PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

10.1 Tato kapitola se zabývá výkonností. Úvodní krátký oddíl je věnován první hodnotící zprávě vypracované Komisí (1). Zbytek kapitoly pak obsahuje připomínky Účetního dvora k sebehodnocení Komise týkajícímu se výkonnosti, které je obsaženo v části 1 výročních zpráv o činnosti generálních ředitelů Komise (2), a zaměřuje se zároveň na některá hlavní témata ze zvláštních zpráv Účetního tvora týkajících se výkonnosti přijatých v roce 2011 (3).

10.2 Výkonnost se posuzuje na základě zásad řádného finančního řízení (hospodárnost, efektivnost a účelnost) (4). Měření výkonnosti v průběhu celého procesu veřejné intervence je klíčové: zahrnuje vstupy (finanční a lidské zdroje, materiální, organizační a právní prostředky potřebné pro provádění daného programu), výstupy (dosažené výsledky programu), výsledky (okamžité účinky programu na přímé adresáty nebo příjemce) a dopady (dlouhodobé změny ve společnosti, jež lze – alespoň zčásti – přičíst vlivu opatření EU).

HODNOTÍCÍ ZPRÁVA O FINANCÍCH UNIE ZALOŽENÁ NA DOSAŽENÝCH VÝSLEDCÍCH

10.3 V únoru 2012 Komise zveřejnila hodnotící zprávu o financích Unie založenou na dosažených výsledcích (hodnotící zpráva) (5) určenou pro Evropský parlament a Radu. Předložení této zprávy vyžaduje Smlouva. Zpráva tvoří součást důkazních informací, z nichž Evropský parlament vychází při každoročním udělování absolutoria Komisi za plnění rozpočtu (6).

10.4 Na výzvu Evropského parlamentu vydal Účetní dvůr v červnu 2012 k této hodnotící zprávě stanovisko č. 4/2012 (7). Uvádí v něm, že hodnotící zpráva je nedostatečné konkrétní, věcně nepříliš obsáhlá, a její přínos je tedy malý, a že Evropský parlament, Rada a Komise by měly využít příležitost, kterou tato zpráva nabízí, k diskusi a dohodě ohledně toho, jak zajistit její užitečnost pro orgán udělující absolutorium. 10.4 Hodnotící zpráva za rok 2010 byla předmětem diskuse s orgánem udělujícím absolutorium na začátku roku 2012. Na základě této diskuse musí Komise přehodnotit přístup použitý pro první hodnotící zprávu a v budoucnosti podávat komplexnější zprávy o výsledcích činností financovaných z rozpočtu, jež se budou opírat o stávající informační materiály. Komise však bude dále rozvíjet hodnotící zprávu jako na klíčový příspěvek k postupu udělování absolutoria s ohledem na reakce orgánu udělujícího absolutorium.

ZPRÁVY VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE O DOSAŽENÍ VÝSLEDKŮ V DANÉM ROCE

Úvod

10.5 Generální ředitelé Komise stanovují cíle pro výkonnost v ročních plánech řízení příslušného generálního ředitelství a o jejich splnění informují ve výročních zprávách o činnosti. Účetní dvůr posuzoval zprávy tří generálních ředitelství: Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI), Generálního ředitelství pro regionální politiku (GŘ REGIO) a Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (8). Tato tři generální ředitelství jsou odpovědná za zhruba tři čtvrtiny všech plateb provedených z rozpočtu EU v roce 2011 (9).

10.6 Účetní dvůr hodnotil změny ve vnitřních postupech Komise pro podávání zpráv oproti loňskému roku a u tří výše uvedených generálních ředitelství analyzoval, zda předložené cíle a ukazatele výkonnosti byly: a) relevantní – tj. zda byly v souladu s cíli politiky a způsobem rozpočtového řízení a zda měly vazbu na vyčíslené cílové hodnoty; b) srovnatelné – tj. zda ukazatele zvolené ve fázi plánování byly následně použity při podávání zpráv (s vysvětlením všech případných změn); c) spolehlivé – tj. zda čtenář zprávy může získat přiměřenou jistotu, že vykazované informace jsou přesné (10).

Od minulého roku došlo k určitým vítaným změnám

10.7 V listopadu 2011 Komise vydala revidované pokyny pro přípravu výročních zpráv o činnosti za rok 2011 určené jejím generálním ředitelům. Tato revize mimo jiné zohlednila připomínky Účetního dvora z výroční zprávy za rok 2010 (11). Byly tak například vyjasněny pokyny k podávání informací o dosažených výsledcích v dané politice, které má obsahovat první část výroční zprávy o činnosti. Generální ředitelé se mají nyní více zaměřit na pokrok při dosahování cílů z hlediska výsledků a dopadu a zároveň popsat dosažené výstupy.

Relevantnost je v některých případech stále problematická

10.8 Na strategické úrovni se po generálních ředitelstvích požaduje, aby definovala omezený počet „obecných cílů“ a zároveň soubor „ukazatelů dopadu“, které umožní sledovat pokrok při plnění obecných cílů. Obecné cíle a ukazatele dopadu představují ve svém celku nástroje pro vedoucí pracovníky Komise – a tudíž rovněž pro čtenáře výročních zpráv o činnosti (kterým je např. orgán udělující absolutorium) – pro posouzení toho, do jaké míry příslušné generální ředitelství plní své rámcové cíle. Účetní dvůr však zjistil řadu potíží s cíli a ukazateli, které omezují užitečnost těchto cílů a ukazatelů, jak je uvedeno v následujících bodech.

