Sdělení komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí návrhu nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení /* KOM/2008/0896 konecném znení - COD 2006/0006 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.1.2009 KOM(2008) 896 v konečném znění 2006/0006 (COD) SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení SOUVISLOSTI Datum předání návrhu EP a Radě (dokument KOM(2006) 16 v konečném znění – 2006/0006 (COD): | 31. ledna 2006 | Datum vydání stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru: | 26. října 2006 | Datum vydání stanoviska Evropského parlamentu, první čtení: | 9. července 2008 | Datum předání pozměněného návrhu: | 15. října 2008 | Datum přijetí společného postoje: | 17. prosince 2008 | CÍL NÁVRHU KOMISE Cílem návrhu Komise na prováděcí nařízení je dokončit proces modernizace stávajících předpisů v této oblasti, a nahradit tak stávající prováděcí nařízení[1]. Jeho cílem je zejména stanovit pro všechny dotčené strany (pojištěné osoby, jejich zaměstnavatele, instituce sociálního zabezpečení a příslušné orgány členských států) postupy pro provádění pravidel obsažených v základním nařízení (ES) č. 883/2004[2]. Návrh je založen na článcích 42 a 308 Smlouvy o ES a vyžaduje jednomyslné přijetí. Návrh dokončuje modernizaci dosaženou prostřednictvím základního nařízení a usiluje o zlepšení stávajících postupů prostřednictvím jejich zjednodušení a objasnění. Návrh rovněž objasňuje práva a povinnosti jednotlivých stran. Ve všech částech nařízení poskytují nové strukturované postupy a procesy platformu pro lepší spolupráci mezi institucemi a podporují transparentnost a vzájemnou důvěru. Větší spolupráce je podpořena novým systémem elektronické výměny údajů mezi členskými státy, která zlepšuje účinnost a přesnost. ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE 3.1 Celkové stanovisko ke společnému postoji Rady Společný postoj Rady přijímá významný počet pozměňovacích návrhů předložených Parlamentem a začleněných do pozměněného návrhu Komise. Komise přijala všechny pozměňovací návrhy EP s výjimkou pozměňovacích návrhů 26 a 55. Kladné posouzení společného postoje Rady ze strany Komise vychází z podrobného monitorování ustanovení na základě čtyř základních zásad návrhu Komise: - zajištění účinnější a užší spolupráce mezi institucemi sociálního zabezpečení s cílem umožnit všem zúčastněným stranám, aby měly prospěch z modernizace nařízení č. 883/04; - zjednodušení prováděcího nařízení; - zvýšení transparentnosti finančních postupů mezi institucemi a s ohledem na osoby, jichž se nařízení týká; - pružnost a účelnost při stanovování pravidel. Komise vítá úsilí Rady přijmout pozměňovací návrhy EP v co možná největší míře. Většina z nich byla z podstatné části přijata. Zbývající rozdíly se týkají formulace a terminologie vzhledem k nutnosti zajistit soudržnost celého nařízení. V důsledku dlouhého procesu projednávání (šest předsednictví) a složitosti a počtu ustanovení se během posledního předsednictví uskutečnilo důkladné prověření textu. Komise plně schvaluje toto „očištění“, jelikož jeho cílem je zajistit soudržnost celého textu a zvýšit právní jistotu. Další rozdíly se týkají technických hledisek, zejména s ohledem na technologické požadavky na elektronickou výměnu údajů. Většina změn vyplývá z práce odborníků v této oblasti, například vymezení „elektronického kontaktního místa“ v čl. 1 odst. 2 písm. a) přílohy IV a stanovení přechodného období pro elektronickou výměnu údajů v článku 96. Komise tyto technické změny podporuje. Komise celkově usuzuje, že velká většina změn provedených Radou přispěje ke zlepšení procesů a postupů s cílem poskytovat dávky sociálního zabezpečení rychleji a efektivněji (viz zejména čl. 2 odst. 1; čl. 3 odst. 2, články 3 až 7 a články 16, 17, 28, 35, 44 a 90 zabývající se informacemi). Tyto změny rovněž účelně specifikují úlohu a odpovědnost jednotlivých stran (viz například článek 14 o vysílání pracovníků, článek 26 o plánované zdravotní péči, článek 56 o dávkách v nezaměstnanosti a článek 88 týkající se lékařských prohlídek a správních kontrol). Komise má rovněž za to, že znění společného postoje Rady zachovává křehkou rovnováhu mezi právy a povinnostmi jednotlivců na jedné straně a pravomocemi institucí sociálního zabezpečení a příslušných orgánů na straně druhé. 