CS Úřední věstník Evropské unie C 347/1

ÚČETNÍ ZÁVĚRKA 8., 9. A 10. EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU – ROZPOČTOVÝ ROK 2011

2012/C 347/01

OBSAH

Osvědčení účetních závěrek

Plnění a účtování zdrojů erf

ČÁST I — Roční účetní závěrka ERF: fondy spravované evropskou komisí

1. FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. A 10. EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU

1.1 8., 9. a 10. ERF: souhrnná rozvaha, výsledovka, výkaz peněžních toků a výkaz změn čistých aktiv

1.2 8. ERF: rozvaha, výsledovka a výkaz změn čistých aktiv

1.3 9. ERF: rozvaha, výsledovka a výkaz změn čistých aktiv

1.4 10. ERF: rozvaha, výsledovka a výkaz změn čistých aktiv

1.5 Vysvětlivky k finančním výkazům 8., 9. a 10. erf

2. ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ

2.1 Přidělené prostředky

2.2 Consolidated accounts

2.3. Další údaje o správě prostředků

ČÁST II — Roční účetní závěrka ERF: finanční výkazy investičního nástroje

3. FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE

3.1 Výkaz o úplném výsledku za rok ukončený k 31. Prosinci 2011

3.2 Výkaz o finanční pozici k 31. Prosinci 2011

3.3 Výkaz změn zdrojů od přispěvatelů

3.4 Výkaz o peněžních tocích za rok ukončený k 31. Prosinci 2011

3.5 Vysvětlivky k finančním výkazům

PŘÍLOHA K ČÁSTI I — KAPITOLE 2 (Zpráva o finančním plnění): stav podle země a nástroje

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍCH ZÁVĚREK

Roční účetní závěrky 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu za rok 2011 byly sestaveny v souladu s hlavou VIII finančního nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.

Potrvrzuji svou odpovědnost za to, že roční účetní závěrky 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu byly připraveny a mají podobu v souladu s článkem 125 finančního nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond.

Od účetního a EIB, kteří zaručují spolehlivost svých údajů, jsem obdržel všechny údaje potřebné pro sestavení účetních závěrek, jež poskytují přehled o aktivech a pasivech Evropských rozvojových fondů a o plnění rozpočtu.

Tímto potvrzuji, že na základě těchto údajů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke schválení účetních závěrek za potřebné, jsem nabyl dostatečné jistoty, že účetní závěrky poskytují ve všech podstatných aspektech věrný a poctivý obraz finanční pozice Evropských rozvojových fondů.

[podpis] Philippe TAVERNE Účetní

PLNĚNÍ A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF

1. SOUVISLOSTI

Evropská unie spolupracuje v oblasti rozvoje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského a sociálního rozvoje se zvláštním důrazem na omezení a zmírnění chudoby v dlouhodobém horizontu, a to prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem Unie spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky, které Unie přiděluje na rozvoj, pocházejí ze tří zdrojů:

— rozpočtu Evropské unie,

— Evropského rozvojového fondu,

— Evropské investiční banky.

Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem k poskytování pomoci ze strany Unie určené na rozvojovou spolupráci v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ). Římská smlouva z roku 1957 ustanovila jeho vytvoření s cílem poskytnout technickou a finanční pomoc, omezenou původně na země Afriky, které v té době byly stále koloniemi a s kterými měly některé členské státy historické vazby.

ERF není financován z rozpočtu Evropské unie. Je financován členskými státy, podléhá vlastnímu finančnímu nařízení a je řízen zvláštním výborem. Evropská komise odpovídá za finanční plnění operací prováděných se zdroji ERF a Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční nástroj.

V období 2008 až 2013 bude geografická pomoc poskytovaná státům AKT a ZZÚ i nadále financována hlavně prostřednictvím ERF. Každý ERF se obvykle uzavírá na dobu kolem pěti let. Od uzavření první úmluvy o partnerství v roce 1964 se programové cykly ERF obecně řídily cykly dohod či úmluv o partnerství. Každý ERF se řídí vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost vypracovat finanční výkazy. Finanční výkazy se proto připravují samostatně u každého ERF pro tu část, kterou spravuje Evropská komise. Finanční výkazy se také předkládají v souhrnné podobě, která poskytuje celkový pohled na finanční stav zdrojů, za něž Evropská komise odpovídá.

V rámci dohody z Cotonou byl zřízen investiční nástroj. Tento investiční nástroj spravuje Evropská investiční banka a používá se na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT – jsou z něj v zásadě financovány soukromé investice (nikoli však výlučně). Nástroj je navržen jako obnovitelný fond, aby splátky úvěrů mohly být opětovně investovány do dalších operací; nástroj se tedy sám obnovuje a je finančně nezávislý. Vzhledem k tomu, že investiční nástroj není spravován Evropskou komisí, není konsolidován v první části roční účetní závěrky obsahující finanční výkazy 8., 9. a 10. ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části ročních účetních závěrek (část 2), aby tak poskytly úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF. ERF zahrnuje období 2008 až 2013 a jeho celkový rozpočet činí 22 682 milionů EUR. Z této částky je 21 966 milionů EUR přiděleno zemím AKT, 286 milionů EUR ZZÚ a 430 milionů EUR Komisi jako výdaje na podporu programování a plnění ERF (1).

2. JAK JE ERF FINANCOVÁN?

Evropská rada na svém zasedání ve dnech 15. a 16 prosince 2005 přijala finanční výhled na období 2007 až 2013. V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu Evropské unie (rozpočtována), ale že v období 2008 až 2013 bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF.

Rozpočet Evropské unie je roční a podle zásady ročního rozpočtu jsou příjmy a výdaje plánovány a schvalovány na dobu jednoho roku. Na rozdíl od Evropské unie funguje ERF na víceletém základě. Každý ERF je uzavírán prostřednictvím dohody o partnerství mezi členskými státy a jsou mu přiděleny celkové prostředky k provádění rozvojové spolupráce obvykle během pěti let. Vzhledem k tomu, že zdroje jsou přidělovány na víceletém základě, mohou být přidělené prostředky využity během doby trvání ERF. Absence ročního základu rozpočtu je zřejmá z rozpočtového výkaznictví, v němž je plnění rozpočtu Evropských rozvojových fondů posuzováno vzhledem k celkovým prostředkům.

Zdroje ERF jsou příspěvky „ad hoc“ od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni sejdou zástupci členských států, rozhodnou o celkové částce, která bude fondu přidělena, a zkontrolují její plnění. Fond následně spravuje Komise. Jelikož členské státy mají své vlastní politiky rozvojové pomoci (kromě politik na úrovni Unie), musí své politiky s EU koordinovat, aby byla zajištěna jejich komplementarita. Do roku 2010 byly příspěvky žádány od 15 zúčastněných členských států. V roce 2011 byly vyžádány první příspěvky na 10. ERF, jehož se účastní 27 členských států.

Některé prostředky z 10. ERF byly vyhrazeny na nepředvídané potřeby, ale většina je plánována v orientačních víceletých rámcích, především zeměpisných, ale i tematických, které jsou v současnosti pro období 2008 až 2013 stanoveny. Komise tedy přijala strategické dokumenty pro jednotlivé země, regiony a v rámci AKT. Jejich plnění je každoročně sledováno a strategie jsou přezkoumávány v polovině (2010 – přezkum probíhá) a na konci období (2012). Na základě těchto přezkumů v polovině a na konci období může Komise jménem Evropské unie přezkoumat strategie a rozdělení finančních prostředků podle aktuálních potřeb a výsledků příslušných států nebo regionů AKT.

Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek.

3. JAK JSOU ZDROJE ERF SPRAVOVÁNY A VYNAKLÁDÁNY?

3.1 Provozní výdaje

Provozní výdaje ERF mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány. V souladu s finančním nařízením plní Komise zdroje ERF s použitím těchto metod:

Decentralizované řízení: jedná se o případy, kdy Komise pověřuje větší či menší měrou, v závislosti na situaci dotčeného příjemce, některými úkoly plnění rozpočtu třetí země.

Centralizované řízení: týká se případů, kdy je rozpočet plněn přímo, útvary Komise, nebo nepřímo, kdy Komise svěřuje úkoly spojené s plněním rozpočtu subjektům práva Společenství nebo vnitrostátního práva, např. veřejnoprávním agenturám Evropské unie nebo agenturám Evropské unie plnícím úkoly veřejné služby.

Společné řízení s mezinárodními organizacemi: podle této metody Komise svěřuje určité úkoly spojené s plněním rozpočtu mezinárodním organizacím.

3.2 Různí účastníci finančních operací

Pověřená schvalující osoba odpovídá za celý proces řízení od stanovení způsobu, jak dosáhnout stanovených cílů politik až po řízení zahájených činností z provozního i rozpočtového hlediska, včetně podpisu právních závazků, sledování výkonu, provádění plateb a v případě potřeby dokonce včetně zpětného získávání prostředků.

Vedoucí delegace Evropské unie je odpovědný za styk mezi Komisí a vnitrostátními či regionálními orgány států AKT nebo ZZÚ přímo na místě. Úzce spolupracuje s vnitrostátními nebo regionálními schvalujícími osobami na vymezení prováděcí strategie a odvětvových politik, jakož i na přípravě, posuzování a přezkumu programů a projektů ERF.

Vnitrostátní schvalující osoba v přijímající zemi je vyšší státní úředník jmenovaný vládou jednotlivých zemí AKT/ZZÚ. Je představitelem orgánů své země ve všech Fondem financovaných činnostech, které jsou řízeny Komisí a EIB. Tuto funkci většinou vykonává člen vlády, obvykle státní ministr plánování nebo financí. Vnitrostátní schvalující osoba plní správní, technické a finanční povinnosti spojené s řízením programů a projektů ERF.

Účetní provádí platby a inkasní příkazy vydané schvalujícími osobami a odpovídá za správu pokladny, stanovování účetních pravidel a metod, potvrzování platnosti účetních systémů, vedení účtů a sestavování příslušných ročních účetních uzávěrek. Účetní je dále povinen schvalovat účetní uzávěrku a prohlásit, že poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace.

3.3 Plnění zdrojů ERF

Naprostá většina finančních zdrojů přidělovaných státům AKT a ZZÚ prostřednictvím ERF má podobu grantů. Na počátku každého ERF informuje Evropská unie státy AKT a ZZÚ o výši grantů, které by měly mít po dobu trvání fondu k dispozici. Zdroje jsou přidělovány na základě konkrétních potřeb určité země s přihlédnutím k vlastním politikám přijímající země a jejímu úsilí o rozvoj.

Během konzultací s rozvojovými partnery (dárci) nebo po jejich ukončení vypracuje přijímající země strategii pro spolupráci. Strategie pro spolupráci připravené ve spolupráci s Evropskou unií obvykle obsahují vlastní střednědobé strategie rozvoje dané země, analýzu politického a sociálněekonomického kontextu a vlastní hodnocení Evropské unie. Při přípravě strategie spolupráce poskytují vnitrostátním orgánům technickou podporu zaměstnanci Evropské komise.

Následně je vypracován národní orientační program, který slouží k provedení strategie spolupráce. Tento program vymezí odvětví a oblasti, které obdrží pomoc, vysvětlí, jakým způsobem pomoc splní svůj cíl, předloží rozvrh plnění programu a podrobně objasní, jak se na programu budou podílet další hráči jako mezinárodní a nevládní organizace (v případě potřeby). Tento orientační souhrnný program podléhá ročnímu a střednědobému přezkumu a přezkumu na konci období ERF. Je–li třeba, provádějí se v něm během doby jeho platnosti zlepšení a změny.

3.4 Závazky k uvolnění prostředků ze zdrojů ERF

Žádné zdroje ERF nesmí být vynaloženy, dokud Komise a případný příjemce prostředků ERF neuzavřou písemný právní závazek.

Před přijetím jakéhokoli právního závazku (například uzavřením smlouvy nebo dohody o grantu) vůči třetí straně musí být vyčleněna konkrétní rozpočtová linie, jíž je daná činnost schválena. Je–li tato podmínka splněna, musí být v rozpočtu vyhrazeny požadované prostředky prostřednictvím rozpočtového závazku v účetním systému. Tato skutečnost však nemá žádný účinek na obecné účty (nebo na hlavní knihu), protože dosud nevznikly žádné výdaje. Je tomu tak proto, že účetní systém ERF se skládá ze dvou samostatných, přitom ale spojených prvků:

(a) rozpočtových účtů, které podávají podrobný obraz plnění rozpočtu, a

(b) obecných účtů, které se používají k přípravě rozvahy a hospodářského výsledku.

Rozpočtové účty zobrazují závazky a provedené platby. Jsou založeny na zásadě hotovostního účetnictví, podle níž je výdajová nebo příjmová položka zapsána do účetních knih až po přidělení, vyplacení či obdržení hotovosti. Tento druh účetnictví je typický pro veřejný sektor, jenž se tradičně zaměřoval na rozpočet a jeho plnění.

Obecné účty (založené na zásadě akruálního účetnictví) zobrazují všechny příjmy a výdaje v rozpočtovém roce (a tedy hospodářský výsledek) a stanovují finanční situaci ERF v podobě rozvahy aktiv a pasiv ke dni 31. prosince daného roku.

3.5 Provádění plateb

Žádnou platbu nelze provést, dokud schvalující osoba neschválí rozpočtový závazek.

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost neboli záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije buď k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí – pokud příjemci nevznikly způsobilé výdaje, je povinen vrátit zálohu předběžného financování ERF. Vyplacené zálohy tedy nejsou definitivním výdajem, dokud nejsou splněny příslušné smluvní podmínky, a proto se po provedení počáteční platby zaznamenají do rozvahy jako aktivum. Částka zálohového aktiva se sníží (úplně nebo částečně) po schválení výše způsobilých výdajů (které se ve výsledovce vykáží jako náklady) a vrácených příslušných částek.