10.9 V některých případech existovaly nedostatky ve vnitřním souladu mezi cíli a ukazateli (viz příklad 10.1). 10.9

GŘ AGRI: ukazatel dopadu nepokrývá cíl v jeho úplnosti Jeden z obecných cílů má ve výroční zprávě o činnosti tři dílčí cíle: — podporovat životaschopné a konkurenceschopné zemědělské odvětví, — které dodržuje přísné ekologické a výrobní standardy, — a zároveň zajišťovat přiměřenou životní úroveň zemědělců. Jediným ukazatelem dopadu pro tento cíl je „rozvoj příjmů zemědělců“. Ten se však vztahuje pouze k třetímu z výše uvedených dílčích cílů, což znamená, že pro zbývající dva dílčí cíle nejsou ukazatele žádné. GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid: ukazatel dopadu je formulován jako cíl Ukazatel dopadu „koordinovaný přístup EU“, který odpovídá obecnému cíli 4 „Podporovat mezinárodní rámec rozvoje, který bude založen na posílené multilaterální spolupráci a globální správě a řízení“ a jehož cílovou hodnotou je, aby „nové smlouvy o rozpočtové podpoře EU byly uzavírány v souladu se zásadami KOM 638“, je formulován spíše jako cíl než jako ukazatel. Základní požadavky na standard vnitřní kontroly č. 5 stanoví, že plány řízení by měly obsahovat alespoň jeden ukazatel pro každý cíl, jak v oblasti politiky, tak na úrovni aktivit, aby bylo možné sledovat výsledky a podávat o nich zprávy. Tento požadavek je uveden ve stálých pokynech GS a GŘ AGRI je plní. Komise vyvinula značné úsilí za účelem definování cílů a ukazatelů uceleným a komplexním způsobem. V některých oblastech politiky je to velmi obtížné a je třeba vzít v úvahu, že ukazatele ve výročních zprávách o činnosti by se neměly vykládat bez souvislostí. Komise se domnívá, že ukazatel „úroveň příjmů zemědělců“ se vztahuje na obecný cíl 1 jako celek, jelikož odráží nejen cíl v podobě zajištění přiměřené životní úrovně zemědělců, ale také životaschopnost zemědělských podniků a venkovských oblastí. Kromě toho je splněn také dílčí cíl obecného cíle 1 (dodržování „přísných ekologických a výrobních norem“), jelikož pro obdržení jednotné platby musí zemědělci udržovat půdu v dobrých zemědělských a environmentálních podmínkách. Komise prozkoumá alternativní způsoby vymezení ukazatelů metodou „SMART“.

10.10 Mnoho z rámcových cílů a ukazatelů, které byly stanoveny v rámci tří kontrolovaných generálních ředitelství, se nehodí pro účely ročního měření, které se provádí při přípravě výroční zprávy o činnosti. Důvodem je skutečnost, že u některých politik se plánuje až dlouhodobý dopad, kdy je mezi investicí a přínosem výrazné prodlení. Většina ukazatelů a cílových hodnot se týkala celého období 2007–2013 a průběžné ukazatele či mezníky se vůbec nepoužívaly. 10.10 Komise potvrzuje, že dlouhodobé investice vyplývají ze samotné povahy víceletých programů, což umožňuje zhodnotit dopady pouze za delší časové období. Na období 2014–2020 Komise navrhla milníky pro ukazatele výstupů, které více přímo souvisejí s politikou.

10.11 U ukazatelů dopadu by měly být vyčísleny cílové hodnoty. Nicméně: 10.11 Kvantifikované cíle nejsou vždy proveditelné, přiměřené, nebo dokonce vhodné zejména proto, že u ukazatelů dopadu hraje roli řada vnějších faktorů. V takových případech je trend dostatečným měřítkem pro měření výsledků.

a) z 29 ukazatelů dopadu obsažených ve třech prověřovaných výročních zprávách o činnosti nemělo 11 ukazatelů související vyčíslené cílové hodnoty (a ani žádné lhůty pro splnění) (12); a) Komise usiluje o vyčíslení cílových hodnot, pokud je to možné. V některých případech, například co se týče lidských práv ve třetích zemích, však kvantifikované cíle nemusí být vždy účelné a vhodné.

b) ačkoli všechny cílové hodnoty GŘ REGIO (s jednou výjimkou) mají stanoveny lhůty pro splnění, často se jedná o lhůty až ve střednědobém horizontu. V důsledku toho výroční zpráva o činnosti tohoto generálního ředitelství za rok 2011 často podává informace o dosažených výsledcích ve vztahu k předchozímu programovému období (2000–2006). b) Bod 1.2 Výroční zprávy o činnosti pracuje s ukazateli dopadu na základě makroekonomických modelů a statistických údajů, které se vztahují k celkovým cílům politiky, přičemž startovní čára je ve většině případů v roce 2006. Na vývoji ukazatelů dopadu se odráží působení mnoha faktorů, z nichž politika soudržnosti je pouze jedním.

10.12 Účetní dvůr ve výroční zprávě za rok 2010 konstatoval, že generální ředitelství nestanovila cíle pro provozní činnosti, které by se týkaly hospodárnosti (nákladů vstupů) či efektivnosti (vztahu mezi vstupy, výstupy a výsledky), ani o nich nepodala zprávu. Účetní dvůr v loňské zprávě jako samostatnou připomínku rovněž uvedl, že popis dosažených cílů v oblasti politiky, uvedený v části 1 výročních zpráv o činnosti, podává jen omezené informace o výsledcích a dopadech; zprávy se spíše než na efekty opatření zaměřují na vstupy a výstupy. Přezkum plánů řízení a výročních zpráv o činnosti, který Účetní dvůr v letošním roce provedl, neodhalil v této oblasti žádný výraznější pokrok. 10.12 Útvary Komise splnily povinnosti stanovené ve finančních nařízeních a v pokynech pro vypracování výročních zpráv o činnosti (VZČ). Komise zpřísnila stálé pokyny pro VZČ za rok 2011, pokud jde o hospodárnost, účelnost a efektivitu, a současně požádala generální ředitelství, aby do části 3 dobrovolně doplnila ukazatele o řádném finančním řízení. Komise je přesvědčena o tom, že výroční zprávy o činnosti poskytují jako celek dostatečné informace o výsledcích/výstupech.

Nedostatečná vysvětlení mají vliv na srovnatelnost

10.13 Kromě vykazování informací o stanovených cílech / cílových hodnotách vyžaduje osvědčená praxe, aby informace o výkonnosti byly mezi jednotlivými obdobími konzistentní nebo aby vysvětlovaly případné změny, aby si tak uživatelé těchto informací byli schopni udělat srovnání a vyhodnocovat trendy. 10.13 Komise se domnívá, že informace o výkonnosti by spíše než z konzistentnosti měly vycházet z procesu stálého zlepšování tam, kde je to vhodné. Souhlasí s tím, že změny v této oblasti by měly být vysvětleny. Současně však zastává názor, že v tomto ohledu byly poskytnuty dostatečné informace.

