Zpráva Komise - Výroční zpráva za rok 2008 o vztazích Evropské Komise s vnitrostátními parlamenty /* KOM/2009/0343 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.7.2009 KOM(2009) 343 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE VÝROČNÍ ZPRÁVA ZA ROK 2008 O VZTAZÍCH EVROPSKÉ KOMISE S VNITROSTÁTNÍMI PARLAMENTY ZPRÁVA KOMISE VÝROČNÍ ZPRÁVA ZA ROK 2008O VZTAZÍCH EVROPSKÉ KOMISE S VNITROSTÁTNÍMI PARLAMENTY 1. Úvod Od počátku svého funkčního období v roce 2004 prokazovala BARROSOVA Komise, jak velký význam přikládá vztahům s vnitrostátními parlamenty tím, že z vymezení a provádění skutečného „přístupu k vnitrostátním parlamentům“ učinila jeden ze svých hlavních cílů. Skutečnost, že jedna místopředsedkyně byla výslovně pověřena vztahy s vnitrostátními parlamenty, bylo premiérou a výchozím bodem. Od února 2005 si poté kolegium na podnět místopředsedkyně WALLSTRÖMOVÉ stanovilo krátkodobý akční plán a tři obecnější cíle: - vzájemná pomoc – otevřený a průběžný dialog: Komise a vnitrostátní parlamenty sdílejí stejný zájem vzájemně se seznamovat se svými stanovisky a chápat vzájemné zájmy, aby mohly účinněji a transparentněji plnit své úkoly, - vytváření sítě: vytvoření sítě vnitrostátních parlamentů a Komise umožňuje využívat politické a administrativní odbornosti každé strany, a to při plném dodržování smluv EU a ústav jednotlivých členských států, - posílení vztahů mezi občany a jejich volenými zástupci: hlas vnitrostátních parlamentů dává větší sílu hlasu občanů Evropy. Ve své první výroční zprávě o pokroku při uskutečňování uvedených tří cílů kolegium již v březnu 2006 potvrdilo své odhodlání posilovat vztahy s vnitrostátními parlamenty. Pro přiblížení Evropské unie občanům bylo nutné, aby se vnitrostátní parlamenty podílely úžeji na přípravě evropských politik a aby byl více zdůrazněn význam zásad subsidiarity a proporcionality. Komise proto oznámila ve svém sdělení „Program pro občany“ ze dne 10. května 2006 úmysl zavést novátorský způsob dialogu s vnitrostátními parlamenty. Cílem této iniciativy bylo předávat vnitrostátním parlamentům ke konzultaci nejen dokumenty vypracované Komisí (zelené a bílé knihy, sdělení), jak to již vyžadoval protokol v příloze Amsterdamské smlouvy, ale také všechny její nové návrhy. Vnitrostátní parlamenty byly vyzvány, aby se k nim vyjádřily, a tak přispívaly ke zlepšení postupu při vytváření politik Společenství[1]. Evropská rada v červnu 2006 přijala příznivě tento závazek Komise a vyzvala ji, aby připomínkám vnitrostátních parlamentů věnovala patřičnou pozornost, a to především z hlediska zásad subsidiarity a proporcionality. Komise zavedla interní postupy odpovědí na názory vyjádřené vnitrostátními parlamenty a od září 2006 jim začala předkládat své nové legislativní návrhy a konzultační dokumenty a začala odpovídat na jejich stanoviska. Většina odpovědí Komise se týká lepšího vysvětlení původních důvodů a různých etap interinstitucionálního dialogu v případech, kdy by kolegium mohlo přistoupit, a to při plném dodržení svého práva iniciativy, k zohlednění připomínek vyjádřených v rámci tohoto dialogu. Takto navázaný dialog s vnitrostátními parlamenty je také předmětem sdělení Evropskému parlamentu a Radě. Provádění různých výše