Na konci roku je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které ještě nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období, zatímco nezpůsobilé částky zůstávají otevřeny na účtech „zkontrolovat způsobilost“. Tyto částky se vykazují v krátkodobých závazcích, tak aby nedocházelo k nadhodnocování aktiv a pasiv.

3.6 Zpětné získávání neoprávněně vyplacených prostředků

Způsobilost výdajů z ERF se ověřuje na základě podkladů, jež jsou stanoveny v platných předpisech nebo podmínkách jednotlivých grantů. V zájmu optimalizace vztahu mezi náklady a přínosem systémů kontroly bývají kontroly podkladů u závěrečných žádostí podrobnější než u průběžných žádostí o platby, a mohou tak vést ke zjištění chyb v průběžných platbách, jež jsou opraveny úpravou konečné platby. Navíc je Komise oprávněna během provádění financované akce či zpětně (ex–post) kontrolovat řádnost podkladů přímo v prostorách žadatele. Chyby zjištěné během prováděcího období mohou být opraveny tím, že se upraví částky, na něž znějí následné žádosti. Chyby zjištěné ex–post jsou opraveny vydáním inkasního příkazu.

4. ROČNÍ VÝKAZY

4.1 Roční účetní závěrky

Za sestavení roční účetní závěrky odpovídá účetní, který také ručí za to, že tato účetní závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace ERF.

Roční účetní závěrka má tyto části:

Část I: Fondy spravované Evropskou Komisí — Finanční výkazy 8. 9. a 10. Evropského rozvojového fondu — Zpráva o finančním plnění 8. 9. a 10. Evropského rozvojového fondu

Část II: Fondy spravované Evropskou investiční bankou — Finanční výkazy investičního nástroje

Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části účetních závěrek, aby tak poskytly úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF.

Poté co Účetní dvůr provede audit roční účetní závěrky, přijímá ji Komise do 31. července následujícího roku a předkládá ji Radě a Parlamentu pro udělení absolutoria.

4.2 Výroční zpráva o činnosti

Schvalující osoba musí vypracovat výroční zprávu o činnostech, za něž nese odpovědnost. V této výroční zprávě o činnosti informuje o výsledcích politiky, a také v ní vyjádří přiměřenou jistotu, že zdroje přidělené na činnosti popsané v její zprávě byly využity k jejich zamýšlenému účelu a v souladu se zásadami řádného finančního řízení, a že zavedené kontrolní postupy poskytují dostatečné záruky legality a správnosti uskutečněných operací.

5. AUDIT A ABSOLUTORIUM

5.1 Audit

Roční účetní závěrku ERF a hospodaření se zdroji kontroluje externí auditor, Evropský účetní dvůr, který pro Radu a Evropský parlament vypracovává výroční zprávu. Hlavním úkolem Účetního dvora je provést externí nezávislý audit roční účetní závěrky ERF. V rámci své činnosti Účetní dvůr vydává:

(1) výroční zprávu, ve které podrobně popisuje svá zjištění ohledně roční účetní závěrky a uskutečněných operací;

(2) výrok o auditu, který je založený na provedených auditech a zveřejněný ve výroční zprávě v podobě prohlášení o věrohodnosti o i) spolehlivosti účetní závěrky a ii) o legalitě a správnosti uskutečněných operací;

(3) zvláštní zprávy, v nichž jsou uvedena zjištění auditů zaměřujících se na konkrétní oblasti řízení.

Účetní dvůr má právo nahlížet do všech dokumentů, které v průběhu auditu potřebuje. Účetní dvůr provádí audity všech oblastí činnosti ERF až na úroveň ověřování legality a správnosti jednotlivých transakcí a plateb. Kontroluje také samotnou roční účetní závěrku, ověřuje jednotlivé rozvahové účty i účty výsledovky i celkovou prezentaci finančních výkazů. Účetní dvůr tak může vydat výrok nejen k uvedeným číselným údajům, ale také k stávajícímu systému a kontrolním mechanismům.

5.2 Absolutorium

Závěrečnou kontrolou je absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Orgánem příslušným pro udělení absolutoria ERF je Evropský parlament. To znamená, že po auditu a finalizaci roční účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v předcházejícím rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází z posouzení účetní závěrky a výroční zprávy Účetním dvorem (která obsahuje prohlášení o věrohodnosti) a odpovědi Komise a z následných otázek a dalších žádostí o informace předložených Komisi.

Absolutorium představuje politický rozměr vnější kontroly finančního plnění a je rozhodnutím, kterým Evropský parlament na doporučení Rady „zprostí“ Komisi odpovědnosti za správu finančního plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Proces absolutoria může skončit jedním ze dvou výsledků: udělením nebo odložením absolutoria. Při udělování absolutoria může Parlament zdůraznit připomínky, které považuje za důležité, a často Komisi doporučí opatření, která by v tomto ohledu měla přijmout. Komise následně vypracuje zprávu o přijatých opatřeních a akční plán a obojí zašle Parlamentu a Radě.

ČÁST I

ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FONDY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ (2)

1. FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. A 10. EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU

1.1 8., 9. a 10. ERF: SOUHRNNÁ ROZVAHA, VÝSLEDOVKA, VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

SOUHRNNÁ ROZVAHA

8., 9. a 10. ERF

(v milionech EUR) Vysvětlivka: 31. 12. 2011 31. 12. 2010 DLOUHODOBÁ AKTIVA Dlouhodobé předběžné financování 2.1 380 353 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Krátkodobé předběžné financování 2.2 1 175 1 096 Krátkodobé pohledávky 2.3 111 247 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 1 224 808 Aktiva celkem 2 891 2 503 KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Krátkodobé splatné závazky 2.6 (1 033) (1 045) Závazky celkem (1 033) (1 045) Čistá aktiva 1 858 1 458 FONDY A REZERVY Vyžádaný kapitál 2.7 26 979 23 879 Ostatní rezervní fondy 2.8 2 252 2 252 Hospodářské výsledky převedené z minulých let (24 674) (21 909) Hospodářský výsledek za rok (2 700) (2 765) Čistá aktiva 1 858 1 458





SOUHRNNÁ VÝSLEDOVKA

8., 9. a 10. ERF

(v milionech EUR) Vysvětlivka: 2011 2010 PROVOZNÍ VÝNOSY 3.1 99 140 PROVOZNÍ NÁKLADY Provozní náklady 3.2 (2 702) (2 914) Správní náklady 3.3 (75) (86) Přebytek (schodek) z provozních činností (2 679) (2 860) Finanční příjmy 3.4 (20) 95 Přebytek (schodek) z finančních operací (21) 95 Hospodářský výsledek za rok (2 700) (2 765)





SOUHRNNÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ

8., 9. a 10. ERF

(v milionech EUR) Vysvětlivka: 2011 2010 Hospodářský výsledek za rok (2 700) (2 765) PROVOZNÍ ČINNOSTI 4.2 Řádné příspěvky členských států 3 238 3 420 Příspěvky na spolufinancování od členských států 7 65 (Odúčtování) ztrát ze snížení hodnoty pohledávek 6 2 (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování (28) (157) (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování (79) (296) (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek 14 (62) Zvýšení/(snížení) krátkodobých splatných závazků (42) 78 Čisté peněžní toky 417 285 Čisté zvýšení /(snížení) peněz a peněžních ekvivalentů 417 285 Peníze a peněžní ekvivalenty počátkem roku 2.5 808 523 Peníze a peněžní ekvivalenty na konci roku 2.5 1 224 808





SOUHRNNÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

8., 9. a 10. ERF

(v milionech EUR) Kapitál fondu Nevyžádané prostředky Vyžádaný kapitál Kumulované rezervy Ostatní rezervní fondy Čistá aktiva celkem (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Zůstatek k 31. Prosinci 2009 45 761 25 381 20 381 (21 909) 2 252 724 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — (3 500) 3 500 — — 3 500 Reklasifikace příspěvků na spolufinancování (3) (70) (69) (2) — — (2) Hospodářský výsledek za rok — — — (2 765) — (2 765) Zůstatek k 31. Prosinci 2010 45 691 21 812 23 879 (24 674) 2 252 1 458 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — (3 100) 3 100 — — 3 100 Hospodářský výsledek za rok — — — (2 700) — (2 700) Zůstatek k 31. Prosinci 2011 45 691 18 712 26 979 (27 374) 2 252 1 858

1.2 8. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

ROZVAHA

8. ERF

(v milionech EUR) Vysvětlivka: 31. 12. 2011 31. 12. 2010 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Krátkodobé předběžné financování 2.2 70 100 Krátkodobé pohledávky 2.3 4 9 Styčné účty 2.4 387 497 Aktiva celkem 461 605 KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Krátkodobé splatné závazky 2.6 (29) (45) Závazky celkem (29) (45) Čistá aktiva 432 560 FONDY A REZERVY Vyžádaný kapitál 2.7 12 840 12 840 Ostatní rezervní fondy 2.8 (2 276) (2 237) Hospodářské výsledky převedené z minulých let (10 042) (9 985) Hospodářský výsledek za rok (90) (58) Čistá aktiva 432 560





VÝSLEDOVKA

8. ERF

(v milionech EUR) Vysvětlivka: 2011 2010 PROVOZNÍ VÝNOSY 3.1 40 54 PROVOZNÍ NÁKLADY 3.2 (128) (116) Přebytek (schodek) z provozních činností (88) (61) Finanční příjmy 3.4 (1) 4 Přebytek (schodek) z finančních operací (2) 4 Hospodářský výsledek za rok (90) (58)





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

8. ERF

(v milionech EUR) Kapitál fondu Nevyžádané prostředky Vyžádaný kapitál Kumulované rezervy Ostatní rezervní fondy Čistá aktiva celkem (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Zůstatek k 31. Prosinci 2009 12 840 — 12 840 (9 985) (2 153) 703 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — — — — — — Převody do 10. ERF — — — — (85) (85) Hospodářský výsledek za rok — — — (58) — (58) Zůstatek k 31. Prosinci 2010 12 840 — 12 840 (10 042) (2 237) 560 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — — — — — — Převody do 10. ERF — — — — (38) (38) Hospodářský výsledek za rok — — — (90) — (90) Zůstatek k 31. Prosinci 2011 12 840 — 12 840 (10 132) (2 276) 432

1.3 9. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

ROZVAHA

9. ERF

(v milionech EUR) Vysvětlivka: 31. 12. 2011 31. 12. 2010 DLOUHODOBÁ AKTIVA Dlouhodobé předběžné financování 2.1 191 158 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Krátkodobé předběžné financování 2.2 569 742 Krátkodobé pohledávky 2.3 87 233 Styčné účty 2.4 2 557 2 516 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 6 7 Aktiva celkem 3 410 3 655 KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Krátkodobé splatné závazky 2.6 (315) (392) Závazky celkem (315) (392) Čistá aktiva 3 096 3 263 FONDY A REZERVY Vyžádaný kapitál 2.7 11 699 11 039 Ostatní rezervní fondy 2.8 4 227 4 157 Hospodářské výsledky převedené z minulých let (11 932) (10 854) Hospodářský výsledek za rok (898) (1 078) Čistá aktiva 3 096 3 263





VÝSLEDOVKA

9. ERF

(v milionech EUR) Vysvětlivka: 2011 2010 PROVOZNÍ VÝNOSY 3.1 49 82 PROVOZNÍ NÁKLADY Provozní náklady 3.2 (924) (1 230) Správní náklady 3.3 (3) (6) Přebytek (schodek) z provozních činností (879) (1 155) Finanční příjmy 3.4 (19) 77 Přebytek (schodek) z finančních operací (19) 77 Hospodářský výsledek za rok (898) (1 078)





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

9. ERF

(v milionech EUR) Kapitál fondu Nevyžádané prostředky Vyžádaný kapitál Kumulované rezervy Ostatní rezervní fondy Čistá aktiva celkem (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Zůstatek k 31. Prosinci 2009 11 699 4 160 7 539 (10 854) 4 308 993 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — (3 500) 3 500 — — 3 500 Převody do 10. ERF — — — — (151) (151) Hospodářský výsledek za rok — — — (1 078) — (1 078) Zůstatek k 31. Prosinci 2010 11 699 660 11 039 (11 932) 4 157 3 263 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — (660) 660 — — 660 Převody do 10. ERF a z něho — — — — 70 70 Hospodářský výsledek za rok — — — (898) — (898) Zůstatek k 31. Prosinci 2011 11 699 0 11 699 (12 830) 4 227 3 096

1.4 10. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

ROZVAHA

10. ERF

(v milionech EUR) Vysvětlivka: 31. 12. 2011 31. 12. 2010 DLOUHODOBÁ AKTIVA Dlouhodobé předběžné financování 2.1 189 195 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Krátkodobé předběžné financování 2.2 536 255 Krátkodobé pohledávky 2.3 20 5 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 1 218 801 Aktiva celkem 1 963 1 255 KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Krátkodobé splatné závazky 2.6 (689) (608) Styčné účty 2.4 (2 944) (3 013) Závazky celkem (3 633) (3 621) Čistá aktiva (1 670) (2 366) FONDY A REZERVY Vyžádaný kapitál 2.7 2 440 — Ostatní rezervní fondy 2.8 301 333 Hospodářské výsledky převedené z minulých let (2 699) (1 070) Hospodářský výsledek za rok (1 712) (1 629) Čistá aktiva (4) (1 670) (2 366)





VÝSLEDOVKA

10. ERF

(v milionech EUR) Vysvětlivka: 2011 2010 PROVOZNÍ VÝNOSY 3.1 10 4 PROVOZNÍ NÁKLADY Provozní náklady 3.2 (1 650) (1 567) Správní náklady 3.3 (72) (80) Přebytek (schodek) z provozních činností (1 712) (1 643) Finanční příjmy 3.4 0 14 Přebytek (schodek) z finančních operací (1) 14 Hospodářský výsledek za rok (1 712) (1 629)





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

10. ERF

(v milionech EUR) Kapitál fondu Nevyžádané prostředky Vyžádaný kapitál Kumulované rezervy Ostatní rezervní fondy Čistá aktiva celkem (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Zůstatek k 31. Prosinci 2009 21 222 21 221 2 (1 070) 97 (971) Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — — — — — — Reklasifikace příspěvků na spolufinancování (5) (70) (69) (2) — — (2) Převody z 8. a 9. ERF — — — — 236 236 Hospodářský výsledek za rok — — — (1 629) — (1 629) Zůstatek k 31. Prosinci 2010 21 152 21 152 — (2 699) 333 (2 366) Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky — (2 440) 2 440 — — 2 440 Převody z / do 8. a 9. ERF — — — — (32) (32) Hospodářský výsledek za rok — — — (1 712) — (1 712) Zůstatek k 31. Prosinci 2011 21 152 18 712 2 440 (4 411) 301 (1 670)

1.5 VYSVĚTLIVKY K FINANČNÍM VÝKAZŮM 8., 9. A 10. ERF

1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1. PRÁVNÍ USTANOVENÍ A FINANČNÍ NAŘÍZENÍ

Finanční výkazy jsou sestaveny v souladu s finančním nařízením platným pro 10. ERF. V souladu s článkem 121 tohoto nařízení se finanční výkazy sestavují podle zásady účetnictví na akruální bázi.

