Zvláštní zpráva Účinnost kombinování 
grantů regionálních 
investičních facilit 
s půjčkami finančních 
institucí za účelem 
podpory vnějších 
politik EUCS 2014  č. 16
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-9207-003-8
doi:10.2865/84112
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 16
Zvláštní zpráva Účinnost kombinování 
grantů regionálních 
investičních facilit 
s půjčkami finančních 
institucí za účelem 
podpory vnějších 
politik EU
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Glosář a zkratky
I – VIII Shrnutí
1 – 13 Úvod
1 – 4 Možné přínosy plynoucí z kombinace grantů na vnější spolupráci s půjčkami
5 – 13 Mechanismus EU pro kombinování zdrojů financování
14 – 15 Rozsah a koncepce auditu
16 – 52 Připomínky
16 – 37 Regionální investiční facility byly ustaveny vhodným způsobem, ale řízení prováděné Komisí 
nadále vykazuje nedostatky
17 – 21 Uspořádání regionálních investičních facilit je uspokojivé a regulatorní a procedurální rámec se zlepšuje
22 – 31 Jsou vybírány vhodné projekty, ale posouzení Komise se dostatečně nesoustřeďuje na přidanou hodnotu 
a výši grantů EU
32 – 33 Komise provádí zbytečně vysoké platby záloh
34 U dílčích facilit byla kritéria pro přiznávání dílčích úvěrů vágní či široká
35 – 37 Komise monitorovala realizaci grantů v různém rozsahu
38 – 52 Zamýšlených přínosů kombinování grantů a úvěrů nebylo zatím v plné míře dosaženo
39 – 42 Potřeba grantu jako podmínky půjčky byla prokázána pouze u poloviny prověřovaných projektů
43 – 46 Možnosti Komise podílet se na formulaci politik a ovlivňovat ustavování a řízení projektů nebyly realizovány 
v plném rozsahu
47 – 52 Kombinování zdrojů financování posílilo spolupráci dárců, viditelnost financování EU však zůstává omezená
03 Obsah
53 – 60 Závěry a doporučení
 Příloha I  — Globální pokrytí regionálními investičními facilitami
 Příloha II —  Částky, v souvislosti s nimiž Komise přijala závazky, uzavřela smlouvy 
a vyplatila je, podle regionálních investičních facilit k 31. 12. 2013
 Příloha III —  Počet schválených projektů podle regionálních investičních facilit 
za období 2007–2013
 Příloha IV —  Příspěvky na 387 schválených projektů podle regionálních investičních facilit 
za období 2007–2013
 Příloha V —  Půjčky od finančních institucí podle regionálních investičních facilit 
za období 2007–2013
 Příloha VI — Vzorek 15 prověřovaných projektů ITF
 Příloha VII — Vzorek 15 prověřovaných projektů NIF
 Příloha VIII — Audit vzorku projektů pro vytváření dílčích facilit
 Příloha IX — Projekty uvedené v bodu 42
 Odpovědi Komise
04
 Glosář  
a zkratky
AFD : Agence française de développement  
AFD je francouzská agentura pro financování veřejného rozvoje, která bojuje proti chudobě a podporuje 
ekonomický růst v rozvojových zemích a ve francouzských zámořských provinciích. Jde o hlavní implementační 
agenturu pro francouzskou rozvojovou pomoc. 
AIF: Investiční facilita pro Asii (Asian Investment Facility)
CIF: Karibská investiční facilita (Carribbean Investment Facility)
Delegace EU : Prostřednictvím 139 delegací a kanceláří je EU zastoupena po celém světě. Delegace EU jsou součástí 
organizační struktury Komise, ale slouží zájmům celé EU. 
EBRD : Evropská banka pro obnovu a rozvoj ( European Bank for Reconstruction and Development ) 
EBRD je veřejná rozvojová banka se sídlem v Londýně, které podporuje přechod na otevřené, tržní ekonomiky 
v zemích od střední a východní Evropy po střední Asii a jižní a východní Středomoří. Poskytuje prostředky na 
financování projektů bankám, průmyslovým odvětvím a podnikům, a to jak na nové riskantní investiční záměry, 
tak na investice do existujících firem. Soustřeďuje se na soukromý sektor, ale spolupracuje i se společnostmi ve 
veřejném vlastnictví. 
EIB: Evropská investiční banka  
EIB je bankou Evropské unie. Vlastní ji členské státy EU, jejichž zájmy zastupuje. Banka úzce spolupracuje s ostatními 
orgány EU na provádění politiky EU tím, že financuje investiční projekty.
ERF : Evropský rozvojový fond  
Evropské rozvojové fondy jsou hlavním nástrojem poskytování pomoci Evropské unie určené na rozvojovou 
spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy a zámořskými zeměmi a územími. Současný rámec vztahů 
Evropské unie s těmito zeměmi a územími tvoří dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 na 
období dvaceti let (dále jen „dohoda z Cotonou“). Hlavním cílem dohody je omezení a konečné vymýcení chudoby.
EuropeAid : Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid
IFCA : Investiční facilita pro střední Asii (Investment Facility for Central Asia)
IFP: Investiční facilita pro Tichomoří (Investment Facility for the Pacific)
ITF: Svěřenecký fond EU a Afriky pro infrastrukturu (EU‑Africa Infrastructure Trust Fund)
KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau  
KfW je podpůrná banka Spolkové republiky Německo se sídlem ve Frankfurtu. Rozvojová sekce banky provádí 
jménem německé vlády finanční rozvojovou spolupráci.
LAIF : Latinskoamerická investiční facilita (Latin America Investment Facility)
MMF : Mezinárodní měnový fond
05 Glosář a zkratky 
MRI : Dohoda o vzájemné důvěře (Mutual Reliance Initiative)  
MRI je formální rámec ustavený v roce 2009 AFD, EIB a KfW za účelem zvýšení účinnosti při spolufinancování 
rozvojových projektů. K jejím hlavním prvkům patří delegování většiny úkolů na vedoucí financující subjekt operace 
a vzájemné uznání postupů. 
NIF: Investiční facilita sousedství (Neighbourhood Investment Facility)
ROM : Monitorování orientované na výsledky (Results Oriented Monitoring)  
Systém ROM je nástrojem pro přezkum projektů a programů, který poskytuje doporučení, jak je zlepšit. 
WBIF : Investiční rámec pro západní Balkán (Western Balkans Investment Framework)
Zvýhodněná půjčka : Zvýhodněná půjčka je půjčka poskytnutá za podmínek, které jsou podstatně příznivější než 
podmínky smluv poskytovaných za tržních podmínek. MMF počítá míru zvýhodnění jako rozdíl mezi nominální 
hodnotou půjčky a součtem snížení budoucích plateb dlužníka za dluhovou službu, vyjádřený jako procento 
nominální hodnoty půjčky.
06
 Shrnutí
I
Mechanismy kombinování zdrojů financování kombi ­
nují půjčky1 od finančních institucí s granty. Kombino ­
vání zdrojů financování skýtá poskytovatelům grantů 
možnost jejich fondy na vnější spolupráci umocnit 
využitím úvěrů od finančních institucí. Dále jim umož ­
ňuje ovlivňovat formulování politik anebo způsob, 
jakým jsou projekty ustavovány a řízeny. Kombinování 
půjček a grantů může dále podpořit spolupráci zúčast ­
něných stran v oblasti rozvojové pomoci a zlepšit 
viditelnost pomoci.
II
Od roku 2007 zřídila Komise s členskými státy osm 
regionálních investičních facilit, které pokrývají celou 
oblast vnější spolupráce Komise. V období 2007–2013 
přidělila EU na tyto facility 2 106 milionů EUR. Finanční 
instituce podporující rozvoj určují projekty a žádají 
o granty, které jsou schvalovány výkonnými orgány, 
jejichž členy jsou zástupci Komise, členských států 
a dalších dárců. Finanční instituce si smluvně zajišťují 
většinu technické pomoci a projekty monitorují.
III
Audit provedený Účetním dvorem pokryl fungování 
regionálních investičních facilit od jejich ustavení. 
Účetní dvůr konkrétně posuzovat účinnost kombino ­
vání grantů regionálních investičních facilit s úvěry 
od finančních institucí. Audit se soustředil na ustavení 
a řízení regionálních investičních facilit a míru, v níž 
bylo dosaženo zamýšlených přínosů kombinování 
zdrojů. Auditní práce sestávala z analytického pře ­
zkumu, pohovorů se zaměstnanci Komise, průzkumu 
ve 40 delegacích, z nichž 22 odpovědělo, návštěv čtyř 
hlavních finančních institucí a prověrky vzorku 30 
grantů udělených projektům.
1 Kromě půjček jde v menší míře i o další formy jiného než grantového 
financování.IV
Účetní dvůr dospěl k závěru, že kombinování grantů 
regionálních investičních facilit s úvěry od finančních 
institucí za účelem podpory vnějších politik EU bylo 
obecně účinné. Regionální investiční facility byly 
dobře ustaveny, ale kvůli nedostatkům v řízení pro ­
váděném Komisí nebylo maxima možných přínosů 
mechanismů kombinování zdrojů dosaženo.
V
Členské státy a Komise zajistily, aby regionální inves ­
tiční facility byly řádně ustaveny, a tyto facility jsou 
nyní dobře zavedeny. Úvěrový prvek financování 
zajišťovaly především čtyři evropské finanční instituce, 
které určovaly způsobilé investice. V uplynulých sedmi 
letech identifikovaly dostatek projektů, na které mohly 
být poskytnuty disponibilní prostředky.
VI
30 projektů, které byly předmětem přezkumu Účet ­
ního dvora, bylo posouzeno jako vhodné pro příslušné 
regiony a země. Schvalovací řízení Komise však nebylo 
důkladné a rozhodnutí o udělení grantu v konkrétní 
výši často nebyla v jednotlivých případech přesvěd ­
čivě doložena. Rovněž chyběly pokyny k tomu, jaká 
kritéria by Komise měla při rozhodování používat. 
Po schválení grantů byly vypláceny zbytečně vysoké 
zálohy. Monitorování prováděné Komisí nezajistilo ve 
všech případech dosažení přidané hodnoty.
Shrnutí 07
VII
Regionální investiční facility poskytly investičním 
partnerům platformu pro úzkou spolupráci a realizaci 
projektů značného rozsahu, jež by bylo jinak obtížné 
financovat. Přiznání grantů pro účely jejich kombino ­
vání s půjčkami bylo v některých případech jasně zdů ­
vodněno, zejména tehdy, pokud byla splněna kritéria 
zvýhodnění. V jiných případech, přesněji v 50 % všech 
zkoumaných případů, to však zjevné nebylo. Komise 
dále plně nevyužila možný pozitivní dopad na způ ­
sob ustavování projektů či širší dopad na odvětvovou 
politiku. Viditelnost podpory EU byla zatím omezená, 
i když Komise se touto problematikou začala zabývat.
VIII
Účetní dvůr předkládá Komisi řadu doporučení s cílem 
zlepšit účinnost regionálních investičních facilit. Tato 
doporučení se týkají výběru projektů a schvalování 
grantů, vyplácení prostředků, monitorování realizace 
grantů EU a zlepšování viditelnosti pomoci EU.
08
 Úvod
Možné přínosy plynoucí 
z kombinace grantů na 
vnější spolupráci 
s půjčkami
01 
Mechanismy kombinování zdrojů 
financování kombinují půjčky2 od 
finančních institucí s granty. Granty 
mohou mít různou podobu, v případě 
spolupráce EU s rozvojovými zeměmi 
jsou však nejběžnějším typem grantů 
granty v podobě přímých investic, 
úrokových dotací, technické pomoci 
a režimů úvěrového ručení.
02 
Hlavním cílem mechanismů kombino ­
vání zdrojů financování je umocnit pro ­
středky na vnější spolupráci mobilizací 
půjček od finančních institucí. Kom ­
binování zdrojů se uplatňuje zejména 
při řešení suboptimálních investičních 
situací u případů činností nebo infra ­
struktury, které by mohly být usku ­
tečnitelné, ale nepřitahují dostatečné 
finanční prostředky z tržních zdrojů. 
Výčet hlavních důvodů, proč projekty 
nejsou schopny za normálních tržních 
podmínek přilákat investory:
a) nejsou dostatečně ziskové, ale mají 
značné přínosy pro ekonomiku, ži ­
votní prostředí nebo sociální sféru;b) mají profily vykazující nadměrné 
riziko;
c) nacházejí se ve vysoce zadluže ­
ných zemích a vztahují se na ně 
podmínky Mezinárodního měno ­
vého fondu (MMF) pro poskytování 
půjček (viz rámeček 1 ).
03 
Kromě mobilizace úvěrů od finančních 
institucí mechanismus kombinování 
zdrojů financování nabízí poskytova ­
telům grantů možnost podílet se na 
formulaci politik či uplatňovat vliv na 
ustavení a řízení projektů, například 
v podobě zmírňování negativních 
externalit projektů, jako neblahých do ­
padů na životní prostředí nebo zápor ­
ných sociálních aspektů, či poskytnutí 
dodatečného financování na konkrétní 
cíle související s projektem, jako rozvoj 
správních či technických kapacit.2 Kromě půjček jde v menší míře 
i o další formy jiného než 
grantového financování.
