CS   CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE  VYSOKÝ PŘEDSTAVITEL  
UNIE PRO ZAHRANIČNÍ  
VĚCI A BEZPEČNOSTNÍ  
POLITIKU  
Ve Štrasburku dne 15.2.2022  
JOIN(2022) 4 final  
 
SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ  
Přístup EU k řízení kosmického provozu  
Příspěvek EU k  řešení globální výzvy   
 
1 
 
 1 ÚVOD  
Vzhledem ke stále rostoucímu objemu kosmické tříště a  k exponenciálnímu nárůstu 
kosmického provozu je vesmír čím dál zahlcenější, což ohrožuje životaschopnost a  bezpečnost 
vesmírné infrastruktury a  provozu. Toto nebývalé množství objektů představuje reálné, 
konkrétní riziko, které má každodenní dopad na běžný provoz na oběžné dráze a  představuje 
přímou hrozbu pro bezpečnost a  zabezpečení  provozu na oběžné dráze a  udržitelnost 
činností ve vesmíru . Nyní stojíme na rozcestí: pokud nenajdeme způsob, jak řídit kosmický 
provoz, naše minulé i  současné činnosti ve vesmíru budou ohrožovat bezpečnost, zabezpečení 
a udržitelnost kosmického prostoru a v důsledku toho i  naši budoucí schopnost spoléhat se na 
vesmír jako na zprostředkovatele klíčových služeb ve prospěch lidstva.  
Těsná přiblížení jsou na nízké oběžné dráze Země (LEO) stále častější, neboť počet družic se 
v důsledku rozšiřování megasousta v zvyšuje. V  poslední době dochází k  rostoucímu počtu 
nehod, které mohou mít katastrofální následky. Samotný počet sledovatelných 
a nesledovatelných kosmických objektů a  rychlé tempo kosmického provozu exponenciálně 
zvyšují riziko možných budoucích nehod. Potenciální dopady mohou způsobit, že některé 
oběžné dráhy budou vyřazeny z provozu po celá desetiletí, a  v přímém důsledku by vážně 
ohrozily nebo zmařily činnosti v kosmu.  Druhá z  těchto situací s  sebou vzhledem k  rostoucí 
závislosti na kosmických datech a službách nese vysokou míru strategického rizika a mohla by 
vést k narušení klíčových služeb, jako jsou komunikace, civilní ochrana a reakce na mimořádné 
události. Pokud by například došlo k  přerušení nebo vážnému ohrožení poskytování globálních 
dat a  služeb EU v  oblasti navigace, určování polohy a  času a  pozorování Země, mělo by to 
přímý dopad na bezpečnost, ochranu, ekonomiku a  blahobyt evropských občanů, a  omezilo by 
to tedy naši svobodu jednání.  
V kontextu narůstajících sporů ve vesmírném prostředí při spěje řízení kosmického provozu 
k bezpečnostnímu a  obrannému rozměru  EU ve vesmíru. Kosmické služby jsou klíčovým 
prostředkem pro obranné i civilní kapacity. Vzhledem ke své strategické povaze se tak vesmírné 
prostředky stávají terčem různých druhů hrozeb.  Jejich narušení by vážně ovlivnilo schopnost 
EU a  jejích členských států bránit se. Snížení rizika kolize na oběžné dráze navíc zvýší odolnost 
vesmírné infrastruktury, včetně družic pro obranné a  bezpečnostní účely. Budování 
autonomních kapacit EU pro poz orování a  sledování vesmíru na podporu řízení kosmického 
provozu, které jsou zároveň interoperabilní s  našimi hlavními partnery, má proto zásadní 
význam. Globální úsilí v  oblasti řízení kosmického provozu by rovněž přispělo 
k transparentnosti a  budování dů věry obecně a  pomohlo by předejít nedorozuměním a  zmírnit 
napětí v  případě nehod.  
Vzhledem k  tomu, že prostředí oběžné dráhy je globálně sdíleným zdrojem, jsou na sobě 
kosmičtí provozovatelé na celém světě do určitého rozsahu vzájemně závislí. Zavedení říz ení 
kosmického provozu proto vyžaduje, aby se na něm podíleli všichni aktéři v  oblasti letů do 
vesmíru.  
EU je významným mezinárodním aktérem v  oblasti letů do vesmíru s  vlastní evropskou 
politikou pro oblast vesmíru a  Kosmickým programem, jehož součástí je  navigace, určování 
polohy a  času a  pozorování Země. EU má proto oprávněný zájem a  povinnost aktivně přispívat 
ke globální diskusi a  zaujmout výrazný postoj při utváření nezbytných opatření pro řízení 
kosmického provozu. EU již podporuje mnohostranný příst up k  zajištění zachování 
dlouhodobé bezpečnosti a  udržitelnosti činností ve vesmíru s  cílem snížit hrozby a  rizika 
 
2 
 
 pro všechny kosmické systémy.  EU se již desítky let podílí na zachovávání bezpečného, 
udržitelného, stabilního a  zabezpečeného vesmírného pro storu a  nadále se zasazuje o  mírové 
využívání vesmíru.  
Rada,  Komise a vysoký představitel v  řadě politických dokumentů na vysoké úrovni, které 
vyzývají k  přijetí opatření1, uznaly potřebu přístupu EU k  problematice řízení kosmického 
provozu, který by řešil  tyto globální mnohostranné výzvy týkající se bezpečnosti, zabezpečení 
a udržitelnosti kosmického provozu.  
Vzhledem k  neexistenci mezinárodního regulačního rámce se bezpečnost kosmického provozu 
snaží řešit několik veřejných i  soukromých iniciativ. V  rámci snah o  vytvoření bezpečného 
prostředí ve vesmíru, které by zaručilo pozemní bezpečnost, musí EU jednat nyn í, a to rychle, 
kolektivně a  rozhodně .  
Cílem tohoto společného sdělení je stanovit konkrétní přístup EU k  řízení kosmického 
provozu  pro bezpečné, udržitelné a  zabezpečené využívání vesmíru při zachování zájmů 
EU a  v plném souladu s  příslušnými pravomocemi EU a  jejích členských států.  
 
2 NEZBYTN OST  PŘÍSTUPU EU K  ŘÍZENÍ KOSMICKÉHO PROVOZU  
Nezbytná potřeba, aby EU pokračovala v  tvorbě poli tiky a  v činnosti v  oblasti řízení 
kosmického provozu, odůvodněná neexistencí mezinárodních norem a  standardů, se zakládá 
na několika základních otázkách – ohledně  hranic této rychle se vyvíjející oblasti veřejné 
politiky, hlavních faktorů vyvolávajících n utnost přijetí opatření, a  způsobu, jakým by EU 
mohla reagovat na naléhavé požadavky této globální výzvy.  
2.1 Definice řízení kosmického provozu  
Prvním problémem, který je třeba řešit, je neexistence shody  o mezinárodně dohodnuté, 
jasné definici  řízení kosmick ého provozu a  jeho hlavních cílů2. Zatímco konsensuální definice 
tohoto pojmu na mezinárodní úrovni teprve bude muset vzniknout, ochrana vesmírné 
infrastruktury a  záruka bezpečného a  dlouhodobě udržitelného využívání vesmíru nemohou 
vzhledem ke stále rosto ucímu počtu aktérů a  objektů ve vesmíru čekat.  
Na základě vyčerpávajícího studia definic a  přístupů3 a s cílem dosáhnout pokroku na úrovni 
EU toto sdělení definuje řízení kosmického provozu jako  prostředky  a pravidla pro 
bezpečný, udržitelný a  zabezpečený  přístup do vesmíru, provádění činností ve vesmíru 
a návrat z  něj.  
Řízení kosmického provozu se týká následujících prvků:  
                                                 
