SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU

Roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu za rok 2017

(2018/C 350/01)

OBSAH

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY 2

SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 3

FINANČNÍ PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ 6

FINANČNÍ VÝKAZY ERF 8

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF 17

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF 43

ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU EU BÊKOU ZA ROK 2017 44

ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU EU PRO AFRIKU ZA ROK 2017 51

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU 58

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ 63

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ – PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU INVESTIČNÍ BANKOU 91

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY

Roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu za rok 2017 byla sestavena v souladu s hlavou IX finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.

Potvrzuji svou odpovědnost za to, že je roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu sestavena a zveřejněna v souladu s článkem 20 finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond.

Všechny údaje potřebné k sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o aktivech a pasivech Evropského rozvojového fondu a o plnění rozpočtu, mi předložily schvalující osoby a EIB, jež zároveň zaručily spolehlivost předložených údajů.

Potvrzuji tímto, že na základě uvedených údajů a provedených kontrol, jež jsem považovala k podpisu účetní závěrky za potřebné, jsem nabyla přiměřené jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech významných ohledech věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského rozvojového fondu.

Rosa ALDEA BUSQUETS Účetní 20. června 2018

SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF

1. OBECNÉ SOUVISLOSTI

Evropská unie (EU) spolupracuje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje, a především omezení a odstranění chudoby v dlouhodobém horizontu prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem EU spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky, které EU přiděluje na rozvojovou spolupráci, pocházejí ze tří zdrojů:

— rozpočtu EU,

— Evropského rozvojového fondu a

— Evropské investiční banky.

Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem k poskytování pomoci EU určené na rozvojovou spolupráci ve státech Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ).

ERF není financován z rozpočtu EU. Je zřízen vnitřní dohodou mezi zástupci členských států zasedajícími v Radě a je spravován zvláštním výborem. Za finanční realizaci operací prováděných se zdroji ERF odpovídá Evropská komise (Komise). Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční facilitu.

V období 2014 až 2020 bude zeměpisně orientovaná pomoc poskytovaná státům AKT a ZZÚ i nadále financována zejména prostřednictvím ERF. Každý ERF se obvykle uzavírá na dobu kolem pěti let a řídí se vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost sestavit pro každý jednotlivý ERF finanční výkazy. Finanční výkazy se proto sestavují za každý ERF samostatně, pokud jde o tu jeho část, kterou spravuje Komise. Tyto finanční výkazy se také předkládají v souhrnné podobě, která poskytuje celkový přehled o finančním stavu zdrojů, za něž Komise odpovídá.

Vnitřní dohodu, kterou se zřizuje 11. ERF, podepsaly zúčastněné členské státy na zasedání Rady v červnu 2013 (1). V platnost vstoupila dne 1. března 2015. V zájmu kontinuity mezi končícím 10. ERF a 11. ERF, který měl vstoupit v platnost, navrhla Komise přechodná opatření označovaná jako „překlenovací nástroj“ (2). Překlenovací nástroj je vykázán v rámci 11. ERF.

Zároveň bylo změněno finanční nařízení pro 10. ERF (3) a přijato nové finanční nařízení pro přechodné období (4). Oba předpisy vstoupily v platnost dne 30. května 2014. Dne 2. března 2015 Rada přijala finanční nařízení pro 11. ERF (5) a prováděcí pravidla (6). Oba předpisy vstoupily v platnost dne 6. března 2015.

V rámci dohody o partnerství AKT-EU byla zřízena investiční facilita. Tato investiční facilita, kterou spravuje EIB, se používá na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT. Financovány z ní jsou v zásadě (nikoli však výlučně) soukromé investice. Facilita je koncipována jako obnovitelný fond, což znamená, že splátky úvěrů lze opětovně investovat do dalších operací. Facilita se tedy sama obnovuje a je finančně nezávislá. Vzhledem k tomu, že investiční facilita není spravována Komisí, není konsolidována v první části roční účetní závěrky, jež uvádí finanční výkazy ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investiční facility jsou uvedeny ve zvláštní části roční účetní závěrky (část II), čímž je podán úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF (7).

2. JAK JE ERF FINANCOVÁN?

Evropská rada schválila dne 2. prosince 2013 víceletý finanční rámec na období 2014–2020. V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu EU (rozpočtována), ale že bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF.

Rozpočet EU je sestavován vždy na rok a na dobu jednoho roku jsou v souladu se zásadou ročního rozpočtu plánovány a schvalovány i jeho příjmy a výdaje. ERF má na rozdíl od rozpočtu EU víceletý charakter. Jednotlivé ERF stanoví celkové prostředky na rozvojovou spolupráci obvykle na dobu pěti let. Vzhledem k tomu, že jsou jim zdroje přidělovány na více let, lze je využívat po celou dobu fungování fondů. Absence jednoročního rozpočtového horizontu je zřejmá z rozpočtového výkaznictví, v němž je plnění rozpočtu ERF posuzováno na základě porovnání s celkovými prostředky.

Zdroji ERF jsou příspěvky ad hoc od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni sejdou zástupci členských států, aby rozhodli o celkové částce, která bude fondu přidělena, a zkontrolovali jeho čerpání. Fond následně spravuje Komise v souladu s unijní politikou rozvojové spolupráce. Jelikož členské státy mají souběžně s touto unijní politikou i svou vlastní politiku rozvojové pomoci, musí se v této oblasti v zájmu komplementarity s EU koordinovat.

Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek.

3. ROČNÍ VÝKAZY

3.1. ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA

V souladu s článkem 46 finančního nařízení pro ERF se finanční výkazy ERF sestavují podle zásad akruálního účetnictví, které vycházejí z Mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS). Účetní pravidla přijatá účetním Komise používají všechny orgány a subjekty EU, aby byla zajištěna jednotná pravidla vedení účetnictví, oceňování a zveřejňování účetních závěrek a aby se harmonizovalo sestavování finančních výkazů a konsolidace dle článku 152 finančního nařízení EU. Tato účetní pravidla EU se používají rovněž pro ERF s přihlédnutím ke specifičnosti jeho činností.

Sestavením účetní závěrky ERF je pověřena účetní Komise, která je zároveň účetní ERF. Účetní zajišťuje, aby tato závěrka poskytovala věrný a poctivý obraz finanční situace ERF.