zmíněných iniciativ umožnilo Komisi rozvinout během posledních čtyř let zcela nový přístup ke vztahům s vnitrostátními parlamenty, který zdůrazňuje význam jejich příspěvku k lepší evropské správě. Díky novému přístupu mohla BARROSOVA Komise prohloubit a rozšířit vztahy s vnitrostátními parlamenty. Tyto vztahy jsou nyní vysoce kvalitní, jak uznávají samy vnitrostátní parlamenty, Konference jejich předsedů a Konference výborů pro evropské záležitosti (COSAC). Zintenzivnění vztahů s vnitrostátními parlamenty proběhlo při plném dodržení výsad institucí Evropské unie a obecněji vyváženosti „institucionálního trojúhelníku“. V roce 2008 schválil Evropský parlament doporučení, která vycházejí z úvah vedených v rámci jeho pracovní skupiny „reforma“. Zmíněná doporučení navrhují další zintenzivnění spolupráce Evropského parlamentu s vnitrostátními parlamenty s ohledem na vstup v platnost Lisabonské smlouvy, a to více konzistentním přístupem k vnitrostátním parlamentům a „zohledněním činnosti Komise“ v této oblasti. Evropský parlament si konkrétně přeje, aby byl více zapojen do současného dialogu mezi Komisí a vnitrostátními parlamenty, a mezi jiným navrhuje, aby se meziparlamentní fórum, které se koná každý rok na podzim, pravidelně věnovalo legislativnímu a pracovnímu programu Komise. Meziparlamentní fóra, která pravidelně pořádají Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty a kterých se účastní Komise, představují vynikající příležitost k zintenzivnění dialogu mezi parlamentními orgány na vnitrostátní a evropské úrovni, Radou a Komisí. Úspěch nového přístupu Komise k vnitrostátním parlamentům se od počátku současného funkčního období projevil mimo jiné v téměř 500 setkáních, ke kterým došlo od listopadu 2005 do dubna 2009 mezi komisaři a vnitrostátními parlamenty, v 15 účastech komisařů (z toho v polovině případů samotného předsedy) na jednáních meziparlamentních fór, v pravidelné účasti komisařů na zasedáních Konference předsedů vnitrostátních parlamentů a COSAC a konečně v téměř 450 stanoviscích obdržených od září 2006 do dubna 2009. BARROSOVA Komise navíc přijala čtyři výroční zprávy o svých vztazích s vnitrostátními parlamenty (včetně této), určila jednoho koordinátora vztahů s vnitrostátními parlamenty v každém generálním ředitelství, vydala 12 čísel informačního zpravodaje, zúčastnila se více než 50 zasedání stálých zástupců vnitrostátních parlamentů v Bruselu a zintenzívnila svou spolupráci a výměnu s databází IPEX. Pokud jde o rok 2008, došlo během něho především k zintenzivnění politického dialogu zahájeného v září 2006. Členové Komise zvýšili počet návštěv v hlavních městech členských států a výměnu s vnitrostátními parlamenty. Vzhledem ke vstupu v platnost Lisabonské smlouvy pokračovaly vnitrostátní parlamenty v přípravě na zavedení kontrolních mechanismů subsidiarity, které tato smlouva předpokládá, a to jak interně, tak v rámci COSAC nebo IPEX. Vnitrostátní parlamenty vyjádřily mimoto přání prohloubit otázku parlamentní kontroly v oblastech spravedlnosti, svobody a bezpečnosti. 2. Bilance stanovisek obdržených od vnitrostátních parlamentů Ze čtyřiceti parlamentních komor vyzvaných k účasti na politickém dialogu (čtrnáct členských států má jednokomorový a třináct dvoukomorový systém) jich v roce 2008 dvacet čtyři zareagovalo zasláním alespoň jednoho stanoviska. 