1 Dne 22.  února 2021 přijala Komise akční plán pro  synergie mezi civilním, obranným a  kosmickým prům yslem, v  němž oznámila zahájení 
intenzivnějšího dialogu a  prací směřujících k vývoji stěžejního projektu řízení kosmického provozu. Závěry Rady pro konkurenceschopnost 
z května 2021 o  „New Space“ (novém kosmickém prostoru) ve službách lidí zdůraznily, že „ je důležité, aby byl v budoucnu pro Evropu 
vypracován přístup k řízení kosmického provozu a hlavní globální normy“. Proces Strategického kompasu, který je v  současné době 
projednáván v  Radě, uznává význam vypracování přístupu EU k  řízení kosmického provozu  jako užitečného příspěvku k  cílům společné 
zahraniční a  bezpečnostní politiky EU.  
2 Na několika politických, akademických a  mezinárodních fórech byly navrženy různé definice. Současně se složitost definování řízení 
kosmického provozu zvýšila s  tím, jak se  objevují nové koncepty, jako je bezpečnost kosmického provozu („Space Traffic Safety“), koordinace 
kosmického provozu („Space Traffic Coordination“) a  nověji také koordinace a  řízení kosmického provozu („Space Traffic Coordination and 
Management“).  
3 Pilotní projekt  o řízení kosmického provozu – Růst významu řízení kosmického provozu . 
 
3 
 
 a) činnosti v  rámci systému pro získávání poznatků o  situaci ve vesmíru (Space 
Situational Awareness, SSA), včetně pozorování a sledování vesmíru (Space 
Surveillance and Tracking, SST);  
b) snižování množství a  řešení problému kosmické tříště na oběžné dráze;  
c) řízení vesmírných oběžných drah a  rádiového spektra;  
d) celý průběh kosmického provozu včetně fáze startu, provozu celistvých kos mických 
objektů na oběžné dráze a  činnosti spojené s  opuštěním oběžné dráhy na konci 
životnosti;  
e) fáze návratu celistvých kosmických objektů do vzdušného prostoru (jak 
kontrolovaného, tak nekontrolovaného).  
Tato pracovní definice zůstává dynamická  a může se  dále vyvíjet během nadcházejících 
diskusí o  řízení kosmického provozu na úrovni EU a  na mezinárodní úrovni, přičemž bude 
upřesňovat a  doplňovat různé fáze výše uvedených činností.  
2.2 Naléhavá potřeba jednat  
Po padesáti letech komerčního využívání kosmických systémů je potřeba přístupu EU k  řízení 
kosmického provozu stále naléhavější . Je charakterizována čtyřmi po sobě jdoucími 
vývojovými tendencemi v  kosmickém odvětví. Tyto faktory , včetně zahlcení a  širšího okruhu 
aktérů v  kosmickém prostředí, činí řízení ko smického provozu nepostradatelným a  podněcují 
globální politickou reakci.  
Za prvé, ekonomické aspekty vesmíru se mění s  érou „nového kosmického prostoru“4. 
Náklady na vyslání družic do vesmíru se neustále snižují, zejména díky využívání opakovaně 
použiteln ých nosných raket a  vývoji mikroraket. Vývoj malých družic zároveň snižuje cenu za 
dopravu užitečného zatížení do vesmíru. To přilákalo rizikový kapitál, jelikož potenciální 
návratnost investic roste.  
Důsledkem měnícího se ekonomického prostředí kosmickýc h činností je výrazný nárůst počtu 
družic na oběžné dráze , spojený zejména s  vývojem takzvaných megasoustav. Od začátku 
vesmírného závodu 6  000 nosných raket umístilo na oběžnou dráhu 11  800 družic, z  nichž 
4 550 je v  současné době v  provozu5. Odhaduje se,  že v příštích deseti letech bude vypuštěno 
do vesmíru více než 20  000 dalších družic6. Tento rostoucí počet družic zvyšuje složitost 
kosmického provozu a  znemožňuje bezpečný provoz celistvých kosmických objektů, nebude -
li brán ohled na ostatní celistvé ko smické objekty.  
Za druhé, nárůst počtu družic a  činností kosmického provozu zvyšuje množství vytvořené 
kosmické tříště a  riziko kolize  (viz tabulka 1). Již dnes  obíhá kolem Země přibližně 
128 milionů kusů kosmické tříště menších než 1  cm a  přibližně 900 000 kusů kosmické tříště 
                                                 
4 Definice „New Space“ (nového kosmického prostoru): soukromé společnosti, malé a  střední podniky a  začínající podniky, které vyvíjejí nové 
kosmické technologie a  aplikace.  
5 Zdroj: Eurospace . V letech 2017, 2018 a  2019 bylo každoročně vypuštěno více než 470 celistvých kosmických objektů, zatímco mezi lety 
2000 a  2013 bylo v  průměru vypouštěno pouze 110 celistvých kosmických objektů.  
6 Orientační výčet: Space X Starlink, Amazo n Kuiper, úspěch společnosti OneWeb, Boeing V -band, Iceye, Kepler, Telesat LEO, Spire, Theia 
atd. 
 
4 
 
 o velikosti 1 až 10  cm. Aktuální počet velkých kusů kosmické tříště (definovaných jako 
deseticentimetrové a  větší) je 34  0007. 
 
Tabulka 1: Události = riziko nebo vysoké riziko kolize mezi dvěma kosmickými objekty, jak ho zachy til systém 
SST EU.  
Za třetí, vesmír je stále spornější, což ohrožuje bezpečnost a  odolnost  vesmírných prostředků 
EU a  členských států a  zdůrazňuje naléhavou potřebu mezinárodních diskusí s  cílem schválit 
a zavést normy odpovědného chování státních i  nestát ních aktérů ve vesmíru. Zejména LEO, 
oblast vesmíru kolem Země, která zahrnuje všechny oběžné dráhy pod 2  000 km a  je domovem 
Mezinárodní kosmické stanice a  tisíců dalších družic, se začíná rychle stávat nebezpečnou 
oblastí, a to kvůli kosmické tříšti a  nefunkčním celistvým kosmickým objektům obíhajícím po 
oběžné dráze velmi vysokou rychlostí. Skutečným rizikem pro provozuschopnost LEO se stále 
více stává řetězec, kdy každá kolize zvyšuje pravděpodobnost dalších kolizí8. 
Za čtvrté, i  když v  těchto třech vzá jemně propojených rovinách dochází k  vývoji, v  současné 
době existují pouze velmi omezená globální „pravidla provozu“ ve vesmíru . Navzdory 
významným úspěchům na úrovni Organizace spojených národů (OSN)9 se vypracování 
komplexního přístupu na mezinárodní úr ovni potýká se značnými diplomatickými 
a politickými překážkami, které zvyšují naléhavost jednání.  
Ve světle tohoto vývoje je nutnost, aby EU jednala a  vypracovala přístup EU k  řízení 
kosmického provozu, skutečně naléhavá.  
                                                 
7 Zdroj: ESA.  
8 Řetězec, v  němž každá kolize vytváří kosmickou tříšť.  
9 V roce 2018 výbor COPUOS vypracoval 21 pokynů pro dlouhodobou udržitelnost činností ve vesmíru.  

