Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Úloha sociální ekonomiky při vytváření pracovních míst a provádění evropského pilíře sociálních práv

(průzkumné stanovisko)

(2021/C 286/04)

Zpravodaj: Giuseppe GUERINI Spoluzpravodajka: Cinzia DEL RIO

Žádost o vypracování stanoviska portugalské předsednictví Rady, 26. 10. 2020 Právní základ Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba Přijato v sekci 31. 3. 2021 Přijato na plenárním zasedání 27. 4. 2021 Plenární zasedání č. 560 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 239/2/1

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV děkuje portugalskému předsednictví, že požádalo o toto stanovisko, a považuje za důležité určit mezi subjekty sociální ekonomiky strategické partnery pro provádění evropského pilíře sociálních práv a pro budování Evropské unie, která by potvrzovala, že hlavní funkcí ekonomiky je sloužit lidem. V této souvislosti doporučuje, aby orgány členských států zajistily široké zapojení subjektů sociální ekonomiky do národních plánů pro oživení a odolnost s cílem překonat krizi vyvolanou pandemií.

1.2. EHSV považuje za nezbytné konsolidovat provozní kritéria přijatá orgány Evropské unie, a podpořit tak odpovídající uznání organizací a podniků sociální ekonomiky a jejich různých právních forem. Podle těchto kritérií by se měly upřednostňovat sociální cíle obecného zájmu, je třeba přijmout demokratickou správu se zapojením různých zúčastněných stran a i při dosažení „omezeného zisku“ by měl být tento zisk určen na dosahování statutárních cílů.

1.3. EHSV považuje za nezbytné, aby Evropská unie zřídila za účelem měření sociálního dopadu vytvářeného organizacemi a podniky sociální ekonomiky stálý systém statistického sledování, který by umožnil získat kvalifikované, srovnatelné a aktuální údaje o rozsahu a dopadu tohoto odvětví.

1.4. EHSV se domnívá, že bude-li se úloha sociální ekonomiky při vytváření a udržování zaměstnanosti vztahovat i na znevýhodněné pracovníky a znevýhodněná území, bude nutné přijmout odpovídající podpůrné politiky umožňující uznat funkci obecného zájmu těchto organizací, které ač jsou soukromé právní povahy, ve své podstatě plní veřejnou funkci.

1.5. Tyto podpůrné politiky musí fungovat na čtyřech úrovních: — daňové politiky a daňový režim uznávající funkci obecného zájmu, — politiky v oblasti podpory veřejných a soukromých investic napomáhajících rozvoji financování se sociálním dopadem, a to i prostřednictvím veřejných zakázek a koncesí, — politiky podpory stabilní zaměstnanosti a ekonomické účasti zaměstnanců podniků sociální ekonomiky, — politiky týkající se podpory kvalifikací pracovníků a technologických inovací v organizacích sociální ekonomiky.

1.6. Pokud jde o vytváření a zachování pracovních míst, EHSV se domnívá, že systém známý pod názvem „worker buy-out“ (odkoupení podniku zaměstnanci), je užitečným příkladem osvědčeného postupu nejen pro oživení podniků v krizi, ale i pro převody malých a středních podniků, jejichž zakladatelé nemají pokračovatele. Proto by mohlo být zajímavé zřídit zvláštní evropský investiční fond.

1.7. EHSV žádá, aby byl i prostřednictvím pobídkových politik podpořen a povzbuzen rostoucí zájem finančních subjektů o investice se sociálním dopadem, díky nimž by se podniky sociální ekonomiky měly stát hlavním aktérem oživení investic určených k provádění sociálních, environmentálních a solidárních cílů.

1.8. EHSV se domnívá, že podniky sociální ekonomiky by mohly být ideální organizační formou pro nové podoby podnikání realizovaného prostřednictvím digitálních platforem a zejména pro aktivity sdílené ekonomiky, a to kvůli jejich predispozici k aktivnímu zapojování pracovníků a uživatelů digitálních platforem.

1.9. EHSV zdůrazňuje, že důstojné pracovní podmínky a demokratická správa jsou určujícími prvky podniků sociální ekonomiky a že tam, kde nejsou statutárně stanoveny, jako například v zaměstnaneckých a sociálních družstvech, by měly být stanoveny konkrétní formy konzultací a účasti zaměstnanců.

1.10. EHSV má za to, že organizace sociální ekonomiky, a zejména sdružení dobrovolníků, plní zásadní úlohu v oblasti soudržnosti, dodávají sociální kapitál a podporují odpovědnou úlohu občanské společnosti.

