Zelená dohoda pro Evropu stanoví cíl dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality způsobem, který přispěje k evropskému hospodářství, růstu a zaměstnanosti. Jak potvrdila Evropská rada v prosinci 2020, tento cíl vyžaduje snížení emisí skleníkových plynů o 55 % do roku 2030. To následně vyžaduje podstatně vyšší podíl obnovitelných zdrojů energie v integrovaném energetickém systému. Současný cíl EU dosáhnout do roku 2030 alespoň 32% podílu energie z obnovitelných zdrojů, který je stanoven ve směrnici o obnovitelných zdrojích energie (dále jen „směrnice RED II“), není dostačující a je třeba jej podle plánu plán dosažení cíle v oblasti klimatu zvýšit na 38–40 %. K dosažení tohoto vyššího cíle jsou zároveň nutná nová doprovodná opatření v různých odvětvích v souladu s integrací energetického systému, vodíkovou strategií, strategií pro energii z obnovitelných mořských zdrojů a strategií v oblasti biologické rozmanitosti.

Toto je návrh pozměňující směrnice. Vzhledem k tomu, že směrnice RED II byla přijata poměrně nedávno, je tento její přezkum omezen na to, co je považováno za nezbytné k nákladově efektivnímu přispění k ambicím Unie v oblasti klimatu do roku 2030, a nejedná se o úplnou revizi směrnice, takže se za vhodné nepovažuje přepracované znění.

·Technical support for renewables policy development and implementation: enhanced efficiency through sector integration (Technická podpora pro tvorbu a provádění politiky v oblasti obnovitelných zdrojů energie: vyšší účinnost prostřednictvím integrace odvětví)

·Renewable Cooling under the Revised Renewable Energy Directive (Chlazení z obnovitelných zdrojů podle revidované směrnice o obnovitelných zdrojích energie)

·Renewable Space Heating under the Revised Renewable Energy Directive (Vytápění prostor z obnovitelných zdrojů podle revidované směrnice o obnovitelných zdrojích energie)

·Policy support for heating and cooling decarbonisation (Politická podpora dekarbonizace vytápění a chlazení)

·Regulatory and market conditions of District Heating and Cooling (Regulační a tržní podmínky dálkového vytápění a chlazení)

·Potentials and levels for the electrification of space heating in buildings (Možnosti a úrovně elektrifikace vytápění prostor v budovách)

·Renewable Heating and Cooling Pathways, Measures and Milestones for the implementation of the recast Renewable Energy Directive and full decarbonisation by 2050 (Způsoby vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů, opatření a mezníky pro provádění přepracované směrnice o obnovitelných zdrojích energie a plnou dekarbonizaci do roku 2050)

·Technical assistance to assess the potential of renewable liquid and gaseous transport fuels of non-biological origin (RFNBOs) as well as recycled carbon fuels (RCFs), to establish a methodology to determine the share of renewable energy from RFNBOs as well as to develop a framework on additionality in the transport sector (Technická pomoc k posouzení potenciálu obnovitelných kapalných a plynných paliv nebiologického původu a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku v odvětví dopravy, ke stanovení metodiky pro určení podílu energie z obnovitelných zdrojů z kapalných a plynných paliv nebiologického původu a k vytvoření rámce pro doplňkovost v odvětví dopravy)

·Simplification of Permission and Administrative Procedures for RES Installations (Zjednodušení povolení a správních postupů pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů)

·Establishing technical requirements & facilitating the standardisation process for guarantees of origin on the basis of Directive(EU) 2018/2001 (Stanovení technických požadavků a usnadnění procesu normalizace záruk původu na základě směrnice (EU) 2018/2001)

·Technical assistance for assessing options to establish an EU-wide green label with a view to promote the use of renewable energy coming from new installations (Technická pomoc pro posouzení možností zavedení ekologického označení platného pro celou Unii s cílem podporovat využívání energie z obnovitelných zdrojů pocházející z nových zařízení)

·Assessment of the potential for new feedstocks for the production of advanced biofuels (Posouzení potenciálu nových vstupních surovin pro výrobu pokročilých biopaliv) (ENER C1 2019-412)

·Support for the implementation of the provisions on ILUC set out in the Renewable Energy Directive (Podpora provádění ustanovení týkajících se nepřímých změn ve využívání půdy stanovených ve směrnici o obnovitelných zdrojích energie) (ENER/C2/2018-462)

·The use of woody biomass for energy production in the EU (Využívání dřevní biomasy pro výrobu energie v EU) (zpráva Společného výzkumného střediska, leden 2021)

·Scoping study setting technical requirements and options for a Union Database for tracing liquid and gaseous transport fuels (Orientační studie, která stanoví technické požadavky a možnosti pro databázi Unie pro sledování kapalných a plynných paliv používaných v odvětví dopravy)

Posouzení dopadů

Posouzení dopadů připojené k návrhu bylo vypracováno na základě modelování, příspěvků zúčastněných stran a příspěvků meziútvarové skupiny. Zpráva byla dne 10. března 2021 předložena Výboru pro kontrolu regulace. Dne 19. dubna 2021 vydal Výbor pro kontrolu regulace první stanovisko k posouzení dopadů a po opětovném předložení posouzení dopadů bylo dne 19. května vydáno druhé stanovisko.