2.1. Reakce vnitrostátních parlamentů Stále stoupající počet stanovisek Politický dialog Komise s vnitrostátními parlamenty představuje proces, který se stává stále více součástí institucionální praxe EU. Od září 2006 do konce roku 2008 obdržela Komise 368 stanovisek od 33 parlamentních komor ze 24 členských států. S 200 stanovisky v roce 2008 (oproti 168 mezi zářím 2006 a koncem roku 2007) se politický dialog mezi Komisí a vnitrostátními parlamenty zřejmě stává součástí běžné praxe (viz příloha). Dotčeny četné návrhy Komise V roce 2008 přijaly vnitrostátní parlamenty stanoviska, která se týkají 135 dokumentů Komise. Některé otázky vyvolaly jejich zvýšenou pozornost, jako například návrh přeshraniční zdravotní péče, sdělení a posléze návrh týkající se kontroly stavu společné zemědělské politiky, návrhy balíčku „energetika/klima“, jakož i politické strategie na rok 2009. Různorodá účast Vnitrostátní parlamenty využívaly tohoto postupu rozdílně. Některé druhé komory jako francouzský Senát, německá Spolková rada, Sněmovna lordů nebo český Senát byly nadále velmi aktivní. Uvedené čtyři komory vydaly dohromady 54 z 200 stanovisek. Riksdag (SV) a Folketing (DK) byly také velmi aktivní. Koncem roku výrazně vzrostl počet stanovisek od obou italských komor. Portugalské Assembleia da República odeslalo 65 stanovisek, z nichž většina byla kladných bez zvláštních připomínek. Je také nutné podotknout, že vyjádřené obavy se ne vždy shodují. Jen k malému počtu návrhů jsou zaslána více jak tři stanoviska. Některé vnitrostátní parlamenty – obzvláště švédský a dánský – se rozhodly vyjadřovat se pouze ke konzultačním dokumentům Komise. Pokud jde o návrhy právních předpisů, vykonávají podle svých vnitřních postupů kontrolu nad stanovisky, která zaujaly jejich vlády v rámci Rady. Pokud se francouzský Senát, jakož i nizozemský a portugalský parlament soustředily na otázky subsidiarity a proporcionality, většina vnitrostátních parlamentů se věnuje úvahám politické povahy ohledně obsahu návrhů Komise. Některá parlamentní shromáždění vyjadřují obavy jednotlivých federálních součástí svých států. Výbor regionů povzbuzuje určitá shromáždění, zejména rakouský Bundesrat, k vyjadřování stanovisek v odpovědích na dotazník o subsidiaritě zaslaný některým regionálním celkům. Rozšířená účast Obecně lze říci, že v roce 2008 vzrostl oproti roku 2007 počet vnitrostátních parlamentů zapojených do pravidelného dialogu s Komisí. Některé z nich se zúčastnily tohoto politického dialogu poprvé: italský Senato della Repubblica, rakouský Bundesrat a řecký, kyperský a bulharský parlament. Od září 2006 se dialogu nezúčastnilo pouze 7 parlamentních shromáždění: obě španělské a rumunské komory, maltský parlament, rakouský Nationalrat a slovinský Državni svet. Databáze IPEX a internetové stránky Europa V současnosti jsou stanoviska vnitrostátních parlamentů a odpovědi Komise uveřejňována v databázi IPEX. Do léta 2009 budou také k dispozici na 27 stránkách, jedna pro každý členský stát, vydávaných Komisí na internetových stránkách Europa. Práce v rámci COSAC Konference výborů pro evropské záležitosti COSAC provedla souběžně