Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě - Zpráva Komise o opatřeních následujících po udělení absolutorií za rok 2002 /* KOM/2004/0648 konecném znení */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ - Zpráva Komise o opatřeních následujících po udělení absolutorií za rok 2002 ÚVOD Podle článku 276 Smlouvy o ES a článku 180b Smlouvy o ESAE ,učiní Komise vsechna vhodná opatření, aby vyhověla připomínkám připojeným k rozhodnutí o udělení absolutoria a dalsím připomínkám Evropského parlamentu, týkajícím se provádění výdajů, jakoz i poznámkám provázejícím doporučení Rady, spojeným s udělením absolutoria. Na zádost Evropského parlamentu nebo Rady podá Komise zprávu o opatřeních učiněných na základě těchto připomínek a poznámek, a zejména o pokynech daných útvarům, které odpovídají za plnění rozpočtu. Tyto zprávy se zasílají rovněz Účetnímu dvoru." [1] [1] Viz rovněz článek 147 finančního nařízení Komise jednající na základě zádostí Rady a Parlamentu předkládá v souladu s výse uvedeným tuto zprávu o následných opatřeních, která se vztahuje k doporučení Rady ze dne 9. března 2004 a usnesením odhlasovaným Evropským parlamentem dne 21. dubna 2004. Tato zpráva o následných opatřeních se týká absolutorií udělených za rozpočtový rok 2002 [2], jakoz i usnesení EP o ,hodnocení úřadu OLAF" a o ,boji proti podvodům a ochraně finančních zájmů Společenství" (zprávy pana Bösche) a rovněz usnesení o Eurostatu ze dne 22. dubna 2004. [2] Absolutorium udělené za souhrnný rozpočet na rok 2002, absolutorium udělené za ERF za rok 2002, absolutorium udělené pro agentury za rok 2002, absolutorium udělené za ESUO za rok 2002 Zpráva o následných opatřeních se předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Tato zpráva rekapituluje kazdou oblast nebo témata vznesená Evropským parlamentem a Radou, akce, které Komise zamýslí uskutečnit nebo jiz uskutečnila, a doporučení, k nimz Komise nebude nebo není schopna učinit dalsí opatření. Tato shrnující zpráva o následných opatřeních je doplněna pracovním dokumentem Komise, v němz jsou podrobně uvedeny odpovědi na kazdé konkrétní doporučení Rady i Parlamentu. I. Usnesení Evropského parlamentu o souhrnném rozpočtu a) Reforma Komise Reforma Komise byla zahájena v roce 2000 s cílem zlepsit kulturu sluzeb Komise, mnohem jasněji stanovit politické priority Komise, zavést moderní politiku řízení lidských zdrojů a podrobit systémy finančního řízení a kontroly celkové revizi. Klíčovou součástí reformního procesu je jednak nové finanční nařízení, které vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2003, a rovněz modernizovaný sluzební řád, který vstoupil v platnost 1. května 2004. Vsechny hlavní nástroje reformy jsou nyní součástí kazdodenního fungování Komise a přispívají k zlepsování řízení Komise, jakoz i zvysování odpovědnosti a transparentnosti. Komise souhlasí s Evropským parlamentem v tom, ze reforma je nepřetrzitým procesem, který nekončí přijetím právních předpisů. Proto Komise vzala v úvahu doporučení obsazená v usnesení o udělení absolutoria za rok 2002 a do značné míry souhlasí s předlozenými představami. Komise vsak nesouhlasí s Evropským parlamentem v tom, ze je vhodné jiz nyní navrhovat změny klíčových prvků finanční reformy zavedených v novém finančním nařízení. Komise se zavázala podat zprávu o pouzívání ustanovení nového finančního nařízení do 1. ledna 2006 a v případě potřeby předlozí legislativnímu orgánu vhodné návrhy v rámci tříletého přezkoumání uvedeného v článku 184. Evropský Parlament rovněz navrhl změny vnitřní organizace Komise, a to integraci sluzby interního auditu do předsednictví Komise. Komise tyto návrhy velmi pečlivě zvázila, ale domnívá se, ze rozhodnutí musí učinit az budoucí Komise. Z mnoha témat, která Evropský parlament vznesl, si