1. Souhrn 1.1. Rozsah a souvislosti

EU a další světové mocnosti se shodly na tom[1], že globální oteplování nesmí přesáhnout teploty běžné před průmyslovou revolucí o více než 2˚ C. Jde o dlouhodobý cíl, k jehož dosažení je nutné, aby se do roku 2050 snížily emise skleníkových plynů alespoň o 50 % pod úroveň v roce 1990.

V krátkodobém horizontu se EU zavázala snížit emise skleníkových plynů o 20 % pod úroveň roku 1990, a pokud pro to budou podmínky, o 30 %[2]. Evropský parlament a Rada jsou za jedno v tom, že k dosažení uvedeného cíle by měla přispět všechna odvětví ekonomiky[3]. Odvětví využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF) zatím součástí tohoto cíle není. Toto posouzení dopadů má zmapovat, jakou roli by odvětví LULUCF mohlo sehrát.

Emise skleníkových plynů v EU pocházejí především z energetiky a další lidské činnosti. Některé emise se kompenzují pohlcováním uhlíku z atmosféry při fotosyntéze a jeho ukládáním v rostlinách, půdě a výrobcích z vytěženého dřeva. Různé způsoby využití půdy, lesnické a zemědělské postupy obhospodařování a využívání výrobků z vytěženého dřeva s dlouhou životností mohou omezit emise a zlepšit jejich pohlcování z atmosféry. Takové postupy zahrnuje odvětví LULUCF[4].

1.2. Definování problému

Pro zaúčtování emisí a pohlcení v odvětví LULUCF existují přesvědčivé důvody, především:

· zajistí se tak soudržnost politiky EU, protože zaúčtování je v souladu se strategií Evropa 2020, a účast všech odvětví v boji s klimatickou změnou; je to důležité pro EU, která podporuje nastolení rovných podmínek pro podniky a spravedlivé rozdělení nároků na jednotlivá odvětví;

· zajistí se zaznamenávání emisí a pohlcování ze všech odvětví, a zlepší se tím environmentální soudržnost závazků v oblasti změny klimatu, které na sebe EU vzala; v současné době se do účetních pravidel pro energetiku nezahrnují emise z biomasy určené k energetickému využití ani z jiných odvětví, která vyrábějí energii z biomasy;

· zlepší se ekonomická účinnost politiky EU v oblasti změny klimatu na cestě k ambicióznějším cílům tím, že všechna odvětví k ní budou moci přispět.

Zahrnutí odvětví LULUCF si žádá, aby byl vzat v úvahu jeho specifický charakter a rozdílná situace v jednotlivých členských státech. Účetní pravidla jsou nutná k tomu, aby se odlišily emise a pohlcení antropogenního původu od ostatních emisí. Vlivem přírodních škodlivých činitelů jako jsou požáry, vichřice, sucho, škůdci atd., ale i vlivem rozhodnutí v rámci obhospodařování, např. o těžbě nebo vysazování stromů, může dojít k reverzi emisí a pohlcení. Účetnictví tedy musí umožnit reverzi zohlednit. Monitorování a podávání zpráv o emisích a pohlceních je navíc složité a vyžaduje důsledný systém. Emise a pohlcení v lesích navíc meziročně výrazně kolísají a mohou tvořit značný podíl celkového množství emisí členských států.

1.3. Jak by se situace dále vyvíjela, kdyby se nepřistoupilo k řešení?

Odhaduje se, že propad (tj. pokud pohlcení převyšují emise) v odvětví LULUCF se v EU při dodržení stávajícího scénáře do roku 2020 sníží[5]. Odvětví jako celek zaznamená do roku 2020 přibližně 10% pokles ve srovnání s obdobím let 2005–2009. Výrazný pokles se očekává v obhospodařování lesů. Částečnou náhradu představuje vysazování „nových“ lesů (zalesňování). Emise a pohlcování emisí ze zemědělských činností jako je obhospodařování orné půdy a pastvin se podle odhadů nezmění nebo se zvýší. Dokud se odvětví LULUCF nestane součástí politiky EU v oblasti klimatu, existuje riziko, že nepříznivý vývoj a emise nebudou brány v úvahu.

