S ohledem na dočasné období, v němž je financování facility k dispozici, by finanční podpora a příslušná opatření prováděná členskými státy pod záštitou facility měla být předsunuta do konce roku 2024, a pokud jde o nevratnou finanční podporu představující nejméně 60 % celkové částky, ta by měla být vyčleněna do konce roku 2022. Zbývající roky od roku 2024 až do konce VFR by proto Komise a členské státy měly využít na podporu provádění příslušných opatření v praxi, k dosažení očekávaného oživení v příslušných hospodářských a sociálních odvětvích a na podporu odolnosti a konvergence. Má-li po tomto období facilita k dispozici další finanční zdroje a jsou-li jí přiděleny v rozpočtu Unie, mohla by Komise rovněž uspořádat další výzvy.

Komise navrhuje plně využít potenciál rozpočtu EU a investice a finanční podporu předsunout do prvních let obnovy. Tyto návrhy jsou založeny na dvou pilířích:

Finanční krytí je stanoveno takto: i) 334 950 000 000 EUR na finanční podporu (nevratná podpora) a ii) 267 955 000 000 EUR na půjčky členským státům. Částky určené pro nevratnou podporu jsou financovány vnějšími účelově vázanými příjmy ve smyslu čl. 21 odst. 5 finančního nařízení. Nezbytné právní závazky pro nejméně 60 procent nevratné podpory by měly být přijaty do 31. prosince 2022. Právní závazky pro zbývající částku by měly být přijaty do 31. prosince 2024 (článek 5). Členské státy mohou na facilitu na podporu oživení a odolnosti dobrovolně převést zdroje ze společných programů řízení (článek 6).

Hodnocení nařízení se provede, jakmile bude k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do čtyř let od začátku provádění. Nejpozději do čtyř let po ukončení použitelnosti nařízení provede Komise hodnocení ex post. Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Aby mohla Komise sledovat výkonnost sady nástrojů stanovené tímto nařízením při plnění jejich cílů, určila některé klíčové ukazatele výkonnosti a bude pravidelně shromažďovat příslušné údaje. Soubor ukazatelů bude třeba dále upřesnit, a to po dohodě s dotčeným členským státem, na úrovni jednotlivých plánů na podporu oživení a odolnosti členských států; tyto ukazatele budou odkazovat na příslušná mikrodata, která budou agregována podle potřeby, a na další příslušné údaje. Vyplácení finančního příspěvku bude následovat po dokončení milníků a cílů dohodnutých s dotčeným členským státem. Tyto příslušné údaje budou muset být začleněny do vyhrazeného nástroje pro sledování podle jednotlivých členských států a podle oblastí politiky.

Pokud jde o nevratnou finanční podporu, je třeba do 31. prosince 2022 přijmout nezbytné právní závazky pro nejméně 60 % z celkových zdrojů. Rozpočtové závazky mohou být v případě potřeby rozděleny do ročních splátek rozložených do několika let s orientačním harmonogramem pro provádění reforem na období nejvýše čtyř let a s investicemi v průběhu nejvýše sedmi let.

Členské státy musí Komisi nejpozději do 30. dubna předložit plány na podporu oživení a odolnosti. Tyto plány by měly tvořit přílohu k příslušnému národnímu programu reforem, který může být předložen dříve, než tato příloha a odděleně od ní. Za tímto účelem mohou členské státy předběžně předložit návrh plánu spolu s vnitrostátním návrhem rozpočtu. Plány by měly stanovit reformy a investice pro řešení výzev identifikovaných v rámci evropského semestru a mimo jiné by měly vysvětlit, jak tyto reformy a investice zvýší růstový potenciál a hospodářskou a sociální odolnost dotčeného členského státu a jakým způsobem přispějí k posílení soudržnosti. Plán by také měl obsahovat opatření, která jsou relevantní pro ekologickou a digitální transformaci. Plán by měl rovněž stanovit odhadované celkové náklady a příslušné milníky, cíle a orientační harmonogram provádění reforem a investic. Navrhovaný plán by mohl případně zahrnovat žádost o půjčku na další reformy a investice (článek 15). Plán může být během provádění změněn, pokud je to odůvodněno objektivními okolnostmi (článek 18).

Členské státy budou moci přijmout finanční příspěvek formou nevratné podpory. Maximální částka na členský stát bude stanovena na základě stanoveného rozdělovacího klíče (příloha I). Tyto částky se vypočítají na základě počtu obyvatel, převrácené hodnoty hrubého domácího produktu (HDP) na obyvatele a relativní míry nezaměstnanosti každého členského státu (článek 10). Finanční krytí pro nevratnou podporu facility bude pro plány členských států na podporu oživení a odolnosti zpřístupněno v období do 31. prosince 2022. Jsou-li od skončení tohoto období do 31. prosince 2024 k dispozici finanční prostředky, může Komise uspořádat výzvy v souladu s harmonogramem evropského semestru (článek 11).