Komise přeje zdůraznit tyto: i) Účetní reformy Modernizace účetního systému probíhá podle plánu. Komise bude Evropský parlament i nadále pravidelně informovat o dosazeném pokroku. V současnosti nemá Komise problémy s přijímáním vhodných zaměstnanců. ii) Systémy vnitřní kontroly Při zavádění standardů vnitřní kontroly bylo dosazeno výrazného pokroku. Na začátku roku 2004 vyplynulo z hodnocení připravenosti generálních ředitelství na dodrzování základních pozadavků 24 standardů, ze na konci roku 2003 bylo v rámci vsech generálních ředitelství plně dosazeno 91 procent standardů a 8 procent bylo zavedeno částečně, z čehoz některé se jiz nacházely v pokročilém stádiu zavádění. Pokud jde o efektivitu, je zde stále jestě co zlepsovat. Do budoucna se bude větsí pozornost věnovat základním systémům, přičemz se bude ověřovat, zda systémy v praxi správně fungují a zda jsou poskytnuty nezbytné záruky. iii) Výroční zprávy o činnosti Komise si je vědoma toho, ze generální ředitelé musí najít rovnováhu mezi prohlásením, které na jedné straně pravdivě odrází stav vnitřní kontroly, zvlástě v oblastech sdíleného řízení, ale na druhé straně není významově prázdné. Ve výročních zprávách o činnosti za rok 2003 vyjádřila generální ředitelství a sluzby své výhrady prostřednictvím standardního souboru minimálních pozadavků s cílem zvýsit porovnatelnost výhrad. Komise rovněz podruhé provedla přezkum v jehoz rámci jsou návrhy výhrad před finalizací výročních zpráv o činnosti přezkoumány rovnocennými partnery (tzv. ,review by peers"). Obě iniciativy přispěly k větsí důslednosti přístupu. b) Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) Komise vzala v úvahu připomínky Evropského parlamentu týkající se návrhu Komise (KOM (2004) 103), kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999. Těmito zálezitostmi se bude na svém jednání zabývat legislativní orgán. Pokud jde o konkrétní případ ,Blue Dragon", Komise připomíná, ze veřejný ochránce práv vypracoval předlohu doporučení s datem 16. února 2004. Úřad OLAF byl pozádán, aby zaslal do 31. května 2004 podrobné stanovisko. OLAF zaslal svoji odpověď veřejnému ochránci práv dne 18. března 2004. Veřejný ochránce práv v této věci rozhodl dne 22. července 2004. Dosel k závěru, ze OLAF přijal jeho předlohu doporučení, neboť spis přezkoumal a zvázil, zda bylo vhodné obnovit setření nebo zahájit setření nové. Veřejný ochránce práv dospěl k názoru, ze rozhodnutí úřadu OLAF neobnovovat setření nebo zahájit setření nové bylo přiměřené, a případ uzavřel. Komise by nakonec ráda zdůraznila, ze vsechny případy zděděné po Koordinační jednotce pro boj proti podvodům (UCLAF) byly uzavřeny. OLAF předlozí zprávu o této zálezitosti dozorčímu výboru úřadu OLAF. c) Korupce Komise souhlasí s Evropským parlamentem v tom, ze musí být podporovány protikorupční strategie přistupujících zemí, kandidátských zemí a členských států. Pokud jde o nové členské státy, byla některá opatření iniciována jiz během předvstupní fáze. Kromě toho byla na zádost Evropského parlamentu vytvořena v rozpočtu na rok 2004 nová rozpočtová polozka dosahující výse 3 miliony EUR pro zvlástní podporu nevládních organizací v nových členských státech, jejichz úkolem je působit jako ,hlídací psi" občanské společnosti a odhalovat korupční praktiky ve veřejné správě. Evropský parlament doporučil, aby nevládní organizace splňovaly určité standardy týkající se účetnictví a auditů, jakoz i transparentnosti. Komise s tím souhlasí, avsak musí připomenout, ze není oprávněna monitorovat vnitřní řízení nevládních organizací nebo do něj zasahovat. Nicméně nevládní organizace musí - jako vsichni ostatní příjemci finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie - splňovat pozadavky finančního nařízení. Mimo jiné sem patří povinnost předkládat před udělením grantů nebo zakázek závěrečné zprávy a účetní závěrky, jakoz i důkazy o integritě nevládní organizace a v případě potřeby i o bezúhonnosti jejích právních zástupců. d) Sdílené řízení Komise souhlasí s Evropským parlamentem, ze sdílené řízení je zálezitostí, která si zaslouzí vysokou prioritu - a ta je mu jiz dnes přikládána. Avsak četné úrovně zúčastněné administrativy spolu s rozdíly ve správních strukturách členských států komplikují úkol zajistit dodrzování zásad řádného finančního řízení. Komise je Evropskému parlamentu vděčná za zdůraznění skutečnosti, ze ,členské státy jsou povinny provádět svůj díl práce v souladu s hlavními směry přijatými Unií". [3] [3] Bod 6 usnesení Evropského parlamentu doprovázejícího rozhodnutí o udělení absolutoria, pokud jde o provádění souhrnného rozpočtu Evropské unie za rozpočtový rok 2002. Komise usiluje o zajistění toho, aby základní zásady, které jsou uvedeny ve Smlouvě a ve finančním nařízení - zejména zásada řádného finančního řízení (článek 274 Smlouvy o ES) - byly včleněny do návrhů nových nebo změn stávajících odvětvových právních předpisů. Samozřejmě ze jenom legislativní orgán můze zajistit, aby byly tyto zásady zachovány v konečných právních předpisech. Evropský parlament zdůraznil, ze je třeba, aby Komise stanovila společné standardy a nabídla členským státům nezbytnou pomoc. Současná strategie Komise zaměřená na zajistění řádného finančního řízení spočívá ve stanovení základních standardů řízení v členských státech, kontrole jejich pouzívání a poskytování pomoci ve formě příruček a praktických návodů. Nabyté zkusenosti budou poté zohledňovány v právních předpisech pro nové období. Komise je vděčná Evropskému parlamentu za podporu týkající se pouzívání propadných lhůt (,sunset clauses") a finančních oprav. Časová omezení, například pravidlo zrusení závazku v roce n + 2, se ukázala být účinnými nástroji ke zlepsení úrovně plnění rozpočtu, a Komise proto navrhne zachování a posílení těchto ustanovení i do budoucna. Finanční opravy a pozastavení plateb mohou být rovněz účinnými prostředky k tomu, aby členské státy přiměly k nápravě slabin v řízení, a proto budou rovněz zachovány. Komise vsak nesouhlasí s Evropským parlamentem v tom, ze by měl členský stát ztratit právo na zemědělskou podporu ze záruční sekce EZOZF, pokud neprovede integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS). [4] Skutečností je, ze zádný členský stát neselhává při provádění systému IACS zcela, ale spíse není (v plném rozsahu) zavedena některá jeho součást. Na základě výse uvedené skutečnosti se Komise rozhodla pro strategii ukládání finančních oprav ex post. Výse těchto oprav souvisí s mírou rizik nepravidelných plateb vyplývajících se slabin systému IACS prováděného členským státem. [4] Bod 13 usnesení Evropského parlamentu doprovázejícího rozhodnutí o udělení absolutoria, pokud jde o provádění souhrnného rozpočtu Evropské unie za rozpočtový rok 2002. Komise rovněz vítá podporu Evropského parlamentu ohledně uplatňování přístupu jednotného auditu, který můze pomoci maximalizovat účinnost celkového úsilí Komise a členských států, pokud jde o audit. e) Eurostat V souvislosti s případem Eurostat vyjádřil Evropský parlament v rámci procesu udělování absolutoria určité obavy. Jak jiz bylo zdůrazněno při různých přílezitostech a zejména na plenárním zasedání v dubnu 2004, Komise jiz přijala nebo záhy přijme nezbytná opatření. Komise by rovněz ráda zdůraznila, ze v průběhu různých fází postupu vedoucího k udělení absolutoria Parlament pravidelně informovala prostřednictvím Výboru pro rozpočtovou kontrolu. Jedná se zejména o případ, kdy Evropský parlament Komisi pozádal, aby vytvořila záruky proti zatajování kritických informací, nebo kdyz zádal o přezkum vztahů ve fungování řetězce odpovědnosti mezi různými aktéry a jednotlivými komisaři, jakoz i samotným sborem komisařů. Komise potvrzuje své hodnocení předlozené Evropskému parlamentu při dvou přílezitostech v září a listopadu 2003; při těchto přílezitostech předseda Komise zdůraznil, ze vsechny hlavní skutečnosti, které byly uvedeny v auditorské zprávě a v setřeních, vznikly před mandátem stávající Komise a před naplněním jejích reformních snah. Kromě toho přiznal, ze při předávání informací na politické úrovni docházelo k problémům, uvedl důvody této situace a jménem Komise se zavázal k nalezení řesení v souvislosti s akčním plánem, který Komise přijala 10. února 2004. Tento akční plán a přijatá opatření se zaměřují na vyjasnění stávajících pravidel o sdělování citlivých informací a kladou důraz na aktivní informování. Pokud jde o zádost týkající se provedení úplného a kompletního písemného posouzení okolností případu Eurostat do 31. července 2004, včetně veskerých zpráv úřadu OLAF, domnívá se Komise, ze nové hodnocení slabin v procesu předávání informací v rámci Komise není nutné a nepřineslo by zádné nové poznatky. Mnohem spíse je nezbytné zajistit provedení stávajících nových mechanismů. Pokud se jedná o pozadavky adresované Komisi s cílem zajistit úplné a důkladné provedení specifických akcí Bílé knihy, rehabilitaci tzv. ,whistleblowers" (informátorů) nebo vyhotovení výročních zpráv o činnosti generálními řediteli, v nichz zohlední své povinnosti schvalujících úředníků, Komise je jiz provedla. Avsak v některých případech nemohla Komise pozadavky Evropského parlamentu splnit, například ohledně zveřejnění zprávy sluzby interního auditu a zprávy o interních auditech v jednotlivých generálních ředitelstvích (IAC) nebo vytvoření centrálního dohledu nad kontrolními systémy fungujícími v jednotlivých ředitelstvích. Pokud jde o případné přepracování finančního nařízení, Komise v novém finančním nařízení nezjistila zádné slabiny, které by mohly rozpočet Společenství vystavit nebezpečí podvodu. V kazdém případě Komise pečlivě posoudí ochranu proti podvodům zakotvenou ve finančních předpisech v rámci prvního přezkoumání finančního nařízení, jez bude provedeno v roce 2005, a to podle článku 184 uvedeného nařízení, který stanoví, ze k přezkumu dochází kazdé tři roky. f) Vlastní zdroje Komise je připravena splnit větsinu pozadavků Evropského parlamentu. Proto Komise zveřejnila zprávu o moznostech vytvoření přímějsího vztahu mezi daňovými poplatníky a rozpočtem EU. Pokud jde o tranzitní systém Společenství, Komise v červnu 2004 předlozila přehled prokazující provedení 38 doporučení, které učinila první prozatímní vysetřovací komise v roce 1997. Navíc Komise i nadále podporuje přechod do fáze 3.2 nového informatizovaného tranzitního systému (NITS), k němuz by mělo dojít ve vsech členských státech do 31. prosince 2005. Pouzívání systému NITS se stále rozsiřuje, coz dokazují údaje předlozené Komisi. Komise se vsak domnívá, ze by nebylo vhodné měnit znění celního kodexu týkající se nutnosti ukončit praxi, kdy je nesprávně nebo falesně deklarované zbozí povazováno za zbozí, které není zahrnuto do tranzitního rezimu. Jinak by totiz tato změna vedla k tomu, ze by byl ručitel tranzitních operací odpovědný za celní dluh, jenz jiz vznikl před provedením tranzitní operace, a ohrozil by vyvázenost stávající legislativy. Pokud jde o počet personálu vyzadovaného pro výkon fyzických povinností v celních správách členských států, je podle současného právního rámce odpovědností národních vlád zřídit potřebnou strukturu a zajistit odpovídající personál ve svých administrativách. g) Zemědělství Komise jiz přijala nebo naplánovala nápravná opatření ohledně hlavních zálezitostí uvedených v usnesení Parlamentu. Co se týče výsí vývozních subvencí, ty