Konzistentnost cílů, ukazatelů a cílových hodnot

10.14 Výroční zprávy o činnosti by měly vykazovat informace porovnáním s cíli, ukazateli a cílovými hodnotami stanovenými v plánu řízení. To byl většinou případ GŘ AGRI, které přehodnotilo některé ukazatele dopadu v souladu s návrhem, který vznesl Účetní dvůr v souvislosti se svým auditem výročních zpráv o činnosti za rok 2010. GŘ AGRI však nevysvětlilo podstatu dvou dalších změn ani v plánu řízení, ani ve své výroční zprávě o činnosti. A vzhledem k tomu, že členské státy mohly upravovat vyčíslené cílové hodnoty dle svého uvážení, došlo mezi plánem řízení na rok 2011 a výroční zprávou o činnosti za rok 2011 ke změně tří ze čtyř vyčíslených cílových hodnot poté, co členské státy aktualizovaly své plány rozvoje venkova (viz příklad 10.2). 10.14 Komise soudí, že v průběhu let lze konstatovat stabilitu ukazatelů a cílů. Jak je uvedeno v tomto závěru, změna ukazatelů a cílů je výjimečná a plní doporučení Účetního dvora, aby byly znovu přehodnoceny dva ukazatele dopadu na ukazatele výsledků. To je velmi zřetelně vidět v aktualizovaném plánu řízení na rok 2011. Členské státy mají možnost přizpůsobit své cíle za účelem zlepšení plánu rozvoje venkova (viz odpověď na příklad 10.2).

Příklad 10.2 Cílová hodnota Plán řízení na rok 2011 Výroční zpráva o činnosti za rok 2011 Zvýšení produkce energie z obnovitelných zdrojů 20 500 ktoe (38) 12 300 ktoe Vytváření pracovních míst 346 000 344 000 Užívaná zemědělská plocha s vysokou přírodní hodnotou 3 400 000 ha 3 620 000 ha Příklad 10.2 Členské státy mají možnost přizpůsobit své cíle. Hodnocení v polovině období byla vhodnou příležitostí upřesnit údaje a metody, a pokud to bylo považováno za nezbytné, přizpůsobit cíle. Co se týče významného snížení cíle „zvýšení produkce energie z obnovitelných zdrojů“, způsobila to chyba v jednom plánu rozvoje venkova, která byla opravena. Na základě hodnocení v polovině období bylo možné nadále provádět další kontroly kvality a tak nalézt a napravit tuto chybu.

10.15 GŘ REGIO stanovuje vedle obecných cílů rovněž „víceleté priority“. Ve srovnání s plánem řízení na rok 2011 se v plánu na rok 2012 zvýšil počet víceletých priorit ze čtyř na pět a změnila formulace některých dalších priorit. V plánu řízení na rok 2012 se také zvyšuje počet dílčích „specifických provozních priorit“ z 28 na 39. Plán neobsahuje pro žádnou z těchto změn žádné vysvětlení. 10.15 Název a počet víceletých priorit definuje GŘ REGIO na základě analýzy toho, jak zajistit jeho poslání co nejlepším právním způsobem a přitom co nejúčinněji, a na základě řady specifických provozních ročních priorit. Změny zaznamenané Účetním dvorem odrážejí současné výzvy, před nimiž stojí Evropská unie (finanční a ekonomická krize) a odpovídající změny v definici priorit pro regionální politiku a GŘ REGIO.

Vysvětlování dosažených výsledků

10.16 Účelem podávání zpráv o výsledcích je informovat zainteresované strany. Avšak i v případech, kde by bylo možné náležitě vysvětlit, proč nebyly splněny stanovené cíle či cílové hodnoty, tato vysvětlení ve výročních zprávách o činnosti chyběla. To byl případ GŘ AGRI, kde dosažené výsledky výrazně zaostávaly za cílovými hodnotami: u čtyř ukazatelů byla splněna méně než polovina cílové hodnoty. V případě GŘ REGIO výroční zpráva o činnosti poskytuje podrobnou (bod po bodu) analýzu výkonnosti ve vztahu k víceletým prioritám (bod 10.15), ale u obecných cílů a ukazatelů dopadu nic podobného neuvádí. 10.16 Komise se domnívá, že poskytla postačující vysvětlení. Ukazatele uvedené ve VZČ by neměly být interpretovány odděleně. Právě systém ukazatelů v plánu řízení jako celek umožňuje činit závěry o dopadu a výsledcích politiky, protože jsou založeny na makroekonomických modelech a statistikách týkajících se globálních cílů vývoje politiky.

Zajistit spolehlivost údajů získávaných z externích zdrojů je obtížné

10.17 Prověrka spolehlivosti všech údajů ve třech výročních zprávách o činnosti byla mimo rozsah auditu Účetního dvora. Na základě omezeného posouzení Účetní dvůr zjistil, že údaje související s GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid byly obecně spolehlivé, neboť většina příslušných ukazatelů je mezinárodně uznávaná a nezávisle ověřitelná. Účetní dvůr však identifikoval několik problémů ve výročních zprávách o činnosti GŘ AGRI a GŘ REGIO (obě tyto zprávy se přitom ve velké míře spoléhají na údaje z členských států) – viz příklad 10.3. 10.17

GŘ AGRI: vykazování zpráv o výsledcích bylo založeno na neúplných údajích V celé Evropské unii je realizováno celkem 88 plánů rozvoje venkova. Výsledky, které jsou pro tři ukazatele vykazovány na úrovni EU, však vycházejí z údajů ze šesti, devíti a 32 plánů rozvoje venkova z těchto celkových 88. Další ukazatel informuje o výkonnosti na úrovni EU na základě údajů pouze z osmi z 27 členských států. GŘ AGRI: vykazování zpráv o výsledcích bylo založeno na neúplných údajích Agregované údaje (za celou EU) o čistém účinku plánu rozvoje venkova na ukazatele dopadu jsou výsledkem dostupných číselných údajů od členských států. Většina hodnocení v polovině období neposkytla kvantifikovaný dopad a konstatovala, že hodnocení v polovině období proběhla v programovém období příliš brzy na to, aby bylo možno zachytit měřitelný účinek a dopad. Dopady mají co do činění s dlouhodobými procesy.

