálně nižší. Od roku 2003, kdy bylo přijato rozhodnutí snížit rozsah podpory trhu a zavést přímé podpory příjmů pro výrobce mléka, se cíl konkurenceschopnosti stal jedním z hlavních směrů činnosti Komise [12]. Nástroje řízení 4. Společná organizace trhu (SOT) s mlékem a mléčnými výrobky, která začala fungovat v roce 1968, byla jednou z prvních SOT v rámci společné zemědělské politiky (SZP). Prošla řadou reforem, z nichž tou nejradikálnější bylo zavedení mléčných kvót v roce 1984, jež mělo zmírnit strukturální přebytky vyplývající z nerovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v odvětví mléka a mléčných výrobků [13]. Reforma z roku 2003 zahájila v souladu s rozhodnutími v rámci programu Agenda 2000 liberalizaci odvětví mléka tím, že omezila cenovou podporu [14] a zavedla přímou podporu příjmů. V roce 2007 začlenila Rada v rámci zjednodušování právní úpravy Společenství ustanovení týkající se odvětví mléka do jediné SOT, jež zahrnuje veškerou zemědělskou výrobu upravenou právními předpisy [15]. 5. Při reformě v roce 2003 byla mezi nástroji řízení odvětví mléka zachována kromě kvót vyjadřujících maximální objem výroby i většina klasických nástrojů vnitřní podpory, ochranných opatření na hranicích a vývozních podpor (rámeček 1). Rámeček 1 Nástroje řízení Právní úprava platná po reformě z roku 2003 zahrnovala následující nástroje řízení: režim mléčných kvót, který Rada prodloužila až do 31. března 2015. V rámci tohoto režimu je každému členskému státu přidělena vnitrostátní dodávková kvóta pro mléko dodávané odběratelům (především mlékárnám) a vnitrostátní kvóta přímého prodeje pro přímý prodej a poskytování mléka spotřebitelům, jakož i pro veškerý prodej a poskytování dalších mléčných výrobků. Výrobcům jsou stanoveny individuální kvóty pro jejich dodávky a/nebo přímý prodej v mezích vnitrostátních stropů. Při překročení některé z těchto vnitrostátních kvót je členský stát povinen Společenství odvést tzv. dávku. Reforma z roku 2003 vedla ke zvýšení vnitrostátních kvót o 1,5 % (pro 11 členských států EU-15) a bylo při ní stanoveno též postupné snížení dávek až na 27,83 EUR na 100 kg (kvótový rok 2007/2008); toto snížení proporčně odpovídá snížení intervenčních cen; veřejné skladování másla a sušeného odstředěného mléka, jež je nástrojem přímé intervence na trhu využívaným pro udržení tržních cen na hladině blízké tzv. intervenčním cenám. Nákupy jsou však omezeny pouze na určité období v roce (od 1. března do 31. srpna); podpora soukromého skladování smetany a sušeného odstředěného mléka (zrušena v roce 2007), některých výrobků z másla a některých sýrů za účelem regulace množství uváděného na trh; podpory odbytu na vnitřním trhu (zejména podpora pro odstředěné mléko určené k výživě zvířat, podpora zpracování odstředěného mléka na kasein, podpora využívání cukrářského másla, podpora poskytování mléka do škol). Cílem těchto podpor je omezit využívání intervenčního mechanismu; regulace obchodu s vnějšími trhy, prováděná prostřednictvím dovozních cel [16], a v případě, že jsou evropské ceny vyšší než ceny světové, prostřednictvím vývozních náhrad pro některé výrobky; podpora příjmu výrobců mléka v období 2004–2007 (prémie pro mléčné výrobky a dodatečné platby), jež měla částečně vyrovnávat pokles cen mléka vyplývající z postupného snižování intervenčních cen [17]. Od roku 2007 jsou prémie pro mléčné výrobky i dodatečné platby povinně odděleny od výroby a začleněny do jednotné platby [18]. Kontrola stavu v roce 2008 vedla k následujícím hlavním technickým úpravám: nová zvýšení výrobních kvót (viz bod 48), zrušení podpor sezónního skladování některých sýrů, zrušení podpory pro cukrářské máslo, zahrnutí doprovodných opatření na restrukturalizaci odvětví mléka do seznamu priorit, jež mohou členské státy začlenit do svých národních a regionálních programů rozvoje venkova, a zavedení možnosti, aby členské státy udělovaly zvláštní podpory výrobcům, a to až do výše 3,5 % přímých podpor. Rozpočtové výdaje 6. Rozpočtové výdaje určené na podporu trhu v odvětví mléka a mléčných výrobků se po zavedení mléčných kvót citelně snížily; k ještě většímu snížení pak došlo v období, kdy vývoj světových cen umožnil odstavení intervenčního mechanismu, odbytových podpor a vývozních náhrad (graf 2). Graf 2 Výdaje na odvětví mléka v EU (1981–2007) +++++ TIFF +++++ 7. Reforma v roce 2003 s sebou přinesla změny rozpočtu i jeho výkladu. Výdaje spojené s trhy byly vzhledem k postupnému zavádění oddělených podpor odtrženy od přímé podpory zemědělců. Rozpočet na výdaje v odvětví mléka tedy odráží pouze náklady související s podporou trhu. Prémie pro mléčné výrobky a dodatečné prémie jsou účtovány v oddělených přímých podporách od roku 2005 v případě Dánska, Německa, Irska, Lucemburska a Spojeného království, od roku 2006 v případě Belgie, Španělska, Francie, Finska a Itálie a od roku 2007 v případě všech členských států EU-15. V nových členských státech [19] byly podpory pro výrobce mléka zahrnuty do paušální částky vyplácené na hektar na základě zjednodušeného a přechodného modelu jednotné platby na plochu. Počínaje rozpočtem pro rok 2008 jsou přímé podpory pro výrobce mléka plně začleněny do jednotné platby. 8. Ještě v roce 2001 Komise z důvodu příliš vysokých rozpočtových nákladů odmítala myšlenku liberalizovat výrobu mléka podobně, jako k tomu došlo v odvětví plodin pěstovaných na orné půdě [20]. Později však začala být této liberalizaci nakloněna nehledě na náklady s ní spojené. Dostupné údaje totiž potvrzují, že přeorientování SOT s mlékem nebude mít za následek žádnou další rozpočtovou úsporu, jak je vysvětleno dále. 9. V roce 2005 přesáhly čisté výdaje směřované do odvětví mléka částku 2750 milionů EUR, z čehož 50 % (1370 milionů EUR) tvořily prémie pro mléčné výrobky a dodatečné platby [21]. 10. V roce 2007 byla celková výše čistých výdajů účtovaných v rozpočtových liniích souvisejících s odvětvím mléka i navzdory rozšíření, které proběhlo v roce 2004, pouze 912 milionů EUR, z čehož 637 milionů EUR tvořily prémie pro mléčné výrobky a neoddělené dodatečné platby. Odhad výše prémií pro mléčné výrobky a oddělených dodatečných plateb pro tentýž rok je 3600 milionů EUR. Celkové výdaje na odvětví mléka v roce 2007 tak daňové poplatníky zatížily částkou přesahující 4500 milionů EUR, což je o 64 % více než částka uvedená v rozpočtu pro rok 2005 [22]. 11. V roce 2014, kdy nové členské státy obdrží platbu v plné výši, by mohla být celková výše samotných prémií pro mléčné výrobky a oddělených dodatečných plateb více než 4700 milionů EUR. K této částce bude třeba připočítat výdaje na intervenci, odbytová opatření nebo vývozní náhrady, pokud od těchto tržních nástrojů nebude zcela upuštěno. Je však třeba poznamenat, že přechod na oddělené podpory může některé příjemce přimět k tomu, aby odvětví výroby mléka opustili. Cíl a koncepce auditu 12. Audit se týkal účelnosti, s jakou Komise řídí trh s mlékem a mléčnými výrobky. Zpráva tedy vychází z následující hlavní otázky: Dosáhly nástroje pro řízení trhu s mlékem a mléčnými výrobky svých hlavních cílů? Konkrétně byly řešeny následující specifické otázky: - Bylo dosaženo rovnováhy trhu? - Byla stabilizována cena mléka? - Jaký je dopad na příjmy výrobců? - Staly se evropské mléčné výrobky konkurenceschopnějšími na světových trzích? Účetní dvůr rovněž poukázal na nejkritičtější body, na něž je třeba brát ohled v procesu liberalizace trhu, který předpokládá zejména upuštění od režimu mléčných kvót. 13. Výsledky auditu jsou založeny na rozboru dostupné dokumentace i na rozhovorech s jednotlivými pracovníky činnými v odvětví. Účetní dvůr přezkoumal statistický materiál, články, studie, zprávy o činnosti, jakož i výsledky předchozích hodnocení a auditů. Byly uskutečněny rozhovory s Komisí (Eurostat a GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, ředitelství C a D) a vykonány návštěvy u institucí a sdružení, které jsou činné v odvětví mléka či do něj profesně zasahují. Cílem bylo dokončit prováděné rozbory a vyhodnotit relevantnost předběžných závěrů k situaci a vyhlídkám odvětví mléka a k řízení SOT [23]. Připomínky Bylo dosaženo rovnováhy trhu? Režim kvót umožnil omezit výrobu mléka… 14. Od roku 1984 dokázala většina členských států poměrně rychle přizpůsobit množství mléka, které je na jejich území uváděno na trh formou dodávek nebo přímého prodeje, přiděleným kvótám. Když odezněla počáteční nedůvěra, byly kvóty přijaty téměř celým odvětvím jakožto účinný a politicky přijatelný regulační nástroj. Od zavedení systému se jeho účelnost projevuje tím, že se při výrobě ve Společenství v zásadě dodržují stanovené stropy. K přijetí tohoto režimu jistě přispěla také skutečnost, že maximální objem výroby stanovený Radou byl po dlouhou dobu na úrovni, jež je vyšší než vnitřní poptávka. 