Cílem facility je podporovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie zlepšováním odolnosti a schopnosti přizpůsobení členských států, zmírňováním sociálních a hospodářských dopadů krize a podporou ekologické a digitální transformace, jejichž cílem je dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální Evropy, a přispět tak k obnově růstového potenciálu ekonomik členských států po krizi COVID-19, podporovat tvorbu pracovních míst a udržitelný růst. Za tímto účelem poskytne facilita členským státům přímou finanční podporu s cílem dosáhnout milníků a cílů reforem a investic (článek 4). Pokud jde o reformy a investice, jsou rovněž stanovena pravidla způsobilosti. Členské státy by měly připravit vnitrostátní plány na podporu oživení a odolnosti, v nichž stanoví program reforem a investic na následující čtyři roky. Tyto plány by měly zahrnovat opatření k provádění reforem i projekty veřejných investic v rámci uceleného balíčku. Plány by měly být v souladu s výzvami a prioritami identifikovanými v rámci evropského semestru, s národními programy reforem, vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu, plány spravedlivé transformace a dohodami o partnerství a operačními programy přijatými v rámci fondů Unie. Měly by zahrnovat opatření zaměřená na řešení výzev v oblastech ekologické a digitální transformace, jimž členské státy čelí, a podpořit tak cestu k udržitelné obnově. Pokud je členský stát osvobozen od sledování a posuzování evropského semestru na základě článku 12 nařízení (EU) č. 472/2013, nebo podléhá dohledu podle nařízení Rady (ES) č. 332/2002, použijí se na dotčený členský stát ustanovení uvedená v tomto nařízení v souvislosti s výzvami a prioritami, které byly identifikovány prostřednictvím opatření stanovených podle uvedených nařízení (článek 14).

(16)Aby byl zajištěn přínos plánu na podporu oživení a odolnosti k plnění cílů facility, měl by tento plán zahrnovat opatření pro realizaci reforem a projektů veřejných investic prostřednictvím uceleného plánu na podporu oživení a odolnosti. Plán na podporu oživení a odolnosti by měl být v souladu s příslušnými výzvami a prioritami jednotlivých zemí stanovenými v kontextu evropského semestru, s národními programy reforem, národními energetickými a klimatickými plány, plány spravedlivé transformace a dohodami o partnerství a operačními programy přijatými v rámci fondů Unie. V zájmu posílení opatření, která spadají do priorit Zelené dohody pro Evropu a Digitální agendy, by měl plán rovněž stanovit opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci. Opatření by měla umožnit rychlé dosažení cílů a příspěvků stanovených v národních energetických a klimatických plánech a jejich aktualizacích. Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování priorit Unie v oblasti klimatu a životního prostředí.

(15)Specifickým cílem facility by mělo být poskytnout finanční podporu pro dosažení milníků a cílů reforem a investic stanovených v plánech na podporu oživení a odolnosti. Uvedený specifický cíl by měl být plněn v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy.

(14)Obecným cílem facility by měla být podpora hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Za tímto účelem by měla přispívat ke zlepšení odolnosti a přizpůsobivosti členských států, zmírňování sociálních a hospodářských dopadů krize a k podpoře zelené a digitální transformace s cílem dosáhnout klimaticky neutrální Evropy do roku 2050, aby se tak obnovil růstový potenciál unijních ekonomik po krizi, posílila tvorba pracovních míst a podpořil udržitelný růst.

(13)Aby bylo možné přijmout opatření, která facilitu propojí s řádnou správou ekonomických záležitostí, s cílem zajistit jednotné podmínky provádění, měla by být Radě svěřena pravomoc na návrh Komise a prostřednictvím prováděcích aktů pozastavit lhůtu k přijetí rozhodnutí o návrzích plánů na podporu oživení a odolnosti a pozastavit platby z této facility v případě významného neplnění požadavků v souvislosti s příslušnými případy týkajícími se postupu správy ekonomických záležitostí stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) XXX/XX [nařízení o společných ustanoveních] (…). Pravomoc zrušit tato pozastavení prostřednictvím prováděcích aktů na návrh Komise ve vztahu ke stejným příslušným případům by měla být rovněž svěřena Radě.

