Zvláštní zpráva č. 16/2011 „Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy“





GLOSÁŘ Jaderná elektrárna : Elektrárna využívající jako palivo štěpný jaderný materiál. Kritická cesta : Obvyklým postupem při řízení projektů je nejdříve vypracovat podrobné soupisy projektových činností, které stanoví veškeré úkoly nutné k tomu, aby bylo v souladu s daným časovým plánem dosaženo cílů projektu, a rovněž vzájemné vztahy mezi těmito úkoly. Kritická cesta v rámci těchto soupisů projektových činností zahrnuje ty úkoly, jejichž realizace by mohla ovlivnit celkový časový plán realizace projektu. MAAE : Mezinárodní agentura pro atomovou energii (International Atomic Energy Agency – IAEA) Materiály vznikající při vyřazování jaderných zařízení z provozu : Při vyřazování jaderné elektrárny z provozu vzniká různý materiál. Lze rozlišit tyto obecné kategorie: Nezamořený materiál s komerční hodnotou Do této kategorie obvykle patří konkrétní technologické vybavení a palivo nebo suroviny jako železo či ocel. Běžný odpad Po ověření, že není zamořen radioaktivitou, se likviduje v obvyklých zařízeních na zpracování odpadu. Radioaktivní odpad Tato kategorie zahrnuje všechny materiály, které jsou zamořeny radioaktivitou. Dělí se dále podle stupně radioaktivity (velmi nízká, nízká, střední nebo vysoká) a skupenství (kapalné, pevné nebo plynné). S každou kategorií odpadu se musí nakládat v souladu se zvláštním tokem radioaktivního odpadu. Jaderné palivo V jaderném palivu, ať čerstvém (nepoužitém), nebo vyhořelém (použitém), se shromažďuje většina radioaktivity jaderné elektrárny. Palivo je potřeba přepracovat ve specializovaných přepracovacích závodech. Nemodernizovatelné jaderné reaktory spadající pod kontrolované programy : Na základě studie vypracované Komisí v roce 1993 (KOM(93) 635 v konečném znění) se dva konkrétní typy reaktorů považují za nedostatečně bezpečné a nemodernizovatelné: jde o jaderné reaktory RBMK a VVER 440/230: RBMK znamená reaktor bolšoj moščnosti kanalnyj neboli reaktor velkého výkonu kanálový. Jde o typ reaktoru, u něhož došlo k nehodě v černobylské jaderné elektrárně. VVER znamená vodo-vodjanoj energetičeskij reaktor neboli vodo-vodní energetický reaktor. Plán vyřazování z provozu : Plán vyřazování z provozu je klíčovým dokumentem, o nějž se opírá celý proces vyřazování z provozu. Obsahuje informace popisující koncepci vyřazování z provozu, kterou provozovatel jaderné elektrárny navrhuje. Obvykle se vypracovává před tím, než je natrvalo ukončen provoz zařízení, a vyžaduje schválení regulačního orgánu. Zařízení a technologie pro nakládání s radioaktivním odpadem : Zařízení a technologie pro nakládání s radioaktivním odpadem jsou přístroje, technické znalosti a vybavení nutné pro zpětné vyjmutí, úpravu, zpracování, přepravu, skladování a ( je-li to možné) uložení radioaktivního odpadu. Zásada "znečišťovatel platí" : Zásada "znečišťovatel platí" byla zformulována na Konferenci OSN o životním prostředí a rozvoji v roce 1992, na níž bylo vyhlášeno, že: "Vnitrostátní orgány by měly usilovat o podporu internalizace nákladů na životní prostředí a používání ekonomických nástrojů, berouce v úvahu to, že znečišťovatel by měl v zásadě nést náklady za znečištění, s ohledem na veřejný zájem a aniž by došlo k narušení mezinárodního obchodu a investic." Tato zásada je součástí právního rámce EU (viz čl. 191 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie). Zátěžový test : Cílené přehodnocení míry bezpečnosti jaderných elektráren provozovaných v EU v případě extrémních událostí ohrožujících bezpečnostní funkce elektrárny a vedoucích k vážné nehodě. SHRNUTÍ I. V rámci jednání o vstupu do EU s ohledem na zvyšování jaderné bezpečnosti se Bulharsko, Litva a Slovensko zavázaly předčasně odstavit a následně vyřadit z provozu osm nemodernizovatelných jaderných reaktorů. U vědomí mimořádné sociální, hospodářské a finanční zátěže plynoucí z těchto závazků se Evropská unie rozhodla poskytnout těmto třem zemím finanční příspěvek. II. Hlavním cílem auditu Účetního dvora bylo posoudit, nakolik účelně programy financované EU (1999–2010) přispívaly k vyřazování jaderných reaktorů z provozu a ke zmírňování následků jejich předčasného odstavení. III. Účetní dvůr dospěl k těmto závěrům: a) Jelikož je rámec dané politiky vymezen poměrně volně, v programech nejsou komplexně posouzeny potřeby, stanoveny priority a vymezeny konkrétní cíle a výsledky, jichž se má dosáhnout. Odpovědnost je rozptýlená, zejména pokud jde o monitorování a celkové plnění cílů programů. Dohled Komise se zaměřuje na plnění rozpočtu a provádění projektů. b) Pokrok ve vyřazování jaderných zařízení z provozu a zmírňování následků se komplexně neposuzuje. U klíčových infrastrukturních projektů byla zaznamenána zpoždění a překročení nákladů. c) Ačkoli reaktory byly odstaveny v letech 2002 až 2009, programy zatím nepřinesly požadované organizační změny, které by umožnily, aby se z provozovatelů staly efektivně fungující organizace provádějící vyřazování jaderných zařízení z provozu. d) Finanční zdroje, jež jsou v současnosti k dispozici (včetně příspěvku EU do roku 2013 ve výši 2,85 miliardy EUR), budou nedostatečné a schodek financování je značný (kolem 2,5 miliardy EUR). IV. Účetní dvůr doporučuje, aby: a) Komise vytvořila podmínky pro účelné, efektivní a hospodárné využívání prostředků EU. Měla by vypracovat podrobné posouzení potřeb a popsat v něm dosavadní pokrok programů, činnosti, které je ještě třeba vykonat, a celkový plán financování, v němž budou určeny zdroje financování. Než budou vynaloženy další výdaje, měla by Komise analyzovat dostupné zdroje a očekávané přínosy. Díky této analýze by měly být cíle uvedeny do souladu s poskytnutým rozpočtem a měly by být stanoveny smysluplné ukazatele výkonnosti, které lze následně dle potřeby sledovat a vykazovat. b) Pokud se EU rozhodne poskytovat v příštím víceletém finančním rámci další finanční pomoc, jak to navrhuje Komise, tato podpora by měla být založena na předběžném (ex ante) hodnocení přidané hodnoty takové intervence pro EU. Zároveň by měly být stanoveny konkrétní činnosti, jež budou z rozpočtu EU financovány, a zohledněny další finanční možnosti, jako jsou strukturální fondy. ÚVOD ZÁKLADNÍ INFORMACE 1. Vyřazení z provozu je závěrečnou fází v životním cyklu jaderné elektrárny, jejíž obvyklá životnost je 30 až 40 let a až 60 let u nejnovějších zařízení (viz příloha I). Vyřazování jaderných zařízení z provozu zahrnuje přípravné činnosti před konečným odstavením (jako je vypracování plánu vyřazování z provozu, příprava dokumentace potřebné pro získání povolení a projekty infrastruktury pro nakládání s odpady) a veškeré činnosti po odstavení reaktorů, jako je odstranění vyhořelých palivových článků, dekontaminace, demontáž anebo demolice jaderných zařízení, uložení radioaktivního odpadu a ekologická obnova kontaminovaného místa. Vyřazování jaderných zařízení z provozu končí, když je ukončena jeho regulační kontrola a jsou zrušena radiologická omezení. 2. Při vyřazování jaderných zařízení z provozu vzniká velké množství materiálu. Jeho odstranění jako odpadu s sebou nese velmi významné environmentální a finanční náklady [1]. Proto se podle zásady "znečišťovatel platí" a v souladu s dohodnutou mezinárodní praxí doporučuje, aby provozovatel zařízení zajistil dostupnost přiměřených finančních zdrojů na bezpečné vyřazení z provozu před tím, než bude příslušné jaderné zařízení trvale odstaveno. Tyto zdroje by měly pokrýt všechny stránky vyřazování jaderných zařízení z provozu, od technického vyřazení až po nakládání s odpady. Pokud se během vyřazování ukáže, že projekt je nákladnější, než uváděly schválené odhady nákladů, dodatečné výdaje by měl uhradit provozovatel [2]. 