15. Graf 3 znázorňuje nedávný vývoj souhrnné výše přidělených vnitrostátních kvót a jejich skutečného využití členskými státy. V posuzovaném období byla dodávková kvóta v EU-15 často překračována, avšak pouze v omezené míře, tj. v hospodářských rocích 1995/1996 až 2004/2005 převážně o méně než 1 %. V hospodářském roce 2004/2005 a rocích následujících zůstala dodávková kvóta Společenství v EU-25 a EU-27 naopak nevyužita (rámeček 2). Graf 3 Využití mléčných kvót Společenství (hospodářské roky 1993/1994 a 2007/2008) +++++ TIFF +++++ Rámeček 2 Nový jev: nevyužití dodávkové mléčné kvóty Společenství Od hospodářského roku pro mléko 2004/2005 již překročení přidělených dodávkových kvót některými členskými státy nestačí vyrovnávat nevyužité množství v jiných státech. V EU-25 činila čistá výše nevyužitého množství 0,613 milionu tun pro hospodářský rok 2004/2005 (0,5 % kvóty), 0,524 milionu tun pro hospodářský rok 2005/2006 (0,4 % kvóty) a 1,919 milionu tun pro hospodářský rok 2006/2007 (1,4 % kvóty). V případě hospodářského roku 2007/2008 nebylo využito 1,682 milionu tun (1,2 % kvóty) v EU-25 a 2,222 milionu tun v EU-27 (1,0 % kvóty). Důvody nevyužití kvót se očividně liší podle konkrétních podmínek převládajících v jednotlivých členských státech. Dosud nebyla provedena žádná podrobnější studie k dopadu oddělení podpor na ukončování výroby mléka. 16. Na vnitrostátní úrovni lze pozorovat stálé trendy. V poslední době (hospodářské roky 2002/2003 až 2007/2008) byly členskými státy, které nejčastěji překračovaly své kvóty, v pořadí podle míry překračování: Itálie, Německo, Nizozemsko, Rakousko, Dánsko [24], Kypr a Lucembursko. Největší podíl na celkovém překročení (v hospodářském roce 2006/2007 zhruba 80 %) je opakovaně zaznamenáván v Itálii. Situace v této zemi byla již od počátku ovlivněna skutečností, že vnitrostátní kvóta byla stejně jako u ostatních členských států stanovena na základě množství vyrobeného v minulosti, které bylo nižší než vnitřní spotřeba. Výroba v Itálii je podněcována jejím postavením čistého dovozce mléka a mléčných výrobků, což vysvětluje soustavný tlak na vnitrostátní dodávkovou kvótu této země. Spojené království, Švédsko a v nedávné době též Francie jsou členskými zeměmi, které využívají přidělené kvóty stále méně (graf 4). Graf 4 Využití vnitrostátních mléčných kvót (dodávky v tis. tun) +++++ TIFF +++++ … avšak neodstranil nadvýrobu 17. Ačkoli mléčné kvóty představovaly pro evropskou výrobu mléka přísná omezení, bylo pro regulaci celého trhu a zajištění odbytu strukturálních přebytků průmyslové výroby po dobu 20 let nutné uplatňovat intervence, vývozní dotace a spotřební podpory [25]. V období let 1984 až 2004 režim kvót nezajistil odstranění nadvýroby (graf 5). V rámci režimu kvót se významné strukturální přebytky dotované daňovými poplatníky nepovažovaly za porušení cíle rovnováhy. Graf 5 Dodávka, spotřeba a dotované množství mléčných výrobků v mléčném ekvivalentu (1986–2008) +++++ TIFF +++++ 18. Ve své zvláštní zprávě č. 6/2001 Účetní dvůr shledal, že stanovená výše kvót je příliš vysoká. Výroba mléka v Evropě byla nadále přebytková, protože nebyla přizpůsobena spotřebě a nedotovanému vývozu, což vedlo Účetní dvůr k doporučení, aby byl režim mléčných kvót zrušen [26]. Výše kvót byla několikrát korigována tak, aby lépe odpovídala poptávce, avšak tyto úpravy byly nedostatečné. V roce 2002 Komise navrhla prodloužit režim mléčných kvót až do 31. března 2015, neboť měla za to, že "kvóty jsou nadále nutné pro udržení rozumné rovnováhy trhu" [27]. Dodatečným argumentem ve prospěch zachování kvót bylo to, že přispívají k zachování územního rozložení výroby mléka tím, že udržují v neměnném stavu výrobní struktury, a to zejména ve znevýhodněných venkovských oblastech [28]. 19. Od roku 2004 se v důsledku reformy z roku 2003 přebytky začaly snižovat, neboť došlo k omezení výroby sušeného mléka a másla ve prospěch sýrů a vnitřní spotřeba se zvýšila, zvláště v nových členských státech. V roce 2006 dotované mléčné výrobky stále ještě představovaly 15 % evropské výroby mléka, avšak výše podpor byla vzhledem ke snížení intervenčních cen pro máslo a sušené odstředěné mléko nižší. Teprve v důsledku nárůstu světových cen, k němuž došlo koncem roku 2006 a v roce 2007, a neustálého zvyšování spotřeby sýrů přebytky dočasně zanikly – tím se podpory odbytu a vývozní náhrady staly zbytečnými. Odbytová opatření měla na rovnováhu trhu jen omezený dopad 20. Součástí SOT s mlékem byla různá odbytová opatření, jež měla podporovat rovnováhu trhu s mlékem a stabilizovat tržní ceny [29]: - soukromé skladování smetany, některých výrobků z másla a některých sýrů, - poskytování mléka žákům ve školních zařízeních, - využití sušeného mléka k výživě zvířat, - zpracování odstředěného mléka na kasein a kaseináty, - využití másla v rámci režimu pro cukrářské a zmrzlinářské máslo. 21. Nedávný vývoj vnitřní spotřeby mléčného tuku (máslo, graf 6) a mléčných bílkovin (sušené odstředěné mléko, graf 7) po snížení odbytových podpor na nulovou úroveň v letech 2006 a 2007 svědčí o tom, že doplňková poptávka vyplývající z odbytových opatření měla na rovnováhu trhu omezený dopad. Zvýšení spotřeby za tržní ceny téměř zcela (v případě másla) nebo ve značné míře (v případě sušeného mléka) vyrovnalo snížení nebo odstranění podporované spotřeby. Graf 6 Máslo: podporovaná spotřeba v roce 2006 a nepodporovaná spotřeba v letech 2007 a 2008 +++++ TIFF +++++ Graf 7 SOM: podporovaná spotřeba v roce 2006 a nepodporovaná spotřeba v letech 2007 a 2008 +++++ TIFF +++++ Došlo ke stabilizaci ceny mléka? Výrobní cena mléka: stabilní nominální ceny, avšak klesající tendence reálných cen [30] Mléčné kvóty vedly ke stabilizaci nominálních cen 22. První fáze působení SOT vyústila v neudržitelnou situaci. Až do roku 1984 fungovala SOT s mlékem jako nástroj pro podporu investic, a tím i pro soustavné zvyšování výroby. Výrobci se při financování rozvoje svých podniků spoléhali na stále rostoucí nominální ceny, přičemž byli motivováni každoročním zvyšováním směrné ceny. Tržní situace nastolená SOT a trvající až do roku 1984 nebyla stabilní ani vyvážená, neboť současně se zvyšováním nominálních výrobních cen docházelo ke značné nadvýrobě. Z hlediska výrobců však byl vývoj trhu odhadnutelný, přičemž očekávané změny cen navíc byly vždy v pozitivním směru. 23. Teprve po zavedení mléčných kvót v roce 1984 začaly být do řízení SOT zahrnovány také cíle stability a rovnováhy. Systém mléčných kvót omezil nabídku a udržel nominální ceny na poměrně vysoké a stabilní úrovni [31]. Odhlédneme-li od sezónních výkyvů, ceny syrového mléka zaznamenané v EU se v období 1984–2007 na rozdíl od období před zavedením kvót příliš neměnily. Průměrná nominální cena v roce 2006 byla podle zjištění Komise 29 EUR/100 kg; tento průměr odpovídá cenovému rozpětí od 20,1 EUR/100 kg v Litvě až po 40,4 EUR/100 kg na Kypru [32]. 24. Graf 8 znázorňuje vývoj průměrné výrobní ceny v pěti velkých zemích vyrábějících mléko od roku 1971 až do nedávné minulosti [33]. Tyto země zajišťují zhruba 75 % (EU-15), resp. 65 % (EU-25) dodávek mléka. 