byly stanoveny v souvislosti s provedením rozsáhlého akčního plánu Komise. Avsak Komise nemůze předlozit dokumentaci týkající se informace zvolené při stanovování výse vývozních subvencí, neboť tato informace je přílis komerčně citlivá a není mozné ji zveřejnit. Komise provedla přezkum systému předbězného financování vývozních náhrad a rozhodla se toto financování zachovat, ale omezit oblast jeho působnosti. Účinnost těchto nových pravidel bude posouzena před tím, nez bude učiněno jakékoli nové rozhodnutí. Program pro méně příznivé oblasti byl posouzen v souvislosti s hodnocením ex post nařízení (ES) č. 950/97, které bylo finalizováno v červenci 2003. Závěrečná zpráva o této studii byla zveřejněna na webové stránce Komise [5]. V současnosti Komise připravuje zvlástní posouzení programu pro méně příznivé oblasti v rámci nařízení o rozvoji venkova. Výsledky této studie budou k dispozici koncem roku 2005. Účinné provádění řídícího, kontrolního a sankčního systému členskými státy se vyhodnocuje během auditů prováděných sluzbami Komise. Komise bude tuto zálezitost v případě potřeby sledovat. [5] Viz stránka: http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/reports/950/index_en.htm h) Strukturální fondy Komise pravidelně informuje orgán, který je příslusný pro udělení absolutoria, o opatřeních přijatých pro lepsí plnění rozpočtu. Příprava přístích nařízení o strukturálních fondech bude zahrnovat nabyté zkusenosti a veskerá opatření jako například pravidlo n + 2, které urychluje plnění, budou i nadále uplatňována a podle potřeby zlepsována. Komise se domnívá, ze sankční mechanismy uplatňované vůči členským státům za spatné rozpočtové odhady, zajistění vysvětlivek k programu SAPARD ve vsech jazycích přistupujících zemí a čtvrtletní přehled o situaci týkající se uplatnění pravidla n + 2 nejsou potřebné. Komise jiz kazdoročně informuje Parlament o aktuálním uplatňování pravidla n + 2, jakmile jsou známy konečné údaje. Komise rovněz rozsiřuje osvědčené postupy na základě výsledků monitorování a vyhodnocování, avsak zkusenost ukazuje, ze úspěsné řízení strukturálních fondů závisí na sirsí skále faktorů. i) Vnitřní politiky a výzkum Pokud jde o vnitřní kontrolu, Komise pravidelně reviduje svůj rámec vnitřní kontroly s cílem zajistit účinnějsí provádění standardů vnitřní kontroly. V této souvislosti je třeba uvést, ze generální ředitelství zabývající se výzkumem přispívají k provádění sebehodnocení, jejichz cílem je poukázat na oblasti, kde musí být úsilí zvýseno. Opatření k posílení postupu vracení nepřiměřeně vyplacených částek jsou jiz zaváděna: Komise zvázila zlepsení v oblasti zpětného získávání finančních prostředků, o nichz bylo rozhodnuto na jednání Výboru pro rozpočtovou kontrolu dne 3. listopadu 2003. Zlepsení zavedená ve sféře zpětného získávání finančních prostředků se týkají tří oblastí: nových postupů, nových nástrojů IT a organizačních struktur. Řízení a koordinace auditů na místě je prováděna harmonizovaným způsobem v rámci vsech generálních ředitelství zabývajících se výzkumem. Kazdý měsíc se konají schůze jednotek auditu pěti generálních ředitelství zabývajících se výzkumem s cílem projednat postupy auditu, implementaci výsledků auditu a strategií auditu a rovněz s cílem vyměnit si zkusenosti v oblasti auditu. Komise podá zprávu o auditech provedených ve vztahu k 5. rámcovému programu pro výzkum po skončení dotčených činností. Velké mnozství informací o stavu auditu ex post je rovněz k dispozici ve výročních zprávách o činnosti. j) Rozsíření Komise podporuje stanovisko Evropského parlamentu, ze informace, které má Komise poskytovat orgánu příslusnému pro udělení absolutoria, jakoz i veřejnosti, by měly být co mozná nejpřístupnějsí a nejsrozumitelnějsí - a to i po rozsíření. Komise se