3.2 Pozměňovací návrhy Evropského parlamentu zahrnuté zcela, zčásti nebo v zásadě do pozměněného návrhu a začleněné zcela, zčásti nebo v zásadě do společného postoje Rada mohla přijmout 145 ze 162 pozměňovacích návrhů, které byly buď zcela nebo částečně zahrnuty do pozměněného návrhu Komise, jmenovitě pozměňovací návrhy 2, 4, 5, 7–8, 12, 14, 17–25, 27–34, 36–47, 49–54, 56–71, 73–78, 80–88, 90–107, 109–132, 134–146, 147 (první část), 148 (první část), 149 a 152–162. Rada rovněž přijala s výhradou přepracování zásady, na nichž jsou založeny pozměňovací návrhy 3 (nový bod odůvodnění 8a), 6 a 9 (definice „přístupového místa“ a „standardizované elektronické zprávy“), 10 (odkaz na zdravotně postižené vedle odkazu na starší osoby), 11 (pravidla pro výměny údajů mezi institucemi), 15 (výměna osobních údajů mezi vnitrostátními správami a ochrana těchto údajů), 16 (pravidla pro výměny informací mezi příjemci a institucemi), 26 (prozatímní uplatňování právních předpisů a prozatímní vyplácení dávek), 28 (správní dohody mezi dvěma či více členskými státy), 48 (postup pro použití článku 13 základního nařízení), 72 (lhůta pro odpověď na žádost o povolení lékařské péče v jiném členském státě), 97 a 98 (dodatečná ustanovení pro výpočet dávek). 3.3 Pozměňovací návrhy Evropského parlamentu nezahrnuté do pozměněného návrhu a nezařazené do společného postoje Rady - Pozměňovací návrh 15 (čl. 3 odst. 2) – výměna osobních údajů mezi vnitrostátními správami a ochrana těchto údajů – co se týká odkazu na směrnici 95/46/ES o zpracování osobních údajů a obsahu přílohy IV nařízení č. 883/04. - Pozměňovací návrh 26 (čl. 6 odst. 4) – ačkoli Rada a Komise s tímto článkem souhlasily, zastávaly názor, že jeho znění je nutno dále objasnit – jak je stanoveno v čl. 6 odst. 5 společného postoje. - Pozměňovací návrh 55 (čl. 19 odst. 2) – tento pozměňovací návrh stanoví, že v potvrzení o použitelných právních předpisech budou uvedeny mzdy deklarované zaměstnavatelem. Rada sdílela názor Komise, že toto přesahuje informace potřebné pro účely sociálního zabezpečení a cíle nařízení. 3.4 Hlavní rozdíly mezi pozměněným návrhem Komise a společným postojem Rady - Elektronická výměna údajů: ve spojení s čl. 4 odst. 2 Rada v novém ustanovení (článek 96) objasnila možnost přechodného období pro elektronickou výměnu údajů mezi institucemi členských států a stanovila jejich meze. Komise tento bod podporuje, jelikož reaguje na potřeby některých členských států, pokud jde o jejich přípravu, a současně zajišťuje, aby k dosažení přínosů z elektronické výměny nedošlo později než k datu, jež odsouhlasily všechny členské státy. - Převod doby pojištění: článek 13 obsahuje podrobné ustanovení, které členským státům umožňuje převést za účelem agregace dobu pojištění vyjádřenou v různých jednotkách. Cílem návrhu Komise bylo zjednodušit toto ustanovení odvozené z nařízení č. 574/72. To bylo založeno na předpokladu, že budou použity pouze týdny o 5 dnech. Diskuze v Radě ukázala, že tomu tak není, jelikož právní předpisy některých členských států stále stanoví výpočet (přinejmenším u některých režimů) na základě 6denního nebo 7denního týdne (například v případě osob samostatně výdělečně činných). Komise proto souhlasí s prozatímním zařazením tohoto ustanovení do textu. Převodní tabulka zajišťuje, aby převod období nevedl ke ztrátě doby pojištění. Tato tabulka se bude dále používat jako běžný nástroj pro automatický výpočet, čímž se sníží riziko chyb. - Lhůty pro podání a platby pohledávek mezi členskými státy (pozměňovací návrhy 164–167). Rada považovala za nutné prodloužit lhůty navrhované Parlamentem a Komisí pro podání a platby pohledávek a pro urovnání sporů (12 měsíců pro podání pohledávek, 18 