Nedávné výzvy byly rovněž četné a složité. Krize COVID-19 ukazuje, do jaké míry se Evropané na volný pohyb spoléhají a jsou na něm závislí z ekonomických a osobních důvodů. V první polovině roku 2020 uvízly tisíce Evropanů v zahraničí kvůli cestovním omezením, která byla uložena po rozšíření onemocnění COVID-19. To vyústilo v bezprecedentní koordinované úsilí EU a jejích členských států, které bezpečně dostalo domů více než 600 000 občanů. Zatímco Evropa čelila výzvě spočívající v záchraně svých občanů v zahraničí, objevily se otázky, zda by mělo být shromažďování zdrojů EU ve třetích zemích zefektivněno a zda by měla být pomoc občanům flexibilnější. Během pandemie, stejně jako během evropských voleb i po nich, byli Evropané terčem on-line dezinformací, což ohrožovalo základní předpoklad jejich demokratické účasti na veřejném životě a jejich informované volby.

Komise podává zprávy o uplatňování ustanovení týkajících se občanství EU každé 3 roky a navrhuje nové priority na další 3 roky. Od poslední zprávy o občanství EU z roku 2017 se v rámci výkonu práv vyplývajících z občanství EU vyskytly významné výzvy, mimo jiné v souvislosti s pandemií COVID-19, a došlo také ke značnému pozitivnímu vývoji. Například 9 z 10 evropských občanů nyní zná pojem „občan Evropské unie“, což je nejvyšší zaznamenaný počet. Volební účast v posledních evropských volbách byla navíc nejvyšší za poslední dvě desetiletí, a to především díky mladým voličům a prvovoličům. Rovněž se zmenšily rozdíly v hlasování a ve složení Evropského parlamentu, pokud jde o pohlaví. Podpora volného pohybu je nejvyšší za posledních 12 let.

Hlasování a kandidování ve volbách je základem demokratické společnosti. Volby do Evropského parlamentu v roce 2019 zaznamenaly nejvyšší účast za poslední dvě desetiletí. Nárůst volební účasti byl způsoben mladými voliči a prvovoliči. Ženy se rovněž účastnily ve větším podílu a rozdíl v počtu hlasujících žen a mužů se zmenšil ze 4 % v roce 2014 na 3 % v roce 2019. Počet žen zvolených do parlamentu se zvýšil z 37 % na 39,4 %. Údaje o volební účasti jiných nedostatečně zastoupených skupin jsou i nadále omezené, neboť není mnoho členských států, které je shromažďují.

Nedostatečně zastoupené kategorie voličů však čelí dalším výzvám. Pro lidi s menšinovým rasovým nebo etnickým původem může být obtížnější než pro zbytek populace figurovat na kandidátních listinách, registrovat se k volbám nebo provádět jiné volební postupy. Například sociální a ekonomická zranitelnost mnoha Romů je během volebního procesu často zneužívána kupováním hlasů a manipulací s nimi, přímým tlakem nebo vyhrožováním. Úspěšné začlenění Romů závisí na tom, zda je jejich volební právo a právo být volen odpovídajícím způsobem uplatňováno. Členské státy by proto měly mnohem více usilovat o zvyšování volebního povědomí s cílem zvýšit účast Romů a dalších znevýhodněných skupin – zajistit, aby se mohli svobodně a informovaně rozhodovat ve volbách, a podporovat jejich politické zastoupení.

Osoby se zdravotním postižením jsou nadále nedostatečně zastoupeny ve volbách, ať při výkonu svého práva volit, či práva být volen. Potýkají se s různými překážkami, jako je omezená dostupnost prostor a hlasovacích lístků nebo málo dostupné informace o kandidátech a debatách. Odhaduje se, že 800 000 občanů EU ze 16 členských států mohlo být zbaveno práva účastnit se voleb do Evropského parlamentu v roce 2019, protože jejich vnitrostátní pravidla a organizační uspořádání dostatečně nezohledňují jejich konkrétní potřeby. Komise bude spolupracovat s členskými státy a Evropským parlamentem na zajištění toho, aby měly osoby se zdravotním postižením zaručena politická práva na rovnoprávném základě s ostatními a zejména aby tohoto práva požívaly v příštích volbách do Evropského parlamentu.