Roční účetní závěrka má tyto části:

Část I: Prostředky spravované Komisí

i) Finanční výkazy ERF a přílohy ii) Finanční výkazy svěřenských fondů EU konsolidované v závěrce ERF iii) Konsolidované finanční výkazy ERF a svěřenských fondů EU iv) Zpráva o finančním plnění ERF

Část II: Výroční zpráva o plnění – Prostředky spravované Evropskou investiční bankou

i) Finanční výkazy investiční facility

Část „Finanční výkazy svěřenských fondů EU konsolidované v závěrce ERF“ obsahuje finanční výkazy obou svěřenských fondů, jež byly v rámci ERF vytvořeny, tj. svěřenského fondu EU Bêkou (viz oddíl „Finanční výkazy svěřenského fondu EU Bêkou“) a svěřenského fondu EU pro Afriku (viz oddíl „Finanční výkazy svěřenského fondu EU pro Afriku“). Za sestavení individuálních finančních výkazů těchto svěřenských fondů odpovídá účetní Komise. Tyto výkazy jsou předmětem externího auditu, jejž provádí soukromá auditorská společnost. Číselné údaje týkající se svěřenských fondů, jež jsou do této roční účetní závěrky zahrnuty, jsou konečné, tj. již zohledňují nezbytné úpravy na základě auditů. Závěrka však ještě nebyla formálně schválena.

Roční účetní závěrku musí Komise přijmout nejpozději do 31. července následujícího roku a následně ji předložit Evropskému parlamentu a Radě k udělení absolutoria.

4. AUDIT A ABSOLUTORIUM

4.1. AUDIT

Roční účetní závěrka ERF a hospodaření se zdroji těchto fondů kontroluje externí auditor, Evropský účetní dvůr (EÚD), který pro Evropský parlament a Radu vypracovává výroční zprávu.

4.2. ABSOLUTORIUM

Závěrečnou kontrolou je absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Orgánem příslušným k udělení absolutoria ERF je Evropský parlament. To znamená, že po auditu a finalizaci roční účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Evropského parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází jednak z posouzení účetní závěrky a výroční zprávy EÚD (včetně prohlášení o věrohodnosti) a odpovědí Komise, jednak z následných otázek a žádostí o doplňující informace předložených Komisi.

FINANČNÍ PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ (1)

OBSAH

FINANČNÍ VÝKAZY ERF 8

ROZVAHA ERF 9

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF 10

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF 11

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF 12

ROZVAHA JEDNOTLIVÝCH ERF 13

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI JEDNOTLIVÝCH ERF 14

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV JEDNOTLIVÝCH ERF 15

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF 17

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF 43

ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU EU BÊKOU ZA ROK 2017 44

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU EU BÊKOU 45

ROZVAHA 48

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 49

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 49

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 50

ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU EU PRO AFRIKU ZA ROK 2017 51

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU EU PRO AFRIKU 52

ROZVAHA 55

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 56

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 56

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 57

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU 58

KONSOLIDOVANÁ ROZVAHA 59

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ FINANČNÍ VÝKONNOSTI 60

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 61

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 62

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ 63

FINANČNÍ VÝKAZY ERF (8)

ROZVAHA ERF

(v milionech EUR) Bod 31. 12. 2017 31. 12. 2016 DLOUHODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 2.1 582 409 Příspěvky do svěřenských fondů 2.2 163 98 745 507 KRÁTKODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 2.1 1 518 1 372 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.3 92 132 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.4 347 680 1 958 2 184 AKTIVA CELKEM 2 703 2 691 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Rezervy 2.5 (4) (4) Finanční závazky 2.6 (14) (6) (18) (10) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 (563) (549) Výdaje a výnosy příštích období 2.8 (733) (776) (1 296 ) (1 324 ) ZÁVAZKY CELKEM (1 314 ) (1 334 ) ČISTÁ AKTIVA 1 389 1 357 REZERVNÍ A JINÉ FONDY Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 2.9 46 173 42 323 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2.9 2 252 2 252 Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF 2.9 — — Výsledek hospodaření minulých let (43 219 ) (40 146 ) Výsledek hospodaření za běžný rok (3 818 ) (3 073 ) ČISTÁ AKTIVA 1 389 1 357





VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF

(v milionech EUR) Bod 2017 2016 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 Inkaso nákladů 61 8 61 8 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 Finanční výnosy 4 3 Ostatní výnosy 22 62 25 66 Výnosy celkem 87 73 NÁKLADY Nástroje pomoci 3.3 (3 700 ) (2 970 ) Náklady na spolufinancování 3.4 (42) 15 Finanční náklady 3.6 (8) 4 Ostatní náklady 3.7 (154) (196) Náklady celkem (3 904 ) (3 146 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (3 818 ) (3 073 )





VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF

(v milionech EUR) Bod 2017 2016 Výsledek hospodaření za běžný rok (3 818 ) (3 073 ) Provozní činnost Navýšení kapitálu – příspěvky (netto) 3 850 3 450 (Zvýšení)/snížení příspěvků do svěřenských fondů (66) (64) (Zvýšení)/snížení předběžného financování (319) (120) (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí 40 39 Zvýšení/(snížení) finančních závazků 8 (4) Zvýšení/(snížení) závazků 14 28 Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období (42) (80) ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY (333) 177 Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů (333) 177 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 2.4 680 504 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 2.4 347 680





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF

(v milionech EUR) Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E) ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Navýšení kapitálu – příspěvky (3 450 ) 3 450 3 450 Výsledek hospodaření za běžný rok — (3 073 ) (3 073 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357 Navýšení kapitálu – příspěvky (4 050 ) 4 050 4 050 Vrácení částek členským státům (200) (200) (200) Výsledek hospodaření za běžný rok — (3 818 ) (3 818 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 1 389





ROZVAHA JEDNOTLIVÝCH ERF

(v milionech EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF DLOUHODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 2.1 — 32 221 330 — 32 242 135 Příspěvky do svěřenských fondů 2.2 — 86 — 77 — — — 98 — 118 221 407 — 32 242 232 KRÁTKODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 2.1 1 40 867 610 1 50 909 412 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.3 0 64 17 11 1 71 59 2 Spojovací účty 2.3 189 88 3 555 — 196 424 3 424 — Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.4 — — — 347 — — — 680 190 193 4 439 968 198 544 4 391 1 094 AKTIVA CELKEM (*1) 190 311 4 660 1 375 198 577 4 633 1 327 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Rezervy 2.5 — — — (4) — — — (4) Finanční závazky 2.6 — — (7) (7) — — (6) — — — (7) (11) — — (6) (4) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 (0) (13) (133) (417) (0) (12) (438) (99) Spojovací účty 2.3 — — — (3 833 ) — — — (4 043 ) Výdaje a výnosy příštích období 2.8 (0) (76) (517) (140) (1) (93) (567) (115) (0) (89) (650) (4 389 ) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) ZÁVAZKY CELKEM (*1) (0) (89) (657) (4 401 ) (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) ČISTÁ AKTIVA (*1) 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 ) REZERVNÍ A JINÉ FONDY Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 2.9 12 164 10 773 20 960 2 277 12 164 10 973 19 187 — Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF 2.9 (2 503 ) 2 177 120 206 (2 496 ) 2 214 247 35 Výsledek hospodaření minulých let (10 098 ) (14 339 ) (15 812 ) (2 969 ) (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) Výsledek hospodaření za běžný rok 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) ČISTÁ AKTIVA 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 )





VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI JEDNOTLIVÝCH ERF

(v milionech EUR) 2017 2016 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 Inkaso nákladů 0 5 49 7 1 5 (2) 4 0 5 49 7 1 5 (2) 4 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 Finanční výnosy (0) (1) 4 (0) (0) 2 2 (1) Ostatní výnosy 1 5 13 4 2 17 40 3 1 4 17 4 2 19 43 2 Výnosy celkem 1 9 66 11 3 23 41 7 NÁKLADY Nástroje pomoci 3.3 (0) (14) (1 251 ) (2 435 ) 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) Náklady na spolufinancování 3.4 — — (42) (1) — — 15 — Finanční náklady 3.6 1 1 (10) (0) (0) (0) 4 (0) Ostatní náklady 3.7 (2) (9) (29) (114) (3) (19) (46) (129) Náklady celkem (1) (22) (1 332 ) (2 549 ) (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 )





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV JEDNOTLIVÝCH ERF

(v milionech EUR) 8. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Převody do/z 10. ERF — (20) (20) Převody do/z 11. ERF — — — Výsledek hospodaření za běžný rok — 2 2 ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197 Převody do/z 10. ERF — (7) (7) Převody do/z 11. ERF — — — Výsledek hospodaření za běžný rok — 0 — 0 ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190





(v milionech EUR) 9. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Převody do/z 10. ERF — (163) (163) Výsledek hospodaření za běžný rok — (91) (91) ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472 Vrácení částek členským státům (200) (200) (200) Převody do/z 10. ERF — (37) (37) Převody do/z 11. ERF — — — Výsledek hospodaření za běžný rok — (13) — (13) ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222





(v milionech EUR) 10. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Navýšení kapitálu – příspěvky (3 450 ) 3 450 3 450 Převody do/z 8. a 9. ERF — 182 182 Převody do/z 11. ERF — 30 30 Výsledek hospodaření za běžný rok — (1 397 ) (1 397 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622 Navýšení kapitálu – příspěvky (1 773 ) 1 773 — 1 773 Převody do/z 8. a 9. ERF — 44 44 Převody do/z 11. ERF — (171) (171) Výsledek hospodaření za běžný rok — (1 266 ) — (1 266 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 20 960 — 20 960 (17 078 ) — 120 4 003





(v milionech EUR) 11. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 29 367 29 367 — (1 382 ) — 65 (1 317 ) Převody do/z 8., 9. a 10. ERF — — (30) (30) Výsledek hospodaření za běžný rok — (1 587 ) — (1 587 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 29 367 29 367 — (2 969 ) — 35 (2 934 ) Navýšení kapitálu – příspěvky (2 277 ) 2 277 171 2 448 Převody do/z 8., 9. a 10. ERF — — — Výsledek hospodaření za běžný rok — (2 539 ) — (2 539 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 (3 025 )

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF (9)

1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1. ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem finančních výkazů je poskytovat informace o finanční situaci, výkonnosti a peněžních tocích účetní jednotky, které jsou užitečné pro široký okruh uživatelů.

Obecná ustanovení (či účetní zásady), která musí být při sestavování finančních výkazů dodržena, jsou obsažena v účetním pravidle EU č. 1 „Finanční výkazy“ a jsou totožná s ustanoveními standardu IPSAS 1. Jedná se o tyto zásady: věrné zobrazení, účetnictví na akruální bázi, předpoklad nepřetržitého trvání účetní jednotky, bilanční kontinuita, významnost, agregace, kompenzace a srovnatelnost informací. Kvalitativními znaky účetního výkaznictví jsou relevantnost, věrné zobrazení (spolehlivost), srozumitelnost, včasnost, srovnatelnost a ověřitelnost.

1.2. ZÁKLAD PRO SESTAVOVÁNÍ FINANČNÍCH VÝKAZŮ

1.2.1. Sledované období

Finanční výkazy jsou předkládány každoročně. Účetní období začíná dne 1. ledna a končí dne 31. prosince.

1.2.2. Měna a základ pro přepočet

Roční účetní závěrka uvádí údaje v milionech eur, přičemž euro je pro ERF funkční i vykazovací měnou. Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakcí. Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání cizoměnových transakcí a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků kurzem ke konci účetního období jsou zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti. Na budovy, stroje a zařízení a nehmotný majetek, které jsou vykazovány ve stálé hodnotě v eurech k datu pořízení, se používají odlišné metody přepočtu.

Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů Evropské centrální banky (ECB) platných dne 31. prosince.

Směnné kurzy vůči euru

Měna 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Měna 31. 12. 2017 31. 12. 2016 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,177 4,4103 CZK 25,5350 27,0210 RON 4,6585 4,5390 DKK 7,4449 7,4344 SEK 9,8438 9,5525 GBP 0,8872 0,8562 CHF 1,1702 1,0739 HRK 7,4400 7,5597 JPY 135,01 123,4000 HUF 310,3300 309,8300 USD 1,1993 1,0541

1.2.3. Používání odhadů

V souladu s mezinárodními standardy IPSAS a obecně uznávanými účetními zásadami zahrnují finanční výkazy nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné položky časového rozlišení, výše rezerv, výše finančních rizik vyplývajících z pohledávek, objem podmíněných aktiv a závazků a míra znehodnocení aktiv. Skutečné hodnoty se mohou od těchto odhadů lišit.

Použití zdůvodněných odhadů je podstatnou součástí přípravy finančních výkazů a neznamená snížení jejich spolehlivosti. Odhady by měly být revidovány, jestliže se změní okolnosti, na nichž byl odhad založen, nebo v důsledku nových informací či zkušeností. Revize odhadu se ze své povahy nevztahuje k minulým obdobím a není opravou chyby. Důsledek změny účetního odhadu je vykazován výsledkově v období, v němž je zjištěn.