měsíců pro platby pohledávek a 36 měsíců pro urovnání sporů). Některé členské státy zastávaly názor, že případné zkrácení těchto lhůt by bylo možno zavést pouze na základě zkušeností i technologického pokroku. Komise do jisté míry s tímto přístupem souhlasí. Postup se zlepšil a byl rozdělen do dvou fází. Komise si je vědoma toho, že s tímto novým postupem nejsou dostatečné zkušenosti. Komise dále přijímá ustanovení o přezkumu zavedené v článku 87, jelikož práce, kterou v současnosti vykonává účetní komise, která je nápomocná správní komisi pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení, již přinesla kladné výsledky. Na základě výše uvedených zkušeností může Komise přijmout znění společného postoje Rady. - Čl. 26 odst. 6 – pozměňovací návrh 79. Komise podpořila pozměňovací návrh Evropského parlamentu týkající se úhrady cestovních výdajů a výdajů za pobyt pro osobu doprovázející osobu se zdravotním postižením. Avšak podle judikatury Evropského soudního dvora a s přihlédnutím k omezením nařízení, jehož cílem je koordinovat, nikoli harmonizovat právní předpisy v oblasti sociálního zabezpečení, Komise uznává, že se jedná o záležitost pro vnitrostátní právní předpisy. Postoj Rady je v souladu se současným stavem práva, pokud jde o cestovní výdaje, které nelze oddělit od léčení pojištěné osoby. Komise proto přijímá společný postoj Rady k tomuto bodu. Situaci zdravotně postižených pacientů a osob, které je doprovázejí (a rovněž osob, které doprovázejí děti, co se týče jejich cestovních výdajů a výdajů za pobyt), by bylo možno řešit prostřednictvím jiného legislativního nástroje s právním základem zaměřeným na sbližování vnitrostátních právních předpisů. ZÁVĚR Komise dbala na to, aby zajistila zachování individuálních nároků, například v oblasti nemocí z povolání, pracovních úrazů a rodinných dávek. Komise si uvědomuje obtížnost tohoto úkolu vzhledem k rozmanitosti a zvláštnostem vnitrostátních právních předpisů 27 členských států v oblasti sociálního zabezpečení. Komise souhlasí s tím, že je nutná určitá míra pružnosti v postupech, například co se týká lhůt. Komise zdůrazňuje, že důležitým rysem modernizované koordinace na základě nařízení č. 883/04 je dohoda o zlepšení spolupráce mezi institucemi členských států prostřednictvím společné a zabezpečené sítě pro elektronickou výměnu informací pro účely sociálního zabezpečení (EESSI). Byla objasněna a lépe strukturována spolupráce mezi institucemi sociálního zabezpečení, pokud jde o finanční záležitosti. Komise se domnívá, že společný postoj Rady zlepšuje některá opatření obsažená v návrhu Komise. Zejména objasňuje některá kritéria s tím výsledkem, že některé hlavní koncepce stanovené v základním nařízení budou provedeny soudržnějším způsobem, například stanovení použitelných právních předpisů nebo vysílání pracovníků. To pro všechny dotčené strany představuje pokrok. Komise rovněž podotýká, že společný postoj Rady velkou měrou přihlíží k postoji Evropského parlamentu. Komise považuje kompromis, jehož Rada dosáhla u nejcitlivějších otázek, za začátek dynamického procesu s cílem umožnit všem členským státům, aby se přizpůsobily postoji Evropského parlamentu. Komise uznává význam tohoto procesu a vynasnaží se v něm pokračovat a přispívat k němu. Přijetí tohoto nařízení je předpokladem toho, aby se nařízení č. 883/04 stalo použitelným v roce 2010. Nařízení č. 883/04 zlepšuje práva na sociální zabezpečení občanů, kteří využívají své právo na volný pohyb. Jakmile nařízení č. 883/04 vstoupí v platnost, bude mít přímý dopad na každodenní život milionů občanů EU. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise celkově podporuje společný postoj Rady. [1] Nařízení Rady (EHS) č. 574/72 ze dne 21. března 1972, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1408/71 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby a jejich rodiny pohybující se v rámci Společenství. Úř. věst. L 74, 27.3.1972, s. 1. [2] Úř. věst. L 166, 30.4.2004; opravené znění: Úř. věst. L 200, 7.6.2004, s. 1.