1.11. Dobrovolnictví mladých lidí představuje podstatný zdroj zvýšení zaměstnatelnosti a lidského kapitálu nových generací, protože vytváří pozitivní efekt, který zvyšuje možnosti uplatnění. Tato funkce se zdá být užitečná, i pokud jde o omezení jevu NEET (mladí lidé, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy), a bylo by vhodné aktivovat politiky na podporu přechodu od dobrovolnických činností ke stabilním formám placené práce.

1.12. EHSV v neposlední řadě požaduje a doufá, že akční plán pro sociální ekonomiku bude příležitostí pro zavedení operativních nástrojů a konkrétních legislativních návrhů.

2. Obecné připomínky

2.1. EHSV je potěšen, že tímto průzkumným stanoviskem, které si vyžádalo portugalské předsednictví Rady EU, může přispět k dosažení priorit programu se zvláštním ohledem na podporu evropského sociálního modelu, a to prostřednictvím konkrétních návrhů týkajících se úlohy podniků sociální ekonomiky v rámci zajišťování stabilní a důstojné práce a budování inkluzivnější, udržitelnější a odolnější ekonomiky.

2.2. Sociální ekonomika je na mezinárodní úrovni stále více uznávána jakožto rozhodující a významný model, který vyjadřuje organizační a transformační schopnost občanské společnosti. V různých členských státech vznikly právní předpisy, které uznávají její účely a funkce a vymezují profil a právní formu organizací považovaných za subjekty sociální ekonomiky ( 1 )

2.3. Co se týče právního uznání, poukázal EHSV ve stanovisku INT/871 ( 2 ) na to, jakým způsobem organizace a podniky sociální ekonomiky upřednostňují sociální cíle před kapitálem, a to i díky demokratické správě, na které se podílejí různé zúčastněné strany. Tyto společnosti neusilují o dosažení zisku, a pokud díky podnikatelské činnosti dosáhnou tzv. „omezeného zisku“, je tento zisk určen na úsilí o uskutečnění statutárních cílů a vytváření pracovních míst.

2.4. Sociální ekonomice se dostalo významného uznání ve studiích vypracovaných mezinárodními institucemi a organizacemi, jako jsou OECD, OSN, Mezinárodní organizace práce (MOP) a různé instituce EU, mezi nimiž figuruje i EHSV, který od roku 2009 do roku 2020 vypracoval 13 stanovisek věnovaných sociální ekonomice, v nichž organizace a podniky sociální ekonomiky rozdělil do čtyř skupin: družstva, sdružení, vzájemné společnosti a nadace, k nimž se v posledních letech přidaly sociální podniky.

2.5. Ačkoli Evropská unie uznává kritéria a nejreprezentativnější rysy sociální ekonomiky, jako je upřednostňování jednotlivce před kapitálem, reinvestování zisků a participativní správa ( 3 ) , doposud nebylo dosaženo dohody, pokud jde o jednotnou evropskou právní definici. V roce 2018 navrhl Evropský parlament zavedení certifikace pro organizace sociální ekonomiky na základě článku 50 SFEU. EHSV se domnívá, že je za tímto účelem nezbytné zajistit lepší a jednotnější sběr statistických údajů o organizacích a podnicích sociální ekonomiky na základě společné pracovní definice, jako je tomu v zemích, které zřídily veřejné rejstříky organizací a podniků sociální ekonomiky.

2.6. Uznávaná a formálně přijímaná pracovní definice platná pro instituce Evropské unie je stále nezbytnější, zejména za účelem umožnění přístupu k mnohým příležitostem růstu a rozvoje, ale rovněž za účelem dosažení lepšího porozumění sociální ekonomice ze strany veřejných i soukromých institucí.

2.7. Tato definice je nezbytná pro plný přístup na kapitálový trh, na němž narůstá zájem o investice se sociálním dopadem. Vhodnou příležitost k řešení tohoto tématu představuje akční plán pro sociální ekonomiku, avšak bylo by vhodné zvážit úlohu sociální ekonomiky rovněž v rámci akčního plánu pro vytváření unie kapitálových trhů pro občany a podniky ( 4 ) s cílem přilákat do Evropy investice do ekonomiky ohleduplné k jednotlivcům.