Požadavky MMF na půjčky ve výrazně zadlužených zemích
MMF vyžaduje, aby vysoce zadlužené země uzavíraly úvěrové smlouvy výhradně za podmínek, které jsou 
podstatně příznivější než u půjček poskytovaných za tržních podmínek. Takové půjčky se označují za zvýhod ­
něné. MMF požaduje, aby ve vysoce zadlužených zemích činila míra zvýhodnění minimálně 35 %.Rámeček 1
09 Úvod
04 
S mechanismem kombinování zdrojů 
financování se však pojí i jiné, obecněj ­
ší potenciální přínosy:
a) podporuje spolupráci mezi 
zúčastněnými stranami ve sféře 
rozvojové pomoci. Mechanismy 
kombinování zdrojů financování se 
ustavují zejména v rámci part ­
nerství s evropskými finančními 
institucemi, a mohou tak těžit 
z jejich specifických odborných 
dovedností a znalostí. Zvýšená 
míra spolupráce může též vést 
k větší transparentnosti, úsporám 
z rozsahu a sníženým transakč ­
ním nákladům pro partnerskou 
zemi. Rovněž umožňuje realizovat 
projekty, které jsou příliš velké, než 
aby je mohl financovat jeden dárce 
či jedna finanční instituce;
b) posiluje povědomí příjemců i ši ­
roké veřejnosti o tom, že investice 
byly financovány s podporou 
dárců. Kombinování intervencí 
různých dárců a finančních institu ­
cí je prostředkem, jak získat kritické 
množství nutné pro zviditelnění 
pomoci.Mechanismus EU pro 
kombinování zdrojů 
financování
05 
Komise dlouhodobě subvencuje 
úrokové sazby. V nedávné době však 
Komise a členské státy ustavily speci ­
alizované mechanismy, které urychlují 
využití kombinování zdrojů. Komise od 
roku 2007 vytvořila osm regionálních 
investičních facilit, které pokrývají 
celou oblast vnější spolupráce Komise 
(viz příloha I ). Tyto facility kombinu ­
jí granty financované z evropských 
rozvojových fondů a ze souhrnného 
rozpočtu EU s úvěry, zejména od ev ­
ropských finančních institucí podpo ­
rujících rozvoj. V některých případech 
rovněž přímo přispívají členské státy.
06 
Regionální investiční facility mají tří ­
vrstvou správní strukturu3:
a) strategický orgán4, jehož úkolem je 
vytyčit obecnou strategii financují ­
cí facility;
b) výkonný orgán5, složený ze zástup ­
ců Komise, členských států a jiných 
dárců, který odpovídá za schvalo ­
vání jednotlivých grantů;
c) technický orgán6, složený ze 
zástupců finančních institucí 
a Komise, který stanoví obecný 
postup přípravy projektů a vybírá 
projekty, které budou předloženy 
výkonnému orgánu.3 Investiční rámec pro západní 
Balkán (WBIF) představuje 
výjimku v tom, že jej spravuje 
řídicí výbor a skupina 
projektových investorů.
4 Označuje se jako „strategická 
rada“ nebo „řídicí výbor“.
5 Označuje se jako „operační 
rada“ nebo „výkonný výbor“.
6 Označuje se jako „skupina 
projektových investorů“ nebo 
„skupina finančních institucí“.
10 Úvod
07 
Po konzultacích s příslušnou part ­
nerskou zemí nebo zeměmi navrhují 
finanční instituce jednotlivé projek ­
ty7. Přípravu projektů, které jsou pak 
posuzovány, vedou finanční instituce, 
které identifikují a vybírají projekty na 
základě vlastních kritérií pro finanční 
posuzování a žádají o grant s uvede ­
ním jeho typu a částky. Součástí roz ­
voje projektu je i spolupráce s Komisí, 
zejména v rámci technických orgánů 
a s delegacemi EU. Vedoucí financující 
subjekt projektu monitoruje realiza ­
ci projektu a podává zprávy o jeho 
pokroku. Za řízení realizace projektů 
náleží vedoucímu financujícímu sub ­
jektu odměna.
08 
Svěřenecký fond EU a Afriky pro infra ­
strukturu (ITF) je jedinou regionální 
investiční facilitou, která funguje jako 
fond. Jako pokladník tohoto fondu 
funguje Evropská investiční banka 
(EIB). U ostatních regionálních inves ­
tičních facilit většinou Komise převádí 
granty konečným příjemcům přes 
hlavní finanční instituci. Související 
zakázky udělují a řídí sami příjemci. 
Finanční instituce však poskytují tech ­
nickou pomoc a provádění kombino ­
vaných projektů monitorují. Každá 
regionální investiční facilita má sekre ­
tariát na podporu výkonných orgánů. 
Sekretariáty se nacházejí v prostorách 
Komise8, s výjimkou ITF, jejíž sekreta­
riát spravuje EIB.09 
EU má i jiné mechanismy kombinování 
zdrojů financování. Hlavním příkladem 
je investiční facilita vytvořená v roce 
2003 dohodou z Cotonou na období 
20 let. Jiným příkladem kombinování 
zdrojů financování nad rámec regio ­
nálních investičních facilit je nástroj 
pro evropsko ­středomořské investice 
a partnerství (FEMIP) a Globální fond 
pro energetickou účinnost a obnovitel ­
nou energii (GEEREF).
10 
EU přidělila na regionální investiční 
facility na období 2007–2013 částku 
2 106 milionů EUR (viz příloha II ). Do 
konce roku 2013 již Komise proplatila 
1 205 milionů EUR. Výkonné orgány re ­
gionálních investičních facilit schválily 
387 projektů (viz příloha III ); celková 
výše grantů v souvislosti s těmito 
projekty činila 2 346 milionů EUR (viz 
příloha IV ). Provázely je úvěry v úhrn ­
né výši 22 152 milionů EUR. Případy 
platební neschopnosti v souvislosti 
se splácením těchto úvěrů se zatím 
nevyskytly.
11 
Podporované projekty jsou většinou 
veřejné investiční projekty. Dotčená 
odvětví se liší facilita od facility, nejví ­
ce finančních prostředků však připadá 
na odvětví dopravy a energetiky9. 
Projekty se pohybují od relativně ma ­
lých, které začínají na hodnotě 0,3 mi ­
lionu EUR, po projekty v hodnotě vyšší 
než 1 000 milionů EUR. Ve většině pří ­
padů se na projektech podílí více než 
jedna finanční instituce. V některých 
případech se z regionálních investič ­
ních facilit neposkytuje financování 
na jednotlivé investiční projekty, ale 
na různé nástroje a fondy. U takových 
dílčích facilit finanční instituce vybírají 
a financují dílčí akce, na nichž se podí ­
lejí místní investoři.7 Žádosti o granty WBIF 
podávají většinou partnerské 
země.
8 Generální ředitelství pro 
rozvoj a spolupráci 
(EuropeAid), s výjimkou WBIF, 
jejíž sekretariát zajišťuje 
Generální ředitelství pro 
rozšíření.
9 Přibližně 55 %.
11 Úvod
12 
Od začátku se v regionálních inves ­
tičních facilitách angažují čtyři hlavní 
finanční instituce10: EIB, Evropská 
banka pro obnovu a rozvoj (EBRD), 
Agence Française de Développement  
(AFD) a  Kreditanstalt für Wiederaufbau  
(KfW). V  příloze V  je uveden přehled 
úvěrových částek, které byly schváleny 
v období 2007–2013 na 387 projektů, 
jež obdržely podporu z těchto facilit.
13 
V prosinci 2012 zřídila Komise plat ­
formu EU pro kombinování zdrojů ve 
vnější spolupráci, aby prozkoumala 
možnosti, jak zlepšit kvalitu a efektiv ­
nost regionálních investičních facilit. 
Průzkum stále probíhá a očekávaným 
výstupem bude soubor doporučení 
a pokynů k využívání kombinování 
zdrojů financování v oblasti vnější 
spolupráce a k tomu, jak mobilizovat 
dodatečné veřejné a soukromé zdroje 
a zvýšit tak dopad vnější spolupráce 
a rozvojové politiky EU.10 K dalším způsobilým 
finančním institucím patří: 
Španělská agentura pro 
mezinárodní rozvojovou 
spolupráci ( Agencia Española 
de Cooperación Internacional 
para el Desarrollo  – AECID), 
Africká rozvojová banka 
(African Development 
Bank  – AfDB), Belgická 
investiční společnosti pro 
rozvojové země ( Belgian 
Investment Company for 
Developing Countries  – BIO), 
Karibská rozvojová banka 
(Caribbean Development 
Bank  – CDB), Rozvojová banka 
Rady Evropy ( Council of Europe 
Development Bank  – CEB), 
Španělská společnost pro 
rozvojové financování 
(Companía Española de 
Financiación al Desarrollo  –
COFIDES), Finský fond pro 
průmyslovou spolupráci 
(Finnish Fund for Industrial 
Cooperation Ltd.  – FINNFUND), 
Meziamerická rozvojová 
banka ( Inter‑American 
Development Bank  – IADB, 
pozorovatel v rámci LAIF), 
Lucemburská rozvojová 
agentura ( Luxembourg 
Development Agency  – 
Lux­Dev), Severská investiční 
banka ( Nordic Investment 
Bank  – NIB), Skupina investorů 
ze soukromého sektoru pro 
investice do infrastruktury 
(Private Infrastructure 
Development Group  – PIDG), 
Rakouská rozvojová banka 
(Österreichische 
Entwicklungsbank  AG – OeEB), 
Italská společnost pro podniky 
v zahraničí ( Società Italiana per 
le Imprese all‘Estero  – SIMEST), 
Společnost pro rozvojové 
financování ( Sociedade para 
o Financiamento do 
Desenvolvimento  – SOFID).
12
 Rozsah  
a koncepce auditu
14 
Účetní dvůr posuzoval účinnost kom ­
binování grantů regionálních inves ­
tičních facilit s úvěry od finančních 
institucí na podporu vnějších politik 
EU, a to tak, že se zaměřil na tyto dvě 
otázky:
a) Byly regionální investiční facility 
dobře ustaveny a spravovány?
b) Mělo využití kombinování zdrojů 
financování zamýšlené přínosy?
15 
Tento audit, první v této oblasti realizo ­
vaný Účetním dvorem, se prováděl od 
května do prosince 2013 a soustředil se 
na to, jak si regionální investiční facility 
od svého vzniku vedly. Účetní dvůr 
zaměřil audit na přidělené finanční pro ­
středky EU a roli Komise. Auditní práce 
sestávala z analytického přezkumu, 
pohovorů se zaměstnanci Komise, prů ­
zkumu ve 40 delegacích11, návštěv čtyř 
hlavních finančních institucí a podrob ­
né prověrky vzorku projektů. Vzorek12 
tvořilo 15 projektů, které získaly grant 
od ITF (viz příloha VI ), a 15 projektů, 
které získaly granty v rámci investiční 
facility sousedství (NIF) (viz příloha VII ). 
Tyto dvě regionální investiční facility 
pokrývají jak ERF, tak souhrnný roz ­
počet EU a připadaná na ně více než 
70 % grantů schválených regionálními 
investičními facilitami do konce roku 
2013. Jde rovněž o nejstarší investiční 
facility, jejichž projekty jsou tedy nej ­
více pokročilé. Kvůli jejich konkrétním 
charakteristickým zvláštnostem byla 
součástí auditu i prověrka osmi projek ­
tů týkajících se vytváření dílčích facilit 
(viz odstavec 11) pro financování akcí 
s účastí místních finančních institucí 
(viz příloha VIII ).11 Průzkumu se zúčastnilo 22 
delegací EU.
12 Účetní dvůr vybral projekty 
metodou náhodného výběru 
vzorku podle peněžních 
jednotek.
13
 Připomínky
Regionální investiční 
facility byly ustaveny 
vhodným způsobem, ale 
řízení prováděné Komisí 
nadále vykazuje 
nedostatky
16 
Účetní dvůr prověřoval, zda je celkové 
nastavení regionálních investičních 
facilit a procedurálního rámce vhod ­
né. Audit se rovněž zaměřil na postup 
posuzování žádostí o granty, odů ­
vodnění výběru projektů a vhodnost 
typu a výše grantů. Součástí auditu 
byla i realizace grantů a monitorování 
projektů.
Uspořádání regionálních 
investičních facilit je uspoko -
jivé a regulatorní a procedu -
rální rámec se zlepšuje
17 
Je na místě mít osm různých regionál ­
ních investičních facilit místo jedné 
globální, neboť:
a) facility mají různé struktury pro 
kombinování finančních prostřed ­
ků od různých zúčastněných dárců 
a směrování těchto prostředků na 
projekty;
b) finanční prostředky EU pro geo ­
grafické investiční facility pochází 
z různých finančních nástrojů, jež 
mají různé právní základy;c) rozdělení odpovědnosti v rámci 
Komise a finančních institucí se od ­
vozuje od geografických faktorů;
d) strany zastoupené v různých správ ­
ních orgánech (viz bod 6) se region 
od regionu liší.
18 
Cíle a prioritní odvětví všech regionál ­
ních investičních facilit jsou v souladu 
s globálními cíli politik EU. V případě 
ITF byly způsobilé pouze projekty 
s regionálním rozměrem, což omezilo 
potenciál pro kombinování zdrojů.
19 
Finanční nařízení13 nedávno zavedlo 
pro mechanismus kombinování zdrojů 
financování14 konkrétní pravidla. Tato 
pravidla, platná od roku 2014, výraz ­
ně zlepšila regulační rámec tím, že 
definovala koncepce a zásady, zjed ­
nodušila způsoby řízení používané 
při kombinování zdrojů financování 
a poskytla právní základ pro využívání 
inovativních finančních nástrojů. Komi ­
se v současné době tento rámec dále 
zdokonaluje přípravou pokynů k řízení 
regionálních investičních facilit15.
20 
I když Komise dosáhla v této oblasti 
určitého pokroku, projekty obvykle ini ­
ciovaly finanční instituce, Komise spíše 
na jejich návrhy a následné žádosti 
o granty reagovala, než aby byla při 
určování operací aktivní.13 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU, 
Euratom) č. 966/2012 ze dne 
25. října 2012, kterým se 
stanoví finanční pravidla 
o souhrnném rozpočtu Unie 
a o zrušení nařízení Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 (Úř. 
věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).