GŘ REGIO: případy nesrovnalostí ve výroční zprávě o činnosti Počet vytvořených pracovních míst je uváděn nejednotným způsobem; na jednom místě figuruje počet 200 000 míst ve 25 členských státech (strana 34) a na jiném 165 000 míst v 21 členských státech (příloha 6, strana 169), přičemž poznámka pod čarou 126 uvádí 19 členských států. Počet nových uživatelů, kteří mají vysokorychlostní připojení k internetu, se uvádí nejednotně jako 900 000 (na s. 34), respektive 806 826 (příloha 6, s. 172). Délka nově vybudovaných silnic je rovněž uváděna nejednotně jako 920 km ve 12 členských státech (s. 34) a 805 km v 10 členských státech (příloha 6, s. 171). GŘ REGIO: vnitřní nesrovnalosti ve výroční zprávě o činnosti Komise upozorňuje, že existují dva přístupy k prezentaci informací o cílech a posledních známých výsledcích. Všechny vnitřní nesrovnalosti jsou odpovídajícím způsobem vysvětleny v textu. — V hlavní části výroční zprávy o činnosti se nacházejí informace o celkové úrovni výsledků politiky soudržnosti a jsou tu údaje ze všech členských států bez ohledu na to, zda měly cíle nebo nikoliv (mít cíle není požadováno). — Příloha 6 obsahuje přímé srovnání cílů a dosažených výsledků. Číselné údaje jsou uváděny pouze u těch členských států, které podaly zprávu o obou prvcích (tj. vyloučeny byly členské státy, které podaly zprávu o výsledcích a nepodaly zprávu o cílech). Tento přístup je konzistentní po mnoho let a je navržen tak, aby umožnil posouzení příslušného pokroku ve srovnání s cíli.

10.18 Schopnost GŘ AGRI a GŘ REGIO zajistit kvalitu údajů poskytovaných členskými státy je omezená. GŘ REGIO doporučilo členským státům, aby se zaměřily na klíčové ukazatele, a k tomu, jaké údaje mají poskytovat, vydalo pokyny. Zahájilo rovněž výroční ověřování, které pomohlo odhalit některé chyby v poskytnutých údajích. Zavedení „výkonnostní rezervy“ pro fondy společného strategického rámce (fondy SSR) (13) pro příští programové období se může ukázat jako způsob, jak motivovat členské státy k tomu, aby poskytovaly relevantní, srovnatelné a spolehlivé údaje o výkonnosti. Zajištění včasnosti těchto údajů však bude i nadále obtížné. Například stávající lhůta, ve které mají členské státy poskytnout údaje GŘ REGIO, je stanovena na červen následujícího roku, takže údaje uvedené ve výroční zprávě o činnosti za rok 2011, jež se zveřejňuje v roce 2012, se týkají roku 2010. 10.18 Komise dále zintenzívní kontrolu kvality údajů od členských států, kterou provádí Komise ve stávajícím programovém období. Podle právního návrhu Komise na nové období by jako pobídka pro členské státy mělo 5 % prostředků zůstat nepřidělených na začátku nového programového období, a ty by byly přidány těm členským státům, které již dosáhly svých milníků (viz KOM(2011) 615 v konečném znění). Komise nepovažuje zajištění včasnosti údajů za obtížné. GŘ REGIO vždy využívá nejnovější dostupné údaje, ale uznává, že v rámci režimu hlášení v současném a budoucím navrhovaném nařízení nebudou údaje za předchozí rok dostupné do dubna následujícího roku.

VÝSLEDKY AUDITŮ VÝKONNOSTI PROVEDENÝCH ÚČETNÍM DVOREM

Úvod

10.19 Zvláštní zprávy Účetního dvora zkoumají, zda jsou u rozpočtu Evropské unie uplatňovány zásady řádného finančního řízení (bod 10.2). Účetní dvůr vybírá svá témata pro zvláštní zprávy (kterými jsou konkrétní rozpočtové oblasti nebo oblasti řízení) tak, aby měly maximální dopad. Výběr vychází z celé škály kritérií, jako je např. objem příjmů či výdajů v dané oblasti (významnost (materialita)), rizika pro řádné finanční řízení a míra zájmu zainteresovaných stran.

10.20 V roce 2011 přijal (14) Účetní dvůr 16 zvláštních zpráv, které jsou uvedeny v rámečku 10.1:

Zvláštní zprávy přijaté Účetním dvorem v roce 2011 (15) — č. 1/2011 „Pomohl převod pravomocí v oblasti řízení vnější pomoci z ústředí Komise na její delegace zlepšit poskytování pomoci?“ — č. 2/2011 „Následná kontrola opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 1/2005 k řízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)“ — č. 3/2011 „Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN“ — č. 4/2011 „Audit záručního mechanismu malých a středních podniků“ — č. 5/2011 „Režim jednotné platby (SPS): otázky, které je třeba řešit pro zkvalitnění jeho řádného finančního řízení“ — č. 6/2011 „Byly projekty v oblasti cestovního ruchu spolufinancované z EFRR účelné?“ — č. 7/2011 „Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena?“ — č. 8/2011 „Zpětné získávání neoprávněných plateb provedených v rámci společné zemědělské politiky“ — č. 9/2011 „Byly projekty v oblasti elektronické správy (eGovernment) podporované z EFRR účelné?“ — č. 10/2011 „Jsou programy ‚Mléko do škol‘ a ‚Ovoce do škol‘ účelné?“ — č. 11/2011 „Je režim zeměpisných označení koncipován a řízen tak, aby byl účelný?“ — č. 12/2011 „Přispěla opatření EU k přizpůsobení kapacity rybářského loďstva dostupným rybolovným právům?“ — č. 13/2011 „Umožňují kontroly v rámci celního režimu 42 zabránit daňovým únikům v oblasti DPH a odhalovat je?“ — č. 14/2011 „Zlepšila pomoc EU schopnost Chorvatska řídit po svém přistoupení poskytované finanční prostředky?“ — č. 15/2011 „Zajišťují postupy Komise účelné řízení kontroly státní podpory?“ — č. 16/2011 „Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy“.