3. V případě předčasného odstavení se země musejí vyrovnat se sociálními, hospodářskými a finančními následky. Ty jsou způsobeny především poklesem předpokládané výroby a prodeje elektřiny a potřebou financovat alternativní zdroje. 4. Vyřazování jaderných reaktorů z provozu bude v příštích letech stále důležitějším tématem. V Evropě je rostoucí počet jaderných elektráren, u kterých již vyřazování z provozu probíhá nebo k němu v krátkodobém či střednědobém výhledu dojde. Ke konci června 2011 se v Evropské unii nacházelo 220 jaderných reaktorů. Jak ukazuje diagram 1, 77 z těchto reaktorů bylo odstaveno a většina z nich byla vyřazována z provozu. Kromě toho bude muset být do roku 2025 odstavena třetina ze 143 reaktorů provozovaných ve 14 členských státech EU [3]. Konečně, je možné, že členské státy a provozovatelé jaderných zařízení se budou muset vyrovnat s předčasným odstavením dalších elektráren v důsledku "zátěžových testů", kterým mají být jaderné reaktory do konce roku 2011 podrobeny [4]. DIAGRAM 1 JADERNÉ REAKTORY V EU K ČERVNU 2011 +++++ TIFF +++++ Zdroj: Informační systém o energetických reaktorech Mezinárodní agentury pro atomovou energii. FINANČNÍ POMOC EU NA PODPORU VYŘAZOVÁNÍ JADERNÝCH ZAŘÍZENÍ Z PROVOZU V BULHARSKU, LITVĚ A NA SLOVENSKU 5. Nehoda v Černobylu v roce 1986 a její přeshraniční dopad poukázaly na celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Tato událost vyvolala všeobecné obavy týkající se provozu nemodernizovatelných jaderných reaktorů ve střední a východní Evropě. V zájmu zvýšení jaderné bezpečnosti se tudíž mezinárodní společenství a zejména Evropská unie rozhodly poskytovat od počátku 90. let 20. století několika zemím v různých podobách finanční pomoc [5]. 6. V rámci jednání o vstupu do Evropské unie se Bulharsko, Litva a Slovensko zavázaly předčasně odstavit a následně vyřadit z provozu osm reaktorů (viz diagram 2). DIAGRAM 2 JADERNÉ ELEKTRÁRNY, NA NĚŽ SE VZTAHUJE PŘEDČASNÉ ODSTAVENÍ Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě informačního systému o energetických reaktorech Mezinárodní agentury pro atomovou energii a technické dokumentace shromážděné během auditu. Jaderná elektrárna | Blok (a typ) reaktoru | Zahájení komerčního provozu | Datum teoretického uzavření (dle konstrukce) | Datum skutečného uzavřeni (v souladu s dohodou) | Konec vyřazování z provozu (současný odhad) | Kozloduj (Bulharsko) | Blok 1 (VVER 440 / 230) | 1974 | 2004 | 2002 | 2035 | Blok 2 (VVER 440 / 230) | 1975 | 2005 | 2002 | 2035 | Blok 3 (VVER 440 / 230) | 1981 | 2011 | 2006 | 2035 | Blok 4 (VVER 440 / 230) | 1982 | 2011 | 2006 | 2035 | Ignalina (Litva) | Blok 1 (RBMK 1500) | 1984 | 2013 | 2004 | 2029 | Blok 2 (RBMK 1500) | 1987 | 2017 | 2009 | 2029 | Jaslovské Bohunice V1 (Slovensko) | Blok 1 (VVER 440 / 230) | 1980 | 2008 | 2006 | 2025 | Blok 2 (VVER 440 / 230) | 1981 | 2010 | 2008 | 2025 | 7. EU si byla vědoma skutečnosti, že vzhledem k tomu, jak významný bude úbytek výrobní kapacity, představuje tento závazek pro příslušné země mimořádnou zátěž. Aby jim tedy pomohla tento závazek splnit, rozhodla se poskytnout jim finanční příspěvek s dvojím cílem: a) podpořit přijímající země při vyřazování jejich odstavených jaderných reaktorů z provozu (opatření na vyřazování z provozu); b) přispět k řešení následků předčasného odstavení (opatření na zmírnění následků). 8. Režim financování navržený Komisí nebyl podroben komplexnímu hodnocení ex ante [6]. Financování mělo být k dispozici jako obecný příděl na základě skutečných platebních potřeb a absorpční schopnosti přijímajících zemí. Programy byly koncipovány jako podpora obecně vymezených priorit: vyřazování jaderných zařízení z provozu, obnovy životního prostředí, modernizace konvenční výrobní kapacity a jejího využití jako náhrady, dalších následných opatření přispívajících k modernizaci výroby, přenosu a distribuce energie a také bezpečnosti dodávek energie a zlepšování energetické účinnosti. Celkové náklady na tyto priority a jejich poměrná důležitost, podíl EU na nákladech a časové vymezení intervence EU stanoveny nebyly. Pro každý finanční rámec byla stanovena horní hranice dostupného financování [7]. ČERPÁNÍ A ŘÍZENÍ FINANČNÍ PODPORY EU 9. Jak ukazuje diagram 3, financování EU na období 1999–2013 dosáhlo celkem 2850 milionů EUR. K 31. prosinci 2010 Komise přidělila na závazky přes 70 % finančního příspěvku EU (čili 2066 milionů EUR). Platby dodavatelům činily 1030 milionů EUR, což představuje téměř polovinu částek přidělených na závazky [8]. Z této částky připadlo asi 60 % na opatření na vyřazování z provozu a 40 % na opatření na zmírnění následků. Přehled finančních toků programů obsahuje příloha II. 10. V souladu s příslušnými předpisy [9] pověřila Komise řízením většiny (83 %) finanční pomoci EU v rámci programů pro jednotlivé země Evropskou banku pro obnovu a rozvoj (EBRD), která projekty v oblasti jaderné bezpečnosti a finanční nástroje pro vyřazování jaderných zařízení z provozu řídila od počátku 90. let 20. století. Za tímto účelem zřídila Komise spolu s některými evropskými zeměmi v roce 2001 tři mezinárodní fondy na podporu vyřazení z provozu [10]. Mezi přijímajícími zeměmi, EBRD a dárci prostředků (viz pozn. pod čarou č. 10) byla podepsána rámcová dohoda. DIAGRAM 3 ROZDĚLENÍ PODPORY EU PODLE PROGRAMŮ Zdroj: Právní předpisy a účetnictví Komise. Program | Příspěvek EU (v mil. EUR) | Procento z celkové částky | Kozloduj | 870 | 30,5 % | Ignalina | 1367 | 48,0 % | Jaslovské Bohunice | 613 | 21,5 % | Celkem | 2850 | 100 % | 11. Podle nařízení Rady má EBRD spravovat veřejné prostředky přidělené na programy vyřazování jaderných elektráren z provozu a dohlížet na finanční řízení těchto programů v zájmu optimalizace využívání veřejných finančních prostředků. Kromě toho EBRD plní úkoly týkající se rozpočtu, které jí svěřila Komise v souladu s finančním nařízením [11]. 12. V případě Litvy navíc Komise svěřila část pomoci paralelnímu subjektu – Centrální agentuře pro řízení projektů [12] (CPMA), když bylo konstatováno, že země má vhodný vnitrostátní prováděcí subjekt. Řídící povinnosti agentury jsou podobné povinnostem EBRD. 13. Tři přijímající země navrhují po poradě s EBRD nebo CPMA projekty, které mají být podpořeny. V případě tří podpůrných fondů jsou projekty schvalovány shromážděními dárců (v nichž je zastoupena Komise). V případě CPMA schvaluje projekty přímo Komise. V roce 2007 byl zřízen řídící výbor členských států, který má při realizaci programů pomoci Komisi pomáhat. Příspěvek může dosahovat až 100 % nákladů na projekt. Předpokládá se však, že bude vyvinuto maximální úsilí, aby spolufinancování pokračovalo způsobem, který se uplatňoval při předvstupní pomoci [13]. 14. Projekty obvykle provádějí na odpovědnost příjemců grantů externí dodavatelé [14]. Realizaci projektů monitorují příslušné vnitrostátní orgány, EBRD nebo CPMA. Na základě jejich zpráv dohlíží na provádění projektů buďto shromáždění dárců, nebo Komise. 15. Konečnou odpovědnost za využívání prostředků EU, které spravuje Generální ředitelství pro energetiku, má Komise. ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 16. Audit Účetního dvora se týkal provádění tří programů vyřazování jaderných zařízení z provozu od roku 1999 do konce roku 2010. Hlavním cílem bylo posoudit, nakolik programy vyřazování jaderných zařízení z provozu financované EU účelně plnily svůj dvojí cíl (viz bod 7). Auditoři hledali odpověď na tři otázky: a) Byla opatření v rámci programů vyřazování jaderných zařízení z provozu koncipována v souladu se zjištěnými potřebami a byla dosud prováděna dle plánu? b) Byla opatření v rámci programů zmírnění následků předčasného odstavení reaktorů koncipována v souladu se zjištěnými cíli a byla dosud prováděna dle plánu? c) Byly mechanismy odpovědnosti a řízení dostatečné na to, aby bylo zajištěno účelné využívání prostředků EU? 17. Auditní práce zahrnovala: přezkum přípravné a legislativní dokumentace související s programy a analýzu příslušných technických a finančních informací; pohovory v Komisi, EBRD a CPMA, na příslušných ministerstvech přijímajících zemí a v jaderných elektrárnách; přezkum mezinárodních norem a osvědčených postupů, především případ vyřazování jaderné elektrárny Greifswald [15]; konzultace s odborníky na projekty vyřazování jaderných zařízení z provozu; porovnání rozsahu a časových plánů 149 projektů v současných portfoliích se zjištěnými potřebami a celkovými cíli programů; posouzení výsledků subjektivního vzorku 22 projektů (16 na vyřazování jaderných zařízení z provozu a šest na zmírňování následků) spolu s návštěvami všech tří přijímajících zemí [16]. PŘIPOMÍNKY POKROK DOSAŽENÝ PŘI VYŘAZOVÁNÍ REAKTORŮ Z PROVOZU 18. Jak je uvedeno v bodě 6, zvýšení jaderné bezpečnosti mělo být dosaženo předčasným odstavením osmi nemodernizovatelných reaktorů a jejich následným vyřazením z provozu. Bulharsko, Litva a Slovensko tyto reaktory uzavřely, jak se zavázaly. Pokud jde o vyřazování z provozu, bylo sice dosaženo některých důležitých mezníků, avšak hlavní proces je teprve před námi. STANOVENÍ OKRUHU ČINNOSTÍ SOUVISEJÍCÍCH S VYŘAZOVÁNÍM JADERNÝCH ZAŘÍZENÍ Z PROVOZU STÁLE PROBÍHÁ 19. Podrobné naplánování a řízení všech činností, které je třeba při vyřazování jaderných zařízení z provozu provést, je klíčovým činitelem úspěchu. Podle mezinárodních norem je třeba před započetím samotného vyřazování jaderných zařízení z provozu vypracovat plán vyřazování z provozu, který musí stanovit, jak bude projekt řízen. Plán by měl vycházet ze strategie vyřazování z provozu a měl by určovat činnosti, které budou následně prováděny, od odstavení reaktoru až po konečné odstranění nebo uložení odpadu [17]. 20. Posouzení dokumentů souvisejících s plánováním vyřazování z provozu pro tři zkoumané elektrárny je shrnuto v diagramu 4. Bylo zaznamenáno několik nedostatků: a) Aby mohly být dostatečně stanoveny činnosti při vyřazování jaderných zařízení z provozu, musí být vypracována klasifikace a kvantifikace odpadu, který se má zpracovat. V případě elektrárny Jaslovské Bohunice V1 byl vypracován soupis odpadů v červenci 2010. V případě elektráren Ignalina a Kozloduj však soupisy jaderného odpadu nebyly úplné, protože konkrétní množství každého typu radioaktivního materiálu, který má být zpracován, nebyla ještě známa (nebyla dokončena radiologická charakterizace elektráren). Plánovací dokumenty, které provozovatelé elektráren používali, stále vycházely z provizorních údajů o radioaktivním odpadu. b) Plány vyřazování z provozu by měly obsahovat plány nakládání s radioaktivním odpadem popisující jednotlivé činnosti, zařízení a technologie pro demontáž, úpravu, přepravu, skladování a konečné uložení všech typů odpadu, především nejkritičtějších materiálů (reaktorové nádoby, primární chladicí okruhy a jiné rozměrné aktivované komponenty a vysoce aktivní odpad). I v jediném případě, kdy byl soupis dokončen (Jaslovské Bohunice V1), nebyl zatím začleněn do podrobného plánu vyřazování z provozu, který by podrobně stanovil, jak bude se zjištěným odpadem po celou dobu vyřazování z provozu nakládáno a jak bude uložen. Současný plán se zaměřuje pouze na první fázi vyřazování, která se téměř výhradně týká neradioaktivních materiálů. c) Plány vyřazování z provozu by měly obsahovat odhad veškerých nákladů na celý proces vyřazování a měly by být dle potřeby aktualizovány, aby odhady zůstávaly platné. Avšak odhady v plánech vyřazování z provozu, které byly k dispozici na konci roku 2010, nejsou úplné, neboť nejsou k dispozici přesné informace o množství každého typu radioaktivního odpadu, který má být zpracován, anebo o zařízení a technologiích potřebných na jejich zpracování. Navíc tyto plány nepokrývají proces vyřazování jaderných elektráren z provozu v celém rozsahu. d) Aby bylo možno proces vyřazování jaderných zařízení z provozu přiměřeně monitorovat, měl by mezi jednotlivými projekty, činnostmi stanovenými v plánech vyřazování z provozu a odhadovanými náklady na ně být vzájemný vztah. Žádný ze tří programů tyto podmínky nesplňuje. DIAGRAM 4 POSOUZENÍ PLÁNOVÁNÍ VYŘAZOVÁNÍ JADERNÝCH ZAŘÍZENÍ Z PROVOZU Auditní otázka | POSOUZENÍ ÚČETNÍHO DVORA | PROGRAM KOZLODUJ (Bulharsko) | PROGRAM IGNALINA (Litva) | PROGRAM JASLOVSKÉ BOHUNICE V1 (Slovensko) | Byl vypracován úplný soupis odpadů? | Ne | Ne | Ano | Byly vypracovány plány nakládání s odpady? | Částečně | Částečně | Částečně | Byly vypracovány přiměřené odhady nákladů na vyřazování z provozu? | Částečně | Částečně | Částečně | Bylo uspokojivě zajištěno, aby bylo provádění plánů vyřazování z provozu monitorováno? | Ne | Ne | Ne | VELKÉ INFRASTRUKTURNÍ PROJEKTY SE POTÝKAJÍ SE ZPOŽDĚNÍMI A PŘEKRAČOVÁNÍM NÁKLADŮ 21. K 31. prosinci 2010 bylo v rámci programů zahájeno 101 projektů, které přispěly k vyřazování osmi reaktorů z provozu. Celková hodnota těchto projektů, jež byly financovány téměř výhradně EU, činila 1125 milionů EUR. Přehled projektů na vyřazování jaderných zařízení z provozu, které byly financovány z kontrolovaných programů, je uveden v diagramu 5. 22. Analýza infrastrukturních projektů navštívených na místě (viz příloha III) ukazuje, že dochází ke zpožděním a překračování nákladů. Zpožděny jsou zejména klíčové projekty, které jsou součástí kritické cesty procesu vyřazování, například zařízení pro vyhořelé palivo a nakládání s radioaktivním odpadem (tj. zařízení na uložení vyhořelého paliva a zařízení na zpracování, skladování a konečné uložení radioaktivního odpadu). DIAGRAM 5 PŘEHLED PROJEKTŮ NA VYŘAZOVÁNÍ JADERNÝCH ZAŘÍZENÍ Z PROVOZU V ROZDĚLENÍ PODLE PROGRAMŮ A FINANČNÍCH KANÁLŮ Zdroj: Evropský Účetní dvůr, na základě informací, které poskytly EBRD a CPMA. Program | Finanční kanál | Počet projektů | Celková hodnota projektů (v mil. EUR) | Celková podpora EU (v mil. EUR) | Kozloduj | KIDSF | 30 | 334,1 | 318,4 | Ignalina | IIDSF CPMA | 17 21 | 421,9 146,9 | 390,7 135,3 | Jaslovské Bohunice V1 | BIDSF | 33 | 222,2 | 203,7 | | Celkem | 101 | 1125,1 | 1048,1 | SCHODEK FINANCOVÁNÍ JE ZNAČNÝ 23. V březnu roku 2011 aktualizovaly přijímající členské státy své odhady nákladů na vyřazování jaderných zařízení z provozu na 5,3 miliardy EUR [18]. Ze srovnání s financováním, které je na tuto činnost v současnosti k dispozici, vyplývá, že chybí asi 2,5 miliardy EUR (viz diagram 6). 