14 Byla zavedena nová hlava VIII 
„Finanční nástroje“.
15 Praktické pokyny, které 
pomáhají partnerským zemím 
porozumět požadavkům 
souvisejícím s projektovými 
žádostmi a podáními v rámci 
WBIF, existují od roku 2012.
14 Připomínky
21 
Sekretariát ITF provozuje EIB (viz bod 
8). Vzhledem k tomu, že EIB je pro ­
jektovým investorem, a bez ohledu 
na skutečnost, že sekretariát je od 
bankovních činností EIB oddělen, jde 
o problém, kterým je nutno se zabývat.
Jsou vybírány vhodné pro -
jekty, ale posouzení Komise 
se dostatečně nesoustřeďuje 
na přidanou hodnotu a výši 
grantů EU
Výběr projektů pro grantovou 
pomoc
22 
Postup pro určování a výběr projektů 
umožnil podání dostatečného množ ­
ství žádostí o granty a přijetí závazků 
k přiděleným prostředkům v pláno ­
vaném časovém rámci. Schválené 
projekty byly relevantní z hlediska 
rozvojových potřeb regionů a přísluš ­
ných zemí.23 
Finanční instituce žádají o grant od 
regionální investiční facility podáním 
formuláře žádosti o grant16. I když se 
formuláře žádosti časem prodloužily 
a nyní jsou podrobnější, byly infor ­
mace poskytované finančními insti ­
tucemi před schválením grantu na to, 
aby výkonným orgánům regionálních 
investičních facilit umožnily náležitě 
rozhodnout, příliš obecné. Chyběly 
kvantifikované údaje o úvěrových pod ­
mínkách, zvýhodnění (viz rámeček  1) 
a životaschopnosti (viz například 
rámeček 2 ). Dále očekávaná přidaná 
hodnota poskytnutí grantu nebyla 
dobře formulována a informace nebyly 
strukturovány anebo kvantifikovány.16 „Standardní formulář pro 
podání projektové žádosti“ 
v případě geografických 
investičních facilit řízených 
EuropeAid, „formulář žádosti 
o projektový grant“ u WBIF 
a „přehled“ u ITF.
Projekt ITF – Modernizace elektrické rozvodné sítě v Beninu a Togu
Projekt se týkal výstavby a modernizace elektrického vedení a rozvoden v celkové hodnotě 85,7 milionu EUR. 
Jeho cílem bylo zlepšit spolehlivost a efektivnost dodávek elektrické energie v Beninu a Togu. ITF poskytla 
úrokovou dotaci ve výši 12,25 milionu EUR, díky které bylo možné splnit podmínku 35% míry zvýhodnění 
požadovanou MMF (viz rámeček 1 ).
Finanční instituce neposkytla dostatečné informace
Formulář žádosti o grant předkládaný finančními institucemi neuvádí údaje o finanční a ekonomické života ­
schopnosti projektu, zvýhodnění a souladu projektu s potřebami země, přestože finanční instituce měla tyto 
informace k dispozici ve své dokumentaci. Z formuláře dále nebyla zřejmá očekávaná přidaná hodnota grantu 
ITF. Bez těchto informací nemohla Komise žádost o grant náležitým způsobem posoudit.Rámeček 2
15 Připomínky
17 Informace nutné pro tento 
výpočet nebyly u ostatních 
regionálních investičních 
facilit k dispozici.
18 I když finanční instituce mají 
možnost požádat výkonný 
výbor o status „v zásadě 
schváleno“.24 
Reálným důvodem, proč byly informa ­
ce poskytované finančními institucemi 
omezené, byla skutečnost, že projekty 
se v době podání žádosti o grant často 
stále nacházely v rané fázi. Finanční 
instituce rozhodují o půjčkách pozdě ­
ji, tj. po studii proveditelnosti. Jejich 
rozhodnutí tedy vycházela z lepších 
a podrobnějších informací, než měla 
k dispozici Komise při posuzování 
grantových žádostí.
25 
I když pro tuto oblast nebyly vydány 
žádné pokyny, Komise přezkumy gran ­
tových žádostí postupně zlepšila. Pře ­
zkumy však i nadále vycházejí přede ­
vším z informací uvedených v žádosti 
o grant, což je limituje. U zkoumaných 
projektů se při přezkumech věnovala 
zvýhodnění, udržitelnosti zadlužení, 
výši grantu či ekonomické života ­
schopnosti jen malá pozornost. Komise 
nestanovila kritéria ekonomické živo ­
taschopnosti. Nemá fakticky žádná 
jasná pravidla nebo pokyny k tomu, 
jaký typ rozvojových nástrojů by měl 
být financován granty, půjčkami nebo 
jejich kombinací.
26 
Do přezkumů Komise se v rostoucí 
míře zapojovaly relevantní delegace 
EU, a to formou konzultací při posu ­
zování žádostí o granty. Z prověrek 
projektů a pohovorů s pracovníky 
delegací realizovaných Účetním dvo ­
rem vyplynulo, že tato účast nebyla 
dostatečná, především ve fázi identifi ­
kace projektů. Pouze 59 % z 22 delega ­
cí EU, které se do průzkumu Účetního 
dvora zapojily, odpovědělo, že se na 
identifikaci projektů s kombinovanými 
zdroji financování podílelo. Vlastnická 
odpovědnost delegací vůči těmto pro ­
jektům tak byla omezena. Jakmile však 
finanční instituce požádaly o grant, 
Komise většinu delegací žádala o jejich 
stanovisko k vybraným projektům 
v příslušných zemích.27 
Průměrný počet dní od zahájení 
postupu po konečné schválení na 
úrovni výkonné rady činil v průměru 
215 u ITF, 257 u LAIF a 290 u NIF17. 
U LAIF a NIF musel každý projekt projít 
předběžným a konečným schválením 
jak po technické stránce, tak na úrovni 
rady, což bylo časově náročné. U ITF 
byl tento postup o něco jednoduš ­
ší, neboť předběžné schvalování se 
nevyžadovalo18.
Výběr typu grantu a jeho výše
28 
Vybrané typy grantů (viz bod 1) 
byly pro přidanou hodnotu, jíž měly 
dosáhnout, vhodné. Úrokové dotace 
poskytovala pouze ITF; ostatní regio ­
nální investiční facility nikoliv, i když 
jejich regulatorní a smluvní rámec to 
umožňoval.
16 Připomínky
19 Jak již Účetní dvůr uvedl 
v bodu 3.2 své zvláštní zprávy 
č. 3/99 o řízení a kontrole 
úrokových dotací Komisí 
(Úř. věst. C 217, 29.7.1999, s. 1).29 
Smyslem 11 z 30 grantů zkoumaných 
Účetním dvorem bylo zajistit, aby úvěr 
splňoval minimální míru zvýhodnění 
ve výši 35 % v souladu s požadavkem 
MMF (viz rámeček 1 ). U sedmi z těchto 
11 grantů nebyl Účetní dvůr schopen 
získat od Komise či finančních institu ­
cí doklad o tom, že míra zvýhodnění 
nebyla vyšší, než bylo pro splnění 
požadavku MMF nutné. V jednom 
případě přesáhla míra zvýhodnění 
minimální hranici 35 %, aniž by o tom 
byla Komise informována.
30 
Pro určování výše grantů nebyla sta ­
novena žádná kritéria, pokud hlavní cíl 
byl jiný než plnění požadavků MMF. Ve 
zkoumaných případech často nebylo 
jasné, jak se k daným částkám dospělo. 
Komise navíc nepovažovala za nutné 
důkladně ověřovat způsob, jakým 
finanční instituce vypočítávaly částky 
grantů, o něž žádaly.
31 
Finanční instituce by teoreticky mohly 
stanovit úrokovou míru, která je vyšší, 
než je běžné, a příjemce by ji akcepto ­
val, neboť součástí finančního balíčku 
by byl i grant. Je zde tedy riziko, že 
příjemci se nedostane přínosu grantu 
v jeho úplnosti. I když veřejné finanč ­
ní instituce pro rozvoj odpovídají za 
poskytnutí nejvhodnějších podmínek 
financování, ani Komise, ani Účetní 
dvůr nemohou vyloučit, že toto riziko 
se nestane skutečností, protože kvůli 
důvěrnosti informací nemají na prově ­
řování způsobu stanovení úrokových 
sazeb prostředky19.Komise provádí zbytečně 
vysoké platby záloh
32 
Jakmile byly granty schváleny a doho ­
dy podepsány, byly provedeny záloho ­
vé platby ve značné výši. Komise měla 
tyto prostředky k dispozici a převedla 
je dříve, než byly potřeba. Příjemce 
čerpal tyto prostředky pomalu, neboť 
ustavení projektu a uzavření smluv na 
služby a práce s dodavateli i vlastní 
realizace určitou dobu trvaly. Převe ­
dené prostředky tedy zůstaly dlouho 
nevyužity, což je v rozporu se zásadou 
řádného finančního řízení (příklad viz 
rámeček 3 ). Plnění rozpočtu pak není 
odrazem skutečných činností facilit.
33 
V případě ITF provádí Komise převody 
do fondu a EIB pak jako manažer fondu 
převádí granty z fondu hlavní finanční 
instituci. Výkonná rada ITF schvaluje 
granty, jejichž výše v souhrnu nepře ­
sahuje hotovostní zůstatek, který má 
fond k dispozici. Tímto obezřetným 
přístupem si ITF zajišťuje schopnost 
dostát svým závazkům. Jelikož vlastní 
zahájení realizace projektu určitou 
dobu trvá, příjemce příslušné částky 
vynaloží až o několik let později. Na 
bankovním účtu fondu tak roky leží 
nevyužité prostředky značné výše 
(viz  graf ).
17 Připomínky GrafHotovostní pohyby v ITF
Zdroj:  sekretariát ITF.Projekt NIF – Druhá fáze tuniské sítě pro rychlodráhu
V rámci tohoto projektů v hodnotě 550 milionů EUR se financuje výstavba prioritních úseků dvou nových linek 
vysokorychlostní městské železniční sítě v Tunisu. Grant NIF ve výši 28 milionů EUR slouží k poskytnutí tech ­
nické pomoci zadavateli a dohlížiteli.
Zbytečně vysoké zálohy na grant NIF
V roce 2010 převedla Komise grant příjemci v plné výši. Finanční instituce vyplácely své úvěry až tehdy, 
když příjemce prostředky potřeboval. Jelikož provádění projektu se výrazně zpožďovalo, první platba úvě ­
ru se uskutečnila až v roce 2013. Kvůli zpožděním nebylo z grantu NIF po dobu delší než tři roky využito 
24,5 milionu EUR.Rámeček 3
0100200300400500600700
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Pokladní hotovost(v mil. EUR)
Kumulativní  přírůstek hotovosti
Kumulativní úbytek hotovosti
18 Připomínky
U dílčích facilit byla kritéria 
pro přiznávání dílčích úvěrů 
vágní či široká
34 
U osmi dílčích facilit (viz bod 11), které 
byly předmětem prověrky Účetního 
dvora (viz příloha VIII ), neexistova ­
lo ustanovení o povinnosti Komise 
činnosti financované dílčí facilitou 
jednotlivě schvalovat  ex ante  a pou ­
ze v jednom případě byly schváleny finanční institucí. Současně kritéria pro 
výběr činností způsobilých pro dílčí 
úvěry byla ve většině případů vágní 
nebo velmi široká20 a příslušná odvět ­
ví a priority nebyly zmíněny vůbec. 
Komise si tedy nemohla být jistá, že 
se výdaje soustředily na priority EU 
(příklad viz rámeček 4 ).20 S výjimkou facility pro 
zmírňování geotermálních 
rizik.
Projekt NIF – finanční facilita pro malé a střední podniky
Finanční facilita pro malé a střední podniky, z níž se rozdělovalo celkem 150 milionů EUR, sestávala ze dvou 
produktů. První poskytoval technickou pomoc místním partnerským finančním institucím a nástroj pro sdílení 
rizika ztráty pro úvěrová portfolia. Druhý poskytoval technickou pomoc a bezúročné úvěry s cílem snížit úroko ­
vé sazby a poskytnout ochranné opatření pro sdílení ztrát/rizik. Grant NIF na tento projekt činil 15 milionů EUR.
Široká kritéria pro výběr činností, jež budou financovány dílčí facilitou
Ve formuláři žádosti o grant předloženém finančními institucemi nebylo jasně uvedeno, na které úrovni se 
mají dílčí úvěry schvalovat. Formulář rovněž nespecifikoval povinnosti vedoucího financujícího subjektu při 
hodnocení a výběru. Nebylo uvedeno žádné ustanovení k výběrovému řízení, které by zohledňovalo priority 
EU, neboť z hlediska kritérií způsobilosti byly přijatelné investice do všech odvětví. Dále nebyly jasně stanove ­
ny vykazovací povinnosti pro monitorování projektů.Rámeček 4
Komise monitorovala reali -
zaci grantů v různém rozsahu
35 
Za celkové finanční monitorování faci ­
lit odpovídají sekretariáty regionálních 
investičních facilit. Realizaci projektů 
monitorují finanční instituce samy. Na 
úrovni Komise odpovídají za monitoro ­
vání grantů delegace EU. Rozsah jejich 
monitorování se různil kvůli absenci 
jasných interních pokynů (viz bod 19) a různé míře zapojení delegací do 
určování projektů (viz bod 26). Mecha ­
nismy pro poskytování informací dané 
smlouvami s finančními institucemi 
byly navíc nejasné a nedostatečně 
náročné.