Předpokládaná kapacita propadů by mohla postupně ovlivnit soudržnost strategií a ekonomickou účinnost. Pokud se nepřijmou opatření mající na zřeteli pokles pohlcování emisí, hrozí, že se zdroje, které by měly sloužit ke zmírnění dopadů změn klimatu, budou nadměrně využívat pro jiné účely, a vzniknou tím nerovné podmínky pro různá opatření na zmírnění klimatických změn. Pokles ekonomické účinnosti se může časem dále prohloubit, protože ve všech odvětvích budou nutná rozsáhlá dodatečná opatření k dosažení dlouhodobých cílů ochrany klimatu.

1.4. Cíle

Celkovým cílem je zajistit, aby odvětví LULUCF přispělo k plnění závazků EU v oblasti změny klimatu. K řešení problému směřují tyto operační cíle:

· monitorování a zprávy, které podávají členské státy, musí odpovídat pravidlům správné praxe (Good Practice Guidance), která vydal Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC) k zajištění transparentnosti, úplnosti, soudržnosti, porovnatelnosti a přesnosti odhadů;

· účetní pravidla by měla:

· mít široký záběr, aby se do nich mohly včlenit emise a pohlcení a všechny hlavní činnosti odvětví LULUCF (zalesňování, opětovné zalesňování, odlesňování, obhospodařování lesů, orné půdy a pastvin);

· zahrnout nestálý charakter emisí a pohlcení;

· poskytovat pobídky ke zmírňování dopadů změny klimatu;

· koncepční rámec k začlení odvětví LULUCF by měl být takový, aby nebyla schopnost členských států plnit cíle snížení emisí skleníkových plynů ohrožena meziročním kolísáním emisí a pohlcení nebo vážnými zásahy přírodních škodlivých činitelů.

1.5. Možnosti

Opatření k zahrnutí odvětví LULUCF by měla probíhat na dvou úrovních.

Nejprve je nutné definovat varianty pro strategický kontext, který by umožnil odvětví zaúčtovat, protože legislativa EU k závazkům na snížení množství emisí skleníkových plynů o 20 % do roku 2020 již existuje. Varianta bez opatření / „nečinnost EU“ (varianta č. 1) není myslitelná, protože EU je smluvní stranou Kjótského protokolu a na plnění jakéhokoli závazku by se měly podílet všechny členské státy a měly by se přijímat společné postupy. To by znamenalo, že „nečinnost“ by vedla pouze ke zpoždění všech opatření, dokud by se nedosáhlo dohody na mezinárodní úrovni. Varianta č. 2 spočívá ve vytvoření odděleného právního rámce pro odvětví LULUCF, který by byl mimo rámec daný rozhodnutím o „sdílení úsilí“ a systémem EU pro obchodování s emisemi. Varianta č. 2 se dělí na variantu bez stanovených cílů (variantu č. 2.I) a variantu s cíli (variantu č. 2.II). Varianta č. 3 spočívá v legislativním začlenění LULUCR do rozhodnutí o „sdílení úsilí“. Varianta využít systému EU pro obchodování s emisemi byla zavržena hned v počátečním stádiu.

Poté byly varianty rozpracovány, aby se zjistilo, jak dosáhnout důsledného účetnictví, monitorování a podávání zpráv. Zvažovaly se následující účetní možnosti:

(a) stejná účetní pravidla jako pravidla daná Kjótským protokolem pro první kontrolní období, včetně dobrovolného zaúčtování zemědělských činností, ale s povinným účtováním všech činností z odvětví lesnictví;

(b) účetní pravidla odpovídající očekávaným výstupům jednání Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu k druhému kontrolnímu období Kjótského protokolu, včetně povinného účtování činností z odvětví lesnictví a dobrovolného účtování zemědělských činností;

(c) účetní pravidla odpovídající očekávaným výstupům jednání Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu, ale zdokonalená zavedením povinného účtování činností jak z odvětví lesnictví, tak zemědělství.

Navržen byl i postup, jak ve třech etapách vytvořit důsledný systém monitorování a podávání zpráv. V první etapě by se vytvořil úplný systém podávání zpráv o emisích a pohlcení z různých činností za použití alespoň jednoduchých metodik. Druhá etapa by spočívala ve zpřesnění údajů v podávaných zprávách tím, že by se použily propracovanější metodiky. Nakonec by se zdokonalila porovnatelnost údajů jednotlivých členských států harmonizací monitorování, podávání zpráv a související nomenklatury. Možnosti účetnictví, monitorování a podávání zpráv jsou stejné pro obecné varianty 2 a 3, ale jejích dopad se liší podle strategického kontextu.