10.21 V loňské výroční zprávě Účetní dvůr doložil, jak se zjištění z jeho zvláštních zpráv přijatých v roce 2010 týkala celého typického životního cyklu řízení, od strategického plánování a identifikace potřeb po podávání zpráv o dosažených výsledcích. Rozsah zvláštních zpráv Účetního dvora přijatých v roce 2011 byl podobně široký. Vzhledem k tomu, že se Unie chystá vstoupit do nového programového období (2014–2020), Účetní dvůr zde zkoumá poznatky, které lze získat z jeho zvláštních zpráv přijatých v roce 2011 při přípravě nových programů a projektů. Zaměřuje se přitom na tři témata: analýzu potřeb, koncepční otázky a na koncept evropské přidané hodnoty. Tato tři témata se také v různé míře odrážejí v nejnovějších stanoviscích Účetního dvora týkajících se navrhovaných nařízení pro společný strategický rámec a pro společnou zemědělskou politiku (16).

Analýza potřeb: chybí spolehlivé důkazy

10.22 Ve výroční zprávě za rok 2010 Účetní dvůr uvedl, že má-li se dosáhnout dobrých výsledků, je důležité jasně definovat potřeby, které mají příslušné programy splnit (17). Příkladem toho, kdy se Komisi obecně podařilo klíčové potřeby identifikovat, je pomoc poskytnutá Chorvatsku s cílem zlepšit schopnost této země řídit po vstupu do Unie finanční prostředky poskytované EU (18). 10.22 Komise souhlasí s tím, že jasná analýza potřeb tvoří významnou součást programového cyklu a pečlivě analyzuje případy, v nichž Účetní dvůr zjistil, že analýza potřeb nebyla provedena dostatečně.

10.23 V roce 2011 Účetní dvůr i nadále zjišťoval případy, kde řádné analýzy nebyly provedeny, a také o nich informoval. Například počáteční strategie pro oblast elektronické správy (e-government), kde mohou být projekty podporovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), byly připraveny spíše v návaznosti na politická prohlášení než na základě pečlivého stanovení potřeb, v důsledku čehož projekty neřešily nejdůležitější otázky (19). U dvou ze tří programů na vyřazování jaderných elektráren z provozu, které Účetní dvůr kontroloval, pak neproběhlo žádné posouzení potřeb ve vztahu k cíli programů, kterým bylo snížení dopadu předčasného odstavení jaderných elektráren (20). 10.23 Náklady přechodu na elektronickou veřejnou správu (e-government) jsou velmi vysoké. Priority jsou potřebné a je rozumné je připravit formou politických prohlášení a deklarací, které posloužily ke zvyšování povědomí a coby prvotní strategie. Stanovení priorit se však v mezidobí výrazně zlepšilo a dnes už všechny členské státy vyvinuly propracovanější strategie pro e-government. Smlouvy o přistoupení nebo následné právní předpisy stanovily potřebu zmírňujících opatření. Režim podpory EU je koncipován tak, aby opatření navrhovaná členskými státy byla v souladu s národními strategiemi pro oblast energetiky, které bezpochyby zohledňují dopad odstavení jaderných elektráren.

10.24 Jedním z důsledků nedostatečné analýzy potřeb je, že je pak těžší stanovit, které z konkurenčních projektů pravděpodobněji povedou k optimálnějšímu využití prostředků. To byl případ výše uvedeného auditu projektů z oblasti elektronické správy (21) a rovněž auditu agroenvironmentální podpory EU, v souvislosti s nímž Účetní dvůr informoval, že pro zvýšení účinků agroenvironmentálních opatření je nejdůležitější zajistit, aby se prostředky zacílily na oblasti, které to nejvíce potřebují; členské státy nebraly otázku zacílení prostředků na základě analýzy příslušných nákladů a výnosů v úvahu (22). 10.24 Komise souhlasí s tím, že analýza potřeb může pomoci při určování prioritních projektů. Pokud jde o agroenvironmentální podporu, některé členské státy zohlednily žádoucí míru zacílení na základě analýzy nákladů a přínosů. Například Rumunsko má jasně určené cíle v platbách v rámci opatření pro oblasti s vysokou přírodní hodnotou na zeměpisném základě a způsobilé oblasti se určují pomocí dat na mikroúrovni. Pokud jde o projekty elektronické veřejné správy (e-government), v současné době všechny členské státy vyvinuly propracovanější strategie pro oblast elektronické správy na základě akčního plánu pro elektronickou veřejnou správu na roky 2011 až 2015.

Koncepce: nedostatečná jasnost v tom, čeho se má dosáhnout

10.25 Identifikace potřeb je pouze začátkem celého procesu. Kvalitní koncepce jak programů, tak jednotlivých projektů, které do nich spadají, má zásadní význam pro řádné finanční řízení, aby se vynaloženými prostředky dosáhlo maximálního dopadu při minimálních nákladech. Koncepce programů a jednotlivých projektů v jejich rámci by měla vytvořit propojení mezi činnostmi financovanými z rozpočtu a zamýšlenými výstupy, výsledky a dopady takových výdajů.

10.26 V jednom případě Komise zohlednila problémy, které měla koncepce jednoho programu, k alespoň částečnému zlepšení při tvorbě koncepce programu podobného. Díky tomu nebyla opatření na podporu konzumace ovoce ve školách postižena malou atraktivností pro příjemce ani efektem mrtvé váhy (23) jako předtím obdobný program „Mléko do škol“ (24). Účetní dvůr však v koncepci finančních toků, které auditoval v roce 2011, i nadále zjišťoval celou řadu nedostatků. Tyto nedostatky jsou uvedeny v následujících bodech. 10.26 Komise zastává názor, že poslední revize programu mléko do škol (SMS) se zabývala ve velké míře připomínkami Účetního dvora s cílem zlepšit celkovou účinnost systému.

10.27 Komise poskytuje část podpory pro země zasažené konfliktem prostřednictvím organizací OSN. Avšak téměř všechny (18 z 19) dohody o poskytnutí příspěvku, které Účetní dvůr kontroloval, vykazovaly jeden či více koncepčních nedostatků, jako například to, že v nich nebyla stanovena výchozí srovnávací kritéria, konkrétní cíle ani ukazatele. Panovaly tak nejasnosti o tom, čeho se má dosáhnout a jak by se mohla úspěšnost projektových činností posuzovat (25). 10.27 Komise uznává význam koncepce projektů, domnívá se však, že pouze u dvou z uvedených osmnácti případů byly zjištěny nedostatky, které mohly přímo ovlivnit výsledky těchto projektů. Komise zavedla nové školení a pokyny v roce 2011 s cílem zkvalitnit koncepci projektů, což, dle jejího mínění, do značné míry reaguje na výhrady Účetního dvora. Kromě toho, zvláštní zpráva Účetního dvora uznala, že i za velmi obtížných okolností dosahovaly projekty realizované spolu s OSN v konfliktem zasažených zemích dobrých výsledků a jsou dostatečně udržitelné.

