/* KOM/2011/0921 v konečném znění */ ZPRÁVA KOMISE Následné hodnocení akce Evropská hlavní města kultury pro rok 2010 (Essen za Porůří, Pécs a Istanbul)





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A VÝBORU REGIONŮ Následné hodnocení akce Evropská hlavní města kultury pro rok 2010 (Essen za Porúří, Pécs a Istanbul) ÚVOD Tato zpráva se předkládá v souladu s článkem 12 rozhodnutí č. 1622/2006/ES[1] ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2007 až 2019, v němž je uvedeno, že „Komise každoročně zajišťuje vnější a nezávislé hodnocení výsledků projektu „Evropské hlavní město kultury“, jenž proběhl v uplynulém roce, v souladu s cíli a kritérii akce stanovenými v tomto rozhodnutí. Zprávu o tomto hodnocení předkládá Komise Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů do konce roku následujícího po roce, ve kterém se projekt „Evropské hlavní město kultury“ konal“. Tato zpráva obsahuje stanovisko Komise k hlavním závěrům a doporučením externího hodnocení projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro rok 2010, které je k dispozici na: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/evaluation-commissioned-by-the-eu_en.htm. Externí hodnocení nejprve hodnotilo individuálně tři evropská hlavní města kultury (dále též „EHMK“): Essen za Porúří, Pécs a Istanbul. Pak zjištění srovnávalo a dospělo k závěrům platným pro všechna tři města. SOUVISLOSTI AKCE Akce EU na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ Původní projekt „Evropské město kultury“ byl zahájen na mezivládní úrovni v roce 1985[2]. Na základě této zkušenosti byla rozhodnutím č. 1419/1999/ES zavedena akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2005 až 2019[3]. Členské státy byly seřazeny chronologicky podle roku, v němž měly nárok projekt pořádat. Evropské země, které nejsou členskými státy, se o účast mohly ucházet také, chronologické pořadí nebylo předem určeno. Země, které dostaly příležitost v daném roce projekt pořádat, měly předložit navržená města a své žádosti včetně kulturních programů pro daný rok evropské porotě, a ta doporučila jejich jmenování Komisi. Rada ministrů EHMK formálně jmenovala. Dne 1. ledna 2007 bylo rozhodnutí č. 1419/1999/ES nahrazeno rozhodnutím č. 1622/2006/ES[4], které upřesnilo cíle, zavedlo dvoufázovou vnitrostátní soutěž a monitorování procesu v souvislosti s výběrem EHMK pro rok 2013 a později. Nové rozhodnutí zavedlo monitorovací schůzky v období po jmenování, po jejichž ukončení porota doporučí udělit EHMK peněžitou cenu na počest Meliny Mercouriové, za předpokladu, že jmenovaná města splnila kritéria stanovená v rozhodnutí č. 1622/2006/ES a provedla doporučení poroty a monitorovacího výboru. Finanční podpora EU je poskytována z programu Kultura. Na roky 2007–2013 je z tohoto programu každoročně k dispozici částka nejvýše 1,5 milionu EUR na jedno evropské hlavní město kultury. Města jmenovaná do roku 2009 včetně obdržela tuto finanční podporu formou grantu na spolufinancování části svého programu. Od roku 2010 se na jmenovaná města vztahuje monitorovací fáze a finanční podpora ve výši 1,5 milionu EUR je jim poskytována prostřednictvím ceny Meliny Mercouriové. Evropská hlavní města kultury pro rok 2010 Na výběr evropských hlavních měst kultury v roce 2010 se vztahovaly výběrové postupy stanovené rozhodnutím z roku 1999. V tom roce měly nárok na pořádání projektu EHMK Německo a Maďarsko. Německo navrhlo Essen za Porúří a Zhořelec; Maďarsko navrhlo Pécs. Kromě toho Turecko navrhlo Istanbul a Ukrajina navrhla Kyjev. Na základě článku 4 rozhodnutí č. 1419/1999/ES týkajícího se účasti zemí mimo EU na projektu, může v příslušném roce titul získat pouze jedno město ze zemí mimo EU. Výběrový postup proběhl v roce 2006. Evropská porota vydala zprávu, ve které na udělení titulu pro rok 2010 doporučila Esen za Porúří, Pécs a Istanbul, a předložila doporučení s cílem pomoci jim dosáhnout navržených cílů. V roce 2006 Rada ministrů na základě doporučení Komise doporučeným městům titul formálně udělila. EXTERNÍ HODNOCENÍ Podmínky hodnocení Komise pověřila společnost ECORYS UK Ltd., aby v roce 2010 provedla externí hodnocení[5] projektu EHMK. Hodnocení mělo posoudit význam, účinnost, hospodárnost a udržitelnost těchto EHMK ve vztahu k cílům akce a k cílům, které si stanovila sama EHMK v žádostech a ve fázi realizace. Vzhledem k tomu, že každému EHMK je tento titul propůjčen pouze na dobu jednoho roku, závěry a doporučení týkající se měst byly uvedeny ve formě „nabytých zkušeností“, aby bylo usnadněno provádění projektu budoucím EHMK. Metodologie Tři uvedená EHMK byla hodnocena samostatně a při hodnocení se částečně vycházelo z hodnocení, která byla zadána samotnými EHMK. Údaje byly shromažďovány na dvou úrovních: malé množství údajů na úrovni EU a rozsáhlejší údaje od samotných EHMK. Mezi hlavní zdroje patřily oborové a vědecké publikace na evropské úrovni, původní žádosti EHMK, studie a zprávy zadané těmito městy, programy akcí, propagační materiály a internetové stránky, kvantitativní údaje poskytnuté EHMK o činnostech, výstupech a výsledcích; rozhovory s řídícími týmy pro každé EHMK, konzultace s hlavními zúčastněnými stranami v každém EHMK a návštěvy v každém městě. Obecné závěry ohledně projektu EHMK byly založeny na údajích a závěrech získaných od všech tří EHMK. Zjištění hodnotitele Význam akce Podle hodnocení mělo provádění akce význam z hlediska článku 167 Smlouvy o fungování Evropské unie. Kritéria výběru uvedená v rozhodnutích č. 1419/1999/ES a č. 1622/2006/ES zaručila, že kulturní programy nositelů titulu byly relevantní z hlediska obsahu článku 167, přestože kritéria dávají každému EHMK volnost interpretovat cíle Smlouvy vlastním jedinečným způsobem. Preambule rozhodnutí z roku 1999 poprvé zavedla výslovný odkaz na kulturní a turistický rozvoj a na potřebu mobilizovat velké skupiny obyvatelstva. Tyto odkazy byly později posíleny v rozhodnutí z roku 2006 zařazením výslovného programového kritéria týkajícího se „podněcování občanů k účasti“ a „dlouhodobého rozvoje“. Mnoho EHMK zašlo ještě dále a stanovilo výslovné sociální a ekonomické cíle nebo cíle v oblasti cestovního ruchu. Zařazení těchto cílů do akce EHMK jednak utvářelo širší vývojové tendence kulturní politiky, jednak tyto tendence odráželo. Rostoucí význam těchto cílů byl nicméně provázen debatou o rovnováze mezi tím, zda kulturu podporovat kvůli její vnitřní hodnotě, nebo jako prostředek k dosažení konkrétní, vyčíslitelné návratnosti investic. Význam EHMK v roce 2010 Hodnocení posuzovalo motivaci měst získat titulu EHMK a relevanci jejich cílů ve vztahu k cílům akce a článku 167. Hodnocení se rovněž podrobně zabývalo procesem přeměny motivace EHMK v roce 2010 do souboru uskutečnitelných cílů a proměnou těchto cílů v přípravné fázi. Všechna tři evropská hlavní města kultury se ztotožnila s cíli akce a přizpůsobila je svému vlastnímu specifickému kontextu a prioritám. Všechna tři EHMK pro rok 2010 naplánovala různorodé kulturní programy a s nimi spojené činnosti (komunikace, dobrovolnictví, atd.), které podpořily cíle spočívající v „rozvíjení kulturních činností“, „propagaci evropského rozměru kultury a prostřednictvím kultury“ a „sociálním a hospodářském rozvoji prostřednictvím kultury“. Účinnost řízení Byla zvážena účinnost řízení projektu EHMK, včetně organizačních modelů těchto měst, procesů výběru a provádění kulturních činností a akcí, komunikačních a propagačních akcí a procesů získávání finančních prostředků. Podobně jako hodnocení projektů EHMK z roku 2007, 2008 a z roku 2009 zdůrazňuje hodnocení projektu EHMK z roku 2010 fakt, že pro provádění kulturního programu je zásadně důležité zřízení vhodné organizační struktury a vybudování týmu s příslušnými dovednostmi, což však může být obtížné. K tomu je zapotřebí širšího souboru dovedností a tudíž odlišné struktury než u týmu, který připravoval původní žádost. Bylo rovněž nezbytné vyvážit umělecké a politické zájmy a zajistit, aby stávající zúčastněné subjekty uvítaly jakýkoli nový mechanismus k dosažení cílů jako partnera pro spolupráci. Obvykle lze doporučit vytvoření nové a nezávislé struktury, která citlivě reflektuje daný politický a kulturní kontext příslušného města. EHMK pro rok 2010 názorně ukazují velmi různorodé přístupy k této problematice. Essen za Porúří vyvinul účinnou a efektivní strukturu řízení, čímž ukázal, jak je možné splnit hlavní úkoly, a to ve složité situaci, kdy se jedná o rozsáhlou aglomeraci. V Pécsi se ukázalo být řízení projektu tohoto rozsahu velmi náročné a město čelilo řadě obtíží. Za prvé byly zřízeny dvě různé organizace pověřené správou rozpočtu, což vedlo k nedostatečné jasnosti v oblasti odpovědnosti za umělecké řízení; odpovědnost za přidělování finančních prostředků měly převážně veřejné orgány a řídící agentura měla pouze omezenou autonomii. Za druhé se ukázal být jako problematický výběr uměleckého ředitele a vedení pověřeného přípravou kulturního programu a došlo výměně osob odpovědných za přípravu programu a institucionální uspořádání. Tyto obtíže byly znásobeny změnami na politické úrovni, ke kterým v Pécsi během přípravné fáze došlo. V důsledku toho byl rozhodovací proces složitý a zdlouhavý a až do konce roku 2008 nebyly vyřešeny otázky řízení a nebylo možno zaměřit pozornost na přípravu kulturního programu. V této fázi však již bylo příliš pozdě na mobilizaci mnoha kulturních subjektů a realizaci některých původních koncepcí projektu. Navzdory těmto obtížím byl konečný kulturní program Pécse pro rok 2010 mnohem rozsáhlejší než kulturní nabídka, kterou město poskytovalo v předchozích letech. Pokud jde o Istanbul, byl v roce 2007 za účelem provedení programu EHMK zákonem zřízen výkonný orgán „Agentura Istanbul Evropské hlavní město kultury 2010“. Této agentuře se dostalo silné politické a finanční podpory vnitrostátní vlády a měla rovněž, alespoň na začátku, vysokou míru autonomie. Ačkoliv agentura úspěšně uskutečnila velmi rozsáhlý kulturní program a propagační kampaň, jisté charakteristiky řídící struktury se ukázaly jako problematické, což vedlo k tomu, že celkový dopad pořádání EMHK byl menší, než se očekávalo. Protože 95 % prostředků poskytla vláda, státní orgány uplatňovaly nad projektem EHMK stále větší kontrolu, což způsobovalo pocit marnosti nezávislých kulturních subjektů, z nichž několik v roce 2009 ze svých pozic v rámci agentury odstoupilo. Výsledná ztráta jasné umělecké koncepce měla za následek nedostatečnou koordinací mezi kulturním programem a propagační kampaní, kdy se kampaň nezabývala specificky propagací programu. Navzdory uvedeným potížím je projekt EHMK i nadále vysoce ceněný, vytváří rozsáhlé kulturní programy a má dalekosáhlé dopady. Pokud jde o finanční zdroje, přijímají města ve fázi podávání žádostí velmi jasné závazky. Je však zapotřebí zajistit, aby evropská hlavní města kultury splnila své vlastní závazky, které přijala ve fázi podávání žádosti, a to rovněž v oblasti komunikace: ve fázi výběru se Essen za Porúří představil jako kandidátské město usilující o titul a zahrnující ve svém programu Porúří. Avšak název „Essen za Porúří 2010“ se navzdory doporučením monitorovacího a poradního výboru změnil v komunikační strategii projektu na „Porúří 2010“. V důsledku toho si přinejmenším jedno město v Porúří (Dortmund) titul přivlastnilo a v některých případech se prezentovalo jako „Dortmund – Evropské hlavní město kultury pro rok 2010“. Účinnost mechanismů projektu EHMK na úrovni EU Klíčovým hlediskem byla účinnost výběru, monitorování a finančních procesů prováděných Evropskou komisí. Evropská komise použila pro výběr EHMK 2010 mechanismy uvedené v rozhodnutí č. 1419/1999/ES. Německo a Maďarsko mohly samy určit, na jakém základě město (nebo města) na titul EHMK navrhnou. Oba členské státy zorganizovaly výběrové řízení na výběr návrhů, které následně předložily evropským institucím. Kritéria a podmínky pro účast v těchto výběrových řízeních definovaly nezávisle na Evropské komisi. I když byla výběrová řízení úspěšná a přilákala vysoký počet účastníků – 16 v Německu a 7 v Maďarsku – nezaručovala, že byly všechny přihlášky připraveny s přihlédnutím k evropským kritériím. Navíc zatímco Německo porotě navrhlo 2 města, a umožnilo jí vybrat, Maďarsko navrhlo pouze jedno, a dalo porotě pouze možnost přihlášku Pécse přijmout nebo odmítnout. Ačkoliv se nakonec prokázalo, že všechna tři EHMK splňují kritéria na úrovni EU, budoucí EHMK vybraná podle nových postupů zavedených rozhodnutím č. 1622/2006/ES (tj. od roku 2013 dále) budou možná odpovídat kritériím na úrovni EU ve větší míře. Držitelé titulu pro rok 2010 nicméně představují první EHMK, která mají být spolufinancována a monitorována podle nových postupů stanovených v rozhodnutí č. 1622/2006/ES. V těchto třech případech z výsledků výzkumu vyplývá, že nové postupy EHMK posílily, včetně jejich zaměření na evropský rozměr. Města uvádějí, že neformální kontakt se členy monitorovacího a poradního výboru se ukázal cenným doplněním formálních monitorovacích schůzí a zpráv. Všechna tři rovněž uvedla, že poskytnutí finančních prostředků EU formou ceny snížilo administrativní zátěž v porovnání s poskytnutím tradičního grantu, jak tomu bylo v případě předchozích udělení titulu. Akce EHMK vyvolává velký zájem kandidátských měst, podněcuje značné investice do kulturních programů a obecněji do měst jako takových a dostává se jí velké pozornosti sdělovacích prostředků a veřejnosti. Je nepravděpodobné, že by jakýkoliv jiný mechanismus měl stejný dopad při stejné úrovni investic ze strany EU, pokud jde o finanční zdroje a vynaložené úsilí. Účinnost při rozvoji kulturních činností Všechna tři EHMK pro rok 2010 uskutečnila na svém území mnohem rozsáhlejší kulturní program, než by tomu bylo v případě, kdyby EHMK jmenována nebyla: v Essenu za Porúří bylo uskutečněno 5 500 kulturních akcí, v Pécsi 4 675 a v Istanbulu 10 000. Dohromady města uspořádala více než 20 000 akcí, kterých se ve dvou větších EHMK (Essen za Porúří a Istanbul)[6]zúčastnilo alespoň 20 milionů lidí. Kulturní programy všech tří EHMK byly rozloženy do všech dvanácti měsíců roku, pro nějž byl titul udělen. Celkově lze konstatovat, že pokud jde o dosažení cíle rozvoje kulturních činností, byla akce EHMK úspěšná. Údaje z těchto tří EHMK také naznačují, že jejich kulturní programy byly inovativnější, rozmanitější a sledovanější, než by byla kulturní nabídka každého města v případě, že by EHMK jmenováno nebylo, a že zahrnovaly více událostí a představení umělců mezinárodního věhlasu, než by tomu bylo za obvyklé situace. Essen za Porúří a Istanbul kladly