CS Úřední věstník Evropské unie C 81/201

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k dohodě o volném obchodu mezi EU a Koreou – kapitola o obchodu a udržitelném rozvoji

(2018/C 081/28)

Zpravodaj: Dumitru FORNEA

Konzultace Evropská komise, 22. 6. 2016 Právní základ Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná specializovaná sekce Vnější vztahy Přijato ve specializované sekci 28. 9. 2017 Přijato na plenárním zasedání 18. 10. 2017 Plenární zasedání č. 529 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování): 127/0/2

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV podporuje mezinárodní snahy o zachování míru mj. i tím, že propaguje iniciativy zaměřené na odstranění ozbrojených sil a jaderných zbraní Korejského poloostrova. Za stávající situace by Výbor chtěl v prvé řadě vyjádřit Korejské republice svou plnou a bezpodmínečnou solidaritu v souvislosti s hrozbami Severní Koreje.

1.2. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) uznává, že dohoda o volném obchodu mezi Evropskou unií (EU) a Korejskou republikou (1) celkově přinesla povzbudivé hospodářské a sociální výsledky.

1.3. Provádění aspektů dohody o volném obchodu, jež se týkají udržitelného rozvoje, a to především u pracovních otázek, však zůstává neuspokojivé. Výbor znovu připomíná postoj domácí poradní skupiny EU (2), a zejména to, že by Evropská komise měla zahájit konzultace s korejskou vládou o plnění jejích závazků v oblasti svobody sdružování a kolektivního vyjednávání.

1.4. Mechanismy občanské společnosti v rámci kapitoly Obchod a udržitelný rozvoj, jež je součástí dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou, byly v posledních pěti letech neustále posilovány. Došlo k výraznému zlepšení reprezentativnosti a vyváženého zastoupení zúčastněných stran, domácí poradní skupiny EU i Koreje se scházely pravidelně a výroční schůze fóra občanské společnosti EU-Korea, jíž se účastní obě domácí poradní skupiny, se v únoru 2017 uskutečnila již popáté.

1.5. V rámci diskusí a činností domácích poradních skupin byla dosud dominantní čtyři hlavní témata: základní pracovní práva; sociální odpovědnost podniků; ekologické hospodářství a obchod v kontextu udržitelného rozvoje a politika v oblasti změny klimatu, včetně systémů obchodování s emisemi v EU a Koreji. Aby byla úloha těchto konzultačních mechanismů dále posílena a aby byla vzata v potaz širší škála otázek důležitých pro různé organizace občanské společnosti, doporučuje EHSV, aby domácí poradní skupiny měly možnost projednávat záležitosti s významem pro občanskou společnost a vyjadřovat se k veškerým otázkám, na které se dohoda o volném obchodu vztahuje.

1.6. Výbor si přeje, aby s ohledem na vzrůstající počet obchodních dohod EU, jež vstupují v platnost, a s tím související nárůst počtu zavedených monitorovacích mechanismů občanské společnosti Komise okamžitě zajistila finanční prostředky nezbytné pro účinné fungování těchto mechanismů. Pro dohodu o volném obchodu mezi EU a Koreou by to konkrétně mělo znamenat vyčlenění finančních prostředků na opodstatněné činnosti, včetně analytické činnosti nebo workshopů doprovázejících společné výroční schůze s korejskou domácí poradní skupinou.

1.7. Zkušenosti z minulosti ukázaly, že ucelenost a kvalita dialogu mezi EU a Koreou v kontextu jejich dohody o volném obchodu se výrazně zlepšily díky lepší koordinaci činnosti domácí poradní skupiny EU a evropských orgánů s dalšími mezinárodními organizacemi, jako je MOP a OECD. EHSV doporučuje, aby pracovní postupy vyvinuté prostřednictvím této interinstitucionální spolupráce byly v příštím období využity, a to také tím, že budou vytvořena nová partnerství pro relevantní činnosti a projekty.

1.8. EHSV se domnívá, že pro zajištění účinného provádění kapitoly Obchod a udržitelný rozvoj je nezbytné, aby strany braly v potaz a monitorovaly doporučení občanské společnosti, která poskytuje domácí poradní skupina EU a fórum občanské společnosti. Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj by měl v přiměřeném časovém horizontu reagovat na otázky týkající se obchodu a udržitelného rozvoje a na doporučení ze strany domácích poradních skupin.

