Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o trzích finančních nástrojů a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES(přepracované znění) /* KOM/2011/0656 v konečném znění - 2011/0298 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti návrhu Směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID), jež je v platnosti od listopadu roku 2007, je nosným pilířem integrace finančního trhu v EU. Byla přijata podle „Lamfalussyho procesu“[1] a skládá se z rámcové směrnice (směrnice 2004/39/ES)[2], prováděcí směrnice (směrnice 2006/73/ES)[3] a prováděcího nařízení (nařízení č. 1287/2006)[4]. Směrnice MiFID stanoví regulační rámec pro poskytování investičních služeb bankami a investičními podniky v oblasti finančních nástrojů (jako jsou zprostředkovatelské služby, poradenství, obchodování, správa portfolia, upisování atd.) a pro organizování regulovaných trhů. Stanoví zároveň pravomoci a povinnosti příslušných vnitrostátních orgánů v souvislosti s těmito činnostmi. Překlenujícím cílem je posílit integraci, konkurenceschopnost a efektivnost finančních trhů EU. Konkrétně to znamená, že směrnice zrušila možnost členských států požadovat, aby veškeré obchodování s finančními nástroji probíhalo na tradičních burzách, a umožnila hospodářskou soutěž mezi těmito burzami a alternativními obchodními místy v celoevropském měřítku. Bankám a investičním podnikům nabídla zároveň rozšířené „povolení“ k poskytování investičních služeb v celé EU, pokud dodržovaly organizační a ohlašovací povinnosti a obecné předpisy pro zajištění ochrany investorů. Tři a půl roku trvání platnosti této směrnice vneslo více konkurence mezi obchodní místa s finančními nástroji a investorům přineslo větší možnost výběru, pokud jde o poskytovatele služeb a dostupné finanční nástroje, rovněž díky technologickému pokroku. Celkově se snížily náklady na transakce a posílila integrace[5]. Objevily se však i problémy. Především, konkurenceschopnější prostředí přineslo nové výzvy. Z výhod posílení hospodářské soutěže nemohly rovnoměrně těžit všichni účastníci na trhu a ne vždy se dostaly až ke koncovým, neprofesionálním i profesionálním, investorům. Roztříštěnost trhu daná hospodářskou soutěží rovněž způsobila, že se prostředí, v němž se uzavírají obchody, stalo složitějším, zejména pokud jde o sběr obchodních údajů. Za druhé, některá ustanovení směrnice MiFID byla překonána vývojem na trhu i v oblasti technologií. Hrozí riziko, že bude narušen společný zájem na transparentnosti podmínek, které by měly platit stejně pro všechna obchodní místa a investiční podniky. Za třetí, finanční krize odhalila nedostatky v regulaci jiných než akciových nástrojů, s nimiž obchodují většinou profesionální investoři. Původní předpoklady, že pro účinné fungování trhu v této oblasti je prospěšnější minimální transparentnost, dohled a ochrana investorů, se nenaplnily. A konečně, rychlé inovace a stále složitější finanční nástroje podtrhují význam co nejvyšší ochrany investorů, která bude odpovídat nejnovějšímu vývoji. Třebaže se v průběhu finanční krize platnost ustanovení směrnice MiFID jako celku potvrdila, je zřejmé, že je zapotřebí cílených a ambiciózních zlepšení. Revize směrnice MiFID je proto nedílnou součástí reforem, jejichž cílem je zavést po finanční krizi bezpečnější, spolehlivější, transparentnější a zodpovědnější finanční systém v zájmu hospodářství i společnosti jako celku a zajistit integrovanější, účinnější a konkurenceschopnější finanční trh EU[6]. Je také základním prostředkem ke splnění závazku přijatého v rámci G-20[7] vypořádat se s problémem méně regulovaných a málo průhledných částí finančního systému a zlepšit organizaci a transparentnost různých segmentů trhu a dohled nad nimi, zejména pokud jde o nástroje mimoburzovního obchodování (OTC)[8], neboť doplňuje legislativní návrh týkající se OTC derivátů, ústředních protistran a registrů obchodních údajů[9]. Konkrétních zlepšení je třeba rovněž dosáhnout v zájmu důslednější kontroly a větší transparentnosti trhů s komoditními deriváty, aby byla zajištěna jejich funkce pro zajišťování a určování cen, jakož i s ohledem na vývoj tržních struktur a technologií pro zabezpečení korektní hospodářské soutěže a efektivnosti trhů. Nezbytné jsou i konkrétní změny rámce pro ochranu investorů s ohledem na vývoj postupů a na podporu důvěry investorů. V souladu s doporučeními de Larosièrovy skupiny a závěry Rady pro hospodářské a finanční věci ECOFIN[10] se EU zavázala podle potřeby omezit na nejnižší možnou míru vlastní rozhodování členských států ve všech směrnicích EU, které se týkají finančních služeb. To je společný cíl pro všechny oblasti, na které se vztahuje přezkum směrnice MiFID, jenž pomůže stanovit jednotný soubor pravidel pro finanční trhy EU, zajistit rovné podmínky pro členské státy a účastníky trhu, zlepšit dohled a prosazování předpisů, snížit náklady účastníků trhu, zlepšit podmínky přístupu a posílit konkurenceschopnost finančního sektoru EU ve světě. Z tohoto důvodu je návrh na změnu směrnice MiFID rozdělen do dvou částí. Nařízení stanoví požadavky, pokud jde o zveřejňování údajů o transparentnosti obchodu a předkládání údajů o transakcích příslušným orgánům, odstraňování překážek nediskriminačního přístupu k systémům zúčtování, povinné obchodování s deriváty v organizovaných systémech, zvláštní opatření dohledu nad finančními nástroji a derivátovými pozicemi a poskytování služeb podniky z třetích zemí bez pobočky. Směrnice mění konkrétní požadavky týkající se poskytování investičních služeb, oblast působnosti výjimek ze stávající směrnice, organizační požadavky a požadavky týkající se výkonu činnosti pro investiční podniky, organizační požadavky pro obchodní místa, udělování povolení a povinnosti průběžného informování pro poskytovatele datových služeb, pravomoci příslušných orgánů, sankce a pravidla pro podniky z třetích zemí poskytující služby prostřednictvím pobočky. 2. Výsledky konzultací se zúčastněnými stranami a posouzení dopadů Iniciativa je výsledkem rozsáhlého a průběžného dialogu a konzultace se všemi nejvýznamnějšími zúčastněnými stranami, včetně regulátorů trhů s cennými papíry, všech druhů účastníků trhu, včetně emitentů a neprofesionálních investorů. Zohledňuje názory z veřejné konzultace, která se uskutečnila od 8. prosince 2010 do 2. února 2011[11], z velkého dvoudenního veřejného slyšení, jež se za velké účasti konalo 20. až 21. září 2010[12], a informace získané během četných setkání s širokým spektrem skupin zúčastněných stran od prosince 2009. Návrh rovněž zohledňuje zjištění a analýzu obsažené v dokumentech a odborném stanovisku, které vydal Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry (CESR), nyní Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA)[13]. Kromě toho byly v rámci příprav revize směrnice MiFID zadány dvě studie[14] externím konzultantům. První, zadaná společnosti PriceWaterhouseCoopers dne 10. února 2010 a doručená dne 13. července 2010, se zaměřila na sběr údajů o činnostech na trhu a další otázky související se směrnicí MiFID. Druhá, zadaná společnosti Europe Economics dne 21. července 2010 a doručená dne 23. května 2011, se zabývala především analýzou nákladové efektivnosti různých možností politiky, které je třeba zvážit v souvislosti s revizí směrnice MiFID. V souladu s politikou zlepšování právní úpravy Komise vypracovala posouzení dopadů možných politických řešení. Možnosti politiky byly posuzovány na základě různých kritérií: transparentnosti tržních operací pro regulátory a účastníky trhu, ochrany a důvěry investorů, rovných podmínek pro tržní a obchodní systémy v EU a nákladové efektivnosti, tj. rozsahu, v němž zvolené možnosti dosáhnou kýžených cílů a usnadní provoz trhů s cennými papíry nákladově efektivním a účinným způsobem. Přezkum směrnice MiFID si podle odhadu vyžádá celkové jednorázové náklady na zajištění souladu s právními a správními předpisy ve výši 512 až 732 milionů EUR a průběžné náklady ve výši 312 až 586 milionů EUR. To u jednorázových nákladů představuje dopad 0,10 % až 0,15 % a u průběžných nákladů podíl 0,06 % až 0,12 % z celkových provozních výdajů bankovního sektoru EU. To je mnohem méně než náklady, které si vyžádalo zavedení směrnice MiFID. Dopad jednorázových nákladů na zavedení směrnice MiFID byl odhadován na 0,56 % (v případě retailových bank a spořitelen) a 0,68 % (u investičních bank) z celkových provozních výdajů a dopad průběžných nákladů na zajištění souladu s právními a správními předpisy byl odhadován na 0,11 % (u retailových bank a spořitelen) až 0,17 % (u investičních bank) z celkových provozních výdajů. 3. Právní stránka návrhu 3.1. Právní základ Návrh vychází z ustanovení čl. 53 odst. 1 Smlouvy o fungování EU (SFEU). Tato směrnice by nahradila směrnici 2004/39/ES, pokud jde o harmonizaci vnitrostátních předpisů pro udělování povolení upravující poskytování investičních služeb a vykonávání investičních činností investičními podniky, nabytí kvalifikované účasti, výkonu svobody usazování a svobody poskytování služeb, pravomocí orgánů dohledu v domovském nebo hostitelském členském státě v tomto ohledu a podmínek povolování a výkonu činností pro regulované trhy a poskytovatele údajů o trhu. Hlavním cílem a předmětem tohoto návrhu je harmonizace vnitrostátních předpisů týkajících se přístupu k činnostem investičních podniků, regulovaným trhům a poskytovatelům datových služeb, postupů pro jejich správu a rámce dohledu nad nimi. Proto je návrh založen na ustanoveních čl. 53 odst. 1 SFEU. Návrh doplňuje navrhované nařízení [MiFIR], neboť stanoví jednotné a přímo použitelné požadavky nezbytné pro hladké fungování trhu s finančními nástroji, pokud jde například o zveřejňování obchodních údajů, oznamování transakcí příslušným orgánům a zvláštní pravomoci příslušných orgánů a orgánu ESMA. 3.2. Subsidiarita a proporcionalita Podle zásady subsidiarity (čl. 5 odst. 3 SFEU) by se měla opatření na úrovni Unie přijímat pouze tehdy, pokud stanovených cílů nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy samotnými, ale spíše jich, z důvodu rozsahu či účinků zamýšlené činnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie. Problematika, jíž se revize týká, je již z větší části obsažena v právním rámci stávající směrnice MiFID. Finanční trhy jsou navíc již svou podstatou přeshraniční povahy, a to ve stále větší míře. Podmínky, podle nichž mohou podniky a provozovatelé v této souvislosti soutěžit, ať pokud jde o pravidla transparentnosti před uzavřením obchodu nebo po něm, ochranu investorů nebo posouzení a kontrolu rizik účastníky trhu, musí být společné bez ohledu na hranice a v současnosti tvoří jádro směrnice MiFID. Nyní je nutno přijmout opatření na evropské úrovni za účelem aktualizace a úpravy regulačního rámce stanoveného směrnicí MiFID, aby zohledňoval vývoj, k němuž došlo na finančních trzích během jejího provádění. Zlepšení, která již směrnice ve prospěch integrace a efektivnosti finančních trhů a služeb v Evropě přinesla, by tak byla posílena vhodnými úpravami, aby bylo zajištěno, že cílů účinného regulačního rámce pro jednotný trh bude dosaženo. Vzhledem k této integraci by zásah na úrovni jednotlivých členských států byl mnohem méně účinný a vedl by k roztříštěnosti trhů a v důsledku toho k regulatorní arbitráži a narušení hospodářské soutěže. Odlišné úrovně transparentnosti trhu nebo ochrany investorů v členských státech by například způsobily roztříštěnost trhů, ohrozily likviditu a účinnost a vedly k regulatorní arbitráži s nežádoucími účinky. V provádění nového rámce na úrovni EU by měl klíčovou roli hrát i Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA). V zájmu zlepšení fungování jednotného trhu s cennými papíry je třeba pro tento orgán stanovit zvláštní pravomoci. Návrh plně zohledňuje zásadu proporcionality, zejména požadavek, že opatření na úrovni EU by měla být přiměřená dosažení cílů a nepřekročí rámec toho, co je nezbytné. Je v souladu s touto zásadou, protože bere ohled na správnou vyváženost dotčeného veřejného zájmu a nákladové efektivnosti opatření. Povinnosti uložené různým stranám byly pečlivě zváženy. Při stanovování těchto povinností byl hlavní důraz kladen zejména na potřebu vyvážit ochranu investorů, efektivnost trhů a náklady pro sektor. 