2.8. Funkce a ekonomická hodnota organizací sociální ekonomiky se zdá být dosti významná (8 % evropského HDP), a to jak pokud jde o výši, tak i kvalitu a stabilitu této hodnoty organizací sociální ekonomiky se zdá být dosti významná (8 % evropského HDP), a to jak pokud jde o výši, tak i kvalitu a stabilitu této hodnoty ( 5 ) , která rostla i během finanční krize, jak z hlediska vytvořené ekonomické hodnoty, tak pokud jde o počet zaměstnanců.

2.9. Významnou úlohu sehrávají v oblasti vytváření a zachování pracovních míst, kde představují více než 13,6 milionu placených pracovních míst v Evropě, což odpovídá přibližně 6,3 % aktivní populace EU-28 ( 6 ) , a čítají více než 232 milionů společníků družstev, vzájemných společností a obdobných subjektů a více než 2,8 milionu podniků a organizací. Přibližně 2,6 milionu těchto zaměstnanců jsou zaměstnanci sociálních podniků, které splňují kritéria popsaná Iniciativou pro sociální podnikání v roce 2011.

2.10. Mnoho zaměstnanců organizací a podniků sociální ekonomiky tvoří pracovníci malých organizací, ale existují i velké podniky sociální ekonomiky čítající někdy stovky až tisíce zaměstnanců. Velká část jich působí v organizacích, které se vyznačují demokratickou participativní správou, přičemž byla prokázána souvislost mezi širokou účastí zúčastněných stran na správě a tendencí udržovat vysokou úroveň zaměstnanosti, jakož i schopností lépe odolávat otřesům ( 7 )

2.11. Pro sociální ekonomiku je významným rysem výrazné zastoupení žen, které v mnoha případech překračuje 70 % pracovní síly a celkově obvykle přesahuje 50 %. Ačkoli je zapotřebí učinit další kroky s cílem dosáhnout úplné rovnosti, působí v řídicích a vedoucích funkcích mnoha organizací sociální ekonomiky významný podíl žen. Tyto organizace a podniky se vyznačují značnou měrou mzdové rovnosti, a to jak mezi různými pozicemi organizační hierarchie, tak pokud jde o mzdy mužů a žen, u nichž nebyla zjištěna nadměrná nerovnováha ( 8 )

2.12. Větší rovnost platů nekompenzuje skutečnost, že se výše mezd zaměstnanců organizací a podniků sociální ekonomiky mnohdy pohybuje v nižších příjmových pásmech. To je způsobeno obecně nízkým ohodnocením práce v oblasti péče, která často není adekvátně finančně ohodnocena ani v konvenčních formách podniků. V tomto ohledu je důležité posílit odborová práva pracovníků v sociálním a asistenčním sektoru.

2.13. Důležitá je rovněž role při podpoře a provádění sociálních inovací, jež ukazuje, že tyto organizace dokáží interpretovat změny ve společnosti a reagovat na ně mobilizací zdrojů lidského kapitálu, která je vyjádřena aktivní a solidární účastí více než 82,8 milionu dobrovolníků.

2.14. Vysoký počet osob aktivních v důležitých sektorech, například pokud jde o výzvy související se sociálními a technologickými inovacemi, kterým organizace a podniky sociální ekonomiky čelí, musí mít podporu v odpovídajících opatřeních v oblasti celoživotního učení a kvalifikace v zájmu rozvoje odborných a organizačních dovedností.

2.15. EHSV proto považuje za velmi vhodné, že Evropská komise oznámila akční plán pro sociální ekonomiku a konkrétní opatření pro provádění evropského pilíře sociálních práv ve svém zvláštním akčním plánu, k němuž se EHSV vyjádřil ve stanovisku SOC/614 ( 9 )

3. Návrhy pro evropskou politiku na podporu a prosazování sociální ekonomiky

3.1. S cílem dále podnítit a posílit přínos organizací a podniků sociální ekonomiky a vybudovat „sociálnější, odolnější a inkluzivnější Evropu“ je zapotřebí zavést legislativní opatření a programy evropské hospodářské politiky, které by podporovaly nárůst organizací a podniků sociální ekonomiky i z hlediska jejich možného přínosu k udržitelnému, ekologickému a solidárnímu modelu rozvoje a tomuto nárůstu by napomáhaly.