1.9. EHSV vyzývá Evropskou komisi a Evropský parlament, aby ve dvoustranných jednáních s korejskými partnery podporovaly iniciativy a politická opatření prosazující ochranu práv duševního vlastnictví a boj proti padělání a také aby využily kulturní rozmanitost povzbuzováním vyrovnaného obchodu s produkty a službami kulturních a kreativních odvětví EU a Koreje.

1.10. EHSV podtrhuje význam toho, aby se v rámci evropských podniků, a zejména mezi malými a středními podniky, i nadále zvyšovalo povědomí o příležitostech, jež tato dohoda o volném obchodu skýtá. Míru využívání celních preferencí ze strany EU (71 % v roce 2016, nárůst z 68 % v roce 2015) lze zlepšit prostřednictvím opatření k usnadnění obchodu a omezení celních a necelních překážek, ale také vytvořením více příležitostí ke komunikaci a spolupráci mezi příslušnými evropskými a korejskými partnery.

1.11. Dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou je velmi důležitá pro zemědělsko-potravinářské odvětví. Zemědělsko-potravinářský obchod mezi EU a Koreou v posledních letech rychle vzrostl. Vzhledem k problémům, které pro zemědělství EU nastaly po zákazu vývozu do Ruska, a k omezením uvaleným Čínou na vývoz z Koreje, potřebují EU i Korea přístup na nové trhy. Evropská komise by měla učinit více pro to, aby byl zjednodušen přístup evropských zemědělských a potravinářských produktů na korejský trh.

1.12. Výbor zdůrazňuje význam konzultačních mechanismů zavedených Dohodou o volném obchodu mezi EU a Koreou (interní poradní skupina a fórum občanské společnosti) jako účinných a reprezentativních nástrojů, které mohou podpořit evropské instituce v jejich činnosti související s prováděním cílů udržitelného rozvoje a Pařížské dohody a posílit mezinárodní spolupráci v oblasti udržitelného rozvoje, ochrany životního prostředí a změny klimatu.

2. Obecné připomínky

2.1. Dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou vstoupila v platnost 1. července 2011. Byla první dvoustrannou dohodou o volném obchodu „nové generace“, která měla být provedena do praxe. Její hodnocení je tak příležitostí, jak přezkoumat pokrok nejen v rámci této dohody o volném obchodu, ale i v rámci dalších následných dohod. Avšak vzhledem k tomu, že mandát pro jednání o dohodě o volném obchodu byl udělen dříve, než vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, nemohl se vztahovat na investice.

2.2. Jak uvedla Evropská komise, dohoda o volném obchodu obecně přinesla EU pozitivní obchodní výsledky. Údaje Komise ukazují, že ve statistickém vyjádření se pět let po provedení dohody o volném obchodu vývoz zboží z EU do Koreje zvýšil o 59 % z 28 miliard EUR v roce 2010 (poslední rok před prozatímním prováděním) na 44,5 miliard EUR v roce 2016. Schodek obchodní bilance EU s Koreou ve výši 11,6 miliard EUR v roce 2010 se tedy proměnil v přebytek obchodní bilance EU ve výši 3,1 miliard EUR v roce 2016. Vývoz služeb z EU do Koreje vzrostl o 49 % oproti 32 % pro dovoz z Koreje do EU mezi lety 2010 a 2015. V roce 2015 měla EU v oblasti služeb obchodní přebytek ve výši 4,8 miliard EUR. Ve stejném období vzrostl v EU stav přímých zahraničních investic ze zahraničí o 59 % a stav přímých investic v zahraničí EU (investice EU v Koreji) se zvýšil o 33 % (3).

2.3. Evropská komise provádí hodnocení této dohody o volném obchodu (4). Požádala Evropský hospodářský a sociální výbor, aby přispěl vlastním posouzením provádění této dohody o volném obchodu, zejména kapitoly Obchod a udržitelný rozvoj. Závěry tohoto stanoviska byly formulovány mimo jiné s ohledem na dokumenty a postoje domácí poradní skupiny EU a s ohledem na související workshopy, které se konaly v Soulu a v Bruselu (5).

3. Obecné připomínky

3.1. Hospodářský a sociální rozvoj Koreje za posledních padesát let je považován za ukázku úspěchu. HDP této země vzrostl z 2,36 miliardy USD v roce 1961 na 1 411,3 miliardy USD v roce 2014, kdy dosáhl nejvyšší hodnoty (6). Během tohoto období se Koreji podařilo vybudovat mimořádnou technologickou a průmyslovou základnu, jež se může měřit s kteroukoli průmyslovou mocností na světě.