1.3. ROZVAHA

1.3.1. Finanční majetek

Finanční majetek se člení do těchto kategorií: finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, úvěry a pohledávky, investice držené do splatnosti a realizovatelná finanční aktiva. Klasifikace finančních nástrojů se určí v okamžiku jejich prvotního vykázání a poté se posuzuje ke každému rozvahovému dni.

i) Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty

Do této kategorie je finanční aktivum zařazeno, jestliže je nabyto v zásadě za účelem prodeje v krátké době nebo pokud ho takto klasifikuje účetní jednotka. Do této kategorie jsou řazeny rovněž deriváty. Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá, jestliže se jejich realizace předpokládá do 12 měsíců od rozvahového dne. V průběhu vykazovaného rozpočtového roku nedržela účetní jednotka v této kategorii žádné investice.

ii) Úvěry a pohledávky

Úvěry a pohledávky jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami, která nejsou kotována na aktivním trhu. Vznikají, jestliže účetní jednotka poskytuje peníze, zboží nebo služby přímo dlužníkovi bez úmyslu s touto pohledávkou obchodovat. S výjimkou úvěrů a pohledávek se splatností do 12 měsíců od rozvahového dne jsou vedena v dlouhodobých aktivech. Úvěry a pohledávky zahrnují termínované vklady s původní dobou splatnosti delší než tři měsíce.

iii) Investice držené do splatnosti

Investice držené do splatnosti jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami a s pevně určenou splatností, u nichž má účetní jednotka pozitivní úmysl a schopnost držet je do splatnosti. V průběhu vykazovaného rozpočtového roku nedržela účetní jednotka v této kategorii žádné investice.

iv) Realizovatelná finanční aktiva

Realizovatelná finanční aktiva jsou nederiváty, které jsou jako takové klasifikovány a zařazeny do této kategorie, nebo nejsou zařazeny do žádné jiné kategorie. Jsou klasifikovány buď jako krátkodobá, či dlouhodobá aktiva, v závislosti na době, po jakou je účetní jednotka bude dle svých předpokladů držet a jež zpravidla končí termínem splatnosti.

Prvotní vykázání a ocenění

Nákup a prodej finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, finančních aktiv držených do splatnosti a realizovatelných finančních aktiv se vykazuje ke dni obchodu, tj. ke dni, k němuž se účetní jednotka zaváže dané aktivum koupit nebo prodat. Peněžní ekvivalenty, úvěry a termínované vklady se vykazují ke dni vypořádání. Finanční nástroje jsou prvotně vykazovány v reálné hodnotě. V případě finančního aktiva, které není vedeno v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, jsou do reálné hodnoty při prvotním zachycení zahrnuty transakční náklady.

Finanční nástroje se odúčtují, jakmile zaniknou práva na příjem peněžních toků z investic nebo jakmile EU převede na jiný subjekt v podstatě všechna rizika a všechny výhody vyplývající z vlastnictví.

Následné ocenění

Zisky a ztráty, jež plynou z následných změn reálné hodnoty finančních aktiv v kategorii „finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty“, se vykazují ve výkazu o finanční výkonnosti za období, ve kterém vznikly.

Úvěry, pohledávky a investice držené do splatnosti jsou vykazovány v zůstatkové hodnotě určené pomocí metody efektivní úrokové sazby.

Realizovatelná finanční aktiva jsou následně vykazována v reálné hodnotě. Zisky a ztráty plynoucí ze změn reálné hodnoty těchto aktiv jsou vykazovány ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu. Úroky z realizovatelných finančních aktiv vypočítané pomocí metody efektivní úrokové sazby jsou zachyceny ve výkazu o finanční výkonnosti.

Účetní jednotka vždy k rozvahovému dni posoudí, zda neexistují objektivní známky toho, že by došlo ke znehodnocení finančního aktiva, a zda by toto znehodnocení nemělo být zachyceno ve výkazu o finanční výkonnosti.

1.3.2. Předběžné financování

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní smlouvě, rozhodnutí, dohodě nebo základním právním aktu. Počáteční hotovost nebo zálohu je v dohodnuté lhůtě nutno buď použít k účelu, na nějž byla poskytnuta, nebo ji vrátit. Pokud příjemci nevzniknou způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit jednotce. Výši předběžného financování lze (úplně nebo částečně) snížit poté, co je schválena výše způsobilých nákladů (které se vykazují jako náklady).

Předběžné financování je k následným rozvahovým dnům oceňováno počáteční hodnotou vykázanou v rozvaze sníženou o způsobilé náklady (případně včetně odhadovaných částek) vzniklé během daného období.

1.3.3. Pohledávky a částky k inkasu

Účetní pravidla EU vyžadují, aby při sestavování účetní závěrky byly samostatně zveřejňovány transakce, jež mají, resp. jež nemají povahu směny („směnné“, resp. „nesměnné“ transakce). Z tohoto důvodu jsou pohledávky definovány jako plynoucí ze směnných transakcí a částky k inkasu jsou definovány jako plynoucí z nesměnných transakcí. (Jedná se o případy, kdy účetní jednotka získá plnění od jiné jednotky, aniž by výměnou za ně přímo poskytovala plnění přibližně stejné hodnoty.)

Pohledávky ze směnných transakcí splňují definici finančních nástrojů, a jsou tedy klasifikovány jako úvěry a pohledávky a podle toho jsou i oceňovány (viz bod 1.3.1).

Částky k inkasu z nesměnných transakcí jsou vykazovány v původní výši (upravené o úroky a penále) po odečtení opravné položky zohledňující ztrátu ze znehodnocení. Opravná položka se vytvoří, existují-li objektivní známky toho, že jednotka nebude moci zinkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva. Opravná položka se vykazuje výsledkově.

1.3.4. Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty

Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty jsou klasifikovány jako finanční nástroje. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady nebo vklady s krátkou výpovědní lhůtou u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců.

1.3.5. Rezervy

Rezervy jsou vykazovány v okamžiku, kdy má účetní jednotka aktuální právní nebo mimosmluvní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a kdy lze příslušnou částku spolehlivě odhadnout. Rezervy ke krytí budoucích provozních ztrát se netvoří. Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných nákladů nutných ke splnění aktuálního závazku k rozvahovému dni. Pokud se rezerva týká velkého počtu položek, závazek se odhadne tím způsobem, že se provede vážení všech možných výsledků pomocí přiřazené pravděpodobnosti (tzv. „metoda předpokládané hodnoty“).

1.3.6. Závazky

Mezi závazky jsou vedeny jak směnné transakce (např. pořízení zboží a služeb), tak transakce nesměnné (např. žádosti příjemců o proplacení nákladů, granty a další druhy financování ze strany EU).

Je-li příjemcům poskytnut grant či jiný druh financování, zachytí se žádosti o proplacení nákladů v okamžiku doručení jako závazky ve výši požadované platby. Poté, co jsou náklady ověřeny a schváleny jako způsobilé, se tyto závazky oceňují ve schválené a způsobilé výši.

Závazky z pořízení zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši; odpovídající náklady se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení účetní jednotkou.