3.2. V tomto ohledu připomínáme, že zásahy lze rozdělit do čtyř úrovní: — daňový režim, který by uznával funkci obecného zájmu, kterou podniky sociální ekonomiky plní, se zvláštním ohledem na ty z nich, které působí v odvětvích primárního veřejného zájmu, jako jsou sociální, zdravotní a vzdělávací služby a služby v oblasti sociálního začlenění, — politiky v oblasti podpory veřejných a soukromých investic napomáhajících rozvoji financování se sociálním dopadem – s dalším zlepšením přístupu na trh veřejných zakázek a koncesí, — politiky v oblasti podpory stabilní zaměstnanosti a ekonomického zapojení zaměstnanců podniků sociální ekonomiky, zejména do demokratické správy těchto podniků, — politiky podpory při zavádění nových dovedností a pomoci s šířením inovací a nových technologií v občanské společnosti.

3.3. EHSV uznává, že organizace a podniky sociální ekonomiky sehrávají důležitou úlohu v oblasti služeb jednotlivcům a sociálních služeb, avšak domnívá se, že odpovědnost států a veřejných správ za zaručení poskytování základních služeb občanům je naprosto zásadní.

3.4. Je třeba dále posilovat opatření na podporu zaměstnanosti v sociálních podnicích, jejichž posláním je zajišťovat pracovní začlenění zdravotně postižených nebo zvlášť znevýhodněných pracovníků. Tato opatření by měla snižovat zatížení nákladů práce daněmi a sociálními dávkami tím, že orgány veřejné moci budou vyplácet nezbytné příspěvky s cílem zajistit pojištění a sociální zabezpečení těchto znevýhodněných pracovníků. Tyto pobídky by neměly být považovány za státní podporu podniků sociální ekonomiky, protože jsou určeny na podporu plného pracovního začlenění zvlášť znevýhodněných osob. Pobídky by měly být v každém případě poskytovány pouze organizacím, které dodržují kolektivní pracovní smlouvy a základní práva pracovníků.

3.5. V mnoha případech jsou podniky sociální ekonomiky hlavním provozovatelem služeb nezbytných pro obyvatele – jako jsou služby v oblasti vzdělávání, sociálně-zdravotní služby, asistenční služby a služby v oblasti odborné přípravy a pracovního začlenění znevýhodněných osob – řídí činnosti, které i když jsou obchodní nebo podnikatelské povahy, mají vždy silný komunitní a územní význam, a jejich zisky jsou investovány zpět do uskutečňování statutárních cílů. Tyto služby jsou realizovány s přímou účastí samotných příjemců a jejich územní zakotvení je součástí jejich poslání. Tyto podmínky tak nelze bezpodmínečně připodobňovat k režimům hospodářské soutěže na trhu. Proto by bylo možné uvolnit některé předpisy ohledně „státní podpory“, které brání zavedení takového daňového režimu, který by uznával sociální zásluhy a veřejnou prospěšnost těchto organizací.

3.6. de minimis o službách obecného hospodářského zájmu ve výši 500 000 EUR na tři zdaňovací období byla navýšena alespoň na 800 000 EUR na jedno zdaňovací období. Z téhož důvodu, jak již žádal ve svém stanovisku INT/906 ( 10 ) , EHSV považuje za nezbytné, aby maximální hodnota stanovená v nařízenío službách obecného hospodářského zájmu ve výši 500 000 EUR na tři zdaňovací období byla navýšena alespoň na 800 000 EUR na jedno zdaňovací období. Není tím dotčena možnost stanovit pravidla pro přístup k veřejným finančním prostředkům na základě jednotných a transparentních kritérií za plného dodržování pracovních norem a uplatňování odvětvových kolektivních smluv.

3.7. Je důležité vymezit vhodné nástroje umožňující navýšení investic se sociálním dopadem realizovaných v organizacích sociální ekonomiky. V tomto směru bylo provedeno několik zajímavých experimentů se zvláštními obligacemi nebo účastnickými cennými papíry (vlastní kapitál nebo kvazivlastní kapitál) v podniku sociální ekonomiky, který plnil sociální cíle obecného zájmu.

3.8. V případě daňového zvýhodnění investorů by se tyto finanční nástroje mohly stát významnou hybnou silou růstu, vzhledem ke skutečnosti, že již nyní historické údaje potvrzují, že i s omezenými investicemi se organizacím sociální ekonomiky daří vytvářet velký počet pracovních míst a mnoho sociálních výhod pro příjemce jejich služeb.