24. Slovensko se zavázalo, že bude přispívat na financování potřebné na vyřazení elektrárny z provozu [19], a vytvořilo zvláštní mechanismus financování (daň z přenosu elektřiny), aby se podílelo na snížení schodku financování. Litva a Bulharsko žádný podobný mechanismus nezavedly. Absence dostatečného mechanismu financování ohrožuje dokončení procesu vyřazování z provozu. POKROK PŘI ZMÍRŇOVÁNÍ NÁSLEDKŮ UZAVŘENÍ ELEKTRÁREN NEDOSTATEČNÉ POSOUZENÍ POTŘEB V OBLASTI ZMÍRŇOVÁNÍ NÁSLEDKŮ 25. V souladu se zásadami řádného finančního řízení je osvědčeným postupem u jakéhokoli výdajového programu stanovit jeho cíle na základě posouzení potřeb [20]. To znamená, že je třeba podle mezinárodních norem vyhodnotit následky předčasného odstavení zařízení (například ztrátu elektrického výkonu, zabezpečení dodávek). Koncepce případných opatření by měla zohledňovat náklady na jejich zavedení v poměru k jejich zmírňujícím účinkům [21]. Rozsah zmírnění následků, kterého se díky financovaným projektům dosáhne, musí být posouzen podle toho, zda lze cíle zmírňování následků považovat za splněné. RÁMEČEK 1 ZPOŽDĚNÍ A PŘEKROČENÍ NÁKLADŮ V Bulharsku byla v Kozloduji zvolena experimentální technologie plazmového tavení, aniž byla řádně prokázána její účinnost a náležitě zvážena konstrukce a výstavba (asi 30 milionů EUR oproti jedné pětině za tradiční technologie). V Litvě byly v době auditní návštěvy velké infrastrukturní projekty, které jsou předpokladem pro vyřazení jaderné elektrárny Ignalina z provozu, ve srovnání s původními lhůtami dokončení zakázek značně opožděny. Týká se to zejména: zařízení pro dočasné skladování vyhořelého paliva – více než 32 měsíců; zařízení pro zpětné vyjmutí pevného odpadu – 44 měsíců; zařízení na zpracování a uložení pevného odpadu pro nakládání s krátkodobým a dlouhodobým nízkoaktivním a středně aktivním radioaktivním odpadem – 34 měsíců. Celkové projektové náklady na dočasné skladování vyhořelého paliva se zvýšily o 22 milionů EUR (15,6 %). Na Slovensku bylo dočasné úložiště radioaktivního odpadu v lokalitě Jaslovské Bohunice, které mělo být původně uvedeno do provozu v roce 2010, během auditu stále ve fázi zadávání veřejné zakázky. Jako potenciální překážka celého projektu vyřazování z provozu tak byla identifikována nedostupnost krátkodobých skladovacích prostor. Zprovoznění zařízení pro uvolňování materiálů vzniklých při vyřazování z provozu do životního prostředí se zpozdilo o více než rok. Dokud zařízení nebude v provozu, z jaderné elektrárny Jaslovské Bohunice V1 nebude možné uvolnit žádný materiál. DIAGRAM 6 SCHODEK FINANCOVÁNÍ URČENÉHO NA VYŘAZOVÁNÍ JADERNÝCH ZAŘÍZENÍ Z PROVOZU Zdroj: Plány vyřazování z provozu a informace poskytnuté během zasedání výboru pro program pomoci při vyřazování jaderných zařízení z provozu v březnu 2011. | Odhady v plánech vyřazování z provozu (v mil. EUR) | Poslední odhad nákladů (v mil. EUR) | Dostupné financování (všechny zdroje) (v mil. EUR) | Schodek financování (v mil. EUR) | JE Kozloduj bloky 1 až 4 | 1118 | 1243 | 664 | 579 | JE Ignalina bloky 1 a 2 | 2019 | 2930 | 1450 | 1480 | Jaslovské Bohunice V1 bloky 1 a 2 | 950 | 1146 | 720 | 426 | CELKEM | 4087 | 5319 | 2834 | 2485 | 26. Účetní dvůr přezkoumal posouzení potřeb, na němž se zakládají strategické plány vypracované pro kontrolované programy, a jeho výsledky shrnul v diagramu 7. Posouzení potřeb na úrovni programu, které vedlo ke konkrétní strategii zmírňování následků, bylo zpočátku provedeno pouze u programu pro elektrárnu Kozloduj. Toto posouzení potřeb je však zastaralé a není již relevantní. Proto se jakýkoli projekt, který spadá do národní energetické strategie, ze své podstaty považuje za následek uzavření elektráren. 27. Odhad potenciálního dopadu plánovaných projektů provedla EBRD pouze v případě elektrárny Kozloduj. Pokud jde o skutečné výsledky opatření na zmírnění následků a jejich přínos ke splnění cílů programů, ani prováděcí subjekty (EBRD, CPMA), ani Komise je nevyhodnotily. DIAGRAM 7 HODNOCENÍ PLÁNOVÁNÍ OPATŘENÍ NA ZMÍRNĚNÍ NÁSLEDKŮ Auditní otázka | HODNOCENÍ ÚČETNÍHO DVORA | PROGRAM KOZLODUJ (Bulharsko) | PROGRAM IGNALINA (Litva) | PROGRAM JASLOVSKÉ BOHUNICE (Slovensko) | Bylo provedeno posouzení potřeb na úrovni programu? | Ano | Ne | Ne | Bylo zmírnění následků, kterého programy dosáhly, vyhodnoceno? | Částečně | Ne | Ne | RÁMEČEK 2 SLABÝ VZTAH MEZI ČINNOSTMI NA ZMÍRNĚNÍ NÁSLEDKŮ A PŘEDČASNÝM ODSTAVENÍM REAKTORŮ V Bulharsku se z programu financovalo zvýšení energetické účinnosti veřejných budov (škol, nemocnic, budov ministerstev, divadel). Souvislost s odstavením bloků 1 až 4 elektrárny Kozloduj spočívá v tom, že energetická modernizace nahradí malou část úbytku výroby za podmínky, že modely spotřeby zůstanou zachovány. V Litvě se z programu poskytoval příspěvek Agentuře pro bydlení a městský rozvoj pro mechanismus na renovaci bytových domů, který byl založen s cílem zvýšit energetickou účinnost 24000 obytných budov. Z programu Ignalina byla podpořena jedna třetina z asi 570 individuálních projektů, které byly v rámci tohoto programu skutečně zahájeny. Souvislost s uzavřením jaderné elektrárny Ignalina spočívá v tom, že energetické modernizace sníží spotřebu, a tudíž částečně nahradí úbytek výroby. V září 2009 byl mechanismus ukončen a nahradil ho nástroj finančního inženýrství financovaný ze strukturálních fondů. Na Slovensku se z programu financovala modernizace přenosové sítě 220 kV se zdůvodněním, že elektrárna Jaslovské Bohunice V1 je jejím hlavním dodavatelem. Soustava však byla zastaralá již v době, kdy se o odstavení rozhodlo, a vyžadovala by modernizaci, i kdyby elektrárna zůstala v provozu. Z modernizace těžili převážně ostatní dodavatelé do přenosové sítě (například jiné jaderné elektrárny). FINANCOVÁNY BYLY ROZMANITÉ ČINNOSTI NA ZMÍRNĚNÍ NÁSLEDKŮ 28. Z programů se poskytovala podpora na řadu opatření, která zmírňovala následky úbytku výroby elektřiny po předčasném odstavení jaderných elektráren. K 31. prosinci 2010 bylo v rámci programů zahájeno 48 projektů, které přispívají ke zmírnění následků předčasného odstavení tří zkoumaných elektráren. Celková hodnota těchto projektů činila 1,34 miliardy EUR. EU financovalo více než polovinu této částky. Přehled projektů na zmírnění následků, které byly financovány ze tří kontrolovaných projektů, podává diagram 8. 29. Při návštěvách na místě se potvrdilo, že jednotlivé projekty byly v souladu s obecně definovanými prioritami programů a napomohly zmírnit následky předčasného odstavení osmi jaderných reaktorů (viz příloha IV). Rozsah zmírnění následků však není znám. Ne vždy bylo navíc možno určit přímou spojitost s předčasným odstavením reaktorů a nebylo možné prokázat, že se u činností na zmírnění následků stanovují priority (viz rámeček 2). Za stavu, kdy jsou zdroje již tak nedostatečné, to ohrožuje splnění cílů programů a oddaluje dokončení procesu vyřazování jaderných zařízení z provozu. DIAGRAM 8 PŘEHLED PROJEKTŮ NA ZMÍRNĚNÍ NÁSLEDKŮ PODLE PROGRAMŮ A FINANČNÍCH KANÁLŮ Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě informací, které poskytly EBRD a CPMA. Program | Finanční kanál | Počet projektů | Celková hodnota projektů (v mil. EUR) | Celková podpora EU (v mil. EUR) | Kozloduj | KIDSF | 28 | 454,8 | 241,8 | Ignalina | IIDSF CPMA | 3 10 | 475,5 36,1 | 260,4 36,1 | Jaslovské Bohunice V1 | BIDSF | 7 | 376,8 | 190,4 | | Celkem | 48 | 1343,2 | 728,8 | ZODPOVĚDNOST ZA PROGRAMY A ORGANIZACE ŘÍZENÍ MALÁ ZODPOVĚDNOST ZA VÝKONNOST PROGRAMŮ 30. Účelné řízení vyžaduje, aby byla zřetelně vymezena odpovědnost za využívání zdrojů programů a za plnění jejich cílů. Komise by měla být bez ohledu na použitý způsob řízení schopna uplatňovat konečnou odpovědnost za provádění programů a zodpovídat se z využívání prostředků [22]. 31. Programy jsou řízeny na několika úrovních. Za vytvoření programů zodpovídá jmenovitě Komise, EBRD, CPMA, shromáždění dárců mezinárodních fondů na podporu vyřazení z provozu, provozovatelé jaderných elektráren a dotčené členské státy. Komise nezajistila, aby obecné priority stanovené ve smlouvách o přistoupení a následných nařízeních Rady (viz bod 8) byly převedeny do jednotného souboru souvisejících podrobně vymezených cílů a ukazatelů. 32. Žádný z výše uvedených subjektů nevytvořil systém na monitorování a hodnocení pokroku při plnění celkových cílů programů, vyřazování osmi reaktorů z provozu a zmírňování následků jejich odstavení. Monitorování a vykazování výsledků programů na všech úrovních tak bylo obtížné. 33. V červenci 2011 vydala Komise zprávu o programu vyřazování jaderných zařízení z provozu pro Litvu, Slovensko a Bulharsko, zejména o jeho správě, vzniklých výdajích a postupu klíčových projektů [23]. Určité informace o pokroku tří programů vyřazování jaderných zařízení z provozu byly rovněž poskytnuty jako podklady pro roční rozhodnutí Komise o financování a ve dvou obecných zprávách vypracovaných Komisí v roce 2004 a 2007 o využívání finančních zdrojů určených na vyřazování jaderných elektráren z provozu ve všech 27 členských státech [24]. 