3.3. Soulad s články 290 a 291 Smlouvy o fungování EU Dne 23. září 2009 Komise přijala návrhy nařízení, jimiž byly zřízeny Evropský orgán pro bankovnictví (EBA), Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA). V tomto ohledu by Komise ráda připomněla prohlášení, která učinila v souvislosti s články 290 a 291 při přijetí nařízení, jimiž byly stanoveny evropské orgány dohledu, podle nichž: „Pokud jde o postup přijímání regulačních norem, zdůrazňuje Komise jedinečný charakter odvětví finančních služeb, který vyplývá z Lamfalussyho struktury a který je výslovně uznán v prohlášení 39 ke Smlouvě o fungování EU. Komise má však závažné pochybnosti o tom, zda omezení její úlohy při přijímaní aktů v přenesené pravomoci a prováděcích opatření jsou v souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování EU“. 3.4. Podrobné vysvětlení návrhu 3.4.1. Obecné – rovné podmínky Hlavním cílem návrhu je zajistit, aby se veškeré organizované obchodování odehrávalo na regulovaných obchodních místech: na regulovaných trzích, v mnohostranných obchodních systémech (MTF) a organizovaných obchodních systémech (OTF). Pro všechny tyto systémy budou platit stejné požadavky na transparentnost před uzavřením obchodu i po něm. Podobně téměř identické pro všechny tři systémy jsou i požadavky týkající se organizačních aspektů a dohledu nad trhem. Tím budou zajištěny rovné podmínky tam, kde probíhají funkčně podobné činnosti sdružující obchodní zájmy třetích stran. Je však důležité, že požadavky na transparentnost budou konkrétně určeny pro různé druhy nástrojů, zejména akciové, dluhopisové nebo derivátové, a pro různé druhy obchodování, jmenovitě pro systémy evidence příkazů a kotování. Ve všech třech systémech je organizátor platformy nestranný. Regulované trhy a mnohostranné obchodní systémy se vyznačují prováděním transakcí na pevně stanoveném základě. To znamená, že transakce budou prováděny podle předem daných pravidel. Systémy mezi sebou soutěží, aby mohly nabídnout přístup široké členské základně, pokud splňují transparentní soubor kritérií. Naproti tomu organizátor systému OTF má v rozhodování o způsobu, jakým bude transakce provedena, určitou volnost. Organizátor proto musí ve vztahu ke klientům, kteří využívají platformu, dodržovat pravidla týkající se ochrany investorů, výkonu činnosti a nejlepšího způsobu provedení. Přestože tedy musí být pravidla pro přístup i metodika provádění v systému OTF transparentní a jasné, umožňují organizátorovi vykonávat pro klienta služby, které se kvalitativně, ne-li funkčně, liší od služeb, jež svým členům a účastníkům poskytují regulované trhy a systémy MTF. Přesto však pro zajištění jak nestrannosti organizátora OTF, pokud jde o veškeré prováděné transakce, tak dodržení požadavku, že plnění povinností ve vztahu ke klientům takto spojeným nesmí být ohroženo možností obohatit se na jejich účet, je nezbytné zakázat organizátorovi systému OTF uzavírat obchody za použití vlastního kapitálu podniku. Organizovaný obchod může rovněž probíhat formou systematické internalizace. Systematický internalizátor může provádět transakce klientů za použití vlastního kapitálu. Systematický internalizátor však nesmí sdružovat zájmy třetí strany, pokud jde o nákup a prodej, funkčně stejným způsobem jako regulovaný trh, systém MTF nebo OTF, a není proto obchodním místem. Použila by se pravidla nejlepšího způsobu provedení výkonu činnosti a klient by jasně věděl, kdy obchoduje s investičním podnikem a kdy s třetí stranou. Na systematického internalizátora se vztahují zvláštní požadavky ohledně transparentnosti před uzavřením obchodu a přístupu. Požadavky na transparentnost budou konkrétně stanoveny pro různé druhy nástrojů, zejména akciové, dluhopisové nebo derivátové, a budou uplatňovány do určité maximální prahové hodnoty. Veškeré obchodování na vlastní účet mezi investičními podniky a klienty, včetně jiných investičních podniků, se tak považuje za mimoburzovní obchodování (OTC). Mimoburzovní obchodní činnost, která nebude splňovat definici činnosti systematické internalizace, jež má být rozšířena v rámci změn prováděcích právních předpisů, bude muset být nesystematická a nepravidelná. 3.4.2. Rozšíření pravidel směrnice MiFID na obdobné produkty a služby (články 1, 3 a 4) V souvislosti s přípravou strukturovaných retailových investičních produktů[15] se Komise zavázala, že zajistí konzistentní regulační rámec založený na ustanoveních směrnice MiFID pro distribuci různých finančních produktů mezi neprofesionální investory, tak aby byly uspokojeny podobné potřeby investorů a byly vyřešeny srovnatelné problémy ochrany investorů. Objevily se také obavy ohledně použitelnosti směrnice MiFID, jestliže investiční podniky nebo úvěrové instituce vydávají a prodávají své vlastní cenné papíry. Zatímco použití směrnice MiFID je v případě, kdy se v rámci prodeje poskytuje investiční poradenství, jasné, větší jasnosti je zapotřebí v případě poskytování služeb bez poradenství, pokud by bylo možné se domnívat, že investiční podnik nebo banka neposkytují služby podle směrnice MiFID. S ohledem na poučení z finanční krize, složitost finančních trhů a produktů a potřebu investorů moci se spolehnout na podobnou úroveň ochrany bez ohledu na místo nebo povahu poskytovatelů není již odlišnost pravidel používaných v členských státech pro subjekty působící v daném místě, jež jsou vyňaty z působnosti směrnice MiFID a které nabízejí omezený okruh investičních služeb, dále udržitelná. Návrhy proto rozšiřují požadavky směrnice MiFID, zejména pokud jde o pravidla pro výkon činnosti a střet zájmů, na prodej strukturovaných vkladů úvěrovými institucemi spojený s poradenstvím i bez něj, upřesňují, že MiFID se vztahuje i na investiční podniky a úvěrové instituce, které prodávají své cenné papíry, aniž by poskytovaly poradenství, a požadují, aby členské státy ve svých právních předpisech použitelných na subjekty usazené na jejich území stanovily požadavky na povolování a výkon činnosti analogické k ustanovením směrnice MiFID. 3.4.3. Přezkum výjimek z působnosti směrnice MiFID (článek 2) Ve směrnici MiFID je obchodování s finančními nástroji na vlastní účet uvedeno mezi investičními službami a činnostmi, které vyžadují povolení. Byly však stanoveny tři hlavní výjimky pro osoby, které provádějí obchodování výlučně na vlastní účet, jako doplňkovou součást jiné nefinanční činnosti podniku nebo jako součást nefinanční činnosti v souvislosti s obchodováním s komoditami. V souladu se závazky skupiny G-20 je třeba zajistit, aby se ustanovení směrnice MiFID vztahovala na podniky poskytující investiční služby klientům a vykonávající investiční činnosti na profesionálním základě. Návrhy proto jasněji omezují výjimky na činnosti, které pro MiFID nejsou tak významné a jsou primárně vlastnické nebo obchodní povahy, nebo které nepředstavují vysokofrekvenční obchodování. 3.4.4. Aktualizace rámce struktury trhu (články 18, 19, 20, 32, 33, 34, 53, 54) Vývoj trhu od vstupu směrnice MiFID v platnost částečně zpochybnil stávající regulační rámec, který se vztahuje na různé druhy míst provádění, jehož smyslem měla být podpora korektní hospodářské soutěže, rovných podmínek a transparentních a efektivních trhů. Jeho funkce a koncepce, jejichž jádro tvoří obchodování s akciemi, potřeba zlepšit transparentnost a odolnost na neakciových trzích a skutečnost, že ne všechny způsoby organizovaného obchodování, které se vyvinuly v posledních letech, odpovídají definicím a požadavkům rozdělení na tři složky, jak je stanoveno ve směrnici MiFID – regulované trhy, mnohostranný obchodní systém a systematičtí internalizátoři – to vše naznačuje, že je třeba současný rámec zdokonalit. Návrhy stanoví novou kategorii organizovaných obchodních systémů, které neodpovídají žádné ze stávajících kategorií, podepřenou přísnými organizačními požadavky a jednotnými pravidly transparentnosti a nově stanoví hlavní požadavky platné pro všechny systémy a místa s ohledem na větší konkurenci a přeshraniční obchodování, jež přinese technologický pokrok a směrnice MiFID. 3.4.5. Zlepšení správy a řízení společností (články 9 a 48) Směrnice MiFID vyžaduje, aby osoby, které skutečně řídí činnost investičního podniku, měly dostatečně dobrou pověst a dostatečné zkušenosti k zajištění řádného a obezřetného vedení investičního podniku. V souladu s prací Komise v oblasti správy a řízení společností ve finančním sektoru[16] se s ohledem na profil, úlohu, povinnosti výkonných i nevýkonných správců a vyváženost ve složení řídících orgánů navrhuje tato ustanovení zpřísnit. Cílem návrhů je především zajistit, aby členové řídícího orgánu měli dostatečné znalosti a dovednosti a uvědomovali si rizika spojená s činností podniku, a aby tak podnik byl řízen řádným a obezřetným způsobem v zájmu investorů a integrity trhu. 3.4.6. Přísnější organizační požadavky na zabezpečení efektivního fungování a integrity trhů (články 16 a 51) Rozvoj technologií v oblasti obchodování s finančními nástroji přináší současně příležitosti i problémy. Zatímco všeobecně se má za to, že má pozitivní vliv na tržní likviditu a že pomohl zlepšit efektivitu trhů, je třeba konstatovat, že jsou nezbytná zvláštní regulační opatření a opatření dohledu, aby bylo možné odpovídajícím způsobem řešit možná nebezpečí ohrožující řádné fungování trhů, jež jsou výsledkem algoritmického a vysokofrekvenčního obchodování. Zejména je účelem návrhů zahrnout do směrnice MiFID všechny subjekty podílející se na vysokofrekvenčním obchodování, požadovat, aby tyto podniky a podniky, které nabízejí tržní přístup k jiným účastníkům vysokofrekvenčního obchodování, přijaly patřičná organizační bezpečnostní opatření, a aby obchodní místa zavedla náležité kontroly rizik umožňující zmírnit možnost narušení řádného fungování trhu a zajistit odolnost svých platforem. Dále je jejich cílem pomoc při dohledu a sledování těchto činností příslušnými orgány. 3.4.7. Posílení rámce ochrany investorů (články 13, 24, 25, 27 a 29 a příloha I – oddíl A) Všeobecně se uznává, že směrnice MiFID zlepšila ochranu neprofesionálních i profesionálních investorů. Nicméně zkušenost ukazuje, že změny v mnoha oblastech by pomohly zmírnit riziko v případech, kde nejvíce hrozí možnost poškození investorů. Návrhy zejména posilují regulační rámec, pokud jde o poskytování investičního poradenství a správu portfolia a možnost investičních firem přijímat stimuly třetích stran (materiální stimuly), a zároveň objasňují podmínky a ujednání, za nichž investoři mohou na trhu volně provádět transakce s některými nekomplexními nástroji s minimálními povinnostmi nebo stupni ochrany, které jsou jim ukládány a poskytovány jménem investičního podniku. Kromě toho zavádí rámec pro křížový prodej s cílem zajistit, aby investoři byli řádně informováni a aby je tyto postupy nepoškozovaly. Návrh zpřísňuje požadavky, za kterých mohou investiční podniky a jejich zástupci nakládat s finančními prostředky nebo nástroji, jež náležejí klientům, a zařazuje mezi investiční služby úschovu finančních nástrojů svěřených jim klienty. Návrh pomáhá zlepšit informovanost klientů ohledně služeb, které jsou jim poskytovány, a způsobu, jímž jsou prováděny jejich příkazy. 3.4.8. Posílení stupně ochrany při poskytování investičních služeb profesionálním klientům (článek 30, příloha II) Rozdělení klientů na neprofesionální, profesionální a způsobilé protistrany, jak je uvedeno ve směrnici MiFID, poskytuje přiměřený a uspokojivý stupeň pružnosti, a mělo by proto zůstat převážně zachováno. Nicméně velký počet příkladů transakcí se složitými nástroji prováděných orgány místní správy a obcemi dokládá, že jejich klasifikace je v rámci MiFID zohledněna nedostatečně. Navíc protože mnohé podrobné požadavky na výkon činnosti nejsou ve vztahu mezi způsobilými protistranami v jejich opakovaných každodenních obchodních činnostech smysluplné, měla by všeobecná základní zásada jednat čestně, spravedlivě a profesionálně a povinnost chovat se spravedlivě a srozumitelně a nepodávat klamné informace platit bez ohledu na kategorie klientů. Návrh rovněž umožňuje způsobilým protistranám využívat lepších informací a dokumentace pro poskytování služeb. 