25. Z celkového hlediska bylo tedy po roce 1984 dosaženo cíle cenové stability. To, že stabilita nominálních cen byla v tomto období přednostním hlediskem, se odráží rovněž v téměř neměnné výši směrné ceny, a to až do jejího zrušení v roce 2004. Graf 8 Index nominálních cen v Německu, Francii, Itálii, Nizozemsku a ve Spojeném království (1971– 2007) (roční vážené průměry indexů) +++++ TIFF +++++ Graf 9 Nominální cena mléka zaplacená výrobcům v Evropě, v USA a na Novém Zélandu (2000–2008) +++++ TIFF +++++ 26. Evropští výrobci mléka účtují převážně vyšší ceny, než jsou ceny výrobců na Novém Zélandu, avšak nižší, než jsou ceny švýcarských výrobců. Evropské ceny jsou dosti podobné cenám v USA, ale vyznačují se vyšší stabilitou (graf 9). V reálných cenách výrobní hodnota mléka nicméně soustavně klesala 27. Neustálé zvyšování ceny mléka v 70. letech a dále až do roku 1984 probíhalo v souvislosti se všeobecnou inflací. Stálá hladina nominálních výrobních cen v období, jež následovalo po zavedení kvót, zastírala skutečnost, že reálné ceny značně klesají. Výrobci mléka se tak po dlouhou dobu nemohli v žádné chvíli spoléhat na stálé reálné ceny. Graf 10 souhrnně znázorňuje toto znehodnocování pomocí indexu deflovaných cen. Graf 10 Index deflovaných cen mléka v Německu, Francii, Itálii, Nizozemsku a Spojeném království (1985–2007) (Roční vážené průměry deflovaných indexů) +++++ TIFF +++++ Spotřební cena mléka: z větší části nezávislá na výrobní ceně 28. Spotřební cena mléka je z větší části nezávislá na výrobní ceně, jak ukázala studie Komise, podle níž se mezi počátkem roku 2000 a polovinou roku 2007 nominální spotřební ceny mléčných výrobků zvýšily o 17 %, zatímco nominální ceny vyplácené výrobcům klesly o 6 % [34]. 29. Údaje Eurostatu celkově potvrzují, že vývoj spotřebních cen je odlišný od vývoje výrobních cen [35]. V období let 1996–2000 zůstal index spotřebních cen Eurostatu pro mléko, sýry a vejce prakticky beze změny (graf 11), zatímco index cen mléka vyplácených výrobcům se nejprve snižoval a poté opět zvyšoval (graf 8). V období let 2000–2007 zaznamenaly spotřební ceny téměř lineární nárůst zhruba o 15 %. V témže období index cen mléka vyplácených výrobcům nejprve pět let po sobě klesal a poté opět stoupl. 30. V odvětví mléka – podobně jako v celém řetězci potravinového zásobování [36] – představuje tvorba spotřebních cen složitý proces. Zatímco ceny, které mlékárny vyplácejí výrobcům, přesně kopírují vývoj mezinárodního trhu, ceny účtované spotřebitelům jsou ovlivněny nejen náklady na surovinu, nýbrž i dalšími činiteli, jakými jsou náklady na energie a mzdové náklady. Mléko jako surovina se ve spotřební ceně mléčných výrobků odráží v poměrně malé míře, která činí v závislosti na výrobku 30–50 % [37]. 31. Dalším rysem odvětví mléka v Evropě je vysoká koncentrace zpracovatelských a distribučních podniků [38], díky níž mohou hrát tyto podniky v tvorbě cen rozhodující roli. V jednom ze svých sdělení o cenách potravin [39] Komise poukazuje na jev spočívající v konsolidaci řetězce potravinového zásobování, který se týká zejména mléčných výrobků, a připomíná, že "orgány pro hospodářskou soutěž musí zároveň dbát na to, aby pokračující konsolidační proces nezhoršil podmínky hospodářské soutěže na předcházejících a navazujících trzích na místní úrovni, což by poškodilo spotřebitele i podniky". 32. Nový Zéland zahájil liberalizaci vnitrostátního odvětví mléka v roce 1985, Austrálie pak v roce 2000. Deregulace se projevila tím, že spotřební ceny na Novém Zélandě značně stouply a v Austrálii jen nepatrně klesly [40]. Graf 11 Evropské trhy: Index harmonizace nominálních cen v konzumaci mléka, sýrů a vajec (1996–2007) +++++ TIFF +++++ Jaký je dopad na příjmy výrobců? Vývoj čistého příjmu výrobců je nerovnoměrný a podpory představují jeho významnou část, jež se zvyšuje 33. Průměrný čistý příjem zemědělských podniků má v reálných cenách klesající tendenci (graf 12). Vycházíme-li z informací získaných zemědělskou účetní datovou sítí (FADN) [41], při současných cenách se průměrný příjem zemědělských podniků zaměřených na výrobu mléka udržuje oproti celkovému příjmu zemědělců na vyšší úrovni. Čistý provozní příjem zemědělských podniků zaměřených na výrobu mléka [42] se při současných cenách vyvíjí stejným tempem jako příjem zemědělských podniků v letech 1989–2006 (graf 13), přičemž pro tento nárůst příjmů chovatelů mléčného skotu existuje několik důvodů: - reorganizace odvětví: více než 50 % výrobců v posledních letech zaniklo (viz bod 34), - zvětšení rozsahu zemědělských podniků a stále stoupající produktivita: výkonní chovatelé mléčného skotu vyrovnávají klesající ceny neustálým zvyšováním výroby, - zvýšení podpor (prémie pro mléčné výrobky, jednotná platba, podpory pro rozvoj venkova). Podle údajů FADN představuje mléko zhruba 60 % příjmů podniků zaměřených na výrobu mléka, avšak tento procentní podíl má klesající tendenci. Z údajů FADN rovněž vyplývá, že podíl dotací [43] na hrubém příjmu podniků se v jednotlivých členských státech značně liší; v letech 2000 až 2006 se tento podíl podstatně zvýšil, přičemž míra tohoto zvýšení se lišila podle členských států (tabulka 1). Graf 12 Vývoj čistých zemědělských příjmů v reálných cenách (všechny typy výroby, 1993–2008) +++++ TIFF +++++ Graf 13 Vývoj průměrného čistého příjmu zemědělských podniků zaměřených na výrobu mléka v běžných cenách (1989–2006) +++++ TIFF +++++ Tabulka 1 Podíl dotací na hrubém provozním příjmu před zdaněním v podnicích vyrábějících mléko (2000, 2004 a 2006) Zdroj: FADN; hrubý provozní příjem před zdaněním a odpočtem poplatků a DPH = hrubý provozní příjem (SE 410) – bilance provozních dotací a daní (SE 600) + úhrn provozních dotací (SE 605). | 2000 | 2004 | 2006 | Belgie | 11 % | 19 % | 28 % | Česká republika | | 44 % | 60 % | Dánsko | 18 % | 28 % | 31 % | Německo | 18 % | 31 % | 36 % | Řecko | 14 % | | 46 % | Španělsko | 5 % | 12 % | 17 % | Estonsko | | 32 % | 43 % | Francie | 22 % | 33 % | 40 % | Maďarsko | | 42 % | 41 % | Irsko | 15 % | 22 % | 36 % | Itálie | 10 % | 11 % | 16 % | Litva | | 35 % | 37 % | Lucembursko | 31 % | 43 % | 46 % | Lotyšsko | | 58 % | 63 % | Nizozemsko | 4 % | 12 % | 23 % | Rakousko | 32 % | 44 % | 42 % | Polsko | | 22 % | 35 % | Portugalsko | 18 % | 27 % | 37 % | Finsko | 72 % | 73 % | 77 % | Švédsko | 36 % | 41 % | 56 % | Slovensko | | 43 % | 65 % | Slovinsko | | 37 % | 37 % | Spojené království | 16 % | 23 % | 34 % | Restrukturalizace významně snižuje počet zemědělských podniků 34. Cíl spočívající v zajištění odpovídající životní úrovně výrobců mléka, zvláště pokud jde o zvýšení jejich individuálních příjmů, byl v zásadě dosažen cestou zvýšení produktivity zemědělských podniků. Důsledkem restrukturalizace odvětví mléka a neustálého snižování počtu podniků je skutečnost, že se průměrný statistický příjem výrobců mléka udržuje na stejné úrovni nebo i stoupá. Mezi lety 1995 a 2007 pozbyla EU-15 poloviny podniků vyrábějících mléko, což znamená, že v tomto období ukončilo svou činnost více než 500000 výrobců. Restrukturalizace je zvláště dobře patrná v Dánsku, Řecku, Španělsku, Itálii a Portugalsku. 35. Restrukturalizace odvětví se ve všech členských státech projevuje neustálým zvyšováním průměrného rozsahu podniků, průměrné dodávkové kvóty i produktivity stáda (příloha II). 36. Uvnitř členských států i mezi nimi lze pozorovat značnou různorodost výrobních struktur: - v Dánsku, Nizozemsku a Spojeném království jsou průměrná velikost stáda i výše dodávkových kvót výrazně větší než v ostatních členských státech EU-15, - v nových členských státech je situace značně rozdílná. V České republice, Estonsku, Maďarsku a na Slovensku je průměrná dodávková kvóta poměrně vysoká, neboť odvětví ovládá několik málo velmi rozsáhlých podniků; vedle nich existuje řada malých výrobců, z nichž mnoho nezískalo dodávkovou kvótu; v Lotyšsku, Litvě a Polsku jsou držiteli kvót naopak převážně velmi malé rodinné podniky; - v celkovém pohledu spadá většina podniků vyrábějících mléko v členských státech střední a východní Evropy do kategorie částečně soběstačných zemědělských podniků; v roce 2005 zde mělo 67 % stád nanejvýš dvě dojnice. 37. Pokud jde o rozsah podniků, je mezi výrobci mléka v Evropě a jejich hlavními konkurenty na světových trzích patrný výrazný rozdíl (tabulka 2). Celkem 30 % evropské výroby stále zajišťují malé podniky (1–29 dojnic), zatímco v USA je jejich podíl na výrobě 1,2 %; stáda o více než 2000 dojnicích zajišťují v USA 23 % vnitrostátní výroby mléka. Převážná většina evropské výroby plyne z podniků čítajících 30–49 dojnic (20 %) a více než 50 dojnic (50 %) [44]. Tabulka 2 Výrobní struktury v Evropě (2005), v USA a na Novém Zélandě (2006) Zdroje: (1) Eurostat (průměrná velikost stáda = počet kusů krav / počet podniků v roce 2005). (2) Livestock Improvement Corporation (LIC), New Zealand Dairy statistics 2005/2006 (Statistiky o odvětví mléka na Novém Zélandu v letech 2005/2006). (3) USDA, Profits, costs and the changing structure of the dairy farming (Zisky, náklady a měnící se struktura chovu mléčného skotu), září 2007 a USDA, World markets and trade (Světové trhy a obchod), červenec 2008. | Průměrná velikost stáda | EU-25 (1) | 15 | EU-15 (1) | 35 | EU-10 (1) | 5 | Nový Zéland (2) | 322 | USA (3) | 120 | Zvýšila se konkurenceschopnost evropských mléčných výrobků na světových trzích? Evropský vývoz základních mléčných výrobků má klesající tendenci 38. Světový trh s mléčnými výrobky je velice omezený, neboť odpovídá pouze 6 % světové produkce mléka (2007) a vyznačuje se nestálými cenami [45]. Týká se převážně zpracovaných výrobků s nízkým obsahem vody, jakými jsou sušené mléko, máslo a sýry. V roce 2007 vyvezla EU v mléčném ekvivalentu zhruba 9 % své celkové produkce [46], díky čemuž se stala po Novém Zélandu druhým největším světovým vývozcem. 