3.2. Navzdory tomuto pokroku se v posledních pěti letech korejskou společností šíří vlna sociálních požadavků přicházejících od občanů a organizované občanské společnosti a volajících po spravedlivějším rozdělení ekonomických výhod mezi všechny společenské třídy. Kromě otázky práv pracovníků vyjádřily zúčastněné strany z EU i Koreje znepokojení také nad nedostatkem skutečného občanského a sociálního dialogu v zemi. Masové protesty v Soulu na konci roku 2016 a na začátku roku 2017 tento stav věcí potvrdily.

3.3. Zvolení prezidenta Mun Če-ina (7) je vnímáno jako začátek nové éry pro korejské pracovníky, zemědělce, spotřebitele a zaměstnavatele a mnoho organizací občanské společnosti uvítalo závazky tohoto nově zvoleného prezidenta v oblasti upevnění sociální spravedlnosti, zejména pokud jde o práva pracujících, důstojné mzdy a jistotu zaměstnání, i jeho záměr prozkoumat případ uvěznění odborových předáků (8).

4. Monitorovací mechanismy občanské společnosti v rámci kapitoly Obchod a udržitelný rozvoj dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou

4.1. Ustanovení nové generace dohod o volném obchodu zavádějí poradní mechanismus občanské společnosti. U dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou tento mechanismus sestává ze dvou domácích poradních skupin, jedné na straně EU a druhé na straně Koreje, které dohlížejí na provádění uvedené dohody a poskytují oběma stranám svá doporučení (9).

4.2. Kromě domácí poradní skupiny, kterou si každá strana zřizuje zvlášť, dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou rovněž stanovuje, že jednou ročně se koná fórum občanské společnosti (10), na němž se obě domácí poradní skupiny setkají a pracují společně a mají možnost vypracovat stanoviska a doporučení.

4.3. Výbor velmi vítá skutečnost, že to v porovnání s ostatními dohodami o volném obchodu vytváří přidanou hodnotu. Tyto společné schůze jsou výslovně součástí dohody, což se bohužel zatím nestalo běžnou praxí.

4.4. Dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou, která byla uzavřena v roce 2010, byla první z dohod o volném obchodu EU, která zahrnovala zvláštní kapitolu věnovanou obchodu a udržitelnému rozvoji a rovněž mechanismus monitorování ze strany občanské společnosti. Jednalo se o přímý důsledek sdělení Komise Globální Evropa (11), které bylo zveřejněno v říjnu 2006. V něm se uvádí, že „s tím, jak vyznáváme sociální spravedlnost a soudržnost na domácím trhu, měli bychom také usilovat o prosazování našich hodnot, včetně sociálních a ekologických standardů a kulturní různorodosti, v celosvětovém měřítku“ (12).

4.5. Ve svém stanovisku k tomuto sdělení EHSV konkrétně vyzval k tomu, aby byla do každé následující dohody o volném obchodu zařazena kapitola o obchodu a udržitelném rozvoji a aby občanské společnosti byla přidělena aktivní monitorovací úloha (13).

4.6. Po dohodě mezi EU a Koreou bylo uzavřeno sedm obchodních dohod EU, které obsahovaly důležitou kapitolu o obchodu a udržitelném rozvoji, a mnoho dalších, jako je dohoda s Kanadou, Vietnamem, Singapurem a Japonskem, má být ratifikováno. Výbor od té doby požaduje, aby byly kapitoly týkající se obchodu a udržitelného rozvoje zahrnovány i do samostatných investičních dohod (14). Výbor se domnívá, že zavedení těchto mechanismů je dobrým příkladem toho, jak jsou hodnoty EU zaváděny do praxe, ačkoliv nyní nastal čas pro celkový přezkum (15) na základě dosavadních zkušeností.

4.7. Tyto kontrolní mechanismy často umožnily místní občanské společnosti první přímý kontakt s EU, což posílilo její postavení v takové míře, jež dříve nebyla možná. Přesto ve většině případů, a to platí i pro Koreu, existují značné sociální a kulturní rozdíly, jimž je třeba věnovat čas a úsilí, aby bylo možné se přizpůsobit a spolupracovat a byla nastolena a rozvíjela se vzájemná důvěra. Může tedy trvat velmi dlouho, než budou tyto mechanismy plně funkční a účinné, a v několika případech budou potřebná konkrétní opatření zaměřená na budování kapacit.

