/* KOM/2011/0077 konecném znení - COD 2008/0028 */ SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 294 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se postoje Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o poskytování informací o potravinách spotřebitelům





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 22.2.2011 KOM(2011) 77 v konečném znění 2008/0028 (COD) SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 294 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se postoje Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o poskytování informací o potravinách spotřebitelům 2008/0028 (COD) SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 294 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se postoje Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o poskytování informací o potravinách spotřebitelům 1. SOUVISLOSTI Datum předložení návrhu EP a Radě (dokument KOM(2008) 40 v konečném znění – 2008/0028(COD)): | 1. února 2008 | Datum vydání stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru: | 18. září 2008 | Datum vydání stanoviska Evropského parlamentu v prvním čtení: | 16. června 2010 | Datum předložení pozměněného návrhu: | [*] | Datum politické dohody: | 7. prosince 2010 | Datum přijetí postoje Rady: | 21. února 2011 | * S přihlédnutím k vývoji v Radě po prvním čtení v Evropském parlamentu Komise nepřipravila pozměněný návrh, své názory na pozměňovací návrhy Parlamentu však vyjádřila v dokumentu „Sdělení Komise o akci přijaté v návaznosti na stanoviska a usnesení přijatá Parlamentem na dílčím zasedání v červnu 2010“ (dokument SP(2010)6136 ), který byl Evropskému parlamentu zaslán dne 29. září 2010. 2. CÍL NÁVRHU KOMISE Návrh sjednocuje a aktualizuje dvě důležité oblasti právních předpisů týkajících se obecného a nutričního označování potravin, na něž se vztahují směrnice 2000/13/ES[1] a 90/496/EHS[2]. Návrh přepracovává také šest dalších směrnic o označování určitých skupin potravin. Návrh má tyto cíle: - zjednodušit právní předpisy pro označování potravin vytvořením jediného nástroje pro zásady a pravidla týkající se požadavků na horizontální označování v souvislosti s obecným a nutričním označováním potravin; - začlenit zvláštní ustanovení o povinnostech v celém potravinovém řetězci, pokud jde o uvedení přesných informací o potravinách; - stanovit měřitelná kritéria pro určité aspekty čitelnosti označení potravin; - objasnit pravidla, která se vztahují na označení země původu nebo provenience; - zavést povinné nutriční označování v hlavním zorném poli pro většinu zpracovaných potravin; - zavést systém řízení pro určité aspekty dobrovolného označování potravin potvrzováním členskými státy. 3. PŘIPOMÍNKY K POSTOJI RADY 3.1. Obecné připomínky Evropský parlament (EP) přijal postoj v prvním čtení dne 16. června 2010. Komise přijala zcela, částečně nebo v zásadě 113 ze 247 pozměňovacích návrhů přijatých v prvním čtení, jelikož měla za to, že tyto pozměňovací návrhy objasňují nebo vylepšují návrh Komise a jsou v souladu s obecným cílem návrhu. Ačkoli postoj Rady v prvním čtení přijatý dne 21. února 2011 do velké míry splňuje cíle původního návrhu Komise, v určitých otázkách se od něj odchyluje. Komise vůči politické dohodě o znění textu nevznesla námitky, aby umožnila pokračování legislativního procesu. Komise však Radě v připojeném prohlášení sdělila, že pozměňovací návrhy EP, které označila za přijatelné, zejména požadavek na uvedení určitých nutričních informací na přední straně balení, nejsou v textu předsednictví zahrnuty. 3.2. Pozměňovací návrhy Evropského parlamentu, které byly přijaty Komisí a začleněny zcela, částečně nebo v zásadě do postoje Rady v prvním čtení Označení původu – Evropský parlament v postoji v prvním čtení navrhl povinné označení původu u masa, drůbeže, mléčných výrobků, čerstvého ovoce a zeleniny, jiných výrobků tvořených jedinou složkou a masa a ryb, jsou-li použity ve zpracovaných potravinách (pozměňovací návrh 101). Právní předpisy o povinném označování již existují u ovoce a zeleniny, hovězího masa, vína, olivového oleje a dovážené drůbeže a Komise nedávno předložila návrh[3], jehož cílem je vytvořit na základě posouzení dopadů právní základ pro případné povinné označování místa hospodaření ve všech zemědělských odvětvích. Ve svém sdělení ke stanovisku Evropského parlamentu Komise po podmínkou přeformulování částečně přijala pozměňovací návrh EP, aby byly rozšířeny případy povinného označení původu, pokud jde o základní potraviny, které neprošly podstatným/významným zpracováním a jsou obecně považovány za výrobky obsahující jedinou složku, a to s výhradou vstupu opatření v přenesené pravomoci v platnost na základě posouzení dopadů. Komise rovněž uvedla, že aby byla zohledněna očekávání spotřebitelů a praktická omezení spojená s konkrétními potravinami, mělo by být uplatnění povinného označování původu podmíněno vstupem opatření v přenesené pravomoci v platnost, a to na základě jednotlivých posouzení dopadů, která určí zejména způsob, jímž mají být vyjádřeny informace o tom, odkud potraviny pocházejí, a to u všech potravin či zvláštních skupin potravin. Podle postoje Rady v prvním čtení by se povinné označení původu vztahovalo na nezpracované maso z prasat (vepřové maso), ovcí, koz a drůbeže, a to s výhradou přijetí prováděcích pravidel do dvou let od vstupu nařízení v platnost. Rada rovněž navrhuje, že Komise musí Evropskému parlamentu a Radě do tří let od vstupu nařízení v platnost předložit zprávu o povinném označení původu u: mléka; mléka použitého jako složka v mléčných výrobcích; masa použitého jako složka; nezpracovaných potravin; výrobků tvořených jedinou složkou; a složek, které představují více než 50 % dané potraviny. Komise může přijmout přístup spočívající v povinném označování u vepřového masa a masa drůbeže, ovcí a koz. Komise se nicméně domnívá, že s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie by uplatnění tohoto požadavku mělo být provedeno prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, jelikož jsou dotčeny kvazilegislativní složky (např. určením odpovídající zeměpisné úrovně). Tyto akty v přenesené pravomoci by měly být přijaty v rámci zvláštních ustanovení Unie použitelných na odvětví vepřového, ovčího, kozího a drůbežího masa. Právní text by měl být odpovídajícím způsobem upraven s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie. Opatření pro uplatnění tohoto požadavku by měla zejména zohledňovat potřebu vyhnout se tomu, aby byla na provozovatele potravinářských podniků a na vynucovací orgány kladena zbytečná a nadměrná administrativní zátěž. To by následně mělo zaručit rovnováhu mezi poskytováním hodnotných informací spotřebitelům a snahou zabránit tomu, aby takováto opatření oslabila konkurenceschopnost, narušila obchod či byla příčinou neúměrných nákladů pro podniky a spotřebitele. Komise má za to, že navrhovaná zpráva Rady o rozšíření označování původu na jiné potraviny uznává zájem Evropského parlamentu o povinné označování původu jiných potravin, ale umožňuje uplatnit přístup, který dokáže zohlednit očekávání spotřebitelů a praktická omezení týkající se konkrétních potravin, jak je popsán v odpovědi Komise Evropskému parlamentu, a je slučitelný s přístupem v návrhu na změnu nařízení (ES) č. 1234/2007, pokud jde o označování původu (KOM(2010)738). V této souvislosti má Komise za to, že zásada je přijatelná, ale text může vyžadovat právní přepracování. Napodobeniny potravin / potravinové náhražky: Pozměňovací návrh Evropského parlamentu, který výslovně zakázal zavádějící postupy týkající se „napodobenin potravin“ (pozměňovací návrh 78), Komise považovala za částečně přijatelný. Přístup Rady vymezený v první čtení, který spočívá v posílení obecných ustanovení o zavádějící prezentaci, je v souladu s postojem Komise k pozměňovacím návrhům EP a lze jej přijmout. Postoj Rady, podle nějž má být do přílohy začleněn požadavek, aby na etiketě (nikoli pouze v seznamu složek) byly jasně uvedeny součásti nebo složky, které nahrazují ty součásti nebo složky, jež by měly být podle očekávání spotřebitele běžně použity nebo přirozeně přítomné, může Komise v duchu kompromisního řešení přijmout. Komise nicméně nepřijímá návrh, aby byl uveden název potraviny nebo složky, které mají být popsány, např. „napodobenina“ sýra nebo šunky atd. nebo „imitace sýra“ nebo „imitace šunky“, jak navrhuje Evropský parlament v pozměňovacím návrhu 230. Označování „nano“ složek: Postoj Evropského parlamentu, který by vyžadoval, aby složky získané prostřednictvím nanotechnologie byly jako takové označeny (pozměňovací návrh 130), Komise v zásadě přijala. Návrh Rady začlenit křížový odkaz na definici „umělých nanomateriálů“ a požadavek, aby bylo v seznamu složek uvedeno, že jsou takovéto složky přítomny, je pro Komisi přijatelný. Postoj Rady je v souladu s diskusemi o revizi nařízení (ES) č. 258/97 o nových potravinách a nových složkách potravin. Požadavky na povinné informace o nebalených potravinách : Podle postoje Evropského parlamentu v prvním čtení by nebalené potraviny neměly spadat do oblasti působnosti nařízení (pozměňovací návrh 30). Postoj EP ke vnitrostátním opatřením týkajícím se nebalených potravin (pozměňovací návrh 184) nicméně přijímá zásadu poskytování informací o přítomnosti složek obsahujících látky, které mohou vyvolávat alergie nebo nesnášenlivost (alergenní složky). Rada tuto zásadu poskytování informací o alergenních složkách nebalených potravin také přijala. Podle postojů v prvním čtení Evropského parlamentu i Rady by měla být změněna zásada, která tvoří základ poskytování povinných informací (jiných než informací o alergenech) o nebalených potravinách. Původní návrh Komise je v souladu se stávajícím právním rámcem, který v zásadě stanoví, že by povinné informace o potravinách měly být k dispozici u všech potravin, které spadají do oblasti působnosti daných právních předpisů. V případě nebalených potravin ale členské státy mohou rozhodnout, že není nutné, aby určité informace byly vždy k dispozici, pokud je spotřebitel dostatečně informován. Jak podle postoje EP (pozměňovací návrh 184), tak Rady by měl být zvrácen přístup v návrhu Komise a členským státům by mělo být umožněno, aby kromě informací o alergenech požadovaly poskytnutí informací o povinných údajích, na něž se vztahuje nařízení. Tato navrhovaná změna je přijatelná, jelikož změna nařízení formou právního aktu by znamenala, že pokud by neexistovala pravidla členského státu, musel by provozovatel potravinářského podniku poskytnout všechny povinné údaje, nikoli pouze informace o alergenech. Povinnosti provozovatelů potravinářských podniků : Postoj Rady týkající se povinností provozovatelů potravinářských podniků (článek 8 původního návrhu Komise) je v souladu se zásadami návrhu Komise. Postoj EP v prvním čtení (pozměňovací návrhy 84, 86, 88, 89 a 326) přizpůsobil návrh Komise přístupu, který byl přijat nařízením (ES) č. 767/2009 o uvádění na trh a označování krmiv. Komise pozměňovací návrhy EP přijala. Avšak vzhledem k citlivosti této otázky a kontroverzní diskusi v Radě může Komise v duchu kompromisního řešení postoj Rady v prvním čtení přijmout. 3.3. Pozměňovací návrhy Evropského parlamentu, které byly zamítnuty Komisí a začleněny zcela, částečně nebo v zásadě do postoje Rady v prvním čtení Vnitrostátní systémy: Postoj EP v prvním čtení vypustil kapitolu VII o vývoji vnitrostátních systémů (pozměňovací návrh 301). Postoj Rady obsahuje tentýž návrh. Komise lituje, že ani EP ani Rada nesdílejí vizi Komise, podle níž má být zajištěn rámec pro výměnu osvědčených postupů týkajících se systémů dobrovolného označování. Pozměňovací návrhy EP (155, 156, 298, 299) v prvním čtení, které změnily kritéria týkající se dodatečných způsobů vyjádření nutričních informací a sloučily je s kritérii pro grafické formy prezentace, Komise zamítla. Rada rovněž navrhla sloučit kritéria pro dodatečné dobrovolné způsoby a vyjádření nutričních informací. Kromě toho obsahuje postoj Rady zavedení ustanovení, která: povolují členským státům, aby na svém území podporovaly konkrétní dodatečné dobrovolné způsoby; ukládají členským státům povinnost zaručit odpovídající sledování dodatečných dobrovolných způsobů na jejich trzích; a poznamenávají, že Komise může usnadnit výměnu informací a osvědčených postupů týkajících se dodatečných dobrovolných způsobů. Postoj Rady ukládá Komisi povinnost přijmout prováděcí pravidla pro kritéria v článku 34 a do 5 let po uplatnění daného článku podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o: použití dodatečných dobrovolných způsobů; jejich dopadu; a vhodnosti jejich harmonizace. Komise má za to, že by přístup navrhovaný Radou mohl zajistit základ pro budoucí přezkum dodatečných dobrovolných způsobů nutričního označování, a může návrh Rady přijmout. Nutriční informace : Pokud jde o nutriční označování, Komise zamítla postoj Evropského parlamentu, podle nějž má být rozšířen seznam povinných živin (pozměňovací návrh 144). Podle postoje Rady v prvním čtení by mělo být povinné uvádění rozšířeno tak, aby se vztahovalo i na bílkoviny. Komise je znepokojena dodatečnými náklady hospodářských subjektů, zejména malých a středních podniků, a dává přednost krátkému seznamu povinných údajů. Nicméně vzhledem k tomu, že jak EP, tak Rada navrhly, aby byly začleněny bílkoviny, což je jediná makroživina, která nebyla do návrhu Komise začleněna, lze tento návrh přijmout. Nutriční informace v přepočtu na jednu porci : Návrh Komise zavedl možnost, podle níž by nutriční informace mohly být za určitých okolností poskytovány pouze v přepočtu na jednu porci. Evropský parlament (pozměňovací návrh 313) a Rada ve svých postojích tuto možnost odstranily. Rada vyžaduje, aby nutriční informace byly vždy vyjádřeny na 100 g nebo na 100 ml, a informace v přepočtu na porci mohou být dodatečně uvedeny dobrovolně. Evropský parlament naopak navrhuje, aby informace byly vždy vyjádřeny na 100 g nebo na 100 ml a v přepočtu na porci. Komise má za to, že návrh EP není přijatelný, jelikož by zvýšil zátěž výrobního odvětví. Pokud jde o postoj Rady, Komise může přijmout fakt, že pokud budou nutriční informace poskytnuty na stejném základě, umožní to spotřebitelům snadněji srovnat nutriční složení různých potravin. 3.4. Pozměňovací návrhy Evropského parlamentu, které byly Komisí přijaty jako takové nebo po podmínkou přeformulování, ale nebyly začleněny do postoje Rady v prvním čtení Komise v zásadě přijala řadu pozměňovacích návrhů obsažených v postoji EP v prvním čtení, z nichž některé byly redakční povahy. Níže jsou podrobně popsány otázky, u nichž se postoje EP a Rady v prvním čtení jednoznačně liší. Jsou rovněž uvedeny určité změny, které se týkají podstatných otázek a kvůli nimž byla do postoje EP začleněna nová ustanovení a které byly v zásadě přijaty Komisí, nebyly však začleněny do postoje Rady v prvním čtení. Nutriční údaje v hlavním zorném poli (přední strana balení) : Ve sdělení Komise k postoji EP Komise uvedla, že souhlasí s povinným nutričním označováním na přední straně balení u pěti prvků (energetická hodnota, tuk, nasycené mastné kyseliny, cukry a sůl) (pozměňovací