dvě koordinovaná cvičení zaměřená na otázku subsidiarity: - V souvislosti s cvičením ohledně návrhu rámcového rozhodnutí Rady, kterým se mění rámcové rozhodnutí 2002/475 o boji proti terorismu, obdržela Komise 12 stanovisek vnitrostátních parlamentů, z nichž pouze jedno vyjádřilo formální výhradu vůči Komisi ohledně subsidiarity. Několik parlamentů si kladlo otázku, zda by nebylo vhodnější přednést podobný návrh v rámci Rady Evropy, nebo kritizovalo chabost odůvodnění návrhu z hlediska subsidiarity. - V souvislosti s cvičením ohledně návrhu týkajícího uplatňování zásady nediskriminace na základě náboženského vyznání, rasy, věku nebo sexuální orientace obdržela Komise 15 stanovisek. Pouze jedno parlamentní shromáždění vydalo záporné stanovisko. Během prosince 2008 zahájila COSAC koordinované cvičení kontroly subsidiarity týkající se směrnice o transplantaci orgánů. Od prosince 2008 do konce dubna 2009 bylo přijato 18 stanovisek. 2.2. Dopady na tvorbu politik Stanoviska vnitrostátních parlamentů podporují širší diskusi s Komisí, kterou si Komise přeje povzbuzovat. Během roku 2008 upřednostnily některé vnitrostátní parlamenty klíčové podněty Komise jako návrhy balíčku „energetika/klima“, kontrolu stavu společné zemědělské politiky, či návrh práv pacientů v rámci přeshraniční zdravotní péče (německý Bundesrat, francouzský Sénat, britská House of Lords, český Senát a nizozemský a italský parlament). Ve většině případů byla stanoviska vnitrostátních parlamentů shodná s vnitrostátními stanovisky předloženými Radě delegacemi členských států. Balíček „energetika/klima“ může posloužit jako příklad. Polský Sejm zastává shodné stanovisko, jako polská vláda. Italský Senato della Repubblica si přál zlepšení mechanismů pružnosti a vložení doložek o přezkumu. Italská Camera dei Deputati vyzvala svou vládu, aby svůj souhlas s některými změnami textu návrhů, jako posílení mechanismů pružnosti, podmínila vývojem hospodářské a finanční situace. Britská House of Lords předložila dvě stanoviska. 10. prosince, den před zasedáním Evropské Rady, Lordi podpořili pro evropský systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů financování pilotních projektů zachycování a geologického uskladnění CO2 z fondů vyhrazených pro nové členy a uvolnění všech emisních povolenek pro obchodování u odvětví, v nichž nehrozí úniky uhlíku. V oblasti obnovitelných zdrojů Lordi požádali svou vládu a Evropskou unii o stanovení cíle do roku 2030, aby se podpořily technologie a investice, u kterých nedojde plnému rozšíření před rokem 2020. Také reakce na návrh týkající se kontroly stavu společné zemědělské politiky prokazují splývání parlamentních a vládních stanovisek. Český Senát odmítl pojetí klesajících přímých plateb a vyslovil se pro progresivní odlišení. Podle italské Camera dei Deputati se povinné odlišení, a tím převod zdrojů z prvního pilíře do rozvoje venkova, musí zavádět postupně. Pokud jde o ostatní oblasti společné zemědělské politiky, český Senát také doporučil své vládě, aby u příležitosti českého předsednictví EU a v zájmu konkurenceschopnosti evropského zemědělství znovu otevřela otázku geneticky modifikovaných organismů. Italský Senato della Repubblica požadoval po své vládě, aby u evropských