39. Světové ceny sušeného mléka a másla jsou téměř vždy nižší než ceny platné v EU. Světový trh, který je méně výdělečný, tedy slouží především jako poslední možné odbytiště výrobků, které domácí trh nemůže absorbovat. Vliv světových cen na vývoz výrobků s vyšší přidanou hodnotou, jakými jsou např. sýry, je menší. Tabulka 3 Podíl EU na světovém vývozu vybraných mléčných výrobků (v %) Zdroj: Evropská komise, GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova. | 1984 | 1995 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | EU-10 | EU-15 | EU-25 | EU-27 | Máslo/máselný olej | 48,4 | 27 | 20,8 | 19,6 | 21,8 | 30 | 41,4 | 39,7 | 29,9 | 29,1 | Sušené odstředěné mléko | 30 | 31,6 | 29,1 | 12,7 | 13,3 | 19,4 | 27,4 | 17,4 | 7,2 | 19,7 | Sýry | 52 | 48,6 | 28,6 | 30 | 32,3 | 30,3 | 38,8 | 34,8 | 34,1 | 35,9 | Sušené plnotučné mléko | 70,2 | 48,1 | 37,6 | 29,8 | 28,3 | 27,6 | 28,3 | 27,2 | 23,9 | 22 | Kondenzované mléko | 67,7 | 61,7 | 51,6 | 44,4 | 45,5 | 38,9 | 30,7 | 28,5 | 29 | 36,1 | 40. Postavení EU na světovém trhu se po zavedení mléčných kvót zhoršilo, z čehož měly prospěch zejména Nový Zéland a Austrálie. Podíl EU na světovém obchodu s mléčnými výrobky se dále snižuje (tabulka 3) [47] a evropský vývoz mléčných výrobků má klesající tendenci (graf 14). 41. V roce 2008 se vývoz snížil, s výjimkou sušeného plnotučného mléka. Vyvážené množství je však vyšší, než byl nedotovaný vývoz v období do června 2007. Graf 14 Vývoz másla, SOM, sýrů a sušeného (1995–2008) plnotučného mléka z EU (1995–2008) +++++ TIFF +++++ Evropská unie značně snížila vývozní podpory pro mléčné výrobky 42. Cílem poskytování vývozních podpor je zajistit účast Společenství na mezinárodním obchodu s mlékem a mléčnými výrobky [48]. Vývozní náhrady pro mléčné výrobky vycházejí z rozdílu mezi vnitřními a světovými cenami. Na dotovaný vývoz se však vztahují cenová i množstevní omezení v podobě kvót Všeobecné dohody o clech a obchodu, a to pro čtyři kategorie výrobků: máslo a máselný olej, sušené odstředěné mléko, sýr a další mléčné výrobky [49]. 43. Od roku 2004 se výše náhrad postupně snižovala tak, aby odpovídala plánovanému snížení intervenčních cen másla a sušeného odstředěného mléka. Evropský vývoz byl nadále dotován v míře odpovídající cenovému rozdílu mezi evropským a světovým trhem, který přetrvával i po snížení intervenčních cen. Od června 2007 do prosince 2008 byla výše náhrad stanovená Komisí pro všechny výrobky nulová. Světový trh je bez rozpočtové podpory obtížně přístupný 44. Pokud jde o základní výrobky, jimiž jsou máslo a sušené mléko (SOM), je světový trh pro evropské výrobce trhem druhořadým. V minulosti měli výrobci na tento trh přístup pouze díky rozpočtu Společenství s výjimkou období, kdy byly světové ceny vysoké. Každé významné snížení světových cen mělo za následek to, že se evropské základní výrobky staly na světovém trhu nedostatečně konkurenceschopnými. 45. Protože poptávka po mléčných výrobcích na evropském trhu není pružná, povede zvýšení výroby v důsledku zrušení mléčných kvót k významnému nárůstu vývozu mléčných výrobků z EU. Podle scénáře, který přijala Komise při kontrole stavu, bude muset být 70 % dodatečné výroby vyvezeno [50]. Záměrem Komise je podnítit vývoz bez nutnosti využití vývozních náhrad, které by měly být zrušeny kolem roku 2013. Předpokladem pro uskutečnění tohoto cíle jsou vedle schopnosti průmyslu EU reagovat na světovou poptávku také měnová hlediska. Počátkem roku 2009, kdy došlo ke snížení světových cen a současnému znehodnocení dolaru oproti euru, opět vyvstal problém konkurenceschopnosti evropských výrobců, což vedlo Komisi ke znovuoživení systému vývozních náhrad. Nejzávažnější skutečnosti, na něž je třeba brát ohled v procesu liberalizace odvětví mléka Předběžná poznámka: od reformy v roce 2003 se předpokládá zrušení mléčných kvót 46. Reforma, o níž Rada rozhodla v roce 2003 na základě možností vymezených v Agendě 2000, jasně zahájila postup vedoucí ke zrušení kvót v odvětví mléka: odstranění mléčných kvót je plánováno na rok 2015. Komise pravidelně informuje odvětví o stavu na trzích a o změnách v politice v odvětví mléka a mléčných výrobků směřujících k liberalizaci [51]. 47. Rozhodnutí o zrušení směrné ceny, snížení intervenčních cen [52] a množstevní omezení intervencí v rámci této postupné deregulace již značně oslabily mechanismus podpory cen, jenž vyvažoval stanovený maximální objem výroby. Těmito rozhodnutími Komise dala odvětví najevo, že se výroba másla a sušeného odstředěného mléka stane méně ziskovou a že je žádoucí přechod k výrobkům s vyšší přidanou hodnotou, jakými jsou např. sýry [53]. 48. Tématem specifického připomínkového řízení s dotčenými účastníky, jež proběhlo v rámci kontroly stavu v roce 2008, byl především způsob řízení přechodu na bezkvótový režim. Rada schválila zásadu spočívající ve zvyšování vnitrostátních kvót po etapách tak, aby byl zajištěn hladký přechod na nový režim [54]. V hospodářských rocích 2009/2010 až 2013/2014 budou kvóty členských států v ročních odstupech pětkrát zvýšeny o 1 % a nakonec budou dne 31. března 2015 zrušeny. Odchylně od tohoto postupu byla kvóta pro Itálii pro hospodářský rok 2009/2010 zvýšena o 5 %. Tato zvýšení budou připočtena k celkovému zvýšení kvót o 2 %, které vstoupilo v účinnost dne 1. dubna 2008 (pro jedenáct členských států EU-15 šlo o zvýšení o 2,5 %) [55]. Od hospodářského roku 2009/2010 bude dále uvolněn způsob úpravy dodávaného množství na základě rozdílu mezi skutečným obsahem tuku a směrným obsahem tuku přiděleným jednotlivým výrobcům, a to v jejich prospěch [56]. Okamžitým účinkem těchto opatření bude úplné nebo převážné vyřešení problémů členských států, jejichž kvóta je nedostatečná, v první řadě Itálie. 49. Komise má za to, že po zrušení mléčných kvót [57]: - většina zemědělských podniků zaměřených na výrobu mléka bude schopna pokračovat ve své činnosti, - spotřebitelé získají výhodu částečně snížených cen mléčných výrobků. 50. Podle různých studií lze očekávat následující všeobecné účinky zrušení kvót [58]: - zvýšení výroby mléka, které by mělo snížit jeho tržní cenu [59], - snížení příjmů výrobců, a to i přes zvýšení vyráběného množství, - přesun prospěšných podmínek výrobců na stranu spotřebitele, - znovuoživení vývozu z EU, které by mohlo vést k poklesu světových cen. 51. Účetní dvůr sice připouští, že prediktivní hodnota těchto modelů je omezená [60], avšak hodlá poukázat na nejkritičtější skutečnosti, na něž je třeba brát ohled v procesu liberalizace trhu s mlékem. Rovnováha trhu: nestálost trhů může v krátké době vést k opětovné tvorbě přebytků 52. Podle Komise se na zemědělských trzích "očekává, že ceny budou méně stabilní než v minulých desetiletích (…). Jakákoli výrazná změna poptávky nebo nabídky by tedy mohla rychle vyvolat větší kolísání cen. Aby mohli zemědělci lépe reagovat na nestabilnější tržní podmínky, je nutné poskytnout jim větší prostor pro změny produkce, které by byly více zaměřeny na trh, a podpořit je přiměřenou záchrannou sítí" [61]. 