Mnohé členské státy přijaly zvláštní opatření ke zlepšení účasti žen ve volbách do EU. Tato opatření zahrnovala propojení přidělování veřejných finančních prostředků politickým stranám s podporou účasti žen v politice, systémy kvót pro kandidátní listiny nebo zavedení obecné povinnosti pro politické strany, aby jejich kandidátní listiny byly z hlediska zastoupení žen a mužů vyvážené. Stále však existuje řada výzev, které je třeba řešit. Nenávistné projevy on-line a kybernetické násilí vůči ženám v politice stále více vytvářejí překážky politické účasti žen, například tím, že kandidátky odrazují od toho, aby kandidovaly.

S ohledem na příští volby do Evropského parlamentu uspořádá Komise akci na vysoké úrovni, na níž se setkají různé orgány, aby se zabývaly problémy souvisejícími s volebními procesy, a jež posílí možnost občanů účastnit se demokratického procesu jako voliči a kandidáti.

V rámci evropské sítě pro volební spolupráci pomáhá Komise zemím EU vyměňovat si osvědčené postupy, které pomáhají různým skupinám občanů účastnit se voleb, a bude tak činit i nadále. Rovněž bude nadále podporovat prosazování osvědčených postupů v rámci sítě v souladu s nejvyššími evropskými standardy pro svobodné a spravedlivé volby, včetně standardů doporučených Benátskou komisí Rady Evropy.

V roce 2021 uspořádá Komise semináře pro evropskou síť pro volební spolupráci zaměřené na: i) zlepšení přístupnosti evropských voleb; ii) postupy při hlasování na dálku, konkrétně elektronické hlasování (e-hlasování) nebo on-line nástroje, které mohou usnadnit elektronickou demokratickou účast, přičemž budou zároveň řešeny otázky bezpečnosti a důvěrnosti, a iii) vypracování ukazatelů týkajících se např. demokratické účasti konkrétních skupin. Další podpora evropského rozměru ve volbách do Evropského parlamentu posiluje vazbu mezi jednotlivci a evropskými institucemi, a tím i demokratickou legitimitu evropského rozhodování. Pomáhá také politické odpovědnosti. Aby mohli lidé volat politiky k odpovědnosti, musí vidět jasné spojení mezi vnitrostátními kampaněmi a programy kandidátů a evropskými politikami a politickými stranami, s nimiž jsou spojeny. Během voleb v roce 2019 byly v materiálech používaných během kampaně v popředí témata týkající se Evropy a evropské otázky, jako jsou „hodnoty“, „ekonomika“, „sociální záležitosti“ a „životní prostředí“. Řada politických stran poskytla voličům informace o svých evropských přidružených organizacích a několik stran podniklo kroky ke zvýšení povědomí o evropském rozměru voleb prostřednictvím svých materiálů ke kampani a internetových stránek. Dvě politické strany byly přímo přítomny v několika členských státech a vedly kampaň na základě celoevropského programu. Z takové strany byl v Německu zvolen jeden poslanec Evropského parlamentu. Na otázku týkající se tohoto tématu v průzkumu Eurobarometr 2020 se více než 4 z 10 respondentů (43 %) domnívali, že je pravděpodobné, že kdyby kandidátní listiny obsahovaly státní příslušníky z jiných zemí EU, byli by více ochotni v příštích volbách do Evropského parlamentu volit.

Rostoucí skupinou občanů, kteří mají právo volit a kandidovat ve volbách do Evropského parlamentu, jsou tzv. „mobilní“ občané EU: občané, kteří se přestěhovali, aby mohli žít, pracovat nebo studovat v jiném členském státě. Odhaduje se, že v roce 2019 z více než 17 milionů mobilních občanů EU bylo v EU téměř 15 milionů způsobilých volit (více než 3 % z celkového počtu voličů v EU) ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2019. Svá práva však uplatnil jen jejich relativně nízký počet.

Téměř dvě třetiny respondentů (65 %) v nedávném průzkumu Eurobarometr považovalo za pravděpodobné, že kdyby bylo možné kontaktovat asistenční službu poskytující občanům informace o volbách do Evropského parlamentu a volebních postupech, byli by více nakloněni účasti v příštích volbách do Evropského parlamentu. Více než 60 % těch, kteří odpověděli na otevřenou veřejnou konzultaci k této zprávě, se domnívalo, že informování občanů o jejich právech vyplývajících z občanství EU je nedostatečné, a nejčastěji zmiňovanou překážkou byl nedostatek informací na vnitrostátní úrovni (22 %). Komise v úzké spolupráci s Parlamentem prozkoumá možnost vytvoření speciálního sdíleného zdroje na podporu občanů EU při výkonu jejich volebních práv, jakož i poskytnutí dalších způsobů, které by jim umožnily oznamovat překážky a incidenty ovlivňující jejich účast na politickém životě. Občané EU (včetně mobilních občanů EU) a příslušné orgány by měly mít tuto možnost k dispozici do podzimu 2023.