(10)V souladu s nařízením [o nástroji Evropské unie na podporu oživení] a v rámci dostupných zdrojů, které jsou mu přiděleny, by se v rámci facility na podporu oživení a odolnosti měla provádět opatření na podporu oživení a odolnosti za účelem řešení nebývalého dopadu krize COVID-19. Tyto doplňkové zdroje by měly být použity způsobem, který zajistí dodržování lhůt stanovených v nařízení [o nástroji Evropské unie na podporu oživení].

(9)Druhy financování a způsoby provádění v rámci tohoto nařízení by měly být voleny na základě jejich schopnosti dosáhnout specifických cílů akcí a přinášet výsledky, zejména s ohledem na náklady kontrol, administrativní zátěž a očekávané riziko nesplnění požadavků. Přitom by se mělo zvážit využití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, podle čl. 125 odst. 1 písm. a) finančního nařízení.

(8)Vzhledem k výše uvedenému je třeba posílit stávající rámec pro poskytování podpory členským státům a poskytnout přímou podporu členských státům prostřednictvím inovativního nástroje. Za tímto účelem by tímto nařízením měla být zřízena facilita na podporu oživení a odolnosti (dále jen „facilita“), která by poskytovala účinnou finanční a významnou podporu pro intenzivnější realizaci reforem a souvisejících veřejných investic v členských státech. Facilita by měl být komplexní a měla by vycházet ze zkušeností, které Komise a členské státy získaly při používání jiných nástrojů a programů.

(17)Pokud je členský stát osvobozen od sledování a posuzování evropského semestru na základě článku 12 nařízení (EU) č. 472/2013, nebo podléhá dohledu podle nařízení Rady (ES) č. 332/2002, mělo by být možné, aby se na dotčený členský stát v souvislosti s výzvami a prioritami, které byly identifikovány prostřednictvím opatření stanovených podle uvedených nařízení, použila ustanovení uvedená v tomto nařízení.

(18)Za účelem zajištění přípravy a provádění plánů na podporu oživení a odolnosti členskými státy by Rada měla mít možnost v rámci evropského semestru projednat stav oživení, odolnost a přizpůsobivost v Unii. V zájmu zajištění náležitých důkazů by měla jednání vycházet ze strategických a analytických informací Komise, které jsou k dispozici v kontextu evropského semestru, a z informací o provádění plánů v předchozích letech, jsou-li tyto informace k dispozici.

(19)Aby byl zajištěn smysluplný finanční příspěvek úměrný skutečným potřebám členských států k realizaci a dokončení reforem a investic obsažených v plánu na podporu oživení a odolnosti, je vhodné stanovit maximální finanční příspěvek, který jim má být v rámci facility k dispozici, pokud jde o finanční podporu (tj. nevratná finanční podpora). Tento maximální příspěvek by měl být vypočten na základě počtu obyvatel, převrácené hodnoty hrubého domácího produktu (HDP) na obyvatele a relativní míry nezaměstnanosti každého členského státu.

(20)Je třeba stanovit postup předkládání návrhů plánů na podporu oživení a odolnosti členskými státy a jejich obsah. V zájmu zajištění účelnosti postupů by členské státy měly předložit plán na podporu oživení a odolnosti nejpozději do 30. dubna, a to v podobě samostatné přílohy národního programu reforem. Aby bylo zajištěno rychlé provedení plánu, měly by mít členské státy možnost předložit jeho návrh spolu s návrhem rozpočtu na následující rok k 15. říjnu předchozího roku.

(21)V zájmu zajištění vlastní odpovědnosti jednotlivých států a zaměření na příslušné reformy a investice by členské státy, které si přejí získat podporu, měly předložit Komisi plán na podporu oživení a odolnosti, který je řádně odůvodněný a opodstatněný. Plán na podporu oživení a odolnosti by měl stanovovat podrobný soubor opatření pro jeho provádění, včetně cílů a milníků, a očekávaný dopad plánu na podporu oživení a odolnosti na růstový potenciál, tvorbu pracovních příležitostí a hospodářskou a sociální odolnost; měl by také obsahovat opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci; měl by také obsahovat vysvětlení souladu navrženého plánu na podporu oživení a odolnosti s příslušnými výzvami a prioritami každé země, které byly identifikovány v kontextu evropského semestru. Komise a členské státy by měly v průběhu celého procesu usilovat o úzkou spolupráci a dosahovat jí.

(22)Komise by měla plán na podporu oživení a odolnosti navržený členskými státy posoudit a měla by jednat v úzké spolupráci s dotčeným členským státem. Komise bude plně respektovat vlastní odpovědnost jednotlivých států za tento proces, a proto zohlední odůvodnění a náležitosti poskytnuté dotčeným členským státem a posoudí, zda se očekává, že plán na podporu oživení a odolnosti navržený členským státem přispěje k účinnému řešení výzev identifikovaných v příslušném doporučení určeném dotčenému členskému státu nebo v jiných relevantních dokumentech, které Komise oficiálně přijala v rámci evropského semestru; zda plán obsahuje opatření, která účinně přispějí k zelené a digitální transformaci a k řešení výzev, které z ní vyplývají; zda se očekává, že plán bude mít v dotčeném členském státě trvalý dopad; zda se očekává, že plán účinně přispěje k posílení růstového potenciálu, tvorbě pracovních míst a hospodářské a sociální odolnosti členského státu, zmírní hospodářský a sociální dopad krize a přispěje ke zvýšení hospodářské, sociální a územní soudržnosti; zda je odůvodnění, které členský stát poskytl ohledně odhadovaných celkových nákladů předloženého plánu na podporu oživení a odolnosti, přiměřené a realistické a úměrné očekávanému dopadu na ekonomiku a zaměstnanost; zda navržený plán na podporu oživení a odolnosti obsahuje opatření pro provádění reforem a veřejných investičních projektů představujících soudržné činnosti a zda se očekává, že ujednání navržené dotčeným členským státem zajistí účinné provádění plánu na podporu oživení a odolnosti, včetně navržených milníků a cílů a souvisejících ukazatelů.

(23)Příslušné pokyny by měly být uvedeny v příloze tohoto nařízení a měly by Komisi sloužit jako základ pro transparentní a nestranné posouzení plánů na podporu oživení a odolnosti a pro určení finančního příspěvku v souladu se stanovenými cíli a veškerými dalšími příslušnými požadavky stanovenými v tomto nařízení. V zájmu transparentnosti a účinnosti by měl být pro posuzování návrhů plánů na podporu oživení a odolnosti stanoven ratingový systém.

(24)S cílem přispět k přípravě vysoce kvalitních plánů a pomoci Komisi při posuzování plánů na podporu oživení a odolnosti, které předložily členské státy, jakož i míry jejich plnění, by mělo být zahrnuto ustanovení o využití odborného poradenství a, na žádost členského státu, vzájemného poradenství.

(25)Pro účely zjednodušení by se měl finanční příspěvek určovat na základě jednoduchých kritérií. Finanční příspěvek by měl být určen na základě odhadovaných celkových nákladů plánu na podporu oživení a odolnosti navrženého dotčeným členským státem.

(26)Jestliže plán na podporu oživení a odolnosti posuzovací kritéria splňuje uspokojivě, měl by být dotčenému členskému státu přidělen maximální finanční příspěvek, pokud jsou odhadované celkové náklady na reformu a investice zahrnuté do plánu na podporu oživení a odolnosti rovny částce samotného maximálního finančního příspěvku nebo jsou vyšší. Dotčenému členskému státu by místo toho měla být přidělena částka rovnající se odhadovaným celkovým nákladům plánu na podporu oživení a odolnosti, pokud jsou tyto odhadované celkové náklady nižší než samotný maximální finanční příspěvek. V případě, že na plán na podporu oživení a odolnosti posuzovací kritéria nesplňuje uspokojivě, neměl by se členskému státu přidělit žádný finanční příspěvek.

(27)Aby bylo zajištěno předsunutí finanční podpory v prvních letech po krizi a aby byla zajištěna slučitelnost s dostupnými finančními prostředky pro tento nástroj, měly by být finanční prostředky členským státům přiděleny do 31. prosince 2024. Za tímto účelem by k alespoň 60 procentům částky, která je k dispozici pro nevratnou podporu, měl být přijat právní závazek nejpozději do 31. prosince 2022. Ke zbývající částce by měl být přijat právní závazek nejpozději do 31. prosince 2024.

(28)Finanční podpora na plán členského státu by měla být možná v podobě půjčky, s výhradou uzavření dohody o půjčce s Komisí, a to na základě řádně odůvodněné žádosti dotčeného členského státu.. Půjčky na podporu provádění plánů na podporu oživení a odolnosti by měly být poskytovány se splatností, která odráží dlouhodobou povahu těchto výdajů. Splatnost se smí lišit od splatnosti finančních prostředků, které si Unie půjčuje za účelem financování půjček na kapitálových trzích. Je proto nezbytné stanovit možnost odchýlit se od zásady stanovené v čl. 220 odst. 2 finančního nařízení, podle níž by se splatnost půjček pro finanční pomoc neměla měnit.

(29)Žádost o půjčku my měla být odůvodněna finančními potřebami spojenými s dalšími reformami a investicemi zahrnutými do plánu na podporu oživení a odolnosti, zejména těmi, které jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci, a tedy vyššími náklady plánu překračujícími maximální finanční příspěvek přidělený prostřednictvím nevratného příspěvku. Žádost o půjčku by mělo být možné předložit společně s plánem. V případě, že se žádost o půjčku podává jindy, měl by k ní být připojen revidovaný plán s dalšími milníky a cíli. Aby bylo zajištěno předsunutí zdrojů, měly by členské státy požádat o podporu v podobě půjčky nejpozději do 31. srpna 2024. Pro účely řádného finančního řízení by celková částka všech půjček poskytnutých podle tohoto nařízení měla být omezena. Maximální objem půjčky pro každý členský stát by navíc neměl překročit 4,7 % jeho hrubého národního důchodu. Zvýšení omezené částky by mělo být možné jen za výjimečných okolností s výhradou dostupnosti zdrojů. Ze stejných důvodů řádného finančního řízení by mělo být možné vyplatit půjčku ve splátkách v návaznosti na dosažení výsledků.

(30)Členský stát by měl mít možnost podat odůvodněnou žádost o změnu plánu na podporu oživení a odolnosti v období jeho provádění, pokud takový postup odůvodňují objektivní okolnosti. Komise by měla odůvodněnou žádost posoudit a do čtyř měsíců přijmout nové rozhodnutí.

(31)V zájmu účinnosti a zjednodušení finančního řízení nástroje by finanční podpora Unie pro plány na podporu oživení a odolnosti měla mít podobu financování založeného na dosažení výsledků měřených podle milníků a cílů uvedených ve schválených plánech na podporu oživení a odolnosti. Za tímto účelem by další podpora v podobě půjčky měla být spojena s dalšími milníky a cíli ve srovnání s těmi, které jsou relevantní pro finanční podporu (tj. nevratnou podporu).

(32)Pro účely řádného finančního řízení by měla být stanovena zvláštní pravidla pro rozpočtové závazky, platby, pozastavení, zrušení a vymáhání finančních prostředků. V zájmu zajištění předvídatelnosti by členské státy měly mít možnost podávat žádosti o platby dvakrát ročně. Platby by měly být prováděny ve splátkách a měly by záviset na tom, zda Komise plnění plánu na podporu oživení a odolnosti členským státem posoudí kladně. Pokud členský stát plán na podporu oživení a odolnosti neplní uspokojivě, mělo by být možné finanční příspěvek pozastavit a zrušit. Měla by se stanovit náležitá řízení o sporných otázkách, aby bylo zajištěno, že rozhodnutí Komise týkající se pozastavení, zrušení a vymáhání vyplacených částek respektuje právo členských států na předložení připomínek.

(33)Aby bylo provádění plánu na podporu oživení a odolnosti účinně sledováno, měly by členské státy čtvrtletně v rámci evropského semestru podávat zprávu o pokroku v jeho plnění. Takové zprávy vypracované dotčenými členskými státy by měly být příslušně zohledněny v národních programech reforem, které by měly být použity jako nástroj pro podávání zpráv o pokroku při plnění plánů na podporu oživení a odolnosti.

(34)Pro účely transparentnosti by se plány na podporu oživení a odolnosti přijaté Komisí měly oznámit Evropskému parlamentu a Radě a Komise by měla v příslušném případě realizovat příslušné komunikační činnosti.

(35)V zájmu zajištění účinného a soudržného přidělování prostředků z rozpočtu Unie a dodržování zásady řádného finančního řízení by opatření podle tohoto nařízení měla být v souladu s probíhajícími programy Unie a měla by je doplňovat, aniž by docházelo k dvojímu financování týchž výdajů. Komise a členský stát by měly ve všech fázích tohoto procesu zajistit zejména účinnou koordinaci s cílem zaručit vzájemný soulad, soudržnost, doplňkovost a součinnost zdrojů financování. Za tímto účelem by členské státy při předkládání svých plánů Komisi měly poskytovat příslušné informace o stávajícím nebo plánovaném financování z prostředků Unie. Finanční podpora v rámci facility by měla doplňovat podporu poskytovanou z jiných fondů a programů Unie a reformní a investiční projekty financované z facility by měly mít možnost získat finanční prostředky z jiných programů a nástrojů Unie za předpokladu, že taková podpora nekryje stejné náklady.

(36)Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 je třeba facilitu na podporu oživení a odolnosti vyhodnotit na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků a zároveň zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy. Tyto požadavky by v příslušném případě měly zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení účinků daných nástrojů v praxi.