Tyto finanční výkazy byly sestaveny v souladu s účetními pravidly a metodami ERF vypracovanými na základě mezinárodních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Standards – IPSAS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy veřejného sektoru (IPSASB), nebo případně mezinárodních standardů účetního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy (IASB). Pravidla oceňování a účetní metody, které přijal účetní ERF, se použily na tu část zdrojů ERF, za jejíž správu odpovídá Evropská komise.

Účetní ERF předá předběžnou účetní závěrku Účetnímu dvoru k auditu vždy do 31. března následujícího roku. Účetní dvůr musí na druhé straně zaslat Komisi vyjádření k této závěrce do 15. června (článek 125). Komise na základě jeho vyjádření schválí konečnou účetní závěrku do 31. července a zašle ji Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Závěrka se pak spolu s prohlášením o věrohodnosti, které vydal Účetní dvůr k té části zdrojů ERF, u kterých odpovídá za finanční řízení Komise, zveřejní do 15. listopadu v Úředním věstníku.

1.2. ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem finančních výkazů je poskytnout informace o finanční pozici, výkonnosti a peněžních tocích subjektu, které jsou užitečné pro širokou skupinu uživatelů. V případě takového veřejnoprávního subjektu, jakým je ERF, mají výkazy poskytnout zejména informace, které lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání subjektu se zdroji, které mu byly svěřeny.

Finanční výkazy předkládají věrný a poctivý obraz pouze tehdy, pokud poskytují příslušné informace, které popisují povahu a rozsah činností organizace, vysvětlují financování a uvádějí konečné údaje o operacích jasným a srozumitelným způsobem, který umožňuje srovnání účetních období. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument.

Účetní systém ERF se skládá z obecných účtů a rozpočtových účtů. Rozpočtové účty podávají podrobný obraz plnění rozpočtu. Vycházejí ze zásady účetnictví na hotovostním základě. Obecné účty umožňují přípravu účetní závěrky, protože vykazují všechny výdaje a příjmy za účetní období podle zásad akruálního účetnictví a jsou určeny ke stanovení finanční pozice v podobě rozvahy k 31. prosinci.

Podle článku 120 finančního nařízení 10. ERF se pro vypracování účetní závěrky používají tyto účetní zásady:

— kontinuita činnosti;

— obezřetnost;

— stálost účetních metod;

— srovnatelnost informací;

— významnost;

— zákaz vzájemných zápočtů;

— přednost skutečnosti před vnějším zdáním;

— účetnictví na akruální bázi.

1.3. ZÁKLAD SESTAVENÍ

1.3.1. Pracovní a zúčtovací měna

Finanční výkazy se prezentují (v milionech EUR), protože euro je pracovní a zúčtovací měnou ERF.

1.3.2. Měna a základ pro přepočet

Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění operací. Ve výsledovce se vykazují kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání transakcí v cizí měně a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků za pomoci směnných kurzů ke konci účetního období.

Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů platných dne 31. prosince:

Měna 31. 12. 2011 31. 12. 2010 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,7870 25,0610 DKK 7,4342 7,4535 EEK neuv. 15,6466 GBP 0,8353 0,8607 HUF 314,5800 277,9500 LVL 0,6995 0,7094 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,4580 3,9750 RON 4,3233 4,2620 SEK 8,9120 8,9655 CHF 1,2156 1,2504 JPY 100,2000 108,6500 USD 1,2939 1,3362

1.3.3. Použití odhadů

V souladu s mezinárodními standardy pro veřejný sektor (IPSAS) a obecně přijatými účetními zásadami zahrnují účetní závěrky nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné výše rezerv, ztráty ze snížení hodnoty pohledávek a výdaje příštích období. Skutečná hodnota se může od těchto odhadů lišit. Změny odhadů se zaznamenávají v období, v němž jsou zjištěny.

1.4. ROZVAHA

1.4.1 Částky předběžného financování

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost nebo záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije buď k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí. Pokud příjemci nevznikly způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit ERF. Částka předběžného financování se sníží (úplně nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek.

Nevypořádané částky předběžného financování se na konci roku ocení ve výši původně vyplacených částek snížených o vrácené částky, zúčtované způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky.

Úroky z předběžného financování se zaúčtovávají tak, jak nabíhají v souladu s ustanoveními příslušné dohody. Na konci roku se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou příjmy z naběhlých úroků.

1.4.2 Pohledávky

Pohledávky jsou vykazovány v původní výši snížené o opravné položky. Opravná položka k pohledávce se vytvoří v případě, existují–li objektivní důkazy, že nebude možné inkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše této opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva, která odpovídá současné hodnotě očekávaných budoucích peněžních toků diskontovaných tržní úrokovou sazbou pro podobné dlužníky. Zúčtovává se také obecná opravná položka za nevypořádané inkasní příkazy, na které se nevztahuje zvláštní opravná položka. Tato obecná opravná položka vychází z historické ztrátovosti. Opravná položka se vykazuje ve výsledovce.

1.4.3 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty

Peníze a peněžní ekvivalenty jsou finanční nástroje a jsou definovány jako krátkodobá aktiva. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců.

1.4.4 Splatné závazky

Významná část splatných závazků ERF nesouvisí s nákupem zboží či služeb, ale s neuhrazenými žádostmi příjemců grantů o proplacení nákladů a jiné finanční podpory. Jako splatné závazky jsou zachyceny po obdržení žádosti o proplacení nákladů a poté, co je příslušní účastníci finanční operace ověří a schválí jako způsobilé. V této fázi se oceňují v jejich schválené a způsobilé výši.

Splatné závazky z nákupu zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši; odpovídající výdaje se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení.

1.4.5 Rezervy

Rezervy jsou tvořeny v okamžiku, kdy má ERF aktuální právní nebo implicitní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a lze–li částku spolehlivě odhadnout. Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných výdajů nutných ke splnění aktuálního závazku k datu vykázání.

1.4.6 Náklady, výnosy, příjmy a výdaje příštích období

Důležitým prvkem akruálního účetnictví je účtování transakcí v rozpočtovém roce, s nímž souvisejí. Tento postup je označován jako oddělování účetních období v rámci účetní uzávěrky. Zejména je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků ERF, které ještě nebyly ERF nahlášeny (výdaje příštích období). A naopak souvisí některé platby provedené v aktuálním rozpočtovém roce s následujícím obdobím (náklady příštích období), a je nutné je identifikovat a účetně zachytit v příslušném následujícím období (příslušných následujících obdobích).

Podle účetních pravidel ERF se transakce a účetní případy zachycují ve finančních výkazech za období, s nímž souvisí. Na konci účetního období se výdaje příštích období účtují na základě odhadované výše převáděného závazku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými provozními a praktickými zásadami Komise, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy přinášely věrný a poctivý obraz skutečnosti.

Výnosy se rovněž účetně zachycují v období, s nímž souvisí. Není–li ke konci roku vystavena faktura, ale ERF poskytl službu nebo dodal zboží nebo existuje smluvní dohoda (např. smlouva), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období.

Pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby ještě nebyly poskytnuty nebo zboží zatím nebylo dodáno, bude výnos odložen a zaúčtuje se v následujícím účetním období.

1.5. VÝSLEDOVKA

1.5.1 Příjmy

Evropský rozvojový fond nesestavuje výnosovou stránku rozpočtu. Řádné příspěvky od členských států jsou považovány za kapitál fondu. Výnosy zahrnují zpětně získané výdaje a úrokové výnosy.

Zpětné získávání výdajů

V případě operací, jež zakládají nárok na vrácení výdajů původně uhrazených z ERF konečnému příjemci nebo třetí zemi, jsou vystavovány inkasní příkazy a je stanoveno snížení následných plateb. Jejich účetní zachycení vypadá následovně:

— zpětně získané výdaje: vystavený inkasní příkaz se stává pohledávkou, která je ve výsledovce zachycena jako příjem za daný rok, nebo

— zpětné získávání částek předběžného financování: v tomto případě je částka vykázána v rozvaze v položce předběžného financování.

Výnosy z úroků

Výnosový úrok se vykazuje ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby. Výnosový úrok zahrnuje úrok obdržený a splatný z peněžních zůstatků a běžných vkladů na účtech v komerčních bankách a z pozdních splátek nároků ERF. Výnosový úrok se zaúčtovává tak, jak nabíhá.

1.5.2 Výdaje

Náklady plynoucí z nákupu zboží a služeb se zachycují po dodání a jejich akceptaci. Oceňují se v původní fakturované ceně.

Nesměnárenské náklady tvoří většinu výdajů ERF. Souvisejí s převody na příjemce a tvoří je tři typy: nárokové částky, převody podle dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení.

Převody se zaúčtovávají jako náklady vynaložené v tom období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením či jiným právním předpisem) nebo byla podepsána smlouva, která převod povoluje, pokud příjemce splnil případná kritéria způsobilosti a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku.

Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro vykázání, se zaúčtuje jako náklad ve způsobilé výši. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období již závazkem vůči příjemcům, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období.

Úrokové náklady

Nákladový úrok se vykazuje ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby. Nákladový úrok zahrnuje úroky zaplacené či splatné a zaúčtovává se tak, jak nabíhá.

1.6. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

1.6.1 Podmíněná aktiva

Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vzniklo jako důsledek událostí v minulosti a jehož existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou ERF. Podmíněné aktivum je vykázáno, je–li pravděpodobný příliv ekonomických užitků nebo výkonnostního potenciálu.

Podmíněná aktiva se posuzují ke každému rozvahovému dni, tak aby účetní závěrka náležitě zachycovala skutečný vývoj. Pokud je téměř jisté, že dojde k přílivu ekonomických užitků nebo výkonnostního potenciálu a pokud lze hodnotu aktiva spolehlivě ocenit, zaúčtuje se aktivum a související výnosy v účetní závěrce za období, v němž ke změně došlo.

Záruky jsou možná aktiva, která vyplývají z minulých událostí a jejichž existenci potvrdí existence či neexistence předmětu záruky. Záruky tudíž mohou splňovat podmínky k tomu, aby byly vykazovány jako podmíněná aktiva. Záruka je vypořádána, když již neexistuje předmět záruky. Záruka je realizována, jsou–li splněny podmínky pro výzvu, aby ručitel platil.

1.6.2 Podmíněné závazky

Podmíněný závazek je možné pasivum, které vzniklo jako důsledek událostí v minulosti a jehož existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou ERF; nebo se jedná o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl vykázán, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek, anebo za málo pravděpodobných okolností, pokud výši závazku není možné dostatečně spolehlivě stanovit. Podmíněný závazek se vykáže, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál.

Podmíněné závazky se ke každému rozvahovému dni oceňují s cílem určit, zda se odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál stal pravděpodobným. Stane–li se pravděpodobným, že v souvislosti s položkou, s níž se nakládá jako s podmíněným závazkem, bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál, vytvoří se v účetní závěrce za období, v němž došlo ke změně pravděpodobnosti, rezerva.

2. VYSVĚTLIVKY K ROZVAZE

DLOUHODOBÁ AKTIVA

2.1 DLOUHODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Dlouhodobé předběžné financování — 191 189 380 353 Celkem — 191 189 380 353

Řada smluv umožňuje vyplacení záloh před zahájením prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb. V některých případech se v platebním harmonogramu smlouvy předpokládají předběžné platby na základě zpráv o pokroku. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí.

Předběžné financování se vykazuje očištěné od otevřených inkasních příkazů týkajících se záloh a od odhadovaných způsobilých částek, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány. Pro to, je–li předběžné financování vykázáno jako krátkodobé, nebo dlouhodobé zálohové aktivum, je určující termín možnosti jeho zpětného získání či využití. Využití je určeno smlouvou o daném projektu. Všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti měsíců ode dne vykázání se vykazují jako krátkodobé předběžné financování, a tedy jako krátkodobá aktiva. Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Tyto částky předběžného financování se proto vykazují jako dlouhodobá aktiva.