19 Připomínky
36 
Monitorování výkonnosti bylo dosud 
omezené a nestrukturované. V rámci 
platformy EU pro kombinování zdrojů 
ve vnější spolupráci se připravuje sys ­
tém založený na monitorování výsled ­
ků, jež je koncipován tak, aby zahrnul 
i soubor standardních ukazatelů pro 
účely monitorování.
37 
Podobně jako u jiných rozvojových 
projektů financovaných EU Komise 
náhodně vybrala projekty financo ­
vané z kombinovaných zdrojů pro 
účely monitorování orientovaného na 
výsledky (ROM). Toto monitorování 
spočívalo v krátkých, cílených posou ­
zeních prováděných přímo na místě 
externími odborníky podle jednotné 
metodiky. Posouzení ROM se zabývala 
mnoha aspekty provádění projektů na 
základě pěti kritérií: relevance, efektiv ­
nosti, účinnosti, potenciálního dopadu 
a pravděpodobné udržitelnosti. Posou ­
zení se však konkrétně nezaměřovala 
na přidanou hodnotu grantů. Pokud 
jde o výsledky ROM, nebylo zřejmé, 
zda se očekává, že finanční instituce 
či delegace EU podnikne na základě 
závěrů a doporučení nějaké kroky. Na 
projekty podporované z ITF se však 
ROM nevztahovalo.Zamýšlených přínosů 
kombinování grantů 
a úvěrů nebylo zatím 
v plné míře dosaženo
38 
Účetní dvůr posuzoval rozsah, v němž 
bylo zamýšlených přínosů kombino ­
vání zdrojů financování dosaženo. 
Patří k nim mobilizace dodatečného 
financování z jiných zdrojů než z gran ­
tů, účast na tvorbě politik, dopad na 
způsob ustavování a řízení projektů, 
zlepšení koordinace dárců a zviditelně ­
ní evropské pomoci v rámci rozvojové 
spolupráce (viz bod 4).
Potřeba grantu jako pod -
mínky půjčky byla prokázána 
pouze u poloviny prověřova -
ných projektů
39 
Projekty podporované regionálními 
investičními facilitami rovněž získaly 
finanční prostředky značného objemu 
od neevropských finančních institucí 
i od příjemců. U vzorku projektů pro ­
věřovaných Účetním dvorem evropské 
finanční instituce dohromady zajistily 
45 % celkových investičních nákladů, 
přibližně 20 % připadalo na neevrop ­
ské finanční instituce a 25 % na vlastní 
příspěvky příjemců. Příspěvky od 
příjemců jsou osvědčenou praxí, jež 
přispívá k tomu, že příjemce převezme 
za investice odpovědnost. Finanční 
prostředky tedy poskytovaly přede ­
vším institucionální rozvojové banky, 
úvěrování ze strany soukromého sek ­
toru bylo dosud na nízké úrovni.
20 Připomínky
21 To odpovídá 18 % objemu 
prostředků ITF přidělených na 
závazky, 10 % objemu 
prostředků NIF přidělených na 
závazky a 35 % objemu 
prostředků WBIF přidělených 
na závazky.
Projekt ITF – Letiště v Maputu
ITF financovala konzultační služby v přípravné fázi prací na mezinárodním letišti v Maputu (Mosambik). Plá ­
novaná investice se týkala modernizace a vylepšení ranvejí, rolovacích ploch a pozemního osvětlení plochy 
letiště. Náklady na konzultační služby činily 0,6 milionu EUR, součástí služeb byla studie proveditelnosti ke 
koncepci projektu a příprava zadávacího řízení.
Osvědčené postupy u technické pomoci v předinvestiční fázi umocňují financování investice
Technická pomoc zajistila úspěšnou přípravu projektu. Investiční náklady ve výši 52 milionů EUR jsou financová ­
ny úvěry poskytnutými evropskými finančními institucemi. Stavební práce začnou ve druhé polovině roku 2014.Rámeček 540 
ITF poskytovala úrokové dotace, jejichž 
smyslem bylo zvýhodnit úvěr od 
finanční instituce natolik, aby odpoví ­
dal kritériím MMF (viz bod 29). Grant 
tedy umožnil investici realizovat. Ke 
konci roku 2013 mělo tento cíl 14 ze 
71 projektů, k nimž ITF přijala závazky 
v souvislosti s poskytnutím podpo ­
ry. Šlo o 217 milionů EUR z celkem 
494 milionů EUR, které ITF přidělila na 
závazky.41 
Regionální investiční facility dále finan ­
covaly významný počet činností v rám ­
ci předinvestiční fáze. Šlo převážně 
o studie, například studie proveditel ­
nosti, nutné pro ustavení investičních 
projektů, na něž měly finanční institu ­
ce obvykle k dispozici pouze omezené 
finanční zdroje. Projekty tohoto typu 
tvořily 46 % prověřovaných projektů 
ITF, 20 % prověřovaných projektů NIF 
a 70 % všech projektů WBIF21. Val ­
ná většina těchto studií vedla nebo 
pravděpodobně povede k realizaci 
investičních projektů, a lze proto do 
určité míry tvrdit, že podpořily inves ­
tice financované půjčkou (příklad viz 
rámeček 5 ).
42 
15 z 30 projektů prověřovaných Účet ­
ním dvorem nemělo přesvědčivou ana ­
lýzu, jež by prokazovala, že grant byl 
pro uzavření úvěrové smlouvy nutný 
(viz příloha IX ). V závislosti na přípa ­
du zjištěné skutečnosti nasvědčovaly 
tomu, že investice by byly realizovány 
i bez grantu:a) V jednom případě bylo účelem 
grantu zvýhodnit úvěr, ale přijíma ­
jící země již nebyla vázána pravidly 
MMF pro poskytování půjček za 
zvýhodněných podmínek.
21 Připomínky
b) Ve dvou případech byla významná 
část investice financována přímo 
ERF. Grant tedy nebyl pro zvýhod ­
nění finančního balíčku nutný.
c) Ve čtyřech případech byl grant 
v porovnání s celkovými náklady 
na investici marginální a celkovou 
finanční ziskovost projektu výraz ­
ně nezvýšil.
d) V jednom případě byl projekt 
finančně životaschopný i bez 
grantu.
e) V jednom případě vláda velmi usi ­
lovala o realizaci významné inves ­
tice s přínosy pro životní prostředí, 
i když z finančního hlediska byla 
ziskovost velmi nízká. Pro to, aby 
se vláda zavázala pokrýt případné 
budoucí ztráty, nebylo udělení 
grantu nutné.
f) V pěti případech grant sloužil 
především k tomu, aby finančním 
institucím pomohl navrhnout 
finanční balíček, který by vlády 
přijímajících zemí přijaly a který 
by například umožnil předložení 
nabídky srovnatelné s nabídkami 
jiných subjektů ucházejících se o fi ­
nancování příslušného projektu.
g) Jeden případ se týkal vytvoření 
dílčí facility pro poskytování pod ­
pory úvěrovému posílení. Tato dílčí 
facilita sestávala ze dvou obdob ­
ných produktů, z nichž jeden byl 
schopen úspěšně fungovat bez 
jakékoliv grantového financování.Možnosti Komise podílet se 
na formulaci politik a ovliv -
ňovat ustavování a řízení 
projektů nebyly realizovány 
v plném rozsahu
43 
Granty regionálních investičních facilit 
mají často pozitivní dopad na způsob, 
jakým jsou projekty ustaveny a říze ­
ny (viz bod 3). U 30 projektů prově ­
řovaných Účetním dvorem se tento 
dopad realizoval různě v závislosti na 
projektu.
a) V 11 případech grant umožnil 
začlenění projektových kompo ­
nentů, které by pravděpodobně 
jinak nebyly financovány. K příkla ­
dům takových prvků patří užitečná 
technická pomoc a důraz kladený 
v rámci projektů na dopad na chu ­
dobu (příklad viz rámeček 6 ).
b) Ve třech případech se Komise na 
ustavení projektu přímo podílela, 
protože přišla s projektovým ná ­
vrhem, financovala studii prove ­
ditelnosti anebo spolufinancovala 
projekt formou přímého příspěvku.
c) Ve dvou případech se z grantu 
financovaly studie proveditelnosti, 
jež hrály důležitou roli při rozhodo ­
vání o povaze a rozsahu investič ­
ních projektů.
d) V jednom případě grant umožnil 
podstatné rozšíření projektu.
22 Připomínky
44 
U dalších 13 projektů, které byly před ­
mětem přezkumu Účetního dvora, však 
nebylo nijak doloženo, že příspěvky od 
regionálních investičních facilit měly 
na ustavení projektů nějaký vliv.
45 
Mezi projekty prověřovanými Účetním 
dvorem se vyskytlo deset případů, kdy 
měl grant rovněž pozitivní dopad na 
politiku přijímající země v příslušném 
odvětví. Ve většině těchto případů 
grant v odvětví, jehož se prováděné 
projekty týkaly, posílil již existující 
dialog s Komisí. Potenciál pro dialog 
o politice byl větší, pokud grant sku ­
tečně mobilizoval dodatečné financo ­
vání (viz bod 42).46 
U 20 dalších projektů nebylo nijak 
doloženo, že granty měly na politiku 
v odvětví, v jehož rámci byla podpora 
poskytnuta, širší dopad. Pokud finanč ­
ní instituce poskytnutí úvěru spojila 
s podmínkami, ve většině případů 
se přímo týkaly realizace projektu. 
Komise se na monitorování a posuzo ­
vání souladu nepodílela a ve většině 
případů nevyžadovala, aby regionální 
investiční facility omezovaly přiznání 
grantu podmínkami, které by se týkaly 
politik v příslušných odvětvích.Projekt ITF – Voda a sanitační opatření u Viktoriina jezera – Voda v Kampale
Projekt se týkal posílení finanční a provozní kapacity vodohospodářské společnosti National Water and 
Sewerage Corporation v Kampale (Uganda). Zaměřil se na zvyšování spolehlivosti a dostupnosti dodávek vody 
pro obyvatele Kampaly a okolí. Celkové náklady na projekt činily 212 milionů EUR. ITF financovala technickou 
pomoc, v hodnotě 8 milionů EUR, s přípravou projektu a úrokové dotace ve výši 14 milionů EUR, kterými zajis ­
tila 35% míru zvýhodnění požadovanou MMF.
Osvědčené postupy u dopadu na ustavení projektu
S grantem byly spojeny sociální přínosy v podobně zaměření projektu na problematiku chudoby. Projekt kon ­
krétně zlepšil dodávky pitné vody a základní sanitační zařízení v nejchudších oblastech kolem Kampaly. Pro 
konečné příjemce byly granty přínosné v tom, že nejchudší domácnosti měly dodávky vody za snížené sazby. 
Bez grantového financování by se projekt zaměřil pouze na bohatší oblasti.Rámeček 6
23 Připomínky
Kombinování zdrojů finan -
cování posílilo spolupráci 
dárců, viditelnost finan -
cování EU však zůstává 
omezená
Koordinace dárců
47 
Regionální investiční facility podporují 
koordinaci partnerů v oblasti rozvoje 
tím, že finančním institucím poskytují 
rámec pro setkávání a diskusi o inves ­
tičních plánech a pro koordinaci jejich 
úsilí způsobem, který jde nad rámec 
vlastních projektů. Jde o osvědčený 
postup v oblasti rozvoje, který je v sou ­
ladu se zásadami Pařížské deklarace22.
48 
Z 38 investičních projektů ITF a 73 
investičních projektů NIF23, na něž 
výkonné rady do konce roku 2013 
vyčlenily prostředky na granty, 26, re ­
spektive 52 projektů získalo úvěr z více 
než jednoho zdroje.
49 
Kombinování umožnilo financovat 
velké projekty tím, že v rámci jednot ­
livých projektů sloučilo různé zdroje 
financování. Ke konci roku 2013 byly 
vyčleněny prostředky na podporu 22 
investičních projektů ITF a 26 investič ­
ních projektů NIF, které získaly půjč ­
ky, jejichž celková hodnota přesáhla 
100 milionů  EUR. Financování takových 
projektů jednou finanční institucí by 
bylo obtížné.50 
Dohoda o vzájemné důvěře (MRI), kte ­
rou uzavřely tři evropské finanční in ­
stituce, dále posílila spolupráci a koor ­
dinaci. MRI je formální rámec ustavený 
v roce 2009 AFD, EIB a KfW za účelem 
zvýšení účinnosti při spolufinancování 
rozvojových projektů. K jejím hlavním 
prvkům patří delegování většiny úkolů 
na vedoucí financující subjekt operace 
a vzájemné uznání postupů. Dochází 
tak ke snižování transakčních nákladů 
pro příjemce, což je v souladu se zása ­
dami účinnosti pomoci. Rozhodování 
a zadávání zakázek nicméně zůstává 
věcí jednotlivých finančních institucí.
Viditelnost financování EU
51 
Regulační rámec regionálních inves ­
tičních facilit stanoví obecná pravidla 
pro viditelnost24. Za hlavní zásadu se 
považuje zajištění takové viditelnosti 
EU vedoucím financujícím subjektem, 
která bude přinejmenším odpovídat vi ­
ditelnosti vedoucího financujícího sub ­
jektu. Smluvní mechanismy týkající se 
jednotlivých projektů rovněž stanoví 
potřebu adekvátní viditelnosti25, i když 
neuvádějí konkrétní pravidla nebo 
instrukce. Z prověrky jednotlivých 
projektů a průzkumu mezi delegacemi, 
které Účetní dvůr provedl, vyplynulo, 
že finanční instituce grantům EU u pro ­
jektů s kombinovanými zdroji financo ­
vání dosud zajistily pouze omezenou 
viditelnost. Příčin je několik:
a) Pokud jde o viditelnost, smluvní 
rámec nestanoví finančním insti ­
tucím jasná a konkrétní pravidla či 
instrukce.22 Pařížská deklarace (2005) 
uvádí tyto zásady zefektivnění 
pomoci: vlastní odpovědnost, 
přizpůsobení, harmonizaci, 
výsledky a vzájemnou 
odpovědnost.
