CS Úřední věstník Evropské unie C 224/2

Závěry Rady o maximálním využití potenciálu politiky v oblasti mládeže při dosahování cílů strategie Evropa 2020

2013/C 224/02

RADA A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ ZASEDAJÍCÍ V RADĚ:

PŘIPOMÍNAJÍ POLITICKÉ SOUVISLOSTI TÉTO OTÁZKY UVEDENÉ V PŘÍLOZE, A ZEJMÉNA

1. MAJÍ ZA TO, ŽE:

1. Ve strategii Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativách se zdůrazňuje význam koncipování a uskutečňování politik, které poskytují všem mladým lidem dovednosti a kompetence, jež potřebují, aby mohli plnit svoji úlohu ve znalostní ekonomice a společnosti, a v tomto ohledu se tamtéž uznává úloha politiky v oblasti mládeže. Celkové cíle strategie Evropa 2020 a příslušné cíle členských států, pokud jde o zvýšení zaměstnanosti mládeže, snížení míry předčasného ukončování školní docházky a zvýšení účasti na terciárním vzdělávání, mají zvláštní význam pro mládež a pro mladé lidi, kterým nejvíce hrozí marginalizace. Do politiky v oblasti mládeže patří i opatření, jež mají mladým lidem pomoci začlenit se do vzdělávacích, rozvojových, kulturních a kolektivních činností, možnosti získávat zkušenosti a příležitosti k prakticky zaměřenému učení, jež posílí dovednosti mladých lidí, které mohou využívat v životě, při učení i v zaměstnání.

2. Obnovený rámec evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010 až 2018) (1) zdůrazňuje význam dvojího přístupu, který zahrnuje a) konkrétní iniciativy týkající se politiky v oblasti mládeže a b) iniciativy zaměřené na začleňování otázek mládeže do dalších vhodných oblastí politik. Nabízí soubor nástrojů pro provádění aktivit v osmi oblastech činnosti a v rámci reakce na potřeby a očekávání mladých lidí klade důraz na meziodvětvový politický přístup.

3. Společná zpráva o mládeži EU za rok 2012 (2) vyzývá k silnějšímu propojení a větší soudržnosti mezi obnoveným rámcem a strategií Evropa 2020.

4. Dopad hospodářského útlumu na mladé lidi představuje výzvy pro politiku v oblasti mládeže, pro celou řadu souvisejících oblastí politik, které jsou určeny k tomu, aby vycházely vstříc potřebám všech mladých lidí, a zejména pro širší cíle veřejné politiky – zejména pro ty, které souvisejí se strategií Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Výzvy (3) zahrnují nezaměstnanost, zvyšující se hrozbu vyloučení a potenciální zhoršení vyhlídek mladých lidí na dosažení dobrých životních podmínek.

5. Mnoho mladých lidí se aktivně angažuje, rozvíjí se a dosahuje pokroku ve skupinách, komunitách a v širší společnosti, přičemž na jedné straně jsou v tomto ohledu značným přínosem, na straně druhé pak sami čerpají výrazný prospěch s ohledem na vlastní osobní a sociální rozvoj, dovednosti, zkušenosti a odbornost. Mladí lidé však zažívají prodloužený „přechod“ od závislosti k nezávislosti, zatímco jejich profesní dráha a postup v zaměstnání se odvíjejí způsobem, jenž poskytuje méně jistoty.

6. Je třeba uznávat a podporovat kapacitu a schopnosti mladých lidí v oblastech tvořivosti, inovací, podnikání a přizpůsobivosti, jež jsou považovány za nedocenitelné, pokud jde o stimulaci opětovného a udržitelného návratu k hospodářskému a sociálnímu blahobytu v členských státech a k zajištění inkluzivnější společnosti.

7. Znalosti o problematice mládeže a jejich dopad na politiku v oblasti mládeže a na politiky související s mládeží jsou důležité a měly by být založeny na dostatečném výzkumu.

8. Je nutné pečlivě podporovat pozitivní a zřetelný přínos a přidanou hodnotu, které může politika v oblasti mládeže představovat pro strategii Evropa 2020, zejména ve vztahu k cílům v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnanosti a sociálního začlenění.