Mobilní občané EU mají rovněž právo volit a kandidovat v komunálních volbách a volbách do Evropského parlamentu v členském státě svého bydliště. Jejich volební účast je však často nižší než volební účast občanů, kteří jsou státními příslušníky dané země. To je částečně způsobeno komplikovanými postupy registrace a nedostatečnými možnostmi hlasování. Komise má v úmyslu aktualizovat příslušné směrnice s cílem posílit schopnost mobilních občanů vykonávat svá volební práva. To by zahrnovalo aktualizaci, vyjasnění a posílení pravidel s cílem zajistit, aby podporovaly širokou a inkluzivní účast mobilních občanů EU. Mezi oblasti, které je třeba zahrnout, patří poskytování cílených informací mobilním občanům EU – včetně termínů, dopadů a platnosti registrací voličů, výměny informací o registraci voličů a kandidátů z řad mobilních občanů EU a nezbytných úprav po brexitu.

Několik členských států EU zbavuje své státní příslušníky, kteří trvale pobývají v jiných zemích, volebního práva ve vnitrostátních parlamentních volbách. Tito občané, kterým bylo volební právo upřeno, často čelí vyloučení z politického života v zemi původu i v zemi bydliště. Ve svém doporučení z roku 2014 vyzvala Komise členské státy, aby umožnily svým státním příslušníkům požádat, aby zůstali zapsáni na seznamu voličů, a tím si zachovali své volební právo. Bude i nadále sledovat situaci a vyzývá dotčené členské státy, aby tato pravidla upírající volební právo zrušily.

Práva vyplývající z občanství EU nezajišťují mobilním občanům EU právo volit ve vnitrostátních volbách v členském státě bydliště, přestože jsou aktivními členy společnosti a jsou ovlivňováni vnitrostátními politikami. Podle bleskového průzkumu Eurobarometr 485 se více než 6 z 10 Evropanů (63 %) domnívá, že je opodstatněné, aby občané EU žijící v zemi EU, která není jejich zemí původu, získali právo volit ve vnitrostátních volbách a referendech v zemi jejich pobytu. Otevřená veřejná konzultace k této zprávě ukázala podobnou podporu tomu, aby bylo mobilním občanům EU uděleno právo volit ve vnitrostátních volbách členského státu, kde mají bydliště. V březnu 2020 byla na toto téma zaregistrována evropská občanská iniciativa. Komise toto téma společně s členskými státy dále prozkoumá.

Pozorování průběhu voleb je dobrým způsobem, jak zapojit občany do volebního procesu a zlepšit důvěru veřejnosti ve svobodné a spravedlivé volby. Sledování voleb občany může jít nad rámec pozorování hlasování a sčítání hlasovacích lístků a může zahrnovat uplatňování volebních pravidel on-line, což může výrazně pomoci usnadnit práci vnitrostátních orgánů odpovědných za volební záležitosti. Na základě stávajících úspěšných postupů má Komise v úmyslu financovat projekty, které posilují nezávislé pozorování voleb, a to i ze strany občanů, prostřednictvím pokynů nebo osvědčených postupů projednávaných v rámci evropské sítě pro volební spolupráci.

Opatření 1 – V roce 2021 bude Komise aktualizovat směrnice o hlasovacích právech mobilních občanů EU v komunálních a evropských volbách, aby usnadnila poskytování informací občanům a zlepšila výměnu příslušných informací mezi členskými státy, mimo jiné s cílem zabránit dvojímu hlasování. Opatření 2 – Komise prozkoumá možnost vytvoření speciálního sdíleného zdroje na podporu občanů EU při výkonu jejich volebních práv. Komise bude i nadále spolupracovat s členskými státy prostřednictvím evropské sítě pro volební spolupráci s cílem usnadnit a zlepšit schopnost občanů EU vykonávat svá hlasovací práva, mimo jiné prostřednictvím podpory výměny osvědčených postupů a vzájemné pomoci, s cílem zajistit svobodné a spravedlivé volby. Opatření 3 – Komise bude financovat projekty zaměřené na nezávislé pozorování voleb, včetně sledování voleb občany.

2.2 Posílení účasti občanů v demokratickém procesu