CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 18.9.2008 
SEK(2008) 2425  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
 
NAŘÍZENÍ RADY 
 
o ochraně zvířat při usmrcování 
   
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
{COM(2008) 553} 
{SEC(2008) 2424}  
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
 
NAŘÍZENÍ RADY 
 
o ochraně zvířat při usmrcování 
   
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Každoročně je na jatkách v EU usmrceno tém ěř 360 milion ů prasat, ovcí, koz a skotu a více 
než čtyři miliardy kus ů drůbeže. Krom ě toho je p řibližně 25 milion ů zvířat usmrceno v rámci 
evropského kožešnického pr ůmyslu a p řibližně 330 milion ů jednodenních ku řat v líhních. 
Usmrcení tisíc ů až milion ů zvířat si může rovněž vyžádat tlumení nakažlivých chorob. 
Usmrcování hospodá řských zví řat upravuje sm ěrnice Rady 93/119/ES
1 o ochran ě zvířat při 
porážení nebo usmrcování. Uvedená sm ěrnice nebyla nikdy pozm ěněna. Toto posouzení 
dopadů se proto zam ěří převážně na to, zda se problémy zm ěnily a zda jsou p ůvodní cíle stále 
aktuální. 
Východiskem návrhu Komise bylo p řijetí dvou v ědeckých stanovisek Evropského ú řadu pro 
bezpečnost potravin v letech 2004  a 2006, v nichž byla navržen a revize technických p říloh 
dané směrnice. Sou časně přijala Světová organizace pro zdraví zví řat v roce 2005 dva pokyny 
o řádném zacházení se zví řaty při porážení a usmrcování, v nichž se dosp ělo k podobným 
závěrům. Komise proto v roce 2006 pov ěřila externího poradce k provedení studie o 
postupech omra čování/usmrcování na jatkách a jejich ekonomických, sociálních a 
environmentálních d ůsledcích. Studie byla dokon čena v roce 2007. Zárove ň Komise 
uskutečnila konzultace se zainteresovanými stranami a členskými státy. Byly prostudovány 
zprávy odborník ů Komise z Potravinového a veterinárního ú řadu, které vypovídají o tom, jak 
je stávající sm ěrnice provád ěna v členských státech. Od prosince 2007 do února 2008 se 
rovněž uskutečnila konzultace na internetu. 
Tento právní p ředpis se vztahuje p ředevším na jatky, chov kožešinové zv ěře, líhně a 
usmrcování zví řat v rámci tlumení nákaz. Daná pr oblematika se nejvíce dotýká masného 
průmyslu, v jehož rámci je usmrcován nejvyšší po čet zvířat. Z toho d ůvodu jsou pro toto 
odvětví stanoveny podrobn ější legislativní požadavky a v posouzení dopad ů je tomuto odv ětví 
věnována nejv ětší pozornost.  
                                                 
1 Ú ř. věst. L 340, 31.12.1993, s. 21. 
 