1.6. Dopad

Analýzy ukazují, že dvě ze širokých strategických variant by mohly vést ke splnění cíle zapojit všechna odvětví do plnění závazku EU na snížení emisí skleníkových plynů: konkrétně začleněním odvětví LULUCF do závazku EU snížit emise skleníkových plynů do samostatného rámce (varianta č. 2) nebo začleněním do rozhodnutí o „sdílení úsilí“ (varianta č. 3). Environmentální, ekonomický a sociální dopad variant se výrazně liší podle toho, jaká účetní pravidla se použijí, jak ukazuje tabulka č. 1.

Tabulka č. 1 Souhrn hlavních dopadů na úrovni EU

Druh dopadu || Varianta č. 1 || Varianta č. 2.I || Varianta č. 2.II || Varianta č. 3

|| Nečinnost EU || Začlenění odvětví LULUCF do odděleného právního rámce (žádný cíl) || Začlenění odvětví LULUCF do odděleného právního rámce (cil) || Začlenění odvětví LULUCF do rozhodnutí o „sdílení úsilí“

Účetní možnost || nepoužije se || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c)

Environmentální || || || || || || || || || ||

Výsledný vliv na další zmírnění dopadů změny klimatu průřezově všemi ekonomickými odvětvími (v mil. tun CO2 za rok) oproti referenčnímu scénáři || Žádný (zpožděný) || 0 || 0 || 0 || -7 || -5 || -5 || 80 || 13 || 39

Potenciální příspěvek k dosažení cíle EU snížit emise se zahrnutím referenčního scénáře (v mil. tun CO2 za rok) || Žádný (zpožděný) || -79 || -10 až -86 || -36 až -106 || -86 || -15 až -91 || -41 až-111 || 0 || 0 || 0

Potenciální příspěvek k dosažení cíle EU snížit emise (v % z celkového množství emisí skleníkových plynů v roce 1990) || Žádný (zpožděný) || -1,4 || -0,2 až -1,5 || -0,6 to -1,9 || -1,6 || -0,3 až -1,6 || -0,7 t-2/0 || 0 || 0 || 0

Economický || || || || || || || || || ||

Náklady na zmírnění dopadů změny klimatu || Žádný (zpožděný) || 0 || 0 || 0 || 40 || 27 || 27 || -166 || -55 || -156

Náklady na zlepšení monitorování a podávání zpráv (v millionech EUR) || Žádný (zpožděný) || 0,35 || 0,65 || 1,35 || 0,35 || 0,65 || 1,35 || 0,35 || 0,65 || 1,35

Sociální || || || || || || || || || ||

Vliv na zaměstnanost || Žádný (zpožděný) || 0 || 0 || 0 || Malý (neutrální nebo kladný) || Malý (neutrální nebo kladný)

Poznámka: Varianta 2.II vychází z cíle -5.4 mil. tun CO2 účtovaných kreditů. Pro účetní možnost b) a c) to odpovídá ceně uhlíku 5 EUR za tunu CO2 předpokládané podle varianty 3, ale pro účetní možnost a) je to 12 EUR za tunu CO2, protože se nezaúčtovává obhospodařování lesů. Záporná čísla znamenají, že jde o čisté pohlcení (a kladná čísla čisté emise). Zdroj: výpočty vycházejí z Böttcher et al. (2011) a aktuálních zdrojů JRC (2011b) s ohledem na přezkum Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu. Pro variantu 2.I b) se provedly dva odhady příspěvku k dosažení cíle EU snížit emise: jeden vychází z modelování a druhý z modelování a vnitrostátních odhadů.