Zvýšení dlouhodobého předběžného financování o 28 milionů EUR (ve srovnání se stavem k 31.12.2010) lze vysvětlit hlavně zvýšením dlouhodobého předběžného financování projektů uvnitř AKT (49 milionů EUR) a správních nákladů (14 milionů EUR), které bylo kompenzováno snížením dlouhodobého předběžného financování odvětvové politiky (17 milionů EUR) a programovatelné pomoci (15 milionů EUR).

KRÁTKODOBÁ AKTIVA

2.2 KRÁTKODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31.12.2011 Celkem 31.12.2010 Celkem Krátkodobé předběžné financování (hrubé) 148 1 659 1 608 3 415 3 115 minus odhadované započtení předběžného financování (78) (1 090) (1 072) (2 240) (2 019) Celkem 70 569 536 1 175 1 096

Zvýšení čistého krátkodobého předběžného financování o 79 milionů EUR bylo způsobeno hlavně zvýšením čistého předběžného financování správních nákladů (77 milionů EUR), programovatelné pomoci (29 milionů EUR), institucionální podpory (44 milionů EUR) a odvětvové politiky (25 milionů EUR). Toto zvýšení bylo kompenzováno snížením financování projektů uvnitř AKT (68 milionů EUR), ostatních programů pomoci vztahujících se k předešlým ERF (20 milionů EUR) a mimořádné pomoci (7 milionů EUR).

2.2.1 Získané záruky za předběžné financování

Záruky se požadují jako zajištění předběžného financování a uvolňují se po proplacení poslední žádosti o platbu učiněné v rámci projektu. Záruka má dvě různé hodnoty: „nominální“ a „průběžnou“. U „nominální hodnoty“ se rozhodná událost váže na existenci záruky. U „průběžné hodnoty“ je rozhodnou událostí platba předběžného financování anebo následné zúčtování.

K 31. prosinci 2011 činila „nominální“ hodnota záruk, které ERF v souvislosti s předběžným financováním získal, 637 milionů EUR. „Průběžná“ hodnota těchto záruk činila 394 milionů EUR. K 31. prosinci 2010 to bylo 674 milionů EUR a 363 milionů EUR.

2.3 KRÁTKODOBÉ POHLEDÁVKY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Pohledávky za zákazníky 2 10 1 13 10 Pohledávky za členskými státy — — 9 9 125 Příjmy a náklady příštích období 2 77 10 89 112 Celkem 4 87 20 111 247

2.3.1 Pohledávky za zákazníky

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Pohledávky za zákazníky 6 18 2 27 18 — Snížení hodnoty pohledávek za zákazníky (4) (8) (1) (13) (8) Celkem 2 10 1 13 10

Tato položka obsahuje inkasní příkazy, které byly k 31. prosinci 2011 zaúčtovány jako zjištěné nároky k navrácení, jež dosud nejsou vykázány v rozvaze v jiných položkách na straně aktiv. Konečný zůstatek inkasních příkazů představuje hodnotzu příkazů k vrácení prostředků vystavených, avšak neuhrazených ke konci roku.

U částek, které příjemci dluží, ale u nichž je získání nepravděpodobné, se odhaduje rezerva na snížení hodnoty pohledávek. Tato rezerva má dva aspekty:

— Zvláštní případy: podle rizika, že prostředky nebudou získány zpět.

— Obecné případy: uplatní se rezerva na základě historické ztrátovosti z pohledávek, k nimž se netvoří zvláštní opravná položka.

Provedení takové úpravy neznamená, že od zpětného získání těchto částek bylo upuštěno.

Pohyby otevřených inkasních příkazů během účetního období jsou podrobně popsány níže.

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem za rok 2011 Celkem za rok 2010 Otevřené inkasní příkazy na počátku roku 7 11 0 18 20 Vydané inkasní příkazy 11 63 55 130 164 Uzavřené inkasní příkazy (12) (56) (55) (123) (166) Zaplaceno (9) (46) (53) (108) (143) Upuštěno (článek 73 fin. nař.) 0 (1) 0 (1) (1) Zrušeno (1) (1) 0 (2) (5) Kompenzace (3) (8) (1) (13) (17) Otevřené inkasní příkazy ke konci roku 6 19 1 25 18

2.3.2 Pohledávky za členskými státy

Pohledávky za členskými státy v rámci 10. ERF ve výši 9 milionů EUR zahrnují příspěvky, které měly poskytnout Maďarsko a Portugalsko a které došly v lednu a únoru 2012, a příspěvek spolufinancování od Dánska, který ještě není splatný.

2.3.3 Příjmy a náklady příštích období

Příjmy a náklady příštích období především zahrnují naběhlé úroky z částek předběžného financování. Do této položky jsou dále zahrnuty naběhlé úrokové výnosy z pozdních splátek příspěvků.

Snížení příjmů a výdajů příštích období v hodnotě 23 milionů EUR lze vysvětlit nižšími naběhlými úroky z předběžného financování (23 milionů EUR) (viz vysvětlivka 3.4.2).

2.4 STYČNÉ ÚČTY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem Celkem 31. 12. 2010 do / z 6. ERF (2 065) (214) — (2 279) (2 279) do / z 7. ERF — 2 279 — 2 279 2 279 do / z 8. ERF — (3 037) 584 (2 453) (2 563) do / z 9. ERF 3 037 — (3 529) (491) (450) do / z 10. ERF (584) 3 529 — 2 944 3 013 Celkem 387 2 557 (2 944) 0 0

V zájmu efektivity byla jediná pokladna za všechny ERF alokována do 10. ERF. Vede to k operacím mezi jednotlivými ERF, které se vyrovnávají na styčných účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF.

Hlavní pohyby na styčných účtech v roce 2011 zahrnují platby provedené z 10. ERF na plnění 8. a 9. ERF a peníze, které 10. ERF obdržel v souvislosti s příspěvky vyžádanými v rámci 9. ERF.

2.5 PENÍZE A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY (6)

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem Celkem 31. 12. 2010 Peněžní prostředky na bankovních účtech — — 1 211 1 211 781 Zajišťovací účty STABEX — — 5 5 17 Bankovní účty pro spolufinancování — 6 2 8 10 Zvláštní fond pro Konžskou demokratickou republiku (7) — — 1 1 0 Celkem — 6 1 218 1 224 808

2.5.1 Peněžní prostředky na bankovních účtech

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Zvláštní účty – finanční ústavy členských států — — 1 129 1 129 599 Běžné účty – komerční banky — — 80 80 180 Místní pověření plátci — — 2 2 1 Celkem — — 1 211 1 211 781

Celkové zvýšení peněžních prostředků na bankovních účtech lze vysvětlit hlavně nižším než plánovaným plněním rozpočtu v roce 2011.

Účty místních pověřených plátců se rozumí částky, které jsou uloženy na bankovních účtech ve státech AKT a ZZÚ a používají se k platbám v místní měně na území přijímajícího státu. Tyto účty jsou vedeny v eurech nebo v měně členského státu Unie. S cílem dosáhnout centralizovanější správy plateb bylo v roce 2011 uzavřeno 2 z 8 zbývajících účtů místních pověřených plátců.

2.5.2 Zajišťovací účty STABEX

(v milionech EUR) Zůstatek k 31. 12. 2011 Zůstatek k 31. 12. 2010 Svatá Lucie 0 7 Svatý Vincenc a Grenadiny 0 4 Pobřeží slonoviny 2 2 Malawi 1 1 Ostatní země 2 3 Celkem 5 17

STABEX je zkratka pro systém finančních náhrad Evropské unie na stabilizaci příjmů z vývozu zemí AKT. Tento systém byl zaveden poprvé úmluvou z Lomé (1975) s cílem zmírnit nepříznivé důsledky nestability příjmů z vývozu zemědělských produktů. Zůstatek na zajišťovacích účtech STABEX představuje celkové finanční prostředky STABEX, které jsou k dispozici a které budou v budoucnu převedeny do příslušného přijímajícího státu AKT. Tento zůstatek se vztahuje k 10. ERF. V roce 2011 byly v důsledku ukončení nástroje pomoci STABEX uzavřeny dva zajišťovací účty STABEX.

Kromě těchto prostředků existují další prostředky STABEX, které jsou ve vlastnictví přijímajících států AKT. Jakmile se Komise a přijímající stát (AKT) dohodnou na způsobu využití těchto prostředků STABEX, podepíší spolu dohodu o převodu. V souladu s článkem 211 dohody z Lomé IV (8) (v revidovaném znění) se prostředky převedou na úročený zajišťovací účet se dvěma podpisovými právy (Evropská komise a přijímající stát) otevřený jménem státu AKT. Prostředky zůstanou na těchto účtech se dvěma podpisovými právy, dokud jejich převod na projekt není odůvodněn rámcem vzájemných povinností (FMO).

Schvalovací osoba Komise si podrží podpisové právo k účtu, aby se zajistilo, že prostředky budou vyplaceny řádným způsobem. Prostředky na účtech se dvěma podpisovými právy jsou majetkem státu AKT, a nezapisují se tedy v účtech ERF mezi aktiva. Převody na tyto účty se vykazují jako platby STABEX.

V roce 2011 bylo do ERF vráceno 26 milionů EUR z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT podle článku 1.4 interní dohody o 10. ERF (9). Tyto prostředky byly převedeny především ze Svaté Lucie (9 milionů EUR), Keni (7 milionů EUR) a Toga (4 miliony EUR). Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních příjmů (nástroj pomoci STABEX) ve výsledovce 8. ERF.

2.5.3 Bankovní účty pro spolufinancování

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Bankovní účty pro spolufinancování — 6 2 8 10 Celkem — 6 2 8 10

Tyto účty zahrnují částky vztahující se ke smlouvám o spolufinancování s datem uzavření do roku 2007 včetně. Tyto prostředky na spolufinancování jsou vlastnictvím dotčených členských států, a proto je odpovídající částka zapsána jako splatný závazek. Dopad na čistá aktiva je tedy nulový.

Spolufinancování ze strany Itálie v rámci 9. ERF stále probíhá v Somálsku.

Bankovní účty pro spolufinancování z 10. ERF jsou vedeny pro staré spolufinancované projekty, které jsou ukončovány. Tyto prostředky budou navráceny členským státům poté, co k tomu vydá pokyn schvalující osoba.

KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY

2.6 KRÁTKODOBÉ SPLATNÉ ZÁVAZKY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Krátkodobé splatné závazky 9 146 243 399 487 Výdaje příštích období 20 168 151 339 286 Odložený kapitálový vklad — — 295 295 272 Celkem 29 315 689 1 033 1 045

Mezi krátkodobé splatné závazky jsou účtovány výkazy nákladů, které obdržel ERF v rámci grantových operací a zadávacích řízení. Nárokovaná částka se vykáže jako závazek v okamžiku obdržení žádosti. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadaných zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po těchto uzávěrkových operacích byly proto odhadované způsobilé částky vykázány jako výdaje příštích období.

2.6.1 Krátkodobé splatné závazky

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Dodavatelé a další 9 140 159 308 400 Závazky splatné členským státům – spolufinancování — 6 75 81 75 Ostatní splatné závazky — — 10 10 12 Celkem 9 146 243 399 487

2.6.1.1 Dodavatelé a další

Pod touto položkou se skrývají částky dlužné dodavatelům a částky splatné veřejnoprávním institucím a třetím státům.

Snížení ve výši 92 milionů EUR, ke kterému došlo oproti předchozímu vykazovanému období, způsobilo v první řadě snížení závazků splatných třetím zemím (62 milionů EUR).

2.6.1.2 Závazky splatné členským státům – spolufinancování

Obdržené příspěvky na spolufinancování jsou vykázány jako závazky vůči členským státům, protože splňují kritéria výnosů z nesměnárenských transakcí pod podmínkou. ERF musí použít tyto příspěvky na poskytnutí služeb třetím stranám, jinak musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit členským státům. Nevypořádané závazky z dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování minus vzniklé výdaje v souvislosti s projektem. Dopad na čistá aktiva je nulový.

Závazky za spolufinancování vůči členským státům ve výši 8 milionů EUR se vztahují k dohodám o spolufinancování uzavřeným do roku 2007 včetně. Tyto prostředky jsou vedeny na speciálních bankovních účtech, viz 2.5.3 výše (bankovní účty pro spolufinancování).

V roce 2011 došly nové příspěvky na spolufinancování ve výši 7 milionů EUR (Belgie 3 miliony EUR, Spojené království 2 miliony EUR, Švédsko 1 milion EUR a Švýcarsko 1 milion EUR). Prostředky, které se vztahují k dohodám o spolufinancování uzavřeným v roce 2008 a později, nejsou vedeny na speciálních bankovních účtech.

Splatné závazky za spolufinancování klesly o 2 miliony EUR jako náhrada za výdaje vzniklé při spolufinancování projektů (viz 3.1.4 a 3.2.2).

2.6.1.3 Ostatní splatné závazky

Ostatní závazky zahrnují zejména nepřidělené peněžní příjmy a vrácené částky.

2.6.2 Výdaje příštích období

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Výdaje příštích období 20 168 151 339 286 Celkem 20 168 151 339 286

Na konci roku je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které ještě nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období. Odhadované využití částky předfinancování se vykazuje jako odhadované vyúčtování předfinancování (viz 2.2).

2.6.3 Odložený kapitálový vklad

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Spojené království — — 289 289 269 Irsko — — 5 5 3 Litva — — 1 1 — Celkem — — 295 295 272

Uvedená částka zahrnuje příspěvky od členských států zaplacené předem.