CS 3   CS Od roku 1993 se situace v oblasti usmrcování hospodá řských zví řat velmi zm ěnila. Byly 
zavedeny nové technologie a dále pokra čoval vědecký výzkum, což vedlo k tomu, že v 
některých oblastech jsou stávající st andardy zastaralé. V naší spole čnosti se problematice 
zacházení se zví řaty rovněž věnuje stále v ětší pozornost a evropští ob čané jsou v souvislosti s 
tímto aspektem potravinového řetězce stále náro čnější. Právní prost ředí pro jatky se rovn ěž 
změnilo po p řijetí balíčku předpisů o hygien ě, což je soubor p ředpisů EU o bezpe čnosti 
potravin, které zd ůrazňují povinnosti provozovatel ů potraviná řských podnik ů. Rovněž v 
souvislosti s hromadným usmrcováním zví řat během epizootií velkého rozsahu vyvstávají 
otázky ohledn ě zajištění humánního usmrcení zví řat. V roce 2006 p řijala Komise první ak ční 
plán Spole čenství v oblasti dobrých životních podmínek a ochrany zví řat, který zavádí nové 
koncepty, jako jsou ukazatele dobrých životních podmínek a pot řeba dalších výzkumných 
programů a referen ční centra pro dobré životní podmínky zví řat. 
Prostřednictvím stávajících právních p ředpisů EU bylo rovn ěž poukázáno na konkrétní 
problémy, jako je chyb ějící harmonizovaná metodika pro nové metody omra čování, 
nedostate čně jasně stanovené povinnosti provozovatel ů v oblasti zacházení se zví řaty, 
nedostate čná způsobilost zam ěstnanců, kteří manipulují se zví řaty, nebo nevyhovující 
zacházení se zví řaty při usmrcování v rámci tlumení nákaz. 
Oblast usmrcování hospodá řských zví řat je upravována právními p ředpisy EU od roku 1974 a 
v roce 1993 byly pravomoci Spole čenství v tomto sm ěru posíleny. V konzultacích se 
zainteresovanými stranami a členskými státy byl potvrzen  význam iniciativy Spole čenství v 
této oblasti. Dané právní p ředpisy se vztahují na masný pr ůmysl, odv ětví výrobc ů přístrojů a 
některé činnosti zem ědělců. Ti všichni p ůsobí na mezinárodní úr ovni a vyžadují rámec EU. 
Obecným cílem iniciativy p řipojené k tomuto posouzení dopad ů je zlepšit ochranu zví řat při 
porážení nebo usmrcování a zárove ň zajistit rovné podmínky pro všechny dot čené 
provozovatele podnik ů, aby na jejich konkurenceschopnost nem ěly nepříznivý dopad rozdíly 
v jejich výrobních nákladech nebo v jejich p řístupu na trh. Tato iniciativa by rovn ěž měla být 
příspěvkem k politice zlepšování/z jednodušování právní úpravy.  
Konkrétními cíli jsou podpora inovací, aby zví řata byla omra čována humánn ě, lepší začlenění 
problematiky zacházení se zví řaty do výrobního procesu na jatkách, zvýšení úrovn ě 
odbornosti dot čených zam ěstnanců a zlepšení ochrany zví řat při hromadném usmrcování. 
Mezi alternativy pat ří: nepodniknutí žádných opat ření (= výchozí stav = 1. alternativa), 
nezávazná doporu čení (2. alternativa), zm ěna směrnice změnou jejích technických p říloh 
(3. alternativa) a reorganizace právních p ředpisů (4. alternativa).  
Náklady na porážení p ředstavují nevelkou část celkových náklad ů na činnosti jatek (20 %), 
avšak mohly by mít dopad na jejich konkurenceschopnost. Není však pravd ěpodobné, že by 
změny náklad ů na porážení zví řat měly dopad na kone čnou cenu masa. Nad jatkami je na 
základě právních p ředpisů v oblasti bezpe čnosti potravin již v sou časné dob ě prováděn 
neustálý ú řední dozor. Stávající právní p ředpisy týkající se zacházení se zví řaty nezavádí pro 
úřední dozor další požadavky. Řádné zacházení se zví řaty má příznivý dopad na kvalitu masa 
a bezpečnost při práci. P ředstavuje rovn ěž pozitivní hodnoty p ři uvádění výrobk ů na trh. 
Nebyly zjišt ěny žádné významné dopady na životní prost ředí. 
Z posouzení jednotlivých alternativ se zdá, že nepodniknutí žádných opat ření (1. alternativa) 
přináší řadu nepříznivých dopad ů na sledované cíle. Je nepravd ěpodobné, že by tato 
alternativa vedla k dosažení kteréhokoli z nich. Zacházení se zví řaty se pravd ěpodobně v 
mnoha ohledech zhorší a podniky budou muset p ůsobit v prost ředí, které se bude v 
jednotlivých členských státech stále více lišit. Ke zjednodušení proto tato cesta v žádném 
případě nepovede. Pro inovace bude tato situace nep říznivá, navzdory úsilí vynaloženému 
 
CS 4   CS v některých členských státech. Ekonomické nákl ady pro podniky a orgány budou sice z 
krátkodobého hlediska omezeny, avšak z dlouhodobého hlediska by negativní ú činky na 
kvalitu masa, vnímání ve řejnosti a bezpe čnost při práci mohly být pro masný pr ůmysl 
ekonomicky nep říznivé. 
Srovnání ostatních alternativ s ohledem na dané cíle jasn ě ukazuje v ětší výhodnost 
reorganizace právních p ředpisů (4. alternativa) a ur čité výhody by p řinesla i zm ěna směrnice 
(3. alternativa), zatímco  poskytnutí nezávazných doporu čení (2. alternativa) by k dosažení 
většiny cílů nestačilo. Z toho d ůvodu nelze považovat samotnou 2. alternativu za dosta čující k 
vyřešení daných problém ů, nicméně by mohla být využita jako dopl ňkový nástroj. 
Nezávazná doporu čení (2. alternativa) by zejmén a pomohla zlepšit ochranu zví řat a kvalitu 
masa. Mohla by také do ur čité míry p řispět k zavedení rovných podmínek mezi podniky, 
avšak vzhledem k nezávazné povaze této alternativy jen velice omezen ě. 
Reorganizace sm ěrnice (4. alternativa) je jedinou a lternativou, která um ožní podporu inovací 
a zjednodušení (zm ěna právního nástroje a nový p řístup). Přinese také více výhod než zm ěna 
směrnice (3. alternativa), pokud jde o ochranu zví řat. Tato alternativa bude mít 
pravděpodobně také nejp říznivější dopady na kvalitu masa, vnímání ve řejnosti a lepší 
pracovní podmínky na jatkách. 
3. a 4. alternativa vyvolají z krátkodobého hlediska pro n ěkteré podniky ur čité náklady, avšak 
jejich účinky budou relativní, pokud budou p řijata konkrétní opat ření, jako nap říklad případná 
přechodná období nebo v ur čitých případech výjimky.  
U všech alternativ se dopady na životní prost ředí považují za neutrální, nebo ť při 
shromažďování údaj ů se neprokázal významný a/nebo p římý účinek na životní prost ředí. 
Obecný p řehled právních p ředpisů týkajících se zacházení se zví řaty je uveden v na řízení 
č. 882/2004 týkajícím se ú ředních kontrol krmiv a potravin2 a tento dokument nenavrhuje v 
této fázi vypracování ur čitého nástroje, který by členským stát ům způsobil správní zát ěž.  
                                                 
2 Ú ř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1–141.