Pokud jde o environmentální dopady, v ideálním případě by se měly posuzovat činnosti v lesnictví a zemědělství v dlouhodobém výhledu, protože může trvat desetiletí, než se projeví účinky opatření jako je například zalesňování. Stávající závazky EU nicméně sahají pouze do roku 2020 a jsou významným mezníkem. Jak dalece by se dalo jít nad rámec stávajících očekávání v oblasti úsilí (tj. nad rámec referenčního scénáře) závisí na strategickém kontextu, do kterého bude odvětví LULUCF začleněno. Odhaduje se, že další opatření v rámci variant 2.I a 3 bude mít vliv omezený a v rámci varianty 2.II vliv větší. Odhad ale plně nevystihuje potenciál zemědělství zmírnit dopady změny klimatu a nezahrnuje ani přínosy, které představuje náhrada materiálů. Pokud jde o ekonomické dopady, účetní možnost a) přinese větší náklady podle varianty 2.II, pokud budou stanoveny cíle, protože by se započítal jen zlomek úsilí o zmírnění změny klimatu. Na druhou stranu přinese také více kreditů než referenční scénář a to povede k úsporám nákladů u varianty 3, která nevyžaduje žádné další zmírňování dopadů změny klimatu z odvětví LULUCF, ale kredity se mohou použít místo snižování emisí podle rozhodnutí o „sdílení úsilí“. Náklady na všechny možnosti účetnictví jsou nulové v případě varianty č. 2.II, která nestanovuje žádné cíle, a u varianty č. 1, kde se nic nezaúčtovává. Sociální dopady jsou omezené a vliv na zaměstnanost je odhadován jako nízký a buď neutrální nebo kladný. Přesto se v případě variant 2.II a 3 může lišit jejich dopad mezi jednotlivými členskými státy.

1.7. Porovnání variant 1.7.1. Výběr správného strategického kontextu

Značným problémem, s kterým je třeba se vypořádat, aby se dalo odvětví LULUCF zahrnout do stávajícího právního rámce EU ke snížení emisí, je omezit dopad vysokého meziročního kolísání emisí a pohlcení a reverzibility těchto dějů. Rozhodnutí o „sdílení úsilí“ (varianta č. 3) vychází z každoročního plnění cílů a vyžaduje, aby členské státy lineárně snižovaly emise (nebo omezovaly jejich zvyšování). Lineární průběh však bude obtížné dodržet, protože se liší výsledné (čisté) emise mezi jednotlivými členskými státy a vykazované údaje se často a zásadně přepočítávají. V řadě případů to může vysoko překročit toleranci rozhodnutí „o sdíleném úsilí“. Dlouhá prodleva mezi opatřením v odvětví LULUCF a jeho výsledkem navíc způsobuje, že roční účetnictví nemá takovou vypovídací hodnotu jako v jiných odvětvích a lineární průběh požadovaného každoročního poklesu emisí nebude obecně relevantní. Varianta č. 2 se může s těmito problémy vypořádat zprůměrováním emisí a pohlcení za kontrolní období, a dosáhnout tak cíle pro meziroční výkyvy. Riziko spojené s variantou č. 3 je, že zahrnutím odvětví LULUCF poklesne dohodnuté úsilí odvětví, která už jsou zapojena do plnění současných závazků, čímž by se v podstatě závazek EU snížil. Tomuto nebezpečí by se při variantě č. 2 dalo vyhnout.

1.7.2. Zajištění důsledného účetnictví

V tabulce č. 2 je souhrnná analýza toho, jak jednotlivé účetní možnosti dosahují cílů. Pokud jde o vytvoření stejných podmínek pro různé možnosti zmírnění dopadů změny klimatu, nejvýznamnější je obhospodařování lesů. V tabulce č. 1 je vidět, že účetní možnost a) vytváří dodatečné kredity, které jsou neplánovanými (lacinými) zisky, protože zahrnují pohlcení, která by se stejně projevila, aniž by bylo potřeba změnit způsob hospodaření. Snahy o zmírnění dopadů změny klimatu se o 85 % sníží. Tím se zmírňování změn prodraží a omezí se motivace k přijímání dodatečných opatření. Může to také umožnit podstatný pokles čistých pohlcení a zvýšení čistých emisí, aniž by to mělo jakýkoli skutečný ekonomický dopad. A v účetnictví by se ani nezajistilo zohlednění nestálosti, protože by se nepokryly emise a pohlcení související se zemědělskou činností, pouze její část spojená s obhospodařováním lesů.