10.28 Cílem režimu jednotné platby v rámci společné zemědělské politiky bylo motivovat zemědělce, aby reagovali na tržní poptávku, a zároveň podporovat zemědělské postupy šetrnější k životnímu prostředí. V koncepci tohoto režimu je však rozpor: na jedné straně má podporovat příjmy jednotlivců, ale na druhé straně se při rozdělování této podpory bere jen malý ohled na specifické okolnosti příjemce. Výsledkem je, že rozdělení podpory jednotlivým zemědělcům zůstává i nadále v podstatě založeno na velikosti obhospodařované plochy a velká část podpory v rámci režimu jednotné platby stále směřuje k velkým zemědělcům, jako tomu bylo i v předchozím režimu (26). 10.28 Ukázalo se, že režim jednotné platby je velmi účinným nástrojem pro poskytování základní podpory příjmů, který současně zemědělci umožňuje rozhodovat se o produkci na základě tržních signálů. Důvodem je oddělení plateb od produkce a nezasahování do rozhodnutí o produkci. Aby byli příjemci, pozemky a činnosti způsobilé pro platby, musí splňovat jednoznačné podmínky stanovené v nařízení Rady, které jsou slučitelné s pravidly Světové obchodní organizace, tj. nejsou spojeny s výrobními činiteli. Potřeba základní podpory příjmů „velkých zemědělských podniků“ by se neměla považovat systematicky za nižší, než je tomu u ostatních zemědělských podniků, jelikož příjem obecně velmi závisí na druhu produkce, nákladech vstupů a výstupů, zemědělských pracovních silách atd. Hodnota a počet nároků byly vypočteny s pomocí historických údajů o produkci a obhospodařované ploše tak, aby byl zajištěn hladký přechod k oddělení plateb od produkce. Stávající rozdělení přímých plateb mezi zemědělské podniky tudíž pouze zohledňuje skutečnost, že zemědělská půda a zemědělská produkce nejsou mezi zemědělské podniky v EU rozděleny rovnoměrně. Otázka přerozdělení podpory mezi zemědělce a členské státy je však zvažována ve sdělení o budoucí SZP po roce 2013 a měla by vést rovněž k lepšímu zaměření podpory v rámci režimu jednotné platby. Pokud jde o přidanou hodnotu a kvalitu výdajů, Komise navrhuje zlepšit a přidat také některé další prvky, čímž reaguje na některé otázky, které nastolil Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě: změnu struktury a lepší zaměření podpory.

10.29 Režim zeměpisných označení má za cíl chránit názvy označující zemědělské výrobky, jejichž kvalitu, pověst a další vlastnosti lze přičíst jejich zeměpisnému původu (např. „prosciutto di Parma“, „Bayerisches Bier“ atd.). Úspěch režimu zeměpisných označení závisí mimo jiné na jeho využívání ze strany producentů. Existuje prostor pro motivaci dalších producentů k účasti v tomto režimu, a to zejména v členských státech, kde je využíván málo. Opatření, která jsou pro tento účel k dispozici, a uplatňované postupy však nejsou přiměřené a nemotivují producenty k účasti (27). 10.29 Jedná se především o systém registrace práv duševního vlastnictví. Vhodné nástroje a právní prostředky již existují a producenti se vyzývají, aby se k režimu dobrovolně připojili. Potvrzuje to rovněž jednoznačný zájem o režim ze strany producentů: byl registrován velký počet označení produktů (více než 1 000), na které připadá tržní hodnota 14,5 miliardy EUR (v roce 2008). Členské státy, které vstoupily do EU v roce 2004, využívají tento režim stále více. Byla zahájena řada iniciativ, včetně informačních kampaní, veletrhů, tematických mezinárodních výstav a/nebo příprava pokynů pro žadatele o zeměpisná označení (CHOP nebo CHZO) s cílem přilákat další eventuální žadatele.

10.30 V rámci společné rybářské politiky poskytuje Komise podporu členským státům na snížení kapacity jejich rybářského loďstva s konečným cílem zachování rybích populací. Problémy v koncepci však účelnost této podpory omezují. Například způsobilost a výběrová kritéria pro programy vyřazování rybářských plavidel z provozu nebyly dobře zacíleny, což někdy vedlo k vrakování takových rybářských plavidel, která mají jen malý nebo téměř vůbec žádný dopad na cílové rybí populace (28). 10.30 Případy, které analyzoval Účetní dvůr, byly přezkoumány a projednány s členskými státy. Je-li to nezbytné, členské státy přijímají nápravná opatření – včetně zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek.

Evropská přidaná hodnota: zdůvodnění intervence EU

10.31 Komise definuje evropskou přidanou hodnotu jako hodnotu, která vzniká díky intervenci EU navíc k hodnotě, která může být vytvořena opatřením pouze samotného členského státu (29). Účetní dvůr již dříve navrhl, že by každá definice tohoto pojmu měla vycházet ze zásad uvedených v rámečku 10.2, a doporučil, aby byl koncept evropské přidané hodnoty vyjádřen formou vhodného politického prohlášení nebo aby byl promítnut do právních předpisů EU. Politické orgány EU by tak získaly vodítko při výběru výdajových priorit (30). 10.31 Komise zdůrazňuje, že pojem přidané hodnoty EU lze použít v mnoha různých situacích, například v akademických úvahách o rozpočtu EU, pro definování cílů a/nebo kritérií pro výběr projektu v konkrétních programech EU, v ustanoveních finančního nařízení a v hodnocení stávajících programů, ale je rovněž toho názoru, že přidaná hodnota politického projektu přesahuje prosté odkazy na číselné údaje. Jedním z účelů uvedeného pracovního dokumentu bylo vysvětlit, jakou přidanou hodnotu má rozpočet EU, a předložit mnoho příkladů, jak to funguje v praxi v členských státech, což poskytuje rozhodovacím orgánům EU potřebná vodítka pro stanovení priorit výdajů. V rámci postupu posuzování dopadů Komise připravuje podklady pro politické rozhodování o výhodách a nevýhodách uvažovaných politických možností metodou posouzení jejich možného dopadu. Tento postup se zabývá rovněž otázkou přidané hodnoty návrhů Komise.