návrh 313) a v zásadě souhlasila s pozměňovacím návrhem EP 162, že bude potřeba objasnit uplatnění požadavku na označování na přední straně balení u potravin, které jsou upraveny směrnicí 2009/39/ES o potravinách určených pro zvláštní výživu. Prohlášení Komise (přiložené) konkrétně poznamenává, že Komise lituje, že Rada svým postojem odstranila požadavek, aby na přední straně balení byly uváděny určité nutriční informace. Komise je v této souvislosti nadále přesvědčena, že označování na přední straně balení by spotřebitelům umožnilo, aby při nákupu potravin hned spatřili nutriční informace, a vyhrazuje si právo podpořit postoj EP, podle nějž má být do označování na přední straně balení zahrnuto pět nutričních prvků. Jméno provozovatele potravinářského podniku: Podle postoje EP (pozměňovací návrh 100) by bylo nutné povinně uvádět nejen jméno a adresu provozovatele potravinářského podniku, pod jehož jménem nebo obchodním názvem je výrobek uváděn na trh, ale také jméno, obchodní název či značku výrobce potraviny. Komise pozměňovací návrh EP přijala. Rada nicméně zastává postoj, že by jméno provozovatele potravinářského podniku mělo být jméno osoby, která je uvedena jako odpovědná za označení, tj. provozovatele, pod jehož jménem nebo obchodním názvem je potravina uváděna na trh, nebo, není-li usazen v Evropské unii, dovozce na trh Evropské unie. Komise nadále podporuje záměr v postoji EP, jelikož by díky němu měl spotřebitel k dispozici transparentnější informace o výrobci daného výrobku. Datum minimální trvanlivosti: Komise souhlasila s postojem EP (pozměňovací návrh 61), podle nějž je třeba objasnit rozdíl mezi datem, „spotřeby“ výrobku a datem „minimální trvanlivosti“. Z nedávné studie vedené Evropskou komisí[4] vyplývá, že plýtvání jídlem tvoří obrovskou část odpadu a v průměru je na úrovni domácností vyplýtváno 76 kg/osobu/za rok, přičemž tomuto plýtvání by bylo možné z 60 % zabránit. K tomuto zbytečnému plýtvání dochází zčásti kvůli tomu, že lidé dostatečně nerozumí systému označování. Oblast působnosti nařízení : Evropský parlament navrhl (pozměňovací návrh 39), aby se nařízení nevztahovalo na dopravní stravovací služby, např. u letecké a železniční dopravy, na trasách, které celou délkou nepatří do EU. Komise je přesvědčena, že má smysl dále uvažovat o tom, jak by se nařízení mělo na dopravní stravovací služby vztahovat. V tomtéž pozměňovacím návrhu Evropský parlament rovněž navrhl, aby bylo do normativní části nařízení začleněno ustanovení, které by odráželo 15. bod odůvodnění návrhu Komise, podle nějž některé aktivity do oblasti působnosti nařízení nespadají. V tomto případě Komise podotýká, že Rada tuto otázku pečlivě zvážila a rozhodla se, že ustanovení do normativní části nezačlení. Tento bod odůvodnění obsahuje pokyny k plánované oblasti působnosti nařízení, a Komise tudíž v tomto bodě nebyla proti postoji Rady v prvním čtení. Definice složky: Původní návrh Komise obsahoval ve srovnání se stávajícími právními předpisy zjednodušený přístup k definici „složky“. Od té doby bylo zaznamenáno, že zjednodušený přístup navržený Komisí má dopad na uplatňování jiných legislativních textů, které obsahují odkaz na „složku“ definovanou v obecné směrnici 2000/13/ES o označování. Z toho důvodu má Komise za to, že by definice „složky“ podle směrnice 2000/13/ES, která je přizpůsobena tak, aby zohledňovala pozměňovací návrh Evropského parlamentu 49, měla nahradit původní návrh Komise. Změna v přístupu by měla dopad na formulování některých dalších článků. Označování masa sestávajícího ze směsi kousků masa : Evropský parlament v pozměňovacích návrzích 276 a 293 navrhl, aby v případě, že maso sestává ze směsi kousků masa, byla tato skutečnost uvedena na přední straně balení nebo uvedena do souvislosti s názvem