53. V rámci kontroly stavu se Rada na návrh Komise rozhodla zachovat veřejnou intervenci na trhu jako "záchrannou síť", jež spočívá v intervenčních nákupech másla a sušeného odstředěného mléka. Objemy nakupované za pevnou cenu jsou omezeny na 30000 tun pro máslo a 109000 tun pro sušené odstředěné mléko. Nad tyto limity může Komise provádět dodatečné nákupy cestou nabídkového řízení. V případě dosažení horního limitu tedy rozhoduje sama o objemech intervenčních nákupů a jejich cenách, a to v závislosti na vývoji trhu. 54. Vzhledem k tomu, že EU vyrábí zhruba 2 miliony tun másla a 900000 tun sušeného odstředěného mléka, již výrobní přebytek ve výši 1,5 % (v případě másla) či 12,11 % (v případě sušeného mléka) postačuje k tomu, aby byl dosažen horní limit intervence. Jinak řečeno, oba stanovené limity odpovídají nákupu zhruba 1,8 milionu tun mléčného ekvivalentu z celkového množství 148 milionů tun, které se v Evropě vyrobí, tj. 1 % [62]. Existuje nebezpečí, že takto slabá záchranná síť bude mít jen omezenou funkčnost, která nebude přiměřená rozsahu rizik spojených s přebytky, s nimiž by se EU mohla potýkat v případě větší krize. V kontextu finanční a hospodářské krize se koncem roku 2008 důsledkem nestálosti trhů znovu objevily přebytky másla a sušeného mléka. Zatímco intervenční zásoby zůstávaly během let 2007 a 2008 na nulové hladině, na konci prvního čtvrtletí roku 2009 odpovídaly 36700 tunám másla a 67500 tunám sušeného mléka. V průběhu tří měsíců tedy nákupy Komise překročily intervenční limit pro máslo a dosáhly více než 60 % limitu pro sušeného mléko. Restrukturalizace výroby mléka: riziko značného snížení výroby v méně příznivých oblastech a riziko zeměpisné koncentrace výroby 55. Komise má za to, že restrukturalizace odvětví bude pokračovat. V období let 2003–2013 odhaduje roční míru úbytku zemědělských podniků na 2,8–3,7 % [63]. 56. Ve znevýhodněných oblastech představuje rychlý úbytek zemědělských podniků a zvláště podniků vyrábějících mléko sociálně hospodářský problém. Zvláště dotčeny jsou horské oblasti, v nichž mají výrobci omezené možnosti, pokud jde o restrukturalizaci i přeměnu výroby [64]. 57. Režim mléčných kvót byl dále upraven na vnitrostátní úrovni mimo jiné s ohledem na to, aby se výroba postupně nepřesouvala do níže položených oblastí, které jsou pro chov dojnic nejpříznivější. Již v roce 2005 však byla podstatná část evropské výroby mléka, tj. zhruba 50 %, koncentrována na 11 % území EU [65]. Možný dopad na životní prostředí je zjevný: očekává se, že v důsledku deregulace a snížení cen dojde k dalšímu zintenzivňování výroby v oblastech s vysokými výnosy, v nichž je tlak na životní prostředí již takto značný, zatímco řada chovatelů z méně výnosných oblastí, zvláště horských, bude nucena svůj obor opustit [66]. 58. V roce 2001 Komise implicitně připustila existenci sociálně hospodářských a environmentálních rizik spojených s restrukturalizací odvětví, a to zejména pokud jde o udržení výroby ve "znevýhodněných oblastech Společenství, zvláště horských, kde jsou výrobní náklady vyšší a výroba mléka často představuje jedinou možnou zemědělskou činnost". Uvedla rovněž, že "koncentrace výroby mléka by mohla vyvolat závažné environmentální problémy" a vést "ke standardizaci výrobků, a tedy ke snížení jejich kvality" [67]. 59. Komise připustila, že v méně příznivých oblastech (24 % území EU, což odpovídá 57 % využitelné zemědělské plochy), zvláště horských, jsou zapotřebí specifická opatření. V návaznosti na kontrolu stavu v roce 2008 se restrukturalizace odvětví mléka stala rovněž jedním z nových úkolů, které by členské státy mohly zahrnout do svého programu rozvoje venkova [68]. Konkurenceschopnost na světových trzích: cíl, který se týká jak výrobců, tak zpracovatelů 60. Cíl konkurenceschopnosti evropských výrobců mléka má v reformě ústřední postavení. Uskutečnění tohoto záměru bude záviset na přizpůsobivosti evropského odvětví mléka světové poptávce, pokud jde o ceny a kvalitu výrobků. 61. Pro dosažení konkurenceschopnosti evropských cen je třeba, aby se jejich hladina přiblížila hladině světových cen, která je strukturálně nižší, přičemž je třeba brát v úvahu, že od roku 2003 je snižování cen částečně vyrovnáváno přímými podporami a dodatečnými platbami. Důsledkem liberalizace je posílení vlivu světového trhu s máslem a sušeným mlékem na výrobní ceny účtované v EU. Cenové sbližování si vyžádá další restrukturalizaci, neboť evropské výrobní struktury jsou stále ještě odlišné od struktur konkurentů mimo Společenství (viz bod 37). V EU-15 však neexistuje přímá souvislost mezi marží podniků vyrábějících mléko a velikostí jejich stáda [69]. Ukazuje se, že podniky, které mají pozitivní marže, nemusí být největší, avšak vyznačují se vyšší intenzitou chovu, vyššími výnosy a nižší roční pracovní jednotkou. 62. Pokud jde o výrobky, přestože je EU největším vývozcem sýrů, prodej EU na světovém trhu se stále týká převážně základních výrobků, tj. sušeného mléka a másla (údaje za rok 2008). V minulosti byli evropští výrobci těchto výrobků konkurenceschopní pouze tehdy, když byly světové ceny vysoké. Předpokladem pro zachování významných podílů na světovém trhu je tedy větší zapojení výrobců sýrů a dalších výrobků s vysokou přidanou hodnotou. To je v souladu s cílem liberalizace, který spočívá právě ve výraznějším zaměření odvětví na trh. Závěry a doporučení 63. Politika EU v odvětví mléka a mléčných výrobků byla vypracována tak, aby plnila složitý soubor cílů, mezi nimiž je zvláště dosažení rovnováhy na trhu, stabilizace cen mléka a mléčných výrobků, zajištění odpovídající životní úrovně výrobců a zvýšení konkurenceschopnosti evropských mléčných výrobků na mezinárodních trzích. Zpráva Účetního dvora zkoumá, do jaké míry byly tyto cíle dosaženy, a poukazuje na skutečnosti, které se v probíhajícím procesu liberalizace evropského odvětví mléka ukazují jako nejkritičtější. Rovnováha trhu 64. Mléčné kvóty jsou od roku 1984 stěžejním prvkem evropské politiky v odvětví mléka a mléčných výrobků. Od svého zavedení přísně omezovaly výrobu, avšak jejich hladina se vzhledem k absorpční schopnosti trhu ukázala jako dlouhodobě nadměrná. Protože byly vnitrostátní stropy výroby stanoveny na základě historických údajů o výrobě, některé vnitrostátní kvóty, především v případě Itálie, byly soustavně překračovány. 65. Režim kvót byl tedy po velmi dlouhou dobu doprovázen dotovanými strukturálními přebytky. V důsledku nárůstu světových cen, k němuž došlo koncem roku 2006 a v roce 2007, přebytky poprvé téměř zcela zanikly. Tento stav však nebylo možné považovat za trvalý, jak o tom svědčí opětovný vznik přebytků v letech 2008 a 2009. 66. Na trhu liberalizovaném zrušením kvót zůstanou výrobní kapacity poměrně nepružné a je možné, že výrobci nebudou schopni rychle se přizpůsobovat výkyvům v poptávce. Rada se rozhodla zachovat nástroj veřejné intervence jako "záchrannou síť". Vzhledem ke své nedostatečnosti však tato záchranná síť může mít v případě větší krize jen omezenou funkčnost, která nebude přiměřená rozsahu rizik spojených s přebytky, s nimiž by se EU mohla potýkat. Doporučení č. 1 Komise by měla pokračovat v dohledu nad vývojem trhu s mlékem a mléčnými výrobky a provádět opatření nutná k tomu, aby deregulace tohoto odvětví opět nevyústila v nadvýrobu. V opačném případě by se cíl Komise spočívající v udržování minimální míry regulace typu záchranné sítě mohl v krátké době ukázat jako nesplnitelný. Cena mléka 67. Stanovení referenčních cen a kvót umožnilo v posledních dvaceti letech dosáhnout vysoké stability nominálních cen. Reálné ceny však v témže období vzhledem k inflaci značně klesaly, a došlo tak k významnému snížení marží výrobců. Ti byli vystaveni stálému tlaku na zvyšování efektivnosti a produktivity, přičemž výrobci s nejnižší efektivností byli z trhu vytlačeni; tento jev byl ovšem v některých případech zmírněn kapitalizací kvót. Vývoj spotřebních cen mléka a mléčných výrobků neodráží nutně změny výrobních cen. Doporučení č. 2 Účetní dvůr sice připouští, že postup tvorby cen v potravinářské oblasti je zvláště složitý, avšak zároveň má za to, že by měl být předmětem pravidelného dohledu Komise. Komise a členské státy jsou povinny dbát na to, aby koncentrace zpracovatelských a distribučních podniků nestavěla výrobce mléka do pozice pouhých "příjemců cen" (price-takers) a neomezovala možnost koncových spotřebitelů spravedlivě využívat snížených cen. Příjmy výrobců 68. V souvislosti se všeobecným znehodnocováním příjmů v zemědělství si chovatelé mléčného skotu v průměru zachovali příjmy, které jsou mírně vyšší než příjmy ostatních zemědělců. Zachování setrvalé úrovně průměrného statistického příjmu výrobců mléka je umožněno strukturálním přizpůsobováním výroby. Mezi lety 1995 a 2007 pozbyla EU-15 poloviny podniků vyrábějících mléko. 69. Směřování ke konsolidaci výroby by mělo pokračovat, případně se i zrychlovat, neboť v méně příznivých oblastech dochází k ústupu či zániku výroby a v oblastech s intenzivním zemědělstvím lze pozorovat její koncentraci. Tento vývoj se může ukázat jako negativní pro životní prostředí i pro sociální síť ve znevýhodněných oblastech, v nichž je výroba mléka jednou z mála možných zemědělských činností. Doporučení č. 3 Pokud jde o odvětví mléka, původní politika cenových podpor i současná politika přímých podpor příjmů představuje v praxi politiku neadresnou, a to jak územně, tak sociálně [70]. Vzhledem k významu výroby mléka v zemědělském hospodářství a jeho dopadu na utváření krajiny proto Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby věnovala větší pozornost strategiím, jež je třeba prosadit pro řešení: - specifických problémů oblastí, v nichž je výroba mléka zranitelnější, a to zvláště oblastí horských, - důsledků zeměpisné koncentrace výroby mléka pro životní prostředí. Konkurenceschopnost na světových trzích 70. Podíl EU na světovém obchodě s mléčnými výrobky se od roku 1984 stále snižuje. Cíl konkurenceschopnosti evropských výrobců mléka má v současném vývoji směrem k liberalizaci odvětví ústřední postavení. V souladu s dohodami WTO byly v posledních letech značně sníženy evropské vývozní podpory pro mléčné výrobky. 71. Světový trh s mléčnými výrobky se týká především základních výrobků, jakými jsou sušené mléko a máslo. Evropští výrobci těchto výrobků byli na světových trzích konkurenceschopní pouze tehdy, pokud byly ceny vysoké. Mimo tato období vyváželi s pomocí rozpočtu Společenství. 72. Po značném vzestupu v posledních letech poptávka na světovém trhu nyní klesá. Proto Komise v roce 2009 znovu oživila systém vývozních náhrad, jejichž výše byla v roce 2007 snížena na nulovou úroveň. Pokud by však dohody o světovém obchodu, které se v současnosti projednávají, měly vést ke zrušení vývozních náhrad, nebylo by toto řešení ve střednědobém výhledu již možné. Budoucí vývoj vývozu je podmíněn vývojem světové poptávky a schopností průmyslu EU tuto poptávku uspokojovat. Doporučení č. 4 Pro evropské odvětví mléka zůstane světový trh druhořadým trhem, na nějž bude mít toto odvětví přístup pouze během období, kdy světové ceny budou vysoké. Pouze výrobci sýrů a dalších výrobků s vysokou přidanou hodnotou budou moci usilovat o stálý podíl na trhu. Je tedy nezbytné, aby Komise i členské státy pokračovaly v úsilí vedoucímu ke změně zaměření výroby mléka, a to přednostně na uspokojování potřeb evropského domácího trhu a doplňkově též na výrobu sýrů a dalších výrobků s vysokou přidanou hodnotou, které je možné vyvážet bez rozpočtových podpor. Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 23. července 2009. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ Předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Mezinárodní mlékárenská federace, Production of cow milk 2007 (Výroba kravského mléka), http://www.fil-idf.org. Evropská komise, Zemědělství v Evropské unii – statistické a ekonomické informace 2008. [2] Ernst and Young, Společná organizace trhu s hovězím masem. Vyhodnocení tržních opatření v odvětví hovězího a telecího masa. Závěrečná zpráva, prosinec 2007. [3] Mezinárodní mlékárenská federace, Production of cow milk 2007 (Výroba kravského mléka), http://www.fil-idf.org. [4] Eurostat, údaje roku 2006. [5] Podle článku 33 Smlouvy o ES je cílem společné zemědělské politiky:a)zvýšit produktivitu zemědělství podporou technického pokroku a zajišťováním racionálního rozvoje zemědělské výroby a optimálního využití výrobních činitelů, zejména pracovní síly;b)zajistit tak odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, a to zejména zvýšením individuálních příjmů osob pracujících v zemědělství;c)stabilizovat trhy;d)zajistit plynulé zásobování;e)zajistit dodávky spotřebitelům za rozumné ceny. [6] Účetní dvůr řešil tuto otázku mj. ve své zvláštní zprávě č. 2/99 o dopadu reformy SZP na odvětví obilovin (Úř. věst. C 192, 8.7.1999). Dále v souladu s judikaturou Soudního dvora "orgány Společenství mají povinnost zajišťovat neustálé vyvažování, které si mohou vyžádat případné rozpory mezi těmito cíli, je-li na každý z nich nahlíženo zvlášť, případně přiznat dočasně některému z cílů přednost vynucenou hospodářskými okolnostmi", rozsudek ze dne 19. března 1992 ve věci C-311/90, Jozef Hierl v. Hauptzollamt Regensburg, bod 13, Recueil 1992, s. I-02061. [7] Body odůvodnění 3 a 9 nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48) a body odůvodnění 19, 36, 43 a 60 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé produkty ("jednotné nařízení o společné organizaci trhů") (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1). [8] Body odůvodnění 2, 5, 9 a 25 nařízení (ES) č. 1255/1999 a body odůvodnění 10, 19, 43 a 60 nařízení (ES) č. 1234/2007. [9] Bod odůvodnění 2 nařízení (ES) č. 1255/1999 a bod odůvodnění 10 nařízení (ES) č. 1234/2007. [10] Čl. 33 odst. 2 písm. b) Smlouvy o ES. [11] Bod odůvodnění 4 nařízení (ES) č. 1255/1999 a bod odůvodnění 16 nařízení (ES) č. 1234/2007. [12] Bod odůvodnění 4 nařízení (ES) č. 1255/1999 a bod odůvodnění 10 nařízení (ES) č. 1234/2007. [13] Nařízení Rady (EHS) č. 856/84 ze dne 31. března 1984, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 804/68 o společné organizaci trhů s mlékem a mléčnými výrobky (Úř. věst. L 90, 1.4.1984, s. 10). [14] Mechanismus cenové podpory byl oslaben zrušením směrné ceny mléka, snížením intervenčních cen, zvýšením vnitrostátních kvót o 1,5 %, jakož i postupným snížením povinných dávek výrobců v případě překročení kvóty. [15] Nařízení (ES) č. 1234/2007. [16] SOT s mlékem a mléčnými výrobky původně zahrnovala mechanismus dovozních dávek založený na tzv. prahové ceně. Od tohoto systému bylo upuštěno v roce 1995 (Všeobecné dohody o clech a obchodu ze dne 15. prosince 1993); místo něj byla zavedena pevná cla. [17] Nařízení (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1), články 95 až 97. [18] Nařízení (ES) č. 1782/2003, čl. 47 odst. 2. [19] Kromě Malty a Slovinska, které se rozhodly začít uplatňovat běžný režim jednotné platby na regionální úrovni od roku 2007. [20] Odpovědi Komise na zvláštní zprávu č. 6/2001 o mléčných kvótách. [21] Výdaje v rozpočtových položkách 050212, 05030216 a 05030217. [22] V roce 2004 OECD dospěla k závěru, že prémie pro mléčné výrobky v každém případě zmenšují prospěšné podmínky daňových poplatníků. Viz Analyse de la réforme de la PAC de 2003 (Rozbor reformy SZP v roce 2003), OECD, Paříž, 2004. [23] Byly uskutečněny návštěvy u následujících organizací: - Evropské mlékárenské sdružení (EDA), jež zastupuje zájmy evropského mlékářského průmyslu u evropských orgánů i u mezinárodních institucí, jakými jsou Světová obchodní organizace či Komise pro Codex Alimentarius; - COPA-COGECA. Výbor profesních zemědělských organizací v Evropské unii (COPA) a Všeobecný výbor pro zemědělské družstevnictví v Evropské unii (COGECA) zastupují politické zájmy evropských družstev a zemědělců v Evropské unii; - Institut für Ökonomie der Ernährungswirtschaft (Ústav pro hospodářství potravinářského průmyslu); - IFCN (International Farm Comparison Network, Mezinárodní síť pro srovnávání zemědělských podniků); - Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD).Auditoři se rovněž zúčastnili dvou seminářů věnovaných budoucnosti odvětví mléka – International Management Forum Milk (Riga) a World Dairy Summit (Světový mlékařský summit) 2007 (Dublin) – a dále informačních a konzultačních zasedání organizovaných Komisí v rámci kontroly stavu v roce 2008. [24] Dánsko však nevyužilo přidělenou kvótu v hospodářském roce 2007/2008. [25] Evropská komise, GŘ VI, Stav a výhledy odvětví mléka. SZP 2000, pracovní dokument, duben 1997. AND-International/ABTQ. Hodnocení SOT "Mléko a mléčné výrobky" a nařízení "Kvóty", závěrečná zpráva, březen 2002. [26] Zvláštní zpráva Evropského účetního dvora č. 6/2001 o mléčných kvótách (Úř. věst. C 305, 30.10.2001). [27] Evropská komise, Zpráva o kvótách pro mléko, pracovní dokument Komise, SEK(2002) 789 v konečném znění ze dne 10. července 2002). [28] Odpovědi Komise na zvláštní zprávu č. 6/2001 o mléčných kvótách. [29] Bod odůvodnění 19, 43 a 60 nařízení (ES) č. 1234/2007. [30] Nominální či běžné ceny: včetně peněžní inflace; reálné ceny: po odstranění vlivu peněžní inflace. [31] V systému regulovaném kvótami má cenová nestálost klesající tendenci: viz zejména Boussard, J. M., Price risk management instruments in agricultural and other unstable markets (Nástroje