23 Bez 33 předinvestičních 
projektů ITF a 18 
předinvestičních projektů NIF 
(viz bod 41).
24 Například v článku 10 dohody, 
která stanoví prováděcí 
pravidla pro ITF, a v článku 13 
rámcové dohody NIF 
s finančními institucemi 
a Komisí.
25 V případě facilit typu NIF mají 
všechny dohody o příspěvcích 
klauzuli, jež vyžaduje, aby 
finanční instituce výslovně 
uváděly informace o podpoře 
Evropské unie poskytované 
prostřednictvím NIF.
24 Připomínky
b) S výjimkou „Příručky pro komuni ­
kaci a zviditelnění v rámci vnějších 
akcí Unie“, která byla vypracována 
pro projekty realizované Komisí, 
neexistují v současné době žádná 
konkrétní pravidla či pokyny 
upravené tak, aby vyhovovaly 
specifikům kombinování zdrojů 
financování.
c) S výjimkou několika případů nebyl 
na viditelnost vyčleněn žádný 
rozpočet.
d) Poskytování informací o činnos ­
tech v oblasti zajištění viditelnosti 
EU se nevyžaduje.
52 
Komise nyní své úsilí o zlepšení viditel ­
nosti EU u projektů s kombinovanými 
zdroji financování zintenzivnila. V po ­
slední verzi formuláře grantové žádosti 
musí být popsány plánované aktivity 
v oblasti komunikace a zviditelnění. 
Komise dále v některých případech 
vyžadovala, aby finanční instituce 
vypracovaly komunikační plán, což je 
osvědčený postup. I když jednoznačné 
pokyny chybí, některé delegace EU 
se iniciativně rozhodly regionálním 
investičním facilitám s publicitou pro 
granty pomoci.
25
 Závěry  
a doporučení
Závěry
53 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že kom ­
binování grantů regionálních inves ­
tičních facilit s úvěry od finančních 
institucí za účelem podpory vnějších 
politik EU bylo obecně účinné. Regi ­
onální investiční facility byly dobře 
ustaveny, ale kvůli nedostatkům v říze ­
ní prováděném Komisí nebylo maxima 
možných přínosů mechanismů kombi ­
nování zdrojů dosaženo.
54 
Komise spolu s členskými státy úspěš ­
ně zahájila provoz regionálních inves ­
tičních facilit, jejichž celkové nastavení 
je vhodné. Řadu evropských finančních 
institucí, které nalezly způsobilé pro ­
jekty pro dostupné finanční prostřed ­
ky, tato možnost zaujala. Auditované 
projekty byly z hlediska rozvojových 
potřeb regionů a příslušných zemí rele ­
vantní. Ačkoliv typy grantů byly vhod ­
né, přezkum grantových žádostí pro ­
vedený Komisí vycházel z neúplných 
informací a dostatečně se nesoustře ­
ďoval na přidanou hodnotu grantů. Po 
schválení grantů se vyplácely zbytečně 
vysoké zálohy a monitorování Komise 
nezajistilo ve všech případech realizaci 
přidané hodnoty grantů.55 
Regionální investiční facility podporo ­
valy koordinaci rozvojových partnerů 
na různých úrovních, což umožnilo 
financovat projekty, které by byly 
pro jednoho dárce či finanční insti ­
tuci příliš velké. Ostatních možných 
přínosů kombinování grantů a půjček 
nebylo zatím v plném rozsahu dosaže ­
no. V polovině případů kombinování 
zdrojů financování umožnilo uzavřít 
půjčky, například díky jejich zvýhodně ­
ní v souladu s požadavky MMF. V druhé 
polovině případů však nebyla k dispo ­
zici přesvědčivá analýza dokládající, že 
grant byl nutný, aby finanční instituce 
mohly půjčku uzavřít. Komise dále 
plně nevyužila možný pozitivní dopad 
na způsob ustavování projektů či širší 
dopad na odvětvovou politiku. Viditel ­
nost podpory EU byla dosud omezená, 
i když Komise se touto problematikou 
začala zabývat.
Doporučení
56 
Po sedmi letech zkušeností s regio ­
nálními investičními facilitami hledá 
Komise způsob, jak zlepšit jejich kon ­
cepci a fungování, například přípravou 
pokynů a prostřednictvím platformy 
EU pro kombinování zdrojů ve vnější 
spolupráci. V rámci tohoto procesu 
Účetní dvůr Komisi vyzývá, aby zohled ­
nila tato doporučení:
26 Závěry a doporučení 
57 
Komise by měla zajistit, aby se granty 
EU přidělovaly na základě zdokumen ­
tovaného posouzení přidané hodnoty, 
kterou vytvořily, pokud jde o realizaci 
cílů EU v oblasti rozvoje, sousedství 
a rozšíření. Komise by tedy měla:
a) zajistit, aby byly přijaty a zavedeny 
náležité pokyny s cílem směrovat 
zapojení Komise ve všech fázích 
procesu schvalování a následné 
kontroly;
b) hrát proaktivnější roli při určování 
a výběru projektů, zejména na 
úrovni delegací EU;
c) zajistit, aby se výkonným radám ke 
konečnému schválení předkládaly 
pouze grantové žádosti projektů 
v přiměřeně pokročilé fázi a aby 
tyto žádosti obsahovaly úplné 
informace. Grantové žádosti by 
konkrétně měly uvádět podrobné 
informace o potřebách a přidané 
hodnotě grantů a vysvětlovat, jak 
se k daným částkám dospělo;
d) zkrátit průměrnou dobu trvání 
schvalovacího řízení tím, že pře ­
zkoumá potřebu systematického 
předběžného schvalování.58 
Komise by měla proplácet prostředky 
na financování, teprve až bude příjem ­
ce tyto prostředky potřebovat.
59 
Komise by měla zlepšit monitorování 
realizace grantů EU. Za tímto účelem 
by měla:
a) zavést rámec pro měření výsledků, 
jehož součástí budou ukazatele 
pro následnou kontrolu dopadu 
grantů EU;
b) poskytnout delegacím EU jed ­
noznačné instrukce, pokud jde 
o jejich roli při monitorování pod ­
pory EU pro projekty financované 
z kombinovaných zdrojů;
c) zahrnout do monitorování orien ­
tovaného na výsledky ITF a s ohle ­
dem na specifika kombinování 
zdrojů financování metodiku toho ­
to monitorování upravit.
60 
Komise by měla zintenzivnit své úsilí, 
aby financování ze zdrojů EU mělo 
patřičnou viditelnost, a to tak, že 
finančním institucím stanoví jasné po ­
žadavky na zviditelnění a že bude vy ­
žadovat, aby se na akcích s dopadem 
na viditelnost podílely delegace EU.
Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 8. července 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

27
 Přílohy
Globální pokrytí regionálními investičními facilitami
Zdroj:  databáze sekretariátů regionálních investičních facilit.Příloha I
Investiční facilita pro
Střední Asii (IFCA) – 2010
Granty celkem: 64 milionů EURÚvěry celkem: 317 milionů EUR
Investiční facilita proAsii (AIF) – 2012
Granty celkem: 36 milionů EURÚvěry celkem: 358 milionů EUR
Latinskoamerická investičnífacilita (LAIF) – 2010
Granty celkem: 190 milionů EURÚvěry celkem: 4 515 milionů EURKaribská investičnífacilita (CIF) – 2012
Granty celkem: 35 milionů EURÚvěry celkem: 67 milionů EURInvestiční facilitasousedství (NIF) – 2008
Granty celkem: 953 milionů EURÚvěry celkem: 9 626 milionů EUR
Investiční facilita proTichomoří (IFP) – 2012
Granty celkem: —Úvěry celkem: —
Svěřenecký fond EUa Afriky pro infrastrukturu
(ITF) – 2007
Granty celkem: 762 milionů EUR
Úvěry celkem: 4 549 milionů EURInvestiční rámec pro západníBalkán (WBIF) – 2008
Granty celkem: 302 milionů EURÚvěry celkem: 2 720 milionů EUR
28 Přílohy Příloha II Částky, v souvislosti s nimiž Komise přijala závazky, uzavřela smlouvy a vyplatila je, 
podle regionálních investičních facilit k 31. 12. 2013
(v mil. EUR)
Přijato na závazky Smluvní hodnota zakázky Vyplaceno 
ITF 638 638 459
WBIF 274 260 214
NIF1789 477 422
LAIF1179 160 78
IFCA 86 66 22
AIF 60 34 9
CIF 70 2 1
IFP 10 — —
Celkem 2 106 1 637 1 205
1 Bez dodatečných 17 milionů EUR, k nimž byly v roce 2011 přijaty závazky pro nástroj pro změnu klimatu, o které se podělí NIF a LAIF.
Zdroj:  Evropská komise.
29 Přílohy Příloha IIIPočet schválených projektů podle regionálních investičních facilit za období 2007–2013
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Celkem
ITF 4 4 9 13 13 11 15 69
WBIF — 18 47 16 42 31 24 178
NIF — 14 13 15 15 18 17 92
LAIF — — — 5 3 12 5 25
IFCA — — — 1 3 3 4 11
AIF — — — — — 3 5 8
CIF — — — — — — 4 4
Celkem 4 36 69 50 76 78 74 387
Zdroj:  databáze sekretariátů regionálních investičních facilit.
30 Přílohy Příloha IVPříspěvky na 387 schválených projektů podle regionálních investičních facilit 
za období 2007–2013
(v mil. EUR)
ITF1WBIF NIF LAIF IFCA AIF CIF Celkem
GRANTY
Investiční facilitaKomise 383 226 696 190 64 36 35 1 630
Jiní dárci 114 — — — — — — 114
Národní/regionální orientační 
programy80 — 200 — — — — 280
Jiní dárci 185 76 57 — — — — 318
Granty celkem 762 302 953 190 64 36 35 2 342
PŮJČKY
EU Multilaterální 1 237 2 360 7 095 209 312 110 — 11 323
Bilaterální 1 127 360 2 531 1 992 5 248 37 6 300
Jiné než EURegionální 1 174 — — 2 314 — — 30 3 518
Multilaterální 826 — — — — — — 826
Bilaterální 185 — — — — — — 185
Půjčky celkem 4 549 2 720 9 626 4 515 317 358 67 22 152
1 Příspěvky ITF, Komise a dalších dárců vypočítané úměrně podle plateb do fondu.
Zdroj:  databáze sekretariátů regionálních investičních facilit.
31 Přílohy Příloha VPůjčky od finančních institucí podle regionálních investičních facilit  
za období 2007–2013
(v mil. EUR)
EIB EBRD AFD KfWOstatní 
finanční 
instituceCelkem
ITF 1 237 — 881 246 — 2 364
WBIF 1 760 600 200 160 — 2 720
NIF 4 498 2 588 1 100 1 429 11 9 626
LAIF 209 — 823 772 397 2 201
IFCA 170 142 — 4 1 317
AIF 110 — 203 45 — 358
CIF — — 37 — — 37
Celkem 7 984 3 330 3 244 2 656 409 17 623
Zdroj:  databáze sekretariátů regionálních investičních facilit.
32 Přílohy Příloha VIVzorek 15 prověřovaných projektů ITF
Zdroj:  databáze sekretariátů regionálních investičních facilit.
BENIN–TOGO
Modernizace elektrickérozvodné sítě
Celkové náklady: 86 milionů EUR Příspěvek ITF: 12 milionů EUR 
KAMERUN–ČAD–STŘEDOAFRICKÁ REPUBLIKAPřístupová cesta do města Douala
Celkové náklady: 66 milionů EURPříspěvek ITF: 6 milionů EUR 
ZAMBIEItezhi Tezhi
Celkové náklady: 286 milionů EUR Příspěvek ITF: 18 milionů EUR MOSAMBIK–JIŽNÍ AFRIKALetiště v Maputu
Celkové náklady: 58 milionů EUR Příspěvek ITF: 2 miliony EUR MOSAMBIK–ZIMBABWE–ZAMBIE–MALAWIKoridor Beira 
Celkové náklady: 230 milionů EUR Příspěvek ITF: 29 milionů EUR ZAMBIE–MALAWI–MOSAMBIKModernizace hlavní východní silnice
Celkové náklady: 285 milionů EUR Příspěvek ITF: 40 milionů EUR TANZANIEPáteřní propojovací vedení
Celkové náklady: 388 milionů EUR Příspěvek ITF: 14 milionů EURTANZANIEVoda a sanitační opatřeníu Viktoriina jezera Mwanza
Celkové náklady: 122 milionů EURPříspěvek ITF: 18 milionů EUR TANZANIE–KEŇA–UGANDA–RWANDA–BURUNDI–DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA KONGOVýchodoafrický dopravní koridor
Celkové náklady: 146 milionů EURPříspěvek ITF: 17 milionů EUR
BURUNDI–RWANDA–DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA KONGOModernizace vodníchelektráren I a II na řece Ruzizi
Celkové náklady: zatím nestanovenoPříspěvek ITF: 3 miliony EUR
UGANDA–KEŇA–TANZANIEVoda v Kampale – Voda a sanitačníopatření u Viktoriina jezera
Celkové náklady: 234 milionů EURPříspěvek ITF: 22 milionů EUR
RWANDA–ETIOPIE–KEŇA–UGANDA–TANZANIE–BURUNDIFacilita pro zmírňování geotermálníchrizik ve východní Africe
Celkové náklady: zatím nestanovenoPříspěvek ITF: 30 milionů EUR 
ZAMBIE–NAMIBIE–JIŽNÍ AFRIKAPropojovací vedení v Caprivi
Celkové náklady: 321 milionů EUR Příspěvek ITF: 15 milionů EUR POBŘEŽÍ SLONOVINY–SIERRA LEONE–LIBÉRIE–GUINEAPropojovací vedení
Celkové náklady: 387 milionů EURPříspěvek ITF: 13 milionů EURMALI–MAURITÁNIE–SENEGALVodní elektrárna Félou
Celkové náklady: 112 milionů EURPříspěvek ITF: 9 milionů EUR 
33 Přílohy Příloha VII Vzorek 15 prověřovaných projektů NIF
Zdroj:  databáze sekretariátů regionálních investičních facilit.