4.8. Výbor vítá skutečnost, že plnil zásadní úlohu a byl intenzivně zapojen do zavádění těchto mechanismů jak na úrovni členů, tak prostřednictvím svého sekretariátu. V tomto aspektu mezinárodních vztahů EU zastává klíčovou funkci.

4.9. V diskusích v domácí poradní skupině EU na konci jejího prvního funkčního období v roce 2015 se došlo k závěru, že tento mechanismus poskytuje další možnost dialogu a spolupráce s partnery občanské společnosti v záležitostech týkajících se obchodních vztahů a udržitelného rozvoje. Rovněž poskytuje vstupní data pro dialog s Evropskou komisí a vládními představiteli partnerské země, přičemž nevylučuje ani neomezuje komunikaci prostřednictvím jiných stávajících možností. Nicméně schopnost tohoto mechanismu dosáhnout hmatatelných výsledků v dané oblasti je ještě nutné ověřit.

4.10. EHSV by chtěl znovu zdůraznit, že to stálo čas a úsilí, než byl tento mechanismus plně funkční. Nejprve se činnost soustředila na zřízení domácí poradní skupiny a fóra občanské společnosti, k čemuž bylo nezbytné institucionální uspořádání a vytvoření kapacit. Teprve poté se mohli členové domácí poradní skupiny z obou stran posunout směrem ke společnému chápání mandátu mechanismu, reprezentativnosti organizací občanských společností, členství v domácích poradních skupinách, vztahům s mezivládním orgánem (tj. účast předsedů domácích poradních skupin na schůzích Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj) a otázkám, které se budou projednávat atd.

4.11. Dialog se vyvíjel postupně a dotýkal se řady otázek, přičemž do něj byly zařazeny nové aspekty, jako je účast zástupce MOP na jednáních o pracovních normách. Byly zavedeny společné projekty týkající se záležitostí společného zájmu (jako je projekt řízený EK ohledně změny klimatu a systém pro obchodování s emisemi s Koreou a další projekt ohledně úmluvy MOP č. 111), současně se konaly doprovodné události, jako jsou workshopy, jejichž cílem byla výměna informací a sdílení postupů s možností účasti představitelů dalších relevantních organizací a institucí nad rámec domácích poradních skupin a občanské společnosti. Na žádost korejské strany byl v únoru 2017 uspořádán workshop, který se týkal vnitrostátních akčních plánů o sociální odpovědnosti podniků, obchodu a lidských práv a vnitrostátních kontaktních míst zřízených podle pokynů OECD pro nadnárodní podniky.

4.12. Domácí poradní skupina EU spolupracuje a vede dialog s Evropským parlamentem, jakož i s dalšími orgány EU, zejména s Komisí a ESVČ, které pravidelně informují domácí poradní skupinu EU o provádění kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou.

4.13. Vztahy s delegací EU v Soulu byly zachovány a bylo důležité, aby delegace měla kapacitu a odborné zkušenosti a znalosti pro sledování záležitostí týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje. EHSV proto důrazně doporučuje stanovit v delegaci zvláštní funkci zástupce, který by se zaměřil na řešení otázek obchodu a udržitelného rozvoje.

4.14. Pokud jde o výsledky, EHSV je přesvědčen, že je stále nutné zajistit, aby doporučení předložená prostřednictvím mechanismu občanské společnosti byla brána vážně a všechny strany se jimi řídily. Stejně tak je naléhavě nutné projednat okolnosti, které by mohly vést k použití postupu vládních konzultací stanoveného v čl. 13.14 odst. 1 dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou (16), a dospět v této otázce ke vzájemné shodě.

4.15. Jak stanovuje dohoda o volném obchodu, domácí poradní skupiny by se měly skládat z nezávislých zastupitelských organizací, přičemž by v nich měly být vyváženým způsobem zastoupeny zúčastněné strany, jež představují všechny tři oblasti udržitelného rozvoje.

4.16. Tento způsob členství by měl, co se týče strany EU, zahrnovat zastřešující evropské organizace i organizace, které mají zvláštní zájem nebo zkušenosti v oblasti obchodu, investic nebo spolupráce mezi EU a danou třetí stranou nebo jež mají v dané partnerské zemi partnerské organizace, pobočky nebo místní kanceláře. Měly by se také lépe využívat odborné znalosti a informace dostupné prostřednictvím zúčastněných organizací EU nebo jejich členských organizací.