zvláštní důraz na zadávání a tvorbu nebo vystavování nových uměleckých děl, včetně děl místních umělců a kulturních institucí, zatímco Pécs kladla poměrně větší důraz na stávající činnosti. Všechna tři EHMK se zabývala různými uměleckými tématy a otázkami, které byly v některých případech inovativní nebo avantgardní. Avšak obtíže při řízení projektu EHMK v Pécsi a Istanbulu způsobily, že kulturní program jako celek postrádal výrazné umělecké nasměrování. Istanbul se zabýval současnými tématy a představil rozmanitou nabídku moderní a současné kultury z různých uměleckých oborů, avšak při prosazování soudržného uměleckého tématu napříč těmito obory se potýkal s obtížemi. Pécs na druhou stranu usilovala hlavně o podporu spolupráce s jihovýchodní Evropou a o to, aby byla vnímána jako vstupní brána do zemí tohoto regionu. V praxi však své činnosti zaměřovala spíše na rozvoj nové infrastruktury (kterou může být obtížné financovat mimo rámec roku udělení titulu) než na zkoumání uměleckých témat souvisejících s celkovým cílem EHMK. Účinnost při propagaci evropského rozměru kultury a prostřednictvím kultury Rozhodnutí z roku 1999 neobsahuje žádnou výslovnou definici „evropského rozměru“, ale spatřuje ho v podstatě v kulturní spolupráci, která mimo jiné klade důraz na kulturní směry a styly společné Evropanům a inspirované nebo podstatně rozvinuté daným městem a podporuje projekty, kterých se účastní kulturní představitelé z jiných měst členských států a které vedou k trvalé kulturní spolupráci a podpoře jejich mobility v rámci EU. Kritérium „evropského rozměru“ stanovené v rozhodnutí z roku 2006 poskytuje městům prostor pro vlastní interpretaci. Pokyny pro kandidátská města, která jsou od roku 2007 k dispozici on-line, poskytují příklady takovéto interpretace. V post-scriptum k hodnocení EHMK pro rok 2009 se navrhuje, aby byly kulturní programy EHMK „poevropštěny“ prostřednictvím začlenění činností, jejichž obsah, způsob realizace, publikum nebo účastníci jsou ve své podstatě evropské. Při pohledu na EHMK pro rok 2010 vidíme, že všechna tři města byla v tomto smyslu evropská, ačkoliv přístupy se liší: - Obsah : všechna tři EHMK zdůraznila rozmanitými způsoby velmi odlišná evropská témata. Essen za Porúří kladl největší důraz na regionální témata, ale zabýval se jimi v evropském kontextu, zejména v souvislosti s migrací, identitou a přístupy ke kulturnímu vzdělávání. Ze tří EHMK byl Essen za Porúří pravděpodobněji nejúspěšnější, pokud jde o zajištění toho, aby evropská témata prostupovala celým kulturním programem, a to tak, že jako jedno ze tří výběrových kritérií pro všechny projekty stanovil „model pro Evropu“. Evropské téma podporované Pécsí se soustředilo na potenciál města jako „vstupní brány na Balkán“, přičemž řada kulturních aktivit byla zaměřena na podporu všebalkánské kultury. Istanbul si původně stanovil za cíl představit se jako evropské centrum moderní a současné kultury, které bude „fungovat jako most spojující Evropu s Východem“, a zabýval se do určité míry také úlohou kultury a občanské společnosti v souvislosti s žádostí Turecka o členství v EU. Avšak v praxi se původní umělecký záměr do značné míry z projektu EHMK vytratil a nakonec byl důraz častěji kladen spíše na historické než na současné evropské dědictví města. - Mechanismus pro dosažení cílů: všechna tři EHMK uspořádala akce, kterých se účastnili umělci evropského významu, ačkoliv hlavním mechanismem pro dosažení evropského rozměru bylo partnerství s městy v jiných zemích. V případě Essenu za Porúří byla tyto partnerství rozsáhlá a zahrnovala kulturní spolupráci, výměny a navazování kontaktů; s celkem se uskutečnilo více než 100 mnohostranných projektů spolupráce, do kterých se zapojilo 83 000 účastníků. Pécs uskutečnila 270 projektů, kterých se účastnili umělci z jiných zemí, a 52 projektů s jinými EHMK, přičemž nejvýznamnější spolupráce probíhala s městy v sousedních zemích. Spolupráce mezi EHMK a dalšími městy byla v Pécsi a Istanbulu zřejmě méně strukturovaná a méně rozsáhlá než v případě Essenu za Porúří, i když byla uskutečněna řada projektů spolupráce s umělci a subjekty v jiných zemích. Istanbul umožnil mnohým ze svých 39 městských částí poprvé uskutečnit nadnárodní kulturní spolupráci; proběhla rovněž umělecká spolupráce mezi těmito třemi EHMK v různých oblastech. Účinnost při dosahování výsledků v sociální a ekonomické oblasti a v oblasti městského rozvoje a cestovního ruchu Essen za Porúří a Pécs usilovaly o rozvoj umění a kultury jako prostředku k dosažení hospodářské a sociální obnovy bývalých průmyslových oblastí, i když obě města zvolila poměrně odlišné přístupy. Istanbul nijak zvláště neusiloval o to, aby kulturu využil k dosažení hospodářských cílů, přesto bylo pravděpodobné, že hospodářský dopad mít bude. Snažil se podpořit přístup ke kultuře a účast na ní, zejména u těch, kteří by obvykle takovouto příležitost neměli. Všechna tři EHMK podnítila investice do kulturní a ostatní infrastruktury, k nimž by jinak nedošlo (v roce 2010 bylo v Pécsi investováno 140 milionů EUR a v Istanbulu 64 milionů EUR). V Pécsi byla ústředním bodem projektu EHMK nová a zrekonstruovaná kulturní zařízení, která byla považována za klíč k dlouhodobému rozvoji kultury i samotného města. Projekt EHMK zde byl také podnětem pro investice do ostatní infrastruktury, jako je nové dálniční spojení s Budapeští. V Istanbulu projekt EHMK podnítil rozsáhlé investice do obnovy bohatého kulturního dědictví města. Některá zařízení byla zrekonstruována také v Essenu za Porúří. Zkušenosti z roku 2010 rovněž ukazují, že projekt EHMK může pomoci přeměnit obraz měst nebo zvýšit jejich mezinárodní význam, ačkoli rozsah, v jakém je to nezbytné nebo proveditelné, bude různý. Pokud jde o přímý dopad na hospodářství prostřednictvím cestovního ruchu, je prokázáno, že se v Pécsi zvýšil počet turistů o 71 %, v Essenu za Porúří o 18,5 % a v Istanbulu o 11 %. V rámci všech tří měst došlo k posílení kulturních a tvůrčích odvětví, avšak přinejmenším ve dvou městech ne do takové míry, jakou očekávaly; v Pécsi se zájem spíše než na podporu kulturních a tvůrčích odvětví soustředil převážně na budování nových zařízení. Obdobně se v Istanbulu v průběhu přípravné fáze důraz přesunul z utváření moderního a současného kulturního sektoru na obnovu památek. Zkušenosti z roku 2010 rovněž ukazují neutuchající potenciál EHMK, pokud jde o zvýšení účasti občanů v kultuře ve velmi různých kontextech. Všechna tři EHMK uskutečnila široké spektrum projektů zaměřených na zapojení občanů, kteří by se kulturních činností obvykle neúčastnili ani k nim neměli přístup. Mezi společné přístupy k tomuto cíli ve všech třech EHMK (v posledních letech skutečně v mnoha EHMK) patří decentralizace činností do různých městských čtvrtí a na odlišná nebo neobvyklá místa v příslušném městě a také všeobecný étos, který zdůrazňuje hodnotu tolerance a vyzdvihuje přínos rozmanitosti kultur a etnických skupin, které jsou ve městě přítomny. Důležitou úlohu hrají také dobrovolníci, kterých bylo v Essenu za Porúří 1 165, v Istanbulu 901 a v Pécsi 780. Závěr: Lidské a finanční zdroje nezbytné k dosažení potřebného množství výsledků se liší podle velikosti a charakteru území EHMK. Pokrytí velmi rozsáhlého území (a/nebo populace) bude samozřejmě vyžadovat značné zdroje, ale případná budoucí EHMK by měla důkladně zvážit povahu dopadu, kterého chtějí dosáhnout. Je pravděpodobné, že dopad bude buď soustředěn do jedné konkrétní oblasti, anebo bude sestávat z účinků, jako je lepší propojení subjektů na celém území a zvýšení povědomí o něm, spíše než by spočíval v postupné změně kulturní vitality. Projekt EHMK i nadále poskytuje sociální a hospodářské výhody projevující se růstem cestovního ruchu, zlepšením infrastruktury, zvýšením mezinárodního renomé a posílením kulturních a tvůrčích odvětví. Projekt je díky tomu posílen investicemi do kulturních památek a infrastruktury ze strany evropských strukturálních fondů, kterým zase on sám dodává přidanou hodnotu. Tyto výhody však ne vždy přinášejí městům, která titul získají, prospěch nezbytně a automaticky. Míra podnícení sociálního a hospodářského rozvoje a jeho povaha i nadále závisí na tom, zda zúčastněné strany vymezí jasnou rozvojovou vizi, a také na provádění vhodných a koordinovaných činností, jež jsou v souladu s kulturním programem. Projekt EHMK má stále velký potenciál rozšířit zapojení občanů do kultury ve velmi různých kontextech, zejména pokud se tyto činnosti zdůrazňují toleranci a vyzdvihují přínos rozmanitosti kultur a etnických skupin, které jsou ve městě přítomny. Udržitelnost Cílem projektu EHMK je „být udržitelný a tvořit nedílnou součást dlouhodobého sociálního a kulturního rozvoje daného města“.[7] Ve všech třech EHMK existují doklady o nových kulturních aktivitách, které budou pokračovat i po skončení roku, pro který byl titul udělen, a o nově zrekonstruovaných kulturních zařízeních. Pokud jde o trvalé kapacity pro kulturu, mají díky projektu EHMK všechna tři města větší zkušenosti a více odborných znalostí a v rámci jejich odvětví kultury došlo rovněž k lepšímu propojení subjektů a k posílení spolupráce. Důkazy o trvalém zlepšení v kulturní správě jsou nicméně různorodé. Ačkoliv v Istanbulu v některých případech lepší správa přetrvá, přestane model zavedený EHMK fungovat, jakmile agentura ukončí v roce 2011 svou činnost, a není jisté, zda se zúčastněné subjekty rozhodnou sdílet společnou strategii. V Pécsi byly zřízeny dva návazné subjekty s cílem spravovat nová kulturní zařízení v dlouhodobém horizontu, přesto musí magistrát teprve vytvořit zastřešující strukturu podporující kulturní subjekty v celém městě. V Essenu za Porúří byla stanovena řada ambiciózních dlouhodobých cílů a závazky byly přeneseny na regionální partnery, jako je Kultur Ruhr GmbH (organizátor Porúrského trienále) a Ruhr Tourism GmbH. Závěr: Akce EHMK vede v hostitelských městech k vytvoření odkazu prostřednictvím nových kulturních činností, které přetrvají do budoucna, lepšímu propojení subjektů, spolupráci mezi zúčastněnými stranami v oblasti kultury a k vybudování nových a lepších kulturních zařízení. Navzdory těmto výhodám je vytvoření udržitelného odkazu poměrně nejisté. Obvykle je nezbytné, aby se zúčastněné subjekty spojily kolem dlouhodobé vize a strategie a vytvořily strukturu pro systematické řízení a koordinaci kultury ve městě, což často zahrnuje vytvoření zvláštního navazujícího subjektu. HLAVNÍ DOPORUčENÍ NA ZÁKLADě EXTERNÍHO HODNOCENÍ A PřÍPOMÍNKY KOMISE Komise souhlasí s hlavní myšlenkou doporučení předložených hodnotitelem, která jsou velmi podobná doporučením, která byla předložena v rámci hodnocení projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007–2008 a pro rok 2009. Komise souhlasí s tím, že by při navrhování nového právního základu pro případné pokračování činnosti po roce 2019 měla: - zajistit, aby proces výběru vyžadoval, aby byly všechny žádosti posuzovány na základě kritérií stanovených na úrovni EU, jak stanoví stávající rozhodnutí (viz 3.3.4); - zvážit, zda by vzhledem ke zkušenosti s Istanbulem 2010 a skutečnosti, že stávající rozhodnutí již neumožňuje ucházet se o titul městům z nečlenských států, neměl nový právní základ tuto možnost znovu zavést (viz 2.2); - zvážit, do jaké míry je udělování peněžité ceny po roce 2019, jak je tomu podle stávajícího rozhodnutí, účinnější než poskytování tradičního grantu na část programu příslušného města, jako tomu bylo dříve (viz 2.1 a 3.3.4); - usilovat o to, aby se akce EHMK primárně soustředila na města, avšak aby umožňovala městům zapojit rozsáhlejší oblast, jak je tomu v současnosti (viz 3.3.3); - zdůraznit význam splnění kritérií týkajících se dlouhodobého rozvoje města a zvážit, zda v rámci kritérií neposkytnout explicitní pobídku, jež by zvýhodnila města, která již dlouhodobou strategii kulturní politiky vyvinula (viz 3.3.8). ZÁVěRY KOMISE Komise dospěla k závěru, že projekt EHMK je i nadále vysoce ceněný, vytváří rozsáhlé kulturní programy a má dalekosáhlé dopady. Získání titulu evropského hlavního města kultury spolu s finančním příspěvkem EU má značný pákový efekt a činí tuto iniciativu vysoce nákladově efektivní a účinnou. Komise souhlasí s celkovým posouzením hodnotitele a přijímá jeho doporučení, která jsou formulována ve výše uvedeném oddíle. Komise podotýká, že většina EHMK již zavedla režimy hodnocení, které se vztahují na všechny jejich kulturní programy či části těchto programů, a bude i nadále doporučovat celková hodnocení na místní úrovni. S cílem přispět k výměně osvědčených postupů hodnocení podpořila Komise prostřednictvím programu EU Kultura společnou výzkumnou iniciativu, která ucelený model hodnocení, jenž byl vyvinut v rámci projektu Liverpool 2008, dále přizpůsobuje potřebám budoucích EHMK[8]. Pokyny Komise pro kandidátská města byly rovněž aktualizovány, aby obsahovaly oddíl týkající se hodnocení. Komise připravuje svůj návrh iniciativy po roce 2019, který bude usilovat o to, aby byla i nadále co nejvíce přitažlivá, relevantní a účinná. Návrh bude zohledňovat závěry a doporučení vyplývající z tohoto hodnocení, hodnocení EHMK za roky 2007–2008 a 2009 a také hodnocení opatření podle rozhodnutí č. 1622/2006/ES a veřejné konzultace v roce 2010 a 2011. Pokud jde o udržitelnost, je zajištění dlouhodobého účinku akce jedním z kritérií stanovených již v rozhodnutí z roku 2006 a bude i nadále klíčovým faktorem při zvažování, zda v iniciativě pokračovat. Komise již zdůraznila důležitost zahrnutí této akce do dlouhodobé strategie politiky pro oblast kultury ve svých dokumentech, při informačních schůzkách a na dalších jednáních, a bude tak činit i nadále. [1] Úř. věst. L 304, 3.11.2006. [2] Viz usnesení ministrů odpovědných za záležitosti kultury týkající se každoroční organizace „Evropského města kultury“ ze dne 13. 6. 1985. http://eur-lex.europa.eu/Notice.do?val=117538:cs&lang=fr&list=117540:cs,117539:cs,117538:cs,118564:cs,&pos=3&page=1&nbl=4&pgs=10&hwords=&checktexte=checkbox&visu= [3] Rozhodnutí č. 1419/1999/ES (Úř. věst. L 166, 1.7.1999). pozměněno rozhodnutím č. 649/2005/ES (Úř. věst. L 117, 4.5.2005). http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:1999:166:0001:0005:EN:PDF, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2005:117:0020:0021:CS:PDF [4] Rozhodnutí č. 1622/2006/ES (Úř. věst. L 304, 3.11.2006). http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2006:304:SOM:CS:HTML [5] Rámcová smlouva o poskytování služeb č. EAC/03/06. [6] Údaj pro Pécs nebyl k dispozici. [7] Rozhodnutí 1622/2006/ES. [8] http://www.liv.ac.uk/impacts08/