1.3.7. Časové rozlišení

Transakce a účetní případy se ve finančních výkazech zachycují za období, s nímž souvisejí. Není-li ke konci roku dosud vystavena faktura, ale jednotka již poskytla službu nebo dodala zboží nebo existuje-li smluvní ujednání (např. odkazující na smlouvu), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období. Pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby dosud nebyly poskytnuty či zboží dosud nebylo dodáno, zaúčtuje se výnos příštích období, který se v období následujícím přeúčtuje do výnosů období běžného.

Rovněž náklady se účtují do období, k němuž se vztahují. Na konci účetního období se výdaje příštích období vykazují na základě odhadované výše závazku převést příslušnou částku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými procesními a praktickými pokyny účetního, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy podávaly věrný a poctivý obraz hospodářské situace a dalších jevů, jež mají zachycovat. Analogicky platí, že byla-li uskutečněna platba předem za služby či zboží, jež dosud nebylo dodáno, bude tento výdaj časově rozlišen a v následujícím účetním období zachycen jako náklad běžného období.

1.4. VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

1.4.1. Výnosy

Výnosy představují hrubý příliv ekonomického prospěchu anebo získaný potenciální přínos, na něž má účetní jednotka nárok a jež představují takové zvýšení čistých aktiv, které není vyvoláno zvýšením vkladů vlastníků.

V závislosti na povaze podkladových transakcí jsou ve výkazu o finanční výkonnosti rozlišovány dva druhy výnosů:

i) Výnosy z nesměnných transakcí

Pojmem výnosy z nesměnných transakcí se rozumějí daně a převody, neboť převodce poskytuje prostředky příjemci, aniž by za ně příjemce přímo poskytoval plnění přibližně stejné hodnoty.

Převody představují příliv budoucího ekonomického prospěchu nebo potenciálního přínosu z nesměnných transakcí, s výjimkou daní. V souvislosti s převodem vykáže účetní jednotka aktivum v případě, že v důsledku minulé události (převodu) příslušné zdroje ovládá a očekává, že z nich získá budoucí ekonomický prospěch nebo potenciální přínos, a že lze spolehlivě zjistit reálnou hodnotu tohoto aktiva. Příliv zdrojů z nesměnné transakce vykázaný jako aktivum (tj. hotovost) se vykáže i jako výnos, s výjimkou případů, kdy má účetní jednotka v souvislosti s tímto převodem aktuální závazek (podmínku), který musí být splněn předtím, než bude možno výnos vykázat. Dokud není tato podmínka splněna, je výnos časově rozlišen a vykázán jako závazek (obdržené předběžné financování).

ii) Výnosy ze směnných transakcí

Výnosy z prodeje zboží a služeb se zaúčtovávají v okamžiku, kdy podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího. Výnosy spojené s transakcí, jejíž součástí je poskytnutí služeb, se zaúčtují s ohledem na stupeň dokončení transakce k datu vykázání.

1.4.2. Náklady

Náklady představují snížení ekonomického užitku nebo potenciálního přínosu ve sledovaném období v podobě odlivu či spotřeby aktiv anebo vzniku závazků, jež vedou k poklesu čistých aktiv/vlastního kapitálu. Patří mezi ně náklady ze směnných i nesměnných transakcí.

Náklady plynoucí ze směnných transakcí, jež jsou vynaloženy na pořízení zboží a služeb, se zachycují po dodání a jejich akceptaci účetní jednotkou. Účtují se ve výši původní fakturované částky. Dále se k rozvahovému dni vykazují výsledkově náklady na služby přijaté v daném období, za něž dosud nebyla předložena nebo akceptována faktura.

Náklady na nesměnné transakce souvisejí s převody na příjemce a jsou tří druhů: nárokové částky, převody na základě dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení. Převody se jako náklady zaúčtovávají v období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem nebo byla podepsána dohoda, která převod povoluje, pokud příjemce splnil kritéria způsobilosti, byla-li stanovena, a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku.

Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro zaúčtování, se zachytí jako náklad ve výši způsobilých nákladů. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období závazkem vůči příjemcům, avšak které příjemci dosud nevykázali, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období.

1.5. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

1.5.1. Podmíněná aktiva

Podmíněným aktivem se rozumí možné aktivum, jež vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k nejméně jedné nejisté události, která není plně pod kontrolou účetní jednotky. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomického prospěchu nebo potenciálního přínosu.

1.5.2. Podmíněné závazky

Podmíněným závazkem se rozumí možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k nejméně jedné nejisté události, která není plně pod kontrolou účetní jednotky, anebo se jím rozumí současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale nebyl vykázán, protože není pravděpodobné, že k jeho splnění bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo potenciální přínos, anebo za málo pravděpodobných okolností, kdy výši závazku nelze dostatečně spolehlivě stanovit.

1.6. SPOLUFINANCOVÁNÍ

Obdržené příspěvky na spolufinancování splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí a vykazují se jako závazky vůči členským a nečlenským státům a dalším subjektům. ERF musí tyto příspěvky použít na poskytnutí služeb třetím stranám, v opačném případě musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit. Nevypořádané závazky z dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování sníženým o náklady na projekt. Dopad na čistá aktiva je nulový.

Náklady na projekty spolufinancování se účtují v okamžiku svého vzniku. Odpovídající částky příspěvků se zaúčtovávají jako provozní výnosy a dopad na výsledek hospodaření za běžný rok je nulový.

2. PŘÍLOHA K ROZVAZE

AKTIVA

2.1. PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

Podle řady smluv jsou před zahájením stavebních prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb hrazeny zálohy. V některých případech se v platebním kalendáři smlouvy počítá s platbami na základě zpráv o tom, jak pokračuje plnění smlouvy. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí.

Pro to, zda je předběžné financování vykázáno jako krátkodobé, nebo dlouhodobé zálohové aktivum, je určující termín možnosti jeho zpětného získání či čerpání. Čerpání je určeno smlouvou o daném projektu. Jako krátkodobé předběžné financování se vykazují všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti měsíců od rozvahového dne. Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Část předběžného financování se proto vykazuje jako dlouhodobý majetek.

(v milionech EUR) Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Dlouhodobé předběžné financování 2.1.1 — 32 221 330 582 409 Krátkodobé předběžné financování 2.1.2 1 40 867 610 1 518 1 372 Celkem 1 72 1 088 939 2 100 1 781

Nárůst celkového předběžného financování lze vysvětlit velmi vysokou úrovní plateb v roce 2017. Celková úroveň čistých plateb v roce 2017 v porovnání s rokem 2016 vzrostla o 24 % (viz tabulka 2.1 ve zprávě o finančním plnění ERF). Úroveň „hrubých“ plateb, tedy plateb bez přílivu prostředků z inkasních příkazů, se v roce 2017 zvýšila o 25 %.