 
5 
 
 2.3 Potřeba jednat kolektivně  
Vzhledem k  tomu, že vesmír je globální a  není omezen hranicemi států , je schopnost jedné 
země ukládat své právní povinnosti jiné zemi v  oblasti vesmíru omezená, ačkoli by hlavní 
kosmické mocnosti mohly řešit problém řízení kosmického provozu přijetím vnitr ostátních 
pokynů, jako například USA přijetím směrnice o  politice v  oblasti vesmíru 3 (Space Policy 
Directive 3) v  roce 201810.  
Pokud chtějí členské státy a  EU chránit své vesmírné prostředky, je nezbytné pracovat na 
společném přístupu se zapojením všech z účastněných stran v  EU. To zvýší odolnost EU tím, 
že se zamezí technologické závislosti, zajistí se strategická autonomie prostřednictvím rozvoje 
kapacit EU a  zaručí se spolupráce s  partnery, zejména prostřednictvím sdílení zátěže.  
EU má dobré předpoklady k tomu, aby mohla jednat, neboť je schopna identifikovat 
potřeby, shromažďovat požadavky, shrnovat názory zúčastněných stran, využívat 
technologie a  koordinovat vnější zapojení.  Přístup EU k  řízení kosmického provozu se 
bude opírat o  čtyři souběžně rozvíje né směry:  1) posouzení požadavků a  dopadů řízení 
kosmického provozu na EU; 2) posílení provozních kapacit EU na podporu řízení kosmického 
provozu; 3) podpora regulačních aspektů řízení kosmického provozu a  4) prosazování přístupu 
EU k  řízení kosmického pro vozu na mezinárodní úrovni.  
 
3 POSOUZENÍ POŽADAVKŮ A  DOPADŮ ŘÍZENÍ KOSMICKÉHO 
PROVOZU NA EU  
EU musí jasně porozumět požadavkům a  potenciálnímu dopadu  vývoje v oblasti řízení 
kosmického provozu  na různé evropské zúčastněné strany. Kromě schopnosti shrnout potřeby 
a stanovit požadavky to znamená mobilizovat různé zúčastněné strany napříč civilními 
a vojenskými komunitami a  zajistit sbližování na společné úrovni.  
Komise a  vysoký představitel v  rámci svých pravomocí zahájí proces konzultací a  diskusí se 
všemi příslušnými zúčastněnými stranami EU  s cílem posoudit potřeby a  dopad řízení 
kosmického provozu na různé oblasti politiky EU. Například v  oblasti dopravy, zejména 
letectví, je třeba zajistit so ulad mezi řízením kosmického a  leteckého provozu, aby byla 
konkrétně zajištěna bezpečnost,  ochrana a udržitelná výkonnost letectví, a  to z  důvodu 
rostoucího provozu směrem do vesmíru a z  vesmíru a  z důvodu nekontrolovaného opětovného 
vnikání kosmické tříšt ě do vzdušného prostoru. V  důsledku toho by měla být podpořena 
spolupráce mezi různými aktéry a  orgány. Za tímto účelem bude vytvořen inkluzivní 
a transparentní konzultační mechanismus , který shromáždí stanoviska zúčastněných stran 
včetně kosmického průmys lu EU. Pravidelný dialog o  řízení kosmického provozu se bude 
mimo jiné zabývat specifickými potřebami evropského kosmického ekosystému.  
Třebaže přístup EU k  řízení kosmického provozu potvrzuje zásadu civilního řízení kosmického 
provozu pod civilní kontrol ou, měl by jako nedílný prvek společné strategické kultury 
zohledňovat i  specifické potřeby obrany a  bezpečnosti . Obranné požadavky a  omezení 
týkající se řízení kosmického provozu by se mohly týkat provozu vojenských družic, 
vojenského užitečného zatížení nebo civilních družic a  služeb, které mají vojenské uživatele, 
jako je veřejná regulovaná služba (PRS) systému Galileo. Armáda by rovněž mohla mít 
                                                 
10 https://trumpwhitehouse.archives.gov/presidential -actions/space -policy -directive -3-national -space -traffic -management -policy/  
 
6 
 
 požadavky spojené se specifickými oblastmi provozu, jako jsou mise a  operace společné 
bezpečnostní a  obranné politiky.  
Komise a  vysoký představitel s  podporou Evropské obranné agentury (EDA) provedou zjištění 
civilních i vojenských potřeb a  analýzu dopadu řízení kosmického provozu v  různých oblastech 
politiky Unie, a to za účelem konsolidace příslušných specifick ých vojenských potřeb 
a poskytnutí vojenského rozhraní pro řízení kosmického provozu.  
Opatření 1:  
Komise a  vysoký představitel zřídí do poloviny roku 2022 konzultační mechanismus se všemi 
příslušnými zúčastněnými stranami EU. Tím se do začátku roku 2023 sh rnou civilní a vojenské 
požadavky na přístup EU k  řízení kosmického provozu a  povede se pravidelný dialog o  vývoji 
řízení kosmického provozu se zohledněním civilních i  vojenských potřeb. V  rámci tohoto 
mechanismu bude agentura EDA spolupracovat s  členskými  státy na konsolidaci vojenských 
potřeb . 
 
4 POSÍLENÍ PROVOZNÍCH KAPACIT EU NA PODPOR U ŘÍZENÍ 
KOSMICKÉHO PROVOZU  
Pro provádění činností řízení kosmického provozu je nutné mít možnost nepřetržitě sledovat 
kosmický provoz. Provozním pilířem  přístupu EU k  řízení  kosmického provozu je systém EU 
pro pozorování a  sledování vesmíru (SST) . Konsorcium EU pro SST11 poskytuje data, 
informace a  služby související s  pozorováním a  sledováním kosmických objektů, které obíhají 
po oběžné dráze Země. V  souladu s  nařízením, kterým se zřizuje Kosmický program Unie (dále 
jen „nařízení o  kosmickém programu“)12, bude konsorcium E U pro SST nahrazeno 
partnerstvím EU pro SST. Toto nové partnerství bude zahrnovat více členských států, které 
budou mít zájem se připojit, a  bude poskytovat další služby pro evropské a  mezinárodní 
uživatele13. 
4.1 Na cestě k  autonomnímu systému EU pro pozorován í vesmíru a  sledování 
kosmických objektů  
Práce, kterou od roku 2014 vykonává konsorcium EU pro SST, připravila půdu pro rozvoj 
účinné a  spolehlivé ochrany vesmírných prostředků EU, zejména družic Kosmického 
programu Evropské unie, jejích členských států a  dalších kosmických provozovatelů , kteří 
se zaregistrovali u  této služby.  
V současné době systém EU pro SST poskytuje služby pro předcházení kolizím14 pro více než 
260 družic rozmístěných na nízké oběžné dráze Země, střední oběžné dráze Země 
                                                 