Tabulka č. 2 Účinnost jednotlivých účetních variant

Cíle || Míra dosažení cílů pomocí jednotlivých účetních možností

Účetní možnost a) Malé změny || Účetní možnost b) Očekávaný výsledek jednání Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu || Účetní možnost c) Rámcová úmluva OSN o změně klimatu+

Vytvořit stejné výchozí podmínky pro různé možnosti zmírnění dopadů změny klimatu || X || ● || ●●

Zajistit široké pokrytí emisí a pohlcení || ● || ● || ●●

Zajistit zohlednění nestálosti || X || ● || ●●

Zamezit vlivu závažných přírodních škodlivých činitelů na dodržení cílů členských států || ● || ●● || ●●

Legenda: x Cíl byl touto možností dosažen nedostatečně nebo vůbec ● cíl byl možností dosažen částečně ●● cíl byl možností dosažen dostatečně

Účetní možnosti b) a c) umožňují změnu propadu vyvolanou přirozeným nasycením a změnu ve stávajících strategiích bez vytváření úvěrů nebo kreditů. Umožňuje to vynětí změn emisí a pohlcení, které nejsou způsobeny lidskou činností. Vyžadují však úplné zaúčtování jakékoli odchylky od „referenční úrovně“. To znamená, že v referenčním scénáři budou všechny možnosti a způsoby umožňující snížení emisí za stejné alternativní náklady, ať už jde o pohlcování uhlíku, další energetické využívání biomasy (např. pro dosažní cíle daného směrnicí o podpoře využívání energií v obnovitelných zdrojů) nebo o náhradu materiálů. Zajistí se tím stejné podmínky pro různé možnosti zmírnění dopadů změny klimatu.

Pokud jde o zajištění širokého pokrytí emisí a pohlcení a zohlednění nestálosti emisí a pohlcení v účetnictví, povinné zaúčtování jak ze zemědělství, tak z lesnictví požaduje pouze účetní možnost c). Účetní možnosti a) a b) nechávají zaúčtování zemědělství na dobrovolnosti, což může ohrozit věrohodnost závazku EU. Větším rozsahem účtování by se mohl posílit jednotný přístup členských států. Je důležité, aby všechna odvětví ve všech členských státech přispívala k dosažení cílů strategie „Evropa 2020“, aby se zajistily rovné podmínky pro podniky a členské státy a spravedlivé rozdělení úsilí a aby se v rámci vnitřního trhu EU přistupovalo stejně k zemědělství, lesnictví i průmyslu. V dlouhodobém výhledu by také obsažnější účetní systém mohl vést ke zvýšení efektivity nákladů na dosažení stanoveného celkového cíle.

Co se týče snížení vlivu závažných přírodních škodlivých činitelů na dodržení cílů, účetní možnost b) a c) by měla zahrnovat účetní pravidla pro přírodní škodlivé činitele velkého rozsahu, a měla by tak omezit riziko nesplnění cílů snížit emise skleníkových plynů v případech, že se emise objeví v důsledku působení takových škodlivých činitelů, které jsou mimo kontrolu členských států. Dopad na celkové účetnictví EU by měl být zanedbatelný, ale představuje to pojistku pro nejvíce ohrožené členské státy.

1.7.3. Zlepšení monitoringu a podávání zpráv

Toto posouzení dopadů navrhuje, aby se zajistilo monitorování a podávání zpráv, které by bylo v souladu s pravidly správné praxe Mezivládního panelu pro změnu klimatu, pomocí tří postupných etap. První etapa by měla zahrnovat dosažení úplného podávání zpráv za použití alespoň jednoduché metodiky. Druhá etapa by spočívala ve zpřesnění údajů podávaných v těchto zprávách tím, že by se použily propracovanější metodiky. Pokroku by se mělo dosáhnout v prvním kontrolním období Kjótského protokolu, ale úsilí by mělo pokračovat i v období 2013–2020. Nakonec by se zdokonalila porovnatelnost údajů z jednotlivých členských států harmonizací monitorování, podávání zpráv a související nomenklatury.

Výše uvedené etapy by mohly být součásti návrhu Komise na revizi rozhodnutí o monitorovacím mechanismu.