Toto zvýšení odpovídá životnímu cyklu ERF. 11. ERF byl zahájen v roce 2015, a rok 2017 tudíž byl třetím rokem jeho existence. 11. ERF dosáhl plného fungování a vrcholu provádění přijatých opatření. Počet otevřených smluv v rámci 11. ERF stoupl z 1 300 v roce 2016 na 1 600 v roce 2017. Hodnota průměrné smluvní částky se v roce 2017 oproti roku 2016 zvýšila o 51 %. Celková úroveň čistých plateb v rámci 11. ERF tak v roce 2017 v porovnání s rokem 2016 vzrostla o 52 % (viz tabulka 2.1 ve zprávě o finančním plnění ERF). Jelikož poměr mezi platbami souvisejícími s fakturami a předběžným financováním je stabilní (42 %–44 %), vedl nárůst plateb k vyšší úrovni předběžného financování.

Zvýšení předběžného financování odpovídá snížení peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů (viz bod 2.4).

2.1.1. Dlouhodobé předběžné financování

(v milionech EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Přímé řízení 159 71 Plnění provádí: Komise 105 39 výkonné agentury EU 6 4 delegace EU 48 29 Nepřímé řízení 423 338 Plnění provádí: EIB a EIF 166 180 mezinárodní organizace 189 87 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby 11 25 veřejnoprávní subjekty 37 13 třetí země 20 34 Celkem 582 409

2.1.2. Krátkodobé předběžné financování

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Předběžné financování (brutto) 2 158 2 722 2 406 5 288 4 745 Zúčtováno (při uzávěrce) (1) (118) (1 855 ) (1 796 ) (3 770 ) (3 373 ) Celkem 1 40 867 610 1 518 1 372





(v milionech EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Přímé řízení 256 246 Plnění provádí: Komise 86 115 výkonné agentury EU 10 10 delegace EU 161 122 Nepřímé řízení 1 262 1 125 Plnění provádí: EIB a EIF 345 372 mezinárodní organizace 563 432 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby 59 121 veřejnoprávní subjekty 108 53 třetí země 186 148 Celkem 1 518 1 372

2.1.3. Jistoty získané za předběžné financování

Jistoty jsou drženy za účelem zajištění předběžného financování. Uvolňovány jsou poté, co je proplacena poslední žádost o platbu předložená v rámci daného projektu. K 31. prosinci 2017 činily jistoty, které ERF v souvislosti s předběžným financováním získal, 54 milionů EUR (2016: 53 milionů EUR).

Většina předběžného financování je vyplácena v režimu nepřímého řízení. Příjemcem jistoty není v takovém případě ERF, nýbrž veřejný zadavatel. Přestože však ERF není příjemcem, zajišťují tyto jistoty jeho aktiva. V roce 2017 tyto jistoty činily 577 milionů EUR.

2.2. PŘÍSPĚVKY DO SVĚŘENSKÝCH FONDŮ

Tato položka představuje částku zaplacenou na příspěvcích do svěřenského fondu EU Bêkou a svěřenského fondu EU pro Afriku. Tyto příspěvky jsou očištěny o náklady, jež těmto svěřenským fondům vznikly a jsou přičitatelné ERF.

Příspěvky do svěřenských fondů vynakládá ERF v rámci přímého řízení.

(v milionech EUR) Svěřenské fondy Příspěvek netto k 31. 12. 2016 Příspěvky zaplacené v roce 2017 Rozvržení čistých nákladů SF 2017 Příspěvek netto k 31. 12. 2017 Afrika 72 180 (104) 148 Bêkou 26 — (10) 16 Celkem 98 180 (114) 163

Svěřenský fond EU pro Afriku v roce 2017 po „rozjezdovém“ roce 2016 zintenzivnil svou činnost. Jeho náklady v roce 2017 vzrostly oproti roku 2016 téměř pětinásobně. Platby se v porovnání s předchozím rokem zdvojnásobily.

2.3. ČÁSTKY K INKASU Z NESMĚNNÝCH A POHLEDÁVKY ZE SMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

(v milionech EUR) Bod 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.3.1 19 62 Pohledávky ze směnných transakcí 2.3.2 73 70 Celkem 92 132

2.3.1. Částky k inkasu z nesměnných transakcí

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Členské státy — — — 7 7 40 Zákazníci 2 7 9 1 19 18 Veřejnoprávní subjekty — 10 8 2 20 23 Třetí země 0 1 4 0 6 4 Opravná položka (2) (16) (15) (1) (34) (25) Spojovací účty s orgány EU — — — 2 2 2 Celkem 0 2 6 11 19 62

Celkové snížení částek k inkasu z nesměnných transakcí je vyvoláno převážně snížením částek k inkasu od členských států. K 31. prosinci 2016 se jednalo o řádné příspěvky a částky, jež měly být obdrženy v důsledku úprav v rámci překlenovacího nástroje a které byly započteny vůči příspěvkům členských států v roce 2017.

K 31. prosinci 2017 částky k inkasu od členských států zahrnují nevypořádané finanční úpravy prováděné v první splátce kapitálu fondu, která bude vyžádána v roce 2018 (viz bod 2.9.1).

(v milionech EUR) Členské státy 31. 12. 2017 Česká republika 2 Rumunsko 1 Maďarsko 1 Irsko 1 Řecko 1 Ostatní 1 Celkem 7

2.3.2. Pohledávky ze směnných transakcí

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Příjmy příštích období — 63 11 — 74 70 Spojovací účty mezi ERF 189 88 3 555 (3 833 ) (0) (0) Celkem 189 151 3 566 (3 833 ) 73 70

Jako příjmy příštích období jsou účtovány zejména naběhlé úroky z předběžného financování projektů (63 milionů EUR) a z předběžného financování v souvislosti se svěřenským fondem EU pro Afriku (11 milionů EUR).

V zájmu efektivity byl jediný účet peněžních prostředků pro všechny ERF alokován do 11. ERF (10). Salda transakcí mezi jednotlivými ERF se tak zachycují na spojovacích účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF.

Spojovací účty se uvádějí výhradně u jednotlivých ERF. Celková částka spojovacích účtů je nulová.