domnívá, ze jiz dnes splňuje větsinu doporučení uvedených Evropským parlamentem. Některá stále jestě zbývá splnit, například struktura výroční zprávy o rozpočtovém a finančním řízení bude změněna tak, aby odrázela oblasti politik az od rozpočtového roku 2004, jenz byl prvním rokem, kdy byl rozpočet předlozen ve formátu ABB (Activity Based Budgeting - tvorba a čerpání rozpočtu podle činností). Kromě toho Evropský parlament správně zdůraznil význam zajistění toho, aby bylo sdílené řízení implementováno v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Jak uvedl Evropský parlament, jedná se o komplikovaný proces zahrnující v kazdém členském státě celou řadu správních orgánů. Odpovídající standardy jsou vsak jiz zavedeny a budou nadále rozvíjeny a podle potřeby zdokonalovány. Komise by taktéz ráda zdůraznila oblast twinningu. Dne 1. května 2004 vstoupila v platnost přepracovaná příručka pro twinningové projekty, která mj. zahrnuje efektivní platební postupy a nové pozadavky na určování cílů a výsledků, jichz má být dosazeno. Byla rovněz vypracována globální zpráva o projektech schválených mezi roky 1998 a 2001, která je k dispozici na adrese http://europa.eu.int/comm/enlargement/phare_evaluation_pdf/interim_s_zz_eur_01006_fv.pdf k) Vnějsí politiky Komise vzala řádně v úvahu doporučení Evropského parlamentu týkající se kontrolních mechanismů vztahujících se na vnějsích opatření. V roce 2002 zahájila Komise (EuropeAid) rozsáhlou iniciativu zaměřenou na zlepsování jak rozsahu, tak kvality auditů vedených externími auditory. Mimo jiné vypracovala výroční plány auditů na roky 2003 a 2004 a zpřísnila vseobecné pozadavky týkající se výběru auditorů a dodrzování mezinárodních standardů ze strany těchto auditorů, zejména auditorské nezávislosti. Kromě toho Komise přijímá nebo přijala doporučená opatření týkající se programů politiky sousedských vztahů a PHARE, jakoz i pomoci určené na vzdělávání a zdravotnictví. Komise systematicky přezkoumává nesplněné závazky, aby omezila výsi starých nebo nepouzívaných nesplněných závazků (RAL). Komise jiz za účelem poskytování humanitární pomoci vybrala přes 160 partnerských humanitárních organizací, a to na základě nové rámcové dohody o partnerství, která vstoupila v platnost dne 1. ledna 2004. II. Usnesení Evropského parlamentu o Evropském rozvojovém fondu (ERF) Komise přijímá doporučení Parlamentu a jiz provedla nebo v současnosti provádí nezbytná opatření. Kromě toho Komise vítá podporu Parlamentu k návrhu na integraci ERF do souhrnného rozpočtu Evropské unie. Návrh je v současnosti projednáván v Radě. Z mnoha doporučení Evropského parlamentu si Komise přeje zdůraznit tyto: i) Rozpočtová podpora Komise souhlasí s tím, ze jakmile jsou splněny podmínky stanovené ve finanční dohodě, stávají se finanční prostředky rozpočtové podpory po jejich uvolnění státu AKT součásti rozpočtu přijímajícího státu, a proto jsou spravovány a vynakládány v souladu s vnitrostátními postupy finančního řízení, a nikoliv s postupy vztahujícími se na ERF. Komise změnila své dozorové a kontrolní systémy, aby zohlednila konkrétní problémy vznikající v důsledku častějsího vyuzívání tohoto nástroje rozpočtové podpory. Delegace ve státech AKT přijímajících rozpočtovou podporu byly mimo jiné instruovány, aby kazdých sest měsíců podávaly za pouzití standardů vypracovaných ústředím Komise rozsáhlé zprávy o kvalitě řízení veřejných financí. Tato zpráva doplňuje analýzu a přezkumy řízení veřejných financí, které pravidelně provádí ostatní dárci, kteří spolupracují s Komisí. ii) Strategie auditu a vyhodnocování Evropský parlament zdůraznil, ze je nutné, aby Komise zajistila koordinaci a spolupráci mezi delegacemi a ústředím. Komise tento cíl podporuje a přijala mimo jiné nezbytná opatření k zajistění lepsího rozsahu