1.8. Závěrečné poznámky

Mezinárodní dohoda o revidovaných účetních pravidlech pro odvětví LULUCF v druhém kontrolním období Kjótského protokolu byla dosažena až na 17. konferenci smluvních stran (COP 17) v Durbanu v prosinci 2011[6].

Pro zařazení odvětví LULUCF do závazků EU snížit emise skleníkových plynů nyní existují přesvědčivé důvody, zejména zvýšení soudržnosti politiky, environmentální jednota a ekonomická účinnost. Musí se však zohlednit specifické rysy odvětví LULUCF a různorodé podmínky jednotlivých členských států. Proto je důležité zajistit, aby existovala důsledná účetní pravidla, pravidla pro monitorování a podávání zpráv.

Účetní možnost c) zahrnuje povinné účetnictví emisí a pohlcování jak z lesnictví, tak ze zemědělských činností a přiznává stejnou váhu opatřením na zmírnění dopadů změny klimatu, ať už se realizují v lesnictví, zemědělství a průmyslových odvětvích nebo energetice. Vede to k efektivnímu využívání nákladů a zajistí se stejné podmínky jak pro členské státy, tak pro různá odvětví v rámci vnitřního trhu EU. Poskytne to také rámec pro pobídky ke zmírňování dopadů změn klimatu zemědělcům, lesníkům a průmyslu, což jim zajistí zviditelnění a správné zohlednění jejich činnosti. Široké pokrytí emisí a pohlcení zároveň zajistí, že se případné reverze dějů zanesou do účetního systému.

Monitorování a podávání zpráv se musí zlepšit, aby se podpořil účetní rámec a indikátory EU mapující pokroky v zemědělství a lesnictví. Komise navrhuje, aby se toho dosáhlo prostřednictvím odděleného právního rámce, tj. revizí rozhodnutí o monitorovacím mechanismu. Z důvodu porovnatelnosti a efektivity nákladů by se měly lépe využívat celounijní nástroje pro monitorování jako je LUCAS a CORINE.

Silná motivace se zajistí tím, že výsledky opatření přijímaných jednotlivými odvětvími se musí započítat do závazků EU snížit emise skleníkových plynů. To bude možné jedině tehdy, pokud bude zaveden správný strategický kontext pro odvětví LULUCF. Výrazné kolísání emisí a pohlcení v lesnictví znamená, že cíle stanovené jako roční snížení emisí, které platí pro ostatní odvětví, jsou nevhodné. Rovněž velká prodleva mezi přijetím opatření a jeho výsledkem staví odvětví LULUCF stranou většiny ostatních sektorů. Toto posouzení dopadů navrhuje, aby se pro odvětví LULUCF vytvořil zvláštní právní rámec jako nejlepší řešení.

EU se zavázala snížit emise skleníkových plynů o 20 % do roku 2020 oproti referenčnímu roku 1990 tím, že přistoupí k opatřením v ostatních odvětvích. Než zamíří ambice nad 20% cíl, musí proto nastat podmínky. Odvětví LULUCF se proto může oficiálně začlenit do závazků EU jen tehdy, pokud se EU rozhodne tuto hranici překročit (varianta 2.I). Neznamená to, že by se opatření na zmírňování změny klimatu měla opustit. Mohou být zpracovány národní plány pro zabezpečení strategie a výhledy pro odvětví LULUCF. Představovalo by to mezikrok směrem k začlenění tohoto odvětví do současných strategií.

[1] Rozhodnutí konference smluvních stran úmluvy 1/CR16 („cancúnské dohody“).

[2] Závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 8–9. března 2007, provedené rozhodnutím č. 2009/406/ES a směrnicí 2009/29/ES.

[3] Rozhodnutí č. 406/2009/ES a směrnice 2009/29/ES.

[4] LULUCF se zaměřuje v první řadě na emise a pohlcování uhlíku rostlinami a půdou, a proto se do něj nepočítají jiné skleníkové plyny ze zemědělské činnosti, např. methan a oxid dusný z chovů dobytka a hnojiv. Emise jiné než CO2 jsou zahrnuty do inventarizace odvětví „zemědělství“.

[5] V této souvislosti se výrazem „stávající scénář“ rozumí, že členské státy dosáhnou svého cíle 20 % snížení, včetně cílů pro obnovitelné zdroje energie.

[6] Rozhodnutí -/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu.