EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 25.11.2021 COM(2021) 717 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

Hodnotící zpráva podle článku 38 nařízení 1141/2014 o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací



SEZNAM POUŽITÝCH ZKRATEK AFCO European Parliament Committee on Constitutional Affairs APPF Authority for European political parties and foundations EPRS European Parliament Research Service EU Evropská unie EUPFs European political foundations EUPPs European political parties EUPP/Fs European political parties and foundations IAS Mezinárodní účetní standardy NGO Nevládní organizace OBSE Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě ODIHR Úřad pro demokratické instituce a lidská práva SEU Smlouva o Evropské unii SFEU Smlouva o fungování Evropské unie



I.Úvod Nařízení č. 1141/2014 (dále jen „nařízení“) upravuje status a financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Vytvořilo evropskou právní subjektivitu jak pro evropské politické strany, tak pro evropské politické nadace, definovalo kritéria pro jejich registraci a stanovila pravidla pro jejich správu. Nařízení rovněž vytvořilo nezávislý orgán dohledu, Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace, a posílilo kontrolní mechanismy nad evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi. Nařízení bylo přijato řádným legislativním postupem v souladu s článkem 224 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Vstoupilo v platnost dne 24. listopadu 2014 a stalo se použitelným dne 1. ledna 2017. Ustanovení o financování evropských politických stran a evropských politických nadací vstoupila v platnost od rozpočtového roku 2018. Zároveň bylo pozměněno finanční nařízení s cílem zavést zvláštní ustanovení o příspěvcích z rozpočtu EU na programy evropských politických stran. Tato ustanovení jsou nyní obsažena v článcích 221 až 232 finančního nařízení. Před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019 bylo nařízení dvakrát změněno prostřednictvím omezeného počtu cílených změn za účelem odstranění jeho nejkritičtějších mezer: ·První z těchto změn, o které požádal Evropský parlament, měla dosáhnout toho, aby se vazby mezi evropskými a vnitrostátními politickými stranami staly transparentnějšími tím, že se přístup k financování z rozpočtu EU podmíní zveřejněním politického programu a loga dotčené evropské politické strany členskými stranami EU a toto zveřejnění bude provedeno jasně viditelným a uživatelsky vstřícným způsobem. Pozměňující nařízení navíc zpřísnilo podmínky pro registraci jako evropské politické strany, která je podmíněna tím, že žadatel bude podpořen sedmi vnitrostátními politickými stranami ze sedmi různých členských států. Na rozdíl od minulosti tedy žádost o registraci již nemohli podpořit jednotliví poslanci. V důsledku toho Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace v roce 2018 zrušil registraci dvou přidružených evropských politických stran, a jedné přidružené evropské politické nadace, protože nepředložily důkaz o splnění zpřísněných minimálních požadavků na zastoupení. Rovněž byl změněn mechanismus ověřování souladu s hodnotami EU, takže Evropský parlament může Úřad požádat, aby tento mechanismus spustil nejen z vlastního podnětu, ale i na základě odůvodněné žádosti skupiny občanů. A konečně byl pozměněn článek 27 o sankcích, aby se zajistilo, že v případě, že program některé evropské politické strany nebo evropské politické nadace přestane splňovat jednu nebo více podmínek pro registraci, dojde k jejímu výmazu z rejstříku. ·Druhá změna byla přijata v rámci balíčku Komise týkajícího se voleb do Evropského parlamentu v roce 2018, který obsahuje soubor ustanovení, jejichž cílem bylo zajistit svobodné a spravedlivé volby a který byl vyvolán skandálem „Facebook / Cambridge Analytica“. Tento pozměňovací návrh zavedl postup ověřování a uvalil sankce na evropské politické strany a evropské politické nadace, které záměrně ovlivňují nebo se pokoušejí ovlivnit výsledek voleb do Evropského parlamentu tím, že využívají porušování ochrany údajů. Tento pozměňovací návrh rovněž poskytl Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace dodatečné zdroje a přinesl mu větší nezávislost. Podle ustanovení o hodnocení uvedeného v článku 38 nařízení musí Evropský parlament do konce roku 2021 zveřejnit zprávu o uplatňování nařízení. Komise musí předložit vlastní zprávu o následných opatřeních do 6 měsíců od přijetí zprávy Evropského parlamentu, případně doplněnou o legislativní návrh na změnu nařízení. Evropský parlament přijal svou zprávu dne 11. listopadu 2021. Tato zpráva splňuje právní povinnost Komise podle článku 38 nařízení. Tato hodnotící zpráva se týká období mezi vstupem nařízení v platnost dne 1. ledna 2017 a zveřejněním této zprávy. Celkové posouzení praktického uplatňování nařízení je kladné, zejména pokud jde o jeho význam a přidanou hodnotu EU, a nejsou k dispozici žádné výzvy k zásadnímu přepracování stávajícího systému. Komise však zjistila v systému řadu nedostatků, které narušují účinnost, účelnost a soudržnost nařízení s ostatními politikami EU. Tyto nedostatky souvisí s: i) financováním evropských politických stran a evropských politických nadací; ii) demokratickými hodnotami, viditelností a vyváženým zastoupením žen a mužů; iii) mechanismy prosazování a sankcí a iv) administrativní zátěží. II.Metodika Důkazy na podporu tohoto hodnocení byly shromážděny prostřednictvím neformální konzultace s hlavními zúčastněnými stranami, se kterými byly vedeny pohovory a byly jim položeny otevřené otázky. Patřily k nim evropské politické strany a evropské politické nadace, Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace, útvary schvalující osoby Evropského parlamentu, členské státy, poslanci Evropského parlamentu a nevládní organizace (NGO). Hodnotící zpráva rovněž zohledňuje zprávu Evropského parlamentu o uplatňování nařízení o evropských politických stranách a evropských politických nadacích, která byla přijata dne 11. listopadu 2021 podle článku 38 nařízení. Komise vedla dvanáctitýdenní otevřenou veřejnou konzultaci v období od 30. března do 22. června 2021. Tyto důkazy byly doplněny sekundárním výzkumem prováděným zaměstnanci Komise, dvěma externími odbornými studiemi a stávajícím akademickým výzkumem na toto téma v oblasti práva a politických věd. Použité finanční údaje byly veřejně dostupné na internetových stránkách Evropského parlamentu a na internetových stránkách Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace, ale pocházejí rovněž ze studie Evropského parlamentu o hodnocení ex post týkající se uplatňování nařízení.

III.Relevantnost Cílem nařízení je vytvořit regulační rámec, který umožní evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím plnit jejich poslání podle čl. 10 odst. 4 SEU, totiž „přispívat k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie“ a současně zajistit jejich řádné finanční řízení a ochranu před zahraničními zásahy. Ze všech konzultací vedených Komisí vyplynula široká shoda ohledně významu nařízení, které potvrdilo, že jeho cíl je i nadále platný, že stanovilo vhodný regulační rámec pro fungování evropských politických stran a evropských politických nadací a že vyžaduje omezená cílená zlepšení. Zpráva o uplatňování nařízení od Výboru Evropského parlamentu pro ústavní záležitosti tato zjištění rovněž potvrdila, uznala zlepšení, která nařízení přineslo, a navrhla cílené změny pro řešení stávajících mezer. IV.Účinnost Posláním evropských politických stran a evropských politických nadací je pomáhat formovat skutečně evropský politický prostor a prosazovat demokratické hodnoty uvnitř EU i za jejími hranicemi. Některá ustanovení stávajícího nařízení však neumožňují evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím tento úkol splnit v celém rozsahu, čímž se účinnost nařízení snižuje. 1.Financování a)Struktura příjmů Celková výše finančních prostředků EU pro evropské politické strany a evropské politické nadace se v průběhu času výrazně zvýšila, přičemž v roce 2021 bylo vyčleněno na evropské politické strany 46 milionů EUR a na evropské politické nadace 23 milionů EUR. Obrázek 1 – Úroveň financování EU pro evropské politické strany a evropské politické nadace Zdroj: Výzkumné služby Evropského parlamentu Vzhledem k povinnosti spolufinancování stanovené v čl. 17 odst. 4 nařízení se v případě, že evropské politické strany a evropské politické nadace nenashromáždí odpovídající vlastní zdroje, sníží se jejich financování z EU, dokud nebude odpovídat 90 %, respektive 95 % celkových výdajů. To znamená, že pokud chtějí evropské politické strany a evropské politické nadace využívat zvýšené rozpočtové zdroje, musí v průběhu let zajistit více vlastních zdrojů, a to v absolutních číslech. Ukázalo se však, že je to problematické nejen v případě menších evropských politických stran a evropských politických nadací, ale i v případě těch větších (viz obrázek 2 níže). Obrázek 2 – Maximální výše způsobilého příspěvku a konečného ročního příspěvku na evropské politické strany z rozpočtu EU Zdroj: W. Wolfs, na základě zpráv generálního tajemníka Evropského parlamentu a finančních přehledů GŘ pro finance Evropského parlamentu Existují dva důvody, proč je pro evropské politické strany a evropské politické nadace obtížné získat vlastní zdroje. Na jedné straně nařízení v současnosti stanoví pouze dvě kategorie zdrojů: příspěvky a dary. Zúčastněné strany tvrdí, že tato kategorizace je příliš zjednodušující a vylučuje možnost získávání vlastních zdrojů z jiných zdrojů, jako je například sponzorství, odměny za publikování, účastnické poplatky, prodej atd. Na druhou stranu lze nařízení v současné době vykládat tak, že neumožňuje příspěvky od členských stran usazených mimo EU. Tento výklad byl potvrzen rozsudkem Tribunálu ve věci T-107/19 ze dne 25. listopadu 2020, který konstatoval, že strana mimo EU nespadá pod definici „politické strany“ podle nařízení 2004/2003, neboť nebyla „uznána, nebo zřízena v souladu s právním řádem alespoň jednoho členského státu“. Soudní dvůr EU proto rozhodl, že platby od členských stran se sídlem mimo EU nelze považovat za příspěvky, ale pouze za dary. To je obzvláště důležité po vystoupení Spojeného království z EU. Kromě toho, že ovlivňuje jejich vlastní zdroje, evropské politické strany a evropské politické nadace tvrdí, že tento zákaz brání jejich smysluplným vztahům s dlouhodobými partnery a předchozími členy, a proto se při plnění svého poslání prosazovat demokratické hodnoty za hranicemi EU cítí omezeny. Evropský parlament rovněž označil restriktivní výklad nařízení o evropských politických stranách a evropských politických nadacích, pokud jde o příspěvky od členů mimo EU, za problematický. Tyto obtíže vedou k nižším příjmům pro evropské politické strany a evropské politické nadace, což v důsledku znamená, že mohou organizovat méně aktivit ke zvýšení povědomí o evropské politické diskusi. Stávající struktura vlastních zdrojů spolu s povinností spolufinancování tudíž snižují účinnost nařízení.

b)Transparentnost darů Článek 20 nařízení zakazuje určité druhy darů; konkrétně dary ze zemí mimo EU, anonymní dary a dary o hodnotě vyšší než 18 000 EUR. Vzhledem k mezerám v nařízení však mohou být zahraniční aktéři schopni obcházet stávající ustanovení prostřednictvím zprostředkovatelů se sídlem v členských státech EU a využívat finanční prostředky, které pocházejí ze zemí mimo EU. Tyto zákazy navíc nejsou doprovázeny odpovídajícími donucovacími pravomocemi Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace, který v současné době nemůže od dárců požadovat dodatečné informace. Kromě toho některé nevládní organizace a OBSE/ODIHR vyjádřily své znepokojení nad zpožděním při zveřejňování informací týkajících se darů. Požadují, aby tyto informace byly zveřejňovány v reálném čase, zejména během volebních období s cílem zabránit zahraničnímu vměšování do voleb tak, aby mohli voliči hlasovat informovaně. Evropský parlament ve své zprávě podle článku 38 nařízení o evropských politických stranách a evropských politických nadacích rovněž určil prostor pro zlepšení transparentnosti financování a darů, zejména v nařízení. Současný systém transparentnosti se proto nepovažuje za dostatečně účinný, pokud jde o předcházení zahraničním zásahům, jejich odhalování a/nebo boj proti nim. 2.Demokratické hodnoty, viditelnost a genderová vyváženost a)Překážky bránící evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím plnit jejich poslání podle čl. 10 odst. 4 SEU Během konzultačního procesu zdůrazňovaly evropské politické strany a evropské politické nadace překážky, s nimiž se setkávají při zvyšování své viditelnosti na vnitrostátní úrovni. Tyto překážky jim brání plnit jejich poslání „přispívat k utváření evropského politického povědomí a vyjadřovat vůli občanů v Unii“, a snižují tak účinnost nařízení. Také Evropský parlament zjistil tyto překážky ve své zprávě podle článku 38 nařízení o evropských politických stranách a evropských politických nadacích. Jedna z těchto překážek by mohla být spojena se současným zákazem přímo či nepřímo financovat volby, politické strany, kandidáty nebo nadace na vnitrostátní úrovni. S cílem vyřešit nejednoznačnost pojmu „nepřímé financování“ navrhly Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace a schvalující osoba Evropského parlamentu v období před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019 pět zásad vztahujících se na volební kampaně do Evropského parlamentu, které by v případě jejich dodržení znamenaly způsobilost pro financování z EU. Do určité míry to sice zlepšilo právní jistotu, neumožnilo to však větší přímé zapojení evropských politických stran a evropských politických nadací do kampaní v členských státech. Nařízení o evropských politických stranách a evropských politických nadacích navíc v současné době zakazuje využívání finančních prostředků EU ve vnitrostátních kampaních k referendům, a to i v otázkách týkajících se Evropské unie; tato skutečnost brání evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím v podpoře evropského rozměru těchto diskusí. Na tento zákaz odkazuje rovněž Evropský soudní dvůr ve svém rozhodnutí Tribunálu T-107/19 ze dne 25. listopadu 2020. Další překážkou zviditelnění evropských politických stran na vnitrostátní úrovni je nejasnost a nedostatečné související sankce, pokud jde o povinnost vnitrostátních přidružených stran zobrazovat logo evropské politické strany, jíž jsou členy. Navzdory povinnosti stanovené v čl. 18 odst. 2a nařízení Evropská poradenská služba pro demokracii dospěla k závěru, že všechny evropské politické strany, s výjimkou Evropské demokratické strany, mají vnitrostátní členské strany, které na svých internetových stránkách nezobrazují jejich logo. Kromě toho 85 % vnitrostátních členských stran nezobrazuje logo evropské politické strany, k níž jsou přidruženy, „jasným a uživatelsky vstřícným“ způsobem, pokud jej definujeme jako horní část obrazovky internetových stránek vnitrostátních stran. Loga evropské politické strany jsou nadměrně zastoupena ve spodní části obrazovky, přičemž zde bylo nalezeno téměř 58 % log. Drtivá většina log „není jasně viditelná“ (60 %, a více než 69 %, pokud zahrneme i internetové stránky, které nezobrazují žádné logo). Zaměříme-li se pouze na loga, která jsou „jasně viditelná“ nebo „středně viditelná“, nevyhoví této zkoušce 71 % log, a pokud zahrneme i internetové stránky, které nezobrazují žádné logo, je to až 78 %. b)Genderová vyváženost V současné době neobsahuje nařízení žádnou povinnost transparentnosti, pokud jde o rovné zastoupení žen a mužů. Při změně nařízení v roce 2019 se spolunormotvůrci shodli pouze na tom, že v bodě odůvodnění 5 zmíní dobrovolné opatření. Zpráva Světového ekonomického fóra o genderových rozdílech ve světě dospěla k závěru, že největším ze čtyř sledovaných rozdílů zůstává rozdíl mezi ženami a muži, pokud jde o posílení politického postavení, přičemž k dnešnímu dni bylo uzavřeno pouze 22 %. Ačkoli v průběhu let byl v Evropském parlamentu pozorován pozitivní trend směrem k větší genderové vyváženosti, dobrovolná opatření k zajištění rovného zastoupení žen a mužů se ukázala jako nedostatečná. V lednu 2021 činil procentní podíl poslankyň v Evropském parlamentu 38,9 % oproti 16,6 % v prvním volebním období přímé volby v roce 1979. Toto číslo je nad celosvětovým průměrem vnitrostátních parlamentů a přesahuje evropský průměr vnitrostátních parlamentů, který činí 30,5 %. Výzkumná služba Evropského parlamentu však poukazuje na velké rozdíly mezi členskými státy a za základní příčinu v zemích s nízkým podílem poslankyň zvolených do Evropského parlamentu považuje nízký podíl žen mezi kandidáty. Může to být způsobeno vnitřními procesy politických stran. Zdá se, že evropské politické strany promarnily příležitost motivovat své vnitrostátní členské strany, aby na kandidátkách stran prosazovaly genderovou vyváženost. Kromě toho nebylo dosaženo ani rovného zastoupení žen a mužů v řídících orgánech evropských politických stran a evropských politických nadací. Nařízení proto účinně nepodporuje vyvážené zastoupení žen a mužů. c)Soulad s hodnotami EU Ustanovení čl. 3 odst. 1 a 2 nařízení zavazuje evropské politické strany a evropské politické nadace, nikoli však jejich členské strany, aby dodržovaly základní hodnoty EU vymezené v článku 2 SEU. Aby se zvýšila ochrana základních hodnot, měly by členské strany v Unii tyto hodnoty rovněž respektovat, přičemž evropské politické strany a evropské politické nadace musí zajistit, aby jejich členové mimo Unii dodržovali hodnoty, které jsou rovnocenné. Hodnotící zpráva Evropského parlamentu podle článku 38 nařízení doporučuje pozměnit článek 3 s cílem vyjasnit, že dodržování základních hodnot EU by se mělo vztahovat jak na samotné evropské politické strany, tak na jejich členské strany. 3.Prosazování a)Zmocnění Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace Nařízení poprvé zřídilo nezávislý orgán dohledu, Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace, s cílem zajistit nestranný dohled nad činností evropských politických stran a evropských politických nadací. Některé mezery ve stávajících ustanoveních však omezují schopnost Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace provádět účinné kontroly. Nařízení neposkytuje Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace dostatečné vyšetřovací pravomoci v případě darů. Dárci v Evropské unii (fyzické i právnické osoby), kteří mohou fungovat jako tzv. bílí koně při směrování finančních prostředků do evropských politických stranách a evropských politických nadacích, nemají v současné době žádnou zákonnou povinnost spolupracovat s Úřadem pro evropské politické strany a evropské politické nadace. Nařízení navíc nestanoví minimální normy pro dokumentaci ani mechanismy vnitřní kontroly pro přijímání darů. Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace tak mohou snadno chybět potřebné důkazy k účinnému ověření darů a prostředků k jejich získání. Za druhé, Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace varoval, že jeho omezené zdroje mohou ohrozit jeho efektivitu v „mimořádných nebo neopakujících se pracovních oblastech, jako jsou formální vyšetřování, soudní spory před soudy Unie a případně postupy ověřování záležitostí souvisejících s volbami do Evropského parlamentu nebo záležitostí ovlivňujících dodržování hodnot, na nichž je Unie založena, ze strany evropských politických stran nebo evropských politických nadací“.

b)Systém sankcí K dnešnímu dni nebyl systém sankcí nikdy použit. Podle některých názorů by to mohlo být způsobeno nepružností systému, neboť neumožňuje Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace buď upřednostnit porušení nařízení, která by měla být řešena přednostně, nebo upravit výši a povahu sankcí tak, aby byly úměrné povaze porušení, a to i v případech zanedbání. Některé evropské politické strany a evropské politické nadace navíc tvrdí, že stávající systém nerozlišovaných sankcí může negativně ovlivnit ty menší z nich, protože v případě relativně malé nesrovnalosti může sankce způsobit bankrot. To má pak negativní dopad na politickou pluralitu. c)Nejasná pravidla způsobilosti pro financování z prostředků EU v konkrétním období Během neformálních konzultací vedených Komisí uvedly jak Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace, tak schvalující osoba Evropského parlamentu, že finanční zájmy EU nejsou v případě zrušení registrace evropské politické strany nebo evropské politické nadace dostatečně chráněny. Nařízení je v současné době nejasné, pokud jde o způsobilost jejich výdajů během tříměsíčního období, které nařízení stanoví pro vstup rozhodnutí o zrušení registrace v platnost. Kromě toho může nařízení těžit z dalšího sladění s článkem 297 SFEU, který stanoví, že „rozhodnutí, ve kterých je uvedeno, komu jsou určena, se oznamují těm, jimž jsou určeny, a nabývají účinku tímto oznámením.“ V.Účinnost Nařízení vytváří pro evropské politické strany a evropské politické nadace značnou administrativní zátěž. To souvisí na jedné straně s požadavkem dvojího účetnictví (tj. povinností vést účetnictví v souladu s právními předpisy členského státu, v němž mají evropské politické strany a evropské politické nadace sídlo, a s mezinárodními účetními standardy (IAS)) a na straně druhé s trojím ověřovacím postupem, do kterého patří externí auditor, Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace a schvalující osoba Evropského parlamentu. Povinnost evropských politických stran a evropských politických nadací předkládat své účty dle IAS byla zavedena v rámci revize nařízení z roku 2018. Všechny zúčastněné strany, včetně Evropského parlamentu, souhlasí s tím, že administrativní náklady vyplývající z této povinnosti převažují u těchto malých organizací nad přínosy. Ačkoli mezi jednotlivými evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi existují značné rozdíly, stráví každoročně přibližně 1 260 hodin (přibližně ekvivalent 0,78 plného pracovního úvazku) nad administrativními úkoly, přičemž dalších 20 000 EUR se vynakládá na úkoly, které jsou zajišťovány externě. Z těchto 20 000 EUR vynaloží evropské politické strany a evropské politické nadace v průměru více než 8 000 EUR na sestavení roční účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, což je obvykle externě zadávaný úkol. Vzniká tak především tlak na fungování menších evropských politických stran a evropských politických nadací, které mají omezenější zdroje. Zároveň má osm z deseti evropských politických stran sídlo v Belgii, takže srovnatelnost účtů je z velké části zajištěna. Kromě toho Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2020 dospěl k závěru, že používání šablon připravených Úřadem pro evropské politické strany a evropské politické nadace významně zvýšilo srovnatelnost podání různých evropských politických stran a různých evropských politických nadací a rovněž přispělo k harmonizaci kontrol jednotlivých dokumentů ze strany Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace. Používání standardů IAS lze proto považovat za neúčinné a zbytečné opatření. Proces trojího ověřování účtů, který zahrnuje přezkum finančních zpráv Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace i schvalující osoby Evropského parlamentu a posouzení externím auditorem, rovněž vede k dvojímu vynakládání peněz daňových poplatníků EU. Kromě tohoto neefektivního postupu Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace a schvalující osoba Evropského parlamentu někdy uplatňovaly odlišné výklady pravidel, což vedlo ke zvýšené pracovní zátěži a právní nejistotě pro evropské politické strany a evropské politické nadace. Během konzultačního procesu Komise navrhly některé zúčastněné strany zjednodušit rozdělení úkolů a povinností mezi Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace a schvalující osobu Evropského parlamentu s cílem odstranit překrývání, snížit regulační zátěž pro evropské politické strany a evropské politické nadace a zvýšit jejich právní jistotu. VI.Soulad s politikami EU 1.Evropský akční plán pro demokracii Nařízení v současné době nezajišťuje naprostý soulad s evropským akčním plánem pro demokracii, v němž se uvádí, že je třeba vyjasnit pravidla, jimiž se řídí financování evropských politických stran a evropských politických nadací, a zahájit novou iniciativu k zajištění větší transparentnosti placené politické reklamy. Nařízení proto může být nezbytné změnit tak, aby byly odstraněny stávající mezery v nařízení a stanoveny povinnosti evropských politických stran a evropských politických nadací při využívání politické reklamy. Případná změna v tomto ohledu by rovněž vyhověla požadavku Evropského parlamentu, který ve své zprávě podle článku 38 nařízení zdůraznil potřebu řešit riziko zahraničních zásahů. 2.Strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025 Jelikož nařízení o evropských politických stranách a evropských politických nadacích neobsahuje závazná ustanovení na podporu rovnosti žen a mužů v evropské politice, není plně v souladu se strategií Komise pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025, která stanoví, že „Komise bude ve spolupráci s Evropským parlamentem, vnitrostátními parlamenty, členskými státy a občanskou společností podporovat účast žen jako voliček a kandidátek ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2024, a to i finančně a prosazováním osvědčených postupů. Evropské politické strany, které žádají o financování z prostředků EU, jsou vybízeny k tomu, aby byly transparentní, pokud jde o genderovou vyváženost straníků.“ VII.Přidaná hodnota EU SFEU stanoví v článku 224 pravidla upravující evropské politické strany a uvádí, že „Evropský parlament a Rada stanoví řádným legislativním postupem pravidla, kterými se řídí politické strany na evropské úrovni podle čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii, a zejména pravidla pro jejich financování“. Zásah EU v této oblasti je proto nezbytný, neboť zrušení nařízení by vytvořilo právní vakuum pro evropské politické strany a evropské politické nadace.