CS   CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
V Bruselu dne 8.2.2022  
COM(2022) 45 final  
 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ  
Akt o čipech pro Evropu   
 
1 
  
 
 
AKT O ČIPECH PRO EVROPU  
1. Úvod  
Polovodičové čipy jsou základními stavebními kameny digitálních a digitalizovaných 
výrobků. Pro moderní digitální  ekonomiku jsou čipy zásadní – používají se v chytrých 
telefonech a automobilech, ale i v kritických aplikacích a infrastrukturách v oblasti zdravotní 
péče, energetiky, mobility, komunikací a průmyslové automatizace. Určují výkonnostní 
charakteristiky digi tálních systémů, mimo jiné bezpečnost a energetickou účinnost, což je 
zásadní pro digitální a ekologickou transformaci EU. Mají rovněž stěžejní význam pro klíčové 
digitální technologie budoucnosti, včetně umělé inteligence (UI), 5G a edge computingu, jak 
je stanoveno ve sdělení Komise týkajícím se digitální dekády EU do roku 2030.1 Jednoduše 
řečeno, bez čipů neexistuje nic „digitálního“.  
Od vypuknutí pandemie počátkem roku 2020 čelí Evropa a další regiony světa významným 
problémům s dodávkami a nedostatku čipů. Vzhledem k tomu, že se digitální transformace 
zrychluje a proniká do všech částí společnosti, nedostatek čipů podkopává průmyslovou 
výrobu a hospodářský rozvoj ve všech odvětvích a může mít závažné společenské důsledky. 
Narušení dodavatelského řetězc e v oblasti polovodičů zaměřilo pozornost světa na čipy jako 
na jádro ekonomiky a našeho každodenního života.  
Odvětví polovodičů je náročné na kapitál i znalosti a dochází v něm k rychlému 
technologickému vývoji. Výroba čipů probíhá v rámci dodavatelského  řetězce, který je 
globální, složitý a v některých důležitých segmentech příliš koncentrovaný. V současnosti 
například na světě existují pouze dvě společnosti, a to na Tchaj -wanu a v Jižní Koreji, které 
jsou schopné vyrábět nejvyspělejší čipy.  
V oblasti p olovodičů je Evropa silná v některých konkrétních oblastech, například pokud jde 
o navrhování součástek pro výkonovou elektroniku, radiofrekvenční a analogová zařízení, 
snímače a mikroregulátory, které jsou široce používány v automobilovém a zpracovatelské m 
průmyslu. Evropa je rovněž světovým centrem výzkumu polovodičů. Má přední výzkumná 
střediska, která posouvají celosvětový vývoj nejmodernějších polovodičových technologií. 
Evropská technologie je ve skutečnosti klíčovým činitelem, který umožňuje miniatur izaci2 
čipů; koncepce jako FinFET a Gate All Around3 jsou potřebné pro výrobu výkonných čipů 
nové generace a technologie FDSOI4 má zásadní význam pro snížení spotřeby energie.   
Evropa má rovněž velmi dobrou pozici, pokud jde o materiály a vybavení potřebné  k 
provozování velkých závodů na výrobu čipů, přičemž řada společností hraje v dodavatelském 
                                                 
1  COM(2021) 118.  
2  Miniaturizace (Moorův zákon) je hlavní hnací silou navrhování čipů – téměř 60 let platilo, že každých 18 
měsíců dojde ke zdvojnásobení množství tranzistorů v dané oblasti polovodičů, a tedy ke zdvojnásobení 
výpočetního výkon u. Dnešní vyspělé čipy obsahují řádově desítky miliard tranzistorů na každý cm2 křemíku.  
3  Tranzistory typu GAAFET (Gate -all-around field effect transistors), nástupci tranzistorů typu FinFET (Fin 
field effect transistors), které se používají pro vyspělé  čipy, představují základní technologii, která je 
potřebná pro dosažení velikosti tranzistorů pod 3 nm.  
4  Technologie zpracování, například plně ochuzený křemík na izolátoru (FDSOI), přináší výhody 
redukovaných křemíkových geometrií se zjednodušeným výrobním procesem a dobrý kompromis mezi 
výkonností a spotřebou energie.  
 
2 
 řetězci zásadní úlohu. Má rovněž silná a diverzifikovaná průmyslová odvětví koncových 
uživatelů, například automobilový průmysl, průmyslovou automatizaci, zdravotn í péči, 
energetiku, komunikaci, zemědělství atd.  
Navzdory těmto přednostem má Evropa na celosvětovém trhu s polovodiči pouze 10% podíl5 
a je z velké části závislá na dodavatelích ze třetích zemí.  V případě narušení dodavatelského 
řetězce se mohou rezervy e vropských čipů v některých průmyslových odvětvích, například v 
automobilovém průmyslu, vyčerpat za několik týdnů6, což mnoho evropských průmyslových 
odvětví donutí zpomalit nebo zastavit výrobu. Kromě toho má Evropa omezené kapacity pro 
výrobu čipů, zejmén a v případě vyspělých výrobních technologií (pro velikost 22 nm a více) a 
žádné kapacity pro špičkové čipy (7 nm a méně)7. Je rovněž silně závislá v oblasti 
navrhování, balení a montáže8. 
Vzhledem k tomu, že se digitální transformace zrychluje a celosvětov á poptávka po čipech 
rychle roste9, přičemž se očekává, že do konce desetiletí se zdvojnásobí10, jsou polovodiče 
středem silných geostrategických zájmů a celosvětové technologické soutěže. Přední 
ekonomiky si chtějí zajistit dodávky nejvyspělejších čipů, ne boť ty stále více podmiňují jejich 
akceschopnost (ekonomickou, průmyslovou, vojenskou) a stimulují digitální transformaci. Již 
nyní intenzivně investují a zavádějí podpůrná opatření s cílem inovovat a posílit své výrobní 
kapacity. V návrhu amerického zákon a o čipech je stanoveno přidělení 52 miliard USD na 
výrobu, výzkum a vývoj do roku 202611. Čína urychluje úsilí o překonání své technologické 
ztráty a odhaduje se, že v roce 2025 budou její investice za poslední desetiletí činit přibližně 
150 miliard USD, a  to v souladu s řadou plánů a iniciativ, například „Made in China 2025“12. 
Japonsko nedávno oznámilo veřejné financování domácích investic do polovodičů ve výši 8 
miliard USD, které má být dále doplněno dalšími finančními zdroji13. Jižní Korea posílí svůj 
polovodičový průmysl tím, že prostřednictvím daňových pobídek podpoří soukromé investice 
                                                 
5  Zdroj: „ Strengthening the semiconductor supply chain in an u ncertain era “ (Posílení dodavatelského řetězce 
polovodičů v nejisté době), Boston Consulting a SIA (Semiconductor Industry Association – Sdružení 
polovodičového průmyslu)  
6  Odhady Komise založené na výrobních postupech „just in time“ (přesně na čas), kter é minimalizují odpad a 
zvyšují efektivitu udržováním zásob na nízké úrovni. Tyto postupy jsou široce využívány v automobilovém 
dodavatelském řetězci, viz The semiconductor shortage in autos:  Strategie s for success |  McKinsey  
(Nedostatek polovodičů pro automobily: strategie úspěchu | McKinsey). Napří klad v USA se zásoby čipů pro 
výrobní odvětví snížily ze 40 dnů v roce 2019 na méně než 5 dnů dodávek. Viz  
https://www.commerce.gov/news/blog /2022/01/results -semiconductor -supply -chain -request -information   
7  Při výrobě polovodičů tradičně souvisí výrobní technologie s velikostí tranzistoru a měří se v nanometrech 
(nm); 1 nm je jedna miliardtina metru. Menší technologie zpracování zajišťují vyš ší výkon a energetickou 
účinnost, ale výroba je rovněž složitější a dražší. Dnes se vyrábí velikosti i pouhých 5 nm, přičemž velikost 3 
nm je v předvýrobní fázi a velikost 2 nm je ve vývoji.  
8  Balení a montáž jsou posledními fázemi výroby čipů. Označují ř adu kroků v oblasti zpracování nezbytných k 
dodání čipu ve formě, kterou lze použít v elektronických zařízeních. Destičky se nařežou do forem, vytvoří 
se vzájemná propojení, poté se čipy zapouzdří, aby byla zajištěna ochrana před vnějšími činiteli – napřík lad 
vlhkostí, chemickými látkami atd. V moderních baleních je do jediného zařízení integrováno více součástek.  
9  Poptávka byla v roce 2021 o 17 % vyšší než v roce 2019, přičemž nebyla doprovázena úměrným nárůstem na 
straně nabídky, což vedlo k velké nerov nováze mezi poptávkou a nabídkou: 
https://www.commerce.gov/news/blog/2022/01/results -semiconductor -supply -chain -request -information   
10  Prognóza organizace SEMI (Semiconductor Equipment and Materials International) a výzkum technologie 
VLSI.  
11 https://www.congress.gov/bill/117th -congress/senate -bill/1260 ?s=1&r=52   
12 https://crsreports.congress.gov/product/pdf/R/R46767   
13 https://www.reuters.com/technology/japan -create -scheme -subsidise -domestic -chip-output -nikkei -2021 -11-
07/  
 
3 
 domácích společností do výzkumu, vývoje a výroby, jejichž výše se do roku 2030 odhaduje 
na 450 miliard USD14.   
Vzhledem k rostoucímu geopolitickému napětí, rychlému růst u poptávky a možnosti dalších 
narušení dodavatelského řetězce musí Evropa využít svých předností a zavést účinné 
mechanismy k vytvoření silnějších vedoucích pozic a zajištění bezpečnosti dodávek v rámci 
globálního průmyslového řetězce. Je to jediný způsob,  jak může Evropa mít prostředky k 
dosažení vlivu potřebného v dobách krize a k zachování chodu globálních dodavatelských 
řetězců navzdory novému geopolitickému uspořádání příslušných dodavatelských řetězců. 
Znamená to podporovat vyváženější vzájemné závisl osti, jakož i odolné dodavatelské řetězce 
bez kritických míst.  
Evropa má potenciál stát se průmyslovým lídrem na polovodičových trzích budoucnosti. 
Jejím cílem je dosáhnout do roku 2030 alespoň 20 % světové výroby špičkových a 
udržitelných polovodičů v hod notovém vyjádření15. Cílem je nejen snížit nadměrné závislosti, 
ale také využít příležitostí, které nabízejí stále digitalizovanější trhy a technologické změny. 
Zlepší se tak konkurenceschopnost evropského polovodičového ekosystému a evropského 
průmyslu obe cně, včetně malých a středních podniků, neboť průmysl v celé EU bude mít 
bezpečnější přístup k výkonným a energeticky účinným čipům a bude evropským občanům a 
světovým trhům dodávat inovativní výrobky.  
Aby toho Evropa dosáhla, bude muset podstatně zvýšit svou výrobní kapacitu a vytvořit 
kapacity v oblasti špičkových technologií. Vzhledem ke zdvojnásobení trhu a míře úsilí 
vyvíjeného v ostatních částech světa se podíl Evropy na trhu bez rychlých a dostatečných 
investic sníží na méně než 5 %. Mohlo by rovněž  dojít ke zpoždění v zavádění čipů nové 
generace do evropského průmyslu, což by ohrozilo jeho obecnou konkurenceschopnost a 
technologickou autonomii.  
Zatímco odvětví polovodičů investuje více než jakékoli jiné odvětví do výzkumu, vývoje a 
kapitálového vybavení, rizika spojená s investicemi a velmi dlouhá návratnost těchto investic 
spolu se strategickým významem polovodičové technologie jsou důvodem, proč bylo toto 
odvětví vždy předmětem veřejné podpory16. EU toto odvětví podporuje zejména 
prostřednictvím  svých rámcových programů pro výzkum, přičemž již dříve stanovila 
ambiciózní cíle pro získání podílu na trhu společně s průmyslem17. Většina investic se však 
zaměřovala na výzkum a vývoj a nepostačovala k řešení celé škály problémů v tomto odvětví. 
Je zapot řebí komplexnější soubor opatření a režimů financování a mnohem užší spolupráce 
subjektů na straně nabídky a poptávky.   
Dopad nedostatku čipů na evropské hospodářství zdůraznil, jak naléhavé je podniknout další 
kroky. Úsilí v tomto směru musí začít ihned,  přičemž je třeba mobilizovat všechny příslušné 
veřejné a soukromé subjekty, využít předností, diverzifikovat schopnosti, zabývat se 
strukturálními rozdíly, začleňovat nové trhy a budovat mezinárodní partnerství.  
Dne 15. září 2021 oznámila předsedkyně Komi se Ursula von der Leyenová ve svém projevu o 
stavu Unie18 akt EU o čipech a poukázala na potřebu propojit prvotřídní evropské kapacity v 
                                                 
14 https://spectrum.ieee.org/south -koreas -450billion -investment -latest -in-chip-making -push   
15  Viz poznámka pod čarou č.  1. 
16  Zpráva rady PCAST  o polovodičích z roku 2017  
17  Electronics industry submits plan to make Europe a global leader in micro and nano -electronics  (Odvětví 
elektroniky předkládá plán, jak z Evropy udělat světového lídra v oblasti mikroelektroniky a 
nanoelektroniky)  
18  Stav Unie v roce 2021 – Streamovací služba Evropské Komise (europa.eu)   
 
4 
 oblasti výzkumu a koordinovat investice EU a jednotlivých členských států v rámci celého 
hodnotového řetězce.  
Akt EU o č ipech navrhuje stavět na přednostech Evropy a vyřešit přetrvávající slabiny, 
vytvořit prosperující polovodičový ekosystém a odolný dodavatelský řetězec a zároveň 
stanovit opatření pro přípravu na budoucí narušení dodavatelského řetězce, jejich předvídání a  
reakci na ně.  
Akt o čipech je pro Evropu jedinečnou příležitostí jednat ve všech členských státech společně 
a ku prospěchu celé Evropy. V krátkodobém horizontu umožní chápat a předvídat budoucí 
krize v oblasti čipů, řešit je prostřednictvím úzké koordinac e s členskými státy a vybavit Unii 
nástroji, které mají k dispozici některé podobně smýšlející země19. V krátkodobém až 
střednědobém horizontu posílí výrobní činnosti v Unii a podpoří růst a inovace v celém 
hodnotovém řetězci, přičemž se bude zabývat bezpeč ností dodávek a odolnějším 
ekosystémem. Ve střednědobém až dlouhodobém horizontu pak posílí vedoucí postavení 
Evropy v oblasti technologií a zároveň připraví požadované technologické možnosti, které by 
podpořily přenos znalostí z výzkumu do výroby a přines ly Evropě postavení technologického 
lídra na inovativních navazujících trzích.   
Toto sdělení poskytuje souvislosti a navrhuje soubor opatření pro posílení evropského 
polovodičového ekosystému pro digitální dekádu. Za tímto účelem jsou k němu připojeny tyt o 
dokumenty:  
– Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, jehož cílem je vybudovat odolný 
evropský ekosystém a posílit vedoucí postavení Evropy v oblasti technologií, poskytnout 
vhodný rámec pro investice do výroby čipů a zajistit účinnou koordinaci mezi členskými 
státy a Komisí při řešení krizí na trhu s polovodiči.  
– Doporučení Komise určené členským státům, které předjímá klíčová opatření stanovená v 
navrhovaném nařízení, dokud nebude návrh přijat, a navrhuje rámec správy, který může 
začít fungovat okamžitě s cílem pomoci překonat současný nedostatek.  
– Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (EU) 2021/2085, kterým se zřizují 
společné podniky v rámci programu Horizont Evropa.  
2.  Perspektivy Evropy a tržní příležitosti  
2.1 Globální nedostatek polovodičů  
Současný nedostatek polovodičů je výsledkem kombinace činit elů: silné a zvyšující se 
poptávky po digitálních technologiích, strukturálních vlastností dodavatelských řetězců 
polovodičů (například dlouhých výrobních cyklů kolidujících s výrobními modely „just -in-
time“ na straně uživatelů polovodičů, nebo nepružné a koncentrované nabídky, což se dále 
zhoršilo v důsledku krize COVID -19), jakož i geopolitického napětí. Kvůli rozsáhlé 
digitalizaci hospodářství a společnosti se poptávka po čipech (např. v telefonech a anténách 
5G, nových videohrách, snímačích a zařízeních  pro internet věcí atd.) výrazně zvýšila ještě 
před pandemií. Pandemie situaci zhoršila a odhalila zásadní úlohu čipů pro moderní 
ekonomiky a společnosti prostřednictvím řady souběžně probíhajících změn.  
Práce z domova, domácí výuka a digitální zábava jak o důsledek omezení volného pohybu 
osob vedly k nárůstu poptávky po vybavení z oblasti IT, včetně  počítačů, laptopů a 
                                                 
19    Např. zákon o obranné výrobě v USA.  
 
5 
 periferních zařízení, bezdrátových sítí, herních konzolí, jakož i po datových centrech, 
serverech a síťovém vybavení, a k nárůstu poptávky po nezbytných čipech.  
Řada výrobních závodů na čipy byla v posledních dvou letech dočasně uzavřena kvůli 
pandemii i kvůli přírodním katastrofám, což způsobilo ještě větší zatížení globálních 
hodnotových řetězců polovodičů. Dodávky polovodičů z východní Asie do Evropy se dále 
zpomalily v důsledku obecných problémů dodavatelských řetězců způsobených dopravními 
omezeními, která zavedly vlády na celém světě za účelem boje proti pandemii.  
Plánování průmyslu a prognózování poptáv ky se staly obtížnějšími. Mezi ty, kdo tímto 
nedostatkem trpěli, patřili výrobci automobilů. Na začátku roku 2020 omezili výrobci 
automobilů objednávky čipů, protože klesala poptávka. Továrny přidělily dostupnou kapacitu 
vybavení pro IT. Když na konci roku  2020 došlo k oživení poptávky po vozidlech,  továrny 
pracovaly na plnou kapacitu, takže výrobci automobilů museli čekat až jeden rok nebo i 
déle20. V důsledku toho bylo v celé Evropě i po celém světě uzavřeno mnoho automobilových 
závodů a pracovníci byli pr opuštěni21. Evropští výrobci automobilů vyzvali ke zvýšení 
kapacity pro výrobu čipů v EU a ke snížení závislosti na dovozu ze zahraničí22. V 
celosvětovém měřítku nebylo v roce 202123 vzhledem k nedostatku čipů možné vyrobit 11,3 
milionu automobilů a v některý ch členských státech výroba ve srovnání s rokem 2019 klesla o 
34 %, zpět na úroveň z roku 197524. Stejně těžce bylo zasaženo odvětví průmyslových 
zařízení25. 
Problémy s nabídkou  byly rovněž dále posíleny napětím v oblasti obchodu mezi USA a Čínou 
a má se za to, že obava z dalších zákazů vývozu ze strany USA vedla některé čínské 
společnosti k tomu, aby se zásobily čipy.  
Nejdůležitější je, že nárůst poptávky neodpovídal nabídce, která se nemohla dostatečně rychle 
zvýšit. Výrobní linky jsou nastaveny na konkrétn í typ čipu, což je proces, který trvá několik 
měsíců a stojí několik miliard eur. Výrobních linek je zároveň málo a jsou koncentrované; 
musí vždy pracovat téměř na plnou kapacitu, aby pokryly velmi vysoké investiční náklady, a 
mají proto malou pružnost, po kud jde o přizpůsobení se nárůstu poptávky.  
Celkově byla zasažena řada hospodářských odvětví. Zpoždění při dodávání specializovaných 
čipů pro zdravotnické prostředky, například přístroje pro monitorování při intenzivní péči, 
kardiostimulátory, monitory kr evního cukru nebo defibrilátory, může ohrozit životy26. Nelze v 
dostatečném počtu vyrábět kreditní karty, spotřební elektronika je vyprodaná. Ohrožena jsou 
                                                 
20 „Understanding the global chip shortages “ (Jak porozumět celosvětovému nedostatku čipů), J.P. Kleinhans & 
J. Hess, Stiftung Neue Verantwortung (2021).  
21  Nedostatek polovodičů stál v roce 2021 automobilový průmysl odhadem 210 miliard USD v příjmech – 
Alixpartners  (2021).  
22  https://www.acea.auto/message -dg/chip -shortage -auto-industry -calls-for-more -eu-made -semiconductors/   
23  Odhady od společnosti AutoForecast Solutions . 
24  Zdroj: Verband der Automobilindustrie  (Svaz automobilového průmyslu)  
25  Dopad nedostatku vedl v období od ledna do října 2021 k poklesu průmyslové výroby v celé EU o 5,1 
procentního bodu . Třetina tohoto poklesu pocházela z odvětví motorových vozidel (0,9 %) a strojů a zařízení 
(0,8 %). https://voxeu.org/article/impact -shortages -manufacturing -eu  
26  V nedávném průzkumu  sdružení Advanced Medical Technology Association (Sdružení pro pokročilé 
lékařské technologie) bylo zjištěno, že dvě třetiny společností zabývajících se lékařskými technologiemi 
používají alespoň v polovině svých výrobků polovodiče.  Všichni respondenti zaznamenali určité narušení 
svého dodavatelského řetězce čipů. Zpoždění se značně liší, a to od dvou do 52 i více  týdnů;   
Pacemaker, Ultrasound Companies Seek Priority Amid Shortage (Společnosti vyrábějící kardiostimulátory a 
ultrazvuková zařízení hledají prioritu při nedostatku čipů), The Wall Street Journal (2021).  
 
6 
 rovněž strategická odvětví, jako je obrana, bezpečnost a letectví. Na trhy začaly pronikat 
nespolehli vé padělané čipy, což ohrožuje bezpečnost a spolehlivost elektronických zařízení27. 
Je pravděpodobné, že k odstranění současného nedostatku nedojde dříve než v roce 2023, 
nebo dokonce až v roce 2024. Vzhledem k tomu, že poptávka dále poroste a výrobní kapacity 
potřebují určitou dobu, aby se zkonsolidovaly, bude nedostatek čipů pokračovat a inflační tlak 
zesílí.  
2.2 Vývoj trhů a technologie polovodičů  
Hodnota celosvětového trhu s čipy v roce 2021 činila přibližně  550 miliard USD28. Většina 
celosvětové poptávky dnes pochází z aplikací pro konečné použití v oblasti výpočetní 
techniky, včetně  počítačů a infrastruktury datových center (32 %), v oblasti komunikací, 
včetně mobilních telefonů a síťové infrastruktury (31 %), a v oblasti spotřební elektroniky (12 
%). Míra růstu je vysoká i v segmentech, kde dříve převládaly analogové a mechanické 
technologie, například v automobilové a průmyslové výrobě (vždy o 12 %), ve kterých je 
Evropa silná29 (obrázek 1).  
 
 
Obrázek 1: Segmenty trhu polovodičů podle typu zařízení a podle poptávky v odvětví koncových 
uživatelů30 
Očekává se,  že celosvětový trh s čipy dosáhne do roku 2030 hodnoty více než 1 bilionu USD, 
což bude způsobeno neustálým růstem objemu dat a začleněním stále rostoucí výpočetní síly, 
umělé inteligence a konektivity ve všech oblastech.  
Rostoucí poptávka po čipech je ro vněž motivována novými tržními příležitostmi, mezi něž 
patří:  
                                                 
27 V této souvislosti se v listopadu 2021 na plená rním zasedání vlád a orgánů věnovaném polovodičům jednalo o 
otázce padělaných polovodičů.  
28  Podle společnosti IC Insights  byl prodej v roce 2021 o 26 % vyšší než v roce 2020 a očekávaný růst v roce 
2022 je 11 %.  
29  Sdružení polovodičového průmyslu Factbook 2021  (údaje za ro k 2020).  
30  Zdroj SIA / WSTS , IC Insights.  

 
7 
  Umělá inteligence: Umělá inteligence bude mít větší vliv v mnoha odvětvích. K zajištění 
potřebného výkonu jsou zapotřebí speciální výpočetní a snímací architektury, přičemž 
segment čipů pro uměl ou inteligenci roste v odvětví mikroelektroniky zdaleka nejrychleji 
a očekává se, že roční tempo růstu v nadcházejících letech přesáhne 40 %31. 
 Edge computing : zpracování údajů se postupně přesouvá z cloudových datových center na 
okraj sítě, kde jsou data g enerována. Připojení 5G dále podpoří rozšíření trhu s internetem 
věcí a analytici očekávají, že do roku 2025 bude na okraji sítě zpracováno až 80 % údajů, 
což povede k ročnímu růstu o 35 % v případě trhů edge computingu souvisejících s 
průmyslovým internet em věcí a daty generovaných podniky32, což jsou odvětví, v nichž 
má EU hlavní pravomoci.  
 Digitální transformace obecně a vývoj vertikálních vlivů:  v jádru strategie se pro každé 
odvětví očekává do roku 2025 desetinásobný nárůst počtu připojených zařízení. To platí 
zejména pro odvětví, jako jsou výroba a automatizace, zemědělství, telekomunikační sítě, 
energetická infrastruktura nebo zdravotnické služby. Například se očekává, že polovodiče 
ve zdravotnictví budou v období 2020 –2025 růst meziročním tempem 10 %33. Poptávka, 
která je poháněna elektrifikací a autonomním řízením, poroste také v automobilovém 
průmyslu: očekává se, že do roku 2026 poroste trh s elektronikou pro vozidla o téměř 15 
% ročně na 78 miliard USD34. 
Mezi relevantní trendy patří také návrhy na zakázku pro potřeby konkrétních průmyslových 
odvětví. Aby bylo možné uspokojit různé případy použití v tradičních a nově vznikajících 
segmentech trhu a dosáhnout vyšší výkonnosti, jsou zapotřebí architektury specifické pro 
jednotlivé oblasti, které zvýší p optávku po čipech na zakázku. Zvýšená hodnota polovodičů 
vede uživatelské podniky, například online platformy nebo automobilové společnosti, k tomu, 
aby se podílely na navrhování čipů či dokonce vyráběly vlastní čipy.  
Toto  odvětví  je rovněž  poháněno  rychlým  technologickým  vývojem,  který  přibližuje  
miniaturizaci  novým  hranicím  a zároveň  zvyšuje  výpočetní  výkonnost,  snižuje  náklady  a 
omezuje  spotřebu  energie.  Mezi  reprezentativní  příklady  patří:  nové  tranzistorové  
technologie,  například  Gate  All Around  a pokročilé  FDSOI , nové  architektury  integrace  
systémů,  které  umožňují  sdružování  různých  čipů,  a nově  vznikající  průlomové  technologie,  
například  kvantová35 a neuromorfní36, jakož  i nové  počítačové  architektury  založené  na 
vyspělých  procesorových  jádrech,  včetně  otevřených  zdrojů.  A dále, používání  nových  
materiálů  pro destičky,  například  karbidu  křemíku  a nitridu  gallitého,  přinese  vyšší  výkonnost  
v komunikaci  a pro aplikace  výkonové  elektroniky  v oblasti  elektromobility  a energie  z 
obnovitelných  zdrojů.   
V neposlední řadě platí, že pokud se elektronické výrobky budou používat déle díky jejich 
konstrukci, která umožní delší životnost a služby modernizace, sníží se četnost jejich výměn a 
                                                 
31   Prognózy společností Technavio , Allied Market Research , Market Research Future  
32  IOT Analytics   
33   „Semiconductor in Healthcare M arket:  Industry Insights, major Key Players and Current Trends Analysis “ 
(Polovodiče na trhu zdravotní péče: poznatky z průmyslu, hlavní klíčoví hráči a analýza současných trendů), 
MarketWatch, 2021.  
34  Prognóza  společnosti  Yole Developpement  
35 Kvantové technologie jsou příslibem nebývalých možností v oblasti výpočetní techniky, komunikace a 
snímání, ať už představují samostatná řešení nebo jsou integrovány s klasickými řešeními. První součástky 
založené na kvantových technologiích se již na trh u objevují.  
36  Neuromorfní architektura napodobuje neurální strukturu a fungování lidského mozku a usnadňuje učení čipů 
v průběhu času při výrazném zlepšení energetické účinnosti.   
 
8 
 potřeba nových výrobků. Materiály pro mikročipy mohou být získávány z el ektronického 
odpadu; je například technicky možné recyklovat složené polovodičové materiály, i když v 
současné době pouze ve velmi malých množstvích.  
2.3 Postavení Evropy  
Evropský průmysl má v hodnotovém řetězci polovodičů mnoho předností a určité slabiny . 
Přehled postavení Evropy je uveden na obrázku 2.  
Odvětví polovodičů se vyznačuje intenzivní činností v oblasti výzkumu a vývoje, kdy 
společnosti opětovně investují více než 15 % svých příjmů do výzkumu technologií nové 
generace . EU je domovem předních s větových výzkumných a technologických organizací a 
mnoha vynikajících univerzit a výzkumných ústavů rozmístěných po celé Unii. Evropské 
výzkumné a technologické organizace jsou průkopníky technik výroby některých z 
nejvyspělejších čipů na světě. Výpočetní výkonnost dnešních čipů je způsobena neustálou 
miniaturizací technologie zpracování FinFET, kterou zase usnadnila litografie využívající 
extrémní ultrafialové záření vyvinutá v Evropě. Doplňková technologie zpracování FDSOI, 
vyvinutá a zavedená do průmyslu  v Evropě, nabízí značné výkonnostní výhody, pokud jde o 
energetickou účinnost zařízení napájených bateriemi. V každém dnes vyrobeném mobilním 
telefonu jsou čipy založené na technologiích zpracování FinFET a FDSOI.  
 
Obrázek  2: Dodavatelský řetězec polovodičů: podíly EU v příslušných segmentech na světovém trhu  
Výroba polovodičů vyžaduje obrovské množství jedinečných materiálů, chemických látek a 
sofistikovaného vybavení, které pro každou fázi výrobního procesu poskytují specializovaní 
dodavatelé. Ev ropa je domovem předních světových dodavatelů zařízení a surovin, jako jsou 
podložky a plyny37. V této části dodavatelského řetězce jsou některé evropské subjekty, které 
působí v oblasti výrobních zařízení, ve svých segmentech trhu velmi silné, a to do té m íry, že 
                                                 
37  Navzdory těmto silným stránkám je Evropa v určitých materiálech, napříkl ad fotorezistentním nebo 
křemíkovém kovu, závislá na třetích zemích. Evropská komise zřídila Evropskou alianci pro suroviny , aby 
pomohla budovat odolnost v oblasti surovin.   
 

 
9 
 ve světě nelze vyrobit žádný vyspělý čip bez zařízení vyrobeného v EU, například 
litografických strojů pro extrémní ultrafialové záření.  
Evropa má rovněž přední výrobce čipů, kteří se specializují na navrhování konkrétních 
polovodičových součástek.  Dodavatelé polovodičů z EU jsou světovými lídry v oblasti čipů 
pro automobilový průmysl a pro průmyslová zařízení, což jsou dva rychle rostoucí trhy38.     
Evropa je rovněž domovem průmyslových odvětví, která představují silnou uživatelskou 
základnu a budo u mezi těmi, která se do budoucna stanou hnací silou poptávky, včetně mimo 
jiné poptávky po vyspělejších výrobních technologiích. Polovodičové společnosti ve stále 
větší míře společně navrhují čipy se společnostmi, které jsou koncovými uživateli, za účelem  
zlepšení výkonnosti systému; jde o trend, kde má Evropa prostor ke zlepšení.  
Navzdory těmto přednostem činí dnes  podíl EU na celosvětových příjmech z polovodičových 
čipů přibližně 10 %, zatímco v 90. letech to bylo více než 20 %39. Výroba v Evropě částečn ě 
poklesla kvůli neexistenci velkých výpočetních společností a ústupu výrobců mobilních 
telefonů, kteří by mohli odůvodňovat velmi rozsáhlé investice. Vysoké výrobní náklady 
rovněž vedly k tomu, že se výroba přesunula do Asie, kde těží z nižších nákladů a vyšší 
veřejné podpory.  V posledních několika letech evropský polovodičový průmysl opětovně 
investoval do výroby, avšak nikoliv v rozsahu, který je dostatečný k udržení očekávaného 
růstu v budoucnosti.  
Většina společností dnes provozuje svou činnost založenou na modelech „fabless“ (nebo fab -
lite), kdy zadávají veškerou svou výrobu (nebo její část) externím továrnám. Evropští výrobci 
čipů se zaměřili na výrobu pro trhy, kde jsou silní, například analogové  trhy, a kde dosud 
nejsou nutné špičkové technologie požadované výpočetní technikou a komunikací. I když se 
zařízení pro výrobu pod 7 nm vyrábí pouze v Evropě, nemá Evropa žádné továrny vyrábějící 
čipy s technologií zpracování pod 22 nm, zatímco trhy budou cnosti budou stále více směřovat 
k čipům pod 5 nm. Pokud jde o montáž, testování a balení čipů, jsou tyto činnosti tradičně 
zadávány do východní Asie.  
Při miliardách tranzistorů v jednom čipu může nový návrh vyžadovat několik let úsilí stovek 
inženýrů vyu žívajících externí duševní vlastnictví a software pro automatizaci elektronického 
navrhování. Hlavní dodavatelé sídlí mimo Evropu. V celé Unii však existuje značné množství 
talentovaných lidí v oblasti navrhování a v poslední době se stále více malých evro pských 
společností zabývá navrhováním vyspělých procesorů a urychlovačů, zejména pro čipy umělé 
inteligence.  
3. Strategie v oblasti čipů pro digitální dekádu  
3.1 Evropská vize a strategická aktiva pro její realizaci  
Vzhledem k ústřední úloze, kterou hrají čipy v digitální ekonomice, jejich geopolitickému 
rozměru a současné silné koncentraci výrobní kapacity musí Unie naléhavě posílit svůj 
polovodičový ekosystém, zvýšit svou odolnost, jakož i bezpečnost dodávek a sníži t své vnější 
závislosti.  
V prosinci 2020 podepsalo 22 členských států prohlášení o evropské iniciativě v oblasti 
                                                 
38   Společnosti z EU mají v oblasti navrhování č ipů pro automobilový průmysl silné postavení, ale část výroby 
probíhá i v jiných regionech.  
39   Zdroj Rozhodnutí / Carsa  
 
10 
 procesorů a polovodičových technologií40. Vzaly na vědomí, že podíl Evropy na 
celosvětovém trhu s polovodiči je výrazně nižší, než odpovídá jej ímu ekonomickému 
postavení. Dohodly se, že vynaloží „zvláštní úsilí na posílení ekosystému procesorů a 
polovodičů a na rozšíření průmyslové přítomnosti v celém dodavatelském řetězci s cílem řešit 
klíčové technologické, bezpečnostní a společenské výzvy“. Di gitální kompas Komise41 
zveřejněný v březnu 2021 na uvedeném základě stanovil cíl, aby do roku 2030 „výroba 
špičkových a udržitelných polovodičů v Unii představovala alespoň 20 % světové 
produkce“.  Návrh politického programu 2030 „Cesta k digitální dekádě“42 tuto ambici znovu 
potvrdil.  
Evropa disponuje velmi silnými aktivy, která jsou diverzifikovaná a rozložená v mnoha 
členských státech, a při potřebném úsilí a s kritickým množstvím investic, a to jak z 
veřejného, tak ze soukromého sektoru, je schopna tuto a mbiciózní vizi naplnit.   
Evropa musí a může mobilizovat nebývalou úroveň investic vzhledem k vysokým pozitivním 
vedlejším vlivům, které má toto odvětví na hospodářství a řadu oblastí veřejného zájmu. 
Velké veřejné investice budou mít zásadní význam pro př ilákání vysokých soukromých 
investic, které v případě evropských společností již dosahují řádově 6 miliard EUR ročně. 
Zvýšené investice do polovodičů budou sloužit všem průmyslovým odvětvím a společnosti 
jako celku a budou přínosem pro všechny členské stát y. 
Dalším faktorem úspěchu bude ještě užší spolupráce. Evropa musí a může mobilizovat 
všechny své talenty a všechna svá aktiva. V rámci společného podniku pro klíčové digitální 
technologie (KDT) již probíhá úzká spolupráce mezi mnoha příslušnými veřejnými a 
soukromými zúčastněnými stranami43. Je třeba ji posílit a dále rozšířit tak, aby se do ní 
zapojili všichni aktéři hodnotového řetězce a vedoucí představitelé výzkumné obce, a to 
prostřednictvím evropských projektů zaměřených na kolektivní zájmy členských států.  
Kromě toho by měla být posílena hodnota, kterou Evropa přikládá bezpečnosti, včetně 
kritických infrastruktur, ochrany údajů a energetické účinnosti, například uplatňováním 
požadavků na certifikaci při zadávání veřejných zakázek, což může přispět ke  stimulaci 
poptávky.  
I když Evropa se svými významnými organizacemi po celém kontinentu stojí v čele výzkumu, 
musí a může překlenout mezeru mezi výzkumem a výrobou tím, že využije svých předností v 
oblasti i) vybavení a materiálu, ii) systémových řešení a  systémové integrace, iii) silné 
přítomnosti v segmentech trhu s vysokým růstem, jako jsou například automobilový průmysl, 
zdravotnické technologie, komunikace, energetika a strojní zařízení, a iv) výzkumu a 
vynikající akademické kvality, kde by měly být d ále posíleny technologické kapacity. 
Úspěšné výsledky zásadně závisí na společném úsilí a úzké spolupráci všech stran – průmyslu 
v celém hodnotovém řetězci, veřejného sektoru a výzkumných organizací.  
                                                 
40  Joint declaration on processors and semiconductor technologies |  Shaping Europe’s digital future  (Společné 
prohlášení v oblasti procesorů a polovodičových technologií | Formování digitální budoucnosti Evropy) 
(europa.eu)  
41  COM(2021) 118.  
42  COM(2021) 574.  
43  Společný p odnik pro klíčové digitální technologie ( https://www.kdt -ju.europa.eu ) byl založen v listopadu 
2021. Jedná se o třístranný projekt, na kterém se podílí Komise, zúčastněné státy (členské státy a přidružené 
země) a výrobní odvětví. Do roku 2027 mobilizuje veřejné investice (z EU a zúčastněných států) ve výši až 
3,6 miliardy EUR. Kromě toho se předpokládá, že soukromé zúčastněné strany budou investovat stejnou 
částku.  
 
11 
 A konečně je třeba, aby se úsilí Evropy soustředilo na b udoucí příležitosti. Za prvé, 
zaměřením se na to, co růstový trh a oběhové hospodářství potřebují, tj. součástky s nízkou 
spotřebou energie, novou generaci procesorů, které jsou výkonnější a přizpůsobené analýze 
dat, umělou inteligenci a edge computing, rá diové frekvence a komponenty 5G/6G pro 
terabitovou komunikaci a integrovanější výkonovou elektroniku, včetně recyklovatelnosti a 
širších aspektů udržitelnosti. Za druhé, soustředěním se na to, co technologie nabízí, aby 
vyřešila tyto potřeby: pro výrobu 2 nm a méně u tranzistorů typu FinFET a Gate -all-around a 
méně než 10 nm u typu FDSOI, kvantovou litografii, neuromorfní litografii, ale také litografii 
pro extrémní ultrafialové záření. Evropa musí v těchto oblastech rozvíjet své schopnosti, stát v 
čele tec hnologického vývoje a jeho industrializace, mobilizovat investice a usnadnit přijetí 
těchto nových technologií evropským průmyslem, zejména malými a středními podniky, s 
cílem zajistit, že bude i nadále konkurenceschopná v závodě technologií, a to i v příp adě 
výrobních odvětví, která se tradičně více zaměřují na vyspělé čipy.  
3.2 Strategické cíle  
Aby byla tato vize naplněna, je  evropská strategie pro čipy formulována na základě těchto pěti 
strategických cílů : 
Za prvé, Evropa by měla posílit své vedoucí pos tavení v oblasti výzkumu a technologií . Je 
to naprosto nezbytné pro zachování současných evropských aktiv v oblasti několika 
průlomových technologií, včetně výroby zařízení a vyspělých materiálů, které jsou nutné k 
vybudování výrobních zařízení nové genera ce, jež budou sloužit všem odvětvím.  
Za druhé, Evropa by měla vybudovat a posílit svou vlastní schopnost inovovat v oblasti 
navrhování, výroby a balení vyspělých, energeticky účinných a bezpečných čipů a 
změnit je ve vyráběné výrobky.  Tím se v dlouhodobém  horizontu zaručí bezpečnost 
dodávek čipů, uspokojí potřeby průmyslu a veřejného sektoru a stimulují inovace v širším 
hospodářství. Za tímto účelem jsou nezbytné investice do pilotních linek, jakož i do vyspělých 
zařízení pro navrhování a testování a do ex perimentálních zařízení a nástrojů. Za otevřených a 
nediskriminačních podmínek budou aktérům dodavatelského řetězce k dispozici pilotní linky; 
jakožto unikátní prvotřídní zařízení učiní z Evropy silného partnera na světové scéně a 
poskytnou pevný základ pr o posílení mezinárodní spolupráce.  
Za třetí, Evropa by měla do roku 2030 zavést odpovídající rámec pro podstatné  zvýšení 
své výrobní kapacity. Jelikož se očekává, že se trh do roku 2030 zdvojnásobí, je pro 
dosažení evropských cílů nezbytné zčtyřnásobení výroby. Nejedná se pouze o otázku objemu. 
Jde také o schopnost vyrábět v Evropě nejvyspělejší čipy, sloužit potřebám uživatelů a 
diverzifikovat p řístup na trhy, zabývat se trhy, kde Evropa dnes není přítomna, a zároveň 
zajistit, aby výroba čipů zohledňovala i možnou environmentální stopu. Dále je nezbytné 
posílit bezpečnost dodávek, zejména v kritických odvětvích, například v těch, která jsou 
důlež itá pro veřejnou bezpečnost. Za tímto účelem musí Evropa přilákat investice do 
výrobních zařízení na svém území, které mohou pocházet jak z Unie, tak ze zemí mimo ni, a 
vytvořit vhodné podmínky a příznivý rámec pro soukromé investice.  
Za čtvrté, Evropa by  se měla zabývat akutním nedostatkem dovedností, přilákat nové 
talenty a podpořit vznik kvalifikované pracovní síly, neboť současný nedostatek oslabuje 
úsilí zaměřené na posílení ekosystému.  
Celkově by Evropa měla rozvíjet hluboké porozumění globálním dod avatelským 
řetězcům polovodičů , aby  mohla sledovat jejich fungování, chápat budoucí trendy, předvídat 
narušení, budovat mezinárodní partnerství založená na vyváženějších možnostech a 
 
12 
 společném zájmu, včas reagovat, aby zabránila rozpadu mezinárodních dodav atelských 
řetězců, a umožnit EU přijmout v případě potřeby vhodná opatření.  
Aby bylo dosaženo všeho, co je uvedeno výše, měla by Unie úzce spolupracovat s členskými 
státy a všemi příslušnými veřejnými a soukromými zúčastněnými stranami při koordinaci  
úsilí, sdílení znalostí a zdrojů a vytvoření dynamického a odolného ekosystému polovodičů v 
Evropě. Kromě toho by Unie měla vzhledem ke globalizovanému hodnotovému řetězci 
polovodičů navázat silná mezinárodní partnerství, zejména s podobně smýšlejícími partner y. 
Posílí to koordinaci a minimalizuje možné protichůdné cíle. Taková partnerství zajistí 
podrobné posouzení politik třetích zemí v tomto odvětví, jakož i společné přístupy k řešení 
výzev v oblasti dodávek, mimo jiné prostřednictvím vzájemně prospěšných di verzifikačních 
strategií.  
Provedení výše uvedeného by mělo Evropě umožnit vybudovat dynamický ekosystém v celé 
EU ve prospěch všech členských států, který přiláká investice do výroby, navrhování, 
výzkumu a vývoje, jakož i nejlepší talenty na celém světě, k teré budou schopny tuto vizi 
naplnit. Tento vývoj posílí schopnost Evropy dosáhnout jejích environmentálních cílů, urychlí 
digitální a ekologickou transformaci a zároveň zlepší bezpečnost Unie. K tomu jsou nyní 
třeba rozhodná opatření a je to i důvod, proč  Komise navrhuje balíček opatření nastíněný v 
tomto sdělení.  
3.3 Plnění ambicí  
Evropská strategie pro čipy stanoví řadu opatření a iniciativ ve spojení s významnými 
investicemi za účelem splnění výše uvedené vize a cílů.  
Na základě dosavadních oznámení se  odhaduje, že celková výše politicky motivovaných 
investic44 na podporu aktu EU o čipech přesáhne do roku 2030 celkem 43 miliard EUR. Tato 
skutečnost pravděpodobně přiláká a aktivuje další dlouhodobé soukromé investice v 
odpovídajícím objemu.  
Tyto veřejné investice zahrnují 11 miliard EUR plánovaných na iniciativu Čipy pro Evropu45 
s cílem financovat získání vedoucího technologického postavení v oblasti výzkumu, 
navrhování a výrobních kapacit do roku 2030. Bude nutné sdružování investic Unie a 
členských stát ů, přičemž se očekává, že se jej zúčastní i soukromé subjekty. To bude 
doplněno kapitálovou podporou pro začínající, rychle se rozvíjející a další společnosti v 
dodavatelských řetězcích, a to prostřednictvím činností usnadňujících investice, které jsou 
souhrnně označovány jako „fond pro čipy“ s předpokládanou celkovou investiční hodnotou ve 
výši nejméně 2 miliard EUR. Tato různá opatření by v případě jejich spojení měla přímo vést 
k veřejným a soukromým investicím, které výrazně přesáhnou 15 miliard EUR. Bu dou 
doplněny o úvěry, které by EIB mohla nabídnout celému polovodičovému ekosystému.  
Kromě toho podpora iniciativy Čipy pro Evropu ze strany členských států může rovněž 
pocházet z opatření zaměřených na mikroelektroniku v jejich plánech pro oživení a odol nost 
nebo z vnitrostátních či regionálních fondů. Členské státy mohou rovněž pro poskytnutí další 
podpory zvážit, že využijí nevyužité úvěrové kapacity v rámci Nástroje pro oživení a 
odolnost.  
                                                 
44 Veřejné investice a kapitálová podpora s páko vým efektem  
45 Včetně stávajícího společného podniku pro klíčové digitální technologie  
 
13 
 Členské státy již například plánují investovat do nového význam ného projektu společného 
evropského zájmu, který podporuje přeshraniční inovativní projekty v celém hodnotovém 
řetězci mikroelektroniky, a to i prostřednictvím Nástroje pro oživení a odolnost a 
strukturálních fondů.  Tato investice doplňuje nadcházející pod poru zřizování velkých 
výrobních zařízení.  
 
 
  
Výše uvedené investice doplní stávající programy a opatření v oblasti výzkumu a inovací 
polovodičů, například programy Horizont Evropa a Digitální Evropa. Pokud jde o podporu 
vedoucího postavení v oblasti technologií, bude rozšířena sféra působnosti progra mu Digitální 
Evropa. Kromě toho bude posílen společný podnik pro klíčové digitální technologie a 
přeorientován na cíle evropské strategie pro čipy a bude přejmenován na „společný podnik 
pro čipy“. Společný podnik zintenzivní své úsilí o spojení finančních a technických 
prostředků, které jsou nezbytné pro zvládnutí stupňujícího se tempa inovací v oblasti 
polovodičů, vytváření významných vedlejších vlivů na společnost a sdílení rizik tím, že 
sjednotí strategie a investice ve prospěch společného evropského záj mu. Bude spolupracovat s 
členskými státy s cílem usnadnit soudržné přizpůsobování vnitrostátním programům a 
strategiím a podporovat rozsáhlé inovativní projekty. Je vytvořen tak, aby zohledňoval 
společný zájem členských států na rozvoji infrastruktury a po sílení kapacit ve prospěch aktérů 
v hodnotovém řetězci v celé Unii. Jeho úspěch proto může být založen pouze na společném 
úsilí členských států spolu s Unií s cílem podpořit značné kapitálové náklady a širokou 
dostupnost virtuálních návrhových, zkušebních a pilotních zdrojů a šíření znalostí, dovedností 
a kompetencí. V rámci svého obnoveného poslání se společný podnik stane průkopníkem 
snah Unie v oblasti polovodičů.  
Následující oddíly popisují konkrétní opatření a iniciativy pro dosažení těchto cílů.  
3.3.1 Vedoucí postavení v oblasti výzkumu, inovací a výroby zařízení  
Aby Evropa udržela a posílila své vedoucí postavení v oblasti výzkumu a inovací, jakož i ve 
výrobě zařízení, plánuje již nyní investovat do technologií nové generace v rámci programu 
Horizon t Evropa.  
Budoucí výzkumné činnosti, které mají být podporovány v rámci společného podniku pro 
čipy, přispějí k posílení podpory budoucích potřeb vertikálních odvětví a zajistí řešení 
společenských a environmentálních výzev. Výzkumné úsilí se zaměří napří klad na 
technologie k dosažení velikosti tranzistorů pod 2 nm, průlomové technologie pro umělou 
inteligenci, energeticky účinné procesory s velmi nízkou spotřebou energie, nové materiály46, 
jakož i na heterogenní a 3D integraci různých materiálů a nově vzni kající konstrukční řešení, 
například na základě počítačové architektury RISC -V s otevřeným zdrojovým kódem.  
                                                 
46  Dne 7. února 2022 představili významní aktéři průmyslu a výzkumných organizací dokument s názvem 
„Manifesto proposing a Systemic Approach of Advanced Materials for Prosperity: a 2030 Perspective“ 
(Manifest navrhující systémový přístup k vyspělým materiálům za účelem prosperity: výhled do roku 2030), 
v němž se zdůrazňuje, že příští generace polovodičových materiálů podpoří nové „inovační trhy“ v Evropě.  
 
14 
 Společný podnik může rovněž spolupracovat s dalšími příslušnými evropskými partnerstvími, 
která se zabývají například materiály, výrobou, inteligent ními sítěmi a zdravotní péčí nebo 
uživatelskými odvětvími, která používají čipy.  
Kromě toho stěžejní iniciativa týkající se kvantových technologií47 v hodnotě 1 miliardy EUR 
v rámci programu Horizont Evropa podporuje výzkum kvantových čipů vzhledem k jejic h 
revolučnímu potenciálu pro složité úkoly v oblasti výpočetní techniky nebo pro vysoce 
bezpečnou komunikaci.  
Další podpora průmyslového výzkumu a inovací pochází od členských států prostřednictvím 
významných projektů společného evropského zájmu. V současn é době se připravuje druhý 
významný projekt společného evropského zájmu zaměřený na mikroelektroniku48. Očekává 
se, že významné projekty společného evropského zájmu budou mít více než 100 potenciálních 
účastníků z přibližně 20 členských států. Zabývají se v šemi hlavními segmenty trhu se 
zvláštním důrazem na inovace v oblastech, jako jsou procesory umělé inteligence, edge 
computing, elektrická mobilita, bezpečnost a energetická účinnost. Mezi významné projekty 
společného evropského zájmu patří také projekty v  oblasti komunikace, což je důležitý 
vertikální trh, který by posílil evropské kompetence v oblasti technologií 5G a 6G. Projekty se 
budou řídit holistickým přístupem zahrnujícím celý dodavatelský řetězec polovodičů.  
3.3.2  Vedoucí postavení v oblasti navrhování, výroby a balení  
Nová iniciativa „Čipy pro Evropu“ se zaměří na posílení polovodičových technologií a 
inovačních možností EU a zajištění vedoucího postavení v oblasti polovodičových technologií 
ve střednědobém až dlo uhodobém horizontu.  V celé Evropě zajistí zavedení vyspělých 
nástrojů pro navrhování polovodičů, pilotních linek pro čipy nové generace a zkušebních 
zařízení pro inovativní používání nejnovějších polovodičových technologií. Podpoří rovněž 
technologickou a  inženýrskou kapacitu v oblasti kvantových čipů  budováním pokročilých 
technologických a inženýrských kapacit v této oblasti.  
Iniciativa rozšíří vedoucí postavení Evropy v oblasti výzkumu a bude na něm stavět, včetně 
možností svých výzkumných a technologic kých organizací a poskytovatelů klíčových 
výrobních zařízení, výrobců integrovaných návrhů49 a silných uživatelských odvětví.  
Iniciativa sloučí investice Unie a členských států s cílem mobilizovat další investice od 
soukromých investorů. Tento projekt doplňuje již naplánované výzkumné činnosti, jejichž 
výsledky budou neustále dodávány do pilotních linek a infrastruktury tvorby návrhů. 
Iniciativa pomůže konsolidovat roztříštěné úsilí a výrazně jej rozšířit, aby překlenula mezeru 
mezi výzkumem a výrobou a  vytvořila ekosystém, který obstojí i v budoucnu, aby se 
vynikající evropská kvalita v oblasti výzkumu a inovací promítla do možností průmyslových 
inovací.  
Iniciativa podpoří dynamický a odolný ekosystém polovodičů v Evropě, včetně aktérů v 
oblasti technol ogických inovací, jakož i dodavatelských a uživatelských odvětví, a podpoří 
včasné přijetí a sdílení přínosů v celé Evropě. Klíčovým faktorem úspěchu bude úzká 
spolupráce mezi aktéry na straně nabídky a poptávky. Evropská aliance pro procesory a 
                                                 
47  Stěžejní in iciativa Quantum je dlouhodobá výzkumná iniciativa, která vyvíjí kvantové technologie, například 
v oblasti kvantové výpočetní techniky a simulace, kvantových komunikačních sítí a kvantového snímání a 
metrologie.  
48 https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019 -2024/breton/blog/ipcei -microelectronics -major -step-
more -resilient -eu-chips -supply -chain_en   
49 Polovodičové společnosti, které se zabývají navrhováním a výrobou čipů a prodávají je svým zákazníkům.  
 
15 
 polovodičo vé technologie50 bude společně s dalšími příslušnými zúčastněnými stranami mít v 
této iniciativě poradní úlohu.   
Provádění nové iniciativy „Čipy pro Evropu“ bude probíhat zejména prostřednictvím 
„společného podniku pro čipy“. Spojení činností v oblasti výzk umu a inovací a budování 
kapacit pro iniciativu „Čipy pro Evropu“ v rámci téhož společného podniku povede ke 
vzájemným přínosům, a to díky součinnosti mezi touto iniciativou a působností a cíli 
stávajícího společného podniku.  
Strategie pro navrhování  
Navrh ování je v oblasti polovodičů klíčovou schopností k tomu, aby bylo možné vytvářet 
nové systémy přizpůsobené různým aplikacím a potřebám uživatelů. Aby se posílila 
schopnost Evropy provádět inovace v oblasti navrhování, výroby a balení vyspělých čipů, 
bude  prostřednictvím virtuální platformy dostupné v celé Evropě vybudována rozsáhlá 
infrastruktura pro navrhování integrovaných polovodičových technologií . K infrastruktuře pro 
navrhování budou mít přístup zúčastněné strany včetně inovativních malých a středníc h 
podniků a výzkumných a technologických organizací, s jasnými pravidly pro duševní 
vlastnictví.  
Tato platforma bude vycházet ze stávajících a nových knihoven návrhů, které integrují velký 
počet špičkových a nových technologií. Ve spojení se stávajícími ná stroji pro automatizaci 
elektronického navrhování by platforma umožnila navrhovat nové součásti a systémy s 
novými funkcemi, například nízkou spotřebou energie, zabezpečením i novými možnostmi 
systémové integrace a 3D montáže. Bude neustále vylepšována nov ými možnostmi v oblasti 
navrhování, neboť bude integrovat stále více technologií a návrhů pro procesory, včetně 
otevřeného zdroje.  Požadavky na inovativní design se rovněž zaměří na životnost 
elektronických výrobků a na možnost je modernizovat.  
Aliance a s polečný podnik pro čipy spojí výrobce a uživatele čipů, aby navrhovali a vyvíjeli 
specializované procesory v oblastech, jako je například průmyslová automatizace, 
automobilový průmysl nebo komunikace, jakož i mnohé malé a střední podniky v Evropě, 
které pů sobí v oblasti navrhování.  Mezinárodní spolupráce bude rovněž důležitá pro přístup k 
nejmodernějším nástrojům navrhování.  Platforma bude podněcovat širokou spolupráci skupin 
uživatelů s podniky zabývajícími se návrhy, dodavateli duševního vlastnictví a nástrojů, 
autory návrhů a výzkumnými a technologickými organizacemi a pomůže zajistit, aby duševní 
vlastnictví příští genera ce čipů pocházelo z Evropy.  
Pilotní linky pro přípravu inovativní výroby a pro testování a experimentování  
Střední fáze vývoje čipů mohou být velmi nákladné a riskantní a stát se skutečnými 
překážkami industrializace. Iniciativa proto vytvoří a bude využí vat rozšířené pilotní linky  k 
výrobě prototypů a rozšiřování inovací, aby se přešlo od předvádění v laboratoři k výrobě ve 
výrobním zařízení.  
Iniciativa bude vycházet ze stávajících pilotních linek a bude rozvíjet infrastrukturu schopnou 
dovést nové vyspě lé technologie na vyšší úroveň vyspělosti, usnadní rychlejší průmyslové 
zavádění a představení na trhu. Tato špičková zařízení poskytnou výrobnímu odvětví 
prostředky k testování, experimentování a validaci nových návrhů systémů prototypů, 
přičemž integrují  nové průlomové technologie, například kvantovou technologii, umělou 
inteligenci nebo neuromorfní technologii, jakož i nové funkce, například bezpečnost nebo 
                                                 
50 https://digital -strategy.ec.europa.eu/en/policies/alliance -processors -and-semiconductor -technologies   
 
16 
 energetickou účinnost. Pomůže to zajistit okamžitou zpětnou vazbu pro autory návrhů za 
účelem zdok onalení a zlepšení jejich modelů návrhů před předáním do výroby, což jim 
umožní výrazně zkrátit vývojový cyklus.  
Iniciativa bude podporovat vývoj nových pilotních linek, například jedné pro FDSOI (10 nm a 
méně), jedné pro špičkové výrobní technologie (mén ě než 2 nm)  a pro 3D heterogenní 
integraci systémů a vyspělé obaly . Tyto pilotní linky podpoří evropské duševní vlastnictví v 
oblasti výrobních technologií a vyspělých výrobních zařízení a materiálů. Posílí partnerství s 
dodavateli zařízení pro rozvoj vysp ělých technologií a podpoří projekty řízené výrobním 
odvětvím, které se zaměřují na přechod z vývoje na výrobu prototypů, na validaci ověření 
koncepce a na přesun technologií na výrobní linky. Tyto pilotní linky – a zejména linky pro 
technologii FDSOI – umožní vyvinout vysoce energeticky účinné čipy, které mají zásadní 
význam pro ekologickou transformaci v odvětvích, jako je automobilový průmysl, informační 
a komunikační technologie nebo mobilita.  
Pilotní linky a výše uvedená platforma pro navrhování budou  propojeny, neboť pilotní linky 
umožní komunitě autorů návrhů testovat a ověřovat technologické možnosti předtím, než 
budou komerčně dostupné. Toto propojení zajistí, že nové návrhy čipů a systémů plně využijí 
potenciál nových technologií a přinesou špičko vé inovace.  
Tato technologická infrastruktura má zásadní význam pro rozšíření evropských znalostí, 
kapacit a možností, aby se překlenula inovační mezera mezi výzkumem a komerčně 
financovanou výrobou a aby se v Evropě do konce desetiletí zvýšila jak poptávk a, tak 
výroba51. Silné součinnosti lze dosáhnout spojeným rozvojem různých pilotních linek, např. 
prostřednictvím evropského konsorcia odvětví čipů, spojením přínosu Unie se společnými 
zdroji členských států a dalších účastníků.  
Kromě toho je  kvantová technologie velmi slibnou vznikající technologií pro výpočetní 
techniku, komunikaci a snímání. Iniciativa podpoří budování technologických a technických 
kapacit s cílem urychlit vývoj kvantových čipů (tj. čipů využívajících kvantové efekty). Mezi 
tyto činnosti bude patřit i vývoj pilotních linek pro kvantové čipy, jakož i jejich testování a 
experimentování s nimi.  
Certifikace čipů  
Budoucí inteligentní zařízení, systémy a platformy pro konektivitu se budou muset opírat o 
vyspělou elektroniku a bud ou muset splňovat požadavky na energetickou účinnost, 
důvěryhodnost a kybernetickou bezpečnost, které budou do značné míry záviset na 
vlastnostech základní technologie. Členské státy se již dohodly, že „připraví společné normy a 
případně certifikaci důvěry hodné elektroniky, jakož i společné požadavky na zadávání 
zakázek na bezpečné čipy a vestavěné systémy v aplikacích, které jsou závislé na čipové 
technologii nebo ji ve velké míře využívají“.  
V návaznosti na vedoucí postavení ve vývoji ekologických, důvěr yhodných a bezpečných 
čipů52 jsou nezbytné referenční certifikační postupy pro konkrétní kritická odvětví a 
technologie s potenciálním vysokým společenským dopadem. Certifikace těchto čipů, že 
splňují požadavky na ekologičnost, důvěryhodnost a bezpečnost, b y se měla vztahovat na 
hodnotový řetězec až po integraci konečných výrobků a byla by zohledněna v zadávání 
veřejných zakázek a podporována v mezinárodních normalizačních činnostech.  
                                                 
51 Pro investice do infrastruktury pro navrhování a pilotních linek může být potřebné spolufinancování ze strany 
členských států, které budou m uset dodržovat případná pravidla státní podpory.  
52  Řada osvědčení o společných kritériích byla vydána v roce 2020 skupinou předních výrobců v EU.  
 
17 
 Komise po konzultaci se zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého se ktoru, mimo 
jiné prostřednictvím Aliance pro procesory a polovodičové technologie, určí a upřednostní 
odvětví a výrobky, u nichž vyvstávají otázky spojené s ekologičností, důvěryhodností a 
bezpečností a které vyžadují certifikaci, přičemž zohlední právně p latné požadavky 
vyplývající z harmonizovaného práva Unie a příslušné činnosti v rámci evropského rámce pro 
certifikaci kybernetické bezpečnosti53. 
3.3.3  Posílení evropského ekosystému a zajištění bezpečnosti dodávek  
Pro zajištění bezpečnosti dodávek v Unii a odolnosti dodavatelského řetězce jsou nezbytné 
investice do nových vyspělých výrobních zařízení, které zároveň mají významné pozitivní 
dopady na širší ekonomiku. K pozitivním dopadům dochází jak tehdy, když se výr oba vyvíjí  
směrem k vyspělejším technologiím (např. pokud jde o rozšiřování, funkční integraci nebo 
výkon, včetně energetické náročnosti), tak při zavádění inovativních technologických 
procesů.  
Pro soukromé investice do těchto vyspělých zařízení může být pravděpodobně nutná značná 
veřejná podpora. S ohledem na extrémně vysoké překážky vstupu na trh a kapitálovou 
náročnost odvětví uznává Komise potřebu posuzovat každý případ zvlášť, pokud veřejná 
podpora zahrnuje státní podporu, která nespadá pod stávající pokyny. V takových případech, 
jak již bylo oznámeno ve sdělení o politice hospodářské soutěže vhodné pro nové výzvy ,54 
může být odůvodněné pokrýt až 100 % prokázaného deficitu ve financování z veřejných 
zdrojů, pokud by tato zařízení jinak v Evropě neexistovala. Tyto případy posuzuje Komise 
přímo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Podle tohoto ustanovení může Komise považovat 
podpory, které mají usnadnit  rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských 
oblastí, za slučitelné s pravidly státní podpory, pokud nemění podmínky obchodu v takové 
míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, přičemž zváží pozitivní účinky této státní 
podpory oproti j ejímu pravděpodobnému negativnímu dopadu na obchod a hospodářskou 
soutěž.  
Při celkovém vyvažování pozitivních a negativních účinků podpory na hospodářskou soutěž a 
obchod vezme Komise v úvahu skutečnost, že nová výrobní zařízení jsou první svého druhu  v 
Unii v tom smyslu, že jsou zřízena s cílem vyrábět technologie, které jdou nad rámec 
nejmodernějších technologií Unie, například pokud jde o výrobní technologii, materiál na 
podložky, jako je karbid křemíku a nitrid gallitý, a další inovace výrobků, které mo hou 
nabídnout lepší výkonnost, výrobní technologii nebo energii a vliv činnosti na životní 
prostředí. Komise rovněž zváží dlouhodobou životaschopnost těchto zařízení bez pokračující 
provozní podpory, jakož i jasné závazky týkající se pokračujících inovací v polovodičovém 
ekosystému Unie55.  
Navrhované nařízení „akt o čipech“ stanoví definici první svého druhu , kterou Komise 
zohlední při posuzování státní podpory. Navrhované nařízení „akt o čipech“ rovněž zavádí 
dva typy zařízení, které jsou první svého druhu : „otevřené továrny EU na polovodiče“ , které 
vyčlení značné množství své výrobní kapacity na výrobu pro jiné průmyslové aktéry, a  
                                                 
53  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/881 ze dne 17. dubna 2019 o agentuře ENISA 
(„Agentuře Evro pské unie pro kybernetickou bezpečnost“), o certifikaci kybernetické bezpečnosti 
informačních a komunikačních technologií a o zrušení nařízení (EU) č. 526/2013 („akt o kybernetické 
bezpečnosti“) (Text s významem pro EHP).  
54  COM(2021) 713 final.  
55  Tyto do datečné investice do výzkumu a vývoje budoucích technologií by měly podobu nezávislého 
příspěvku od příjemců a nebyly by součástí výpočtu deficitu ve financování.  
 
18 
 „integrovaná výrobní zařízení“, která navrhují a  vyrábějí součástky pro vlastní trhy. Pokud 
bude zařízení uznáno za jeden z tě chto typů, povede to k řadě přínosů. Toto uznání umožní 
přístup ke zrychlenému udělování povolení a přednostní přístup k pilotním linkám zřízeným v 
rámci navrhované iniciativy Čipy pro Evropu. Kromě toho potvrdí, že investice do výrobního 
zařízení přispíva jí k bezpečnosti dodávek polovodičů v Unii, a jsou proto ve veřejném zájmu. 
Postupy pro uznání „otevřených továren EU na polovodiče“ nebo „integrovaných výrobních 
zařízení“ a případně postupy pro schvalování státní podpory budou probíhat souběžně. Útvary 
Komise budou tato souběžná posouzení koordinovat, aby urychlily rozhodování s cílem 
přijímat rozhodnutí současně.  
Podpora musí mít motivační účinek a musí být nezbytná, vhodná a přiměřená. To zejména 
znamená, že podpora nesmí být poskytnuta na investice, o nichž již bylo rozhodnuto před 
podáním žádosti o podporu, že by se investice bez podpory neuskutečnila, že veřejná finanční 
podpora je vhodným nástrojem a neexistuje alternativa méně narušující hospodářskou soutěž 
a že je nepatřičné narušení hospodářské so utěže minimalizováno. Podmínky, podle nichž musí 
být zařízení podle aktu o čipech první svého druhu , hrají roli i v této souvislosti v tom smyslu, 
že zajistí omezení podpory na oblasti, v nichž nejsou v Unii k dispozici dostatečně spolehlivé 
dodávky, a že by nebyla vytěsněna žádná stávající ani plánovaná soukromá iniciativa56. 
Dalším činitelem omezení narušení hospodářské soutěže a zajištění proporcionality je zabránit 
nadměrné kompenzaci. Státní podpora by tedy mohla být přijata do výše dostatečně 
prokázané ho deficitu ve financování57. 
V závislosti na opodstatněnosti každého jednotlivého zkoumaného případu budou zváženy 
další pozitivní účinky s cílem kompenzovat zbývající rizika narušení hospodářské soutěže. 
Mezi tyto účinky patří pozitivní dopad podporovanéh o projektu na hodnotový řetězec 
polovodičů, pokud jde o zajištění bezpečnosti dodávek a zvýšení počtu kvalifikovaných 
pracovních sil, nebo jeho pozitivní dopad na inovační potenciál malých a středních podniků a 
vertikálních struktur, které mají přístup k i novativním výrobkům na dosah ruky, nebo jakýkoli 
jiný přínos, který lze široce a bez diskriminace sdílet napříč hospodářstvím EU. V tomto 
ohledu jsou pro uznávání otevřených továren EU na polovodiče a integrovaných výrobních 
zařízení kromě zásady první své ho druhu  relevantní ty podmínky, které jsou stanoveny v 
navrhovaném aktu o čipech, zejména závazek investovat do příští generace čipů58, a 
poskytnuté záruky s cílem zabránit uplatňování závazků veřejné služby mimo území, což by 
mohlo ohrozit požadavek na pr ovádění přednostních zakázek. Za relevantní lze považovat i 
pozitivní příspěvky k soudržnosti a přeshraniční spolupráci.  
V případě projektů, u nichž je státní podpora oznámena před přijetím navrhovaného aktu o 
čipech, vezme Komise v úvahu jejich soulad s kritérii pro otevřené továrny EU na polovodiče 
                                                 
56  Může se stát, že jako „první svého druhu“ bude uznáno několik souběžných projektů, pokud bude možné 
prokázat, že státem podporované činnosti nevytěsňují stávající nebo plánované soukromé činnosti. Každý 
návrh státní podpory bude posuzován na základě své opodstatněnosti, aby se zabránilo nepatřičnému narušení 
hospodářské soutěže. Zahrnuje to ko mplexní pohled na jeho nezbytnost, aby se zabránilo situacím nadměrné 
kapacity.  
57  To znamená, že deficit ve financování pro zajištění zřízení tohoto zařízení v Unii musí být dostatečně 
prokázán, tj. porovnáním očekávaných výrobních nákladů v Evropě za pou žití realistických předpokladů v 
rámci důvěryhodného obchodního plánu, včetně referenční návratnosti kapitálu v tomto odvětví , a jejich 
porovnáním s realistickými alternativami získávání dodávek nebo alternativami výroby (i celosvětově) na 
základě konkrétn ích důkazů od příjemců a/nebo pomocí záruk s cílem zajistit spravedlivé rozdělení 
dodatečných zisků, které nebyly předpokládány v oznámené analýze deficitu financování.  
58  Investice do výzkumu, vývoje a inovací by byly nezávislé na analýze deficitu financo vání v rámci možného 
posouzení státní podpory týkající se výrobních kapacit.  
 
19 
 a integrovaná výrobní zařízení, jak jsou stanovena v navrhovaném aktu o čipech, s 
očekáváním, že tyto projekty by požádaly o formální uznání, jakmile vstoupí v platnost akt o 
čipech.  
Investice do inovativního a dynamického polovodičového ekosystému  
Odvětví polovodičů bývá pro investory méně atraktivní než jiná odvětví z důvodu vysoké 
kapitálové náročnosti, vysokých rizik, složitých technických projektů a delší doby návratnosti 
investic. V důsledku toho se toto  odvětví potýká se značným nedostatkem přístupu k 
financování, včetně financování prostřednictvím vlastního kapitálu a úvěrů. Zejména pro 
začínající podniky a malé a střední podniky je často obtížné zajistit odpovídající tržní 
financování investic do inova tivních vyspělých nebo digitálních technologií, a to navzdory 
dobrým vyhlídkám růstu a dobrým podnikatelským plánům.  
S cílem usnadnit přístup k financování a podpořit rozvoj dynamického a odolného 
polovodičového ekosystému bude Unie provádět činnosti, které budou společně uváděny jako 
činnosti „ fondu pro čipy “, a to prostřednictvím dvou investičních příležitostí59.  
Za prvé, v rámci programu InvestEU bude v úzké spolupráci se skupinou Evropské investiční 
banky zřízen specializovaný nástroj pro kombinován í zdrojů vlastního kapitálu v oblasti 
polovodičů. Bude poskytovat kapitálové a kvazikapitálové financování, zejména 
prostřednictvím fondů rizikového kapitálu, s cílem podpořit rozvíjející se malé a střední 
podniky, které mají vysokou kvalitu v oblasti polo vodičových a kvantových technologií, s 
cílem usnadnit jejich expanzi na trhu, a to s ohledem na potřebu podpořit ekonomickou 
odolnost Evropy. EIB je také připravena navýšit své financování v hodnotovém řetězci 
polovodičů v souladu s ambicemi EU. Úvěry EIB mohou podpořit až 50 % investic v celém 
hodnotovém řetězci od výzkumu, vývoje a inovací po vybavení, včetně pilotních a testovacích 
středisek, od návrhu po velkovýrobu a rozšíření kapacity vyspělých čipů60.  
Za druhé, Evropská rada pro inovace (ERI) program u Horizont Evropa poskytne (zejména 
prostřednictvím svého programu Accelerator) specializované investiční možnosti ve formě 
grantů a vlastního kapitálu na podporu vysoce rizikových a inovativních malých a středních 
podniků, včetně začínajících podniků, s i novačním potenciálem pro vytváření trhu v odvětví 
polovodičových a kvantových technologií, a pomůže jim dokončit jejich inovace a přilákat 
investory.  
 
3.3.4  Dovednosti a kompetence  
Poptávka po talentech v oblasti elektroniky se za posledních dvacet let zvy šuje, přičemž 
odvětví mikroelektroniky v Evropě v roce 2018 přímo poskytovalo 455 000 vysoce 
kvalifikovaných pracovních míst. Účast žen na vzdělávání a zaměstnanosti v oblasti 
elektroniky je však nízká, přičemž nedostatek pracovních sil je významnou překáž kou dalšího 
růstu v tomto odvětví.  
                                                 
59  Členské státy mohou spolufinancovat projekty podporované z fondu pro čipy  v souladu s pravidly EU pro 
státní podporu. Spolufinancování členským státem může probíhat prostřednic tvím státních orgánů nebo 
nástrojů využívajících státní prostředky, například národní podpůrné banky a instituce, a u operací 
kombinování zdrojů nebo v rámci složky členského státu podle nařízení o programu InvestEU.  
60 Dodatečné financování ze strany EIB b y se řídilo poptávkou a bylo by předmětem náležité péče.  
 
 
20 
 Hlavním úkolem tohoto odvětví je přilákat a udržet si vysoce kvalifikované talenty. Za tímto 
účelem je zapotřebí přístup k nejmodernějším návrhovým a výrobním zařízením používaným 
v tomto odvětví, jakož i větší odborná p říprava studentů zaměřená na skutečné problémy 
spojené s podnikáním.  
Iniciativa Čipy pro Evropu bude podporovat iniciativy v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, 
dovedností a rekvalifikace.  Opatření podpoří přístup k postgraduálním programům v oblasti 
mikroelektroniky, krátkodobým kurzům odborné přípravy, pracovním umístěním, stážím a 
učňovské přípravě, odborné přípravě ve vyspělých laboratořích atd. Iniciativa navíc podpoří 
síť kompetenčních center se sídlem po celé Evropě, která budou poskytovat přístup  k 
technickým odborným znalostem a experimentování v oblasti polovodičů a pomáhat 
společnostem, zejména malým a středním podnikům, aby měly přístup k možnostem v oblasti 
navrhování a rozvíjení dovedností a zlepšovaly je. Kompetenční centra se stanou lákadl y pro 
inovace a nové talenty.  
Výše uvedené by vyžadovalo úzkou spolupráci s příslušnými aktéry, například  poskytovateli 
vzdělávání a odborné přípravy, průmyslem a sociálními partnery, s cílem zlepšit dostupnost 
stáží a učňovské přípravy, zvýšit povědomí studentů o příležitostech v této oblasti a podpořit 
zvláštní stipendia pro magisterské a doktorské studium,  mimo jiné prostřednictvím koalice 
EU STEM.  
Činnost bude vycházet ze zkušeností Evropského inovačního a technologického institutu 
(EIT) a zohlední evropskou strategii pro univerzity a akční plán digitálního vzdělávání.   
Členské státy by rovněž měly posílit své vnitrostátní strategie pro dovednosti v oblasti 
mikroelektroniky, včetně těch, které se odrážejí v národních plánech reforem, jakož  i 
prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu plus.   
V neposlední řadě  by Evropská aliance pro procesory a polovodičové technologie mohla 
přispět k zajištění závazku výrobního odvětví v rámci, který nabízí Pakt pro dovednosti61, a to 
organizováním zvyšování povědomí v příslušných vzdělávacích institucích, ale také 
závazkem zv ýšit nabídku stáží a učňovské přípravy. Program Erasmus+ rovněž nabízí 
příležitosti studentům, kteří se účastní stáží v jiné evropské zemi62. 
3.3.5  Porozumění globálním dodavatelským řetězcům a předvídání budoucích krizí  
Polovodičový hodnotový řetězec je vystaven riziku nedostatku; nárůst poptávky je silný, 
některé segmenty trhu jsou koncentrované, náklady jsou vysoké a nabídka není flexibilní. 
Nabídka a poptávka navíc nejsou transparentní. V případě nedostatku vystavují t yto faktory 
Evropu geopolitickému napětí. V zájmu zmírnění rizik by Unie a členské státy měly 
koordinovat své činnosti a rozvíjet schopnosti s cílem monitorovat fungování dodavatelských 
řetězců čipů, včetně shromažďování zpravodajských informací, jakož i o dhalovat krize a 
reagovat na ně prostřednictvím nápravných opatření.  
Za tímto účelem provedou Unie a její členské státy koordinované posouzení rizik, které určí 
ukazatele včasného varování a budou předvídat hlavní rizika pro dodavatelský řetězec. Budou 
                                                 
61  Pakt pro dovednosti EU:  iniciativa zaměřená na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace pro ty, kdo 
poskytují odbornou p řípravu a pracují v odvětví mikroelektroniky |  Formování digitální budoucnosti Evropy 
(europa.eu) . Pakt pro dovednosti je jednou ze stěžejních iniciativ Evropské agendy dovedností (europa.eu)  a 
byl zahájen dne 10. listopadu 2020. V oblasti mikroelektroni ky představuje veřejnou a soukromou investici 
ve výši 2 miliard EUR, která poskytuje příležitosti k prohlubování dovedností a změně kvalifikace pro více 
než 250 000 pracovníků a studentů (v letech 2021 –2025) v evropských elektronických klastrech.  
62  https://myinternship.eu/   
 
21 
 existovat dva druhy opatření: ta, která patří k trvalému monitorování (připravenost), a ta, která 
lze aktivovat pouze v případě krize (reakce na krizi). V případě nedostatku dodávek budou 
přijata opatření k zajištění bezpečnosti dodávek v Evropě. Bude zajišt ěna soudržnost a 
koordinace s dalšími krizovými nástroji, jako je Úřad pro připravenost a reakci na mimořádné 
situace v oblasti zdraví (HERA)63 a připravovaný nástroj pro mimořádné situace na 
jednotném trhu64.  
Pokud jde o připravenost, členské státy by posk ytly důkazy o příslušných vnitrostátních trzích 
s cílem provést posouzení rizik a zavést včasné varování pro předjímání nedostatku 
polovodičů. Komise by rovněž zahájila cílené průzkumy mezi zúčastněnými stranami 
zaměřené na společnosti, které jsou zapojeny  do výroby a nákupu polovodičů.  
Tyto informace by Komisi umožnily posoudit relevantní faktory, včetně kritických míst, 
trendů a událostí, které by mohly vést k narušení dodavatelského řetězce polovodičů v Unii. 
Kromě toho by členské státy měly příslušným organizacím zúčastněných stran, včetně 
průmyslových sdružení a zástupců hlavních kategorií uživatelů, nabídnout možnost 
poskytovat informace o atypických změnách v poptávce a nabídce a známých narušeních 
svého dodavatelského řetězce, včetně nedostupnosti k ritických polovodičů nebo surovin, 
nadprůměrné doby realizace objednávek, zpoždění dodávek a mimořádného nárůstu cen.  
Analýza situace na základě údajů shromážděných ve fázi monitorování a prostřednictvím 
diskusí s mezinárodními partnery má zásadní význam pro předvídání možných narušení 
hodnotového řetězce. Tyto informace jsou zásadní pro to, aby bylo možné navázat na 
mezinárodní partnerství konkrétními iniciativami, které mohou pomoci těmto narušením 
předejít nebo alespoň zmírnit jejich účinky. S cílem zvý šit potenciál pro důvěryhodná a 
vzájemně přínosná řešení bude strategie EU pro čipy zásadní pro snížení nejen asymetrie 
prostředků a vyjednávací síly, ale také asymetrie informací o vývoji výrobního odvětví. 
Pokud bude zjištěna potenciální krize dodavatels kého řetězce, bude Unie usilovat o zahájení 
konzultací s partnery s cílem nalézt řešení této situace na základě spolupráce.  
V případě závažných narušení, která mají dopad na kritická odvětví hospodářství a 
společnosti, by byla aktivována reakce na krizi, která by umožnila rychlou, účinnou a 
koordinovanou reakci ze strany Unie.  
Soubor nástrojů pro reakci na krizi by byl aktivován prostřednictvím souboru opatření, která 
jsou úměrná krizové situaci. Soubor nástrojů by zahrnoval opatření jako například povinn é 
shromažďování informací, stanovení priority zakázek pro kritická odvětví a společné nákupní 
režimy. Kromě toho může níže uvedená rada sdělit Komisi své názory na to, zda je zavedení 
kontrol vývozu vhodné. Touto reakcí Unie nebudou dotčeny další možné sou běžné iniciativy 
ve spolupráci s mezinárodními partnery.  
S cílem řešit výše uvedené skutečnosti a usnadnit bezproblémovou, účinnou a 
harmonizovanou spolupráci bude zřízena Evropská rada pro polovodiče. Bude sestávat ze 
zástupců členských států a Komise na vysoké úrovni. Bude Komisi poskytovat poradenství a 
pomoc při řešení otázek připravenosti a monitorování, které souvisejí s bezpečností a 
odolností dodávek.  
Za účelem okamžité aktivace tohoto koordinačního mechanismu a umožnění rychlé, účinné a 
koordinova né reakce Unie na aktuální nedostatek čipů předloží Komise členským státům 
doporučení, které vyzve členské státy, aby ve spolupráci s Komisí monitorovaly dodavatelský 
                                                 
63  COM(2021) 576 final.  
64  COM(2021) 350 final.  
 
22 
 řetězec polovodičů a předjímaly potenciální narušení. Komise vyzývá členské státy, aby 
shromažďovaly a poskytovaly informace o současném stavu krize v oblasti polovodičů na 
svých vnitrostátních trzích a aby projednaly a přijaly vhodná, účinná a přiměřená opatření pro 
reakci na krizi na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie. Tento mechanismus ok amžité 
koordinace může učinit důležité kroky k překonání současného nedostatku, dokud nebude 
přijat návrh nařízení.  
4. Mezinárodní spolupráce  
Posílením bezpečnosti dodávek a schopnosti navrhovat a vyrábět výkonné polovodiče, které 
účinně využívají zdroje, přispívá EU k obnovení rovnováhy globálního dodavatelského 
řetězce polovodičů. Cílem je zvýšit kapacitu v celém dodavatelském řetězci, a to i v případě 
špičkových výrobků, a zabránit jakékoli zeměpisné segmentaci nebo koncentraci ve 
vybraných částech dodavatelského řetězce, aby se EU mohla spolehnout na účinnou 
vyjednávací sílu, kterou bude možné využít v době krize. Kromě toho je celkovým cílem  EU 
uspokojit celosvětovou poptávku, která se podstatně zvýší, a získat svůj podíl na rostoucím 
trhu.  
K dosažení tohoto cíle bude muset EU aktivně řídit vzájemnou závislost ve vztahu se zbytkem 
světa, a to s dvojím cílem: i) zajištění spolehlivého celosvě tového trhu pro evropské výrobky 
a ii) zajištění bezpečnosti dodávek, a to i v krizových situacích.  
Zajištění těchto cílů bude vyžadovat budování vyvážených partnerství v oblasti polovodičů s 
podobně smýšlejícími zeměmi. Cílem těchto partnerství by bylo st anovit rámce spolupráce v 
oblasti iniciativ společného zájmu a usilovat o závazek k zajištění kontinuity dodávek v 
dobách krize. Aby byl tento závazek smysluplný, je zapotřebí silný faktický základ s 
informacemi od zúčastněných stran na straně nabídky a po ptávky.  
Pokud jde o bezpečnost dodávek, součástí partnerství by mohly být tyto prvky: lepší 
viditelnost možných otřesů díky pravidelnému sdílení informací, osvědčených postupů a 
zpravodajských informací ke zmírnění nadcházejícího nedostatku; účinné mechan ismy 
včasného varování s cílem posílit připravenost na krizové situace; výměna informací o 
dlouhodobých investičních strategiích; mezinárodní normalizační činnosti a koordinace 
kontrol vývozu, zajištění předběžných konzultací a řešení nezamýšlených důsledk ů. Další 
relevantní témata ohledně odolnosti, zejména rozvoj pracovní síly, osvědčené postupy pro 
snížení dopadů výroby na životní prostředí a posílená spolupráce v oblasti výzkumu by mohly 
být součástí vyváženého partnerství s jasnými vzájemnými přínosy, pokud jde o odolnost a 
bezpečnost dodávek, jakož i reciprocitu65.  
Jako první krok bude výše uvedené přezkoumáno – s využitím stávajících nebo nových fór – 
společně s podobně smýšlejícími partnery, například Spojenými státy, Japonskem, Jižní 
Koreou, Singapu rem, Tchaj -wanem a dalšími.  
Kromě toho EU naváže úzkou spolupráci se sousedními zeměmi s cílem posílit odolnost 
dodavatelských řetězců polovodičů.  
                                                 
65  Výzkumný program Unie Horizont Evropa, který bude částečně financovat společný podnik pro čipy, je již 
nyní nejotevřenější na světě pro part nery ze třetích zemí. V souvislosti s širším partnerstvím s jedním nebo 
více podobně smýšlejícími klíčovými partnery, pokud jde o faktory důležité pro odolnost Unie a bezpečnost 
dodávek, by Unie měla být připravena posoudit příležitosti pro posílenou spolu práci s těmito partnery na 
základě vzájemnosti a strategického zájmu EU, a to i v rámci společného podniku.  
 
23 
 Cílem Evropy bude zavést přístup založený na spolupráci, který se bude zabývat bezpečností 
dodávek. EU by zároveň měla být připravena na případné selhání takového přístupu, náhlou 
změnu politické situace nebo nepředvídané krize, které by mohly ohrozit bezpečnost dodávek 
do EU. Soubor nástrojů pro reakci na krize v rámci aktu EU o čipech by EU poskytl nezbytné 
prostředky k řešení těchto situací a v krajním případě k zajištění celkové odolnosti Evropy.  
5. Závěr  
Posílení vedoucího postavení Evropy v oblasti polovodičů je předpokladem její budoucí 
konkurenceschopnosti a otázkou technologické suverenity a bezpečnosti. Významným 
krokem v řešení strukturálních nedostatků Evropy v oblasti polovodičů a k posílení jejího  
postavení v globálním a vzájemně provázaném ekosystému bude provádění balíčku týkajícího 
se čipů. Komise vyzývá Radu a Evropský parlament, aby tento přístup podpořily a v co 
nejkratším časovém rámci uvedly tyto ambice do praxe.