institucí podnikla konkrétní kroky s cílem zavést na vnějších hranicích kontrolní systémy a stanovit kontrolní postupy jejich zavádění, tak jako se to děje v některých třetích zemích, které by zaručily dodržování evropských norem pro zemědělské produkty. K návrhu týkajícímu se práv pacientů při přeshraniční zdravotní péči obdržela Komise tři stanoviska v roce 2008 a v období od ledna do konce dubna 2009 čtyři další. Z důvodu dodržení zásad subsidiarity a proporcionality francouzský Senát zdůraznil, že návrh by měl opětovně potvrdit pravomoci členských států v oblasti organizace a provádění zdravotní péče. Také obě komory nizozemského parlamentu vyjádřily pochybnosti o dodržení zásady subsidiarity a o vhodnosti použití právního nástroje (směrnice) k zásahu do organizace a financování systému zdravotnictví. Německý Bundesrat byl také přesvědčen o nutnosti posílit ta ustanovení, která potvrzují odpovědnost členských států za organizaci jejich systému zdravotnictví, a domníval se, že by sociální služby měly zůstat mimo oblast působnosti tohoto návrhu. 3. Pracovní návštěvy členů Komise a další kontakty Nový přístup ke vztahům mezi Komisí a vnitrostátními parlamenty odpovídá třem obecným cílům: vzájemná pomoc a zavedení otevřeného a průběžného dialogu, konkrétní propojení v síti a větší blízkost k občanům prostřednictvím lepších vztahů s volenými zástupci. Zastoupení Komise v členských státech zajišťují pravidelný a strukturovaný kontakt s vnitrostátními parlamenty. Při návštěvě některého z členů Komise ve vnitrostátním parlamentu se zastoupení navíc stará o praktické a logistické zajištění cesty a poskytuje nutné politické informace. Tyto návštěvy vyvolávají zájem médií a jsou dobrou příležitostí pro sdělování aktualit evropských politik ve vnitrostátních souvislostech. Návštěvy ve vnitrostátních parlamentech Předseda BARROSO navštívil lotyšský, švédský, český, lucemburský a italský parlament. Místopředsedkyně WALLSTRÖMOVÁ navštívila irský (dvakrát), polský, dánský, litevský, francouzský a britský parlament. Během roku 2008 se členové kolegia setkali v různých formách se zástupci vnitrostátních parlamentů při více jak 100 příležitostech. Intenzita uvedených kontaktů jasně prokazuje význam, který Komise přikládá hlasu vnitrostátních parlamentů a nutnosti jim lépe vysvětlovat prováděné politiky. Účast na meziparlamentních schůzích Komise nadále vyhovovala četným žádostem o účast na různých meziparlamentních jednáních. Předseda BARROSO se v únoru spolu s místopředsedou VERHEUGENEM zúčastnil meziparlamentního setkání (Joint Parliamentary Meeting) věnovaného lisabonské strategii a v září pak setkání o migraci a přistěhovalectví. Místopředsedkyně WALLSTRÖMOVÁ se v listopadu zúčastnila meziparlamentního setkání o energii, komisař ALMUNIA byl v lednu přítomen na jednání Hospodářského a měnového výboru Evropského parlamentu s vnitrostátními parlamenty a komisař REHN byl v květnu účasten meziparlamentního setkání věnovaného oblasti západního Balkánu. Mimoto se v únoru místopředseda FRATTINI zúčastnil schůze předsedů a předsednické trojky COSAC v Lublani, komisař POTOČNÍK byl v květnu ve slovinském Brdu XXXIX. na zasedání COSAC, komisařka FERRERO WALDNEROVÁ se účastnila v červenci v Paříži