3.9. Je však nezbytné stanovit vhodné parametry, které by umožňovaly měřit a srovnávat získané výsledky, jako je zvýšení stabilní zaměstnanosti, uplatňování vysokých standardů bezpečnosti práce a ověření skutečného dosažení sociálních cílů iniciativy. Proto by bylo vhodné, aby členské státy přijaly rámcové zákony o sociální ekonomice a aktivně zaváděly politiky na podporu rozvoje a růstu podniků sociální ekonomiky.

3.10. Již v roce 2011 Evropská komise konstatovala, že je zapotřebí zvýšit úroveň znalostí a shromažďování údajů a statistik o podnicích sociální ekonomiky, stále je však zapotřebí učinit mnohé za účelem stanovení koordinovaných standardů, které by však byly zvlášť užitečné i v rámci zamezování tzv. „social washing“ (vylepšování mediálního obrazu podniků, pokud jde o sociální otázky) nebo neoprávněnému přístupu k podpůrným opatřením.

3.11. Díky tomu by mohly být určeny vnitrostátní orgány v členských státech, v nichž dosud nebyly určeny, které by byly pověřeny sledováním a kontrolou dodržování standardů a souladu se sociálními cíli.

3.12. Jedním z nejdůležitějších konkrétních podpůrných opatření je účast na trhu s veřejnými zakázkami a koncesemi; již směrnice 2014/24/EU navrhuje významné nástroje v této oblasti ( 11 ) , které však nebyly ve všech členských státech adekvátně provedeny. V zájmu podpory společensky odpovědného zadávání veřejných zakázek by Evropská komise měla jít příkladem a k plnění cílů sociální politiky co nejlépe využívat svá vlastní zadávací řízení.

3.13. V oblasti podpůrných opatření jsou zajímavá rovněž opatření týkající se přeměny výrobních činností a služeb nebo převodu těchto činností z podniků v krizi nebo z podnikatelů na konci kariéry na zaměstnance sdružené do družstev nebo v rámci participativních podniků.

3.14. „worker buy-out“ (odkoupení podniku zaměstnanci) Mnohé z těchto situací spadají pod tzv.(odkoupení podniku zaměstnanci) ( 12 ) ; takovéto převody byly v minulosti úspěšně realizovány při oživování průmyslových podniků v krizi a dnes jsou na vzestupu v případech, kdy dochází k převzetí malého podniku sociálním podnikem s účastí zaměstnanců. K tomu dochází zejména v případě mladých lidí, kteří nemají dostatečnou kapitálovou rezervu na založení podniku a často je brzdí samota a obava čelit obtížné situaci na trhu jako jednotlivci.

3.15. S cílem zvýšit potenciál těchto iniciativ by byl vhodný investiční zásah a doprovodná opatření, která by napomáhala zahájení provozu podniků prostřednictvím kapitálové účasti a financovala zaměstnance podniků v krizi, kteří chtějí činnost podniku převzít a za tímto účelem zřídí družstvo. V některých zemích tyto iniciativy umožnily restrukturalizaci různých podniků a zachránily tisíce pracovních míst.

3.16. Při těchto procesech průmyslové přeměny plní klíčovou úlohu odborové organizace zaměstnanců. Formy samostatné výdělečné činnosti jako „worker buy-out“ jsou nedílnou součástí aktivních politik práce. Dobrým příkladem spolupráce družstev s odbory je dohoda, kterou v Itálii podepsaly tři družstevní federace a tři nejvýznamnější odborové organizace a jejímž předmětem je systematická spolupráce v oblasti „worker buy-out“ ( 13 )

3.17. EHSV doufá, že akční plán pro sociální ekonomiku podpoří zavedení obdobných iniciativ ve všech členských státech Evropské unie prostřednictvím zřízení zvláštní struktury v rámci Evropského investičního fondu nebo Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, a to proto, aby existovaly konkrétní nástroje na podporu oživení ekonomických činností, které výrazně narušila krize způsobená pandemií.

4. Nové podoby sociální ekonomiky

4.1. Podniky sociální ekonomiky rozvíjejí nová pracovní místa a iniciativy v oblasti sociálních inovací rovněž v rámci zelené ekonomiky a s cílem podporovat udržitelný rozvoj. Organizace sociální ekonomiky také stále častěji realizují projekty v oblasti oběhového hospodářství, v jejichž rámci vznikají nová pracovní místa v odvětví opětovného použití nebo sociálního zemědělství. Právní rámec a politiky v mnoha členských státech dosud neumožňují provádění politik pro rozvoj družstev zaměřených na začleňování pracovních sil. Je proto žádoucí přijmout opatření na úrovni EU, aby se v těchto oblastech dosáhlo pokroku.

4.2. Obzvláště zajímavá je úloha, jakou mohou sehrávat zaměstnanecká družstva ( 14 ) , pokud jde o zajištění, aby nové formy podnikání realizované prostřednictvím digitálních platforem byly inkluzivnější, aby se zaměstnanci a uživatelé mohli udržitelnějším a sdíleným způsobem podílet na rozvoji nových forem vzájemnosti a solidarity prostřednictvím digitálních technologií, které mohou podpořit širokou účast. To vše, aniž by ochrana zaměstnanců platformy a atypických zaměstnanců nutně vyžadovala uzavření příslušných kolektivních smluv s odborovými organizacemi zaměstnanců.

4.3. Podniky sociální ekonomiky mohou vytvářet pracovní příležitosti a příležitosti pro místní rozvoj díky organizování účasti občanů na realizaci služeb, jako je dodávání obnovitelné energie nebo poskytování služeb v decentralizovaných oblastech a venkovských oblastech, jako je tomu ve Francii, kde fungují územní střediska hospodářské spolupráce, která provádějí projekty se společným zapojením sdružení, družstev, místních orgánů, tradičních podniků a univerzit a podporují sociální zemědělství, udržitelný cestovní ruch a zhodnocení environmentálního a kulturního bohatství.

4.4. V oblasti sociální ekonomiky plní velmi významnou úlohu dobrovolnické aktivity, které jsou důležité pro mladou generaci, ale i pro starší osoby, pro které v některých případech představují důležitou příležitost k zachování aktivní sociální a občanské role, a přispívají tak ke zlepšení kvality života. Je proto důležité posílit součinnost mezi vzděláním a odbornou přípravou a hodinami dobrovolnické činnosti jakožto nástrojů podporujících začlenění na pracovní trh v sociální oblasti. Větší koordinace mezi obdobími dobrovolnictví a stážemi by mohla usnadnit vzdělávání kvalifikovaných mladých zaměstnanců.

4.5. Kladnou zkušenost s Evropským sborem solidarity by bylo možné posílit a znásobit prostřednictvím zřízení určitého „Erasmu pro sociální podnikatele“, který by podporoval přeshraniční spolupráci v oblasti sociální ekonomiky.

4.6. Tato funkce se zdá být velmi užitečná, i pokud jde o omezení komplexního jevu NEET (mladí lidé, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy), a bylo by vhodné aktivovat pobídkové politiky na podporu přechodu od dobrovolnických činností ke stabilní práci.

V Bruselu dne 27. dubna 2021. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2016/2237(INL)&l=en,

https://betterentrepreneurship.eu,

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/cs/MEMO_11_735,

https://cecop.coop/works/cecop-report-on-social-enterprises-laws-in-europe-a-worker-and-social-coops-perspective.

(2) https://www.eesc.europa.eu/cs/our-work/opinions-information-reports/opinions/towards-appropriate-european-legal-framework.

(3) Iniciativa pro sociální podnikání: https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy/enterprises_cs.

Závěry Rady z roku 2015 týkající se podpory sociální ekonomiky: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15071-2015-INIT/cs/pdf.

Social Economy Charter (Charta zásad sociální ekonomiky) 2002: https://www.socialeconomy.eu.org/wp-content/uploads/2020/04/2019-updated-Social-Economy-Charter.pdf.

(4) Unie kapitálových trhů pro občany a podniky – nový akční plán, COM(2020) 590 final.

(5) Údaje jsou převzaty z této publikace Evropské komise: https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=22304&langId=en.

(6) Údaje jsou převzaty ze zprávy EHSV https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-876-cs-n.pdf.

(7) The resilience of the cooperative model, CECOP, 2012 https://www.cecop.coop/works/the-resilience-of-the-cooperative-model.

(8) Las mujeres en las cooperativas de trabajo, COCETA, 2019 https://www.coceta.coop/publicaciones/estudio-mujer-cooperativismo-coceta-2019.pdf.

(9) Úř. věst. C 14, 15.1.2020, s. 1.

(10) Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 131.

(11) https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_cs.

(12) Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges, CECOP, 2013 (Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 24).

(13) Italy, historic agreement between unions and coops on worker buyouts, CECOP, 2021: https://cecop.coop/works/italy-historic-agreement-between-unions-and-coops-to-promote-worker-buyouts.

(14) All for one – Worker-owned cooperatives‘ response to non-standard employment, CECOP 2019: https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.