ČAS PŘIJMOUT ROZHODNUTÍ O FINANČNÍM RÁMCI UNIE NA OBDOBÍ 2021–2027

1.Je načase zajistit výsledky

V červnu potvrdili vedoucí představitelé svůj cíl dosáhnout do konce roku 2019 dohody o budoucím finančním rámci Unie. Od té doby práce v této oblasti pod vedením finského předsednictví Rady značně pokročily. Přitom se ukázalo, že v některých oblastech již existuje společný základ, zatímco v jiných bude třeba hledat kompromis, aby bylo dosaženo vyvážené dohody, která je spravedlivá pro všechny.

Dosažení dohody o budoucím rámci do konce roku 2019 utvrdí Unii ve směřování a odhodlání. Pomůže zabránit zpožděním a blokováním, která mohou být přinejmenším stejně závažná jako ta, k nimž došlo na začátku stávajícího období a jejichž účinky byly v letech 2014 a 2015 pociťovány ve všech členských státech. Tento cíl je dosažitelný, avšak vyžaduje silné politické vedení a odhodlání nalézt řešení, která jsou v obecném evropském zájmu.

Na zasedání Evropské rady v říjnu budou mít vedoucí představitelé příležitost určit směr, pokud jde o klíčové parametry budoucího rámce. Mezi ně patří celková výše rozpočtu, rovnováha mezi oblastmi politiky, budoucí financování rozpočtu a podmínky spojené s financováním. Úkolem vedoucích představitelů je nalézt spravedlivou rovnováhu, která spojuje ambice a realismus. Přitom by měl být plně zohledněn postoj Evropského parlamentu, který se nadále zasazuje o ambiciózní budoucí rozpočet.

V této závěrečné fázi bude Komise i nadále usilovat o moderní, efektivnější a flexibilní rozpočet, který Unie potřebuje. Nyní je třeba, aby orgány společně vybavily Unii tak, aby v nadcházejících deseti letech mohla úspěšně fungovat. Do zahájení nových programů zbývá pouze 14 měsíců a stále je před námi mnoho práce. Je načase zajistit výsledky.

2.Rozpočet odpovídající úkolu

Finanční rámec na období 2021–2027 musí poskytnout zdroje nezbytné k prosazování pozitivního programu dohodnutého v Římě a v Sibiu. Jedná se o jedinečnou příležitost, jak proměnit priority stanovené ve strategické agendě Evropské rady a politické směry nově zvolené předsedkyně Komise Ursuly von der Leyen v činy. Celková úroveň budoucího rámce musí odpovídat ambicím Unie a zároveň musí spravedlivě odrážet rozpočtové důsledky vystoupení Spojeného království z Unie.

Komise navrhla dlouhodobý rozpočet odpovídající 1,114 % hrubého národního důchodu zemí EU-27. Někteří se vyslovili pro omezení rozpočtu na 1,00 %, zatímco jiní podpořili požadavek Evropského parlamentu na navýšení rozpočtu až na 1,3 %. Tato čísla je třeba vnímat v souvislostech. V současnosti odpovídá dlouhodobý rozpočet EU pro 28 členských států, včetně Evropského rozvojového fondu, 1,03 % hrubého národního důchodu zemí EU-28. Bez výdajů ve Spojeném království však představuje 1,16 % hrubého národního důchodu zemí EU- 27. S touto hodnotou je třeba uvedená čísla srovnávat.

Výše rozpočtu EU jako procentní podíl hrubého národního důchodu (HND) EU

Výše rozpočtu navržená Komisí již představuje ve srovnání se současnou situací snížení. Je realistickou odpovědí na dopad, který má odchod jednoho z hlavních přispěvovatelů do rozpočtu EU, ale rovněž zajištuje podstatné navýšení finančních prostředků pro nové a nově se objevující priority.

Takto velký dlouhodobý rozpočet by nevedl k významnému a neudržitelnému zvýšení příspěvků členských států. Zvýšení příspěvků členských států o zhruba třetinu do roku 2027 ve srovnání s úrovněmi roku 2020 je především důsledkem inflace a reálného růstu, což během daného období povede k podobným nárůstům ve vnitrostátních rozpočtech. Zbytek nárůstu je částečně důsledkem vystoupení Spojeného království z EU a je z části dán posílenými investicemi do společných priorit, jako je např. výzkum, digitalizace, klima, migrace, bezpečnost a obrana, jakož i vnější činnost Unie.

Další významné škrty by Unii bránily plnit její priority a měly by bezprostřední dopad na úroveň podpory EU v regionech a pro evropské zemědělce, studenty a výzkumné pracovníky. Mohlo by být vážně ohroženo plnění strategické agendy, na níž se dohodla Evropská rada v červnu 2019.

Evropská rada proto musí bezodkladně vymezit realistický rozsah výsledků pro celkovou úroveň rozpočtu EU. Výrazné odchýlení od vyváženého řešení navrženého Komisí by mělo reálné důsledky. S větším rozpočtem by Unie mohla společně dosáhnout více, zvýšil by se však tlak na příspěvky členských států, ačkoli reforma systému financování rozpočtu EU, jak ji navrhla Komise, by tento účinek zmírnila. Naopak menší rozpočet by poškodil schopnost Unie účinně plnit strategickou agendu a své priority. Narušil by modernizaci našich politik a naši schopnost řešit naléhavé nové priority.