11 Konsorcium EU pro SST, zřízené  rozhodnutím č. 541/2014/EU, je subjektem, který poskytuje služby SST EU. Tvoří ho sedm členských 
států: Francie, Německo, Itálie, Polsko, Portugalsko, Rumunsko a  Španělsko.  
12 Nařízení Evropského parlamentu a  Rady (EU) 2021/696 ze dne 28.  dubna 2021, který m se zavádí Kosmický program Unie a  zřizuje Agentura 
Evropské unie pro Kosmický program a  zrušují nařízení (EU) č.  912/2010, (EU) č.  1285/2013 a  (EU) č.  377/2014 a  rozhodnutí č.  541/2014/EU 
(Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s.  69). 
13 Nařízení o  kosmickém progra mu poskytuje pro účely SST rozpočet ve výši 200  milionů EUR.  
14 Ustanovení čl.  55 odst.  1 písm.  a) definuje služby pro předcházení kolizím poskytované systémem EU pro SST následovně: posuzování 
rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo ko lizí celistvých kosmických objektů s  kosmickou tříští a  potenciální vydávání 
upozornění na riziko kolize během startu, rané orbitální fáze, zvyšování oběžné dráhy, provozu na oběžné dráze a  během fází vedoucí 
k ukončení kosmické mise.  
 
7 
 
 a geostacionární dráze s  využitím civilních a  vojenských prostředků členských států, které 
zůstávají pod kontrolou členských států a  EU, jak je stanoveno v  nařízení  o kosmickém 
programu. Jakožto součást systému pro získávání poznatků o  situaci ve vesmíru, který je 
složkou Kosmického programu Evropské unie, je SST EU klíčovou provozní kapacitou  pro 
budoucí řízení kosmického provozu EU. Podporuje také další politiky EU , které vyžadují 
autonomní rozhodování15.  
Aby EU byla schopna čelit výzvám řízení kosmického provozu, musí dále rozvíjet své kapacity 
v oblasti SST na dostatečnou úroveň samostatnosti, s  přihlédnutím k  probíhající práci 
členských států, a  to i v rámci Evro pského obranného fondu. To vyžaduje:  
- zlepšení výkonnosti služeb SST EU a  vývoj dalších služeb SST – je třeba posílit 
výkonnost provozních kapacit, aby bylo možné zvládnout budoucí výzvy spojené se 
řízením kosmického provozu, a také je třeba vyvinout nové s lužby, aby byla EU na tyto 
výzvy připravena, a  
- využití nových technologií – nové technologie se používají již dnes, je však třeba posílit 
jejich využívání v  očekávání nových problémů, které přináší řízení kosmického 
provozu,  
- zapojení průmyslového ekosystém u EU  – průmysl EU již přispívá k  SST EU, jeho 
potenciál by však mohl být dále využit, pokud jde o malé a střední podniky a začínající 
podniky, a  to na základě veřejných služeb poskytovaných prostřednictvím SST EU.  
4.2 Zlepšení a  rozšíření služeb SST EU  
Systém  EU pro SST poskytuje služby založené především na katalogu kosmických objektů 
Spojených států amerických (USA), který stále častěji doplňuje vlastními daty a  národními 
katalogy. Hlavní přidanou hodnotou SST EU je zajištění úlohy zprostředkovatele v  případ ě 
událostí, které vyvolávají velký zájem, například vytváření aktuálnějších a  přesnějších dat 
prostřednictvím úkolování prostředků SST EU a  zpracování dat.  
USA dosud poskytovaly data o  kosmických objektech o  velikosti nad 10  cm a  pokračují ve 
zdokonalování  svého katalogu. Aby EU zvýšila svou odolnost prostřednictvím rozmanitosti 
zdrojů, zajistila svou strategickou autonomii a  podpořila spolupráci s  partnery, zejména 
prostřednictvím sdílení zátěže, musí zvýšit výkonnost svých provozních kapacit SST . Za 
tímto  účelem musí zajistit, aby:  
 partnerství EU pro SST provádělo nezbytné činnosti, aby bylo schopno detekovat 
všechny objekty o  velikosti 10  cm a  větší.  
Činnosti v  oblasti vývoje nových prostředků  by mohly zahrnovat například vývoj 
vesmírných senzorů v  rámci programu „Secure Connectivity Programme“ (program 
bezpečné konektivity) a  výkonnější radarové systémy a  systémy teleskopů. Vývoj 
nových technologií a  senzorů musí co nejlépe využívat civilních a  obranných synergií,  
 partnerství EU pro SST mělo přístup k  většímu počtu prostředků SST nacházejících se 
mimo kontinentální Evropu.  
Schopnost účinně pozorovat kosmické objekty přímo souvisí s  geografickou polohou 
těchto prostředků (radary, teleskopy a  lasery). K  dnešnímu dni se prostředky EU 
nacházejí převážně v  kontinentální Evropě.  Pokrytí oblohy by mělo být v  co největší 
                                                 
15 Například civilní o chrana v  případě riskantního návratu kosmických objektů do atmosféry a  SZBP/SBOP, jak je stanoveno v  Strategickém 
kompasu.  
 
8 
 
 míře posíleno prostředky kontrolovanými EU, které se nacházejí mimo evropský 
kontinent.  
Množství vypuštěných družic a  tempo vypouštění se navíc rychle zvyšuje, čímž automaticky 
narůstá počet vyda ných upozornění na riziko kolize a  riziko při návratu do atmosféry. 
Konsorcium EU pro SST poskytuje tři služby: předcházení kolizím, což pomáhá 
provozovatelům celistvých kosmických objektů zvládat přiblížení jejich družic během 
rutinního a  zvláštního provo zu, a dále analýzu návratu do atmosféry a  analýzu fragmentace. 
Nařízení o  kosmickém programu zavádí dvě další služby: snižování množství a  řešení 
problému kosmické tříště16.  
Nové doplňkové služby a modernizace fungování stávajících služeb budou zapotřebí k  řešení 
nových výzev ve vesmíru, jako jsou například megasoustavy družic. Na základě práce, kterou 
již vykonalo konsorcium EU pro SST, by mělo budoucí partnerství EU pro SST vyvinout další 
služby související s  přístupem EU k  řízení kosmického provozu. Tyto  služby by mohly sloužit 
k podpoře provozních činností snižování množství kosmické tříště a  doplňovat nápravné 
a servisní provozní činnosti na oběžné dráze , a to zvýšením bezpečnosti kritických 
provozních činností, vývojem platforem pro komunikaci a  koordi naci provozovatelů družic 
registrovaných jako uživatelé SST EU a  poskytováním podpory při mimořádných událostech 
a anomáliích na oběžné dráze atd.  
4.3 Vývoj nových technologií pro řešení požadavků řízení kosmického provozu  
Vývoj služeb automatického předcházen í kolizím a  použití umělé inteligence a  kvantové 
technologie by se mělo zrychlit , aby se dalo zvládnout zvýšené množství kosmických objektů 
a uživatelů SST EU. Kromě toho bude nárůst počtu provozovatelů obecně vyžadovat, aby EU 
zajistila snížení míry faleš ných poplachů (počet falešných varování o  riziku kolize), a  zaměřila 
se tak na nejproblematičtější přiblížení objektů. EU bude tyto technologické výzvy řešit 
prostřednictvím výzkumných a  vývojových činností, které jsou klíčové pro zvýšení kvality 
poskytova ných služeb SST.  
To bude vyžadovat mobilizaci dostupných možností financování na úrovni Komise 
a členských států , včetně synergického financování nebo kombinování fondů EU 
a vnitrostátních fondů. To by mohlo být případně doplněno fondy Evropské kosmické agentury 
(ESA) na podporu politiky EU za předpokladu, že budou ochráněny bezpečnostní zájmy EU 
a jejích členských států.  
Navíc musí být zajištěny synergie mezi výzkumnými činnosti podporovanými programem 
Horizont Evropa17 a činnostmi v  rámci Evropského prog ramu rozvoje obranného průmyslu 
a Evropského obranného fondu . 
4.4 Maximální využití průmyslového ekosystému EU  
Průmysl EU je přímo zapojen do rozvoje současné provozní kapacity SST: společnosti z  EU se 
účastní výzev k  předkládání nabídek, které zveřejňují členové konsorcia EU pro SST. 
V důsledku toho je až 75 % prostředků, které EU poskytuje konsorciu EU pro SST, p oužito 
                                                 
