Shrnutí Irský soudní systém, který se vyznačuje vysokou mírou vnímané nezávislosti, prochází důležitým vývojem. Cílem nového návrhu zákona je reforma systému jmenování a povyšování soudců, která by zmírnila některé předchozí obavy. Uvedená reforma by však i nadále ponechávala vládě široký prostor pro uvážení vzhledem k tomu, že není určeno pořadí kandidátů a že vláda není jejich seznamem vázána, ačkoli svá rozhodnutí musí zveřejnit. Je důležité, aby tato reforma zaručila nezávislost soudnictví s přihlédnutím k evropským standardům. Je zaváděn disciplinární režim s cílem zvýšit odpovědnost soudců a výbor pro soudní chování připravuje návrh pravidel chování a etických zásad a postup pro řešení stížností. V souladu s ústavou zůstává konečné rozhodnutí o odvolání soudců, které je předpokládáno pouze v případech pochybení nebo nezpůsobilosti, výsadou parlamentu, což by mohlo vyvolat obavy ohledně politizace daného postupu. Nedávno zřízená Soudní rada pokračovala ve své práci na řadě pokynů. Je zvažováno omezení soudních nákladů a zdokonalení režimů právní pomoci, což by mohlo zlepšit přístup ke spravedlnosti. Jsou přijímána opatření k řešení problémů souvisejících s digitalizací, nízkým počtem soudců na obyvatele a délkou řízení. Irsko provádí rozsáhlý přezkum svých struktur v oblasti boje proti korupci a podvodům, jakož i strategií pro předcházení hospodářským trestným činům a korupci, pro jejich vyšetřování a rozhodování o nich. Vláda se zavázala zavést nové struktury pro boj proti korupci a podvodům a nové právní předpisy stanovující předběžná soudní řízení a novelizovat zákon o trestním soudnictví (trestné činy korupce) z roku 2018. V důsledku omezených zdrojů a institucionální roztříštěnosti přetrvávají klíčové problémy, pokud jde o schopnost Irska od korupce odrazovat a trestat ji. Jsou zavedena opatření pro předcházení korupci a podporu integrity, ale přetrvávají problémy ohledně jejich prosazování, zejména pokud jde o majetková přiznání, lobbování a efekt otáčivých dveří. Byly vyjádřeny obavy, že Komise pro etické normy ve veřejných úřadech, která jako orgán dohledu spravuje zveřejňování informací o střetech zájmů a režimech daňového vyúčtování osob zastávajících veřejné funkce, nemusí mít přiměřené zdroje. K posouzení této otázky je plánován přezkum kapacity. Očekává se, že regulační orgán pro sdělovací prostředky (Irský úřad pro rozhlasové a televizní vysílání) projde významnou reorganizací v rámci nového návrhu zákona o bezpečnosti na internetu a o regulaci sdělovacích prostředků, jehož cílem je provedení revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách. Nový návrh zákona by měl být přijat do konce roku 2021. Nedávný vývoj zaměřený na zvýšení transparentnosti v tomto odvětví zahrnuje zpřístupnění databáze o vlastnictví sdělovacích prostředků, která by měla být pravidelně aktualizována. Očekává se, že změny zákona o pomluvě, které mají být přijaty v nadcházejících měsících, budou mít pozitivní dopad na novinářskou činnost. Vláda zřídila poradní komisi pro budoucnost sdělovacích prostředků, aby zahájila dialog o nových politických opatřeních a možných dlouhodobých činnostech na podporu tohoto odvětví. Pokud jde o systém brzd a protivah, k řešení pandemie COVID-19 byl nadále používán řádný legislativní postup, ale byly vyjádřeny obavy ohledně omezeného parlamentního dohledu nad opatřeními ministra. I když má Irsko dobře propracovaný legislativní postup, v nedávné době byly značně využívány možnosti zkrátit diskuse v parlamentu. Irská komise pro lidská práva a rovnost i nadále účinně vykonává svou práci a v červnu 2021 byla znovu akreditována. V Irsku je velmi živá a různorodá občanská společnost, avšak omezení financování nevládních organizací nadále vyvolává určité obavy. Řešení těchto problémů je plánováno v souvislosti s probíhající volební reformou.

I.Systém soudnictví

Irsko se řídí obyčejovým právem, jehož soudnictví se dělí na občanskoprávní a trestní složku. Soudní systém tvoří odvolací soud poslední instance (Nejvyšší soud), odvolací soud a soudy prvního stupně, které zahrnují vrchní soud s neomezenou soudní příslušností ve všech věcech trestních a občanskoprávních a soudy s omezenou příslušností: obvodní a okresní soudy organizované na základě zeměpisného vymezení. Zvláštní trestní soudy jsou soudy bez poroty a zabývají se polovojenskou, podvratnou a organizovanou trestnou činností. Řada specializovaných tribunálů navíc působí v různých dalších oblastech, včetně vztahů na pracovišti. V roce 2019 byla zřízena Soudní rada. Soudce jmenuje prezident Irska na doporučení vlády. Výběrem vhodných kandidátů je pověřen Poradní výbor pro jmenování soudců. Státní zastupitelství není součástí soudní složky. Nejvyšší státní zástupce je právním poradcem vlády. Právnická profese se dělí na dva typy právníků – advokáty, které zastupuje Irská právnická společnost, a obhájce, které zastupuje převážně Irská komora obhájců. Orgán pro regulaci právních služeb, nezávislý subjekt zřízený v roce 2016, je vnitrostátním regulačním orgánem Irska pro obě odvětví právnické profese.

Nezávislost

Soudy a soudci jsou ze strany veřejnosti a podniků nadále ve vysoké míře vnímáni jako nezávislí. Míru nezávislosti soudů a soudců vnímá jako „poměrně nebo velmi dobrou“ 73 % veřejnosti a 77 % podniků. Tato vysoká míra vnímání soudnictví jako nezávislého je od roku 2016 stabilní.

Nedávno zřízená Soudní rada pokračovala ve své práci na vydání řady pokynů, mimo jiné prováděním výzkumu a vypracováváním návrhů. Byl zahájen moderní program vzdělávání a odborné přípravy soudců, k čemuž pozitivně přispělo jmenování soudce v aktivní službě do funkce ředitele soudního vzdělávání. Skupina států proti korupci (GRECO) působící v rámci Rady Evropy uvítala zřízení Soudní rady v souladu s jejími předchozími doporučeními. Soudní rada provádí výzkum, který má sloužit jako vodítko při vypracovávání pokynů k vynášení rozsudků. Pokyny týkající se újem na zdraví, které stanovují obecné pokyny k částkám, jež mají být přiznávány nebo posuzovány u nároků v případě újmy na zdraví, byly přijaty Soudní radou v březnu 2021 a nabyly účinnosti v dubnu 2021, kdy právní předpisy vstoupily v platnost. Při provádění těchto pokynů by měla být věnována náležitá pozornost respektování nezávislosti soudnictví.

Připravuje se nový návrh zákona o jmenování a povyšování soudců. Poté, co na konci předchozího volebního období zanikl návrh zákona o jmenování soudců z roku 2017, představila nová vláda v prosinci 2020 novou obecnou strukturu návrhu. Očekává se, že návrh zákona bude předložen parlamentu ve třetím čtvrtletí roku 2021.

Složení plánované komise pro jmenování soudců se změnilo. Nová obecná struktura návrhu stanoví zřízení devítičlenné komise pro jmenování soudců, která nahradí stávající Poradní výbor pro jmenování soudců (JAAB). Komisi bude tvořit předseda Nejvyššího soudu (jako její předseda), dva soudci jmenovaní Soudní radou (advokát a obhájce vykonávající právní praxi), jeden předseda soudu (předsedající soudu, pro nějž má komise doporučit osoby ke jmenování) a čtyři laičtí členové (tři z nich vybraní službou pro jmenování do veřejných funkcí v otevřeném výběrovém řízení a jeden jmenovaný Irskou komisí pro lidská práva a rovnost). V komisi bude zasedat nejvyšší státní zástupce jako člen z moci úřední bez hlasovacího práva. Ve složení plánované komise nemají soudci zvolení svými kolegy jasnou většinu, i když jsou zohledněny určité obavy vyjádřené v souvislosti s předchozími plány na laickou většinu a laického předsedu. Členství nejvyššího státního zástupce, a to i bez hlasovacího práva, který je rovněž hlavním právním poradcem vlády a zasedá na schůzích kabinetu, může vyvolávat obavy o nezávislost Komise na vládě, jak uvedly Komise pro lidská práva a rovnost a Irská právnická společnost. V obecné struktuře návrhu je rovněž stanoven poradní výbor pro jmenování vyšších soudců, který doporučuje osoby, jež mají být jmenovány do funkce předsedy Nejvyššího soudu, předsedy odvolacího soudu a předsedy vrchního soudu. Tento výbor bude tvořit předseda Nejvyššího soudu, jeden laický člen a nejvyšší státní zástupce. Nejvyšší státní zástupce by tak hrál významnou úlohu při jmenováních na nejvyšší pozice v soudnictví, což by mohlo rovněž vyvolat obavy o nezávislost. Je důležité, aby konečná reforma zaručila nezávislost soudnictví v souladu s právem EU a s přihlédnutím k evropským normám a aby byla při provádění plně konzultována s příslušnými zúčastněnými stranami a Benátskou komisí. Podle doporučení Rady Evropy by měli podstatnou část takového nezávislého orgánu pro jmenování tvořit soudci a tento orgán měl by být oprávněn vydávat doporučení nebo vyjadřovat stanoviska, kterými se příslušný orgán oprávněný ke jmenování v praxi řídí.

Zamýšlený postup jmenování a povyšování soudců vzbuzuje obavy. V současném systému doporučuje při prvním jmenování soudců výbor JAAB ministru spravedlnosti nejméně sedm kandidátů na každé neobsazené místo. Kandidáti, kteří postoupí do užšího výběru, nejsou řazeni podle preferencí a vláda není povinna vybírat pouze z jejich seznamu. Soudci jsou povyšováni prezidentem na doporučení vlády a povýšení nepodléhá postupu výboru JAAB. Byly vyjádřeny obavy ohledně širokého prostoru pro uvážení, který je v současném systému ponechán výkonné moci. V obecné struktuře návrhu je stanoveno, že všechna jmenování a povyšování soudců musí probíhat podle plánovaného nového postupu, který by mohl posílit nezávislost soudů. V obecné struktuře návrhu se uvádí, že komise předloží vládě pět kandidátů bez určeného pořadí, čímž by se oproti stávajícímu systému se seznamem sedmi kandidátů lépe omezil prostor pro uvážení ponechaný vládě. V návrhu zákona z roku 2017 však bylo stanoveno ještě větší omezení, neboť byl navrhován seznam pouze tří kandidátů s určeným pořadím. Počet a chybějící pořadí předkládaných kandidátů navrhované v nové obecné struktuře návrhu poskytují vládě široký prostor pro uvážení při jmenování soudců, což vyvolává kritiku. Tento prostor pro uvážení je dále rozšířen možností vlády vybrat uchazeče, který není uveden na seznamu vypracovaném komisí, aniž by to musela odůvodnit. Vláda se domnívá, že tento prostor pro uvážení vyžadují ústavní ustanovení, podle kterých jsou soudci jmenováni prezidentem. Je však důležité, aby tato reforma zohledňovala doporučení Rady Evropy týkající se potřeby, aby se výkonná moc v praxi řídila doporučeními nezávislých orgánů.

Pokračuje práce na zavedení disciplinárního režimu pro soudce a za odvolávání soudců je i nadále odpovědný Parlament. Výbor pro soudní chování Soudní rady, který byl zřízen v roce 2020, aby posuzoval stížnosti týkající se soudních pochybení, vypracovává pokyny pro soudní chování, postupy pro neformální řešení stížností a pro přípustnost a fungování systému řešení stížností. Zahájení postupu řešení stížností by mělo být připraveno do léta 2022. Navzdory pokroku dosaženému v tomto ohledu bylo upozorněno, a to i občanskou společností, na stávající nedostatek formálních disciplinárních postupů pro soudce. Připravované pokyny a postupy by proto mohly vést ke zlepšení vyvozování odpovědnosti soudců; je důležité, aby zachovaly nezávislost soudnictví v souladu s právem Unie a s přihlédnutím k doporučením Rady Evropy. Parlament je i nadále odpovědný za rozhodování o odvolání soudců a ponechává si v tomto ohledu prostor pro uvážení, který by mohl vyvolat obavy ohledně politizace tohoto postupu, a to i pokud by postup nikdy nebyl použit.

Kvalita

Počet soudců zůstává nízký a zdá se, že zdroje, které jsou k dispozici pro jejich odbornou přípravu, jsou omezené. Počet soudců na obyvatele zůstává nejnižší v EU, což by mohlo rovněž ovlivnit účinnost irského soudního systému. I když se vláda zavázala přezkoumat počet a typy soudců potřebných k zajištění účinného výkonu spravedlnosti v příštích pěti letech, bezprostřednější opatření by mohla řešit obavy, které vznesly i zúčastněné strany. Rozpočet na obyvatele pro soudní systém se v posledních letech soustavně zvyšoval a patří k nejvyšším v EU, zatímco rozpočet vyjádřený procentem HDP stagnoval a zůstal pod průměrem EU. Pokud jde o justiční vzdělávání, byl v roce 2020 jmenován ředitel soudního vzdělávání na částečný úvazek (který je soudcem v aktivní službě). Program vzdělávání nebylo možné rozšířit, i když v nedávné době pokročilo zajišťování administrativní podpory nezbytné pro usnadnění rozvoje tohoto programu. V roce 2021 byl proveden průzkum potřeb v oblasti justičního vzdělávání.

Nadále jsou zvažovány náklady na vedení soudních sporů a systém právní pomoci, což by mohlo vést ke zlepšení přístupu ke spravedlnosti. Přezkum správy civilního soudnictví , zveřejněný v říjnu 2020, obsahuje doporučení, která mají zlepšit přístup k civilnímu soudnictví, podporovat včasné řešení sporů, snížit náklady na vedení soudních sporů, vytvořit pohotovější a přiměřenější systém a zajistit lepší výsledky pro osoby, které přicházejí se soudy do styku. Přezkum doporučil vypracovat nezávazné pokyny týkající se soudních nákladů. Vláda zahájila hodnocení tohoto návrhu, včetně toho, zda by soudní náklady měly být stanoveny závazně. Doporučení v této věci se očekávají do konce roku 2021. Vláda se rovněž zavázala, že letos zahájí přezkum režimu právní pomoci v občanských věcech. Tyto iniciativy by mohly pomoci řešit obavy týkající se přístupu ke spravedlnosti, a zejména systému právní pomoci v občanských věcech. Pokud jde o právní pomoc v trestních věcech, vláda plánuje převést provádění daného režimu na komisi pro právní pomoc. Zatímco režim právní pomoci v trestních věcech je obecně považován za dobře fungující, Irská komora obhájců vyjádřila obavy ohledně nízké úrovně odměn poskytovaných v rámci tohoto režimu obhájcům. Pro zlepšení přístupu ke spravedlnosti se jeví jako důležité posílit systémy právní pomoci a omezit soudní náklady. Kromě toho by se mohla dále zlepšit podpora alternativních metod řešení sporů a pobídky k jejich využívání.

Orgán pro regulaci právních služeb přijímá další opatření, aby odstranil zbývající překážky na trhu právních služeb. Orgán plánuje zavést do konce roku 2021 rámec pro právní partnerství (který může zahrnovat spolupráci mezi obhájci nebo mezi obhájcem a advokátem). V návaznosti na zavedení právních partnerství má orgán v úmyslu rovněž přezkoumat zavedení víceoborových postupů (zahrnujících právníky a další profese – např. architekty, účetní). V roce 2020 zveřejnil orgán zprávu, v níž bylo posuzováno, zda by povolání advokátů a obhájců měla být sjednocena. Závěr zprávy je, že neexistuje žádný důkazní základ pro doporučení povolání sjednotit, ale orgán se zavázal tuto otázku znovu přezkoumat po zavedení dalších reforem spadajících pod daný zákon. Orgán rovněž zveřejnil zprávu o vzdělávání a odborné přípravě právníků, v níž doporučuje reformy s cílem definovat kompetence a standardy požadované pro výkon povolání advokáta nebo obhájce. Doporučuje rovněž vytvořit zákonný rámec pro akreditaci stávajících poskytovatelů vzdělávání a odborné přípravy právníků, který rovněž umožní, aby byli noví poskytovatelé akreditováni k poskytování odborné přípravy advokátům a obhájcům. Orgán nyní spolupracuje s ministerstvem spravedlnosti na provádění těchto doporučení. Orgán rovněž provádí výzkumný projekt týkající se možných překážek, které mohou existovat při započetí profesní dráhy obhájce nebo advokáta, a tento projekt by měl být publikován do konce roku 2021. V roce 2020 převzal orgán regulaci reklamní činnosti právníků a zavedl nové předpisy. Bylo by důležité, aby orgán posoudil, zda a jak přijatá opatření přispěla k omezení soudních nákladů a ke zlepšení přístupu ke spravedlnosti.

Pokračuje práce na odstranění stávajících nedostatků v digitalizaci soudního systému. Soudní služba vydala dlouhodobou strategii, jejímž cílem je lépe podporovat přístup ke spravedlnosti. Mezi priority programu modernizace patří elektronické podávání (eFiling), systém správy případů a zavedení infrastruktury pro usnadnění elektronického působení soudů (eCourts). Během pandemie COVID-19 umožnil program virtuální soudní síně od března 2020 více než 2 200 virtuálních zasedání soudu. Soudy stále ve velké míře působí virtuálně ve všech jurisdikcích, ať již jde o Nejvyšší soud, odvolací soud, nebo vrchní soud, a plánuje se, že budou virtuálně fungovat i v budoucnu. Navzdory opatřením z roku 2020, která umožňují častější využívání virtuálních jednání v občanskoprávních věcech a při odvoláních v trestních řízeních, zaostává Irsko pod průměrem EU, pokud jde o procesní pravidla umožňující využívání digitálních technologií u soudů v občanskoprávních/obchodních, správních a trestních věcech. Irsko rovněž vykazuje podprůměrné hodnocení, pokud jde o využívání digitálních technologií soudy a státními zastupitelstvími, nástroje elektronické komunikace u soudů, digitální řešení pro vedení a sledování soudních řízení v trestních věcech a on-line přístup široké veřejnosti k zveřejněným rozsudkům. Další digitalizace irského soudního systému je proto nezbytná k odstranění stávajících nedostatků a rovněž k tomu, aby bylo možné shromažďovat údaje o délce řízení podle metodiky Komise Rady Evropy pro hodnocení efektivity justice (CEPEJ).