ČISTÁ AKTIVA

2.7 VYŽÁDANÝ KAPITÁL

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem Kapitál fondu 12 840 11 699 21 152 45 691 Nevyžádaný kapitál fondu — (660) (21 152) (21 812) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2010 12 840 11 039 — 23 879 Kapitál fondu 12 840 11 699 21 152 45 691 Nevyžádaný kapitál fondu — — (18 712) (18 712) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2011 12 840 11 699 2 440 26 979

Kapitál fondu představuje celkovou částku příspěvků, kterou jsou členské státy povinny vložit do příslušného ERF, jak je stanoveno ve vnitřních dohodách.

Nevyžádané prostředky představují počáteční příspěvky členských států, které dosud nebyly od členských států vyžádány.

Vyžádaný kapitál představuje počáteční vklady, k jejichž převedení na účty pokladny byly členské státy vyzvány v souladu s postupem stanoveným v článku 16 finančního nařízení pro 10. ERF.

Kapitál 8. a 9. ERF byl vyžádán a obdržen v plném rozsahu.

10. ERF vstoupil v platnost v roce 2008, přičemž kapitál fondu byl v souladu s vnitřní dohodou pro 10. ERF stanoven na 21 152 milionů EUR.

Kapitál fondu

(v milionech EUR) Příspěvky % Nevyžádané příspěvky v rámci 9. ERF 31. 12. 2010 Příspěvky vyžádané v roce 2011 Nevyžádané příspěvky v rámci 9. ERF 31. 12. 2011 Rakousko 2,65 (19) 19 — Belgie 3,92 (27) 27 — Dánsko 2,14 (15) 15 — Finsko 1,48 (10) 10 — Francie 24,30 (170) 170 — Německo 23,36 (164) 164 — Řecko 1,25 (9) 9 — Irsko 0,62 (4) 4 — Itálie 12,54 (88) 88 — Lucemburk 0,29 (2) 2 — Nizozemsko 5,22 (37) 37 — Portugalsko 0,97 (7) 7 — Španělsko 5,84 (41) 41 — Švédsko 2,73 (19) 19 — Spojené království 12,69 (89) 89 — EIB neuv. 40 (40) — Celkem 100,00 (660) 660 —





(v milionech EUR) Příspěvky % Nevyžádané příspěvky v rámci 10. ERF 31.12.2010 Příspěvky vyžádané v roce 2011 Nevyžádané příspěvky v rámci 10. ERF 31.12.2011 Rakousko 2,41 (510) 59 451 Belgie 3,53 (747) 86 661 Dánsko 2,00 (423) 49 374 Finsko 1,47 (311) 36 275 Francie 19,55 (4 135) 477 3 658 Německo 20,50 (4 336) 500 3 836 Řecko 1,47 (311) 36 275 Irsko 0,91 (192) 22 170 Itálie 12,86 (2 720) 314 2 406 Lucembursko 0,27 (57) 7 51 Nizozemsko 4,85 (1 026) 118 908 Portugalsko 1,15 (243) 28 215 Španělsko 7,85 (1 660) 192 1 469 Švédsko 2,74 (580) 67 513 Spojené království 14,82 (3 135) 362 2 773 Kypr 0,09 (19) 2 17 Česká republika 0,51 (108) 12 95 Estonsko 0,05 (11) 1 9 Maďarsko 0,55 (116) 13 103 Litva 0,12 (25) 3 22 Lotyšsko 0,07 (15) 2 13 Malta 0,03 (6) 1 6 Polsko 1,3 (275) 32 243 Slovinsko 0,18 (38) 4 34 Slovensko 0,21 (44) 5 39 Bulharsko 0,14 (30) 3 26 Rumunsko 0,37 (78) 9 69 Celkem 100,00 (21 152) 2 440 18 712

V roce 2011 byla vydána poslední výzva pro 9. ERF a byly vyžádány první příspěvky do 10. ERF, jehož se účastní 27 členských států.

2.8 OSTATNÍ REZERVY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem do / z 6. ERF 94 490 — 584 584 do / z 7. ERF 533 1 135 — 1 668 1 668 do / z 8. ERF — 2 762 141 2 903 2 864 do / z 9. ERF (2 762) — 161 (2 601) (2 531) do / z 10. ERF (141) (161) — (302) (333) Celkem (2 276) 4 227 301 2 252 2 252

Od vstupu 10. ERF v platnost v roce 2008 jsou všechny prostředky uvolněné z předchozích ERF převáděny do rezervy 10. ERF. Tato rezerva může být použita pouze tehdy, jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody použitelné pro 10. ERF.

V roce 2011 bylo do 10. ERF převedeno 38 milionů EUR a 80 milionů EUR uvolněných prostředků z 8., resp. 9. ERF a z výkonnostní rezervy 10. ERF bylo do 9. ERF převedeno 150 milionů EUR (10).

Dne 23. května 2011 přijala Rada rozhodnutí (11) vyčlenit ve prospěch Jižního Súdánu 200 milionů EUR z prostředků uvolněných z projektů v rámci 9. ERF a dřívějších ERF. Na konci roku 2011 byla tato částka stále ještě přidělena do výkonnostní rezervy 10. ERF, nicméně v roce 2012 by měla být z této rezervy uvolněna.

3. VYSVĚTLIVKY K VÝSLEDOVCE

3.1 PROVOZNÍ VÝNOSY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem za rok 2011 Celkem za rok 2010 Zpětné získávání výdajů 3 11 2 16 29 Zpětně získané prostředky STABEX 26 — — 26 32 Kurzové výnosy 11 37 7 54 78 Provozní zisk ze spolufinancování — — 2 2 1 Celkem 40 49 10 99 140

3.1.1 Zpětné získávání výdajů

V této položce jsou zaznamenány inkasní příkazy vystavené ERF a snížení následných plateb, jež jsou zachyceny v účetnictví ERF a jejichž účelem je získat zpět původně vyplacené částky. Tyto příkazy jsou vystavovány na základě kontrol, ukončených auditů nebo analýz způsobilosti. Je třeba uvést, že zpětně získané částky předběžného financování nejsou zahrnuty do výnosů, ale jsou v rozvaze zachyceny jako předběžné financování.

3.1.1.1 Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek

V roce 2011 byly vydány inkasní příkazy k vrácení neoprávněně vyplacených 12 milionů EUR (v roce 2010 to bylo 11 milionů EUR). Z toho se 8 milionů EUR týkalo vrácení výdajů, a proto byly zaúčtovány mezi provozní výnosy. Částka 4 milionů EUR představovala vrácení vyplaceného předběžného financování a byla připsána v rozvaze do položky zálohových aktiv.

Charakter vracení neoprávněně vyplacených částek lze shrnout takto:

(v milionech EUR) Příjmy Předběžné financování Celkem za rok 2011 Příjmy Předběžné financování Celkem za rok 2010 Chyba 2 1 3 1 1 2 Nesrovnalost 6 3 8 5 3 8 OLAF vyrozuměn 1 — 1 1 — 1 Celkem 8 4 12 7 4 11

3.1.2 Zpětně získané prostředky STABEX

V roce 2011 bylo do ERF vráceno 26 milionů EUR z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT podle článku 1.4 interní dohody o 10. ERF (12). Tyto prostředky byly převedeny především ze Svaté Lucie (9 milionů EUR), Keni (7 milionů EUR) a Toga (4 miliony EUR). Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních příjmů (nástroj pomoci STABEX) ve výsledovce 8. ERF.

3.1.3 Kurzové výnosy

Kurzové zisky plynou z běžných činností a souvisejících transakcí prováděných v jiných měnách než euro a dále z přecenění ke konci roku v rámci sestavování závěrky. Jedná se o realizované i nerealizované kurzové zisky.

3.1.4 Provozní zisk ze spolufinancování

Provozní zisk ze spolufinancování představuje využité příspěvky (viz 3.2.2). Jelikož tyto příspěvky splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnárenských operací, příspěvek se uznává v souladu s tím, jak je realizován projekt spolufinancování.

3.2 PROVOZNÍ NÁKLADY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem za rok 2011 Celkem za rok 2010 Provozní náklady – nástroje pomoci 114 879 1 640 2 633 2 852 Provozní náklady na spolufinancování — — 2 2 1 Kurzové ztráty 11 41 8 61 58 Snížení hodnoty pohledávek 3 4 — 7 3 Celkem 128 924 1 650 2 702 2 914

3.2.1 Provozní náklady – nástroje pomoci

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem 2011 Celkem 2010 Programovatelná podpora 58 56 1 136 1 251 1 127 Makroekonomická podpora — 51 — 51 35 Odvětvová politika 0 372 0 371 765 Dotace na úroky 0 — — 0 Projekty uvnitř AKT — 301 349 650 336 Mimořádná pomoc — 63 149 212 442 Pomoc uprchlíkům 0 — — 0 (1) Rizikový kapitál 19 — — 19 STABEX 12 — — 12 46 Sysmin (13) (8) — — (8) 10 Ostatní programy pomoci vztahující se k předchozím ERF — 24 — 24 (17) Snížení dluhu – vysoce zadlužené chudé země a Světová banka — — — — 14 Institucionální podpora — 2 6 8 44 Zúčtování příjmů z vývozu 32 10 — 42 37 Zvláštní fond pro Konžskou demokratickou republiku — 0 — 0 15 Celkem 114 879 1 640 2 633 2 852

Provozní náklady ERF pokrývají různé nástroje pomoci a mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány.

3.2.2 Provozní náklady na spolufinancování

Jedná se o náklady vzniklé v souvislosti s projekty spolufinancování v roce 2011. Protože obdržené příspěvky na spolufinancování splnily kritéria výnosů z nesměnárenských operací pod podmínkou, byla odpovídající částka příspěvků zaúčtována jako provozní výnos (viz bod 3.1.4).

3.2.3 Kurzové ztráty

Kurzové ztráty vznikají z běžných činností a souvisejících transakcí prováděných v jiných měnách než euro a dále z přecenění ke konci roku v rámci sestavování účetní závěrky. Jedná se o kurzové ztráty realizované i nerealizované.

Posuzujeme-li čistou pozici, byla v tomto roce vykázána čistá kurzová ztráta ve výši 6 milionů EUR (kurzové ztráty 61 milionů EUR minus kurzové zisky 54 milionů EUR).

3.2.4 Snížení hodnoty pohledávek

Tato položka obsahuje zejména opravy předběžného financování a částky související s tvorbou opravných položek k pohledávkám nebo jejich odepsání.

3.3 SPRÁVNÍ NÁKLADY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem za rok 2011 Celkem za rok 2010 Správní náklady 0 3 72 75 86 Celkem 0 3 72 75 86

Tato položka obsahuje podpůrné výdaje; tj. správní náklady plynoucí z plánování a plnění Evropských rozvojových fondů. Jedná se o výdaje na přípravu, sledování a hodnocení projektů a následná opatření, jakož i o výdaje na počítačové sítě, technickou pomoc apod.

3.4 VÝNOSY Z FINANČNÍCH OPERACÍ

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF Celkem za rok 2011 Celkem za rok 2010 Úrokové výnosy – evropské banky — 0 1 1 1 Úrokové výnosy – STABEX 0 — — 0 0 Úrokové výnosy z pozdních plateb inkasních příkazů 0 0 0 0 3 Úrok z předběžného financování (1) (19) (1) (21) 91 Celkem (1) (19) 0 (20) 95

Úrokové výnosy zůstaly v roce 2011 na nízké úrovni kvůli úrokovým sazbám, které jsou i nadále nízké.

3.4.1 Úrokové výnosy z pozdních plateb inkasních příkazů

Jedná se o úroky získané z opožděné platby inkasních příkazů od dlužníků, včetně opožděné platby příspěvků od členských států. Takovéto prostředky se mohou použít na financování projektů v souladu s články 1 a 6 vnitřní dohody použitelné na 10. ERF.

3.4.2 Úrok z předběžného financování

Úrok z předběžného financování se v účetní závěrce vyúčtovává v souladu s ustanoveními čl. 7 odst. 3 a článku 8 finančního nařízení pro 10. ERF.

Naběhlé úroky z předběžného financování za rok 2011 jsou nižší než v roce 2010 a odúčtování částky z roku 2010 způsobilo záporný výnos z úroků. Příčinou je skutečnost, že v průběhu roku 2011 bylo několik smluv, které původně v roce 2010 platily za grantové smlouvy, reklasifikováno na smlouvy o společném řízení s mezinárodními organizacemi. V souladu s ustanoveními výše uvedených článků finančního nařízení se u prvního typu smluv vypočítávají naběhlé úroky z předběžného financování, u druhého typu smluv však nikoli.

4. VYSVĚTLIVKY K VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ

4.1 ÚČEL A SESTAVENÍ VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ

Informace o peněžních tocích umožňují posoudit schopnost ERF vytvářet peníze a peněžní ekvivalenty a jeho potřeby těchto peněžních toků využívat.

Výkaz peněžních toků se sestavuje nepřímou metodou. Znamená to, že čistý přebytek nebo schodek za rozpočtový rok se upraví o účinky nepeněžních transakcí a případného časového rozlišení hotovosti přijaté či vyplacené v minulosti či budoucnosti.

Peněžní toky vyplývající z transakcí v cizích měnách se účtují v zúčtovací měně ERF (euro) po převedení cizích měn na euro pomocí příslušných směnných kurzů platných v den, kdy dochází k peněžnímu toku.

4.2 PROVOZNÍ ČINNOSTI

Výkaz peněžních toků ERF ukazuje pouze peněžní toky z provozních činností, protože ERF nevykonává žádné investiční ani finanční činnosti. Cílem provozních činností je podílet se na dosahování politicky cílených výsledků.

5. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A ZÁVAZKY A OSTATNÍ ZVEŘEJNĚNÍ

5.1 PODMÍNĚNÁ AKTIVA

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Záruky za plnění 16 221 88 325 360 Záruky za zádržné 5 151 40 197 227 Podmíněná aktiva, které se vztahují k případům řešeným před soudem — 1 — 1 1 Celkem 21 373 128 523 587

5.1.1 Záruky za plnění

V některých případech jsou požadovány záruky za plnění, jež mají zajistit, aby příjemci finančních prostředků EDF splnili své závazky, které jim vyplývají ze smluv s EDF.

Snížení záruk za plnění o 35 milionů EUR představuje rozdíl mezi uvolněnými zárukami a nově přijatými zárukami. Většina těchto záruk byla uvolněna v rámci 8. ERF (23 milionů EUR především v souvislosti s programovatelnou pomocí) a 9. ERF (90 milionů EUR především v souvislosti s podporou odvětvové politiky).

5.1.2 Záruky za zádržné

Záruky za zádržné se vztahují výlučně na zakázky na stavební práce. Aby se zajistilo, že dodavatel splní své závazky, obvykle se příjemcům neuvolňuje 10 % průběžných plateb. Tyto neuvolněné částky jsou zapsány jako závazky. Se souhlasem zadavatele může však dodavatel předložit záruku za zádržné, která nahrazuje zadržené částky průběžných plateb. Takové přijaté záruky se vykazují jako podmíněná aktiva.

Snížení záruk za zádržné o 30 milionů EUR představuje rozdíl mezi uvolněnými zárukami a nově přijatými zárukami. Většina těchto záruk byla uvolněna v rámci 9. ERF (63 milionů EUR především v souvislosti s podporou odvětvové politiky). Nové záruky došly zejména v rámci 9. ERF (31 milionů EUR především v souvislosti s podporou odvětvové politiky) a v rámci 10. ERF (22 milionů EUR).

5.2 PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Částky, které se vztahují k případům řešeným před soudem — 0 — 0 6 Celkem — 0 — 0 6

Výše uvedené částky se týkají žalob o náhradu škody podaných proti ERF, dalších právních sporů a odhadovaných právních výloh. Veškeré podmíněné závazky a jiné závazky by byly v případě splatnosti financovány v budoucnu z rozpočtu ERF.

5.3 OSTATNÍ ZVEŘEJNĚNÍ

5.3.1 Rozpočtové závazky

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 31. 12. 2011 Celkem 31. 12. 2010 Celkem Zbývající rozpočtové závazky, dosud nesplacené 157 1 643 3 794 5 594 5 991 Související částky zapsané na účet hospodářského výsledku. (29) (308) (309) (646) (714) Celkem 128 1 335 3 485 4 948 5 277

Nevypořádané rozpočtové závazky představují dosud nevyužité závazky, jež dosud nebyly zrušeny nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů. K 31. prosinci 2011 činily nevypořádané rozpočtové závazky celkem 5 594 milionů EUR. Částka vykázaná jako budoucí závazek k financování odpovídá rozdílu mezi těmito nevypořádanými rozpočtovými závazky a souvisejícími částkami, které byly jako náklady vykázány ve výsledovce za rok 2011, tj. částce ve výši 4 948 milionů EUR.

6. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK

Následující údaje o řízení finančních rizik Evropského rozvojového fondu se týkají pokladních operací, které za účelem plnění prostředků Evropského rozvojového fondu provádí jeho jménem Evropská komise.

6.1 POSTUPY V OBLASTI ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVÁNÍ (HEDGING)

Pravidla a zásady pro řízení pokladních operací ERF jsou stanoveny nařízením Rady č. 215/2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond a ve vnitřní dohodě.

Vzhledem k výše uvedenému nařízení platí následující hlavní zásady:

— Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účet otevřený u centrální banky daného členského státu nebo u finanční instituce určené členským státem. Částka těchto příspěvků se na těchto účtech ponechá, dokud není třeba provést platby z ERF.

— Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány v eurech a v jiných měnách, včetně méně známých.

— Bankovní účty otevřené Komisí jménem ERF nesmí být přečerpány.

Podle článku 44 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 Komise kromě zvláštních účtů zakládá jménem ERF další bankovní účty u finančních institucí (centrálních a komerčních bank) za účelem provádění plateb a ukládání jiných příjmů, než jsou příspěvky do členských států do rozpočtu (viz 6.4 níže).

Všechny komerční banky, u nichž se pro ERF zakládají jiné účty než výše uvedené „zvláštní účty“ EDF, jsou vybírány Komisí prostřednictvím nabídkových řízení.

Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a jsou závislé na moderních informačních systémech. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení povinností, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy.

Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit provozní a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady platí pro různé provozní oblasti a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno.

6.2 TRŽNÍ RIZIKA

6.2.1 Měnové riziko

Všechny příspěvky jsou vedeny v eurech a jiné měny se nakupují pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení plateb. Pokladní operace ERF díky tomu nejsou vystaveny měnovému riziku.

6.2.2 Úrokové riziko

Vzhledem k tomu, že ERF si nepůjčuje žádné peníze, není vystaven úrokovému riziku.

Získává však úroky ze zůstatků na svých různých bankovních účtech. Komise proto jménem ERF zavedla opatření zajišťující, aby pravidelně připisovaný úrok odpovídal tržním úrokovým sazbám a jejich případnému kolísání.

Zůstatky do druhého dne na účtech komerčních bank jsou zhodnocovány každodenně. Zhodnocování zůstatků na takových účtech se provádí na základě proměnlivých tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). U většiny účtů se úrok počítá sazbou EONIA (Euro Over Night Index Average) a upravuje se tak, aby odrážel výkyvy této sazby. U některých jiných účtů se úroky vypočítávají mezní sazbou ECB (tu používá ECB pro refinanční operace). ERF proto nepodstupuje žádné riziko, že by zůstatky na jeho účtech byly zhodnocovány sazbami nižšími, než jsou sazby tržní.

6.3 ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY)

Většina pokladních zdrojů ERF je v souladu s nařízením Rady č. 215/2008 vedena na zvláštních účtech otevřených členskými státy za účelem plateb jejich příspěvků. Většina těchto účtů je vedena u pokladen nebo národních centrálních bank členských států. Tyto instituce nesou pro ERF nejnižší riziko protistrany (riziku jsou vystaveny jeho členské státy).

Pokud jde o pokladní zdroje ERF, jež jsou vedeny u komerčních bank za účelem provádění plateb, tyto účty se doplňují až v době, kdy je to potřeba. Jejich doplňování je automaticky řízeno pokladním systémem Komise pro správu hotovosti. Na každém účtu je vedena minimální hotovost, jež je přiměřená průměrné denní výši plateb z tohoto účtu. V důsledku toho jsou částky vedené na těchto účtech do druhého dne stále udržovány na nízké úrovni, takže ERF je vystaven omezenému riziku.

Navíc jsou uplatňovány zvláštní zásady pro výběr komerčních bank, aby bylo riziko protistrany, jemuž je ERF vystaven, dále minimalizováno.

Všechny komerční banky jsou vybírány ve výběrových řízeních. Pro účast v nich je požadován minimální krátkodobý úvěrový rating agentury Moody P-1 nebo ekvivalentní (S&P A-1 nebo Fitch F1). Za zvláštních, řádně odůvodněných okolností může být vyžadován rating nižší.

6.4 RIZIKO LIKVIDITY

Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje pro dané rozpočtové období vždy dosahovaly výše dostačující k provedení všech příslušných plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na závazky v příslušném rozpočtovém období.

Příspěvky členských států do ERF se nicméně platí ve třech ročních splátkách, přičemž platby vykazují určitou sezónnost.

Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, které mají být během každého měsíce provedeny, pokladna v Komisi a příslušná oddělení vydávající prostředky se navzájem informují o stavu pokladny. Cílem tohoto postupu je zabezpečit, aby platby provedené v jakémkoli období nepřevýšily dostupné pokladní zdroje.

Kromě výše uvedeného se při denních pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den dostupná dostatečná likvidita.

7. ZVEŘEJNĚNÍ ÚDAJŮ O SPŘÍZENÝCH STRANÁCH

Nebyly zjištěny žádné transakce týkající se této položky, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění.

8. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI

Ke dni předání účetní závěrky se účetní ERF nedozvěděl o významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle, ani mu takové záležitosti nebyly nahlášeny. Roční účetní závěrka a příloha k ní byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací.

9. SESOUHLASENÍ HOSPODÁŘSKÉHO VÝSLEDKU A VÝSLEDKU ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ

Hospodářský výsledek za rok byl vypočten podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek rozpočtového hospodaření je však v souladu s finančním nařízením založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných podkladových transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. Níže uvedená tabulka přináší toto porovnání a zdůrazňuje hlavní srovnávané částky rozdělené mezi položky příjmů a výdajů.

(v milionech EUR) 2011 2010 HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK (2 700) (2 765) PŘÍJMY Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření (52) (33) Nároky zjištěné v běžném roce, avšak zatím nevybrané (3) (4) Nároky zjištěné v předchozích letech a vybrané v běžném roce 10 10 Čistý vliv předběžného financování 46 53 Čisté příjmy příštích období (13) (173) VÝDAJE Zatím neuhrazené výdaje v běžném roce 98 178 Výdaje minulých let uhrazené v běžném roce (249) (155) Zrušení plateb 17 39 Čistý vliv předběžného financování (346) (353) Čisté výdaje příštích období 317 (31) VÝSLEDEK ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ ZA ROK (2 874) (3 233)

9.1 SESOUHLASENÍ POLOŽEK – PŘÍJMY

Rozpočtové příjmy za rozpočtový rok odpovídají příjmům vybraným na základě zjištěných nároků v průběhu roku a částkám vybraným na základě pohledávek z minulých let.

Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření, jsou zaznamenávány do výsledovky, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezerv a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít pro závazky.

Pro účely sesouhlasení je třeba odečíst od hospodářského výsledku nároky zjištěné v běžném roce, avšak zatím nevybrané, jelikož ty nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky zjištěné v předchozích letech a vybrané v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení k hospodářskému výsledku přičteny.

Čistý vliv předběžného financování se získá po zúčtování zpětně získaných částek předběžného financování. Jedná se o přijatou hotovost, která nemá žádný dopad na hospodářský výsledek.

Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období za běžný rok, mínus odúčtování příjmů příštích období za předchozí rok.

9.2 SESOUHLASENÍ POLOŽEK – VÝDAJE

Zatím neuhrazené výdaje v běžném roce budou připočítány pro účely sesouhlasení, protože jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, nejsou však součástí rozpočtových výdajů. Naopak výdaje minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů v běžném roce, avšak buď nemají vliv na hospodářský výsledek nebo v případě oprav snižují náklady.

Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá na hospodářský výsledek žádný vliv, má však dopad na výsledek rozpočtového hospodaření.

Čistý vliv předběžného financování je kombinací nových částek předběžné ho financování uhrazených v běžném roce (vykázaných jako rozpočtový výdaj v daném roce) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce nebo v předchozích letech po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje akruální výdaj, který není zachycován na rozpočtových účtech, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku jejího provedení.

Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku, tj. způsobilé výdaje, které vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak nebyly dosud nahlášeny ERF. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok, snížené o odúčtované výdaje příštích období za předchozí rok.

2. ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ

ÚVODNÍ VYSVĚTLIVKA

Předchozí ERF

— Rozhodnutí Rady AKT-ES č. 1/2000 ze dne 27. července 2000 o přechodných opatřeních stanoví, že se část nepřidělených zdrojů z předchozích ERF použije v souladu s příslušnými ustanoveními dohody z Cotonou přednostně v rámci přechodných opatření.

— Rozhodnutí Komise č. 410/2001 ze dne 16. března 2001, jehož cílem je stanovit příděly na orientační programy pro státy AKT na základě dohody o partnerství AKT-ES, stanoví, že nepřidělené zdroje z předchozích ERF budou využity k provádění programů v souladu s pravidly a postupy příslušných ERF v maximální výši 1,2 miliardy EUR. To platí do té doby, než vstoupí v platnost finanční protokol k 9. ERF.

— Rozhodnutím Komise č. 1033/2001 ze dne 15. června 2001 byly stanoveny příděly na regionální programy a spolupráci mezi státy AKT v rámci finančního protokolu k dohodě o partnerství AKT-ES.

— Na základě rozhodnutí Komise č. 1252/2002 ze dne 11. července 2002 byla na jedné straně zvýšena částka určená na spolupráci mezi státy AKT o 60 milionů EUR, které pocházejí z obecných rezerv 6. a 7. ERF, a na straně druhé bylo naplánováno využití těchto dodatečných prostředků v období před vstupem v platnost finančního protokolu k 9. ERF, a to v souladu s pravidly a postupy platnými pro původní ERF.

— Dále byla rozhodnutím Rady ministrů AKT-ES č. 3/2002 ze dne 23. prosince 2002 odebrána částka 25 milionů EUR z nepřidělených zdrojů 8. ERF (obecná rezerva), která byla následně přidělena na regionální spolupráci na základě dohody o partnerství AKT-ES.

— Vzhledem k tomu, že 6. ERF byl uzavřen v roce 2006 a 7. ERF v roce 2008, roční účetní závěrky již neobsahují tabulky týkající se těchto ERF. Naopak realizace převedených zůstatků je obsažena v 9. ERF.