16 Cílem snižování množství kosmické tříště je omezit vznik kosmické tříště v  budoucnu a  cílem řešení problému kosmické tříště je vyvi nout 
metody pro zvládání stávající kosmické tříště.  
17 Výraz „Horizont Evropa“ v  tomto dokumentu se vztahuje na zvláštní program, kterým se provádí program Horizont Evropa, a  na Evropský 
inovační a  technologický institut. Činnosti prováděné v  jejich rámci s e zaměřují výhradně na civilní aplikace.  
 
9 
 
 na financování zakázek zadaných průmyslu EU18. Díky tomu již kolem SST vznikl evropský 
průmyslový ekosystém, který by měl být schopen přispět k  přístupu EU k  řízení kosmického 
provozu.   
Je třeba zajistit, aby byl využit veškerý potenciál, který nabíz í průmysl EU, včetně strategie 
„New Space“, a  to na základě veřejných služeb poskytovaných prostřednictvím SST EU . 
Data SST by mohla pro průmysl EU představovat skutečnou příležitost. Nařízení o  kosmickém 
programu předpokládá do konce roku 2024 vývoj katal ogu SST EU19 za použití senzorů 
SST.  Tento katalog20 bude vycházet z  práce, která byla v  posledních letech vynaložena na 
vytváření platformy EU pro sdílení dat SST (databáze SST EU21). Vývoj zlepšených 
provozních kapacit SST a  dalších prostředků umístěných mimo kontinentální Evropu dále 
zlepší kvalitu budoucího katalogu EU. Některé části tohoto katalogu a  související platforma pro 
sdílení dat budou zpřístupněny společnostem z  EU pro v ýzkumné činnosti související 
s rozvojem služeb řízení kosmického provozu s  přidanou hodnotou v  Evropě a  na mezinárodní 
úrovni.  
Kromě toho je třeba zintenzivnit dialog s  průmyslovými odvětvími EU spojenými s e službami  
SST. Cílem je co nejlépe využít kapaci t a inovací EU  v oblasti SST . To by mělo mít podobu 
opatření iniciovaných partnerstvím EU pro SST, aby se využilo inovačního potenciálu 
průmyslu EU. Konkrétní opatření by mohla zahrnovat například pravidelné Dny průmyslu , na 
nichž mají společnosti možnost prezentovat nové technologie a  inovace, nebo specializované 
hackathony pro malé a střední podniky a začínající podniky, výzvy, granty, ceny atd., jako je 
tomu v  rámci iniciativy CASSINI22.  
Tato opatření budou stimulovat inovace a  zároveň oboh acovat partner ství EU pro SST 
o nejnovější technologické poznatky.  
                                                 
18 Zbývajících 25  % spotřebují zúčastněné vnitrostátní subjekty samotného konsorcia EU pro SST.  
19 Konzistentní záznam a  historie dohledatelných dat (např. informace o  objektech, data o  měření, data z  oběžné dráhy, ne jistota), která jsou 
uchovávána jedinečným systémem.  
20 Katalog SST EU by měl být k  dispozici do konce roku 2024.  
21 Databáze SST EU je platformou pro sdílení, ukládání a  šíření dat a  informací v  rámci SST EU (např. informace o  objektech, data o  měření, 
data z  oběžné dráhy, požadavky na úkoly, národní katalogy a  katalogy SST EU) a  je propojena s  operačními středisky čle nských států.  
22 https://ec.europa.eu/defence -industry -space/eu -space -policy/space -research -and-innovation /cassini -space -entrepreneurship -initiative_en   
 
10 
 
 Opatření 2:  Komise s  podporou partnerství EU pro SST:  
a) zlepší výkonnost stávajících služeb:  
– do poloviny roku 2023 (přípravná fáze) vypracuje analýzu architektury budoucích potřeb 
řízení kosmického pr ovozu, včetně identifikace potřebných zdrojů pro efektivnější a  výkonnější 
systém EU pro SST, který bude schopen detekovat všechny objekty větší než 10  cm, a  
– do roku 2025 (realizační fáze) zahájí zavádění dalších prostředků;  
b) vyvine nové služby:  
– do poloviny roku 2023 navrhne nové služby, které budou řešit nadcházející problémy vzniklé 
v rámci řízení kosmického provozu,  
– do roku 2025 schválí nové služby, které budou uvedeny do provozu;  
c) bude podporovat technologie:  
– do konce roku 2023 naváže  spojení s  průmyslem EU s  cílem zřídit zvláštní fórum pro 
vzájemné obohacování v oblasti technologií a  inovací,  
– do konce roku 2023 připraví podrobný plán výzkumu zaměřený na nové technologie a  
– do konce roku 2025 vyhodnotí proces jeho provádění.  
Opatře ní 3:  Komise zahájí v  rámci iniciativy CASSINI konkrétní opatření, aby plně využila 
inovačního potenciálu začínajících podniků.  
Opatření 4:  Komise v  koordinaci s  partnerstvím EU pro SST zpřístupní průmyslu:  
– do roku 2023 části platformy pro sdílení dat a  
– do roku 2025 části budoucího katalogu SST EU.  
 
5 PODPORA REGULAČNÍCH ASPEKTŮ ŘÍZENÍ KOSMICKÉHO 
PROVOZU  
Přístup EU k  řízení kosmického provozu se zabývá také regulačními aspekty řízení kosmického 
provozu. Bude zahrnovat nezávazná opatření (normy a pokyny), ale i závazné povinnosti 
(právní předpisy) na úrovni EU.  
5.1 Sledování vývoje norem a  pokynů v oblasti řízení kosmického provozu  
Přínos norem  pro evropský průmysl je široký23. Cílem norem řízení kosmického provozu 
vyvinutých zúčastněnými stranami v  kosmické oblasti je zajistit interoperabilitu a  bezpečnost, 
snížit náklady a  usnadnit manévry ve vesmíru. Normy pomáhají výrobcům snižovat náklady, 
předvídat technické požadavky a  zvyšovat produktivitu, inovace a  efektivitu.  
Kosmické odvětví je vysoce tec hnické povahy a  vyžaduje používání norem v  každé fázi 
hodnotového řetězce. Normy pro oblast vesmíru přijímají vnitrostátní, evropské a  mezinárodní 
                                                 
23 Dne 2. února 2022 přijala Komise  Strategii EU pro normalizaci s názvem: Stanovování celosvětových norem na podporu odolného, zeleného 
a digitálního jednotného trhu EU (COM(2022) 31 final), v níž je zdůrazněn a souvislost normalizace s podporou hodnot, vedoucím postavením 
v průmyslu, měnícím se geopolitickým prostředím a úlohou EU jakožto důvěryhodného aktéra při vytváření globálních norem.  
 