4.17. Výbor důrazně doporučuje, aby každá domácí poradní skupina měla možnost projednávat záležitosti týkající se občanské společnosti nebo udržitelného rozvoje (tj. hospodářský rozvoj, sociální rozvoj a ochranu životního prostředí nebo hygienické a fytosanitární požadavky či problematiku malých a středních podniků) a také rozsáhlé dopady vyplývající z prováděcích opatření.

4.18. Výbor si přeje, aby s ohledem na vzrůstající počet obchodních dohod EU, jež vstupují v platnost, a s tím související nárůst počtu zavedených monitorovacích mechanismů občanské společnosti Komise okamžitě zajistila finanční prostředky nezbytné pro účinné fungování těchto mechanismů. Pro dohodu o volném obchodu mezi EU a Koreou by to konkrétně mělo znamenat vyčlenění finančních prostředků na opodstatněné činnosti, včetně analytické činnosti nebo workshopů doprovázejících společné výroční schůze s korejskou domácí poradní skupinou.

4.19. Výbor také trvá na tom, aby se zavedená praxe pořádání fóra souběžně s výroční schůzí Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj stala stálým prvkem, s nímž by souhlasily všechny strany. To by mělo zahrnovat účast obou předsedů domácích poradních skupin na schůzích Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj mezi EU a Koreou.

4.20. Výbor vítá silnou podporu ze strany GŘ TRADE, co se týče toho, že domácí poradní skupina EU trvá na vyváženém členství domácí poradní skupiny Koreje podle ustanovení dohody. V důsledku toho korejská domácí poradní skupina provedla v roce 2014 změny v členství, což znamenalo lepší vyvážení členů ze všech tří podskupin, ačkoli i nadále přetrvávají potíže kvůli nedostatečným obchodním znalostem a zastoupení obchodní sféry v domácí poradní skupině Koreje.

4.21. Výbor se dále domnívá, že je třeba důsledněji promyslet účinnou komunikaci o činnosti domácí poradní skupiny, a to nejen s dalšími organizacemi občanské společnosti, ale také s dalšími orgány EU (zejména Evropským parlamentem), především aby se posílil zájem o činnost domácí poradní skupiny EU a širší zapojení dalších organizací v budoucnu.

5. Příležitosti a výzvy pro podniky v rámci dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou

5.1. Průzkum o důvěře podnikatelských subjektů provedený v roce 2016 Evropskou obchodní komorou v Koreji ukázal, že Korea je a bude pro evropské podniky důležitým trhem. Tento sektor očekává, že přezkumy pravidel a nařízení povedou k větší volnosti ve vykonávané činnosti, jakož i ke zjednodušení podnikání v Koreji. Diskreční prosazování předpisů a nepředvídatelné legislativní prostředí se řadí k hlavním problémům, které v Koreji brání řádnému podnikání (17).

5.2. Evropské podnikatelské organizace (18) se domnívají, že míru využívání celních preferencí lze zlepšit zvýšením informovanosti podniků (zejména malých a středních podniků) o příležitostech, jež tato dohoda o volném obchodu skýtá, a také prostřednictvím — omezení celních a necelních překážek pro vývoz zemědělsko-potravinářských produktů EU; — usnadnění obchodu včetně celního odbavení, hospodářské soutěže a zadávání veřejných zakázek; — úplného pokrytí, úplné reciprocity a účinného přístupu na trh pro průmyslové výrobky; — vytváření více příležitostí ke komunikaci a spolupráci mezi příslušnými evropskými a korejskými partnery.

5.3. Malé a střední podniky z EU (zejména ty, které nejsou zapojeny do globálních hodnotových řetězců) vyzývají k přepracování statistik týkajících se obchodu, jelikož stávající soubory údajů neposkytují jasnou představu o nepřímém vývozu a nejsou schopny přispět ke zjištění nových obchodních příležitostí a k posouzení vývoje obchodu v různých odvětvích. Jejich návrh spočívá v přesunu od statistiky hrubého obchodu k obchodování s přidanou hodnotou.

5.4. Klíčovou otázkou pro EU a Koreu je rovněž ochrana práv duševního vlastnictví a boj proti padělání, zejména v oblasti kreativních a kulturních odvětví: kinematografie, móda, videohry, inteligentní textilie, hudba atd. Je proto důležité věnovat větší pozornost vymáhání dohody o volném obchodu v záležitostech spojených s touto oblastí. Některé evropské a celosvětové organizace informovaly o problémech v Koreji týkajících se účinné ochrany a využívání práv duševního vlastnictví. Konkrétně se objevily zprávy o nedostatečném zajišťování práv duševního vlastnictví u podniků působících v odvětví módy a luxusního zboží a plných práv na veřejné provozování hudebních děl producentů, interpretů a autorů (19).

5.5. Součástí této dohody o volném obchodu je i protokol UNESCO z roku 2005, který by měl poskytovat dostatečné záruky pro využívání kulturní rozmanitosti na základě účinné ochrany autorských práv a podpory vyváženého obchodování s produkty a službami kulturních a kreativních odvětví z EU a Koreje. Některé evropské společnosti shledávají, že v této oblasti je nezbytné zlepšit spolupráci a dialog, aby se zamezilo jakýmkoli ochranářským, jednostranně uloženým opatřením v souvislosti se stále vlivnější celosvětovou hospodářskou soutěží v propagaci vlastního obsahu (zejména v médiích a v kinematografii).

5.6. Evropské zemědělské produkty a zpracované potraviny mají u korejských spotřebitelů dobrou pověst, a EU tedy na korejský trh vyváží značné množství zemědělských produktů a potravin. Evropská komise sice vyvinula určité úsilí na propagaci produktů EU v Koreji, pro maximalizaci potenciálu tohoto privilegovaného obchodního vztahu však může být podniknuto mnohem více.

5.7. Vývoz zemědělských produktů a potravin do Koreje v posledních letech prudce stoupl a v roce 2016 dosáhl 2,6 miliardy EUR. Korea je třináctý nejdůležitější obchodní partner EU v oblasti obchodu se zemědělskými produkty a potravinami (20). Dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou zrušila cla na téměř všechny zemědělské produkty EU. U určitých produktů byly zavedeny celní obchodní kvóty. Pro podporu vývozu zemědělsko-potravinářských produktů mezi EU a Koreou je rovněž důležité vzájemné uznání některých zeměpisných označení.

5.8. Kvůli problémům, které byly zemědělství EU způsobeny zavedením ruského zákazu a čínského omezení korejského vývozu jakožto sankce proti rozmístění obranných systémů THAAD, potřebují EU i Korea přístup na nové trhy a v tomto ohledu se dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou již ukázala jako oboustranně prospěšná.

6. Dopad dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou na pracovní normy, průmyslové vztahy a kvalitu sociálního a občanského dialogu obecně

6.1. Kapitola Obchod a udržitelný rozvoj znovu připomíná závazky stran ve vztahu k úmluvám MOP a zavádí monitorovací a poradní mechanismus občanské společnosti, který má dohlížet na provádění dohody o volném obchodu a poskytovat doporučení. Členské státy EU ratifikovaly všech osm hlavních úmluv MOP a Korejská republika z nich ratifikovala čtyři. V celosvětovém měřítku jsou země, které tyto úmluvy MOP neratifikovaly, v menšině (21).

6.2. V Koreji existují různé svobodné ekonomické zóny (22) a zóny volného obchodu (23). Kromě jiných pobídek tyto zóny nabízejí některé výjimky z vnitrostátních pracovních a environmentálních právních předpisů. Například společnosti zaměstnávající více než 300 zaměstnanců jsou osvobozeny od povinnosti najímat osoby se zdravotním postižením, které by představovaly nejméně 2 % jejich pracovní síly, nebo poskytovat placené volno, obvykle zvané „každotýdenní odpočinek“.

6.3. EHSV se domnívá, že tyto výjimky svou povahou i svým záměrem představují porušení článku 13.7 dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou, který stanoví, že „[žádná] ze stran neoslabí ani neomezí ochranu v oblasti životního prostředí nebo práce, jíž dosáhla ve svých právních předpisech k podpoře obchodu nebo investic, upuštěním nebo jiným odchýlením od svých právních a správních předpisů nebo norem nebo nabídnutím takového upuštění nebo odchýlení, způsobem, jenž má vliv na obchod nebo investice mezi stranami“.

6.4. Domácí poradní skupina EU a fórum občanské společnosti v období 2012–2017 mnohokrát upozorňovaly na tyto otázky a opakovaně požadovaly urychlení ratifikace hlavních úmluv MOP. V návaznosti na iniciativu domácí poradní skupiny EU výroční Fórum občanské společnosti EU-Korea usilovalo o sledování toho, jak se provádějí ustanovení čl. 13.4 odst. 3, že „strany vynaloží trvalé udržitelné úsilí“ k ratifikaci základních a dalších aktuálních úmluv MOP. Evropská komise nadnesla toto téma korejské vládě.