EGYPT
Program pro zlepšení
vodohospodářských služeb
Celkové náklady: 295 milionů EURPříspěvek NIF: 5 milionů EUR
TUNISKO
2. fáze vysokorychlostníželezniční sítě v Tunisu 
Celkové náklady: 550 milionů EURPříspěvek NIF: 28 milionů EURGRUZIE
Dálnice východ–západ
Celkové náklady: 592 milionů EURPříspěvek NIF: 20 milionů EUR
MOLDAVSKO
Program rozvojevodohospodářských podniků
Celkové náklady: 32 milionů EUR
Příspěvek NIF: 10 milionů EUR
Finanční nástroj pro malé
a střední podniky
Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie,Moldavsko, Ukrajina, BěloruskoCelkové náklady: 150 milionů EURPříspěvek NIF: 15 milionů EUR
Záruční mechanismus promalé a střední podniky
Jordánsko, Libanon, Egypt, Tunisko, MarokoCelkové náklady: 320 milionů EURPříspěvek NIF: 24 milionů EURARMÉNIE
Vodohospodářský projekt pro malé obce
Celkové náklady: 21 milionů EURPříspěvek NIF: 8 milionů EURUKRAJINA
Technická pomoc pro obce
Celkové náklady: 135 milionů EURPříspěvek NIF: 5 milionů EUR
MAROKO
Program pro efektivní využívání pitné vody
Celkové náklady: 101 milionů EURPříspěvek NIF: 7 milionů EUR
EGYPT
Program pro integrované a udržitelnéubytovací kapacity a rozvoj komunity 
Celkové náklady: 175 milionů EURPříspěvek NIF: 30 milionů EUREGYPT
Přenos elektrické energie
Celkové náklady: 762 milionů EURPříspěvek NIF: 20 milionů EUR
GRUZIE
Modernizace vodohospodářskéinfrastruktury – 2. fáze
Celkové náklady: 80 milionů EURPříspěvek NIF: 8 milionů EUR
MAROKO
Tramvajová linka v Rabatu
Celkové náklady: 346 milionů EURPříspěvek NIF: 5 milionů EUR
MAROKO
Solární elektrárna Ourzazate  
Celkové náklady: 807 milionů EURPříspěvek NIF: 30 milionů EUR
EGYPT
Linka 3 káhirského metra, fáze III
Celkové náklady: 2 075 milionů EURPříspěvek NIF: 40 milionů EUR
34 Přílohy Příloha VIIIAudit vzorku projektů pro vytváření dílčích facilit
Facilita Název NástrojVýše grantu
(v mil. EUR)Země/regionVedoucí 
financující 
subjektJiné zdroje 
externího 
financování
ITFZáruční fond pro africkou 
energetikuTechnická pomoc 1 Regionální EIB —
ITFFacilita pro udržitelnou 
energii v  AfriceTechnická pomoc 
/ grant8 Regionální EIB —
ITFFacilita pro zmírňování 
geotermálních rizikGrant 30Rwanda, Etiopie, 
Keňa, Uganda, 
Tanzanie, BurundiKfW —
NIFZáruční mechanismus pro 
malé a střední podnikyGrant 24Jordánsko, Libanon, 
Egypt, Tunisko, 
MarokoEIB AFD, WB, OFID
NIFFinanční nástroj pro malé 
a střední podnikyTechnická pomoc 
/ grant15Arménie, Ázerbáj -
džán, Gruzie, Mol -
davsko, Ukrajina, 
BěloruskoEBRD EIB, KfW
NIFFond MENA pro mikropodni -
ky a malé a střední podnikyTechnická pomoc 
/ grant10 Regionální KfW —
IFCAFacilita pro financování udr -
žitelné energetické účinnosti 
v KyrgyzstánuTechnická pomoc 
/ grant7 Kyrgyzstán EBRD —
IFCAFacilita pro financování 
malých a středních podniků 
ve střední AsiiTechnická pomoc 
/ grant11 Regionální EBRD —
35 Přílohy
Projekty uvedené v bodu 42
Facilita Název projektu NástrojVýše grantu
(v mil. EUR)Země/regionVedoucí finan -
cující subjekt
ITF Propojovací vedení Úrokové dotace 13Pobřeží slonoviny–Sierra 
Leone–Libérie–GuineaEIB
ITF Propojovací vedení v Caprivi Úrokové dotace 15Zambie–Namibie–Jižní 
AfrikaEIB
ITF Modernizace hlavní východní silnice Úrokové dotace 25Zambie–Malawi–Mo -
sambikEIB
ITF Východoafrický dopravní koridor Úrokové dotace 17Tanzanie–Keňa–Ugan -
da–Rwanda–Burundi– 
Demokratická republika 
KongoEIB
ITF Itezhi Tezhi Úrokové dotace 18 Zambie EIB
NIFProgram pro zlepšení vodohospodář -
ských služeb Grant 5 Egypt KfW
NIF Tramvajová linka v Rabatu Technická pomoc 5 Maroko AFD
NIF2. fáze vysokorychlostní železniční sítě 
v TunisuGrant 28 Tunisko AFD
NIFModernizace vodohospodářské 
infrastruktury IITechnická pomoc / grant 8 Gruzie EIB
NIFFinanční nástroj pro malé a střední 
podnikyTechnická pomoc / grant 15Arménie, Ázerbájdžán, 
Gruzie, Moldavsko, 
Ukrajina, BěloruskoEBRD
NIF Přenos elektrické energie Technická pomoc / grant 16 Egypt EIB
NIF Dálnice východ–západ Grant 20 Gruzie EIB
NIF Solární elektrárna Ouarzazate Grant 30 Maroko EIB
NIFProgram pro efektivní využívání pitné 
vodyTechnická pomoc / grant 7 Maroko KfW
NIF Linka 3 káhirského metra, fáze III Technická pomoc / grant 40 Egypt AFDPříloha IX
36
Komise při navrhování tohoto systému plně zohled ­
nila možné přínosy facilit a domnívá se, že jejich 
řízení bylo přiměřené.
Komise má za to, že při dosahování možných 
přínosů by se měla zohlednit povaha grantů (např. 
technická pomoc) a výsledky realizace projektů.
VI
Komise má za to, že schvalovací řízení bylo 
důkladné: všechny příslušné zúčastněné strany jsou 
dostatečně zapojeny a Komise přizpůsobuje postup 
konzultací zvláštnostem jednotlivých projektů. 
Během rozhodovacího procesu jsou k dispozici 
dostatečné a úplné informace.
Ve všech případech je zajištěna přidaná hodnota. 
Projekty jsou předkládány příslušné operační radě 
pouze poté, co byly všechny složky projektu vyjas ­
něny a jejich přidaná hodnota je zřejmá.
Opatření týkající se vyplácení záloh jsou předmě ­
tem revize v rámci nových šablon pro smlouvy 
o finančních nástrojích.
VII
Komise se domnívá, že odůvodnění financování 
bylo ve všech případech jasné. Tyto případy jsou 
popsány v bodě 42 této zprávy a Komise je řádně 
zpochybnila a odůvodnila. Viz odpověď Komise na 
bod 42 písm. a) až g).
Ve všech případech byly priority facilit uvedeny do 
souladu s odvětvovými politikami EU pro jednotlivé 
regiony (jasně uvedenými v příslušných strategic ­
kých směrech).
Komise však prozkoumá způsoby, jak dosáhnout 
rozsáhlejšího dopadu na odvětvovou politiku 
a posílit viditelnost podpory EU.Shrnutí
I
Komise vítá tuto zvláštní zprávu a doporučení, které 
dále posílí řízení facilit kombinujících zdroje, jež 
představují inovativní přístup k financování rozvo ­
jové spolupráce.
Potřeba investic v partnerských zemích EU je 
značná. Finanční prostředky vlád a dárců zdaleka 
nestačí k jejímu pokrytí. Země potřebují přilákat 
další veřejné a soukromé finanční prostředky, které 
povedou k hospodářskému růstu coby základu pro 
snižování chudoby.
Agenda pro změnu klade důraz na podporu růstu 
podporujícího začlenění a tvorby pracovních míst 
jako hlavních priorit vnější spolupráce EU. V této 
souvislosti je kombinování zdrojů uznáváno jako 
důležitý nástroj mobilizace dodatečných zdrojů 
a zvýšení dopadu podpory EU.
Tím, že granty EU překlenují schodky financování 
v investičních projektech, umožňují často provést 
projekt jako takový, a mohou tudíž mobilizovat více 
dodatečných finančních prostředků než půjčky od 
finančních institucí. Kromě toho veřejné finanční 
instituce, které se přímo podílejí na kombinování 
zdrojů, také poskytují finanční prostředky nad 
rámec půjček, jako je například vlastní kapitál nebo 
podřízený dluh.
IV
Komise odpovídá za ustavení facilit, které bylo ve 
zprávě hodnoceno kladně. Projekty jsou řízeny 
v rámci partnerství. Komise spravuje facility, zatímco 
rozvojové finanční instituce odpovídají za každo ­
denní řízení projektů. Plní rozpočtové úkoly, které 
jim byly svěřeny, v souladu s předpisy v oblasti nepří ­
mého řízení stanovenými ve finančním nařízení.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 37
Komise odpovídá za ustavení facilit, které bylo ve 
zprávě hodnoceno kladně. Projekty jsou řízeny 
v rámci partnerství. Komise spravuje facility, 
zatímco rozvojové finanční instituce odpovídají 
za každodenní řízení projektů. Plní rozpočtové 
úkoly, které jim byly svěřeny, v souladu s předpisy 
v oblasti nepřímého řízení stanovenými ve finanč ­
ním nařízení.
Komise při navrhování tohoto systému plně zohled ­
nila možné přínosy facilit.
18
Komise se zabývá správou ITF a omezeními, která 
odhalil Účetní dvůr, jako je omezení pouze na regi ­
onální projekty (např. otevření národním progra ­
mům, různá odvětví – stejná hlasovací práva, řízení 
ze strany Komise).
20
Identifikace projektů je výsledkem interakce a dis ­
kusí mezi různými zúčastněnými stranami, včetně 
partnerských zemí nebo příslušných regionálních 
organizací, Komise a delegací EU, ostatních dárců, 
finančních institucí a v některých případech soukro ­
mého sektoru a zástupců občanské společnosti.
Identifikace projektů vychází z procesu programo ­
vání a z priorit politik schválených Komisí, Evrop ­
skou službou pro vnější činnost (ESVČ) a partner ­
skými zeměmi. Dále navazuje na strategické diskuse 
probíhající v rámci jednotlivých facilit kombinujících 
zdroje v kontextu strategické rady / řídicího výboru 
a na diskuse týkající se analýzy portfolia schvále ­
ných projektů a připravovaných projektů.VIII
Komise konstatuje, že doporučení Účetního dvora 
jsou zcela v souladu s reformou facilit, kterou 
Komise zahájila na konci roku 2013 a jež nyní vstu ­
puje do fáze schvalování.
Úvod
Rámeček 1
MMF již nestanovuje požadavky na zvýhodnění 
pro jednotlivé půjčky, místo toho stanoví celkovou 
váženou míru zvýhodnění pro veškeré výpůjčky. 
Tento mechanistický přístup se tedy v budoucnu 
nebude uplatňovat automaticky.
08
Komise nyní zvažuje úpravu Svěřeneckého fondu 
EU a Afriky pro infrastrukturu (ITF) tak, aby tento 
fond byl řízen stejným způsobem jako dalších šest 
regionálních facilit a existovala stejná pravidla pro 
všechny, což by zvýšilo transparentnost a předví ­
datelnost postupu pro všechny partnery a zajistilo 
stejná práva všem členským státům v operačních 
radách. Kromě toho mohou být zvláštní finanční 
prostředky přidělené členskými státy v rámci kom ­
binování zdrojů přesto řízeny EIB, pokud si tak přejí.
12
Komise aktivně prosazuje zapojení více agentur 
členských států do provádění facilit s cílem zajistit 
rovné příležitosti a rozsáhlejší výměnu osvědčených 
postupů.
Připomínky
16
Komise má za to, že řízení regionálních investičních 
facilit je přiměřené.
Odpovědi Komise 38
Za provedení nezbytných výpočtů podle meziná ­
rodních norem, zásady náležité péče a dohodnu ­
tých metod v kontextu partnerství a účinné dělby 
práce odpovídají finančníci.
Důkladné posouzení projektu provádí specializo ­
vané týmy finančních institucí v souladu se zása ­
dami náležité péče.
Základní studie vypracovává především hlavní 
evropský finančník a jsou k dispozici, kdykoli 
vyvstanou obavy ohledně vhodnosti projektů nebo 
kdykoli jsou požadovány dodatečné informace pře ­
sahující rámec informací obsažených v žádosti.
Komise nepovažuje za nezbytné, aby finančníci 
předkládali studie systematicky, neboť to ve většině 
případů pouze zvýší administrativní zátěž bez sku ­
tečné přidané hodnoty.