řízení cenového rizika na zemědělském trhu a dalších nestabilních trzích), FEA Thursday seminar, São Paulo, říjen 2003. [32] Evropská komise, Statistiky Řídícího výboru pro mléko, údaje sdělené členskými státy ( 22. leden 2009). [33] Vzhledem k tomu, že se v krátkodobých cenových výkyvech ve výrobě mléka odrážejí sezónní změny podmínek, používá se jako ukazatel stability v členských státech změna průměrné roční výrobní ceny. Spolehlivost absolutních cen poskytnutých Eurostatu členskými státy je však proměnlivá a neumožňuje vypočítat statisticky reprezentativní váženou průměrnou cenu. Proto je zde vývoj cen v EU souhrnně postižen pomocí vážených indexů pro členské státy, jejichž výroba je největší. [34] Evropská komise, GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, Les conséquences de l’évolution des prix des produits agricoles sur les consommateurs (Důsledky cenového vývoje zemědělských výrobků pro spotřebitele), dokument CM/WM/PB D(2007) 34703 ze dne 13. listopadu 2007. [35] Údaje nejsou plně srovnatelné: graf 8 souhrnně znázorňuje vývoj cen vyplácených výrobcům v pěti hlavních členských státech EU-15 vyrábějících mléko. Graf 11 jednak zahrnuje údaje pro vejce, a dále se týká spotřeby všech obyvatel EU, jejichž počet i struktura doznaly během posuzovaného období značných změn. [36] Řetězec potravinového zásobování v sobě zahrnuje tři hospodářská odvětví: odvětví zemědělství, potravinářský průmysl a odvětví distribuce. [37] Podle jednoho průzkumu provedeného v Belgii "představuje zemědělská hodnota pouze 30 až 40 % spotřební ceny u mléčných výrobků", Évolution récente des prix et des coûts dans la filière du lait (Poslední vývoj cen a nákladů v odvětví mléka), Service public fédéral Économie, Brusel, 2008. Podle jiných zdrojů se tento podíl u sýrů typu Gouda či Čedar blíží 50 % (viz zejména Evropská komise, Les conséquences de l’évolution des prix des produits agricoles sur les consommateurs (Důsledky cenového vývoje zemědělských výrobků pro spotřebitele), s. 22). [38] Celkový obrat 15 největších evropských maloobchodních prodejců představuje zhruba 77 % evropského trhu s potravinami. Zdroj: Evropská komise, Rozvoj venkova v Evropské unii – Statistické a hospodářské informace – Zpráva za rok 2008. [39] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – ceny potravin v Evropě, KOM(2008) 821 v konečném znění ze dne 9. prosince 2008. [40] Gojim, D.-M., La gestion de l’offre dans le secteur laitier, un mode de régulation toujours pertinent (Řízení nabídky v odvětví mléka jako stále vhodný způsob regulace), Université de Laval, květen 2006. [41] Údaje FADN nicméně nejsou reprezentativní pro celý obor, neboť zemědělské podniky zaměřené na výrobu mléka, které jsou registrovány ve FADN, představují jen 60 % podniků chovajících alespoň jednu dojnici v EU-15 a 25 % v EU-25. V roce 2006 představovaly podniky zaměřené na výrobu mléka, které jsou registrované ve FADN, celkem 78 % zemědělských podniků vyrábějících mléko v EU-25 (podle zjišťování Eurostatu o struktuře zemědělských podniků z roku 2007). [42] FADN, typ zemědělského podniku 41 (hovězí skot – mléko). Viz též Evropská komise, GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova G3, Milk margins in the European Union (Marže na mléko v Evropské unii), 2004. [43] Podpory zaznamenané v proměnné SE 605 FADN zahrnují veškeré typy podpor, tj. z evropských i vnitrostátních zdrojů, v rámci prvního i druhého pilíře SZP, vázané či oddělené, s výjimkou investičních dotací. [44] Eurostat, Vaches laitières – Nombre d'exploitations et effectif selon la SAU et l'effectif de vaches laitières de l'exploitation en 2005 (Dojnice – počet podniků a kusů zvířat podle ZVP a počet kusů dojnic v podniku v roce 2005). [45] FAO, Perspectives de l’alimentation (Vyhlídky v oblasti výživy), červen 2008 a listopad 2008. [46] Zdroj: ZMP. [47] Evropská komise, údaje získané z různých zpráv pod názvem "Zemědělská situace v Evropské unii". Pokud jde o tabulku 3, je nutné připomenout, že na podíl EU na světovém trhu s mléčnými výrobky měla vliv postupná rozšíření Unie, kdy se s každým rozšířením automaticky zvýšil podíl obchodu uvnitř Společenství a snížil objem vývozu. [48] Bod odůvodnění 77 nařízení (ES) č. 1234/2007. [49] Tato kategorie zahrnuje především sušené plnotučné mléko, zahuštěné mléko, konzumní mléko a čerstvé mléčné výrobky. [50] Ústav pro průmyslové hospodářství (IDEI, Université de Toulouse), Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l’UE (Hospodářský rozbor dopadů zrušení systému mléčných kvót v EU), březen 2008, s. 5. [51] V souladu s politikou projednávání ve výborech je politika v odvětví mléka a mléčných výrobků řízena Komisí v součinnosti s členskými státy v rámci Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky. [52] U másla došlo ke snížení o 7 % v červenci 2004, o 7,5 % v červenci 2005, o 8,1 % v červenci 2006 a o 5,1 % v červenci 2007. U sušeného mléka došlo ke snížení o 5 % v červenci 2004, o 5,3 % v červenci 2005 a o 5,5 % v červenci 2006. [53] Zpráva Komise Radě – Vyhlídky trhu v odvětví mléka a mléčných výrobků, KOM(2007) 800 v konečném znění. [54] Dohoda o kontrole stavu, 20. listopad 2008, http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck. [55] Nařízení Rady (ES) č. 248/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vnitrostátní kvóty pro mléko (Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 6). [56] Uvolnění omezení vázaného na obsah tuku by odpovídalo zvýšení mléčné kvóty Společenství o 1,5–1,7 % (tj. například +0,9 % pro Francii, +2,2 % pro Dánsko, +3,4 % pro Nizozemsko), Normandské zemědělské komory, Bilan de santé de la PAC – Expertise technique (Kontrola stavu SZP – Technický znalecký posudek), listopad 2008. [57] Evropská komise, CAP Health Check, Impact Assessment Note no 6 (Kontrola stavu SZP, zpráva o posouzení dopadu č. 6), dokument D(2008) MK / 15332 ze dne 20. května 2008. [58] Ústav pro průmyslové hospodářství, Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l’UE (Hospodářský rozbor dopadů zrušení systému mléčných kvót v EU), březen 2008.OECD, Ředitelství pro výživu, zemědělství a rybolov a Ředitelství obchodu, An analysis of dairy policy reform and trade liberalisation. Trade and economic effects of milk quota systems (Analýza reformy politik v odvětví mléka a mléčných výrobků a liberalizace obchodu s mléčnými výrobky. Obchodní a hospodářské účinky režimů mléčných kvót).COM/AGR/TD/WP(2004)19/V KONEČNÉM ZNĚNÍ. http://ww.oecd.org/dataoecd/1/37/34456378.pdf. Langley, S., Somwaru, A. a Normile, M. A., USDA, Trade liberalization in international dairy markets. Estimated impacts, Economic report research number 16 (Liberalizace obchodu na mezinárodních trzích s mlékem. Očekávané dopady.), únor 2006.Konsorcium INRA-Univerzita Wageningen, Study on the impact of future options for the Milk Quota system and the common market organisation for milk and milk products (Studie k účinkům budoucích rozhodnutí na režim mléčných kvót a společnou organizaci trhů s mlékem a mléčnými výrobky), červen 2002.INRA-ESR, Quelle politique laitière pour l’Europe? Sortir du régime des quotas laitiers? Paramètres à considérer et illustration dans le cas français (Otázka politiky v odvětví mléka a mléčných výrobků pro Evropu. Je třeba upustit od režimu mléčných kvót? Relevantní činitelé a jejich ilustrace na případu Francie), Dny mléka pořádané Oddělením pro hospodářství a sociologii venkova Státního výzkumného ústavu zemědělství (INRA), Paříž, 8. říjen 2001. [59] Důsledkem zvýšení výroby mléka v Evropské unii o 1 % je pokles výrobních cen o 3–4 % (viz Ústav pro průmyslové hospodářství, Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l’UE (Hospodářský rozbor dopadů zrušení systému mléčných kvót v EU), s. 47. [60] Evropské odvětví mléka je zvláště složité a jeho vývoj závisí na velkém množství parametrů, jejichž společný účinek lze jen těžko předpovědět. Modely mohou selhat dokonce i v odhadu základních trendů, jak o tom svědčí skutečnost, že po reformě v roce 2003 se ceny nevyvíjely podle očekávání. [61] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – ceny potravin v Evropě, KOM(2008) 821 v konečném znění ze dne 9. prosince 2008. [62] Ekvivalenční koeficient: 1 kg na 20,5 litrů (máslo) a 1 kg na 11 litrů (sušené odstředěné mléko). [63] Evropská komise, Development in