2. BEROU NA VĚDOMÍ, ŽE:

9. Vzniklo několik politických iniciativ (uvedených v příloze tohoto dokumentu) s cílem pokročit v plnění cílů strategie Evropa 2020 a řešit výzvy způsobené dopadem krize na obyvatelstvo celé EU. Mnohé z těchto iniciativ mají pro mladé lidi zvláštní význam. V rámci politických iniciativ v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy zaměřených na mladé lidi se prosazuje přijetí „společného“ přístupu, ve kterém by politika v oblasti mládeže měla hrát klíčovou roli. Je třeba podpořit úlohu ministrů odpovědných za mládež a integraci perspektivy mládeže do široké škály politických oblastí, zejména v rámci evropského semestru.

3. JSOU TOHO NÁZORU, ŽE:

10. Meziodvětvová a interinstitucionální koordinace na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU je nesmírně důležitá pro provádění účinné politiky v oblasti mládeže a pro plnění cílů strategie Evropa 2020 týkajících se mladých lidí.

11. Politika v oblasti mládeže představuje na mládež zaměřené a ucelené politické řešení pro mladé lidi, které má vertikální i horizontální dosah. Politika v oblasti mládeže hraje v koordinaci s jinými oblastmi politiky určující i doplňkovou roli při podněcování řady pozitivních řešení pro mladé lidí. Pro úlohu a působnost politiky v oblasti mládeže by však bylo prospěšnější lepší vymezení toho, jak se dotýká souvisejících oblastí politiky a jak s nimi vzájemně spolupůsobí. Byl by tak posílen dopad politiky v oblasti mládeže jako takové i jakožto politiky přispívající ke strategii Evropa 2020, zejména pokud jde o zaměstnanost a sociální začlenění, a v tomto kontextu by se tudíž zvýšilo zviditelnění politiky v oblasti mládeže.

12. Opatření politiky v oblasti mládeže projevující se například v práci s mládeží a v neformálním a informálním učení mají zřetelný význam, pokud jde o připravenost mladých lidí, jejich účast na vzdělávání a odborné přípravě a zaměstnání a pokrok v těchto oblastech, jakož i v oblasti zdraví a sociálního začleňování. Tato opatření, která by těžila z podpory iniciativy zaměřené na zaměstnanost mládeže a jiných příslušných evropských fondů, mohou účinným způsobem podpořit balíček EU týkající se zaměstnanosti mladých lidí a zejména efektivní provádění záruk pro mladé lidi.

13. Odvětví mládeže má odborné znalosti, zejména pokud jde o zapojování mladých lidí a posilování jejich postavení, zejména pak mladých lidí s omezenými příležitostmi, kteří mohou být mimo dosah politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a zaměstnanosti.

4. VYZDVIHUJÍ NÁSLEDUJÍCÍ PRIORITY V ZÁJMU MAXIMÁLNÍHO VYUŽITÍ POTENCIÁLU POLITIKY V OBLASTI MLÁDEŽE PŘI DOSAHOVÁNÍ CÍLŮ STRATEGIE EVROPA 2020:

14. Opatření za účelem posílení meziodvětvové a interinstitucionální spolupráce v zájmu zlepšování koordinace politiky v oblasti mládeže a oblastí politik souvisejících s mládeží, zejména pokud jde o vzdělávání a odbornou přípravu a o zaměstnanost, jsou prioritou při zajišťování souhrnné a integrované politické reakce na sociální a ekonomické výzvy, jimž mladí lidé v současné době čelí, a v zájmu dosahu na mladé lidi s omezenými příležitostmi, zejména na mladé lidi, kteří jsou marginalizováni a nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání či odborné přípravy (NEET), s cílem podpořit inkluzivnější společnost a přispět k cílům strategie Evropa 2020.

15. Měla by se posílit úloha samotných mladých lidí při utváření návrhů politik, které se jich dotýkají, zejména s ohledem na jejich možnosti, přístup ke vzdělávání a odborné přípravě a zaměstnání a pokrok v těchto oblastech, aby bylo dosaženo většího sociálního začlenění. Účast mladých lidí na utváření politik je velice důležitá pro způsoby provádění politiky v oblasti mládeže v souladu s obnoveným rámcem evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010 až 2018). Subjekty z oblasti politiky mládeže mají z hlediska usnadňování aktivní účasti mladých lidí na vývoji politik konkrétní odborné znalosti.

16. Úloha navrhovaného nového programu EU v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu, zejména pak jeho kapitoly věnované mládeži, jakož i jiných programů a fondů EU, bude důležitá, aby poskytla mladým lidem z Evropy příležitosti k učení a mobilitě, získávání nových dovedností a zkušeností a k zapojení do dobrovolnictví a kulturních výměn. Měla by být uznána nezávislá a reálná hodnota politiky v oblasti mládeže, jakož i přidaná hodnota politiky v oblasti mládeže, protože podporuje řešení pro mladé lidi v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnanosti a sociálního začleňování. Příští generace evropských strukturálních a investičních fondů bude sloužit jako nástroj při investování do mladých lidí a jejich dovedností a při zlepšování jejich zaměstnatelnosti a přístupu k trhu práce.

5. VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY, ABY S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY ZVÁŽILY TATO OPATŘENÍ:

17. Ve vhodných případech zajistit, aby prioritními úkoly plněnými v rámci obnoveného rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010 až 2018) byly podporovány a doplňovány cíle strategie Evropa 2020.

18. Prosazovat aktivní zapojení ministrů odpovědných za oblast mládeže do vnitrostátní tvorby politik vztahující se ke strategii Evropa 2020, zejména do vytváření a popřípadě do koordinace ročních programů národních reforem.

19. Prosazovat v tomto kontextu a na základě vnitrostátních ustanovení pro dialog s mladými lidmi lepší využití stávajících mechanismů či vytváření mechanismů nových, aby byly zohledněny názory mladých lidí při formulování a tvorbě politiky v oblasti mládeže a politik souvisejících s mládeží.

20. Posoudit, jakým způsobem může politika v oblasti mládeže přispět k vypracování opatření v rámci balíčku týkajícího se zaměstnanosti mladých lidí, včetně případně k provádění doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení a doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi.

6. VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ, S NÁLEŽITÝM ZŘETELEM K ZÁSADĚ SUBSIDIARITY A PŘI RESPEKTOVÁNÍ ODPOVĚDNOSTI ČLENSKÝCH STÁTŮ ZA POLITIKU V OBLASTI MLÁDEŽE:

21. Podporovaly přínos opatření politiky v oblasti mládeže jako součásti širších politických strategií v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnanosti a sociálního začlenění s cílem dosáhnout cílů strategie Evropa 2020.

22. Zajistily větší koordinaci a součinnost mezi prací vykonanou v mezích obnoveného rámce a prací prováděnou v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a zaměstnanosti, aby se posílila účast mladých lidí na vzdělávání a odborné přípravě, jejich přechod do zaměstnání a začlenění do společnosti. Zejména je třeba klást důraz na začlenění mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni a neúčastní se ani vzdělávání či odborné přípravy (NEET).

23. V rámci obnoveného rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010 až 2018) vypracovaly v reakci na současná témata a trendy v oblasti mládeže a související s mládeží a jako vodítko pro politiku v oblasti mládeže a politiku související s mládeží střednědobý pracovní plán, v němž budou zdůrazněny příslušné oblasti pro koordinaci a spolupráci s politikami týkajícími se vzdělávání a odborné přípravy a zaměstnanosti, aby byl zajištěn vklad politiky v oblasti mládeže do evropského semestru.

24. Zavedly praxi, podle níž budou zástupci členských států odpovědní za politiku v oblasti mládeže zasedající v Radě, jakož i přípravné orgány Rady projednávat a vyměňovat si názory na důležité kroky v rámci evropského semestru zaměřené na politiku, roční analýzu růstu a doporučení pro jednotlivé země týkající se politik členských států, s cílem přispívat relevantním způsobem a včas k činnosti Výboru pro zaměstnanost v oblasti mnohostranného dohledu týkajícího se doporučení pro jednotlivé země.

25. Zajistily, aby nástroje navrhované ve strategii EU pro mládež a společné zprávě o mládeži v EU za rok 2012, jako je proces strukturovaného dialogu, politiky založené na poznatcích a meziodvětvová spolupráce, byly rozvinuty tak, aby měly maximální účinek, pokud jde o zprostředkovávání všech dostupných dokladů pro politickou rozpravu týkající se strategie Evropa 2020 ohledně toho, jaký dopad má krize na mladé lidi, a aby zajistily, že v této rozpravě zazní názory mladých lidí.

26. Zdůraznily, že opatření politiky v oblasti mládeže projevující se například v práci s mládeží a v neformálním a informálním učení, jsou pro mladé lidi, zejména pro mladé lidi s omezenými příležitostmi, prostředkem, jak upevňovat své postavení a stát se aktivními občany, plně se začlenit do občanské společnosti a rozvíjet své dovednosti potřebné pro učení a v zaměstnání.

27. Konkrétně zdůraznily způsob, jakým taková opatření pomáhají mladým lidem rozvíjet jejich kompetence a průřezové dovednosti, které jim usnadní přístup ke vzdělávání a odborné přípravě a pracovním příležitostem, což může posílit jejich autonomii a pokrok, a způsob, jakým jim rovněž pomáhají rozvíjet osobní a sociální dovednosti a získat pracovní a podnikatelské dovednosti.

28. Podporovaly přístup a k evropským programům a účast všech příslušných subjektů na evropských programech, jako jsou například: — evropský program pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport, který podporuje mobilitu, posílení výměny a dovedností a příležitosti k zapojení do dobrovolnictví a kulturních výměn, a — jiné evropské programy a fondy, jejichž cílem je mimo jiné oslovit všechny mladé lidi včetně těch, jejichž příležitosti jsou omezené, a zejména ty mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni a neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy, a tímto způsobem přispěly k rozvoji dovedností a zaměstnatelnosti mladých lidí.

29. Podporovaly případně celkové a optimální využit iniciativy zaměřené na zaměstnanost mládeže, a to za účelem provádění doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi.

7. VYZVALY KOMISI, ABY ZVÁŽILA TATO OPATŘENÍ:

30. Zvážit opatření k zajištění toho, aby problematika politiky v oblasti mládeže hrála ústřední úlohu v politikách v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnanosti a sociálního začlenění, aby byl určitý rozměr „politiky v oblasti mládeže“ začleněn do politik zajišťujících provádění strategie Evropa 2020, zejména pokud jde o práci s mládeží a uznávání a validaci neformálního a informálního učení.

31. Podporovat povědomí o všech programech EU pro financování a o souvisejících příkladech osvědčených postupů, jež rozvíjejí dovednosti mladých lidí 21. století, jasnějším zdůrazňováním toho, jak takové programy stimulují učení založené na dovednostech a zkušenostech a získávání zkušeností přímo v podnicích, které posílí účast mladých lidí ve společnosti, ve vzdělávání a odborné přípravě, v zaměstnání a posílí jejich postavení, zejména v případě mladých lidí s omezenými příležitostmi.

32. V kontextu strategie Evropa 2020 a obnoveného rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010 až 2018) pokračovat ve svých záměrech posoudit proces strukturovaného dialogu s cílem zajistit, že rozsah, míra a obsah tohoto procesu zohlední současné potřeby mladých lidí a bude na ně reagovat, což pak užitečně ovlivní vytváření politiky v oblasti mládeže.

33. Zvážit vypracování koncepčního dokumentu vycházejícího ze zjištění uvedených ve zprávě o mládeži v EU a z probíhající práce v oblastech vzájemného učení a na tomto základě uspořádat seminář o vzájemném učení zahrnující klíčové oblasti politiky mládeže, vzdělávání a odborné přípravy a zaměstnanosti a příslušné zúčastněné subjekty, aby se posoudil optimální způsob, jak dále rozvíjet společnou politiku reagující na současné výzvy, jimž mladí lidé čelí. Touto iniciativou by mohla být nastíněna doporučení, jež by se mohla v souvislosti s dalšími kroky zohlednit v odpovídajících oblastech politiky a příslušných radách.

(1) Úř. věst. C 311, 19.12.2009, s. 1.

(2) Úř. věst. C 394, 20.12.2012, s. 5.

(3) Míra nezaměstnanosti mladých lidí ve věku od 15 do 24 let prudce stoupla z 15 % v únoru roku 2008 na 23,6 % v lednu roku 2013. Do skupiny NEET (mladí lidé, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání či odborné přípravy) patřilo v lednu roku 2012 7,5 milionů mladých lidí ve věku od 15 do 25 let).