6.5. V červnu 2015 korejská vláda odpověděla, že „pokud jde o dosud neratifikované základní úmluvy, některá jejich ustanovení neodpovídají stávajícím domácím právním předpisům a situaci, a proto je v Koreji obtížné vytvořit podmínky pro jejich ratifikaci“. Odpověď vlády pokračuje: „Vzhledem k tomu, že právní předpisy a systémy země, zejména pracovní právo, by měly odrážet její jedinečné sociální a ekonomické charakteristické rysy a opírat se o tripartitní dohody, není snadné zvýšit v krátké době kvalitu domácích právních předpisů a systémů.“ To není v souladu s tím, co stanoví čl. 13.4 odst. 3 a obecně kapitola Obchod a udržitelný rozvoj.

6.6. Dne 15. září 2015 fórum občanské společnosti vydalo stanovisko, v němž vyjádřilo „své zklamání z nedostatečného pokroku a konkrétních kroků týkajících se zejména ratifikace a účinného provádění základních úmluv MOP a naléhavě požádalo strany, aby obnovily své úsilí v tomto směru“.

6.7. Výbor vyzývá Evropskou komisi, aby zahájila oficiální konzultace s korejskou vládou, jak to požaduje domácí poradní skupina EU v dopisech komisaři, resp. komisařce, pro obchod (Karlu De Guchtovi v lednu 2014 a Cecilii Malmström v prosinci 2016) a Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 18. května 2017 (24). Konzultace by se na začátku zaměřily na skutečnost, že Korea neratifikovala úmluvy MOP, a na problematiku týkající se faktu, že Korea porušuje pracovní předpisy, které předepisuje kapitola Obchod a udržitelný rozvoj dohody o volném obchodu.

6.8. Do budoucna je důležité posílit spolupráci mezi vládou Korejské republiky a sociálními partnery, například prostřednictvím více tematických projektů financovaných a prováděných společně Evropskou komisí, EHSV a MOP. Na provádění těchto projektů se musí přímo podílet zástupci sociálních partnerů a jiných organizací občanské společnosti v Koreji a EU, kteří jsou zapojeni do domácích poradních skupin.

7. Ochrana životního prostředí a podpora udržitelného rozvoje

7.1. Tato dohoda o volném obchodu potvrzuje závazek členských států EU řídit se mnohostrannými environmentálními dohodami, jejichž smluvními stranami jsou, jako jsou Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu a Pařížská dohoda, Úmluva o biologické rozmanitosti nebo Úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES).

7.2. Korea má od roku 2015 svůj vlastní vnitrostátní systém obchodování s emisemi (KETS), což je první program tohoto typu, který je provozován ve východní Asii. KETS se vztahuje přibližně na 525 největších producentů emisí v zemi, kteří představují přibližně 68 % vnitrostátních emisí skleníkových plynů. KETS se vztahuje na přímé emise šesti plynů podle Kjótského protokolu a na nepřímé emise ze spotřeby elektrické energie. Korejská republika má v úmyslu snížit emise skleníkových plynů do roku 2030 na hodnotu 37 % pod úroveň scénáře bez opatření (zamýšlený vnitrostátně stanovený příspěvek k UNFCCC). To odpovídá 22 % snížení oproti výši emisí v roce 2012 (25). Dne 8. července 2016 EU zahájila projekt spolupráce s Korejskou republikou za 3,5 milionu EUR zaměřený na podporu zavedení KETS. Projekt bude pokračovat až do ledna 2019, je financován z nástroje zahraničního partnerství EU společně s příspěvkem nefinanční povahy korejské vlády a bude řízen společně EU a korejským ministerstvem pro strategii a finance (26).

7.3. Bývalý prezident I Mjong-bak zahájil vládní iniciativu nazvanou „zelený růst“. Ve dnech 27.–28. října 2015 se v Soulu konalo 19. fórum o ekologických inovacích jakožto součást spolupráce mezi EU a Koreou v oblasti životního prostředí. Evropská fóra o ekologických inovacích spojují od roku 2006 specialisty z oblasti vědy a technických oborů, politiky, financí, nevládních organizací a akademického a podnikatelského prostředí. Toto fórum se zabývalo novými možnostmi podnikání v oblasti ekologických inovací a poznatky o nejnovějších trendech v oběhovém hospodářství se zvláštním zaměřením na inovativní materiály a produkty (27).

7.4. V rámci konzultačních mechanismů, které dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou zavedla, zástupci občanské společnosti z EU a Koreje uvedli, že mají zájem zaměřit se na otázky spojené s prováděním cílů udržitelného rozvoje a Pařížské dohody. Výbor je přesvědčen, že domácí poradní skupiny i fórum občanské společnosti jsou účinné a reprezentativní nástroje, které mohou pomoci evropským orgánům v jejich činnosti zaměřené na posílení mezinárodní spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje, ochrany životního prostředí a změny klimatu.

V Bruselu dne 18. října 2017. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Georges DASSIS

(1) Dohoda o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 127, 14.5.2011, s. 6) – http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=OJ:L:2011:127:FULL&from=CS.

(2) Domácí poradní skupiny pro udržitelný rozvoj (v oblasti životního prostředí a práce) jsou zřizovány v souladu s čl. 13.12 s úkolem poskytovat poradenství k provádění kapitoly Obchod a udržitelný rozvoj.

(3) Zdroj: Evropská komise.

(4) Evaluation of the Implementation of the Free Trade Agreement between the EU and its Member States and the Republic of Korea Interim Technical Report – http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/june/tradoc_155673.pdf.

(5) Workshopy zúčastněných stran v Soulu (30. listopadu 2016) a v Bruselu (23. března 2017) v rámci Projektu „Korea-EU ILO 111“ (Korea-EU MOP 111) a seminář MOP v Bruselu s názvem „Assessment of Labour Provisions in Trade Agreements: design, implementation and stakeholder involvement“ (Hodnocení pracovněprávních ustanovení v obchodních dohodách: navrhování, provádění a zapojení zainteresovaných stran, 6. prosince 2016).

(6) http://www.tradingeconomics.com/south-korea/gdp.

(7) Nový prezident Korejské republiky byl zvolen v květnu 2017 a nahradil prezidentku Pak Kun-hje, která byla v prosinci 2016 zbavena funkce na základě obvinění z korupce a zneužívání moci.

(8) https://www.ituc-csi.org/korea-president-moon-and-a-new-era?lang=en.

(9) Dohoda o volném obchodu mezi EU a Koreou, článek 13.12.

(10) Tamtéž, článek 13.13.

(11) COM(2006) 567 final.

(12) Tamtéž, část 3.1. bod iii).

(13) Úř. věst. C 211, 19.8.2008, s. 82.

(14) Úř. věst. C 268, 14.8.2015, s. 19.

(15) Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 123.

(16) „Strany mohou požádat o konzultaci s druhou stranou, pokud jde o jakoukoli záležitost společného zájmu plynoucí z této kapitoly, včetně sdělení domácí poradní skupiny/domácích poradních skupin uvedených v článku 13.12, podáním písemné žádosti na kontaktním místě druhé strany.“

(17) European Business in Korea: Business Confidence Survey 2016, European Chamber (Evropské podniky v Koreji: Průzkum o důvěře podniků 2016, Evropská obchodní komora): https://ecck.eu/wp-content/uploads/2017/01/Business-Confidence-Survey-2016.pdf.

(18) Stanovisko Business Europe k dohodě o volném obchodu mezi EU a Koreou: https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2007-01113-EN.pdf.

(19) Připomínky Mezinárodní federace gramofonového průmyslu (IFPI) k částečné změně zákona o autorských právech v Jižní Koreji: https://opennet.or.kr/wp-content/uploads/2013/04/IFPI-Comments-on-Partial-Amendment-of-Copyright-Act-in-South-Korea-March-20131.pdf.

(20) https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/outside-eu/countries/agrifood-south-korea_en.pdf.

(21) Základní úmluvy MOP, které nebyly Korejskou republikou ratifikovány: úmluva č. 29 z roku 1930 o nucené práci, úmluva č. 87 z roku 1948 o svobodě sdružování a ochraně práva organizovat se, úmluva č. 98 z roku 1949 o právu organizovat se a kolektivně vyjednávat a úmluva č. 105 z roku 1957 o odstranění nucené práce.

(22) http://www.fez.go.kr/global/en/index.do.

(23) http://english.motie.go.kr/en/tp/alltopiccs/bbs/bbsView.do?bbs_cd_n=3&bbs_seq_n=12.

(24) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 18. května 2017 o provádění Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a Korejskou republikou (2015/2059(INI)), (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0225+0+DOC+XML+V0//CS).

(25) Mezinárodní partnerství pro emise, 9. ledna 2017, korejský systém pro obchodování s emisemi.

(26) http://ec.europa.eu/clima/news/articles/news_2016070801_en.

(27) http://ec.europa.eu/environment/archives/ecoinnovation2015/2nd_forum/index_en.html.