the structure of the agricultural sector (Vývoj struktury zemědělského odvětví), TV D(2007) ze dne 27. března 2007. [64] Chatellier, V. a Delattre, F., Les soutiens directs et le découplage dans les exploitations agricoles de montagne (Přímé podpory a oddělení podpor v horských zemědělských podnicích), Économie rurale č. 288 / červenec–srpen 2005. [65] Evropská komise, Développement rural dans l’Union européenne – Informations statistiques et économiques – Rapport 2008 (Rozvoj venkova v Evropské unii – Statistické a hospodářské informace – Zpráva za rok 2008), prosinec 2008. [66] Velmi malí chovatelé v nových členských státech, kteří se dokázali začlenit do trhu tím, že získali mléčné kvóty, by mohli být snížením cen dotčeni jako první. [67] Odpovědi Komise na zvláštní zprávu č. 6/2001 o mléčných kvótách. [68] Rozhodnutí Rady 2009/61/ES ze dne 19. ledna 2009, kterým se mění rozhodnutí 2006/144/ES o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007 až 2013) (Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 112). [69] K negativní úspoře z rozsahu dochází, když zvýšení výroby nevede ke snížení průměrných výrobních nákladů. Tento případ nastává, když je nabídka některých vstupů pevná a nelze ji snadno upravit na úroveň potřebnou pro dosažení efektivnosti. To může vyplývat z problematického provozního prostředí (klimatické podmínky a topografie) nebo z nedostatku účelnosti některého provozovatele ve srovnání s jinými. Viz MacDonald, James M., O’Donoghue, Erik J., McBride, William D., Nehring, Richard F., Sandretto, Carmen L. a Mosheim, Roberto, Profits, costs and the changing structure of dairy farming (Zisky, náklady a měnící se struktura chovu mléčného skotu), Ministerstvo zemědělství USA, oddělení pro hospodářský výzkum, zpráva o hospodářském výzkumu č. 47, září 2007. [70] Zavedením režimu jednotné platby v roce 2005 získaly členské státy větší možnost zacílit přímou podporu na určité oblasti prostřednictvím regionálního modelu. V praxi však oddělení prémie pro mléčné výrobky a dodatečných plateb nevedlo k přesměrování podpory k výrobcům ve znevýhodněných oblastech. Výsledkem oddělení plateb byla ve všech členských státech EU-15 alokace zvláštních nároků držitelům mléčných kvót nebo zvýšení jednotkové hodnoty platebních nároků, které držitelé kvót již měli. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I VÝROBA A SPOTŘEBA MLÉKA V EU Zdroje: 1) Cronos, 2) Komise: odpovědi členských států na čtvrtletní dotazník, 3) Komise: January 2009 dairy monthly. * n.d. – údaj není k dispozici. (v tis. tun) | | 1984 EU-15 (1) | 1994 EU-15 (1) | 2004 EU-25 (2) | 2008 EU-27 (2) | Výroba kravského mléka | 136247 | 120179 | 136752 | 150647 | Dodávky | 123588 (91 %) | 111515 (93 %) | 124928 (91 %) | 134346 (89 %) | Výroba konzumního mléka | 26449 | 30320 | 31942 | 32120 | Výroba másla | | | | | Průmyslová výroba | 2622 | 1799 | 1979 | 2072 | Celkem | 2657 | 1817 | 2015 | 2167 | Spotřeba másla | 1893 | n.d. | 1973 | 1882 | Výroba sýrů | | | | | V rámci průmyslové výroby (kravské mléko) | 4508 | 5650 | 7399 | 8163 | Celkem | 4882 | 6168 | 8341 | 9547 | Spotřeba sýrů | 4201 | n.d. | 8024 | 7748 | Výroba sušeného mléka | | | | | Odstředěné | 2364 | 1232 | 891 | 928 | Polotučné + plnotučné | 867 | 1001 | 870 | 864 | Sušená syrovátka | 52 | 52 | 73 | 70 | Celkem | 3283 | 2285 | 1834 | 1862 | Spotřeba sušeného odstředěného mléka | ikke oplyst | ikke oplyst | ikke oplyst | 660 (3) | Výroba kondenzovaného a zahuštěného mléka | 1645 | 1284 | 1188 | 1138 | Výroba kaseinu a kaseinátů | 127 | 111 | 122 | 137 | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II ZÁKLADNÍ ÚDAJE O CHOVU MLÉČNÉHO SKOTU V EU Zdroj: Evropský účetní dvůr, sestaveno na základě údajů Eurostatu. | Počet krav (v tis. kusů) | Počet chovatelů krav (v tis.) | | Průměrná velikost stáda (počet krav na chovatele) | Výnos na krávu (kg) | 1985 | 1995 | 2005 | 2007 | 1985 | 1995 | 2005 | 2007 | | 1985 | 1995 | 2005 | 2007 | 1985 | 1995 | 2005 | 2007 | Belgie | 951,19 | 683,80 | 549,33 | 523,70 | 44,58 | 22,05 | 15,18 | 13,32 | | 21,34 | 31,02 | 36,19 | 39,32 | 3990,79 | 4935,65 | 5622,55 | 5490,44 | Dánsko | 913,00 | 714,00 | 564,27 | 545,42 | 31,77 | 16,39 | 6,51 | 5,38 | | 28,74 | 43,56 | 86,73 | 101,38 | 5584,88 | 6544,82 | 8218,64 | 8137,21 | Německo | n.d. | 5229,40 | 4235,96 | 4076,38 | 369,00 | 209,42 | 110,37 | 101,07 | | n.d. | 24,97 | 38,38 | 40,33 | n.d. | 5470,42 | 6833,09 | 6721,96 | Řecko | 218,91 | 185,00 | 167,92 | 150,00 | 73,42 | 28,00 | 9,78 | n.d. | | 2,98 | 6,61 | 17,17 | n.d. | 3499,34 | 4127,03 | 5000,00 | 4819,40 | Španělsko | 1880,20 | 1281,00 | 1001,92 | 903,00 | n.d. | 114,60 | 42,39 | 37,29 | | n.d. | 11,18 | 23,64 | 24,22 | n.d. | 4800,62 | 6445,73 | n.d. | Francie | 6506,10 | 4700,40 | 3883,84 | 3758,50 | 328,70 | 158,57 | 103,85 | 93,12 | | 19,79 | 29,64 | 37,40 | 40,36 | n.d. | 5406,56 | 6334,43 | 6344,43 | Irsko | 1495,20 | 1220,79 | 1081,96 | 1058,21 | 76,70 | 42,10 | 23,82 | 21,32 | | 19,49 | 29,00 | 45,42 | 49,63 | 3894,13 | 4380,03 | 4631,79 | 6111,47 | Itálie | 2804,00 | 2080,00 | 1860,18 | 1890,91 | 337,69 | 113,19 | 61,02 | 62,79 | | 8,30 | 18,38 | 30,48 | 30,11 | n.d. | 5046,73 | 5958,20 | 5581,96 | Lucembursko | 70,29 | 47,75 | 39,34 | 40,04 | 2,31 | 1,42 | 0,97 | 1,09 | | 30,42 | 33,63 | 40,72 | 36,73 | 4278,84 | 5625,13 | 6567,08 | 6450,25 | Nizozemsko | 2333,00 | 1777,00 | 1433,20 | 1468,30 | 61,31 | 40,06 | 23,53 | 24,51 | | 38,06 | 44,36 | 60,91 | 59,91 | 5379,34 | 6356,22 | 7298,47 | 7247,40 | Rakousko | n.d. | 706,49 | 535,79 | 521,68 | n.d. | 90,73 | 54,58 | 49,45 | | n.d. | 7,79 | 9,82 | 10,55 | n.d. | 4173,02 | 5826,32 | 5074,15 | Portugalsko | n.d. | 384,00 | 287,29 | 272,66 | n.d. | 86,00 | 15,86 | 13,50 | | n.d. | 4,47 | 18,11 | 20,20 | n.d. | 4583,33 | 6361,56 | n.d. | Finsko | n.d. | 402,30 | 318,76 | 296,07 | n.d. | 32,36 | 16,94 | 14,39 | | n.d. | 12,43 | 18,82 | 20,57 | n.d. | 8212,78 | 7775,04 | 7744,07 | Švédsko | n.d. | 481,70 | 393,26 | 369,65 | n.d. | 17,74 | 8,55 | 7,10 | | n.d. | 27,15 | 46,01 | 52,06 | n.d. | 6859,04 | 8206,20 | 8163,25 | Spojené království | 3256,47 | 2631,93 | 2065,07 | 1978,00 | 52,88 | 36,68 | 26,31 | 28,14 | | 61,58 | 71,76 | 78,49 | 70,29 | 4956,41 | 5578,63 | 7073,20 | 6899,29 | EU-15 | | 22525,56 | 18418,09 | 17852,52 | | 1009,32 | 519,65 | 472,47 | | | 22,32 | 35,44 | 35,24 | 4486,21 | 5396,16 | 6549,51 | n.d. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Česká republika | n.d. | 713,00 | 440,50 | 416,52 | n.d. | n.d. | 6,78 | 5,62 | | n.d. | n.d. | 64,97 | 74,11 | n.d. | 4378,58 | 6434,91 | 6002,75 | Estonsko | n.d. | 185,40 | 115,23 | 107,84 | n.d. | n.d. | 9,21 | 6,08 | | n.d. | n.d. | 12,51 | 17,74 | n.d. | 3812,84 | 5927,50 | 5705,22 | Kypr | n.d. | 29,50 | 24,25 | 23,70 | n.d. | n.d. | 0,24 | 0,24 | | n.d. | n.d. | n.d. | 98,75 | n.d. | 4711,86 | 5990,65 | 6079,32 | Lotyšsko | n.d. | 291,90 | 172,36 | 182,32 | n.d. | n.d. | 50,90 | 43,69 | | n.d. | n.d. | 3,39 | 4,17 | n.d. | 3233,64 | 4356,37 | 3496,12 | Litva | n.d. | 586,00 | 493,89 | 398,37 | n.d. | n.d. | 170,79 | 123,17 | | n.d. | n.d. | 2,89 | 3,23 | n.d. | 3087,88 | 4450,42 | 3330,36 | Maďarsko | n.d. | 390,00 | 286,83 | 265,43 | n.d. | n.d. | 16,25 | 12,17 | | n.d. | n.d. | 17,65 | 21,81 | n.d. | 5054,95 | 6767,51 | 5442,59 | Malta | n.d. | n.d. | 7,27 | 8,08 | n.d. | n.d. | 0,15 | 0,19 | | n.d. | n.d. | 49,12 | 42,53 | n.d. | n.d. | 5296,30 | 5340,79 | Polsko | n.d. | n.d. | 2853,74 | 2767,78 | n.d. | n.d. | 727,10 | 651,05 | | n.d. | n.d. | 3,92 | 4,25 | n.d. | n.d. | 4328,07 | 3266,12 | Slovinsko | n.d. | n.d. | 130,68 | 124,19 | n.d. | n.d. | 19,71 | 19,20 | | n.d. | n.d. | 6,63 | 6,47 | n.d. | n.d. | 5479,59 | 4525,34 | Slovensko | n.d. | n.d. | 193,20 | 177,22 | n.d. | n.d. | 13,46 | 11,54 | | n.d. | n.d. | 14,35 | 15,36 | n.d. | n.d. | 5538,47 | 5350,83 | EU-10 | | | 4717,95 | 4471,45 | | | 1014,58 | 872,95 | | | | 4,63 | 5,10 | | 3958,77 | 4830,06 | 3866,06 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Bulharsko | n.d. | n.d. | n.d. | 335,90 | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | 2219,41 | Rumunsko | n.d. | n.d. | n.d. | 1572,90 | n.d. | n.d. | n.d. | 1012,40 | | n.d. | n.d. | n.d. | 1,55 | n.d. | n.d. | n.d. | 1168,03 | EU-2 | | | | 1908,80 | | | | | | | | | | | | | 1353,04 | --------------------------------------------------