Zásady navrhované Účetním dvorem týkající se koncepce evropské přidané hodnoty: — Výdaje z rozpočtu Evropské unie vynaložené v Unii musí EU a jejím občanům nabízet jasné a viditelné přínosy, jichž by nemohlo být dosaženo výdaji pouze na národní, regionální nebo místní úrovni, ale spíše jich – z důvodu rozsahu či účinků navrhovaného opatření – může být lépe dosaženo na úrovni Unie. — Výdaje, které mají přeshraniční dopad se společným zájmem, mají zcela zjevně větší šanci být zahrnuty do opatření EU než výdaje s omezeným geografickým dopadem. — Přiměřené soustředění výdajů přispěje velmi pravděpodobně k dosažení cíle, kterým je vytvořit přidanou hodnotu. — U výdajů mimo Unii (např. na rozvojovou pomoc) se přidaná hodnota také pravděpodobně zvýší selektivním přístupem: důrazem na koordinaci rozvojové pomoci v takových oblastech, kde existuje celosvětová podpora dárců, a zaměřením na činnosti, pro které mají specifické odborné zkušenosti EU zvláštní hodnotu (31). Komise se domnívá, že přidaná hodnota politického projektu by měla být klíčovou zkouškou odůvodňující výdaje na úrovni EU. Komise ověřila přidanou hodnotu navrhovaných výdajů ve všech oblastech politiky při vypracovávání svých návrhů rozpočtu EU pro období 2007–2013, a to s použitím následujících kritérií: — Účelnost: když opatření na úrovni EU je jediný způsob, jak dosáhnout cíle. — Efektivita: když EU nabízí vyšší hodnotu za vynaložené peníze. — Synergie: když jsou opatření na úrovni EU nezbytná pro doplnění, stimulování a zefektivnění akcí. Komise navrhla nový víceletý finanční rámec a odvětvové nástroje a programy tak, aby: — Dosahování cílů bylo možno lépe dosáhnout prostřednictvím výdajů na úrovni EU. — Přínos výdajů na úrovni EU byl zřejmý. — Přidaná hodnota EU byla výrazná. — Sdružování zdrojů na úrovni EU přinášelo úspory z rozsahu a lepší výsledky.

Sdělení Komise „Agenda pro změnu“ z října 2011 a následné závěry Rady ze dne 14. května 2012 doporučují lepší zaměření na země, které potřebují pomoc nejvíce, a zaměření na omezený počet odvětví, kde dopad může být maximalizován a přidaná hodnota EU je evidentní.

10.32 Účetní dvůr konstatoval, že u výdajových programů, při nichž nevzniká evropská přidaná hodnota, je z podstaty nepravděpodobné, že představují účelné a efektivní využití peněz daňových poplatníků EU (32). Ve zvláštních zprávách přijatých v roce 2011 uvedl Účetní dvůr příklady toho, kdy existence evropské přidané hodnoty byla přinejmenším sporná: 10.32 Komise se domnívá, že hodnocení přidané hodnoty výdajových programů musí být provedeno v souvislosti se stanovenými cíli a s ohledem na kritéria používaná při původních testech přidané hodnoty návrhů Komise. (viz rámeček 10.2)

— evropská přidaná hodnota záručního mechanismu malých a středních podniků (SMEG) nebyla prokázána, neboť výsledků mechanismu mohlo být dosaženo i financováním v rámci národních režimů (33), — Komise již zohlednila poznatek v diskusi a plánování příští generace finančních nástrojů ve víceletém finančním rámci po roce 2013, kde „zajištění evropské přidané hodnoty“ je jednou z klíčových zásad, které musí splnit všechny navrhované nástroje.

— přidaná hodnota projektů z oblasti cestovního ruchu spolufinancovaných z EFRR se vzhledem k neexistenci vhodného systému pro stanovování cílů a monitorování dosažených výsledků na základě těchto cílů posuzovala jen obtížně (34), — Komise konstatuje, že audit výkonnosti Účetního dvora zjistil u zkoumaných projektů cestovního ruchu vysoké účinky na zaměstnanost.

— v případě podpory EU poskytované na vyřazování jaderných elektráren z provozu ve třech členských státech dospěl Účetní dvůr k závěru, že rámec politiky je vymezen poměrně volně, a doporučil, aby EU při rozhodnutí o poskytování další finanční pomoci vycházela z hodnocení evropské přidané hodnoty takovéto intervence (35). — Komise se domnívá, že přidaná hodnota programů EU byla zřejmá: bez nich by se jen velmi obtížně dosahoval celkový cíl v podobě výrazného zlepšení jaderné bezpečnosti v EU a těžko by se pomohlo členským státům ve zmírňování důsledků předčasného uzavření JE. Dne 24. listopadu 2011 Komise navrhla nařízení Rady o podpoře poskytované Unií na programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení v Bulharsku, Litvě a na Slovensku z provozu (KOM(2011) 783) na období 2014–2020. K návrhu bylo připojeno komplexní posouzení dopadu obsahující ocenění přidané hodnoty EU.

10.33 V nejnovějších stanoviscích Účetního dvora se poukazuje na nedostatky na straně Komise při definování cílů politiky z hlediska výsledků, tedy definování toho, čeho se má pomocí finančních prostředků EU dosáhnout (36). Bez jasných cílových hodnot stanovených pro očekávané výsledky bude pro Komisi i nadále obtížné dokazovat, že její výdaje přinášejí evropskou přidanou hodnotu, a tudíž poskytovat jistotu, že tyto výdaje jsou efektivní a účelné. 10.33 Ve svých návrzích „Rozpočtu pro EU 2020“ klade Komise větší důraz na výkonnost a výsledky a na plnění dlouhodobých strategických cílů Unie s dostupným rozpočtem na příštích sedm let. V souladu s tím byly veškeré programy a nástroje, zahrnuté do návrhu víceletého finančního rámce, navrženy tak, aby se zajistilo, že jejich výstupy a dopady podstatně přispějí k dosažení hlavních politických cílů EU, a tím se zdůrazňují očekávané výsledky a výkonnost.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

10.34 Proces přípravy výročních zpráv o činnosti generálními ředitelstvími Komise se vyvíjí. Ve srovnání s minulým rokem byly zaznamenány vítané známky zlepšení (bod 10.7). 10.34 Komise usiluje o neustálé zvyšování kvality a srozumitelnosti svých zpráv.