24
Komise zdůrazňuje, že příspěvky EU byly schvá ­
leny pouze tehdy, pokud byly získány nezbytné 
informace dokládající soulad s hlavními požadavky 
stanovenými ve strategických směrech.
Všechny informace potřebné k přijetí rozhodnutí 
byly předloženy a zohledněny v rozhodovacím 
procesu. V souladu s finančním nařízením a v sou ­
vislosti s nepřímým řízením se Komise může spolé ­
hat na práci, kterou již vykonal pověřený subjekt, 
v souladu se zásadami náležité péče a dělby práce, 
které jsou základem našeho partnerství s finančními 
institucemi.
Ke schválení jsou brány v úvahu pouze dostatečně 
vyspělé projekty. Přesto je možné uskutečnit 
následné studie proveditelnosti zaměřené na další 
posílení uspořádání projektu v souladu s potřebami 
příjemců, čímž se zvýší kvalita projektu.Samotným operačním cílem Komise není být 
systematicky  iniciativní. Komise spíše usiluje o maxi ­
malizaci účinnosti a dělby práce během procesu 
identifikace a využití silných stránek všech zúčast ­
něných stran v operační oblasti. To dále zefektivní 
reforma kombinování zdrojů ve fázi schvalování.
21
Komise má v plánu přezkoumat systém facilit pro 
oblast Afriky. Viz odpověď Komise na bod 18.
Společná odpověď Komise k bodům 22 
až 31
22
Vzhledem k tomu, že facility mají flexibilní povahu 
a jejich odvětvová působnost je rozsáhlá, postup 
ustavení společného ukazatele hodnoty přidané 
všem projektům je nutně složitý a téměř nemožný.
Přidaná hodnota grantu se vždy posuzuje a toto 
posouzení bylo časem posíleno, zejména v souvis ­
losti s prací, kterou vykonala platforma EU.
23
Komise má za to, že příslušné údaje požadované 
v různých fázích schvalování (předběžné a konečné) 
měla k dispozici. Je pravděpodobné, že finanční 
údaje z předběžné fáze se změní. Tyto informace 
jsou však posouzeny v konečné fázi schvalování.
Určité úvěrové podmínky se navíc v době mezi 
podáním žádosti a konečným schválením mohou 
změnit kvůli hospodářským výkyvům. Finanční insti ­
tuce mohou uzavřít jednání ohledně přesných pod ­
mínek jejich půjčky (úroková míra, doba splatnosti 
atd.) po schválení ze strany rady příslušné facility.
Odpovědi Komise 39
Zvýhodnění, udržitelnost zadlužení, výše grantu 
a ekonomická životaschopnost jsou prvky, které 
tvoří základ analýzy prováděné finančními institu ­
cemi a Komisí.
26
Komise zapojuje delegace Unie do přezkumu 
vhodnosti grantu a žádá je o radu vždy, když je to 
důležité pro postup výběru.
96 % delegací, které odpověděly, uvedlo, že jsou 
zapojeny do postupu výběru. Nižší procento (59 %) 
se vztahuje k rané fázi identifikace jako součásti 
celkového postupu výběru.
Komise se snaží delegace Unie více zapojit do 
přípravy a sledování operací kombinování zdrojů. 
To je zásadní pro zajištění soudržnosti činností EU, 
zvýšení viditelnosti EU a posílení váhy EU v politic ­
kém dialogu.
27
Datem zahájení používaným pro výpočet by neměl 
být den zahájení přípravy projektu. Přípravná fáze 
je pouze předběžným uvedením možných projektů 
s velmi odlišnou úrovní vývoje a různým stupněm 
vyspělosti.
Komise zastává názor, že nejvhodnějším ukazatelem 
je doba, která uplynula mezi schválením technickou 
radou a přijetím operační radou v okamžiku koneč ­
ného schválení.
To vede k výsledku přibližně 4 měsíce u projektů 
latinskoamerické investiční facility (LAIF), 3 měsíce 
u karibské investiční facility (CIF), 6,5 měsíce u inves ­
tiční facility sousedství (NIF), 5,5 měsíce u investiční 
facility pro Asii (AIF) a přibližně 4 měsíce u investiční 
facility pro střední Asii (IFCA). Tyto lhůty se zdají být 
opodstatněné s ohledem na technickou složitost 
projektů kombinování zdrojů a možný počet zapo ­
jených partnerů.Rámeček 2
Jak je zaznamenáno v zápise z 9. schůze výkonného 
výboru ITF, jeho členům byly poskytnuty dodatečné 
informace o projektu na základě předchozí žádosti.
Tento projekt byl schválen v roce 2009. Od té doby 
byl formulář žádosti o grant podstatně zlepšen za 
účelem doplnění informací poskytnutých finanč ­
ními institucemi.
25
Veškeré projekty financované v rámci facilit jsou 
analyzovány z hlediska hospodářské udržitel ­
nosti a udržitelnosti zadlužení. Jedním z hlavních 
cílů Komise a finančníků je zachovat plánovanou 
investici a její dlouhodobý dopad na udržitelnost 
a rozvoj.
Přesto pro posouzení ekonomické životaschopnosti 
nelze zavést jednotná kritéria, jako jsou minimální 
prahové hodnoty. Pracovní skupina pro adicionalitu 
grantů v rámci mechanismů kombinování zdrojů 
dospěla v roce 2009 k závěru, že samotná povaha 
operací kombinování vyžaduje, aby výše, forma 
a povaha potřebné podpory byly posuzovány pří ­
pad od případu. Tento přístup byl potvrzen v kon ­
textu nedávné činnosti platformy EU pro kombinaci 
zdrojů v oblasti vnější spolupráce (EUBEC).
Jako součást náležité péče je vždy posuzována 
ekonomická míra vnitřní návratnosti. Rozhodnutí 
o přidělení grantu jsou přijímána na základě eko ­
nomické a finanční analýzy projektů a na základě 
očekávaných společenských přínosů (dostupnost, 
dopad na zdraví, společenská situace).
Tento přezkum vychází z informací uvedených ve 
formuláři žádosti o grant a z dodatečných informací 
plynoucích z výměn mezi různými útvary Komise 
a jejími delegacemi, finančními institucemi a veške ­
rými příslušnými zúčastněnými stranami před tech ­
nickými schůzemi, během těchto schůzí a po nich.
Odpovědi Komise 40
Zatímco v prvních letech existence facilit kombinu ­
jících zdroje bylo posuzování obtížné z důvodu chy ­
bějících srovnání podobných projektů, nyní Komise 
za účelem vylepšení postupu posuzování navazuje 
na zkušenosti získané v průběhu let.
S reformou kombinování zdrojů, která byla nedávno 
projednána a dohodnuta, bude výše grantu posky ­
tovaného k financování dále podléhat pravidlu 
srovnatelnosti a zvýšené efektivnosti.
31
Nic nenasvědčuje tomu, že by se tomu doposud tak 
dělo. Partnery Komise jsou rozvojové banky, nikoli 
obchodní banky. Jejich hlavním cílem je přispívat 
k financování rozvoje. Důvěrnost týkající se modelů 
stanovování cen a rozhodování však skutečně brání 
širokému využití nástroje subvencí úrokových 
sazeb.
Tam, kde se subvence úrokových sazeb používají, 
se Komise jako na prvky zmírňující uvedené riziko 
spoléhá především na svůj vlastní dohled nad 
vícestrannými institucemi (např. prostřednictvím 
posouzení pilířů) a na vnitrostátní dohled a regulaci 
řídící dvoustranné instituce.
Výpočet úrokových sazeb prováděný bankami bude 
předmětem kontroly a srovnávání.
32
V okamžiku vytvoření prvních facilit byly v rámci 
nepřímého centralizovaného nebo společného 
řízení platby záloh skutečně vysoké. To bylo moti ­
vováno potřebou zahájit nový způsob podpory 
a povzbudit finanční instituce, aby převzaly řízení 
složitých projektů.
Ustanovení ohledně vyplácení záloh byla v nových 
šablonách smluv o finančních nástrojích přezkou ­
mána a vedla ke snížení úrovně předběžného 
financování.Důkazem, že délka postupu je náležitá a odůvod ­
něná, je skutečnost, že doposud se neprokázalo, že 
by některý z příslušných projektů nebyl proveden 
z důvodu zpoždění při postupu schvalování. Postup 
schvalování je naopak natolik flexibilní, aby zohled ­
nil potřeby partnerů, přičemž v případě nutnosti je 
možné jeho zrychlení.
29
Komise by chtěla vyjasnit, že s ohledem na otázky 
týkající se konkrétního projektu může být dosažení 
míry zvýhodnění, kterou požaduje MMF, nezbytné, 
ale nikoli dostatečné. Dosažení hranice ve výši 35 % 
lze považovat za první a nezbytnou podmínku 
toho, aby příjemce finanční balíček přijal v souladu 
s omezeními MMF. Nejde však o podmínku, která je 
sama o sobě automaticky dostatečná. Určité pro ­
jekty mohou vyžadovat vyšší podíl grantu v rámci 
finančního balíčku než 35 %, aniž by byl zpochyb ­
něn jejich významný dopad na oblast rozvoje.
30
Odůvodnění požadované výše grantů se může 
značně lišit mimo jiné podle konkrétních tržních 
překážek, které řeší, dostupnosti cílové skupiny, 
vyspělosti projektu, podmínek místního trhu, 
dostupnosti finančních prostředků od ostatních 
finančníků a schopnosti a ochoty subjektů provádě ­
jících projekt riskovat. Tyto rozdíly spolu s nedostat ­
kem spolehlivých informací o trhu v partnerských 
zemích ztěžují určení kritérií pro stanovení částek 
grantů pokrývajících každý možný zásah v každé 
možné souvislosti dynamického trhu. Komise se 
nakonec musí do určité míry spoléhat na schopnost 
partnerských finančních institucí uzavřít nejlepší 
dohodu, tj. minimální výši grantu, aby mohla 
podpořit konkrétní projekt. U některých projektů 
k tomuto „výpočtu ceny“ neexistují žádné použi ­
telné alternativy. Například velikost záruky při první 
ztrátě pro půjčku pro malé a střední podniky není 
zpravidla určena minulou zkušeností (pokud nějaká 
existuje), ale spíše vnímáním rizika ze strany věři ­
tele – což je subjektivní parametr, který je možné 
určit pouze pomocí dovedného vyjednávání.
Odpovědi Komise 41
35
Na základě schválení projektu zajišťují delegace 
Unie a/nebo ústředí Komise (v závislosti na rozsahu 
projektu) náležitá následná opatření.
Útvary Komise jsou v pravidelném kontaktu s vni ­
trostátními úřady banky v příslušných zemích 
a konají se schůze s delegacemi a místními koor ­
dinátory projektů vedoucích finančních institucí. 
Vedoucí finanční instituce mají smluvní povinnost 
předkládat delegaci každoročně zprávy. Kromě 
toho, jak je stanoveno ve smlouvách podepsaných 
v rámci delegované spolupráce, je Komise začle ­
něna do monitorovacích misí, které provádí vedoucí 
finanční instituce v terénu, je o těchto misích infor ­
mována a zvána k účasti na nich.
Smluvní ujednání jsou jasná natolik, aby to postačo ­
valo k přiměřenému monitorování.
Budou ­li delegace ve větší míře zapojovány do 
postupu v ranější fázi, posílí se také následná opa­
tření a monitorování. Za tím účelem budou aktuali ­
zovány instrukce pro delegace.
36
Komise oceňuje odkaz na probíhající činnost týkající 
se ukazatelů založených na výsledcích, které budou 
používat finanční instituce k monitorování a před ­
kládání zpráv, a zdůrazňuje, že monitorování výkon ­
nosti provádí vedoucí finanční instituce.
37
Všechny projekty jsou předkládány k monitorování 
a hodnocení. Některá hodnocení v polovině období 
byla dokončena, jako v případě projektů NIF, nebo 
budou brzy zahájena, jako u projektů LAIF.Rámeček 3
Komise postupovala zcela v souladu s platnými 
předpisy a nařízeními.
Vyplacení prostředků způsobem popsaným 
v rámečku 3 bylo provedeno v roce 2010. U projektů 
NIF změnila Komise politiku vyplácení v roce 2012 
(viz bod 32).
Kromě toho posouzení tohoto projektu NIF musí 
řádně zohlednit výjimečnou situaci a události, které 
se v partnerské zemi odehrávaly od ledna 2011 a jež 
měly dopad na provádění projektu.
33
U projektů ITF se počítá s přezkumem systému 
vyplácení záloh.
34
Projekty spadající pod tyto facility schvalují a přímo 
vybírají evropské finanční instituce zcela v sou ­
ladu s cíli, činnostmi a kritérii stanovenými pro 
daný projekt. Výběr dílčích úvěrů a záruk je určen 
parametry souvisejícími s projektem (podrobnosti 
v informačním listu), zejména těmi, které objas ­
ňují cíle sledované projektem. Během postupu 
schvalování a výběru se použijí normy finančních 
institucí v oblasti náležité péče. Tyto postupy se řídí 
dohodnutou a nákladově efektivní dělbou práce 
mezi partnery, která zahrnuje ustanovení pro výběr 
dílčích činností. Způsobilé finanční instituce podá ­
vají podrobné zprávy o projektech, jež jsou součástí 
facility, a to pravidelně a  ad hoc , nebo požaduje ­li 
tak Komise.
Rámeček 4
Komise se domnívá, že veškeré nezbytné prvky ve 
formuláři žádosti o grant na projekt NIF pro malé 
a střední podniky byly jasné.