potraviny. Komise je přesvědčena, že by tento návrh zaručil, že spotřebitelé budou informováni o konkrétních vlastnostech potraviny, kterou kupují. Komise záměr pozměňovacího návrhu v zásadě přijímá, domnívá se však, že bude třeba přezkoumat formulaci ustanovení. Označování masa s přidanými bílkovinami a/nebo vodou : Komise v zásadě přijala postoj EP, že určité výrobky z masa a ryb, které obsahují přidané bílkoviny a/nebo vodu, by měly na etiketě uvádět zdroj přidané bílkoviny a přítomnost přidané vody (pozměňovací návrhy 207 a 226 až 228). Pozměňovací návrhy EP týkající se označování přidaných bílkovin jsou v souladu s výkladem stávajících právních předpisů provedeným Komisí. Komise podpořila další pozměňovací návrhy, např. označení „data výroby“ zmražených výrobků : (pozměňovací návrhy 62, 97, 140, 141), odchylku pro mikropodniky (pozměňovací návrh 104), dodatečné informace k pokynům pro spotřebu a uskladnění (pozměňovací návrh 142), zavedení kritéria pro dobrovolné označení „pro vegetariány a vegany“ (pozměňovací návrh 175), uzenářská střeva (pozměňovací návrh 229). Pokud by tyto návrhy byly zvažovány ve druhém čtení, Komise by byla ochotna zvážit jejich začlenění do příslušných ustanovení. 3.5. Pozměňovací návrhy Evropského parlamentu, které byly zamítnuty Komisí i Radou a nebyly začleněny do postoje Rady v prvním čtení: Čitelnost: Komise nepřijala postoj Evropského parlamentu k čitelnosti (pozměňovací návrhy 53, 334, 111 až 113), který odstranil požadavek na minimální velikost písma a navrhl, aby kritéria čitelnosti byla stanovena prostřednictvím pokynů. Postoj Rady v prvním čtení k čitelnosti zachovává měřitelné kritérium v samotném nařízení a pomáhá objasnit toto ustanovení začleněním odkazu pro účely měření minimální velikosti písma. Komise má za to, že postoj Rady ke kritériím pro minimální velikost písma zlepšuje původní návrh a je přijatelný. Oblast působnosti nařízení : Postoj Rady v prvním čtení podporuje návrh Komise, podle nějž by se oblast působnosti nařízení měla vztahovat na všechny potraviny určené pro konečného spotřebitele a všeobecný cíl nařízení by měl být zaměřen na spotřebitele. Postoj EP v prvním čtení, podle nějž má být oblast působnosti nařízení omezena na balené potraviny (pozměňovací návrhy 38 a 39) a snížen důraz nařízení na spotřebitele (pozměňovací návrh 66) Komise ani Rada nepřijaly. Nutriční informace: Komise nepřijala řadu nových ustanovení v postoji EP v prvním čtení, která se týkají určitých aspektů nutričních informací. Například odmítla rozšíření povinného seznamu živin tak, aby obsahoval bílkoviny, vlákniny a trans-tuky (pozměňovací návrh 144) a rozšíření seznamu dodatečných dobrovolných živin (pozměňovací návrh 145); zopakování informací o energetické hodnotě ve zvláštním formátu na přední straně balení Komise považovala za zdvojení informací (pozměňovací návrh 158); požadavek začlenit prohlášení týkající se základu pro referenční příjem (pozměňovací návrh 151) nebyl považován za nezbytný; mnoho navrhovaných výjimek z povinného nutričního označení; a odstranění odkazu na mezinárodní soustavu jednotek pro měření energie (kJ) (pozměňovací návrhy 246, 248, 319). Tyto změny navržené Evropským parlament nejsou v postoji Rady v prvním čtení obsaženy. Alkoholické nápoje: Postoj EP, podle nějž mají být všechny alkoholické nápoje do doby, než Komise dokončí zprávu, osvobozeny od požadavku, aby u nich byl uveden seznam složek a nutriční označení (pozměňovací návrhy 145 a 294), nebyl pro Komisi přijatelný. Postoj Rady navrhuje, aby bylo osvobození od požadavku na začlenění seznamu složek a nutričních údajů rozšířeno tak, aby zahrnovalo alkoholické nápoje, které jsou považovány za konkurenční pro nápoje, které již byly na základě návrhu Komise osvobozeny. Komise může přijmout