10.35 Otevřeným problémem však zůstává otázka relevantnosti, zejména co se týče vnitřního souladu cílů a ukazatelů, stanovování smysluplných kvantifikovaných cílových hodnot a každoročního měření pokroku. Podobně jako minulý rok nevykazovala tři generální ředitelství, která byla Účetním dvorem hodnocena, v části 1 výroční zprávy o činnosti informace o hospodárnosti a efektivnosti (viz body 10.8–10.12). 10.35 Komise zpřísnila stálé pokyny pro VZČ za rok 2011, pokud jde o hospodárnost, účelnost a efektivitu, a současně požádala generální ředitelství, aby do části 3 dobrovolně doplnila ukazatele o řádném finančním řízení. Řada GŘ tak v roce 2011 učinila.

10.36 Cíle, ukazatele a cílové hodnoty stanovené v plánech řízení GŘ AGRI a GŘ DG REGIO byly obecně shodné s těmi, které byly použity ve výročních zprávách o činnosti, a byly většinou v souladu s cíli, ukazateli a cílovými hodnotami z loňského roku. Avšak ne ke všem případům, kdy došlo ke změnám, bylo poskytnuto vysvětlení (viz body 10.13–10.16). 10.36 Komise souhlasí s tím, že změny oproti výroční zprávě z loňského roku si zaslouží vysvětlení. Současně však zastává názor, že v tomto ohledu byly poskytnuty dostatečné informace.

10.37 Právní omezení i praktické překážky snižovaly spolehlivost informací shromaždovaných generálními ředitelstvími od členských států v souvislosti s programy v rámci sdíleného řízení. V současnosti jsou přijímána určitá opatření, která mají členské státy motivovat k poskytování relevantních, srovnatelných a spolehlivých údajů o výkonnosti pro fondy společného strategického rámce v příštím programovém období, což může do budoucna přinést cenné poznatky. Je zde navíc dodatečný problém načasování (viz body 10.17–10.18). 10.37 Komise dále zintenzívní kontrolu kvality údajů od členských států, kterou provádí Komise ve stávajícím programovém období. Komise však nepovažuje zajištění včasnosti údajů za obtížné. Vzhledem k sedmiletému programovému období se údaje dostupné 16 měsíců po skončení roku stále dají použít k přizpůsobení programů, u nichž údaje signalizují slabou výkonnost (viz odpověď k bodu 10.18).

10.38 Ve zvláštních zprávách přijatých v roce 2011 Účetní dvůr konstatoval v souvislosti se třemi specifickými oblastmi, které analyzoval, že: 10.38

a) ne vždy existují kvalitní posouzení potřeb, ačkoli takováto posouzení jsou klíčová při zajišťování, aby výdaje EU byly zaměřeny na oblasti (ať již zeměpisné či tematické), kde jsou nejvíc potřeba (body 10.22–10.24); a) Komise souhlasí s tím, že jasná analýza potřeb tvoří významnou součást programového cyklu, a pečlivě analyzuje případy, v nichž Účetní dvůr zjistil, že analýza potřeb nebyla provedena dostatečně

b) v koncepci programů existují nedostatky, což má negativní dopad na schopnost Komise zjistit výsledky a dopady výdajů EU a podávat o nich informace (body 10.25–10.30); b) Komise uznává význam koncepce projektu, ale nesouhlasí se všemi hodnoceními Účetního dvora, pokud jde o případy uvedené v bodě 10.25 až 10.30. Komise však pečlivě analyzuje hodnocení Účetního dvora v tomto ohledu a mění své praktické postupy, je-li to vhodné k dosažení dalšího zlepšení koncepce projektu.

c) pro Komisi je obtížným úkolem dokazovat evropskou přidanou hodnotu výdajů EU (body 10.31–10.33). c) Do návrhu dalšího víceletého finančního rámce Komise zapracovala zásady uvedené v přezkumu rozpočtu na rok 2010, a to se zaměřením na přidanou hodnotu rozpočtu EU.

Doporučení

10.39 Na základě tohoto přezkumu, ale také zjištění a závěrů za rok 2011 Účetní dvůr doporučuje: 10.39

— Doporučení 1: Komise by se měla při koncipování nových výdajových programů snažit zaměřit svou činnost na výsledky a dopady, kterých chce dosáhnout. Jestliže není možné výsledky a dopady jednoduchým způsobem měřit, měla by zavést ukazatele a mezníky, které by vycházely z cílů „SMART“ (37) a které by dokazovaly, že činnosti Komise napomáhají dosáhnout jejích požadovaných cílů. Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora a (jak už bylo stručně uvedeno) již přijala opatření v tomto směru. Do návrhu dalšího víceletého finančního rámce Komise zapracovala zásady, které představila již v přezkumu rozpočtu na rok 2010: — zaměřit se na plnění hlavních politických priorit, — zaměřit se na přidanou hodnotu EU, — zaměřit se na dopady a výsledky, — poskytovat vzájemné výhody v celé Evropské unii.

— Doporučení 2: Komise by měla spolupracovat s členskými státy na zlepšování kvality a včasnosti poskytovaných údajů. Komise by měla zejména využít všechny budoucí poznatky v souvislosti s opatřeními pro fondy společného strategického rámce, aby dokázala motivovat členské státy k poskytování kvalitních údajů o výkonnosti. Komise souhlasí s tím, že spolupráce s členskými státy je důležitá pro zlepšení kvality a včasnosti údajů. Na základě prověrky s členskými státy, jejímž cílem bylo potvrdit správnost elektronicky předkládaných ukazatelů, je Komise přesvědčena, že kvalita údajů se bude nadále zvyšovat. Podle režimu hlášení v současném a navrhovaném budoucím nařízení však budou údaje za předchozí rok dostupné nejdříve v dubnu následujícího roku.