V této souvislosti analyzovalo posouzení dopadů různé možnosti, jejichž prostřednictvím by revize směrnice RED II mohla účinně a účelně přispět k dosažení aktualizovaného cíle v rámci širšího politického balíčku „Fit for 55“.

Pokud jde o úroveň celkového cíle v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, možnost 0 (bez změny) by neposkytla žádný způsob, jak zajistit takové zavedení cíle EU v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, aby bylo dosaženo alespoň podílu 38–40 % na konečné spotřebě energie. Možnost č. 2 (vyšší cíl než 40 %) by potenciálně vedla k překročení klimatického cíle a k nedostatečné soudržnosti s ostatními legislativními nástroji EU. Možnost č. 1 (minimální cíl v rozmezí 38–40 %) tedy nemá žádné nevýhody, a je tak upřednostňovanou a účinnou možností. Pokud jde o povahu cíle, pak ačkoli by možnost č. 1 (závazné vnitrostátní cíle) znamenala nejúčinnější dosažení vyššího podílu energie z obnovitelných zdrojů, vedlo by to k problémům v oblasti subsidiarity. Stávající proces správy energetické unie je důležitým základem pro dosažení cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie. První kolo procesu přezkumu vnitrostátních plánů, dokončené v roce 2020, se ukázalo jako účinné v tom smyslu, že příspěvky členských států byly kolektivně dostatečně ambiciózní k dosažení závazného cíle Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030. Podle nařízení o správě energetické unie musí členské státy předložit návrhy aktualizací svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu do června 2023 a mohou již ukázat, jak plánují dosáhnout vyššího cíle pro rok 2030. Vzhledem k účinné povaze a uspořádání stávajícího systému je upřednostňovanou možností možnost 0 (zachování závazného cíle EU a vnitrostátních dobrovolných příspěvků).

Pokud jde o vytápění a chlazení, možnost 1 (neregulační opatření) nenutí členské státy k tomu, aby zvýšily úsilí v odvětví vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů na nejméně 1,1 % průměrného ročního procentního bodu. Převedení údaje o vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů v EU z plánu dosažení cíle v oblasti klimatu do podoby závazného jednotného zvýšení ročního průměrného podílu ve všech členských státech stejně jako u možnosti 3b se nepovažuje za přiměřené, i když je nejúčinnější. Úroveň obnovitelných zdrojů energie potřebná v roce 2030 by rovněž mohla být stanovena jako cíl, jak je navrženo v možnosti 3c, což by však znamenalo odchýlit se od stávajícího modelu a mohlo by narušit již probíhající úsilí o provádění, i když by bylo přínosné jasně stanovit konečný cíl v roce 2030. Možnost 3a ve spojení s odvětvovými a unijními referenčními hodnotami vhodné koncepce pro energii z obnovitelných zdrojů v budovách a průmyslu (možnost 3d) by účinně zajistila správnou kombinaci hnacích sil pro další integraci těchto odvětví do energetického systému. Tato možnost 3a by stanovila minimální paušální míru růstu energie z obnovitelných zdrojů tím, že by současný orientační cíl ročního zvýšení o 1,1 procentního bodu stanovila jako minimální požadované úsilí a doplnila by jej o specifická „navýšení“, která by přerozdělila další úsilí na požadovanou úroveň energie z obnovitelných zdrojů v roce 2030 mezi členské státy na základě HDP a nákladů. Další specifické míry navýšení pro jednotlivé členské státy by mohly poskytnout prostředek pro posouzení relativní úrovně ambicí jednotlivých členských států v odvětví vytápění a chlazení, ale také by mohly posloužit jako potenciální opatření k odstranění nedostatků, pokud by jiná odvětví než vytápění a chlazení nedosáhla celkového cíle v oblasti energie z obnovitelných zdrojů ve výši 38–40 %. Je zde rovněž zvažována možnost referenční hodnoty pro využívání energie z obnovitelných zdrojů ve stavebnictví.