3.4.9. Nové povinnosti pro obchodní místa (články 27, 59, 60) Hodnocení nejlepšího způsobu provedení v současné době ve směrnici MiFID závisí na dostupnosti transparentních údajů před uzavřením obchodu a po jeho uzavření. Důležité však mohou být i jiné informace, např. počet zrušených příkazů před provedením nebo rychlost provedení. Návrh proto zavádí pro obchodní místa povinnost zveřejňovat každoročně údaje o kvalitě provádění. Za druhé, komoditní deriváty, s nimiž se obchoduje na obchodních místech, často lákají uživatele a investory k nejširší účasti a mohou mnohdy sloužit pro zjišťování referenčních cen, což by se mohlo odrazit například v maloobchodních cenách energie a potravin. Navrhuje se proto, aby všechna obchodní místa, na nichž se obchoduje s komoditními deriváty, přijala vhodné limity nebo jiná opatření k zajištění řádného fungování trhu a podmínky vypořádání pro fyzicky doručené komodity a poskytovala regulátorům systematické, strukturované a standardizované informace o pozicích podle různých druhů finančních a komerčních obchodníků (včetně kategorie a totožnosti koncového klienta) a účastníků trhů (zahrnující pouze souhrnné pozice kategorií koncových klientů). Limity, které mají přijmout obchodní místa, mohou být harmonizovány prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, jež přijme Komise, aniž by těmito limity a jinými opatřeními byla dotčena možnost příslušných orgánů a orgánu ESMA podle této směrnice a směrnice MiFID uložit v případě potřeby dodatečná opatření. 3.4.10. Zlepšený režim pro malé a střední podniky – MSP (článek 35) Jako doplněk různých nejnovějších iniciativ EU na pomoc malým a středním podnikům při získávání finančních prostředků se navrhuje vytvořit novou dílčí kategorii trhů známých jako trhy pro růst MSP. Organizátor tohoto trhu (jež jsou obvykle provozovány jako systémy MTF) by se mohl rozhodnout požádat o registraci MTF jako trhu pro růst MSP, pokud splňuje některé podmínky. Zapsání těchto trhů do rejstříku by mělo zvýšit jejich viditelnost a profil a napomoci úsilí o vytvoření společných celoevropských regulačních norem pro tyto trhy, jež by byly přizpůsobeny konkrétním potřebám emitentů a investorů působících na těchto trzích a zároveň udržovaly stávající vysokou úroveň ochrany investorů. 3.4.11. Režim třetích zemí (články 41 až 50) Návrh vytváří harmonizovaný rámec pro poskytování přístupu na trhy EU podnikům a organizátorům trhů, kteří mají své sídlo v třetích zemích, s cílem překonat současnou roztříštěnost na jednotlivé vnitrostátní režimy v třetích zemích a zajistit rovné podmínky pro všechny subjekty poskytující finanční služby na území EU. Návrh zavádí režim založený na předběžném hodnocení rovnocennosti jurisdikce třetích zemí ze strany Komise. Podniky z třetích zemí, v jejichž případě bylo přijato rozhodnutí o rovnocennosti, by mohly požádat o povolení poskytovat finanční služby v Unii. Poskytování služeb neprofesionálním klientům by vyžadovalo zřízení pobočky; podnik ze třetí země by získal povolení členského státu, v němž je pobočka zřízena, a pobočka by v některých oblastech musela dodržovat požadavky EU (organizační požadavky, pravidla pro výkon činnosti, ustanovení o střetu zájmů, transparentnosti a další). Služby poskytované způsobilým protistranám by nevyžadovaly zřízení pobočky; podniky z třetích zemí by je poskytovaly na základě registrace orgánem ESMA. Podléhaly by dohledu ve své zemi. Bylo by nezbytné uzavřít dohodu o spolupráci mezi orgány dohledu v třetích zemích a příslušnými vnitrostátními orgány a orgánem ESMA. 3.4.12. Zvýšená a účinnější konsolidace údajů (články 61 až 68) Oblast údajů o trhu, pokud jde o kvalitu, formát a možnost konsolidace, jakož i náklady na ni, má rozhodující význam pro udržení obecné zásady MiFID ohledně transparentnosti, hospodářské soutěže a ochrany investorů. V této oblasti zavádějí navrhovaná ustanovení nařízení a směrnice řadu zásadních změn. Zlepší kvalitu a soudržnost údajů, neboť požadují, aby všechny podniky zveřejňovaly své obchodní zprávy prostřednictvím schváleného systému zveřejňování (APA). Stanoví soubor postupů, jimiž příslušné orgány schvalují systémy APA, a organizační požadavky pro tyto systémy. Navrhovaná opatření budou reagovat na největší kritiku týkající se účinků provádění směrnice MiFID, tj. ohledně roztříštěnosti údajů. Kromě požadavku, aby údaje o trhu byly spolehlivé, včasné a dostupné za přijatelnou cenu, je pro investory důležité, aby údaje o trhu byly spojeny způsobem, který umožňuje účinné srovnání cen a obchodů na všech obchodních místech. Splnění tohoto cíle ztížilo i zvýšení počtu obchodních míst v návaznosti na provádění směrnice MiFID. Navrhovaná opatření stanoví podmínky pro zavedení poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací. Stanoví organizační požadavky, které tito poskytovatelé budou muset splňovat, aby mohli tento systém provozovat. 3.4.13. Zvýšené pravomoci příslušných orgánů týkající se derivátových pozic (články 61, 72 a 83) S ohledem na značný nárůst velikosti derivátových trhů v posledních letech by návrhy překonaly současnou roztříštěnost pravomocí regulátorů, pokud jde o sledování pozic a dohled nad nimi. V zájmu řádného fungování trhů a tržní integrity by jim byly uděleny výslovné pravomoci požadovat na jakékoli osobě informace o pozicích v dotyčných derivátových nástrojích a povolenkách na emise. Orgány dohledu by mohly zasáhnout v každé etapě trvání derivátové smlouvy a přijmout opatření ke snížení pozice. Toto posílené řízení pozic by bylo doplněno o možnost omezit pozice předem nediskriminačním způsobem. Všechna opatření je třeba oznámit orgánu ESMA. 3.4.14. Účinné sankce (články 73 až 78) Členské státy by měly zajistit, že v případě porušení ustanovení směrnice MiFID mohou být použity vhodné správní sankce a opatření. Za tímto účelem bude směrnice vyžadovat dodržování následujících minimálních pravidel. Za prvé, správní sankce a opatření by se měly vztahovat na fyzické nebo právnické osoby a na investiční podniky odpovídající za porušení předpisů. Za druhé, v případě porušení ustanovení této směrnice a nařízení by měly mít příslušné orgány k dispozici minimální soubor správních sankcí a opatření. Jedná se například o odejmutí povolení, veřejné prohlášení, odvolání vedení a správní peněžité sankce. Za třetí, maximální úroveň správních peněžitých sankcí stanovená ve vnitrostátních právních předpisech by měla být vyšší než prospěch získaný porušením pravidel, jestliže je možné ho určit, a každopádně by neměla být nižší než úroveň stanovená touto směrnicí. Za čtvrté, kritéria zohledněná příslušnými orgány při stanovení druhu a úrovně sankcí, jichž má být použito v konkrétním případě, by měla zahrnovat alespoň kritéria stanovená ve směrnici (např. výhody získané z porušení nebo ztráty způsobené třetím stranám, kooperativní chování zodpovědné osoby atd.) Za páté, uplatněné sankce a opatření by měly být zveřejněny podle této směrnice. A konečně, měl by být zaveden vhodný mechanismus na podporu oznamování porušení pravidel investičními podniky. Trestními sankcemi se tento návrh nezabývá. 3.4.15. Povolenky na emise (článek příloha I, oddíl C) Na rozdíl od obchodování s deriváty, spotové sekundární trhy s povolenkami na emise (EUA – povolenky EU) nejsou většinou regulovány. Na spotových trzích se objevila řada podvodných postupů, jež by mohly ohrozit důvěru v systém obchodování s emisemi (ETS), který stanoví směrnice EU o obchodování s emisemi[17]. Souběžně s opatřeními podle směrnice EU ETS na posílení systému registrů pro povolenky EU a zpřísnění podmínek pro otevření účtu k obchodování s těmito povolenkami by návrh zajistil, že by celý trh s povolenkami EU podléhal regulaci finančního trhu. Na spotové i derivátové trhy by dohlížel jeden orgán. Použily by se směrnice MiFID a směrnice 2003/6/ES o zneužívání trhu, čímž se celkově zlepší bezpečnost trhů, aniž by tím byl ohrožen jeho účel, kterým je i nadále snižování emisí. Mimo to se tak zajistí soudržnost s pravidly, která se již na deriváty povolenek EU používají, a větší bezpečnost, protože banky a investiční podniky, tj. subjekty, jejichž povinností je sledovat obchodní činnost, aby nedocházelo k podvodům, zneužití nebo praní peněz, by hrály větší úlohu v prověřování možných spotových obchodníků. 4. Rozpočtové důsledky Konkrétní rozpočtové důsledky návrhu se týkají úkolu přiděleného orgánu ESMA a jsou podrobně uvedeny v legislativním finančním výkazu doprovázejícím tento návrh. Konkrétní rozpočtové důsledky pro Komisi jsou rovněž uvedeny ve finančním výkazu doprovázejícím tento návrh. Návrh má důsledky pro rozpočet Společenství. ê2004/39/ES (přizpůsobený) ð nový 2011/0298 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o trzích finančních nástrojů a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (přepracované znění) (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu ð o fungování Evropské unie ï o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 53 odst. 147 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[18], ð po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, ï s ohledem na stanovisko Ö Evropského Õ hHospodářského a sociálního výboru[19], s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky[20], ð po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů, ï v souladu s ð řádným legislativním ï postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[21], vzhledem k těmto důvodům: ò nový (1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS[22] byla několikrát podstatně změněna. Vzhledem k novým změnám by uvedená směrnice měla být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti přepracována. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 1 (2) Účelem směrnice Rady 93/22/EHS ze dne 10. května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů[23] bylo stanovit podmínky, za kterých by povolené investiční podniky a banky mohouly poskytovat zvláštní služby nebo zřizovat pobočky v jiných členských státech na základě povolení a pod dohledem domovské země. Proto směrnice usilovala o harmonizaci požadavků na investiční podniky, pokud jde o počáteční povolení a provoz, včetně pravidel chování. Rovněž stanovila harmonizaci některých podmínek pro fungování regulovaných trhů. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 2 (přizpůsobený) (3) V posledních letech začalo na finančních trzích aktivně působit více investorů, kterým se nabízí ještě komplexnější a širší soubor služeb a nástrojů. Vzhledem k tomuto vývoji by měl být právní rámec Společenství Ö Unie Õ rozšířenit na všechny činnosti zaměřené na investory. Proto je nutné stanovit stupeň harmonizace nezbytný k tomu, aby byla investorům nabízena vysoká úroveň ochrany a aby investiční podniky mohly poskytovat služby v celém Společenství Ö Unii Õ , kteráé je jednotným trhem, na základě dohledu domovské země. Směrnice 93/22/EHS by proto bylaměla být nahrazena směrnicí novou 2004/39/ES. ò nový (4) Finanční krize odhalila nedostatky ve fungování a transparentnosti finančních trhů. Vývoj finančních trhů poukázal na potřebu posílit rámec pro regulaci trhů finančních nástrojů s cílem zvýšit transparentnost, poskytnout lepší ochranu investorům, posílit důvěru, snížit počet neregulovaných oblastí a zajistit, aby orgány dohledu měly patřičné pravomoci k plnění svých úkolů. ò nový (5) Regulační orgány na mezinárodní úrovni se shodly, že nedostatky ve správě a řízení řady finančních institucí, včetně absence účinného systému kontrol v nich, představují faktor, který přispěl k finanční krizi. Přílišné a neobezřetné riskování může vést k selhání jednotlivých finančních institucí a k systémovým problémům v členských státech i po celém světě. Nesprávné jednání podniků poskytujících služby klientům může vést k poškození investorů a ztrátě jejich důvěry. Za účelem řešení potenciálně škodlivých účinků těchto nedostatků v mechanismech správy a řízení společností by ustanovení této směrnice měla být doplněna o podrobnější zásady a minimální normy. Tyto zásady a normy by se měly uplatňovat s přihlédnutím k povaze, rozsahu a složitosti struktury investičních podniků. ò nový (6) Skupina na vysoké úrovni pro finanční dohled v Evropské unii vyzvala Evropskou unii, aby vypracovala harmonizovanější soubor předpisů v oblasti finanční regulace. V souvislosti s budoucí evropskou strukturou dohledu Evropská rada na svém zasedání ve dnech 18. a 19. června 2009 rovněž zdůraznila, že je třeba vytvořit jednotný evropský kodex, který by se vztahoval na všechny finanční instituce působící na jednotném trhu. ò nový (7) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se směrnice 2004/39/ES nyní zčásti přepracovává v podobě této nové směrnice a zčásti se nahrazuje nařízením (EU) č. …/… (MiFIR). Společně by oba právní nástroje měly tvořit právní rámec upravující požadavky platné pro investiční podniky, regulované trhy, poskytovatele služeb vykazování údajů a podniky ze třetích zemí poskytující investiční služby nebo činnosti v Unii. Tato směrnice by tedy měla být vykládána společně s uvedeným nařízením. Směrnice by měla obsahovat ustanovení upravující povolení činnosti, nabytí kvalifikované účasti, výkon svobody usazování a svobody poskytování služeb, podmínky výkonu činnosti investičních podniků k zajištění ochrany investorů, pravomoci orgánů dohledu v domovském nebo hostitelském členském státě a režim sankcí. Protože hlavním cílem a předmětem tohoto návrhu je harmonizace vnitrostátních předpisů týkajících se zmíněných oblastí, měl by být návrh založen na čl. 53 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Forma směrnice je vhodná k tomu, aby bylo případně možno přizpůsobit prováděcí ustanovení v oblastech, kterých se tato směrnice týká, specifickým vlastnostem konkrétního trhu a právního systému v jednotlivých členských státech. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 3 (3) V důsledku rostoucí závislosti investorů na individuálních doporučeních je vhodné zařadit poskytování investičního poradenství mezi investiční služby vyžadující povolení. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 4 (8)(4) Je vhodné do seznamu finančních nástrojů zařadit určité komoditní deriváty a jiné nástroje, které jsou vytvořeny a se kterými se obchoduje způsobem, jenž vyžaduje podobný typ regulace jako tradiční finanční nástroje. ò nový (9) Na spotových sekundárních trzích s povolenkami na emise (EUA – povolenky EU) došlo k řadě podvodných praktik, což by mohlo narušit důvěru v systémy pro obchodování s emisemi zřízené směrnicí 2003/87/ES, a proto se přijímají opatření k posílení systému registrů povolenek EU a zpřísnění podmínek pro otevření účtu k obchodování s těmito povolenkami. V zájmu posílení integrity a zajištění efektivního fungování uvedených trhů, včetně komplexního dohledu nad obchodní činností, je vhodné doplnit opatření přijatá v rámci směrnice 2003/87/ES, a tedy plně zahrnout povolenky na emise do oblasti působnosti této směrnice a nařízení …/.. [nařízení o zneužívání trhu] tím, že budou klasifikovány jako finanční nástroje. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 7 (přizpůsobený) (10)(7) Účelem této směrnice je zahrnout podniky, jejichž obvyklým předmětem podnikání nebo činnosti je poskytovat investiční služby a/nebo vykonávat investiční činnost na profesionálním základě. Z oblasti působnosti této směrnice by proto měly být vyňaty všechny osoby, které vykonávají jinou profesionální činnost. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 5 (přizpůsobený) (11) Je nutné vytvořit komplexní regulačnítivní rámec upravující provádění transakcí s finančními nástroji bez ohledu na metody obchodování používané k uzavírání těchto transakcí, aby byla při provádění transakcí investorůy zajištěna vysoká kvalita a integrita i celková efektivita finančního systému. Měl by být stanoven soudržný a s ohledem na rizika přizpůsobenýcitlivý rámec pro regulaci hlavních Ö typů Õ mechanismů provádění příkazů, které jsou v současné době zastoupeny na evropském finančním trhu. Je proto nutné vedle regulovaných trhů uznat i novou generaci organizovaných Ö obchodních Õ systémů obchodování, které by měly podléhat povinnostem zaměřeným na zachování efektivního a řádného fungování finančních trhů. K vytvoření přiměřeného regulativního rámce by měla být do tohoto rámce zařazena i nová investiční služba, která se týká provozování mnohostranných systémů obchodování (dále jen „MTF“). ê 2004/39/ES bod odůvodnění 6 (12)(6) Měly by být vytvořeny a vzájemně úzce sladěny definice regulovaného trhu a systému MTF tak, aby bylo zřejmé, že plní stejnou funkci organizovaného obchodování. Definice by měly vyloučit dvoustranné systémy, ve kterých investiční podnik vstupuje do každého obchodu na vlastní účet, a nikoli jako protistrana, která nenese riziko a vstupuje mezi kupujícího a prodávajícího. Pojem „systém“ zahrnuje jak veškeré trhy, které jsou tvořeny souborem pravidel a platformou pro obchodování, tak trhy, které fungují pouze na základě souboru pravidel. Regulované trhy a systém MTF nemusejí být provozovateli „technického“ systému pro párování příkazů. Trh, který je tvořen pouze souborem pravidel, jenž upravuje aspekty týkající se členství, přijímání nástrojů k obchodování, obchodování mezi členy, zpravodajské povinnosti vykazování údajů a případně transparentnosti, je regulovaným trhem nebo systémem MTF ve smyslu této směrnice a transakce uzavřené podle těchto pravidel se považují za uzavřené v systémech regulovaného trhu nebo v systému MTF. Pojem „nákupní a prodejní zájmy“ je třeba chápat v širším smyslu, tedy tak, že zahrnuje příkazy, kotace a projevy zájmu. Požadavek na to, aby byly tyto zájmy sdružovány v systému prostřednictvím pevných pravidel stanovených organizátorem systému, znamená, že budou sdružovány podle pravidel systému nebo pomocí protokolů či vnitřních operačních postupů systému (včetně postupů obsažených v programovém vybavení počítačů). Pojem „pevně stanovená pravidla“ znamená, že tato pravidla neponechávají investičnímu podniku provozujícímu MTF žádnou volnost v rozhodování o tom, jak se mohou zájmy vzájemně ovlivňovat. Uvedené definice vyžadují, aby se zájmy sdružovaly způsobem vedoucím k uzavření smlouvy, tedy aby realizace probíhala podle pravidel systému nebo pomocí protokolů nebo vnitřních operačních postupů systému. ò nový (12) Všechna obchodní místa, tedy regulované trhy, systémy MTF a systémy OTF, by měla stanovit transparentní pravidla upravující přístup k systému. Zatímco však regulované trhy a systémy MTF by měly nadále podléhat velmi podobným požadavkům, koho mohou přijmout za členy nebo účastníky, systémy OTF by měly mít možnost určit a omezit přístup mimo jiné na základě úlohy a povinností, které mají jejich organizátoři ve vztahu ke svým klientům. ò nový (13) Investiční podnik provádějící příkazy klientů za použití vlastního kapitálu by měl být považován za systematického internalizátora, pokud transakce nejsou prováděny příležitostně, ad hoc a nepravidelně mimo regulované trhy, systémy MTF nebo systémy OTF. Systematičtí internalizátoři by měli být definováni jako investiční podniky, které organizovaně, často a systematicky obchodují na vlastní účet prováděním příkazů klientů mimo regulovaný trh, systém MTF nebo systém OTF. S cílem zajistit objektivní a účinné použití této definice na investiční podniky by jakékoli dvoustranné obchodování prováděné s klienty mělo být relevantní a kvalitativní kritéria sloužící k určení investičních podniků, které se musejí registrovat jako systematičtí internalizátoři, stanovená v článku 21 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006, kterou se provádí směrnice 2004/39/ES, by měla být doplněna kritérii kvantitativními. Zatímco systém OTF je jakýkoli systém nebo mechanismus, v němž dochází k interakci početných zájmů třetích osob na nákupu nebo prodeji v rámci systému, systematickému internalizátorovi by nemělo být povoleno sdružovat nákupní a prodejní zájmy třetích osob. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 8 (přizpůsobený) ð nový (14)(8) Oblast působnosti této směrnice by neměla zahrnovat osoby, které spravují vlastní majetek, a podniky, kterépokud neposkytují investiční služby ani nevykonávají investiční činnost kromě obchodování na vlastní účet, pokud nejsou tvůrci trhu ð , členy nebo účastníky regulovaného trhu nebo systému MTF nebo pokud neprovádějí příkazy klientů obchodováním ï nebo organizovaně, často a systematicky neobchodují na vlastní účet mimo regulovaný trh nebo MTF formou poskytování systému přístupného třetím osobám za účelem obchodování s nimi. ð V rámci výjimky by oblast působnosti této směrnice neměla zahrnovat osoby, které obchodují na vlastní účet s finančními nástroji jako členové či účastníci regulovaného trhu nebo systému MTF i jako tvůrci trhu v souvislosti s komoditními deriváty, povolenkami na emise nebo jejich deriváty, pokud je tato činnost doplňková k jejich hlavní činnosti, která při posuzování v rámci skupiny nespočívá v poskytování investičních služeb ve smyslu této směrnice ani bankovních služeb ve smyslu směrnice 2006/48/ES. Technická kritéria určující, kdy je činnost doplňková k takové hlavní činnosti, by měla být objasněna v aktech v přenesené pravomoci. Mezi ty, kdo obchodují na vlastní účet prováděním příkazů klientů, by se měly řadit i podniky, které provádějí příkazy různých klientů tím, že je sesouhlasí na principu párování příkazů (tzv. back to back obchodování), a které by měly být považovány za podniky jednající na vlastní účet a podléhat ustanovením této směrnice týkajícím se jak provádění příkazů na účet klientů, tak obchodování na vlastní účet. Provádění příkazů týkajících se finančních nástrojů jako doplňková činnost mezi dvěma osobami, jejichž hlavní činností při posuzování v rámci skupiny není poskytování investičních služeb ve smyslu této směrnice ani bankovních služeb ve smyslu směrnice 2006/48/ES, by se nemělo považovat za obchodování na vlastní účet prováděním příkazů klientů. ï ê 2004/39/ES bod odůvodnění 9 (15)(9) Pokud tato směrnice odkazuje na osoby, měly by se tím rozumět osoby fyzické i právnické. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 10 (přizpůsobený) (16)(10) Z oblasti působnosti této směrnice by měly být vyloučeny pojišťovny, které podléhají náležitému dozoru vykonávanému příslušnými orgány obezřetnostního dohledu a které spadají do oblasti působnosti směrnice Rady 64/225/EHS ze dne 25. února 1964 o odstranění omezení svobody usazování a volného pohybu služeb v oblasti zajištění a retrocese[24], první směrnice Rady 73/239/EHS ze dne 24. července 1973 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu[25] a směrnice Rady 2002/83/ES ze dne 5. listopadu 2002 o životním pojištění[26] Ö směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II)[27] Õ. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 11 (17)(11) Tato směrnice by se také neměla vztahovat na osoby, jež neposkytují investiční služby třetím osobám, ale jejichž činnost spočívá výhradně v poskytování investičních služeb vlastnímu mateřskému podniku, dceřinému podniku nebo jinému dceřinému podniku vlastního mateřského podniku. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 12 (18)(12) Z oblasti působnosti této směrnice by dále měly být vyloučeny osoby, které poskytují v rámci profesionální činnosti investiční služby pouze příležitostně, pokud je tato činnost upravena předpisy a dotyčné předpisy příležitostné poskytování investičních služeb nevylučují. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 13 (19)(13) Tato směrnice by se neměla vztahovat na osoby poskytující investiční služby, jež spočívají výhradně ve správě systémůu zaměstnanecké spoluúčasti, a které tudíž neposkytují investiční služby třetím osobám. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 14 (20)(14) Z oblasti působnosti této směrnice je nutné vyloučit centrální banky a další subjekty vykonávající podobné funkce, jakož i veřejné orgány pověřené řízením veřejnéhostátního dluhu nebo do této oblasti zasahující, přičemž tento pojem zahrnuje i investice v této oblasti, s výjimkou subjektů, jež jsou částečně nebo zcela ve vlastnictví státu a jejichž úloha je obchodní nebo spojená s nabýváním majetkových účastí. ò nový (21) S cílem objasnit režim výjimek pro Evropský systém centrálních bank, další vnitrostátní subjekty plnící podobné funkce a subjekty zasahující do řízení veřejného dluhu je vhodné takové výjimky omezit na subjekty a instituce, které své funkce plní v souladu s právem jednoho členského státu nebo v souladu s právními předpisy Unie, a dále i na mezinárodní subjekty, jichž je jeden nebo více členských států členem. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 15 (přizpůsobený) (22)(15) Z oblasti působnosti této směrnice je rovněž nutné vyloučit subjekty kolektivního investování a penzijní fondy, bez ohledu na to, zda jsou koordinovány na úrovni Společenství Ö Unie Õ, a depozitáře či správce těchto subjektů, protože jejich činnost podléhá zvláštním předpisům přímo této činnosti přizpůsobeným. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 16 (23)(16) Aby mohly využít vynětí z oblasti působnosti této směrnice, měly by dotyčné osoby trvale splňovat podmínky takových vynětí. Zejména pokud osoba poskytuje investiční služby nebo vykonává investiční činnost a je vyňata z oblasti působnosti této směrnice, protože tyto služby nebo činnosti jsou ve vztahu k její hlavní činnosti při posuzování v rámci skupiny doplňkové, nemělo by se vynětí na tuto osobu vztahovat, jestliže poskytování těchto doplňkových služeb nebo činností přestane být doplňkové ve vztahu k hlavní činnosti. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 17 (24)(17) Pro zajištění ochrany investorů a stability finančního systému by měly osoby, které poskytují investiční služby a/nebo vykonávají investiční činnost spadající do oblasti působnosti této směrnice, podléhat povolení vydanému domovským členským státem. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 18 (přizpůsobený) (25)(18) Úvěrové instituce povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES Ö 2006/48/ES Õ ze dne 20. března 2000 Ö 14. června 2006 Õ o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu Ö (přepracované znění) Õ Ö [28] Õ by k poskytování investičních služeb nebo výkonu investiční činnosti neměly potřebovat další povolení podle této směrnice. Pokud se úvěrová instituce rozhodne poskytovat investiční služby nebo vykonávat investiční činnost, měly by příslušné orgány před vydáním povolení ověřit, zda instituce splňuje odpovídající ustanovení této směrnice. ò nový (26) Strukturované vklady vznikly jako forma investičního produktu, avšak na rozdíl od jiných strukturovaných investic se na ně nevztahují žádné právní předpisy v oblasti ochrany investorů na úrovni Unie. Je proto vhodné posílit důvěru investorů a vytvořit jednotnější regulaci v oblasti distribuce různých strukturovaných retailových investičních produktů, aby byla v celé Unii zajištěna přiměřená úroveň ochrany investorů. Z toho důvodu je vhodné zahrnout strukturované vklady do oblasti působnosti této směrnice. V tomto ohledu je nutno uvést, že vhledem k tomu, že strukturované vklady představují formu investičního produktu, nezahrnují vklady napojené pouze na úrokové sazby jako Euribor nebo Libor, bez ohledu na to, zda jsou úrokové sazby stanoveny předem, jsou pevné nebo pohyblivé. ò nový (27) K posílení ochrany investorů v Unii je vhodné omezit podmínky, za kterých mohou členské státy vyloučit z použití této směrnice osoby poskytující investiční služby klientům, kteří v důsledku toho nejsou touto směrnicí chráněni. Zejména je vhodné požadovat, aby členské státy uplatňovaly na uvedené osoby přinejmenším obdobné požadavky, jaké jsou stanoveny v této směrnici, a to především ve fázi povolování, při posuzování jejich pověsti a zkušenosti i vhodnosti akcionářů, při přezkumu podmínek prvního povolení a trvalého dohledu, jakož požadavky týkající se pravidel výkonu činnosti. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 19 (28)(19) Pokud investiční podnik poskytuje nepravidelně jednu nebo více investičních služeb, na které se nevztahuje jeho povolení, nebo vykonává jednu nebo více investičních činností, na které se nevztahuje jeho povolení, neměl by potřebovat další povolení podle této směrnice. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 20 (29)(20) Pro účely této směrnice by přijímání a předávání příkazů mělo zahrnovat také spojení dvou či více investorů i provádění transakcí mezi těmito investory. ò nový (30) Investiční podniky a úvěrové instituce distribuující finanční nástroje, které samy vydávají, by měly podléhat ustanovením této směrnice, pokud svým klientům poskytují investiční poradenství. Za účelem vyloučení nejistoty a posílení ochrany investorů je vhodné stanovit, aby se směrnice použila v případech, kdy investiční podniky a úvěrové instituce distribuují na primárním trhu finanční nástroje, které samy vydávají, aniž by poskytovaly poradenství. Za tímto účelem by se měla rozšířit definice služby provádění příkazů na účet klientů. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 21 (21) V souvislosti s nadcházející revizí rámce kapitálové přiměřenosti podle nové basilejské kapitálové dohody (Basilej II) členské státy uznávají potřebu znovu přezkoumat, zda investiční podniky, které provádějí příkazy klientů na principu párování příkazů, mají být považovány za podniky jednající na vlastní účet, a tedy podléhat dodatečným regulativním kapitálovým požadavkům. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 22 (31)(22) Zásady vzájemného uznávání a dohledu domovského členského státu vyžadují, aby příslušné orgány členských států nevydaly nebo odebraly povolení, pokud okolnosti, jako je obsah programu činnosti, zeměpisná lokalizace nebo činnost skutečně vykonávaná, jasně naznačují, že se investiční podnik rozhodl pro právní systém určitého členského státu jen proto, aby se vyhnul přísnějším normám platným v jiném členském státě, na jehož území hodlá vykonávat nebo kde vykonává větší část své činnosti. Investiční podnik, který je právnickou osobou, by měl mít povolení vydané v členském státě, v němž má sídlo. Investiční podnik, který není právnickou osobou, by měl mít povolení vydané v členském státě, v němž se nachází jeho ústředí. Kromě toho by členské státy měly vyžadovat, aby se ústředí investičního podniku vždy nacházelo v jeho domovském členském státě a aby tam také skutečně vykonávalo činnost. ò nový (32) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/44/ES ze dne 5. září 2007 , kterou se mění směrnice Rady 92/49/EHS a směrnice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES, pokud jde o procesní pravidla a hodnotící kritéria pro obezřetnostní posuzování nabývání a zvyšování účastí ve finančním sektoru[29], stanovila podrobná kritéria pro obezřetnostní posuzování navrhovaných nabytí v investičním podniku a pro postup jejich uplatňování. V zájmu zajištění právní jistoty, jasnosti a předvídatelnosti, pokud jde o proces posuzování a jeho výsledek, je vhodné kritéria a proces obezřetnostního posuzování stanovený ve směrnici 2007/44/ES potvrdit. Příslušné orgány by především měly ohodnotit vhodnost navrhovaného nabyvatele a finanční rozumnost navrhovaného nabytí podle všech těchto kritérií: pověsti navrhovaného nabyvatele; pověsti a zkušeností všech osob, které budou řídit činnosti investičního podniku; finančního zdraví navrhovaného nabyvatele; skutečnosti, zda bude investiční podnik schopen dodržet obezřetnostní požadavky na základě této směrnice a dalších směrnic, zejména směrnic 2002/87/ES[30] a 2006/49/ES[31]; skutečnosti, zda existuje důvodné podezření, že dochází nebo došlo k praní peněz nebo k financování terorismu nebo k pokusům o ně ve smyslu článku 1 směrnice 2005/60/ES[32] nebo že by navrhované nabytí mohlo zvýšit riziko takového jednání. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 23 (přizpůsobený) (33)(23) Investiční podnik, který je držitelem povolení vydaného v jeho domovském členském státě, by měl být oprávněn poskytovat investiční služby nebo vykonávat investiční činnost v celém Společenství Ö Unii Õ, aniž by musel žádat o zvláštní povolení u příslušného orgánu členského státu, ve kterém hodlá služby poskytovat nebo činnost vykonávat. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 24 (přizpůsobený) (34)(24) Některé investiční podniky jsou od určitých povinností uložených směrnicí Rady 93/6/EHS ze dne 15. března 1993 Ö Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 Õ o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí Ö (přepracované znění) Õ Ö [33] Õ osvobozeny, a proto by měly mít povinnost udržovat určitou minimální výši kapitálu nebo pojištění odpovědnosti za škody při výkonu povolání nebo kombinaci obojího. Při úpravách výše tohoto pojištění by měly být zohledněny úpravy provedené v rámci směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/92/ES ze dne 9. prosince 2002 o zprostředkování pojištění[34]. Tímto zvláštním zacházením pro účely kapitálové přiměřenosti by neměla být dotčena žádnájakákoli rozhodnutí týkající se vhodného zacházení s těmito podniky v rámci budoucích změn právních předpisů Společenství Ö Unie Õ o kapitálové přiměřenosti. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 25 (35)(25) Oblast působnosti obezřetnostní právní úpravy by se měla omezit pouze na subjekty, které z důvodu řízení obchodního portfolia na profesionálním základě představují pro ostatní účastníky trhu zdroj rizika protistrany, a proto by z oblasti působnosti této směrnice měly být vyloučeny subjekty, které s finančními nástroji, včetně komoditních derivátů spadajících do této směrnice, obchodují na vlastní účet, i subjekty, které při posuzování v rámci skupiny poskytují v oblasti komoditních derivátů klientům své hlavní činnosti investiční služby jako služby doplňkové, pokud hlavní činností není poskytování investičních služeb ve smyslu této směrnice, měly být z oblasti působnosti této směrnice vyloučeny. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 26 (přizpůsobený) (36)(26) Na ochranu Ö vlastnických práv Õ vlastnictví investora i jiných obdobných práv investora týkajících se cenných papírů, jakož i jeho práv týkajících se peněžních prostředků svěřených podniku by se tato práva měla Ö být především jasně odlišena od práv Õ držet odděleně od prostředků podniku. Tato zásada by však podniku neměla bránit v tom, aby vykonával činnost vlastním jménem, ale na účet investora, pokud to povaha transakce vyžaduje a pokud s tím investor souhlasí, například v případě půjčování cenných papírů. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 27 (přizpůsobený) ð nový (37)(27) Pokud klient v souladu s právními předpisy Společenství, a zejména směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění[35], převede plné vlastnické právo k finančním nástrojům nebo peněžním prostředkům na investiční podnik za účelem zajištění nebo jiného krytí současných nebo budoucích, skutečných, podmíněných či potenciálních závazků, neměly by být takové finanční nástroje nebo prostředky dále považovány za nástroje nebo prostředky náležející klientovi.ð Požadavky týkající se ochrany majetku klientů jsou zásadním nástrojem ochrany klientů při poskytování služeb a činností. Tyto požadavky lze vyloučit, převede-li se plné vlastnické právo k peněžním prostředkům nebo finančním nástrojům na investiční podnik za účelem krytí současných nebo budoucích, skutečných, podmíněných či potenciálních závazků. Tato široká možnost může vést k nejistotě a může ohrozit účinnost požadavků týkajících se ochrany majetku klientů. Je proto vhodné, alespoň pokud jde o majetek neprofesionálních klientů, za účelem zajištění nebo jiného krytí jejich závazků omezit možnost investičních podniků uzavírat dohody o zajištění s převedením vlastnického práva, které jsou definovány ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění[36]. ï ê 2004/39/ES bod odůvodnění 28 (28) Postupy povolování poboček investičních podniků v rámci Společenství, které jsou oprávněny působit ve třetích zemích, by měly pro tyto podniky zůstat i nadále v platnosti. Tyto pobočky by ale neměly požívat volného pohybu služeb podle čl. 49 druhého pododstavce Smlouvy nebo práva usazování v jiných členských státech než v těch, ve kterých jsou usazeny. Pro případy, kdy Společenství není vázáno žádnými dvoustrannými nebo mnohostrannými závazky, je vhodné stanovit postup, jenž by zajistil, aby se v dotyčných třetích zemích zacházelo s investičními podniky Společenství na základě vzájemnosti. ò nový (38) Je nutné posílit úlohu řídících orgánů investičních podniků, aby se zajistilo řádné a obezřetné vedení podniků a podpora integrity trhu a zájmů investorů. Řídící orgán investičního podniku by měl trvale věnovat dostatek času a mít adekvátní znalosti, schopnosti a zkušenosti nezbytné k porozumění obchodní činnosti investičního podniku a souvisejícím hlavním rizikům. S cílem předejít skupinovému myšlení a usnadnit kritický pohled na příslušné otázky by správní rady investičních podniků měly být dostatečně rozmanité co do věku, pohlaví, původu, vzdělání a profesních zkušeností, aby představovaly různé názory a zkušenosti. Zvlášť významné je vyvážené zastoupení žen a mužů, má-li být zajištěno adekvátní zastoupení demografické skutečnosti. ò nový (39) Aby bylo možné účinně dohlížet na činnosti investičních podniků a kontrolovat je, měl by být řídící orgán odpovědný a postižitelný za celkovou strategii investičního podniku s přihlédnutím k obchodní činnosti investičního podniku a rizikovému profilu. Řídící orgán by měl převzít jasné povinnosti v rámci celého chodu investičního podniku, v oblasti určení a vymezení strategických cílů podniku, schválení jeho vnitřní organizace, včetně kritérií pro výběr a odbornou přípravu personálu, jakož i určení celkové politiky, kterou se řídí poskytování služeb a činností, včetně odměňování prodejců a schvalování nových produktů k distribuci klientům. Pravidelné monitorování a posuzování strategických cílů investičních podniků, jejich vnitřní organizace a politik pro poskytování služeb a činností by mělo zajistit, že podniky jsou stále řádně a obezřetně vedeny v zájmu integrity trhů a ochrany investorů. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 29 (40)(29) Rozšiřující se spektrum činností, které mnohé investiční podniky vykonávají současně, zvyšuje potenciál vzniku střetu zájmů mezi různými činnostmi a zájmy klientů. Je proto nutné stanovit pravidla k zajištění toho, že takové střety nepříznivě neovlivní zájmy klientů. ò nový (41) Členské státy by měly zajistit dodržování práva na ochranu osobních údajů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích)[37], které upravují zpracovávání osobních údajů prováděné v rámci uplatňování této směrnice. Zpracovávání osobních údajů orgánem ESMA v rámci uplatňování této směrnice podléhá nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů[38]. ò nový (42) Směrnice Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice[39], umožňuje členským státům v souvislosti s organizačními požadavky na investiční podniky požadovat, aby podniky zaznamenávaly telefonní hovory nebo elektronickou komunikaci zahrnující příkazy klientů. Zaznamenávání telefonních hovorů nebo elektronické komunikace zahrnující příkazy klientů je v souladu s Listinou základních práv Evropské unie a je odůvodněno v zájmu posílení ochrany investorů, lepšího dohledu nad trhem a vyšší právní jistoty ve prospěch investičních podniků a jejich klientů. Důležitost těchto záznamů je zmíněna rovněž v technickém doporučení Evropské komisi vydaném dne 29. července 2010 Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry. Z těchto důvodů je vhodné v této směrnici stanovit zásady obecného režimu týkajícího se zaznamenávání telefonních hovorů nebo elektronické komunikace zahrnující příkazy klientů. ò nový (43) Členské státy by měly zajistit právo na ochranu osobních údajů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a směrnicí 2002/58/ES. Tato ochrana by se měla rozšířit zejména na telefonní a elektronické záznamy, jak vyžaduje článek 13. ò nový (44) V posledním desetiletí se při obchodování značně prosadilo použití technologie, kterou nyní účastníci trhu hojně využívají. Mnoho účastníků trhu nyní využívá algoritmické obchodování, při němž počítačový algoritmus automaticky určuje aspekty příkazu, a to s minimálním lidským zásahem nebo zcela bez něj. Zvláštní formou algoritmického obchodování je vysokofrekvenční obchodování, při němž obchodní systém vysokou rychlostí analyzuje data nebo signály trhu a v reakci na tuto analýzu poté ve velmi krátké době zašle nebo aktualizuje velký počet příkazů. Vysokofrekvenční obchodování obvykle provádějí obchodníci za použití svého vlastního kapitálu a spíše než o samostatnou strategii se obvykle jedná o použití propracované technologie k provedení více tradičních obchodních strategií, jako je tvorba trhu nebo arbitráž. ò nový (45) V souladu se závěry Rady z června 2009 o posílení finančního dohledu v EU a s cílem přispět k vytvoření jednotného souboru pravidel pro finanční trhy v Unii a k dalšímu vývoji rovných podmínek pro členské státy a účastníky trhu, zvýšit ochranu investorů a zlepšit dohled a vymáhání povinností se Unie zavázala podle potřeby omezit diskreční pravomoci členských států stanovené v právních předpisech Unie v oblasti finančních služeb na nejnižší možnou míru. Kromě toho, že se touto směrnicí zavádí společný režim pro zaznamenávání telefonních hovorů a elektronické komunikace zahrnující příkazy klientů, je vhodné omezit možnost příslušných orgánů přenést v určitých případech úkoly v oblasti dohledu na jiný subjekt a rovněž i omezit diskreční pravomoci v oblasti požadavků vztahujících se na smluvní zástupce a podávání zpráv pobočkami. ò nový (46) Používání technologie při obchodování zvýšilo rychlost, objem a složitost obchodů uzavíraných investory. Díky technologii mohli účastníci trhu rovněž usnadnit svým klientům přímý přístup na trhy prostřednictvím svých obchodních systémů, prostřednictvím přímého elektronického přístupu nebo sponzorovaného či přímého přístupu na trh. Obchodní technologie přinesla trhu a účastníkům trhu celkové výhody v podobě např. širší účasti na trzích, vyšší likvidity, nižších rozpětí, nižší krátkodobé volatility a možností pro klienty, jak dosáhnout lepšího provádění svých příkazů. Tato technologie však s sebou přináší i řadu potenciálních rizik, jako je zvýšené riziko přetížení systémů obchodních míst z důvodu velkých objemů příkazů, rizika algoritmického obchodování vedoucího ke vzniku duplicitních nebo chybných příkazů či jiných chyb, které mohou narušit řádné fungování trhu. Kromě toho hrozí riziko neadekvátní reakce algoritmických obchodních systémů na jiné události na trhu, což může zhoršit volatilitu, existuje-li na trhu již dříve nějaký problém. Algoritmické nebo vysokofrekvenční obchodování navíc může být náchylné k některým formám zneužití, není-li používáno řádně. ò nový (47) Tato potenciální rizika plynoucí z vyššího používání technologie lze nejlépe zmírnit kombinací zvláštních kontrol rizik, které se zaměřují na podniky zapojené do algoritmického nebo vysokofrekvenčního obchodování, a dalších opatření zaměřených na organizátory obchodních míst, na která takové podniky vstupují. Je žádoucí zajistit, aby všechny podniky zabývající se vysokofrekvenčním obchodováním měly povolení, jsou-li přímým členem obchodního místa. Tím by mělo být zajištěno, že podléhají organizačním požadavkům podle směrnice a je nad nimi vykonáván řádný dohled. ò nový (48) Podniky i obchodní místa by měly přijmout důkladná opatření k zajištění toho, aby automatizované obchodování nevedlo k narušení trhu a nemohlo být zneužito. Obchodní místa by měla rovněž zajistit, že jejich obchodní systémy jsou odolné a byly řádně přezkoušeny, aby byly schopny zvládat zvýšené toky příkazů nebo napjatou situaci na trhu, a že jsou zavedeny přerušovací mechanismy, které obchodování dočasně zastaví, dojde-li k náhlým nečekaným pohybům cen. ò nový (49) Kromě opatření pro algoritmické a vysokofrekvenční obchodování je vhodné zahrnout kontroly týkající se investičních podniků, které klientům poskytují přímý elektronický přístup na trhy, neboť elektronické obchodování lze provádět prostřednictvím podniku poskytujícího elektronický přístup na trh, a mnoha podobných rizik. Dále je vhodné, aby podniky poskytující přímý elektronický přístup zajistily, že osoby, které tuto službu využívají, mají odpovídající kvalifikaci a že používání služby podléhá kontrolám rizik. Je vhodné, aby podrobné organizační požadavky týkající se těchto nových forem obchodování byly podrobněji stanoveny v aktech v přenesené pravomoci. Díky tomu by mělo být možné požadavky v případě nutnosti měnit, aby se zohlednily další inovace a vývoj v této oblasti. ò nový (50) V EU funguje v současné době mnoho obchodních míst, z nichž řada obchoduje se stejnými nástroji. Za účelem řešení potenciálních rizik ohrožujících zájmy investorů je nutné formalizovat a dále harmonizovat postupy zabývající se důsledky pro obchodování na jiných místech, rozhodne-li se jedno obchodní místo pozastavit obchodování s nějakým finančním nástrojem nebo daný nástroj z obchodování stáhnout. V zájmu právní jistoty a vhodného řešení střetů zájmů v případě rozhodnutí stáhnout nástroje dočasně nebo trvale z obchodování by mělo být zajištěno, že pokud jeden regulovaný trh nebo systém MTF přestane obchodovat v důsledku nezveřejnění informací o emitentovi či finančním nástroji, ostatní toto rozhodnutí následují, ledaže pokračování obchodování lze odůvodnit mimořádnými okolnostmi. Dále je nutno formalizovat a zlepšit výměnu informací a spolupráci obchodních míst v případě mimořádných okolností v souvislosti s konkrétním nástrojem, s nímž se obchoduje na různých místech. ò nový (51) Na finančních trzích začalo aktivně působit více investorů, kterým se nabízí komplexnější a širší soubor služeb a nástrojů; vzhledem k tomuto vývoji je proto nutné stanovit stupeň harmonizace, aby byla investorům poskytnuta vysoká úroveň ochrany v celé Unii. V době přijetí směrnice 2004/39/ES bylo v důsledku rostoucí závislosti investorů na individuálních doporučeních nutno zařadit poskytování investičního poradenství mezi investiční služby vyžadující povolení a podléhající zvláštním pravidlům pro výkon činnosti. Vzhledem k pokračující důležitosti individuálních doporučení klientům a rostoucí komplexnosti služeb a nástrojů je nutné posílit pravidla pro výkon činnosti v zájmu zvýšení ochrany investorů. ò nový (52) Aby měli investoři k dispozici všechny relevantní informace, je vhodné požadovat, aby investiční podniky poskytující investiční poradenství objasnily, co tvoří základ poradenství, které poskytují, zejména rozsah výrobků, který při poskytování osobních doporučení klientům zvažují, zda poskytují investiční poradenství nezávisle a zda klientům poskytují průběžné hodnocení vhodnosti finančních nástrojů, které jim doporučují. Dále je vhodné požadovat, aby investiční podniky svým klientům vysvětlily důvody poradenství, které jim poskytují. S cílem podrobněji vymezit regulační rámec pro poskytování investičního poradenství a současně ponechat investičním podnikům a klientům možnost volby je vhodné stanovit podmínky poskytování této služby, pokud podniky informují klienty o tom, že služba je poskytována nezávisle. Aby byla posílena ochrana investorů a aby byli klienti se službou, která je jim poskytována, lépe obeznámeni, je vhodné dále omezit možnost podniků přijímat nebo získávat stimuly od třetích stran, a zejména od emitentů nebo poskytovatelů produktů, poskytují-li investiční poradenství nezávisle a poskytují-li službu správy portfolia. V takových případech by měly být povoleny pouze omezené nepeněžní výhody například v podobě školení o vlastnostech produktů pod podmínkou, že nenaruší schopnost investičních podniků jednat v nejlepším zájmu svých klientů, jak je podrobněji vysvětleno ve směrnici 2006/73/ES. ò nový (53) Investiční podniky mohou poskytovat investiční služby, které spočívají pouze v provádění a/nebo přijímání a předávání příkazů klientů, aniž by musely získat informace o znalostech a zkušenostech klienta potřebné k posouzení vhodnosti služby nebo nástroje pro klienta. Protože tyto služby vedou k významnému snížení ochrany klientů, je vhodné zlepšit podmínky jejich poskytování. Především je vhodné vyloučit možnost poskytování těchto služeb ve spojení s doplňkovou službou, která spočívá v poskytování úvěrů nebo půjček investorům, aby mohli provádět transakce, do nichž je investiční podnik zapojen, neboť tato praxe zvyšuje složitost transakcí a znesnadňuje porozumění souvisejícím rizikům. Je rovněž vhodné lépe definovat kritéria pro výběr finančních nástrojů, jichž by se měly tyto služby týkat, aby se vyloučily finanční nástroje, včetně kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), které zahrnují derivátový nástroj nebo obsahují strukturu, která klientovi ztěžuje porozumění souvisejícímu riziku. ò nový (54) Obvyklou strategií pro poskytovatele retailových finančních služeb v celé Unii je křížový prodej. Může přinášet výhody neprofesionálním klientům, zároveň však může představovat postupy, při nichž není zájem klienta dostatečně zohledněn. Například některé formy křížového prodeje, především praktiky vázání produktů, kdy se dohromady v jednom balíčku prodávají dvě nebo více finančních služeb, přičemž alespoň jedna z těchto služeb není k dispozici samostatně, mohou narušovat hospodářskou soutěž a negativně ovlivňovat mobilitu klientů a jejich schopnost rozhodovat se na základě informací. Příkladem praktik vázání produktů může být nezbytnost otevření běžného účtu, je-li investiční služba poskytována neprofesionálnímu klientovi. Ačkoli praktiky sdružování produktů, kdy se dohromady v jednom balíčku prodávají dvě nebo více finančních služeb, avšak každou ze služeb lze zakoupit rovněž samostatně, sice mohou hospodářskou soutěž také narušovat a negativně ovlivňovat mobilitu klientů a jejich schopnost rozhodovat se na základě informací, poskytují však klientovi alespoň možnost volby, a pravděpodobně tak představují menší riziko, pokud jde o dodržování povinností kladených na investiční podniky touto směrnicí. Používání takových praktik by mělo být důkladně posouzeno s cílem podpořit hospodářskou soutěž a možnost volby klientů. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 30 (přizpůsobený) (55)(30) Služba by se měla považovat za poskytovanou z podnětu klienta, pokud ji klient nepožaduje v reakci na sdělení Ö podniku nebo jménem podniku Õ, které je na daného klientaněj osobně zaměřeno podnikem nebo na účet podniku a které obsahuje výzvu nebo se jej snaží ovlivnit v souvislosti s určitým finančním nástrojem nebo určitou transakcí. Službu lze považovat za poskytovanou z podnětu klienta Ö i tehdy, pokud Õ bez ohledu na to, zda ji klient požaduje na základě jakéhokoli sdělení Ö , které jakýmkoli způsobem Õ propagujeícího nebo nabízíejícího finanční nástroje jakýmkoli způsobem, a kteréý je svou povahou obecnéý a určenéý veřejnosti či širší skupině nebo kategorii klientů nebo potenciálních klientů. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 31 ð nový (56)(31) Jedním z cílů této směrnice je ochrana investorů. Opatření na ochranu investorů by měla být přizpůsobena specifickým rysům každé kategorie investorů (neprofesionální, profesionální a protistrany). ð S cílem posílit regulační rámec platný pro poskytování služeb bez ohledu na kategorii dotčených klientů je však vhodné zdůraznit, že zásady čestného, spravedlivého a profesionálního jednání a povinnost chovat se korektně, vyjadřovat se jasně a nepodávat klamné informace platí ve vztahu s každým klientem. ï ê 2004/39/ES bod odůvodnění 32 (57)(32) Odchylně od zásady povolování, dohledu a vymáhání povinností domovským členským státem u provozování poboček je vhodné, aby za vymáhání určitých povinností uvedených v této směrnici v souvislosti s činnostmi prováděnými pobočkou na území, kde je umístěna, převzal odpovědnost příslušný orgán hostitelského členského státu, protože tento orgán je pobočce nejblíže a má lepší možnost odhalit případné porušení pravidel upravujících provoz pobočky a zasáhnout proti němu. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 33 (58)(33) K zajištění toho, že investiční podniky budou provádět příkazy klientů za podmínek nejpříznivějších pro klienta, je nutné investičním podnikům uložit účinnou povinnost „nejlepšího způsobu provedení“. Tato povinnost by měla platit pro podniky, kteréý mají vůči klientovi smluvní nebo zprostředkovatelské závazky. ò nový (59) Za účelem posílení podmínek, za nichž investiční podniky plní svou povinnost provádět příkazy za podmínek nejvýhodnějších pro klienta v souladu s touto směrnicí, je vhodné požadovat, aby místa provádění zveřejňovala údaje o kvalitě provádění transakcí na jednotlivých místech. ò nový (60) Informace, které investiční podniky poskytují klientům o svých zásadách provádění příkazů, jsou často obecné a standardní a neumožňují klientům porozumět, jak bude příkaz proveden, a ověřit si, zda podnik plní svou povinnost provádět příkazy za podmínek nejvýhodnějších pro klienty. V zájmu posílení ochrany investorů je vhodné stanovit zásady týkající se informací, které investiční podniky poskytují svým klientům o zásadách provádění příkazů, a požadovat, aby podniky každoročně zveřejňovaly pro každou kategorii finančních nástrojů pět nejlepších míst provádění, kde prováděly příkazy klientů v předchozím roce. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 34 (34) Korektní hospodářská soutěž vyžaduje, aby účastníci trhu a investoři mohli porovnávat ceny, které musí jednotlivé systémy obchodování (tj. regulované trhy, MTF a zprostředkovatelé) zveřejňovat. Proto se doporučuje, aby členské státy odstranily veškeré překážky, které by mohly bránit konsolidaci důležitých informací na evropské úrovni a jejich zveřejňování. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 35 (přizpůsobený) (61)(35) Při navazování obchodního vztahu s klientem by měl mít investiční podnik možnost požádat moci klienta nebo potenciálního klienta žádat, aby současně vydal souhlas se způsobem provádění příkazů i s tím, že jeho příkazy mohou být provedeny mimo regulovaný trh nebo MTF Ö , systém MTF, systém OTF nebo mimo systematického internalizátora Õ . ê 2004/39/ES bod odůvodnění 36 (62)(36) Osoby, které poskytují investiční služby na účet více než jednoho investičního podniku, by neměly být považovány za smluvní zástupce, ale za investiční podniky, pokud spadají do definice stanovené v této směrnici, s výjimkou určitých osob, které mohou být vyňaty. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 37 (63)(37) Touto směrnicí by neměla být dotčena práva smluvních zástupců vykonávat činnosti spadající do oblasti působnosti jiných směrnic a související činnosti týkající se finančních služeb či produktů nespadajících do oblasti působnosti této směrnice, včetně činností vykonávaných na účet částí stejné finanční skupiny. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 38 (64)(38) Tato směrnice by se neměla vztahovat na podmínky výkonu činnosti mimo prostory investičního podniku (přímý prodej). ê 2004/39/ES bod odůvodnění 39 (65)(39) Příslušné orgány členských států by neměly vydat nebo by měly odebrat registraci, pokud skutečně vykonávané činnosti jasně naznačují, že se smluvní zástupce rozhodl pro právní systém určitého členského státu jen proto, aby se vyhnul přísnějším normám platným v jiném členském státě, na jehož území hodlá vykonávat nebo kde vykonává větší část své činnosti. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 40 (66)(40) Pro účely této směrnice by se způsobilé protistrany měly považovat za klienty. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 41 (41) K zajištění toho, aby byla pravidla chování (včetně pravidel pro nejlepší způsob provedení a zpracování příkazů klientů) vymáhána ve vztahu k investorům, kteří tuto ochranu potřebují nejvíce, a s ohledem na zavedené tržní zvyklosti v celém Společenství je vhodné ujasnit, že v případě transakcí uzavřených nebo uskutečněných mezi způsobilými protistranami je možné se od pravidel chování odchýlit. ò nový (67) Finanční krize odhalila omezené schopnosti profesionálních klientů odhadnout riziko svých investic. Zatímco by mělo být potvrzeno, že pravidla pro výkon činnosti je třeba uplatňovat v případě těch investorů, kteří ochranu nejvíce potřebují, je vhodné lépe přizpůsobit požadavky vztahující se na různé kategorie klientů. Proto je vhodné rozšířit některé povinnosti informování a oznamování na vztah se způsobilými protistranami. Příslušné požadavky by se měly týkat především ochrany finančních nástrojů a peněz klientů a dále povinnosti informování a oznamování v souvislosti s komplexnějšími finančními nástroji a transakcemi. S cílem lépe stanovit klasifikaci obcí a místních veřejných orgánů je vhodné vyloučit je jednoznačně ze seznamu způsobilých protistran a klientů, kteří jsou považováni za profesionální, avšak ponechat jim nadále možnost požádat o zacházení jako s klienty profesionálními. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 42 (68)(42) U transakcí prováděných mezi způsobilými protistranami by povinnost sdělovat limitní příkazy klientů měla platit pouze v případě, že protistrana investičnímu podniku výslovně zasílá limitní příkaz k provedení transakce. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 43 (69)(43) Členské státy chrání právo na soukromí fyzických osob při zpracování osobních údajů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[40]. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 44 (44) Vzhledem k dvojímu cíli ochrany investorů a zajištění řádného fungování trhu cenných papírů je nezbytné zajistit, aby transakce byly plně transparentní a aby pravidla pro regulované trhy stanovená za tímto účelem platila pro investiční podniky, pokud jsou činné na trhu. Aby mohli investoři nebo účastníci trhu kdykoli vyhodnotit podmínky transakce s akciemi, kterou zvažují, a následně ověřit podmínky, ze kterých byla provedena, měla by být stanovena společná pravidla pro zveřejňování ukončených transakcí s akciemi a údajů o aktuálních příležitostech obchodů s akciemi. Tato pravidla jsou nutná k zajištění účinné integrace akciových trhů členských států, k posílení efektivnosti celkového procesu tvorby cen akciových nástrojů a k podpoře účinného fungování povinností „nejlepšího způsobu provedení“. Dosažení těchto cílů vyžaduje komplexní transparentní režim platný pro všechny transakce s akciemi bez ohledu na to, zda je investiční podnik provádí na dvoustranném základě, nebo prostřednictvím regulovaných trhů nebo MTF. Povinnosti investičních podniků z této směrnice kotovat nákupní a prodejní cenu a provést příkaz za kotovanou cenu nezbavují investiční podniky povinnosti přesměrovat příkaz do jiného místa provedení, pokud by taková internalizace mohla podniku bránit v plnění povinností „nejlepšího způsobu provedení“. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 45 (45) Členské státy by měly být schopny uplatňovat informační povinnost podle této směrnice u transakcí s finančními nástroji, které nejsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 46 (46) Členský stát se může rozhodnout uplatňovat požadavky na transparentnost před uskutečněním obchodu i po uskutečnění obchodu, jak je stanoví tato směrnice, na finanční nástroje jiné než akcie. V tom případě by se tyto požadavky měly uplatňovat na všechny investiční podniky, jejichž je tento členský stát domovským členským státem, pro jejich činnost na území tohoto členského státu a pro činnosti přeshraniční v rámci volného pohybu služeb. Tyto požadavky by se měly vztahovat i na činnosti prováděné v rámci území tohoto členského státu pobočkami zřízenými na jeho území investičních podniků povolených v jiném členském státě. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 47 (přizpůsobený) (70)(47) Všechny investiční podniky by měly mít stejnou příležitost vstoupit nebo mít přístup na regulované trhy v celém Společenství Ö Unii Õ . Bez ohledu na způsob, jakým jsou transakce v současné době v členských státech organizovány, je důležité zrušit technická a právní omezení přístupu na regulované trhy. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 48 (přizpůsobený) (71)(48) Aby bylo usnadněno dokončování přeshraničních transakcí, je vhodné stanovit, že investiční podniky mají přístup k systémům zúčtování a vypořádání v celém Společenství Ö Unii Õ bez ohledu na to, zda byly transakce uzavřeny prostřednictvím regulovaných trhů v dotyčném členském státě. Investiční podniky, které se chtějí přímo zapojit do systémů vypořádání v jiných členských státech, by měly splňovat provozní a obchodní požadavky členství a obezřetnostní opatření na podporu hladkého a řádného fungování finančních trhů. ò nový (72) Poskytování služeb podniky ze třetích zemí v Unii podléhá vnitrostátním režimům a požadavkům. Tyto režimy se od sebe velmi liší a podniky povolené v souladu s nimi požívají práva volného pohybu služeb a práva usazování jen v těch členských státech, v nichž jsou usazeny. Je vhodné zavést společný regulační rámec na úrovni Unie. Režim by měl harmonizovat stávající roztříštěný rámec, zaručit jistotu a jednotné zacházení s podniky ze třetích zemí, které se usazují v Unii, zajistit, aby Komise provedla posouzení rovnocennosti regulačního rámce a rámce dohledu třetích zemí, a měl by poskytnout srovnatelnou úroveň ochrany investorů v EU, kteří jsou příjemci služeb podniků ze třetích zemí. ò nový (73) K poskytování služeb neprofesionálním klientům by mělo být vždy nutné zřídit pobočku v Unii. Zřízení pobočky podléhá povolení a dohledu v Unii. Mezi dotčeným příslušným orgánem a příslušným orgánem třetí země by měla existovat řádná ujednání o spolupráci. Pobočka by měla mít volně k dispozici dostatečný počáteční kapitál. Po získání povolení by měla pobočka podléhat dohledu v členském státě, v němž je zřízena; podniku ze třetí země by mělo být na základě oznamovacího postupu umožněno poskytovat služby v jiných členských státech prostřednictvím povolené pobočky, nad níž je vykonáván dohled. Poskytování služeb bez poboček by mělo být omezeno na způsobilé protistrany. Mělo by podléhat registraci orgánem ESMA a dohledu ve třetí zemi. Mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány třetí země by měla existovat řádná ujednání o spolupráci. ò nový (74) Ustanovení této směrnice upravující poskytování služeb podniky ze třetích zemí v Unii by neměla omezit možnost, aby osoby usazené v Unii přijímaly investiční služby poskytované podnikem ze třetí země výhradně na svůj vlastní podnět. Poskytuje-li podnik ze třetí země služby výhradně na vlastní podnět osoby usazené v Unii, neměly by se tyto služby považovat za poskytované na území Unie. Pokud se podnik ze třetí země aktivně snaží získat v Unii klienty nebo potenciální klienty nebo v Unii propaguje či inzeruje investiční služby nebo činnosti spolu s doplňkovými službami, nemělo by se to považovat za službu poskytovanou výhradně na podnět klienta. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 49 ð nový (75)(49) Povolení k provozování regulovaného trhu by mělo zahrnovat veškeré činnosti, které jsou přímo spojeny s oznámením, zpracováním, provedením, potvrzením a vykázáním příkazů od okamžiku přijetí těchto příkazů regulovaným trhem do okamžiku jejich předání k následnému dokončení, a dále činnosti spojené s přijetím finančních nástrojů k obchodování. Povolení by mělo zahrnovat i transakce uzavřené prostřednictvím určených tvůrců trhu jmenovaných regulovaným trhem, pokud se tyto transakce provádějí v rámci systémů regulovaného trhu a v souladu s pravidly, která tyto systémy upravují. Ne všechny transakce uzavřené členy nebo účastníky regulovaného trhu, či systému MTF ð či systému OTF ï musí být považovány za uzavřené v systémech regulovaného trhu, nebo v systému MTF ð nebo v systému OTF ï . Transakce, které členové nebo účastníci uzavírají dvoustranně a které nesplňují všechny požadavky stanovené pro regulovaný trh, nebo systém MTF ð či systém OTF ï touto směrnicí, by měly být pro účely definice systematického internalizátora považovány za transakce uzavřené mimo regulovaný trh, nebo systém MTF ð nebo systém OTF ï. V tom případě by povinnost investičních podniků zveřejňovat pevné kotace měla platit, pokud jsou splněny podmínky stanovené touto směrnicí. ò nový (76) Poskytování služeb vykazování hlavních údajů o trhu, které jsou nezbytné k tomu, aby uživatelé mohli získat požadovaný přehled o obchodní činnosti na všech trzích Unie a příslušné orgány dostávaly přesné a úplné informace o příslušných transakcích, by mělo podléhat povolení a regulaci k zajištění nezbytné úrovně kvality. ò nový (77) Zavedení schválených systémů zveřejňování by mělo vést ke zlepšení kvality informací o transparentnosti obchodu zveřejňovaných v mimoburzovním prostoru a významně přispět k zajištění toho, aby se takové údaje zveřejňovaly způsobem, který usnadní jejich konsolidaci s údaji zveřejňovanými obchodními místy. ò nový (78) Zavedení komerčního řešení pro službu konsolidovaných obchodních informací u akcií by mělo přispět k vytvoření integrovanějšího evropského trhu a usnadnit účastníkům trhu přístup ke konsolidovanému přehledu informací o transparentnosti obchodu, které jsou k dispozici. Plánované řešení je založeno na udělování povolení poskytovatelům, kteří pracují podle předem určených a kontrolovaných parametrů a kteří si vzájemně konkurují, aby dosahovali technicky co nejdokonaleji propracovaných a inovativních řešení, a přinášeli tak trhu co největší užitek. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 50 (50) Systematičtí internalizátoři by se mohli rozhodnout zpřístupnit své kotace pouze neprofesionálním klientům, pouze profesionálním klientům nebo oběma skupinám. Neměli by však mít možnost rozlišovat uvnitř těchto kategorií klientů. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 51 (51) Článek 27 nestanoví systematickým internalizátorům povinnost zveřejňovat pevné kotace pro transakce přesahující standardní tržní objem. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 52 (52) Pokud je investiční podnik systematickým internalizátorem jak pro akcie, tak pro jiné finanční nástroje, měly by se povinnost kotovat ceny vztahovat pouze na akcie, aniž je dotčen čtyřicátý šestý bod odůvodnění. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 53 (53) Není účelem této směrnice požadovat uplatňování pravidel transparentnosti před uskutečněním obchodu na transakce prováděné na mimoburzovních trzích (OTC), k jejichž znakům patří to, že jsou účelové a nepravidelné, provádějí je profesionální protistrany a jsou součástí obchodního vztahu, který se sám vyznačuje obchody přesahujícími standardní tržní objemy, a že se obchody uskutečňují mimo systémy obvykle užívané dotčeným podnikem pro jeho činnost systematického internalizátora. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 54 (54) Standardní tržní objem kterékoli třídy akcií by neměl být výrazně neúměrný kterékoli akcii zařazené do dané třídy. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 55 (přizpůsobený) (79)(55) Revize směrnice 93/6/EHS Ö 2006/49/ES Õ by měla stanovit minimální kapitálové požadavky, které by měly regulované trhy plnit, aby získaly povolení, a přitom by se měla zohlednit specifická povaha rizik spojených s takovými trhy. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 56 (80)(56) Organizátoři regulovaného trhu by měli rovněž být schopni v souladu s odpovídajícími ustanoveními této směrnice provozovat systém MTF. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 57 (81)(57) Ustanoveními této směrnice o přijímání nástrojů k obchodování podle pravidel vymáhaných regulovaným trhem by nemělo být dotčeno použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/34/ES ze dne 28. května 2001 o přijetí cenných papírů ke kotování na burze cenných papírů a o informacích, které k nim mají být zveřejněny[41]. Regulovanému trhu by se nemělo bránit v uplatňování přísnějších požadavků na emitenty cenných papírů nebo nástrojů, které zvažuje přijmout k obchodování, než jsou požadavky podle této směrnice. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 58 (82)(58) Členské státy by měly být schopny pověřit různé příslušné orgány tím, aby tyto orgány vymáhaly plnění rozsáhlýché šíře povinností stanovených touto směrnicí. Tyto orgány by měly mít veřejnoprávní povahu zaručující jejich nezávislost na hospodářských subjektech a předcházející střetu zájmů. V souladu s vnitrostátními právními předpisy by členské státy měly zajistit náležité financování příslušného orgánu. Určení příslušných veřejných orgánů by nemělo vylučovat možnost přenesení úkolů v rámci na odpovědnosti příslušného orgánu. ò nový (83) Na summitu skupiny G20 konaném dne 25. září 2009 v Pittsburghu se vedoucí představitelé v reakci na nadměrnou volatilitu cen komodit dohodli na zlepšení regulace, fungování a transparentnosti finančních a komoditních trhů. Ve sdělení Komise ze dne 28. října 2009 nazvaném „Lepší fungování potravinového řetězce v Evropě“ a ze dne 2. února 2011 s názvem „Řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin“ byla navržena opatření, která je třeba přijmout v souvislosti s přezkumem směrnice 2004/39/ES. ò nový (84) Pravomoci, které byly příslušným orgánům uděleny, by se měly doplnit o výslovnou pravomoc požadovat informace od kterékoli osoby o velikosti a účelu pozice v derivátových smlouvách týkajících se komodit a o pravomoc žádat danou osobu, aby podnikla kroky ke snížení velikosti pozice v derivátech. ò nový (85) Příslušným orgánům by měly být uděleny výslovné pravomoce omezit možnost kterékoli osoby nebo kategorie osob uzavřít derivátovou smlouvu na komoditu. Limit by mělo být možné uplatňovat jak v případě jednotlivých transakcí, tak v případě postupně vytvořených pozic. Zejména ve druhém případě by příslušný orgán měl zajistit, že tyto limity pozic nejsou diskriminační, jsou jasně stanoveny, náležitě zohledňují specifičnost daného trhu a jsou nezbytné k zajištění integrity a řádného fungování trhu. ò nový (86) Všechna místa, která nabízejí obchodování s komoditními deriváty, by měla mít zavedena přiměřené limity nebo alternativní vhodná opatření určená k podpoře likvidity, zamezení zneužívání trhu a zajištění řádného stanovení cen a podmínek vypořádání. Orgán ESMA by měl vést a zveřejňovat seznam obsahující souhrn všech takových platných opatření. Tyto limity či opatření by se měly uplatňovat důsledně a měly by zohledňovat specifičnost daného trhu. Mělo by být jasně stanoveno, na koho se vztahují, jaké existují výjimky a jaké jsou příslušné množstevní prahové hodnoty, které limity tvoří nebo z kterých mohou vyplývat další povinnosti. Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci mimo jiné s cílem zabránit jakýmkoli odlišným účinkům limitů nebo opatření, která platí pro srovnatelné smlouvy na různých obchodních místech. ò nový (87) Místa, na nichž je obchodováno nejvíce likvidních komoditních derivátů, by měla každý týden zveřejňovat souhrnný rozpis pozic, které drží jednotlivé typy účastníků trhu, včetně klientů těch, kteří neobchodují na svůj vlastní účet. Kompletní a podrobný rozpis jak podle typu, tak podle totožnosti účastníků trhu by měl být na požádání poskytnut příslušnému orgánu. ò nový (88) Vzhledem ke sdělení ministrů financí a guvernérů centrálních bank skupiny G20 ze dne 15. dubna 2011, v němž žádají, aby účastníci trhů s komoditními deriváty podléhali náležité regulaci a dohledu, by měly být změněny výjimky ze směrnice 2004/39/ES pro různé účastníky, kteří na trzích s komoditními deriváty aktivně působí, aby se zajistilo, že činnosti podniků, které nejsou součástí finanční skupiny, včetně zajišťování rizik spojených s produkcí a dalších rizik a poskytování investičních služeb v oblasti komodit nebo exotických derivátů jako doplňkových služeb klientům hlavní činnosti, zůstanou z oblasti působnosti směrnice vyjmuty, avšak podniky, které se specializují na obchodování s komoditami a komoditními deriváty, se do oblasti působnosti této směrnice zahrnují. ò nový (89) Je žádoucí usnadnit přístup ke kapitálu menším a středním podnikům a usnadnit další rozvoj specializovaných trhů, jejichž cílem je uspokojit potřeby menších a středních emitentů. Tyto trhy, které jsou podle této směrnice obvykle provozovány jako systémy MTF, jsou běžně známy jako trhy MSP, rostoucí trhy nebo mladé trhy. Vytvoření nové podkategorie trhu pro růst MSP v rámci kategorie systému MTF a registrace těchto trhů by měly přispět k jejich zviditelnění a známosti a k vytvoření společných celoevropských regulačních norem pro tyto trhy. ò nový (90) Požadavky vztahující se na tuto novou kategorii trhů musí být dostatečně flexibilní, aby zohlednily stávající škálu úspěšných tržních modelů, které v Evropě existují. Musí rovněž najít správnou rovnováhu mezi potřebou udržet vysokou úroveň ochrany investorů, která je nezbytná k posílení důvěry investorů v emitenty na těchto trzích, a cílem snížit zbytečnou administrativní zátěž pro emitenty na těchto trzích. Navrhuje se, aby byly požadavky v souvislosti s trhy MSP, např. požadavky týkající se kritérií k přijetí k obchodování na takovém trhu, podrobněji popsány a stanoveny v aktech v přenesené pravomoci nebo v technických normách. ò nový (91) Vzhledem k tomu, že je důležité, aby nebyly negativně ovlivněny stávající úspěšné trhy, by měla být organizátorům trhů zaměřených na menší a střední emitenty ponechána možnost rozhodnout se, že budou takový trh nadále provozovat v souladu s požadavky podle směrnice a nebudou žádat o registraci jako trh pro růst MSP. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 59 (92)(59) Důvěrné informace získané kontaktním místem jednoho členského státu prostřednictvím kontaktního místa jiného členského státu by neměly být považovány za čistě vnitrostátní. ê 2004/39/ES bod odůvodnění 60 (93)(60) Je nutné posílit sbližování pravomocí příslušných orgánů tak, aby byly vytvořeny předpoklady k dosažení stejné úrovně při vymáhání dodržování povinností napo celém integrovaném finančním trhu. Účinnost dohledu by měl zaručit společný minimální soubor pravomocí spolu s přiměřeným objemem prostředků. ò nový (94) Vzhledem k významnému dopadu a tržnímu podílu získanému různými systémy MTF je vhodné zajistit, aby mezi příslušným orgánem systému MTF a orgánem jurisdikce, v níž systém MTF poskytuje služby, byla uzavřena náležitá ujednání o spolupráci. S cílem připravit se na podobný vývoj by tento požadavek měl být rozšířen na systémy OTF. ò nový (95) S cílem zajistit, aby investiční podniky a regulované trhy, osoby, které vykonávají efektivní kontrolu nad jejich činnostmi, a členové řídících orgánů investičních podniků a regulovaných trhů dodržovali požadavky vyplývající z této směrnice a z nařízení [vloží OP], a dále zajistit, aby podléhali podobnému zacházení v celé Unii, by se od členských států mělo požadovat, aby stanovily správní sankce a opatření, která jsou účinná, přiměřená a odrazující. Správní sankce a opatření stanovené členskými státy by proto měly splňovat některé základní požadavky týkající se jejich určení, kritérií, která je třeba při ukládání sankce nebo opatření zohlednit, zveřejňování, hlavních sankčních pravomocí a výše správních peněžitých sankcí. ò nový (96) Příslušné orgány by především měly být zmocněny ukládat peněžité sankce, které jsou dostatečně vysoké, aby vyvažovaly výhody, jež lze očekávat, a které jsou odrazující i pro větší podniky a jejich řídící pracovníky. ò nový (97) S cílem zajistit důs