11 
 
 normalizační orgány. Při vytváření odvětvových světových norem hrají důležitou úlohu další 
technické agentury  OSN. Kromě tradičních normalizačních orgánů24 existuje v  kosmickém 
odvětví25 několik specifických aktérů . V rámci OSN jsou také vypracovávány pokyny týkající 
se vesmíru, nejnovějším příkladem jsou „Pokyny OSN pro dlouhodobou udržitelnost“26. 
Normy a  pokyny v  oblasti řízení kosmického provozu mají přímý dopad na bezpečné 
a udržitelné využívání vesmíru.  
EU by měla podporovat společný přístup EU k  normám, neboť mají hmatatelný dopad na 
utváření budoucího globálního systému řízení kosmického provozu. V  úzké spol upráci 
s členskými státy bude zřízeno zvláštní fórum  zaměřené na zajištění komplexního přístupu EU 
k řízení kosmického provozu na mezinárodních normalizačních fórech zabývajících se řízením 
kosmického provozu. Příležitost zúčastnit se budou mít i  všichni o statní aktéři EU, například 
partnerství EU pro SST, průmysl EU atd.  
5.2 Vývoj a  podpora norem a  pokynů pro řízení kosmického provozu  
EU by měla usnadnit vypracování norem a  pokynů pro řízení kosmického provozu, jejichž 
cílem je zajistit bezpečné a  udržitelné využívání vesmíru.  
Z tohoto důvodu by EU měla stát v čele vývoje pokynů a  norem řízení kosmického provozu . 
EU by měla být aktivní  při zajišťování vývoje mezinárodních norem, pokud je to možné 
a potřebné, a  při vývoji vlastních norem EU, kdykoli je to vhodné. Kromě toho by EU měla 
upřednostňovat normy a  pokyny s  největším dopadem a  podporovat jejich zavádění  
prostřednictvím souboru n ástrojů a  doporučení.  
Komise má v  úmyslu vypracovat soubor nástrojů  založený na určitých normách a  pokynech 
v oblasti řízení kosmického provozu, který by mohl pomoci členským státům při udělování 
licencí na poskytování služeb požadovaných provozovateli dru žic nad jejich územím. Cílem je 
zajistit, aby byla identifikována a  zmírněna rizika spojená s  kosmickým provozem (zejména 
zamezení interferenci a  kolizím). Tento přístup by byl podobný jako u souboru opatření EU pro 
bezpečné sítě 5G27. 
Komise by měla úzce s polupracovat s členskými státy na poli normalizace a mohla by 
podporovat výběr norem a  pokynů v oblasti řízení kosmického provozu, které by měly být 
prosazovány na úrovni EU.  Tyto normy by se například mohly týkat používání aktivních 
zařízení pro usnadněn í sledování družic, varování před jakoukoli závažnou nehodou nebo 
návratem do atmosféry, jakož i  vypracování pokynů pro zvláštní případy řízení kosmického 
provozu, jako jsou nemanévrovatelné družice nebo soustavy družic.  
5.3 Podpora norem a  pokynů pro řízení kosmického provozu  
S cílem podpořit používání pokynů a  norem doporučených na úrovni EU ze strany 
provozovatelů v  EU budou zavedena motivační opatření . Evropská unie například uváží 
následující kroky:  
                                                 
24 Vnitrostátní normalizační orgány, CEN/CENELEC a  Mezinárodní organizac e pro normalizaci.  
25 Jako například Evropská spolupráce pro účely normalizace týkající se oblasti vesmíru  (ECSS) , Poradní výbor pro kosmické datové systémy 
(CCSDS) a Meziagenturní koordinační výbor pro kosmický odpad  (IADC) . 
26 Pokyny pro dlouhodobě udržite lné kosmické činnosti, A/AC.105/2018/CRP.20, 27.  června 2018.  
27 Soubor opatření EU pro bezpečné sítě 5G | Formování digitální budoucnosti Evropy (europa.eu).  
 
12 
 
  používat značku „bezpečný vesmír“  podobnou koncepci eko značky. Společnosti 
a provozovatelé používající tuto značku by mohli zvýšit svůj podíl na trhu tím, že by 
byli schopni vyhovět zákazníkům citlivým na bezpečný a  udržitelný kosmický provoz,  
 upravit kritéria pro udělení značky  tak, aby podporovala používání doporučených 
pokynů a  norem v  rámci příslušných nástrojů EU (Horizont Evropa, nařízení 
o Kosmickém programu, InvestEU, Evropský obranný fond a jiné iniciativy v kosmické 
oblasti),  
 vytvořit seznam společností a  provozovatelů , kteří up latňují pokyny nebo normy 
v oblasti řízení kosmického provozu.  
Motivační nástroj by vyžadoval vytvoření mechanismu dohledu nad prováděním 
doporučených pokynů a  norem . EU v  úzké spolupráci s  členskými státy zváží vytvoření 
certifikačního mechanismu pro řízení kosmického provo zu, aby bylo možné ověřit, zda 
společnosti dodržují doporučené pokyny a  normy.  
5.4 Na cestě k  povinnostem v oblasti řízení kosmického provozu  
Krátkodobě by se mělo počítat s  určitými omezenými povinnostmi, které by pro průmysl 
znamenaly mírné náklady. Prudký nárůst provozu do vesmíru a z vesmíru a počtu družic na 
různých kosmických oběžných drahách a  nutnost zabránit vzniku kosmické tříště v  důsledku 
dalších kolizí vede k nutnosti uložit každému provozovateli družic určité povinnosti. Právní 
návrh by proto měl  ukládat, aby se všichni provozovatelé družic, kteří poskytují služby v  rámci 
EU, zaregistrovali u  služby pro předcházení kolizím , která nabízí alespoň podobnou úroveň 
výkonnosti jako současné služby nabízené systémem SST EU.  
Subjekty odpovědné za služby předcházení kolizím by navíc měly mít k  dispozici komunikační 
mechanismy a  kontakty (tj. adresář provozovatelů) pro řízení událostí spojených s  přiblížením 
objektů s  ostatními poskytovateli služeb, aby byla zajištěna včasná reakce a  koordinované 
manévry pr o předcházení kolizím.  
Ve střednědobém horizontu  by měl být po konzultaci s  členskými státy vypracován 
komplexnější regulační přístup k  řízení kosmického provozu s  cílem určit příslušné oblasti pro 
právní předpisy a  zároveň zachovat konkurenceschopnost prů myslu EU v souladu s příslušnými 
pravomocemi EU a  jejích členských států.  
Některé členské státy přijaly vnitrostátní právní předpisy týkající se řízení kosmického provozu. 
Jiné zvažují možnost přijetí vnitrostátních opatření. Roztříštěný přístup k oblasti  vesmíru na 
úrovni EU nejenže brání dobře fungujícímu vnitřnímu trhu důležitému pro rozvoj zboží a  služeb 
spojených s  využíváním vesmíru, ale může mít též negativní dopady na další politiky Unie, jako 
jsou klima, životní prostředí a  doprava, a zejména pak letectví, kde již je vyvíjeno určité úsilí o 
zmírnění fragmentace evropského vzdušného prostoru. Soudržný přístup na úrovni EU se jeví 
jako nezbytný. Za tímto účelem a  na základě potřeb zúčastněných stran v  EU a určených 
pravidel a  norem a  po řádném zapoje ní členských států do konzultačního procesu by EU měla 
předložit legislativní návrh týkající se pravidel pro řízení kosmického provozu .  
Cílem tohoto legislativního návrhu by mělo být vytvoření společných rovných podmínek na 
úrovni EU, které by zajistily, že nejpoctivější provozovatelé nebudou postihováni. Měl by 
rovněž zaručit, že provozovatelé z  EU nebudou trpět narušením hospodářské soutěže ze strany 
provozovatelů usazených mimo EU, kteří mají prospěch z méně přísných norem, například 
 