přístup, podle nějž má být s konkurenčními výrobky zacházeno rovnocenně. Komise se nicméně domnívá, že je důležité, aby hotové míchané alkoholické nápoje poskytovaly informace o složkách a nutričním složení. Označování původu : Návrh Rady týkající se označování původu zachovává zásadu návrhu Komise, podle které by v případě, že je uveden původ potraviny a země původu primární složky není místem poslední podstatné změny výrobku jako celku, měl být rovněž uveden původ primární složky. Podle postoje EP mělo být toto ustanovení odstraněno (pozměňovací návrh 172), což pro Komisi není přijatelné, jelikož záměrem je zabránit potenciálně zavádějícím označením původu. 3.6. Nová ustanovení zavedená Radou Čitelnost: Jak již bylo zmíněno, text Rady zachovává návrh Komise, podle nějž má být do nařízení začleněna minimální velikost písma, ale obsahuje důležité objasnění způsobu, jak by měla být velikost písma určena. Komise má za to, že postoj Rady ke kritériím pro minimální velikost písma zlepšuje původní návrh. Označování látek vyvolávajících alergie nebo nesnášenlivost: Postoj Rady navrhuje, aby byl v článku týkajícím se označování určitých látek vyvolávajících alergie nebo nesnášenlivost objasněn text, pokud jde o přístup k označování výrobků, které neobsahují seznam složek. Toto objasnění je vhodné a v zásadě je lze přijmout, jelikož návrh odpovídá stávajícím pravidlům označování takovýchto látek. Jak již však bylo zmíněno dříve, Komise by ráda změnila přístup k definici „složky“. Čisté množství : Postoj Rady v prvním čtení znovu zavádí možnost, aby členské státy zachovaly pravidla pro vyjádření čistého množství konkrétních potravin jiným způsobem, než jaký je stanoven v nařízení. Komise může tento návrh přijmout, neboť by umožnil, aby byl v případě, že neexistují podrobná pravidla EU, zachován stávající přístup k vyjádření čistého množství u konkrétních skupin potravin, zejména tehdy, může-li se povaha výrobku různit od tekutého po pevný. Označování potravin obsahujících kofein : Prováděcí pravidla ve směrnici Komise 2002/67/ES ze dne 18. července 2002 o označování potravin obsahujících chinin a potravin obsahujících kofein (přijaté na základě směrnice 2000/13/ES) obsahují zvláštní pravidla pro označování určitých nápojů obsahujících kofein. Postoj Rady v prvním čtení navrhuje, aby se v označení rovněž uvádělo, že výrobky nejsou vhodné pro těhotné ženy a malé děti. Podle postoje Rady v prvním čtení by měla být povinnost zvláštního označování rozšířena na potraviny, do nichž byl z výživového nebo fyziologického důvodu přidán kofein. Komise přijímá zásadu začlenění označení v případě potravin, do nichž byl za účelem výživového či fyziologického účinku přidán kofein, s ohledem na konzumaci těchto výrobků konkrétními skupinami obyvatelstva, které spadají do rozsahu dostupných vědeckých poznatků[5]. Závěrečná ustanovení a přechodná období (článek 45, 54. bod odůvodnění): Pozměňovací návrh Evropského parlamentu 194 navrhuje změnit návrh Komise na dodatečné dvouleté přechodné období pro mikropodniky (s méně než 10 zaměstnanci), během něhož jsou osvobozeny od požadavku uvádět povinné nutriční označování, a rozšířit jej na podniky s méně než 100 zaměstnanci. Komise pozměňovací návrh EP nepřijala. Pokud jde o datum použitelnosti, text Rady místo uplatnění pravidel pro nutriční označování ve dvou fázích s dodatečnými 2 roky, které umožní mikropodnikům, aby se přizpůsobily, navrhuje, aby v případě, že jsou uvedeny nutriční informace, tyto informace splňovaly nové požadavky od třetího roku po vstupu nařízení v platnost. Povinnost uvádět nutriční informace by nicméně nenabyla účinku dříve než 5 let po vstupu v platnost. Postoj Rady obsahuje nové ustanovení, které uvádí, že by mělo existovat přechodné období pro uplatnění nových požadavků a že výrobky uvedené na trh před koncem přechodného období mohou být nadále prodávány až do vyčerpání zásob. Rada rovněž navrhuje, aby datum uplatnění bylo v jakémkoli kalendářním roce stanoveno na 1. dubna, s výjimkou naléhavých opatření. Komise může postoj Rady k uplatnění nařízení a přechodných opatření přijmout. Výkon přenesení a přenesení pravomocí v textu: Sladění přenesení pravomocí v postoji Rady je více méně v souladu s přístupem Komise a odpovídá navrhovanému rozsahu přenesení pravomocí. Ve srovnání s přístupem Komise v reakci na stanovisko Evropského parlamentu existují určité rozdíly, nicméně v souvislosti s textem předsednictví jsou přenesení odpovídající a lze je přijmout, s výjimkou navrhovaných prováděcích pravomocí týkajících se opatření spojených s povinným označováním původu masa. Pro Komisi jsou rovněž přijatelné následující změny zavedené Radou: ( možnost začlenění prohlášení, které vysvětluje, že nutriční údaj o soli odkazuje na přirozeně přítomný sodík/sůl. Toto dobrovolné označení je zdrojem objasnění, ( kapitola o vnitrostátních opatřeních – Rada již změnila článek 37 původního návrhu Komise, který objasňuje oblast působnosti kapitoly, ( příloha V – nový požadavek na označení „rozmražené“, ( příloha VI B – povinnost uvést, zda je ztužený olej nebo tuk zcela nebo částečně ztužen, ( příloha IX – odstranění výjimek z „data minimální trvanlivosti“ pro určité výrobky, ( příloha XI – změna referenčního množství pro značné množství vitamínů a minerálů, ( navrhované zjednodušení přílohy tak, aby stanovila pořadí uvedení vitamínů a minerálů (příloha XIII původního návrhu Komise) je přijatelné. 3.7. Hlavní problémy při přijímání postoje Rady v prvním čtení Postoj přijatý Radou v prvním čtení obsahuje prvky, které se odchylují od návrhu Komise. Jak je zdůrazněno výše, týkají se zejména určitých aspektů nutričního označování, označování původu, začlenění názvu výrobce a definice složky. 4. ZÁVĚR Komise zastává názor, že postoj Rady v prvním čtení obsahuje prvky, které se odchylují od návrhu Komise. Ačkoli přetrvávají určité obavy, Komise nevznesla vůči postoji, který byl v Radě přijat kvalifikovanou většinou, námitky, aby umožnila pokračování legislativního procesu. Komise Radě v připojeném prohlášení sdělila, že zejména lituje, že se Rada rozhodla odstranit požadavek na nutriční údaj na přední straně balení. PŘÍLOHA Prohlášení Komise V duchu kompromisního řešení Komise nevznese námitky vůči hlasování kvalifikovanou většinou ve prospěch textu předsednictví, ačkoli přetrvávají jisté obavy, jelikož text předsednictví obsahuje určité prvky, které se odchylují od návrhu Komise, a určité právní prvky, které budou přepracovány v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie. Kromě toho Rada nevzala v úvahu stanovisko Evropského parlamentu v prvním čtení, a pozměňovací návrhy Evropského parlamentu, které Komise označila za přijatelné, tudíž nejsou v textu předsednictví obsaženy. Komise zejména lituje, že se Rada rozhodla odstranit nutriční údaj na přední straně balení. Komise se domnívá, že je tím oslaben přínos, který by spotřebitelé mohli mít z povinného nutričního údaje, a je přesvědčena o tom, že by označení na přední straně balení bylo pro spotřebitele přínosné, neboť by jim umožnilo, aby při nákupu potravin hned spatřili nutriční informace. [1] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy (Úř. věst. L 109, 6.5.2000, s. 29). [2] Směrnice Rady 90/496/EHS ze dne 24. září 1990 o nutričním označování potravin (Úř. věst. L 276, 6.10.1990, s. 40). [3] KOM(2010)738. [4] http://ec.europa.eu/environment/eussd/reports.htm [5] Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny ze dne 21. ledna 1999 o kofeinu a jiných látkách používaných jako složky tzv. „energetických nápojů“.