— Podobně jako v předchozích letech se v zájmu transparentnosti při předkládání závěrek za rok 2009 v níže uvedených tabulkách rozlišuje u 8. ERF část využitá na základě programování stanoveného v úmluvách z Lomé a část využitá na základě programování stanoveného v dohodě z Cotonou. Druhá uvedená část se při sestavování a předkládání závěrek zpracovala na základě čl. 3 odst. 2 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES podle zemí. Tento článek vytváří pro státy AKT finanční balíček A, který má být využit k makroekonomické podpoře a k podpoře programů a projektů, a dále balíček B, určený ke krytí nepředvídaných potřeb, jako jsou pomoc při mimořádných událostech, iniciativy související s úlevami při splácení dluhu a podpora zaměřená na zmírnění nepříznivých následků nestability příjmů z vývozu (14). Pokud jde o regiony, postupovalo se na základě regionálního programování, jak je uvedeno v kapitole 2 dohody o partnerství AKT-ES (regionální orientační programy a spolupráce mezi státy AKT).

— Podle bodu 4 přílohy Ib (víceletý finanční rámec pro období 2008–2013) dohody o partnerství AKT-ES byly zbývající zůstatky a částky, u nichž byly zrušeny závazky v rámci těchto fondů v období od 31. prosince 2007 do vstupu 10. ERF v platnost, převedeny do 9. ERF, aby se zajistilo, že správa EU bude moci fungovat, a aby se uhradily náklady na probíhající projekty až do doby, než 10. ERF vstoupí v platnost.

— Rozhodnutí Rady 2010/406/EU stanovilo, že ve prospěch Súdánu bude použito 150 milionů EUR, které představují prostředky uvolněné z projektů v rámci 9. ERF a předchozích ERF, za účelem řešení potřeb nejohroženějších skupin obyvatelstva. Tato částka byla uvolněna v průběhu roku 2011.

— Rozhodnutí Rady 2011/315/EU stanovilo, že ve prospěch Jižního Súdánu bude použito 200 milionů EUR, které představují prostředky uvolněné z projektů v rámci 9. ERF a předchozích ERF, za účelem podpory provádění tříletého rozvojového plánu pro Jižní Súdán. Tato částka doposud nebyla pro programování uvolněna.

10. ERF

Dohoda o partnerství AKT-ES, kterou členské státy Evropského společenství a africké, karibské a tichomořské státy (AKT) podepsaly dne 23. června 2000 v Cotonou, vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003. Dohoda z Cotonou byla pozměněna ve dnech 25. června 2005 a 23. června 2010.

Rozhodnutí o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Evropskému společenství (2001/822/ES), přijaté dne 27. listopadu 2001 Radou Evropské unie, vstoupilo v platnost dne 2. prosince 2001. Toto rozhodnutí bylo pozměněno dne 19. března 2007 (rozhodnutí 2007/249/ES).

Vnitřní dohoda o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou, přijatá zástupci vlád členských států Evropského společenství dne 17. července 2006, vstoupila v platnost dne 1. července 2008.

Podle dohody z Cotonou je druhé období (2008-2013) poskytování pomoci EU státům AKT a ZZÚ financováno z 10. ERF ve výši 22 682 milionů EUR, z čehož je:

— 21 966 milionů EUR uvolněno ve prospěch států AKT v souladu s víceletým finančním rámcem uvedeným v příloze Ib revidované dohody z Cotonou (z toho 20 466 milionů EUR spravuje Evropská komise),

— 286 milionů EUR uvolněno ve prospěch ZZÚ v souladu s přílohou IIAa revidovaného rozhodnutí Rady o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (z toho Evropská komise spravuje 256 milionů EUR),

— 430 milionů určených pro Komisi, aby financovala náklady vyplývající z plánování a provádění zdrojů 10. ERF v souladu s článkem 6 vnitřní dohody.

Ke dni vstupu 10. ERF v platnost byly tyto částky doplněny o nevyčerpané zůstatky a jsou stále doplňovány o prostředky uvolněné po zrušení závazků vyplývající ze systému, který zaručuje stabilizaci příjmů z vývozu zemědělských surovin (STABEX) v rámci fondů, které předcházely 9. ERF. Tyto zůstatky a uvolněné prostředky by měly být využívány a spravovány v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou a vnitřní dohodou.

Z výše uvedených přidělených prostředků 10. ERF spravuje Evropská komise částku 21 152 milionů EUR, a to následovně:

— 15 300 milionů EUR pro národní orientační programy, z čehož: — pro balíčky A spravuje 13 500 milionů EUR, z nichž byly využity přidělené prostředky ve výši 12 467 milionů EUR a z této částky bylo převedeno 33 milionů EUR na regionální příděly (multiregion-PALOP). finanční balíček A byl navíc navýšen o 57 milionů EUR, které představovaly prostředky ze zrušených závazků Stabex; — 1 800 milionů EUR pro balíčky B, z čehož 601 milionů EUR tvoří počáteční přidělené prostředky a 1 199 milionů EUR rezervu na pokrytí nepředvídaných potřeb (pro financování různých nástrojů jako roční nástroj FLEX, nástroj FLEX ad-hoc pro zranitelné země a reakce na krizi způsobenou cenami potravin). Z této celkové částky již bylo využito 1 624 milionů EUR.

— 1 783 milionů EUR pro regionální orientační programy, společně s převodem 33 milionů EUR, z čehož vyplývá částka přidělených využitých prostředků ve výši 1 816 milionů EUR;

— 2 700 milionů EUR na příděly v rámci AKT, z čehož bylo využito 2 664 milionů EUR;

— 683 milionů EUR jako rezerva na další přidělení prostředků národním a regionálním orientačním programům po přezkumu v polovině a na konci období;

— 430 milionů EUR na náklady na provádění, všechny byly využity;

— Pro ZZÚ byly přiděleny prostředky ve výši 256 milionů EUR: — prostředky balíčku A ve výši 195 milionů EUR, z nichž bylo využito 66 milionů EUR, — prostředky balíčku B ve výši 15 milionů EUR, z nichž bylo využito 7 milionů EUR, — prostředky na regionální příděly ve výši 40 milionů EUR, z nichž byly všechny využity, — prostředky na studie/technickou pomoc ve výši 6 milionů EUR, z nichž byly všechny využity.

Nečerpatelná výkonnostní rezerva v 10. ERF

Jelikož 10. ERF začal platit 1. července 2008, zbylé zůstatky a částky ze zrušených závazků v projektech 9. ERF a předchozích ERF byly převedeny do výkonnostní rezervy 10. ERF s výjimkou fondů Stabex a správního balíčku 9. ERF. Tato rezerva může být použita, jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody použitelné pro 10. ERF.

Podrobné údaje o této rezervě k 31.12.2011 jsou v následující tabulce:

(mil. EUR) Prostředky převedené do nečerpatelné rezervy 10. ERF celkem: 438 minus prostředky, které již Rada přidělila Súdánu dle rozhodnutí Rady 2010/406/EU ze dne 12.7.2010 – 150 Celková disponibilní částka v rezervě (AKT+ZZÚ): 288 Vysvětlivka: Tato rezerva má být v souvislosti s rozhodnutím Rady 2011/315/EU ze dne 23. května 2011 snížena o 200 milionů EUR, které budou přiděleny Jižnímu Súdánu a budou převedeny do 9. ERF.

Rezerva Stabex v 10. ERF

Po uzavření účtů Stabex se nevyužité prostředky a prostředky ze zrušených závazků převádějí do rezervy 10. ERF Stabex balíčku A (čl. 1 odst. 4 interní dohody o 10. ERF) a poté do národních orientačních programů dotčených zemí.

Spolufinancování v 10. ERF

V rámci 10. ERF byly podepsány dohody o převodu částek spolufinancování z členských států v hodnotě 89 milionů EUR a byly využity prostředky na závazky v celkové výši 79 milionů EUR; zatímco prostředky na platby byly využity pouze pro přijaté částky v celkové výši 73 milionů EUR.

Následující tabulka uvádí stav prostředků na spolufinancování k 31.12.2011:

(v mil. EUR) Prostředky na závazky Prostředky na platby Spolufinancování – balíček A 69 61 Spolufinancování – uvnitř AKT 12 12 Spolufinancování – správní výdaje 2 2 83 75

Následující tabulky uvádějí týkající se částek, o nichž bylo rozhodnuto, na něž byla uzavřena smlouva a byly zaplaceny.

V příloze jsou uvedeny tabulky, kde je prezentován stav podle zemí a nástrojů.

2.1 PŘIDĚLENÉ PROSTŘEDKY

Tabulka 1.1

8. ERF

Vývoj prostředků: 31. prosince 2011

ANALÝZA PODLE NÁSTROJŮ

(v milionech EUR) Nástroj Počáteční příděl Zvýšení / snížení souhrnných zdrojů k 31. Prosinci 2009 Zvýšení / snížení zdrojů v roce 2010 Poznámky Současný příděl AKT Lomé Orientační programy celkem 7 562 (2 396) (29) (15) 5 138 Dotace na úroky 370 (278) (9) 83 Pomoc při mimořádných událostech 140 (4) 136 Pomoc uprchlíkům 120 (11) (0) (15) 108 Rizikový kapitál 1 000 37 1 037 Stabex 1 800 (1 077) 723 Sysmin 575 (463) 112 Strukturální úpravy 1 400 97 1 497 Silně zadlužené chudé země 1 060 1 060 Využití příjmu z úroků 37 37 Cotonou Balíček A 429 429 Balíček B 255 255 Celkem AKT 12 967 (2 314) (38) 10 615 ZZÚ Orientační programy celkem 115 (77) (0) (15) 37 Dotace na úroky 9 (7) 1 Pomoc při mimořádných událostech 3 (3) Pomoc uprchlíkům 1 (1) Rizikový kapitál 30 (24) 6 Stabex 6 (4) 1 Sysmin 3 (0) 2 Celkem ZZÚ 165 (116) (0) 48 Celkem 8. ERF 13 132 (2 430) (38) 10 663





Tabulka 1.2

9. ERF

Vývoj prostředků: 31. prosince 2011

ANALÝZA PODLE NÁSTROJE POMOCI

(v milionech EUR) Nástroj Počáteční příděl Zvýšení / snížení souhrnných zdrojů k 31. Prosinci 2009 Zvýšení / snížení zdrojů v roce 2010 Poznámky Současná úroveň přídělu AKT Balíček A 5 318 4 095 (51) (16) 9 363 Balíček B 2 108 (807) (6) (16) 1 294 Rezerva pro vnitrostátní příděly 1 224 (1 224) CDE, CTA a parlamentní shromáždění 164 7 171 Rezerva na dlouhodobý rozvoj 258 (258) 0 Regionální příděly 904 7 (12) (16) 899 Příděly uvnitř AKT 300 2 936 (6) (16) 3 230 Náklady na provádění 125 0 3 (17) 128 Úroky a jiné příjmy 69 69 Správní náklady 46 46 Zvláštní příděl pro DR Kongo 108 108 Zvláštní příděl pro Súdán 147 (17) 147 Převod ze 6. ERF - Lomé 24 (1) (16) 22 Převod ze 7. ERF - Lomé 731 (4) (16) 728 Dobrovolný příspěvek na mírový projekt 39 39 Celkem AKT 10 401 5 772 70 16 244 ZZÚ Balíček A 0 249 249 Balíček B / využití rezervy C 0 7 7 Rezerva na dlouhodobý rozvoj 144 (144) Regionální příděly 8 41 (0) (16) 49 Balíček pro technickou pomoc 2 (1) 1 Převod ze 6. ERF - Lomé 0 0 Převod ze 7. ERF - Lomé 3 3 Celkem ZZÚ 154 154 (0) 308 Celkem 9. ERF 10 555 5 926 70 16 552





Tabulka 1.3

10. ERF

Vývoj prostředků: 31. prosince 2011

ANALÝZA PODLE NÁSTROJE POMOCI

(v milionech EUR) Nástroj Počáteční příděl Zvýšení / snížení souhrnných zdrojů k 31. Prosinci 2009 Zvýšení / snížení zdrojů v roce 2010 Pozn. Současný stav přídělu AKT Balíček A 12 378 113 (20) 12 491 Rezerva balíčku A 13 500 (12 385) (82) (20) 1 034 Balíček B 1 464 161 (19) 1 624 Rezerva balíčku B 1 800 (1 464) (161) (19) 176 Regionální příděly 1 816 1 816 Rezerva pro regionální příděly 1 783 (1 783) 0 Národní alokační rezerva balíček A Stabex 6 (5) (22) 0 Rezerva pro NOP/ROP 683 0 683 Příděly uvnitř AKT 2 330 334 (19) 2 664 Rezerva uvnitř AKT 2 700 (2 330) (334) (19) 36 Náklady na provádění 430 0 (0) 430 Úroky a jiné výnosy 32 27 58 Spolufinancování 79 4 (21) 83 Výkonostní rezerva (není možné čerpat), AKT 312 (33) (18) 280 AKT Celkem 20 896 455 24 21 375 ZZÚ Balíček A 66 (19) 66 Rezerva balíčku A 195 0 (66) (19) 129 Balíček B 4 3 (19) 7 Rezerva balíčku B 15 (4) (3) (19) 8 Rezerva pro regionální příděly 40 0 (40) (19) 0 Regionální příděly 0 40 (19) 40 Studie/ technická pomoc ZZÚ 6 0 6 Výkonostní rezerva (není možné čerpat), ZZÚ 7 1 (18) 8 ZZÚ Celkem 256 7 1 264 Celkem 10. ERF 21 152 462 25 21 639

2.2 CONSOLIDATED ACCOUNTS

Tabulka 2.1

Konsolidovaná účetní závěrka ERF k 31.12.2011

ZPRÁVA O POKROKU

(v milionech EUR) Příděl 8. ERF 9. ERF 10. ERF 8., 9. a 10. ERF Lomé Programovatelná pomoc 5 175 5 175 Neprogramovatelná pomoc 4 767 4 767 Převody z jiných fondů 753 753 Různé příjmy 37 37 0 Cotonou Balíček A 429 9 611 12 557 22 598 Balíček B 255 1 301 1 632 3 188 Regionální příděl 947 1 856 2 804 Příděl uvnitř AKT 3 230 2 664 5 894 CDE, CTA a společné parlamentní shromáždění 171 171 Zvláštní příděl pro Kongo, rozhodnutí Rady 2003/583/ES 108 108 Zvláštní příděl pro Súdán, rozhodnutí Rady 2010/406/EU 147 147 Dobrovolný příspěvek pro mírový projekt 39 39 Spolufinancování (na krytí závazků) 83 83 Prováděcí náklady a úroky 243 494 737 Rezerva pro NOP/ROP 683 683 Rezerva pro regionální příděly 0 0 Rezerva uvnitř AKT 36 36 Rezerva pro zemi 1 346 1 346 Stabex - Rezerva pro NOP balíček A 0 0 Výkonnostní rezerva, nečerpatelná 288 288 Celkem 10 663 16 552 21 639 48 854





FED Souhrn celkem Údaje za rok 31.12.2010 % přídelu 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Rozhodnutí 8 10 640 100 % (265) (211) (53) (42) (45) (60) 9 16 454 99 % 3 187 3 455 775 (54) (116) (9) 10 13 734 62 % 4 766 3 501 2 349 3 118 Celkem 40 827 2 921 3 244 5 488 3 405 2 187 3 049 Přidělené prostředky 8 10 494 98 % 202 35 55 (42) 8 (13) 9 15 691 95 % 2 915 3 317 3 163 997 476 9 10 8 648 40 % 130 3 184 2 820 2 514 Celkem 34 833 3 117 3 352 3 348 4 140 3 304 2 509 Platby 8 10 330 97 % 737 483 323 152 158 90 9 14 026 85 % 1 861 2 294 3 253 1 806 1 304 906 10 4 852 22 % 90 1 111 1 772 1 879 Celkem 29 208 2 598 2 777 3 666 3 069 3 233 2 874 Záporné údaje označují zrušené závazky.