13 
 
 zavedením rovného z acházení pro provozovatele z  EU a  pro všechny provozovatele družic, 
kteří hodlají poskytovat služby v  EU. 
Po věcné stránce by se návrh mohl omezit na stanovení základních požadavků na řízení 
kosmického provozu s  přihlédnutím ke stávajícím požadavkům na usp ořádání letového 
provozu na úrovni EU. Následně by evropské normalizační organizace mohly vypracovat 
příslušné technické požadavky na řízení kosmického provozu ve formě harmonizovaných 
norem nebo pokynů, které by následně umožnily výrobcům a  provozovatelům  prokázat soulad 
s těmito základními požadavky.  
Opatření 5:  Komise a  vysoký představitel v  závislosti na příslušné pravomoci EU a  v úzké 
spolupráci s  členskými státy:  
– do konce roku 2023 vytvoří nezbytné fórum, které zajistí, aby v  EU existovaly účinné 
informace a  koordinace týkající se norem a  pokynů vypracovaných na mezinárodní úrovni.  
Toto fórum s  podporou partnerství EU pro SST, průmyslu EU a  agentury ESA:  
 a) vypracuje nové evropské a  mezinárodní normy;  
 b) bude prosazovat vybrané normy a  pokyny na úrovni EU a  
 c) vytvoří soubor nástrojů, který bude členským státům pomáhat při vyřizování žádostí 
provozovatelů družic o  vydání licence.  
Opatření 6:  Komise v  úzké s polupráci s  členskými státy:  
– do konce roku 2023 určí možná stimulační opatření a  certifikační mechanismus k  provádění 
norem a  pokynů pro řízení kosmického provozu a  
– do konce roku 2024 zavede certifikační mechanismus a  provede stimulační opatření.  
Opatř ení 7:  Komise v  úzké spolupráci s  členskými státy:  
– do konce roku 2023 navrhne počáteční, omezený soubor povinností,  
– do poloviny roku 2024 určí možné oblasti pro právní předpisy EU týkající se řízení 
kosmického provozu a  
– do konce roku 2024 předloží ná vrh právních předpisů EU o  řízení kosmického provozu.  
 
6 GLOBÁLNÍ PROSAZOVÁNÍ PŘÍSTUPU EU K  ŘÍZENÍ KOSMICKÉHO 
PROVOZU  
Cílem přístupu EU k  řízení kosmického provozu je přispět ke globálnímu úsilí  a sladit 
stávající regionální kapacity a  nástroje s  celkovou ambicí týkající se globální spolupráce. To 
představuje „vnější cestu“ přístupu EU k  řízení kosmického provozu, která bude aktivně 
podporovat pragmatická a  konkrétní řešení směřující ke globálněj šímu řízení kosmického 
provozu. Tím by se naplnily základní zásady a  hodnoty EU v  oblasti vesmíru a  zároveň by byly 
zachovány diplomatické, hospodářské a  politické zájmy EU i  jejích členských států.  
 
14 
 
 6.1 Podpora mnohostranného přístupu k řízení kosmického prov ozu 
Cílem přístupu EU k  řízení kosmického provozu je přispět ke globálnímu řízení kosmického 
provozu, který bude spravován na mezinárodní úrovni. Evropská unie již:  
 podporuje zachování bezpečného, zabezpečeného a  udržitelného kosmického 
prostředí  a mírové využívání vesmíru na spravedlivém a  vzájemně přijatelném 
základě,  
 zdůrazňuje význam transparentnosti a  opatření k budování důvěry  a  
 prosazuje odpovědné chování ve vesmíru  v rámci OSN.  
V návaznosti na tyto zásady bude přístup EU k  řízení kosmického provoz u upřednostňovat 
mnohostranný přístup k  řízení kosmického provozu v  rámci OSN . Jakožto součást přístupu 
EU k  řízení kosmického provozu bude Unie usilovat o  podporu diskuse o  řízení kosmického 
provozu v  příslušných fórech OSN, zejména ve Výboru OSN pro míro vé využívání kosmického 
prostoru (COPUOS), ale také na konferenci pro odzbrojení s  cílem nastolit diskusi na Valném 
shromáždění OSN. EU určí příslušné orgány OSN, které by mohly tyto činnosti podpořit nebo 
k nim přispět, a  naváže s  nimi spolupráci. Mezinár odní telekomunikační unie se již například 
podílí na řízení oběžné dráhy a  vyplňování frekvencí a  běžně se zabývá normalizačními 
činnostmi v  různých oblastech. Mezinárodní organizace pro civilní letectví se rovněž podílí na 
vývoji norem v  oblastech, kde se  kosmický provoz stýká s  civilním letectvím.  
Přijetí příslušných smluv a  úmluv OSN o  vesmíru Evropskou unií, k  němuž členské státy 
opakovaně vyzývají, by pomohlo zvýšit důvěryhodnost EU, pokud jde o  podporu udržitelného 
využívání vesmíru a  odpovědného chov ání v  kosmickém prostředí, a  také by posílilo její 
postavení a  legitimitu na mezinárodní úrovni. Mezinárodní pravidla vztahující se na kosmické 
činnosti jsou obsažena v  pěti mezinárodních úmluvách, obvykle označovaných jako „pět smluv 
OSN o  vesmíru“, které  v současné době neuznávají účast mezinárodních organizací. Dohoda 
o záchraně, úmluva o  odpovědnosti a  úmluva o  registraci tuto účast umožňují, i  když ne na 
stejné úrovni jako v případě smluvních států. Vzhledem k  souběžné pravomoci, kterou má Unie 
v oblas ti vesmíru společně se svými členskými státy, by měla být přijata opatření ke zvážení 
účasti EU na dohodě o  záchraně, úmluvě o  odpovědnosti a  úmluvě o  registraci při současném 
zajištění zvláštních zájmů Unie souvisejících s  prováděním Kosmického programu.  
6.2 Regionální přispění ke globálnímu úsilí v oblasti řízení kosmického 
provozu   
Budoucí režim řízení kosmického provozu by měl být v  ideálním případě organizován globálně. 
V současné době je jen velmi málo zemí na světě schopno samostatně zavést globálně fun gující 
systém SST, který by byl schopen zajišťovat služby nezbytné k  řízení kosmického provozu, jak 
je popsáno v  kapitole 4, nebo definovat regulační aspekty řízení kosmického provozu popsané 
v kapitole 5 a  dohlížet na ně. Vytváření partnerství a  sdílení b řemene řízení kosmického 
provozu prostřednictvím doplňujících se kapacit a  norem je tedy praktickým řešením v  zájmu 
všech.  
Řízení kosmického provozu navíc závisí na určité úrovni důvěry mezi kosmickými mocnostmi 
a vyžaduje záložní systémy. Přístup založený  na regionálních příspěvcích je pragmatickým 
způsobem směřujícím „zdola nahoru“ , umožňujícím tuto důvěru vybudovat a  zajistit 
nezbytné zálohy. Jakmile budou různé regionální prvky řízení kosmického provozu dostatečně 
 
15 
 
 vyspělé a  sblížené a  bude dosaženo dost atečné shody ohledně různých pravidel a  norem 
popsaných v  kapitole 4, regionální prvky řízení kosmického provozu by mohly tvořit součást 
globálního řízení kosmického provozu, přičemž bude ještě třeba určit vhodnou formu správy.  
Rozvoj přístupu EU k  řízení  kosmického provozu v  rámci Unie je pouze prvním krokem 
obecnějšího procesu. Cílem bude rozšířit přístup Unie a jejích členských států k řízení 
kosmického provozu na celoevropský přístup a  na tomto základě zahájit proces na mezinárodní 
úrovni jak v  rámci O SN, tak na bilaterální úrovni. Je proto důležité u  externích partnerů 
prosazovat koncepci mnohostranného přístupu s  regionálními příspěvky.  
6.3 Výsadní diskuse s  USA  
USA jsou nejpokročilejším aktérem v oblasti řízení kosmického provozu a v posledních dvaceti  
letech investovaly do kapacit SST miliardy dolarů. Výsledkem toho mají nejvýkonnější 
kapacitu SST na světě a tato data sdílejí v rámci celého světa. Prostřednictvím směrnice 
o politice v  oblasti vesmíru 3 začaly rozvíjet specializovaný přístup v  oblasti ř ízení kosmického 
provozu.  
EU sice musí nejprve vyvinout vlastní přístup k  řízení kosmického provozu, musí tak ale učinit 
v úzké spolupráci s  USA. Na summitu EU -USA v  červnu 2021 se obě strany dohodly na 
výměně informací o  příslušných přístupech k  řízení ko smického provozu . V tomto ohledu 
a v souvislosti se zvyšujícími se aktivitami USA v  oblasti řízení kosmického provozu budou 
Komise a  vysoký představitel zvažovat způsoby, jak zajistit užší spolupráci  a vzájemnou 
součinnost a  komplementaritu v  oblasti řízen í kosmického provozu s  USA.  
6.4 Dialogy s  dalšími třetími zeměmi  
EU bude pokračovat v  aktivní diplomacii vztahující se k  řízení kosmického provozu . 
Diskuse s  mezinárodními partnery by se měla zaměřit na civilní záležitosti (např. provoz, 
normalizace atd.), ale  také klást důraz na související bezpečnostní a  obranné aspekty řízení 
kosmického provozu. To by mělo zahrnovat zejména propagaci přístupu EU k  řízení 
kosmického provozu z  relevantních hledisek, jako je provozní bezpečnost a  dlouhodobá 
udržitelnost  prostředí oběžné dráhy, včetně podpory zájmu o  služby EU  dostupné širšímu 
globálnímu společenství (např. SST EU).  
Opatření 8:  Komise a  vysoký představitel ve spolupráci s  členskými státy v  závislosti na 
příslušných pravomocích EU povedou dialog s OSN s  cílem určit nebo pomoci vytvořit zvláštní 
orgány pro řízení kosmického provozu, aby bylo možné zavést konkrétní řešení pro řízen í 
kosmického provozu na globální úrovni.  
Opatření 9:  Do poloviny roku 2022 Komise prozkoumá možné způsoby, jak by se EU mohla 
podílet na úmluvách OSN – dohodě o  záchraně, úmluvě o  odpovědnosti a  úmluvě o  registraci 
– a zároveň chránit zájmy Unie. Za tímto účelem bude Komise analyzovat a  vypracovávat 
možná opatření potřebná k  provádění závazků zakotvených v  těchto úmluvách.  
 
16 
 
 Opatření 10:  Komise a  vysoký představitel v  závislosti na příslušné pravomoci EU a v  úzké 
spolupráci s  členskými státy budou:  
– podporo vat regionální přístup k  řízení kosmického provozu se třetími zeměmi a  s příslušnými 
partnery na regionálních fórech s  cílem připravit budoucí vytvoření globálního systému řízení 
kosmického provozu založeného na regionálních příspěvcích,  
– dále spolupraco vat s  USA s  cílem zajistit užší spolupráci a  vzájemnou interoperabilitu 
v otázkách souvisejících s  řízením kosmického provozu,  
– systematicky se zabývat problematikou řízení kosmického provozu v  rámci dialogů o  vesmíru 
se třetími zeměmi.  
  
 
17 
 
 7 ZÁVĚR  
Cílem tohoto společného sdělení, které je příspěvkem EU k řešení globální veřejněpolitické 
výzvy, je iniciovat formulování uceleného a  koordinovaného přístupu EU k  řízení kosmického 
provozu pro EU a  její členské státy a  prosazovat postoj EU k  řízení kosmic kého  provozu na 
mezinárodních a  mnohostranných fórech.  
EU musí jednat hned – rychle, kolektivně a  rozhodně, aby zajistila bezpečné, zabezpečené 
a udržitelné využívání vesmíru. Společné sdělení navrhuje dynamický a  rozvíjející se přístup 
EU s  několika konkrétními opatřeními v  oblasti řízení kosmického provozu s  cílem zachovat 
zájmy EU a  členských států v  plném souladu s  pravomocemi EU a  jejích členských států.  
Tato opatření zahrnují posouzení civilních a  obranných požadavků EU v  oblasti řízení 
kosmickéh o provozu, posílení provozních kapacit EU na podporu řízení kosmického provozu, 
pokud jde o  služby a  technologie, podporu regulačních aspektů řízení kosmického provozu, 
které vyústí v  příslušné právní předpisy, a  prosazování přístupu EU k  řízení kosmického  
provozu na celém světě.   
Toto úsilí zvýší odolnost vesmírné infrastruktury EU a  členských států, na níž závisí naše 
společnost a  ekonomika, poskytne větší jistotu provozovatelům, podpoří konkurenceschopnost 
evropského průmyslu a  společně s  našimi partnery  konkrétně přispěje ke globálnímu úsilí 
o zachování kosmických služeb a  aplikací v  nadcházejících desetiletích.