34. Ve zprávě z roku 2011 se poprvé uceleným způsobem hodnotí, jak se finanční prostředky vyčleněné pro Bulharsko, Litvu a Slovensko využívají či jak programy pokročily. Zpráva však jasně nepopisuje plnění celkových cílů, pokud jde o vyřazování z provozu a zmírňování následků. Před zveřejněním zprávy bylo jediným dostupným zdrojem informací v tomto ohledu hodnocení v polovině období zveřejněné v roce 2007 [25], do nějž program pro elektrárnu Kozloduj nebyl zařazen se zdůvodněním, že se opírá o jiný právní základ. 35. Nedostatek adekvátních informací spolu s počtem řídících úrovní vedl k rozptýlení odpovědnosti. Nebylo jasné, kdo za provádění programu celkově zodpovídá, a zejména zda mají prostředky EU zamýšlený účinek. Dohled Komise se zaměřoval na rozpočtové plnění finančních prostředků a provádění projektů, a nikoli na míru dosaženého pokroku při celkovém plnění cílů programů. 36. Nedostatečné měření pokroku při plnění cílů programů a nevyhovující monitorování účelného využívání zdrojů znamená, že za celkovou výkonnost programu nenese nikdo odpovědnost. NEÚPLNÉ ORGANIZAČNÍ ZMĚNY 37. To, s jakým úspěchem se bude při vyřazování jaderných zařízení z provozu dosahovat zamýšlených výsledků, a zda to bude včas a s rozumnými náklady, závisí na schopnosti přizpůsobit se vyvíjejícím se potřebám. Znamená to především zajistit hladký přechod jaderných elektráren z provozních organizací na organizace provádějící vyřazování z provozu [26]. V rámci vnitřní řídící struktury je proto potřeba: stanovit priority pro přidělování dostupných zdrojů, koordinovat a monitorovat veškeré činnosti až do dokončení procesu vyřazování z provozu, vést týmy provádějící vyřazování jaderných zařízení z provozu tak, aby byl projekt bezpečný a nákladově efektivní. 38. Významná část výdajů programů (26 %) byla vyčleněna na podporu plánování a realizace vyřazování z provozu. Tato podpora spočívala zejména v tom, že: z ní byly v plném rozsahu hrazeny náklady na specializované poradenské služby související s vyřazováním jaderných zařízení z provozu v hodnotě 125 milionů EUR, přičemž tyto služby byly začleněny do organizací provozovatelů elektráren, se z ní financovaly osobní náklady ve výši 147 milionů EUR na zhruba 1500 zaměstnanců ve všech třech elektrárnách. Jedná se o náklady navíc vedle provozních nákladů EBRD (16,8 milionu EUR) a CPMA (1,5 milionu EUR). 39. Reaktory byly odstaveny v letech 2002 až 2009. Avšak programy zatím nepřinesly požadované organizační změny, díky kterým by se z provozovatelů staly efektivně fungující organizace provádějící vyřazování jaderných zařízení z provozu. Zejména je třeba poznamenat, že: organizace či útvary provádějící vyřazování jaderných zařízení z provozu mají na stanovení priorit a následné přidělování dostupných zdrojů jen omezený vliv, kvůli chybějícím přiměřeným plánovacím a monitorovacím nástrojům nejsou organizace provádějící vyřazování schopny hodnotit pokrok dosažený při realizací plánů vyřazování z provozu, odpovědné útvary jsou stále velmi závislé na práci externích poradců, a to i v případě úkolů čistě administrativní povahy. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 40. Finanční příspěvek EU na podporu vyřazování jaderných zařízení z provozu a opatření na zmírnění následků v Bulharsku, Litvě a na Slovensku pomohl těmto členským státům splnit jejich závazek předčasně odstavit osm jaderných reaktorů. Reaktory jsou nyní odstaveny, palivo bylo částečně odstraněno, byly provedeny významné přípravné práce a zahájeny demontážní práce. Po více než deseti letech pomoci EU se však postupuje pomalu, neboť mnohé projekty jsou stále ve stadiu příprav. Dosud navíc není zcela jasné, co je ještě třeba v důsledku předčasného odstavení vykonat, protože neexistuje žádné komplexní posouzení potřeb. 41. Jelikož je rámec dané politiky vymezen poměrně volně, v programech nejsou komplexně posouzeny potřeby, stanoveny priority a vymezeny konkrétní cíle a výsledky, jichž se má dosáhnout. Základní údaje o druzích jaderného odpadu, s nímž se nakládá, (a jejich charakteristika) buďto chybí, nebo nebyly zpracovány do podoby podrobných plánů vyřazování z provozu. Dosud nebyly v plné míře vyprojektovány potřebné technologie a zařízení pro zpracování a skladování radioaktivního odpadu. Odpovědnost je rozptýlená. Dohled Komise se místo na plnění celkových cílů programu zaměřuje na plnění rozpočtu a provádění projektů. 42. I když celkové náklady na dokončení programů nejsou známy, je zřejmé, že financování je ve výrazném schodku. Dokončení vyřazování jaderných zařízení z provozu je tak ohroženo. DOPORUČENÍ STANOVIT ROZSAH PODPORY EU ZPŮSOBEM ZAMĚŘENÝM NA VÝSLEDKY a) Komise by měla vytvořit podmínky pro účelné, efektivní a hospodárné využívání prostředků EU. Za tímto účelem: by měla vypracovat podrobné posouzení potřeb a popsat v něm dosavadní pokrok programů, činnosti, které je ještě třeba vykonat, a celkový plán financování, v němž budou určeny zdroje financování od jednotlivých zúčastněných stran, než budou vynaloženy další výdaje, měla by Komise analyzovat dostupné zdroje a očekávané přínosy. Díky této analýze by měly být cíle uvedeny do souladu s poskytnutým rozpočtem a měly by být stanoveny smysluplné ukazatele výkonnosti, které lze následně dle potřeby sledovat a vykazovat pro provádění programu jako celku. b) Pokud se EU rozhodne poskytovat v příštím víceletém finančním rámci další finanční pomoc, jak to navrhuje Komise, tato podpora by měla být založena na předběžném (ex ante) hodnocení přidané hodnoty takové intervence pro EU. Zároveň by měly být stanoveny konkrétní činnosti, jež budou z rozpočtu EU financovány, a to s přihlédnutím k dalším finančním možnostem, jako jsou strukturální fondy, a k podmínkám pro vyplácení prostředků EU. Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá pan Harald NOACK, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 26. října 2011. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Podle Komise činí částka potřebná k provedení asanace lokality jaderné elektrárny v souvislosti s vyřazením z provozu jednoho reaktoru asi 10 až 15 % původních investičních nákladů (viz KOM(2004) 719 ze dne 26. října 2004 – Zpráva Evropské komise o využívání finančních zdrojů určených na vyřazování jaderných elektráren z provozu). [2] Viz body 3, 4, a 13 doporučení Komise 2006/851/Euratom ze dne 24. října 2006 o správě finančních zdrojů na vyřazování jaderných zařízení z provozu a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady (Úř. věst. L 330, 28.11.2006, s. 31). V červenci 2003 bylo v interinstitucionálním prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise zdůrazněno, že na činnosti související s vyřazováním jaderných zařízení z provozu a nakládáním s odpady je třeba vyčlenit přiměřené zdroje (viz Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 56). Viz též technický dokument Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) č. 1476 Financial Aspects of Decommissioning (Finanční aspekty vyřazování jaderných zařízení z provozu) (http://www-pub.iaea.org/MTCD/publications/PDF/te_1476_web.pdf). [3] KOM(2007) 794 v konečném znění ze dne 12. prosince 2007, s. 10 – Druhá zpráva o využívání finančních zdrojů určených na vyřazování jaderných zařízení z provozu a na nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem. [4] Po nehodě v jaderné elektrárně Fukušima Daiči v březnu 2011 Evropská rada rozhodla, že je třeba prověřit bezpečnost všech jaderných elektráren v EU na základě komplexního a transparentního vyhodnocení rizika a bezpečnosti ("zátěžové testy"). Evropská rada se usnesla, že na základě zprávy Komise posoudí první nálezy do konce roku 2011 (viz závěry předsednictví ze dne 24.