2.4. PENĚŽNÍ PROSTŘEDKY A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY (11)

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Zvláštní účty: finanční instituce členských států — — — 105 105 292 Běžné účty: obchodní banky — — — 242 242 389 Celkem — — — 347 347 680

Celkový pokles objemu peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů je dán převážně výjimečně vysokou úrovní plateb v roce 2017. Celková úroveň čistých plateb v roce 2017 v porovnání s rokem 2016 vzrostla o 24 % (viz tabulka 2.1 ve zprávě o finančním plnění ERF). Úroveň „hrubých“ plateb, tedy plateb bez přílivu prostředků z inkasních příkazů, se v roce 2017 zvýšila o 25 %.

Toto zvýšení plateb odpovídá životnímu cyklu ERF. 11. ERF byl zahájen v roce 2015 a rok 2017 byl třetím rokem jeho existence. 11. ERF dosáhl plného fungování a vrcholu provádění přijatých opatření. Počet otevřených smluv v rámci 11. ERF stoupl z 1 300 v roce 2016 na 1 600 v roce 2017. Celková úroveň čistých plateb v rámci 11. ERF v roce 2017 v porovnání s rokem 2016 vzrostla o 52 % (viz tabulka 2.1 ve zprávě o finančním plnění ERF).

V zájmu lepší prezentace údajů v účetní závěrce za rok 2017 byla přezkoumána klasifikace finančních institucí a bank. Ve stejném členění jsou pro srovnání uvedeny údaje za rok 2016.

ZÁVAZKY

2.5. REZERVY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Rezervy — — — 4 4 4 Celkem — — — 4 4 4

Rezerva představuje nejlepší odhad částky, kterou ERF pravděpodobně uhradí za účelem financování řádného ukončení činnosti Střediska pro rozvoj podnikání (CDE), o němž rozhodl Výbor velvyslanců AKT-EU (rozhodnutí č. 4/2014 ze dne 23. října 2014).

Její výše zohledňuje soudní řízení (1,2 milionu EUR) vedená proti CDE a zbývající předpokládané náklady na pasivní fázi (např. zbývající administrativní činnosti, další dobíhající soudní spory, archiv atd.), jež byla zahájena dne 31. prosince 2016 (viz bod 4.2.2). V rámci pasivní fáze zatím nevznikly žádné náklady.

2.6. FINANČNÍ ZÁVAZKY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Spolufinancování – závazky — — 7 7 14 6 Celkem — — 7 7 14 6

Změna ve výši celkových závazků ze spolufinancování je vysvětlena v bodě 2.7.2.1.

2.7. ZÁVAZKY

(v milionech EUR) Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Krátkodobé závazky 2.7.1 0 13 114 235 361 222 Ostatní závazky 2.7.2 — (0) 20 182 202 327 Celkem 0 13 133 417 563 549

2.7.1. Krátkodobé závazky

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Dodavatelé 0 9 85 40 133 98 Členské státy — — 0 12 12 0 Třetí země 0 (0) 15 131 146 91 Veřejnoprávní subjekty — 3 10 70 83 32 Ostatní krátkodobé závazky 0 1 4 (18) (13) 1 Celkem 0 13 114 235 361 222

Jako závazky jsou zachyceny výkazy nákladů, jež ERF obdržel v rámci grantových operací. Nárokovaná částka se vykáže v okamžiku obdržení žádosti. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadaných zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po oddělení účetních období byly odhadované způsobilé částky vykázány výsledkově. Nezpůsobilé částky byly vykázány jako ostatní krátkodobé závazky.

Závazky vůči členským státům představují nevypořádané finanční úpravy, které mají být odečteny od první splátky kapitálu fondu, která bude vyžádána v roce 2018 (viz bod 2.9.1). V této položce jsou vykázány prostředky splatné Francii (10 milionů EUR), Nizozemsku (1 milion EUR) a Rakousku (1 milion EUR).

2.7.2. Ostatní závazky

(v milionech EUR) Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Závazky ze spolufinancování 2.7.2.1 — — 22 6 28 64 Časově rozlišený kapitálový vklad 2.7.2.2 — — — 173 173 261 Jiné ostatní závazky — — — 1 1 2 Celkem — — 22 179 202 327

2.7.2.1. Závazky ze spolufinancování

V tabulce níže jsou rozepsány dlouhodobé a krátkodobé závazky ze spolufinancování, jež připadají na jednotlivé členské státy.

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Dlouhodobé spolufinancování Belgie — — 0 1 2 2 Dánsko — — — 0 0 0 Francie — — 4 — 4 — Německo — — — — — 0 Švédsko — — 1 2 3 2 Spojené království — — 1 — 1 1 Kanada — — — — — 0 Austrálie — — 0 — 0 — USAID — — — 4 4 — — — 7 7 14 6 Krátkodobé spolufinancování Belgie — — 4 (1) 3 4 Dánsko — — (1) 1 (0) 1 Francie — — 12 — 12 37 Německo — — 0 — 0 1 Nizozemsko — — 0 — 0 1 Španělsko — — 1 — 1 3 Švédsko — — 5 0 5 7 Spojené království — — 1 3 4 11 Kanada — — 0 — 0 0 USAID — — — 2 2 — — — 22 6 28 64 Celkem — — 29 13 42 70

Celkově se dlouhodobé a krátkodobé závazky v rámci spolufinancování oproti předchozímu vykazovanému období snížily o 28 milionů EUR.

V roce 2017 poskytly nové příspěvky na spolufinancování agentura USAID (7 milionů EUR), Spojené království (5 milionů EUR) a Švédsko (2 miliony EUR).

Celkové závazky v rámci spolufinancování se snížily o 42 milionů EUR, které připadají na vykázané výnosy a náklady týkající se spolufinancovaných projektů (viz body 3.1.1 a 3.4).

2.7.2.2. Časově rozlišený kapitálový vklad

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Spojené království — — — 170 170 252 Litva — — — 2 2 — Maďarsko — — — — — 9 Celkem — — — 173 173 261

V této položce jsou vykázány pouze příspěvky členských států za rok 2018 uhrazené předem.

2.8. VÝDAJE A VÝNOSY PŘÍŠTÍCH OBDOBÍ

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Výdaje příštích období 0 76 517 137 730 770 Ostatní časové rozlišení — — — 3 3 6 Celkem 0 76 517 140 733 776

Jako výdaje příštích období jsou zachyceny odhadované provozní náklady na probíhající či ukončené smlouvy, v jejichž případě nebyly validovány žádosti o proplacení nákladů. Způsobilé náklady příjemců prostředků z ERF za rok 2017 byly v těchto případech odhadnuty na základě nejlepších dostupných informací o stávajících smlouvách. Podíl těchto odhadovaných budoucích výdajů, který připadá na vyplacené předběžné financování, byl zaúčtován jako snížení předběžného financování (viz bod 2.1).