schůze předsedů zastoupení u COSAC a místopředseda BARROT byl v listopadu v Paříži XL. na zasedání COSAC. Vydávání informačního zpravodaje Generální sekretariát Komise vydal dvě čísla informačního zpravodaje, která byla rozeslána jak interně, tak v Evropském parlamentu a ve vnitrostátních parlamentech. Stálí zástupci Různé útvary Komise se zúčastnily osmnácti zasedání stálých zástupců vnitrostátních parlamentů v Bruselu. Na jejich žádost soustředí Komise svá vystoupení na právě projednávané záležitosti a na budoucí podněty. 4. Výhledové vstoupení v platnost Lisabonské smlouvy Kontrola subsidiarity Závěry přijaté na zasedání COSAC v Brdu vyzvaly francouzské předsednictví, aby svolalo pracovní skupinu složenou ze stálých zástupců vnitrostátních parlamentů u EU s cílem vypracovat zprávu o nejlepších způsobech uplatnění ustanovení Lisabonské smlouvy na vnitrostátní parlamenty. Komise byla přizvána k práci v této pracovní skupině. Zasedání COSAC v Paříži dospělo k závěru, že stávající síť zástupců vnitrostátních parlamentů v Bruselu spolu s databází IPEX jsou vhodnými nástroji pro pravidelnou, včasnou a neformální výměnu informací o záležitostech projednávaných ve vnitrostátních parlamentech. V době před uplatňováním Lisabonské smlouvy pokračovaly vnitrostátní parlamenty pod koordinací sekretariátu COSAC v pilotních cvičeních subsidiarity. Spravedlnost, svoboda, bezpečnost Zasedání COSAC v Paříži také zdůraznilo význam, který vnitrostátní parlamenty přikládají kontrole policie a výkonu spravedlnosti v jednotlivých členských státech. Vnitrostátní parlamenty vyjádřily vůli podřídit soudní a policejní spolupráci v Evropské unii kontrole nebo hodnocení Evropského parlamentu v úzkém spojení s vnitrostátními parlamenty. Aby bylo jejich zapojení zajištěno, požádaly Evropskou komisi o vydání konzultačního dokumentu ještě před konečnou verzí jejích návrhů nařízení o činnosti Eurojust a Europol. 5. Závěry Vztahy mezi Komisí a vnitrostátními parlamenty se při plném dodržování pravomocí institucí Evropské unie stále prohlubují. Rok 2009 bude výrazným mezníkem pro budoucnost Lisabonské smlouvy a po evropských volbách nastoupí nová Komise. Tato výroční zpráva prokazuje závazek Komise pokračovat v dialogu a v hlubší spolupráci s vnitrostátními parlamenty. Komise si přeje zachovat a ještě zintenzívnit politický dialog s vnitrostátními parlamenty. Podle potřeby zavede opatření nutná pro řádné uplatňování ustanovení Lisabonské smlouvy, která se týkají se vnitrostátních parlamentů. Příloha Stanoviska vnitrostátních parlamentů v období 2006–2008 2006 | 2007 | 2008 | 2006-2008 | PORTUGALSKO | Assembleia da Republica | 0 | 19 | 65 | 84 | FRANCIE | Sénat | 18 | 22 | 13 | 53 | NĚMECKO | Bundesrat | 6 | 15 | 18 | 39 | ŠVÉDSKO | Riksdag | 0 | 17 | 16 | 33 | SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ | House of Lords | 4 | 14 | 12 | 30 | DÁNSKO | Folketing | 2 | 10 | 11 | 23 | ČESKÁ REPUBLIKA | Senát | 2 | 9 | 11 | 22 | NIZOZEMSKO* | Tweede Kamer Staten Generaal | 2 | 1 | 5 | 8 | ITÁLIE | Senato della Repubblica | 0 | 0 | 8 | 8 | IRSKO | Dail and Seanad Eireann | 0 | 1 | 7 | 8 | ITÁLIE | Camera dei Deputati | 1 | 0 | 6 | 7 | POLSKO | Sejm | 1 | 0 | 5 | 6 | NĚMECKO | Bundestag | 1 | 2 | 2 | 5 | ESTONSKO | Riigikogu | 2 | 0 | 2 | 4 | LUCEMBURSKO | Chambre des Députés | 2 | 0 | 2 | 4 | BELGIE | Sénat | 2 | 0 | 2 | 4 | RAKOUSKO | Bundesrat | 0 | 0 | 4 | 4 | ŘECKO | Vouli ton Ellinon | 0 | 0 | 3 | 3 | LITVA | Seimas | 2 | 1 | 0 | 3 | SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ | House of Commons | 1 | 1 | 1 | 3 | KYPR | Vouli ton Antiprosopon | 0 | 0 | 2 | 2 | LOTYŠSKO | Saeima | 0 | 0 | 2 | 2 | ČESKÁ REPUBLIKA | Poslanecká sněmovna | 1 | 0 | 1 | 2 | FRANCIE | Assemblée Nationale | 1 | 1 | 0 | 2 | MAĎARSKO | Országgyűlés | 1 | 1 | 0 | 2 | BELGIE | Chambre des Représentants | 0 | 1 | 1 | 2 | BULHARSKO | Narodno Sabranie | 0 | 0 | 1 | 1 | FINSKO | Eduskunta | 1 | 0 | 0 | 1 | POLSKO | Senat | 1 | 0 | 0 | 1 | SLOVENSKO | Národná rada | 1 | 0 | 0 | 1 | SLOVINSKO | Državni zbor | 1 | 0 | 0 | 1 | RAKOUSKO | Nationalrat | 0 | 0 | 0 | 0 | MALTA | Kamra tad-Deputati | 0 | 0 | 0 | 0 | NIZOZEMSKO* | Eerste Kamer Staten Generaal | 0 | 0 | 0 | 0 | RUMUNSKO | Camera Deputatilor | 0 | 0 | 0 | 0 | RUMUNSKO | Senat | 0 | 0 | 0 | 0 | SLOVINSKO | Državni svet | 0 | 0 | 0 | 0 | ŠPANĚLSKO | Congreso de los Diputados | 0 | 0 | 0 | 0 | ŠPANĚLSKO | Senado | 0 | 0 | 0 | 0 | CELKEM | 53 | 115 | 200 | 368 | * Stanoviska nizozemského a irského parlamentu byla zaslána jménem obou komor. Kontakty s vnitrostátními parlamenty (od 01.01.2005 do 31.12.2008) – podle členského státu – Nationalrat | BELGIE | Sénat | 3 | 3 | 2 | 1 | 9 | Chambre des Représentants | BULHARSKO | Narodno Sabranie | 4 | 2 | 6 | KYPR | Vouli ton Antiprosopon | 2 | 3 | 1 | 5 | 11 | ČESKÁ REPUBLIKA | Senát | 4 | 3 | 7 | 1 | 15 | Poslanecká sněmovna | DÁNSKO | Folketing | 9 | 7 | 2 | 5 | 23 | ESTONSKO | Riigikogu | 2 | 2 | 10 | 8 | 22 | FINSKO | Eduskunta | 7 | 8 | 2 | 7 | 24 | FRANCIE | Sénat | 13 | 10 | 11 | 12 | 46 | Assemblée Nationale | NĚMECKO | Bundesrat | 16 | 17 | 19 | 17 | 69 | Bundestag | ŘECKO | Vouli ton Ellinon | 3 | 5 | 4 | 7 | 19 | MAĎARSKO | Országgyűlés | 3 | 0 | 1 | 5 | 9 | IRSKO | Dail Eireann | 2 | 2 | 9 | 13 | 26 | Seanad Eireann | ITÁLIE | Senato della Repubblica | 8 | 2 | 8 | 2 | 20 | Camera dei Deputati | LOTYŠSKO | Saeima | 2 | 1 | 5 | 3 | 11 | LITVA | Seimas | 8 | 4 | 8 | 2 | 22 | LUCEMBURSKO | Chambre des Députés | 0 | 3 | 3 | 0 | 6 | MALTA | Kamra tad-Deputati | 1 | 1 | 4 | 0 | 6 | POLSKO | Sejm | 5 | 4 | 1 | 13 | 23 | Senat | PORTUGALSKO | Assembleia da República | 0 | 3 | 6 | 3 | 12 | RUMUNSKO | Camera Deputatilor | 2 | 3 | 5 | Senat | SLOVENSKO | Národná rada | 3 | 3 | 0 | 3 | 9 | SLOVINSKO | Državni zbor | 4 | 8 | 3 | 1 | 16 | Državni svet | ŠPANĚLSKO | Congreso de los Diputados | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 | Senado | ŠVÉDSKO | Riksdag | 6 | 1 | 5 | 3 | 15 | NIZOZEMSKO | Tweede Kamer Staten Generaal | 4 | 6 | 3 | 8 | 21 | Eerste Kamer Staten Generaal | SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ | House of Lords | 11 | 7 | 12 | 9 | 39 | House of Commons | COSAC | 2 | 3 | 3 | 2 | 10 | Konf. předsedů | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 | ostatní | 2 | 2 | 8 | 10 | 22 | | CELKEM | 124 |112 |149 |136 |521 | | [1] Viz Sdělení Komise Evropské radě, „Program pro občany – Přinášející výsledky pro Evropu“ ze dne 10. května – KOM(2006) 211.