Odpovědi Komise 42
42 a)
Možné financování bez příspěvku ITF v rámci 
programu MMF mělo skutečně horní hranici pro 
nezvýhodněné půjčky (viz tabulka 1 zprávy MMF 
o stavu v jednotlivých zemích za rok 2009 a 2010), 
proto musely být veškeré další půjčky zvýhodněné. 
Rozhodnutí uvážit jakýkoli daný projekt s ohledem 
na zvýhodněnou půjčku je samostatným rozhodnu ­
tím Zambie přijatým po diskusích s mezinárodním 
společenstvím v závislosti na ekonomické stránce 
jednotlivých projektů.
42 b)
Samotný grant ERF se ukázal být nedostatečný 
s ohledem na uzavření financování projektů. Další 
finanční prostředky nezbytné k překlenutí mezery 
ve financování bylo možné získat pouze pomocí 
mobilizace zdrojů finančních institucí prostřednic ­
tvím příspěvku ITF.
42 c)
Granty mohou mít vysokou přidanou hodnotu 
i v případě, že jsou malé, například pokud zaplňují 
mezeru ve financování, zlepšují kvalitu projektu atd. 
Ve třech těchto případech grant pomohl zmírnit 
celkové finanční podmínky, neboť finanční balíček, 
který navrhli spolufinančníci, vypůjčovatel nepo ­
važoval za zcela přijatelný. U dalšího projektu grant 
umožnil zvýšit jeho možný dopad, včetně finanč ­
ních přínosů.
42 d)
Komise nesdílí závěr Účetního dvora. Konečný 
příjemce mohl zvolit jinou možnost, která by byla 
výnosnější, ale měla by negativní dopady na životní 
prostředí. Grant ITF pomohl usnadnit investici do 
možnosti upřednostňované z hlediska životního 
prostředí a vyvážit vyšší investiční náklady.Kromě toho by Komise ráda zdůraznila, že:
i) postupy monitorování orientovaného na výsledky 
(ROM) pro regionální investiční facility řízené GŘ 
DEVCO jsou stejné jako pro ostatní projekty GŘ 
DEVCO a
ii) GŘ DEVCO přijímá opatření nezbytná k řešení 
výsledků monitorování ROM: u projektů, které 
prošly procesem ROM, jsou výsledky zaslány de ­
legacím EU / jednotkám v ústředí zapojeným do 
řízení projektu. Očekává se odpověď od delegace, 
která je obvykle předložena vedoucí finanční in ­
stituci. V případě nutnosti je uspořádána schůzka 
sporných stran za účelem vyjasnění závěrů ROM. 
Vedle toho probíhají pravidelná informační setká ­
ní zástupců Komise s konzultanty, kteří prováděli 
návštěvy v rámci ROM a mají zástupce Komise 
informovat o situaci v terénu.
Do budoucna je plánován přezkum řízení projektů 
ITF za účelem jeho možného uvedení do souladu 
s ostatními facilitami.
Společná odpověď Komise k bodům 39 
až 42
39
Komise nesouhlasí s analýzou Účetního dvora 
ohledně prokázání potřeby grantu jako podmínky 
půjčky. Formulář žádosti o grant poskytuje základ 
pro posouzení, což je uvážený úsudek vycházející 
z podnětů tematických a geografických jednotek 
a delegací EU a sekretariátu, který je často dopl ­
něn o další dotazy. Posouzení Komise podepřené 
technickými schůzemi s finančními institucemi 
a operační radou za přítomnosti členských států 
je spolehlivé a odůvodněné. Komise má za to, že 
postup výběru grantů poskytuje dostatečné ujištění 
a důkaz o jejich potřebě.
42
Komise s touto analýzou nesouhlasí z těchto důvodů:
Odpovědi Komise 43
46
Komise se domnívá, že facility obecně aktivují 
významné politické zisky.
Politické prostředí je nedílnou součástí zhodnocení 
projektu. Každý projekt má své zvláštní cíle a očeká ­
vané dopady, které se liší podle jeho povahy. U jedi ­
ného projektu se neočekává, že bude mít dopad na 
všechny cíle (což se navíc nedoporučuje).
Pokud se v případě ITF projekt kryje s odvětvím, 
které je pro delegaci ústředním, existuje skutečně 
příležitost běžným způsobem ovlivnit odvětvovou 
politiku. Jinak je tomu v případě, že projekt nespadá 
do ústředního odvětví delegace, přestože má regio ­
nální dosah.
51
Z politických a strategických důvodů Komise (ačkoli 
se domnívá, že pokyny EU týkající se viditelnosti 
byly dodrženy) posílí opatření v oblasti viditelnosti 
a začlení delegace více do postupu.
51 a)
Všechny smlouvy o projektech financovaných 
v rámci regionálních facilit kombinujících zdroje 
obsahují konkrétní články (jak v obecných podmín ­
kách, tak v příloze uvádějící popis opatření). Tyto 
články stanoví, že vedoucí finanční instituce zajistí 
přiměřenou viditelnost grantu.
Kromě toho je součástí Dohody o přenesení nepří ­
mého řízení, která se bude používat od roku 2014 
u všech projektů, o nichž byla uzavřena smlouva 
v rámci regionálních facilit kombinujících zdroje, 
příloha, jež je konkrétně určena pro plán komu ­
nikace a viditelnosti, který bude vypracován pro 
každý jednotlivý projekt.42 e)
Komise nesdílí závěr Účetního dvora, který není 
dostatečně podložen důkazy.
Grant NIF byl nezbytný k uvolnění celkového inves ­
tičního balíčku projektu a byl zcela v souladu s cíli 
politiky EU a partnerské země.
42 f)
Komise nesouhlasí s tímto posouzením. Naznačuje, 
že grant byl požadován proto, aby příjemce přijal 
související půjčky, a že balíček kombinovaných 
zdrojů byl srovnatelný s ostatními finančními nabíd ­
kami a nebyl příliš dotován.
42 g)
Tato připomínka nebere v úvahu, že „nedotovaný“ 
produkt fungoval na základě předpokladu, že 
dotace bude poskytnuta. Příspěvek NIF je u tako ­
vého projektu rozhodně potřebný, aby evropské 
finanční instituce byly schopny poskytnout půjčku 
se sazbou, která bude stimulovat banky k dalšímu 
půjčování malým a středním podnikům. Skutečnost, 
že příspěvek NIF není využit (nebo jen částečně), 
je spíše známkou úspěchu. Vytváří podmínky pro 
navazující facilitu s nižší mírou příspěvku NIF (bez 
náznaku toho, že by grant NIF měl být nižší v pří ­
padě jiné první operace v zemi).
44
Komise aktivně ovlivňuje ustavení projektů. Typ 
vlivu bude velmi silně záviset na typu projektu, 
neboť projekty mají různé cíle a různé očekávané 
dopady. Projekty kombinující zdroje jsou ustavo ­
vány v kontextu partnerství a sdílené odpovědnosti 
jednotlivých dárců. Komise v tomto partnerství 
hraje hlavní úlohu, přičemž má rozsáhlý vliv na 
všechny náležité aspekty projektů.
Odpovědi Komise 44
54
Komise má za to, že postup schvalování byl 
důkladný: všechny příslušné zúčastněné strany jsou 
dostatečně zapojeny a Komise přizpůsobuje postup 
konzultací zvláštnostem jednotlivých projektů. 
Během rozhodovacího procesu jsou k dispozici 
dostatečné a úplné informace.
Ve všech případech je zajištěna přidaná hodnota. 
Projekty jsou předkládány příslušné operační radě 
pouze poté, co byly všechny složky projektu vyjas ­
něny a jejich přidaná hodnota je zřejmá.
Opatření týkající se vyplácení záloh jsou předmě ­
tem revize v rámci nových šablon pro smlouvy 
o finančních nástrojích.
55
Komise se domnívá, že odůvodnění financování 
bylo ve všech případech jasné. Tyto případy jsou 
popsány v bodě 42 této zprávy a Komise je řádně 
zpochybnila a odůvodnila. Viz odpověď Komise na 
bod 42 písm. a) až g).
Ve všech případech byly priority facilit uvedeny do 
souladu s odvětvovými politikami EU pro jednotlivé 
regiony (jasně uvedenými v příslušných strategic ­
kých směrech).
Komise však prozkoumá způsoby, jak dosáhnout 
rozsáhlejšího dopadu na odvětvové politiky a posílit 
viditelnost podpory EU.
57
Komise toto doporučení přijímá. Nový formulář 
žádosti jasně uvádí různé formy přidané hodnoty, 
které může grant poskytnout.Pokud jde o investiční rámec pro západní Balkán, GŘ 
ELARG zajistilo pomocí smluv o technické pomoci 
(IPF a IFICO), že veškeré komunikační a propagační 
nástroje (internetové stránky, zprávy, informativní 
přehledy k pokynům, semináře, pracovní semináře 
atd.) uvádějí úlohu EU v daném mechanismu. Kromě 
toho je rozvíjena větší spolupráce s jednotkami 
pro komunikaci mezinárodních finančních insti ­
tucí a jsou zřejmé častější odkazy na EU a inves ­
tiční rámec pro západní Balkán. Větší viditelnost 
a soudržnost by se měly dále zlepšit díky tomu, že 
veškerá komunikační činnost investičního rámce 
pro západní Balkán bude v nové rozšířené smlouvě 
IFICO centralizována.
52
Komise zdůrazňuje, že Příručka pro komunikaci 
a zviditelnění v rámci vnějších akcí Unie je platná 
a použitelná v případě všech projektů z oblasti 
vnějších akcí.
Závěry a doporučení
53
Komise odpovídá za ustavení facilit, které bylo ve 
zprávě hodnoceno kladně. Projekty jsou řízeny 
v rámci partnerství. Komise spravuje facility, 
zatímco rozvojové finanční instituce odpovídají 
za každodenní řízení projektů. Plní rozpočtové 
úkoly, které jim byly svěřeny, v souladu s předpisy 
v oblasti nepřímého řízení stanovenými ve finanč ­
ním nařízení.
Komise při navrhování tohoto systému plně zohled ­
nila možné přínosy facilit a domnívá se, že jejich 
řízení bylo přiměřené.
Komise má za to, že při dosahování možných 
přínosů by se měla zohlednit povaha grantů (např. 
technická pomoc) a výsledky realizace projektů.
Odpovědi Komise 45
59 a)
Rámec pro měření výsledků již byl zahrnut do 
formuláře žádosti spolu s doprovodnými pokyny 
objasňujícími požadované informace. Dopad kon ­
krétního grantu EU často nemůže být oddělen od 
celkového projektu. Co se však týče grantu EU, je 
třeba jasně zdůraznit přidanou hodnotu (viz výše).
59 b)
Byly zaslány instrukce všem delegacím EU a pokyny 
se připravují.
59 c)
Komise toto doporučení částečně přijímá. Komise 
zváží příležitost přizpůsobit metodiku monitorování 
orientovaného na výsledky specifikům kombinování 
zdrojů.
60
Komise toto doporučení částečně přijímá.
Připravuje se nová Dohoda o přenesení nepřímého 
řízení pro všechny projekty, o nichž byla uzavřena 
smlouva v rámci regionálních facilit kombinujících 
zdroje. Součástí šablony této dohody bude příloha, 
jež je konkrétně určena pro plán komunikace a vidi ­
telnosti, který bude vypracován pro každý jednot ­
livý projekt.57 a)
Komise toto doporučení přijímá. Pokyny týkající 
se revidovaného řízení, které mají směrovat zapo ­
jení Komise ve všech fázích procesu schvalování 
a následné kontroly projektu se připravují v kon ­
textu platformy EU.
57 b)
Komise toto doporučení přijímá. Jde o probíhající 
proces, který bude pravděpodobně dokončen na 
konci roku 2014.
57 c)
Komise toto doporučení přijímá. V revidovaném sys ­
tému správy facilit kombinujících zdroje bylo navr ­
ženo, aby projekty byly předkládány pouze ke koneč ­
nému schválení (již by se nepoužívalo prozatímní 
schválení). Formulář žádosti obsahuje podrobný 
popis potřeby grantu a jeho přidané hodnoty a způ ­
sob, jakým byla jeho výše stanovena/vypočtena.
Součástí postupu musí být předběžná analýza a dis ­
kuse o připravovaných projektech, které je třeba 
vyjasnit před předložením ke konečnému schválení, 
tak aby byla zajištěna vyspělost projektů, jejich 
dopad a efektivnost.
57 d)
Komise toto doporučení přijímá.
58
Komise toto doporučení přijímá. V budoucnosti 
bude potřeba prostředků zohledněna před jejich 
vyplacením. V současnosti se připravuje nová šab ­
lona smlouvy o finančních nástrojích. Toto opatření 
bude pravděpodobně zavedeno do konce roku 2014.
59
Komise toto doporučení přijímá.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ­AB­14­016­CS ­C ISSN 1831 ­0788Komise a členské státy zřídily za účelem 
podpory vnějších politik EU osm regionálních 
investičních facilit. Cílem investičních facilit 
je sdružovat (kombinovat) granty poskytované 
Evropskou komisí s půjčkami od finančních 
institucí. Facility přispívají na financování 
klíčových infrastrukturních projektů, které 
vyžadují značné finanční zdroje.
Účetní dvůr prověřoval účinnost kombinování 
grantů EU s  půjčkami od finančních institucí 
a dospěl k závěru, že kombinování zdrojů bylo 
obecně účinné. Regionální investiční facility 
byly dobře zřízeny, ale maxima možných 
přínosů mechanismů kombinování zdrojů 
nebylo dosaženo. Účetní dvůr předkládá 
Komisi  řadu doporučení, která se týkají výběru 
projektů a schvalování grantů, vyplácení 
prostředků, monitorování realizace grantů EU 
a zlepšování viditelnosti pomoci EU.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR