ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění programu „Forest Focus“ podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcí ve Společenství („Forest Focus“) – Závěrečná zpráva /* COM/2010/0430 */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 26.8.2010 KOM(2010) 430 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění programu „Forest Focus“ podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcí ve Společenství („Forest Focus“) – Závěrečná zpráva SEK(2010) 978 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o prov ádění programu „Forest Focus“ podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcí ve Společenství („Forest Focus“) – Závěrečná zpráva ÚVOD A HLAVNÍ ÚSPěCHY Cílem nařízení Evropského parlamentu a Rady (nařízení „Forest Focus“[1]) bylo zřízení programu dlouhodobého monitorování stavu a environmentálních interakcí lesů v Evropské unii. Program zahrnoval pokračování stávajících monitorovacích sítí zaměřených na znečištění ovzduší a jeho vliv na lesy, na lesní požáry a jejich příčiny a následky a na spolufinancování činností spojených s prevencí lesních požárů. Rozšiřoval rovněž oblast působnosti monitorování lesů v EU shromažďováním informací o půdách, biologické rozmanitosti, vázání uhlíku, účincích změny klimatu a ochranných funkcích lesů. Podle článků 18 a 19 nařízení je Komise povinna předložit Evropskému parlamentu a Radě o provádění programu zprávu, ve které je přezkoumána účinnost programu, s cílem poskytnout základ pro budoucí rozhodování o pokračování těchto činností. Vzhledem k tomu, že všechny národní programy jsou nyní provedeny a finanční soubory jsou uzavřeny, je tato zpráva reakcí na uvedený požadavek a doplňuje předchozí průběžnou zprávu o provádění ze dne 22. ledna 2008[2]. Cílem obou zpráv je pochopit, jakým způsobem byl celý program „Forest Focus“ v letech 2003–2010 prováděn. Budou sloužit jako základ pro úvahy o budoucích potřebách monitorování a napomohou při procesu konzultací, který byl otevřen v rámci Zelené knihy o ochraně lesů a souvisejících informacích v EU, pokud jde o způsob nakládání s informacemi o lesích v budoucnosti. Jak bylo již zmíněno ve zprávě z ledna 2008, vyžádalo si provedení nařízení „Forest Focus“ více času, než původně plánované čtyři roky. Předkládaná zpráva předchozí zprávu doplňuje a usiluje zejména o podání informací o využití rozpočtu programu „Forest Focus“. V přiloženém pracovním dokumentu útvarů Komise jsou uvedeny podrobnosti o tom, jakým způsobem příslušné vnitrostátní orgány rozpočet využívaly. Cílů bylo v zásadě dosaženo, přičemž za úspěch lze považovat zejména vysokou míru plnění závazků. Předchozím právním předpisům v oblasti monitorování a prevence lesních požárů se prostřednictvím programu „Forest Focus“ dostalo integrovaného přístupu. V rámci programu byla vytvořena databáze „Forest Focus“, která obsahuje souhrnné údaje a informace o stavu lesů v EU. Zpoždění při přípravě programu způsobilo problémy příslušným vnitrostátním orgánům, které měly realizaci činností stanovených v národních programech na starosti. Navzdory tomu došlo ke zrušení původně naplánovaných činností pouze v ojedinělých případech. Informace o lesích, zejména o půdě a biologické rozmanitosti, díky nimž došlo k rozšíření rozsahu monitorování lesů, se sbíraly poprvé. Informace o půdách a biologické rozmanitosti nad zemí jsou součástí databáze Biosoil, která byla v rámci programu zřízena. Významné procento finančních prostředků bylo plánováno na vypracování výzkumných studií a demonstračních projektů o biologické rozmanitosti, zásobách uhlíku, biologické rozmanitosti lesních půd, lesních požárech, ozonu, změně klimatu, genetické rozmanitosti, houbách, lišejnících a dalších otázkách týkajících se lesů. V souvislosti s lesními požáry byl v rámci programu zřízen Evropský systém informací o lesních požárech (EFFIS), který se dále rozvíjí. Významné jsou zejména nově zavedené moduly týkající se sítě Natura 2000 a lesů, odhadovaných emisí do ovzduší nebo eroze půdy po požárech. Systém EFFIS tedy nyní tvoří hlavní součást monitorování lesních požárů v Evropě a jeho udržování je do konce roku 2010 zajištěno pomocí pilotního projektu, který si vyžádal Evropský parlament. PřEHLED NAřÍZENÍ „FOREST FOCUS“ Poté, co na konci roku 2002 skončila platnost nařízení (EHS) č. 3528/86 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší[3] a nařízení (ES) č. 2158/92 o ochraně lesů Společenství před požáry[4], bylo stanoveno, že doba platnosti nařízení „Forest Focus“ bude čtyři roky. Mělo zajistit dlouhodobé pokračování a další rozvoj tohoto společného monitorování. Celkový rozpočet plánovaný pro provádění programu „Forest Focus“ během tohoto období byl 65 milionů EUR. Mezi 41 příslušnými orgány jmenovanými členskými státy a Evropskou komisí (jak je uvedeno v oddíle 3) bylo uzavřeno 123 dohod[5]. Vnitrostátní orgány vypracovaly dvouleté národní programy pro roky 2003/2004 a 2005/2006[6], které obsahovaly popis činností a studií, které měly být provedeny. V programu bylo stanoveno financování ze strany EU do výše 50 % na monitorovací činnosti, zřízení systému EFFIS, studie o požárech, kampaně na zvýšení informovanosti veřejnosti, zvláštní školení a opatření na prevenci požárů. Do výše 50 % bylo spolufinancováno rovněž přezkoumání programu a studií na určení nových monitorovacích činností. Studie, experimenty a demonstrační projekty na další rozvoj programu, na podporu harmonizovaného sběru a předkládání údajů a na zlepšení hodnocení údajů a jejich kvality byly spolufinancovány do výše 75 % nákladů. Kromě národních programů pokrývalo 16 % rozpočtu tyto činnosti „Forest Focus“: - Společné výzkumné středisko (SVS) Komise poskytlo celkovou vědeckou a technickou podporu, vytvářelo a spravovalo databázi „Forest Focus“, koordinovalo činnost Evropského střediska údajů o lesích (EFDAC), provádělo údržbu a zlepšování rozvoje systému EFFIS a koordinovalo studie, experimenty a demonstrační projekty. - Dohoda s Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů v rámci Mezinárodního programu spolupráce pro posuzování a monitorování vlivu znečištění ovzduší na lesy („ICP-Forests“[7]), jejíž cílem bylo shromažďování údajů sebraných v rámci sítě úrovně I. - Dohoda s Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů o vypracování zprávy „Stav lesů a udržitelné hospodaření s lesy v Evropě 2007“[8]. - Vypracování průběžné zprávy „Rozvoj a přezkoumání programu „Forest Focus““[9]. - Organizace zasedání a konferencí zaměřených na šíření výsledků činností financovaných v rámci tohoto programu[10]. VÝSLEDKY Databáze „Forest Focus“ Jedním z hlavních výsledků programu „Forest Focus“ je databáze „Forest Focus“ obsahující informace o vlivu znečištění ovzduší na lesy. Je tvořena údaji o stavu korun stromů (ztráta barvy a listů) na 6 000 plochách sítě úrovně I a na 800 plochách intenzivní sítě úrovně II. Součástí databáze jsou i údaje shromážděné v rámci intenzivního průzkumu růstu, půdního roztoku, usazování a chemického složení listů přízemní vegetace. Z důvodu ochrany údajů mohou být potvrzené údaje o plochách poskytnuty pouze příslušným orgánům. Informace o souhrnných údajích jsou k dispozici u Evropského střediska údajů o lesích (EFDAC). Kromě toho bylo vypracováno několik zpráv o zdraví lesů a jejich monitorování, které jsou dostupné široké veřejnosti (např. zprávy SVS a výroční zprávy ICP Forests). První hodnocení údajů o rozsáhlém monitorování úrovně I obsahuje informace o ztrátě listů a barvy korun stromů a trendy těchto parametrů v průběhu času, které slouží jako ukazatele zdraví lesů. Měření a pozorování prováděná na plochách intenzivní úrovně II poskytly tyto poznatky: - Průměrné odlistění hlavních jehličnatých a širokolistých druhů vykazuje všeobecný celoevropský stabilní trend s variacemi na místní úrovni v souvislosti s obdobími sucha, extrémně vysokými teplotami atd. - Úrovně pH ve vrchní minerální vrstvě na plochách mají různé hodnoty v závislosti na umístění těchto ploch. - Průměrné koncentrace usazování síry vykazují v letech 2000–2005 celkový pokles o 25 %, zatímco průměrný přísun dusíku se ve stejném období výrazně nezměnil[11]. - Rozměry stromů a růst lesů na každé ploše se měří každých 5 let. - Meteorologické údaje (průměrná teplota a celkový roční úhrn srážek) poskytují informace o vlivu těchto jevů na stav lesů a objasňují přesné místní variace v extrémních případech. - Přízemní vegetace, bohatství rostlinných druhů (měřené prostřednictvím počtu druhů v jednotlivých patrech: stromy, keře, byliny a mechy) a změny v této rozmanitosti z časového hlediska. Výsledky z let 2003–2006 spolu s informacemi získanými z předchozího monitorování lesů v letech 1986–2002 umožňují posoudit současný stav a vývoj zdraví lesů na základě pozorování stavu korun stromů. Stav korun stromů poukazoval na zhoršení stavu lesů v roce 2003, kdy Evropu postihla extrémní sucha a vedra, a mírné zlepšení ztráty listů v následujících letech v závislosti na příslušných druzích a regionech. Původní snahou intenzivní sítě bylo rozšířit výsledky a vytvořit reprezentativní informace týkající se celé EU. Z důvodů nedostatku statistické přesnosti systému úrovně II však tohoto cíle nemohlo být dosaženo. Získávání výsledků z intenzivního monitorování na úrovni EU stále vyžaduje další výzkum. Databáze „Forest Focus“ se již využívá pro modelování udržitelnosti stanovišť dominantních druhů stromů a vegetace v rámci scénářů zabývajících se klimatem v budoucnosti[12]. Vzhledem k tomu, že klimatické podmínky se během času mění, nám tyto činnosti pomáhají k pochopení toho, jak by se lesní druhy v rámci EU mohly proměňovat. Údaje z databáze by se rovněž mohly využívat v postupech mezinárodní politiky, jako je Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, iniciativa Forest Europe nebo Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu. Činnosti v oblasti prevence lesních požárů a Evropský systém informací o lesních požárech Činnosti spojené s prevencí lesních požárů spolufinancované v rámci programu „Forest Focus “ zahrnovaly výstavbu lesních cest a pěšin, budování vodních nádrží, tvoření průseků proti požáru, čištění a mýcení oblastí vystavených riziku požáru, zřizování monitorovacích zařízení, komunikační vybavení, kampaně pro zvýšení informovanosti a zvláštní školení. Jak je popsáno v průběžné zprávě o provádění z roku 2008, Komise vyvinula ve spolupráci s členskými státy Evropský systém informací o lesních požárech (EFFIS), který má soužit jako platforma pro obsáhlou a intenzivní výměnu údajů a informací souvisejících s monitorováním a mapováním lesních požárů a jejich následky pro životní prostředí. Součástí činností v rámci systému EFFIS je zveřejňování výročních zpráv o požárech, které se vypracovávají společně s nejvíce postiženými členskými státy, informačních bulletinů, zpráv o posouzení škod na lesních porostech v rámci sítě Natura 2000 a zpráv o posouzení škod v lesích způsobených bouřemi[13]. Systém EFFIS rovněž využívá Monitorovací a informační středisko Komise při koordinaci zásahů v oblasti civilní ochrany. Studie V rámci programu „Forest Focus“ bylo spolufinancováno 143 studií a demonstračních projektů, jak bylo plánováno v národních programech[14]. Jejich cílem bylo rozšířit poznatky o lesních požárech, dopadech změny klimatu na biologickou rozmanitost, o změně klimatu a její souvislosti s vázáním uhlíku, lesních půdách, indikátorech biologické rozmanitosti, houbách, lišejnících, genetické rozmanitosti, integrované ochraně proti škůdcům a dalších záležitostech souvisejících s lesy. Projekt Biosoil, zaměřený na rozvoj monitorování lesních půd a biologické rozmanitosti[15] spojil 59 demonstračních projektů, které byly spolufinancované do výše 75 % nákladů. Projekt byl rozdělen do dvou modulů, z nichž jeden se zabýval půdami a druhý biologickou rozmanitostí. V rámci projektu Biosoil se shromáždily informace o biologické rozmanitosti lesů na 3 379 plochách úrovně I. Inventář složek biologické rozmanitosti lesů tak byl na úrovni EU proveden poprvé. Shromáždily se harmonizované informace o průměrech kmenů jednotlivých druhů stromů, o jejich výšce, o suchém dřevu, o skupinách vegetace, korunách stromů a přízemní vegetaci, jakož i popis druhové klasifikace lesů. Chemické a fyzikální parametry půd (tj. pH, dusík, zásoby uhlíku atd.) spolu se shromážděnými ukazateli biologické rozmanitosti jsou zahrnuty v databázi Biosoil spravované SVS. Kromě studií provedených v rámci národních programů zahájilo a koordinovalo SVS dalších 8 studií zaměřených na změnu klimatu, lesní požáry, harmonizaci národních inventářů o lesích, ochranné funkce lesů a na část demonstrační studie projektu Biosoil. FINANčNÍ PLNěNÍ Rozdělení fondů podle činností v letech 2003–2006 Z celkového rozpočtu programu (65 milionů EUR) byla na realizaci národních programů vyčleněna celková částka 56 468 222 EUR. Suma 7 587 586 EUR byla přidělena na dohodu se Společným výzkumným střediskem, provedení střednědobého posouzení programu, dohodu s programem ICP Forests a na různá zasedání a konference odborníků. Z celkového rozpočtu, který byl na provádění programu vyčleněn, byla nejvyšší částka plánována na intenzivní monitorování ploch (více než 21 milionů EUR), po kterém následovaly studie a demonstrační projekty (17 milionů EUR) a dále činnosti spojené s prevencí lesních požárů spolu s vývojem systému EFFIS (více než 9 milionů EUR)[16]. Studie a demonstrační projekty o biologické rozmanitosti lesů, půdě, uhlíku, změně klimatu, genetice atd. představovaly 30 % rozpočtu[17]. To odráží význam, který se programu „Forest Focus“ přikládal již od jeho počátku, v souvislosti s rozšířením oblasti tradičního monitorování lesů, pokud jde o znečištění ovzduší a lesní požáry. Na projekt Biosoil zaměřený na lesní půdy a biologickou rozmanitost bylo vyhrazeno 10 milionů EUR: 9 milionů EUR na část týkající se lesní půdy a přibližně 1 milion EUR na biologickou rozmanitost. Výdaje a spotřeba prostředků programu „Forest Focus“ Předpokládá se, že program bude z technické a finanční stránky uzavřen v polovině roku 2010. Průměrná míra spotřeby národních programů „Forest Focus“ činí více než 86 %, což lze považovat za úspěch, pokud jde o realizaci programu. Nízkou míru spotřeby pod 50 % měly pouze tři příslušné orgány. Z důvodů zpožděného zahájení programu a administrativní zátěže, která tak vznikla, měly některé příslušné orgány s realizací programu problémy, a v důsledku toho se některé činnosti vůbec neuskutečnily. Na program se použila celková částka 53 342 555,09 EUR . Činnosti plánované v rámci národních programů představovaly 45 772 306,10 EUR a další využití rozpočtu programu „Forest Focus“ 7 570 248,99 EUR. Z analýzy výdajů podle činností[18] vyplývá, že větší část finančních prostředků (43 %) byla použita na intenzivní monitorování znečištění ovzduší (síť úrovně II). Na dalším místě podle velikosti jsou studie a demonstrační projekty, na něž se použilo 32 % prostředků. 11 % bylo použito na činnosti související s lesními požáry. V rámci sítě systematického monitorování úrovně I bylo použito pouze 9 % celkového rozpočtu a 5 % rozpočtu se použilo na koordinaci a správní činnosti. Posouzení výdajů podle členských států a činností ukazuje, že většina finančních zdrojů byla věnována na intenzivní monitorování zdraví lesů. Následuje vývoj studií a demonstračních projektů a na třetím místě jsou monitorovací činnosti týkající se požárů. ZÁVěRY Z provádění programu lze vyvodit řadu závěrů: - Zaprvé skutečnost, že v rámci monitorování lesů v EU se využila větší část finančních prostředků na síť intenzivního monitorování (úroveň II). Tato síť neposkytuje dostatek reprezentativních informací o stavu lesů v EU a zdroje a finanční prostředky, které tato síť využívá, jsou příliš vysoké. - Tradiční monitorování stavu korun stromů se provádí již 20 let od doby, kdy se v lesích v EU začaly projevovat příznaky poškození kyselými dešti. Nejnovější výsledky ukázaly, že stav lesů je v současné době stabilnější, přičemž úrovně obsahu síry se snížily a úrovně dusíku zůstaly přibližně na stejných hodnotách. Stav korun stromů lze stále považovat za reprezentativní a nákladově účinný ukazatel stavu lesů. Informace, které o zdraví lesů poskytuje, jsou však jen přibližné a měly by se doplňovat dalšími informacemi o viditelném poškození. - Do systémů monitorování lesů by se v budoucnosti měly zahrnout další indikátory, přičemž by se využily sítě, které poskytnou souvislé informace na úrovni EU. - Monitorování lesních půd a biologické rozmanitosti by v budoucnu mělo pokračovat, neboť přináší velice důležité informace pro vytváření politik v EU a zároveň přispívá k mezinárodním úmluvám, jako je Úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu (UNCCC) nebo Úmluva o biologické rozmanitosti (CBD). Pokud jde o lesní požáry, bude vzhledem k neexistenci právního základu potřeba řešit otázku, jakým způsobem se zajistí pokračování systému EFFIS a skupiny odborníků Komise v oblasti lesních požárů, a to v kontextu nových finančních výhledů a Zelené knihy o ochraně lesů a souvisejících informacích[19]. Příslušné závěry Rady ze dne 11. června 2010[20], jakož i ze dne 26. dubna 2010[21] vyjadřují Komisi podporu a poradenství v záležitosti pokračování správy údajů týkajících se lesů v rámci systému EFFIS. Nařízení „Forest Focus“ bylo v roce 2006 zrušeno nařízením Life+ (ES) č. 614/2007[22]. V současné době probíhá v rámci nařízení Life+ jeden projekt monitorování lesů, který byl naplánován pouze na období dvou let (2009 a 2010) a narozdíl od programu „Forest Focus“ je založen na dobrovolném přístupu. Komise přijala dne 1. března 2010 za účelem zahájení debaty o potřebách politiky EU již zmíněnou Zelenou knihu o ochraně lesů a souvisejících informacích. V knize se popisuje současný stav lesů EU a stanoví se hlavní problémy, kterým lesy musí v souvislosti se změnou klimatu čelit. Dokument částečně navazuje na Bílou knihu o přizpůsobení se změně klimatu[23]. Kromě toho odkazuje na stávající systémy informací o lesích a nástroje na ochranu lesa, a rovněž klade řadu otázek spojených s možnostmi budoucí politiky. Veřejná konzultace, pro niž může tato zpráva představovat důležitý informační nástroj, je otevřena do konce července 2010 a jejím cílem je vytvořit základ debaty o ochraně lesů a o informacích o nich. V rámci dalších opatření po přijetí Zelené knihy se zohlední činnosti související s nařízením „Forest Focus“, aktuální opatření v rámci nařízení Life+ a širší problematika monitorování lesů. [1] Úř. věst. L 324, 11.12.2003, s. 1. [2] SEK(2008) 30; KOM(2008) 6 v konečném znění. [3] Úř. věst. L 326, 21.11.1986, s. 2. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 804/2002 (Úř. věst. L 132, 17.5.2002, s. 1). [4] Úř. věst. L 217, 31.7.1992, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 805/2002 (Úř. věst. L 132, 17.5.2002, s. 3). [5] SEK(2010) 978. [6] Viz průběžná zpráva o provádění bod „2.2 Fungování“ KOM(2008) 6 v konečném znění a SEK(2008) 30. [7] Program ICP Forests (Mezinárodní program spolupráce pro posuzování a monitorování vlivu znečištění ovzduší na lesy) byl zahájen v roce 1985 v rámci Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) v důsledku zvyšující se informovanosti veřejnosti o možných nežádoucích účincích znečištění ovzduší na lesy. Plochy úrovní I a II jsou využívány i programem „Forest Focus“. Na programu „ICP Forests“ se v současné době podílí 40 zemí. Viz také: http://www.icp-forests.org/Political.htm [8] http://www.mcpfe.org/filestore/mcpfe/publications/pdf/state_of_europes_forests_2007.pdf [9] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/final_report.pdf [10] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/biosoil_brochure2010.pdf [11] Stav lesů v Evropě – prováděcí zpráva z roku 2008. [12] http://forest.jrc.ec.europa.eu/climate-change [13] http://effis.jrc.ec.europa.eu/reports [14] Viz příloha I o studiích programu „Forest Focus“. [15] http://biosoil.jrc.it/ [16] SEK(2010) 978. [17] SEK(2010) 978. [18] Podle posledních údajů předložených dne 15. března 2010 při zohlednění všech konečných plateb provedených do tohoto data, s výhradou eventuálních auditů v budoucnosti a odhadů posledních očekávaných plateb. [19] KOM(2010) 66. [20] Závěry Rady o ochraně lesů a souvisejících informacích v EU, dokument Rady 11037/10. [21] Závěry Rady o prevenci lesních požárů v Evropské unii, dokument Rady 7788/10. [22] Úř. věst. L 149, 9.6.2007, s. 1. [23] KOM(2009) 147.