Tabulka 2.2

Konsolidovaná účetní závěrka ERF k 31.12.2011

TYP POMOCI

8. ERF % 9. ERF % 10. ERF % Celkem % (23) (23) (23) (23) Lomé Programovatelná pomoc (nečerp.) Alokované prostředky 5 175 5 175 Rozhodnutí 5 166 100 % 5 166 100 % Vyčleněné prostředky 5 066 98 % 5 066 98 % Platby 4 981 96 % 4 981 96 % Neprogramovatelná pomoc Alokované prostředky 4 767 4 767 Rozhodnutí 4 756 100 % 4 756 100 % Vyčleněné prostředky 4 742 99 % 4 742 99 % Platby 4 693 98 % 4 693 98 % Převody z jiných fondů Alokované prostředky 753 753 Rozhodnutí 751 100 % 751 100 % Vyčleněné prostředky 709 94 % 709 94 % Platby 654 87 % 654 87 % Různé příjmy Alokované prostředky 37 37 Rozhodnutí 36 96 % 36 96 % Vyčleněné prostředky 36 96 % 36 96 % Platby 35 94 % 35 94 % Celkem Alokované prostředky 9 979 753 10 733 Rozhodnutí 9 958 100 % 751 100 % 10 709 100 % Vyčleněné prostředky 9 843 99 % 709 94 % 10 552 98 % Platby 9 708 97 % 654 87 % 10 363 97 % Cotonou Balíček A Alokované prostředky 429 9 611 12 557 22 598 Rozhodnutí 429 100 % 9 546 99 % 9 276 74 % 19 251 85 % Vyčleněné prostředky 421 98 % 9 181 96 % 5 635 45 % 15 237 67 % Platby 417 97 % 8 448 88 % 2 778 22 % 11 644 52 % Balíček B Alokované prostředky 255 1 301 1 632 3 188 Rozhodnutí 252 99 % 1 301 100 % 1 188 73 % 2 742 86 % Vyčleněné prostředky 229 90 % 1 261 97 % 1 006 62 % 2 497 78 % Platby 204 80 % 1 150 88 % 855 52 % 2 209 69 % CDE, CTA a společné parl. shromáždění Alokované prostředky 171 171 Rozhodnutí 169 99 % 169 99 % Vyčleněné prostředky 159 93 % 159 93 % Platby 154 90 % 154 90 % Regionální příděly Alokované prostředky 947 1 856 2 804 Rozhodnutí 941 99 % 579 31 % 1 520 54 % Vyčleněné prostředky 888 94 % 245 13 % 1 133 40 % Platby 673 71 % 92 5 % 765 27 % Příděly uvnitř AKT Alokované prostředky 3 230 2 664 5 894 Rozhodnutí 3 227 100 % 2 150 81 % 5 377 91 % Vyčleněné prostředky 3 117 97 % 1 438 54 % 4 555 77 % Platby 2 590 80 % 850 32 % 3 441 58 % Dobrovolný příspěvek pro mírový projekt Alokované prostředky 39 39 Rozhodnutí 39 100 % 39 100 % Vyčleněné prostředky 37 95 % 37 95 % Platby 24 62 % 24 62 % Zvláštní příděl podle rozh. Rady 2003/583/ES Alokované prostředky 108 108 Rozhodnutí 105 97 % 105 97 % Vyčleněné prostředky 105 97 % 105 97 % Platby 105 97 % 105 97 % Zvláštní příděl pro Súdán, rozhodnutí Rady 2010/406/EU Alokované prostředky 147 147 Rozhodnutí 137 93 % 137 93 % Vyčleněné prostředky 0 0 % 0 0 % Platby 0 0 % 0 0 % Náklady na provádění a úroky Prostředky 243 494 737 Alokované prostředky 238 98 % 462 93 % 700 95 % Rozhodnutí 233 96 % 297 60 % 530 72 % Vyčleněné prostředky 227 94 % 274 55 % 501 68 % Platby Alokované prostředky 684 15 799 19 203 35 686 Rozhodnutí 682 100 % 15 702 99 % 13 656 71 % 30 040 84 % Vyčleněné prostředky 651 95 % 14 982 95 % 8 620 45 % 24 253 68 % Platby 621 91 % 13 372 85 % 4 849 25 % 18 843 53 % REZERVA PRO NOP/ROP 683 683 REZERVA NA REGIONÁLNÍ PŘÍDĚLY 0 0 REZERVA UVNITŘ AKT 36 36 Stabex - Rezerva pro NOP balíček A 0 REZERVA PRO ZEMI 1 346 1 346 Spolufinancování Alokované prostředky 83 83 Rozhodnutí 78 95 % 78 95 % Vyčleněné prostředky 28 34 % 28 4 % Platby 3 3 % 3 0 % Výkonnostní rezerva, nečerpatelná 288 288 Celkem Alokované prostředky 10 663 16 552 21 639 48 854 Rozhodnutí 10 640 100 % 16 454 99 % 13 734 63 % 40 827 84 % Vyčleněné prostředky 10 494 98 % 15 691 95 % 8 648 40 % 34 833 71 % Platby 10 330 97 % 14 026 85 % 4 852 22 % 29 208 60 %





Tabulka 2.3

Konsolidovaná účetní závěrka ERF k 31.12.2011

ANALÝZA PODLE NÁSTROJŮ

AKT + ZZÚ - 8. ERF

(v milionech EUR) Alokováno Rozhodnutí Vyčleněné prostředky Platby Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % (1) (2) (2) : (1) (3) (3) : (2) (4) (4) : (3) Lomé AKT Orientační programy celkem 5 138 5 129 (35) 100 % 5 031 (23) 98 % 4 945 36 98 % Neprogramovatelná pomoc celkem 4 793 4 781 (22) 100 % 4 766 (18) 100 % 4 717 23 99 % Dotace na úroky 83 83 (9) 100 % 83 (8) 99 % 68 82 % Pomoc na mimořádné události 136 136 100 % 136 100 % 136 100 % Pomoc uprchlíkům 108 108 (1) 100 % 106 (1) 98 % 100 (1) 94 % Rizikový kapitál 1 037 1 037 100 % 1 029 0 99 % 1 010 19 98 % Stabex 723 722 (1) 100 % 719 1 99 % 711 4 99 % Sysmin 112 102 (10) 91 % 101 (9) 98 % 101 0 100 % Strukturální úpravy 1 497 1 497 100 % 1 497 100 % 1 497 100 % Silně zadlužené chudé země 1 060 1 060 100 % 1 060 100 % 1 060 100 % Využití příjmů z úroků 37 36 (1) 96 % 36 (1) 98 % 35 0 98 % Celkem 9 931 9 910 (57) 100 % 9 797 (41) 99 % 9 662 58 99 % Cotonou Balíček A 429 429 100 % 421 (2) 99 % 417 1 99 % Balíček B 255 252 (2) 99 % 229 30 78 % 204 30 Celkem 684 682 (2) 199 % 651 28 177 % 621 31 99 % Celkem AKT (a) 10 615 10 591 (59) 100 % 10 448 (13) 99 % 10 284 90 98 % ZZÚ Orientační programy celkem 37 37 (0) 100 % 35 (0) 93 % 35 0 100 % Neprogramovatelná pomoc celkem 11 11 0 100 % 11 0 100 % 11 0 100 % Dotace na úroky 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Pomoc na mimořádné události Pomoc uprchlíkům Rizikový kapitál 6 6 100 % 6 100 % 6 100 % Stabex 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Sysmin 2 2 100 % 2 0 99 % 2 0 99 % Celkem ZZÚ (b) 48 48 (0) 100 % 46 0 95 % 46 0 100 % Celkem (a) + (b) 10 663 10 640 (60) 100 % 10 494 (13) 99 % 10 330 90 98 %





Tabulka 2.4

Konsolidovaná účetní závěrka ERF k 31.12.2011

ANALÝZA PODLE NÁSTROJŮ

AKT + ZZÚ - 9. ERF

(v milionech EUR) Alokováno Rozhodnutí Vyčleněné prostředky Platby Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % (1) (2) (2) : (1) (3) (3) : (2) (4) (4) : (3) AKT Balíček A 9 363 9 297 (101) 99 % 8 939 (40) 96 % 8 250 522 92 % Makroekonomická podpora 2 271 (9) 2 243 (15) 2 188 50 Odvětvové politiky 7 026 (92) 6 696 (25) 6 063 472 Balíček B 1 294 1 294 (7) 100 % 1 257 3 97 % 1 146 74 91 % Náhrada příjmů z vývozu 170 (0) 161 0 143 14 Pomoc na mimořádné situace 1 113 (6) 1 084 2 992 60 Silně zadlužené chudé země 11 11 11 Regionální příděly 899 893 (14) 99 % 841 9 94 % 636 72 76 % Příděly uvnitř AKT 3 230 3 227 (9) 100 % 3 117 35 97 % 2 590 207 83 % Ostatní 171 169 (2) 99 % 159 (7) 94 % 154 1 97 % Prováděcí náklady / správní výdaje 173 170 (0) 98 % 169 0 99 % 164 1 97 % Úroky a jiné výnosy 69 67 (2) 97 % 64 (1) 95 % 63 1 98 % Zvláštní příděl pro Kongo 108 105 (3) 97 % 105 (0) 100 % 105 100 % Zvláštní příděl pro Súdán 147 137 137 93 % 0 0 0 % 0 0 0 % Dobrovolný příspěvek pro mírový projekt 39 39 100 % 37 95 % 24 65 % Převody z 6. ERF - Lomé 22 22 (1) 97 % 21 (0) 94 % 19 93 % Převody ze 7. ERF - Lomé 728 726 (5) 100 % 685 (13) 94 % 632 (1) 92 % Celkem AKT (a) 16 244 16 146 (8) 99 % 15 394 (15) 95 % 13 783 877 90 % OCT Balíček A 249 248 (0) 100 % 241 26 97 % 198 21 82 % Makroekonomická podpora 15 14 0 9 1 Odvětvové politiky 234 (0) 228 26 189 20 Balíček B 7 7 0 100 % 4 (2) 64 % 4 (2) 100 % Regionální příděly 49 49 (0) 100 % 47 (0) 97 % 37 10 78 % Studie/technická pomoc 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Převody z 6. ERF - Lomé 0 0 100 % 0 100 % 0 100 % Převody z 7. ERF - Lomé 3 3 0 100 % 3 (0) 99 % 3 100 % Celkem ZZÚ (b) 308 308 (0) 100 % 297 24 96 % 243 29 82 % Celkem (a) + (b) 16 552 16 454 (9) 99 % 15 691 9 95 % 14 026 906 89 %





Tabulka 2.5

Konsolidovaná účetní závěrka ERF k 31.12.2011

ANALÝZA PODLE NÁSTROJŮ

AKT + ZZÚ - 10. ERF

(v milionech EUR) Alokováno Rozhodnutí Vyčleněné prostředky Platby Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % Souhrn celkem Roční % (1) (2) (2) : (1) (3) (3) : (2) (4) (4) : (3) AKT Balíček A 12 491 9 210 1 794 74 % 5 635 1 347 61 % 2 778 1 131 49 % Balíček B 1 624 1 181 183 73 % 1 002 173 85 % 855 177 85 % Náhrada příjmů z vývozu 68 3 43 4 34 4 78 % Pomoc na mimořádné situace 467 143 351 83 279 100 80 % Silně zadlužené chudé země 49 (1) 49 0 46 12 95 % Jiné otřesy s dopadem na rozpočet 598 37 559 87 495 61 88 % Regionální příděly 1 816 579 218 32 % 245 152 42 % 92 82 37 % Příděly uvnitř AKT 2 664 2 150 591 81 % 1 438 732 67 % 850 396 59 % Institucionální a podpůrné náklady 300 195 35 65 % 176 48 90 % 119 42 68 % Mírový projekt 600 1