a kvality auditů prováděných externími auditory. V červenci 2003 rovněz vstoupily v platnost nové pokyny pro vyhodnocování. Strategie auditu a vyhodnocování souvisí s posuzováním rizika, o němz obdrzely Evropský parlament, Rada a Účetní dvůr 12. března 2004 podrobnou zprávu (SEC(2004) 318). iii) Zpráva o finančním řízení Evropský parlament zádal o to, aby bylo do zprávy o finančním řízení zařazeno několik nových oblastí. Komise vsechna tato doporučení přijala ve zprávě o finančním řízení za rok 2003 týkající se 6., 7., 8., a 9. Evropského rozvojového fondu, která byla dne 22. června 2004 zaslána Evropskému parlamentu. III. Usnesení Evropského parlamentu o ESUO Komise vzala v úvahu doporučení Evropského parlamentu o ESUO a v patřičnou dobu provede nezbytná opatření. Komise se zejména zavázala provést studii o činnosti ESUO během padesáti let jeho existence se záměrem zveřejnit do konce roku 2004 přehled vhodný pro sirokou veřejnost. IV. Usnesení Evropského parlamentu o agenturách Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria pro agentury jsou směřována řediteli kazdé individuální agentury. Navíc usnesení provázející rozhodnutí o udělení absolutoria obsahují celou řadu horizontálních doporučení, jez se týkají agentur i Komise. Proto byly v nových finančních nařízeních institucionální vztahy mezi agenturami a Komisí značně posíleny, pokud jde například o účetnictví a interní audit. Komise obvykle organizuje pravidelná setkání s agenturami za účelem projednání účetních zálezitostí, zejména s cílem poskytnout aktuální informace o vývoji projektu modernizace. Pokud jde o účetní zálezitosti, má Komise kontaktní místo pro agentury, jehoz prostřednictvím jsou zodpovídány případné dotazy ze strany agentur. V souladu s článkem 185 nového finančního nařízení uplatňuje interní auditor Komise (sluzba interního auditu) v agenturách přijímajících finanční podporu Společenství stejné pravomoci, jaké uplatňuje v rámci Komise. Vzhledem k původním stavům zaměstnanců se sluzba interního auditu (IAS) nejprve zaměřila na analýzu a vyhodnocení struktur vnitřní kontroly, aby stanovila priority následné auditorské činnosti a mohla nabídnout cílené poradenství. Navíc Komise přijímá doporučená opatření týkající se mimo jiné harmonizovaného operačního rámce pro agentury, zaměstnanecké politiky a dalsí pomoci jednotlivým agenturám. Na druhou stranu se Komise domnívá, ze dalsí obecné studie o činnostech agentur a o jejich administrativních výdajích nejsou účelné. Komise dále připomíná, ze finanční příspěvky členského státu, v němz má agentura sídlo, jsou zcela dobrovolné. V. Doporučení Rady o souhrnném rozpočtu Komise vzala nálezitě v úvahu připomínky připojené k doporučení Rady, v němz doporučuje Evropskému parlamentu udělit Komisi absolutorium ohledně plnění rozpočtu Evropských společenství za rozpočtový rok 2002. Stejně jako Rada doufá i Komise, ze se výsledky zlepsení uskutečněných Komisí, pokud jde o právnost a řádnost podkladových operací, projeví v praxi v co mozná nejkratsím časovém horizontu tak, aby mohlo být dosazeno pozitivního prohlásení DAS (déclaration d'assurance). Proto se bude Komise snazit i nadále zajistit, aby kontrolní systémy poskytovaly přiměřenou záruku týkající se řízení rizika omylu v podkladových transakcích. Komise rovněz souhlasí s Radou, ze spolupráce s vnitrostátními kontrolními úřady je významným prostředkem ke zlepsení sdíleného řízení. Proto Komise podniká opatření k posílení této spolupráce. V rámci strukturálních fondů usiluje Komise o postupnou realizaci přístupu ,jednotného auditu", zalozeného na zvýsené výměně informací a koordinaci auditorské činnosti. Kromě toho podniká Komise nezbytná opatření k sledování připomínek Rady týkajících se jednotlivých kapitol výroční zprávy Účetního dvora.