– 25. března 2011, bod 31). [5] Hlavními nástroji financování EU byly programy TACIS (z něhož se poskytuje pomoc partnerským státům ve východní Evropě a střední Asii) a program PHARE (z něhož se podporuje finanční a technická spolupráce s kandidátskými zeměmi střední a východní Evropy). Tuto pomoc čerpala řada zemí (Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Litva, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Arménie, Kazachstán, Rusko a Ukrajina). Účetní dvůr informoval o využívání těchto fondů ve zvláštní zprávě č. 25/98 (Úř. věst. C 35, 9.2.1999, s. 1). [6] Podle předpisů EU musí uvolnění zdrojů EU předcházet hodnocení, aby výsledný přínos byl v poměru k vynaloženým zdrojům (viz nařízení Rady (ES, Euratom, ESUO) č. 2333/95 ze dne 18. září 1995, kterým se mění finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 240, 7.10.1995, s. 1); viz též čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1). [7] V dokumentu "Rozpočet – Evropa 2020", část I, KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne 29. června 2011, Komise navrhuje, aby EU pokračovala ve finanční podpoře vyřazování jaderných zařízení z provozu na období 2014–2020 (okruh Inteligentní růst zaměřený na začlenění). [8] Komise rozpočtové prostředky vyčleňuje na zvláštní účely podle jednotlivých dohod podepsaných se zprostředkovatelskými subjekty (případně s příjemci) tak, že schvaluje jednotlivé závazky. Na tomto základě se následně schvalují platby zprostředkovatelským subjektům, které pak tyto zdroje přidělují na konkrétní projekty a zakázky. Zprostředkovatelské subjekty nakonec zdroje vyplácejí dodavatelům. [9] Finanční nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (viz články 53–57) stanoví, že Komise může úkoly plnění rozpočtu delegovat. Smlouvy o přistoupení a příslušné nařízení Rady také konkrétně stanoví, že Komise tak může učinit. [10] Hlavním dárcem těchto tří mezinárodních fondů na podporu vyřazení z provozu je EU (96 % celkové částky). Další evropští dárci přispěli 60 miliony EUR. Jsou to: Belgie, Dánsko, Německo, Irsko, Řecko, Španělsko, Francie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Finsko, Švédsko, Spojené království, Norsko a Švýcarsko. Od roku 2004 je jediným dárcem EU. [11] Viz nařízení Rady (Euratom) č. 647/2010 ze dne 13. července 2010 (Bulharsko), nařízení Rady (ES) č. 1990/2006 ze dne 21. prosince 2006 (Litva) a nařízení Rady (Euratom) č. 549/2007 ze dne 14. května 2007 (Slovensko). EBRD spravuje prostředky EU a plní rozpočet společným řízením, při němž jsou řídící funkce svěřeny mezinárodním organizacím. Tyto organizace musí ve svém účetnictví, auditu, vnitřní kontrole a postupech zadávání zakázek používat standardy, které poskytují záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným standardům (článek 53d nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002). [12] CPMA spravuje prostředky EU a plní rozpočet nepřímým centralizovaným řízením, při němž Komise plněním některých úkolů pověřuje vnitrostátní agenturu. Ta musí ve svém účetnictví, auditu, vnitřní kontrole a postupech zadávání zakázek používat standardy, které poskytují záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným standardům (články 53a a 54–57 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002). CPMA spravuje 332 milionů EUR neboli 16 % celkové podpory, která byla pro tyto tři země do konce roku 2010 přidělena na závazky. [13] Tuto možnost stanoví nařízení Rady přijatá v letech 2006, 2007 a 2010 (viz poznámka pod čarou 11). [14] Hlavními příjemci grantů u projektů na vyřazování jaderných zařízení z provozu jsou provozovatelé elektráren. Hlavními příjemci u projektů na zmírnění následků jsou veřejné subjekty nebo soukromé obchodní společnosti. [15] Vyřazování elektrárny Greifswald (Německo) z provozu považuje za osvědčený postup řada mezinárodních organizací (Mezinárodní agentura pro atomovou energii, Agentura pro jadernou energii a Komise). [16] Postupy zadávání veřejných zakázek byly přezkoumány v omezeném rozsahu na základě vlastních postupů prováděcích subjektů. Řízení na zakázky financované prostřednictvím mezinárodních fondů na podporu vyřazení z provozu, které spravuje EBRD, vyhlašují příjemci grantů. Firmy se vybírají podle pravidel EBRD pro zadávání veřejných zakázek. EBRD řízení sleduje ve funkci správce fondu. CPMA zadává veřejné zakázky podle vnitrostátních pravidel pro zadávání veřejných zakázek. [17] Patří sem plán správy lokality, role a povinnosti zúčastněných organizací, bezpečnostní opatření a opatření radiační ochrany, zajišťování kvality, plán nakládání s odpady, požadavky na dokumentaci a vedení záznamů, posouzení bezpečnosti a posouzení vlivů na životní prostředí a související kritéria, kontrolní opatření během fáze realizace, potřebná opatření fyzické ochrany a případné další požadavky stanovené regulačním orgánem (viz bezpečnostní požadavek Mezinárodní agentury pro atomovou energii č. WS-R-5, Decommissioning of facilities using radioactive material, Safety requirements (Vyřazování zařízení využívajících radioaktivní materiál z provozu), s. 10, Vídeň, 2006 a technický dokument č. 1394, Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned (Plánování, řízení a organizování vyřazování jaderných zařízení z provozu: získané zkušenosti), Vídeň, květen 2004). [18] Příspěvky na jednání výboru pro program pomoci při vyřazování jaderných zařízení z provozu ze dne 16. března 2011. [19] KOM(2004) 624 v konečném znění ze dne 29. září 2004, s. 3. [20] Poznámka pod čarou č. 9. [21] Doporučení Komise 2006/851/Euratom. [22] Smlouva stanoví, že Komise plní rozpočet EU na vlastní odpovědnost (čl. 17 odst. 1 SEU a článek 317 SFEU). Požadavek na kvantifikaci cílů a dohled nad jejich plněním je v předpisech EU zakotven od roku 1990 (viz nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 610/90 ze dne 13. března 1990, kterým se mění finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství). Koncept byl dále rozvinut v roce 2002 zavedením kritérií SMART (konkrétní, měřitelné, dosažitelné, odpovídající a časově vymezené cíle) (viz čl. 27 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002). [23] Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o použití finančních prostředků, které byly poskytnuty Litvě, Slovensku a Bulharsku na podporu vyřazení z provozu předčasně odstavených jaderných elektráren podle aktů o přistoupení, během období let 2004 až 2009 (KOM(2011) 432). [24] KOM(2004) 719 a KOM(2007) 794. V současné době se připravuje třetí zpráva. [25] Mid-term evaluation of the decommissioning assistance to Lithuania and Slovakia provided under the protocols to the Treaty of Accession, Final Report (Hodnocení v polovině období týkající se pomoci na vyřazování jaderných zařízení z provozu poskytnuté Litvě a Slovensku na základě protokolů ke smlouvě o přistoupení, závěrečná zpráva), září 2007. Celkový závěr zprávy zní, že program pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v dotčených zemích má smíšené výsledky. Ze zprávy vyplývá jedna klíčová skutečnost, totiž že podpora EU určená na vyřazování jaderných zařízení z provozu není založena na ucelené strategii. [26] Viz MAAE, Organization and management for decommissioning of large nuclear facilities, Technical reports series No. 399 (Organizace a řízení pro vyřazování velkých jaderných zařízení z provozu, řada "Technické zprávy", č. 399), Vídeň 2000; Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned (Plánování, řízení a organizování vyřazování jaderných zařízení z provozu: získané zkušenosti) IAEA-TECDOC-1394, Vídeň, květen 2004; Decommissioning of facilities using radioactive material, Safety requirements No. WS-R-5 (Vyřazování zařízení využívajících radioaktivní materiál z provozu, bezpečnostní požadavky č. WS-R-5), Vídeň, 2006. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I ŽIVOTNÍ CYKLUS JADERNÉ ELEKTRÁRNY +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě obecných pokynů zveřejněných Mezinárodní agenturou pro atomovou energii a Agenturou pro jadernou energii. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II PŘEHLED FINANČNÍCH TOKŮ K 31. PROSINCI 2010 Program Kozloduj (Bulharsko) +++++ TIFF +++++ Program Ignalina (Litva) +++++ TIFF +++++ Program Jaslovské Bohunice V-1 (Slovensko) +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III POSOUZENÍ 16 PROJEKTŮ VYŘAZOVÁNÍ JADERNÝCH ZAŘÍZENÍ Z PROVOZU Jaderná elektrárna | Projekt | Posouzení Účetního dvora | Jaslovské Bohunice | Kontrolovaný projekt 1 Projektová manažerská jednotka: konzultantské služby pro útvar řízení projektu v jaderné elektrárně Jaslovské Bohunice V1 za účelem bezpečného a nákladově efektivního provádění všech podpůrných činností souvisejících s vyřazováním elektrárny z provozu financovaných z fondu BIDSF během období 2003–2011 a pro další systematickou tvorbu rezervy projektů na podporu vyřazování jaderné elektrárny Jaslovské Bohunice V1 z provozu se zvláštním důrazem na období 2007–2013. | Konzultant projektové manažerské jednotky hrál při přípravě vyřazování jaderné elektrárny z provozu a jeho realizaci klíčovou roli, avšak při formulaci a provádění strategie vyřazování z provozu bylo dosaženo nedostatečného pokroku. Nedostatky jsou rovněž v organizační struktuře. | Kontrolovaný projekt 2 Spolehlivá dodávka tepla a páry a rekonstrukce pomocné kotelny v lokalitě Bohunice: změna pomocných systémů dodávky tepla s cílem zajistit záložní systém pro Jaslovské Bohunice V2 (elektrárna v provozu), Jaslovské Bohunice A1 (samostatná elektrárna vyřazovaná z provozu) a stávající zařízení pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady po odstavení jaderné elektrárny Jaslovské Bohunice V1. | Cíle projektu byly v plném rozsahu splněny. Projekt však není jasně propojen s procesem vyřazování z provozu. Souvisí více s provozem jaderné elektrárny Jaslovské Bohunice V2 než s uzavřením jaderné elektrárny Jaslovské Bohunice V1. | Kontrolovaný projekt 3 Kontejnery pro uložení vyhořelého paliva: dodávka 26 kompaktních zásobníků vyhořelého paliva a poskytování veškerých služeb souvisejících s výrobou, přepravou, zkouškami a přejímkou zásobníků. | Audit potvrdil, že cíle projektu byly v plném rozsahu splněny v souladu s časovým plánem a rozpočtem. Je však třeba poukázat na skutečnost, že pořízené zásobníky nebudou použity pro vyhořelé jaderné palivo skutečně odstraněné z bloků Jaslovské Bohunice V1, a nebyly tudíž pro postup vyřazování jaderné elektrárny z provozu potřebné. | Kontrolovaný projekt 4 Studie realizovatelnosti rozšíření republikového úložiště radioaktivních odpadů Mochovce. | Tento projekt má značné zpoždění, neboť provozovatel jaderné elektrárny Jaslovské Bohunice V1 neposkytl informace potřebné pro provedení studie. Hrozí, že možné využití studie realizovatelnosti bude omezeno několika faktory. | Kontrolovaný projekt 5 Implementace programu vyřazování s využitím lidských zdrojů dostupných v jaderné elektrárně Jaslovské Bohunice V1: financování nákladů na pracovníky podílející se na přípravě a provádění činností souvisejících s vyřazováním z provozu s cílem zachovat zkušenosti a znalosti zaměstnanců elektrárny. | Financování nákladů na zaměstnance, kteří se podíleli na realizaci činností předcházejících vyřazování z provozu, nevedlo k organizačním změnám, které by: umožnily jasně vyčlenit zaměstnance podílející se na přeměně na organizaci provádějící vyřazování jaderného zařízení z provozu,zaručily centralizované a odpovídající monitorování činností předcházejících vyřazování z provozu. | Ignalina | Kontrolovaný projekt 6 (IIDSF) Mezisklad vyhořelých palivových článků z bloků 1 a 2 jaderné elektrárny Ignalina: projekt a výstavba meziskladu vyhořelého jaderného paliva pro 19000 vyhořelých palivových článků zbývajících v blocích 1 a 2, které budou uloženy v kontejnerech (vyprojektovaných a vyrobených v rámci projektu). | Realizace projektu je značně opožděna. Zpoždění má výrazný dopad na jadernou bezpečnost, dokud nebudou veškeré vyhořelé palivové články uloženy do kontejnerů, a na provozní náklady elektrárny (dodatečné náklady na údržbu). | Kontrolovaný projekt 7 (IIDSF) Zařízení pro nakládání s pevným odpadem a jeho skladování: projekt, podpora při získávání povolení, zadávání veřejných zakázek, výstavba a uvedení do provozu nového zařízení pro nakládání s pevným odpadem a jeho skladování, které má být vybudováno v jaderné elektrárně Ignalina. | Realizace projektu je značně opožděna (dílčí projekt B2 – zařízení pro zpětné vyjmutí pevného odpadu – byl opožděn o 44 měsíců a dílčí projekt B3/4 – zařízení na zpracování a uložení pevného odpadu – byl opožděn o 34 měsíců). Tato zpoždění mají pro celkovou realizaci programu vyřazování z provozu zásadní význam, neboť trasy pro nakládání s odpadem jsou potřebné v rané fázi, aby bylo možné realizovat první projekty demontáže a dekontaminace, a pravděpodobně si vyžádají dodatečného financování z fondu IIDSF, aby byl program vyřazování z provozu dokončen. | Kontrolovaný projekt 8 (IIDSF) Spolehlivé zdroje tepla a páry pro jadernou elektrárnu Ignalina a město Visaginas: modernizace/výměna a rozšíření zastaralé pomocné kotelny pro výrobu páry a tepla s cílem zajistit po odstavení bloku 2 stálé a spolehlivé dodávky tepla a páry pro jadernou elektrárnu Ignalina během jejího vyřazování z provozu a pro dálkové vytápění města Visaginas. | Projekt splnil své původní cíle, pokud jde o jeho povahu, čas a rozpočet, a přispívá k realizaci vyřazování jaderné elektrárny z provozu. Projekt byl v první řadě potřebný kvůli morálnímu opotřebení stávajících systémů. Zapojení projektové manažerské jednotky pro vyřazování z provozu do tohoto projektu nebylo nutné, neboť výstavba neměla s potřebami vyřazování jaderného zařízení z provozu přímou souvislost. | Kontrolovaný projekt 9 (IIDSF) Inženýring, plánování a licenční řízení pro demontážní a dekontaminační činnosti a nástroje pro účely demontáže a dekontaminace strojovny bloku 1 jaderné elektrárny Ignalina: příprava hlavních inženýrských, plánovacích a dalších dokumentů potřebných pro získání povolení k demontáži a dekontaminaci strojovny bloku 1 jaderné elektrárny Ignalina a vymezení a zajištění potřebných nástrojů pro zahájení demontážních a dekontaminačních činností. | Zadání těchto projektových činností externím dodavatelům nevycházelo ani z náležitého posouzení, zda jsou požadované znalosti a technické kapacity k dispozici v rámci personálu elektrárny, ani z posouzení nákladové efektivnosti externích dodávek. | Kontrolovaný projekt 10 (IIDSF) Podpora projektové manažerské jednotky: poskytování manažerské a technické podpory projektové manažerské jednotce útvaru pro vyřazování z provozu v jaderné elektrárně Ignalina. | Konzultant projektové manažerské jednotky výrazně přispěl k vývoji projektu vyřazování z provozu. Byly však zjištěny některé nedostatky: rozsah činnosti konzultanta vede ke zvýšeným nákladům na poradenskou činnost (vykonávání obecných činností projektového řízení a správních činností namísto zaměření na konkrétní technické otázky v oblasti vyřazování jaderných zařízení z provozu),nedostatečně rozvinutá organizační struktura JE Ignalina. | Kontrolovaný projekt 11 (CPMA) Infrastruktura lokality jaderné elektrárny Ignalina: příprava lokality a rozvoj infrastruktury (asanace lokality, dodávka elektrické energie, dodávka tepla, telekomunikace, dodávka vody) na podporu realizace hlavních projektů v rámci vyřazování elektrárny z provozu. | Tento projekt se obecně realizoval uspokojivě. Avšak značná zpoždění při realizaci "mateřských" projektů na vyřazování z provozu (a zejména dílčího projektu B3/4 – zařízení na zpracování a uložení pevného odpadu, viz kontrolovaný projekt 7) ovlivnila realizaci dílčích projektů souvisejících s infrastrukturou lokality. | Kontrolovaný projekt 12 (CPMA) Povrchové úložiště velmi nízkoaktivního radioaktivního odpadu: projekt, výstavba a získání povolení pro povrchové úložiště velmi nízkoaktivního krátkodobého pevného radioaktivního odpadu. | Je třeba poznamenat, že: projekt ve svém rozsahu nezahrnuje všechny nutné fáze uložení radioaktivního odpadu v úložišti; jeho součástí je pouze projekt povrchového úložiště a výstavba krátkodobých skladovacích prostor určených pro shromažďování a bezpečné meziskladování radioaktivního odpadu před uložením, projekt při získávání stavebního povolení nabral značné zpoždění. | Kozloduj | Kontrolovaný projekt 13 Projektová manažerská jednotka – konzultantské služby: konzultantská podpora jaderné elektrárny Kozloduj při provádění podpůrných činností pro vyřazování bloků 1 až 4 z provozu. | Přestože konzultant projektové manažerské jednotky hrál při úpravě strategie vyřazování z provozu klíčovou roli, při řízení tohoto projektu se vyskytly různé nedostatky: zdržení projektu,nedostatečně spolehlivé odhady nákladů na vyřazování z provozu,nedostatečné vymezení činností souvisejících s vyřazováním z provozu,chybějící soupisy radioaktivního odpadu,velmi podstatná část konzultantských činností se týkala správy projektu namísto technického poradenství při provádění vyřazování z provozu. | Kontrolovaný projekt 14 Zařízení pro suché skladování vyhořelého paliva: projekt a výstavba zařízení pro suché skladování vyhořelého paliva pro skladování vyhořelých palivových článků v kontejnerech. | U tohoto projektu došlo ke značnému zpoždění a překročení rozpočtu: dokončení zařízení pro suché skladování vyhořelého paliva je zpožděno o 2,5 roku,úpravy původních požadavků vedly k nárůstu cen a změně cenového základu zakázky, což dosud vedlo k překročení rozpočtu o 19 %. | Kontrolovaný projekt 15 Zařízení pro zpracování a úpravu pevného odpadu s vysokým objemovým redukčním faktorem: projekt, výstavba a uvedení zařízení na plazmové tavení do provozu s cílem dosáhnout vysokého objemového redukčního faktoru u nízkoaktivního a středně aktivního radioaktivního odpadu. | U tohoto programu je značné riziko odklonu od původních nákladů. Byla vybrána experimentální technologie, aniž: byla řádně prokázána její účelnost,byly řádně zváženy náklady na provoz zařízení. | Kontrolovaný projekt 16 Lidské zdroje: podpora efektivního využití lidských zdrojů na blocích 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj při provádění "aktualizované strategie pro vyřazování z provozu" při zachování znalostí zaměstnanců elektrárny a zajištění dynamického přechodu z provozu na vyřazování. | Financování nákladů na zaměstnance, kteří se podíleli na realizaci činností předcházejících vyřazování z provozu, nevedlo k organizačním změnám, které by: umožnily jasně vyčlenit zaměstnance podílející se na přeměně na organizaci provádějící vyřazování jaderného zařízení z provozu,zaručily centralizované a přiměřené monitorování činností předcházejících vyřazování z provozu. | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA IV POSOUZENÍ ŠESTI PROJEKTŮ ZMÍRNĚNÍ NÁSLEDKŮ Jaderná elektrárna | Projekt | Posouzení Účetního dvora | Jaslovské Bohunice | Kontrolovaný projekt 1 Rekonstrukce rozvodny Križovany: zajištění bezpečné a spolehlivé dodávky elektřiny do národní přenosové soustavy po konečném odstavení jaderné elektrárny Jaslovské Bohunice V1 rekonstrukcí rozvodny 400 kV v Križovanech, včetně dodávky zařízení, montáže, zkoušek a uvedení do provozu, a poskytováním souvisejících inženýrských a technických služeb během období 2004–2009. | Audit potvrdil faktické dokončení plánované rekonstrukce ve stanovené lhůtě a rozpočtu. Mezi odstavením JE Jaslovské Bohunice V1 a tímto projektem je však jen malá souvislost. | Ignalina | Kontrolovaný projekt 2 (IIDSF) Modernizace litevské elektrárny a výstavba plynové turbíny s kombinovaným cyklem: modernizace litevské elektrárny 1800 MW s příznivým dopadem na životní prostředí, zvýšením energetické účinnosti a spolehlivosti s cílem prodloužit její životní cyklus a zvýšit bezpečnost dodávek a stabilitu cen elektřiny v Litvě. | Audit potvrdil, že cílů projektu bylo dosaženo, i když rozsah projektu byl menší (zmenšení modernizovaných bloků litevské elektrárny). Konstatuje se, že v důsledku následného vývoje se původní strategické faktory pro projekty zmírňování následků změnily. Litevská elektrárna tak bude fungovat jen jako záložní výrobní kapacita namísto toho, aby výrobní kapacitu nahradila, jak se původně plánovalo. | Kontrolovaný projekt 3 (CPMA) Vybavení předávacích stanic tepla v obytných oblastech Visaginas 1 a 2+3: přeměna dálkového vytápění města Visaginas z "otevřeného typu" na "uzavřený typ" s cílem zlepšit účinnost a bezpečnost dodávek tepla po konečném odstavení jaderné elektrárny Ignalina. | Při auditu bylo zjištěno, že provádění projektu je značně zpožděno. Zejména druhá fáze, týkající se druhé a třetí obytné oblasti města Visaginas, nabrala oproti plánu realizace zpoždění téměř 18 měsíců, takže agentura CPMA zvažovala, že projekt v jeho současné podobě ukončí. | Kontrolovaný projekt 4 (CPMA) Příspěvek do mechanismu Agentury pro bydlení a městský rozvoj na podporu zvýšení energetické účinnosti bytových domů. | Při návštěvách na místě byly potvrzeny kladné výsledky vykazované agenturou: u spolufinancovaných projektů bylo dosaženo úspor tepelné energie mezi 30 a 60 % oproti původní spotřebě. Avšak omezený rozsah příspěvku EU vloženého do programu prostřednictvím CPMA v rámci celého mechanismu (180 bytových bloků oproti cílovému počtu 24000 obytných budov) snížil význam těchto pozitivních výsledků. | Kozloduj | Kontrolovaný projekt 5 Program pro úvěrový limit na investice do energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v Bulharsku: vytvoření úvěrového nástroje, z něhož se mají financovat soukromé společnosti investující do energetické účinnosti v průmyslu a do malých projektů na obnovitelnou energii. | Program pro úvěrový limit přinesl výsledky v souladu se stanovenými cíli, a přispěl tak ke zmírnění následků dohodnutého předčasného odstavení bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj. Nutnost přidělovat na program další prostředky z fondu KIDSF není zcela odůvodněná, neboť financované dílčí projekty jsou hospodářsky životaschopné a podobné cíle mají i jiné evropské programy. Příslušné orgány veřejné správy v Bulharsku nejsou do řízení programu zapojeny. Jelikož je projekt v plném rozsahu řízen externě, koordinace opatření v rámci programu pro úvěrový limit s opatřeními prováděnými v rámci jiných vnitrostátních či evropských programů je omezena. | Kontrolovaný projekt 6 Opatření energetické účinnosti ve veřejných budovách na straně poptávky: zvýšení energetické účinnosti veřejných budov (nemocnic, škol a dalších). | Projekt přinesl výsledky, které přispívají ke zmírnění následků předčasného odstavení reaktorů 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj. Jelikož však existují další vnitrostátní a evropské programy s týmiž cíli, je sporné, zda je nutné zlepšování energetické účinnosti ve veřejných budovách financovat z KIDSF. | --------------------------------------------------