ČISTÁ AKTIVA

2.9. KAPITÁL FONDU

2.9.1. Vyžádaný kapitál – aktivní ERF

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Kapitál fondu 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nevyžádaný kapitál fondu — — (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2016 12 164 10 973 19 187 — 42 323 Kapitál fondu 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nevyžádaný kapitál fondu — — — (27 090 ) (27 090 ) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2017 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173

Kapitál fondu představuje celkovou výši příspěvků členských států do příslušného ERF, jež byly stanoveny v jednotlivých vnitřních dohodách. Nevyžádaný kapitál představují počáteční příspěvky, k jejichž úhradě dosud nebyly členské státy vyzvány.

Vyžádaný kapitál představuje počáteční příspěvky, k jejichž převedení na pokladní účty byly členské státy vyzvány (viz bod 2.9.2 níže).

Rozhodnutím Rady (EU) 2017/1206 (12) se mají příspěvky členských států stanovené ve vnitřní dohodě o osmém a devátém ERF odpovídajícím způsobem snížit o částku ve výši 200 milionů EUR z finančních prostředků uvolněných z osmého a devátého ERF. Jelikož prostředky uvolněné z osmého ERF již byly téměř v plné výši převedeny do ostatních ERF, bylo 200 milionů EUR odečteno od kapitálu devátého ERF.

Částky vrácené na základě tohoto snížení byly započteny v rámci dodatečné výzvy k poskytnutí finančních prostředků v 11. ERF. To vedlo k finanční úpravě. Tuto finanční úpravu lze provést ve třetí splátce roku 2017 nebo v první splátce roku 2018. Nevypořádaná finanční úprava je vykázána buď jako pohledávka za členským státem, nebo jako závazek vůči členskému státu (viz body 2.3.1 a 2.7.1).

2.9.2. Vyžádaný a nevyžádaný kapitál připadající na jednotlivé členské státy

(v milionech EUR) Příspěvky do 10. ERF % Nevyžádaný kapitál k 31. 12. 2016 Kapitál vyžádaný v roce 2017 Nevyžádaný kapitál k 31. 12. 2017 Rakousko 2,41 43 (43) — Belgie 3,53 63 (63) — Bulharsko 0,14 2 (2) — Kypr 0,09 2 (2) — Česká republika 0,51 9 (9) — Dánsko 2,00 35 (35) — Estonsko 0,05 1 (1) — Finsko 1,47 26 (26) — Francie 19,55 347 (347) — Německo 20,50 364 (364) — Řecko 1,47 26 (26) — Maďarsko 0,55 10 (10) — Irsko 0,91 16 (16) — Itálie 12,86 228 (228) — Lotyšsko 0,07 1 (1) — Litva 0,12 2 (2) — Lucembursko 0,27 5 (5) — Malta 0,03 1 (1) — Nizozemsko 4,85 86 (86) — Polsko 1,30 23 (23) — Portugalsko 1,15 20 (20) — Rumunsko 0,37 7 (7) — Slovensko 0,21 4 (4) — Slovinsko 0,18 3 (3) — Španělsko 7,85 139 (139) — Švédsko 2,74 49 (49) — Spojené království 14,82 263 (263) — Celkem 100,00 1 773 (1 773 ) —





(v milionech EUR) Příspěvky do 11. ERF % Nevyžádaný kapitál k 31. 12. 2016 Kapitál vyžádaný v roce 2017 Nevyžádaný kapitál k 31. 12. 2017 Rakousko 2,40 704 (55) 650 Belgie 3,25 954 (74) 880 Bulharsko 0,22 64 (5) 59 Chorvatsko 0,23 66 (5) 61 Kypr 0,11 33 (3) 30 Česká republika 0,80 234 (18) 216 Dánsko 1,98 582 (45) 537 Estonsko 0,09 25 (2) 23 Finsko 1,51 443 (34) 409 Francie 17,81 5 231 (406) 4 826 Německo 20,58 6 044 (469) 5 575 Řecko 1,51 443 (34) 408 Maďarsko 0,61 180 (14) 166 Irsko 0,94 276 (21) 255 Itálie 12,53 3 680 (285) 3 394 Lotyšsko 0,12 34 (3) 31 Litva 0,18 53 (4) 49 Lucembursko 0,26 75 (6) 69 Malta 0,04 11 (1) 10 Nizozemsko 4,78 1 403 (109) 1 294 Polsko 2,01 589 (46) 544 Portugalsko 1,20 351 (27) 324 Rumunsko 0,72 211 (16) 195 Slovensko 0,38 110 (9) 102 Slovinsko 0,22 66 (5) 61 Španělsko 7,93 2 330 (181) 2 149 Švédsko 2,94 863 (67) 796 Spojené království 14,68 4 311 (334) 3 976 Celkem 100,00 29 367 (2 277 ) 27 090

V roce 2017 bylo vyžádáno 1 773 milionů EUR z 10. ERF a 2 277 milionů EUR z 11. ERF. Kapitál osmého, devátého a 10. ERF byl k 31. prosinci 2017 vyžádán a splacen v plném rozsahu.

2.9.3. Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Prostředky převedené z uzavřených ERF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Tato položka obsahuje prostředky převedené z uzavřených ERF do 8. a 9. ERF.

2.9.4. Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Zůstatek k 31. 12. 2015 (2 476 ) 2 376 35 65 — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 10. ERF (20) (163) 182 — — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 11. ERF — — (356) 356 — Převod z výkonnostní rezervy 11. ERF na africký mírový projekt (10. ERF) — — 386 (386) — Zůstatek k 31. 12. 2016 (2 496 ) 2 214 247 35 — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 10. ERF (7) (37) 44 — — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 11. ERF — — (171) 171 — Zůstatek k 31. 12. 2017 (2 503 ) 2 177 120 206 —

V této položce jsou vykázány prostředky převedené mezi aktivními ERF.

Od vstupu dohody z Cotonou v platnost se veškeré nepoužité prostředky z předchozích, dosud aktivních ERF uvolňují a převádějí do nejnověji otevřených ERF. O prostředky převedené z jiných ERF se navyšují prostředky cílového fondu a snižují prostředky fondu původu. Prostředky převedené do výkonnostních rezerv 10. a 11. ERF lze přidělit na závazky pouze za zvláštních podmínek stanovených ve vnitřních dohodách.

3. PŘÍLOHA K VÝKAZU FINANČNÍ VÝKONNOSTI

VÝNOSY

(v milionech EUR) Bod 2017 2016 Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 61 8 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 25 66 Celkem 87 73

3.1. VÝNOSY Z NESMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

(v milionech EUR) Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017 2016 Inkaso nákladů 0 5 7 7 19 23 Inkaso prostředků STABEX — — — 0 0 1 Výnosy ze spolufinancování 3.1.1 — — 42 1 42 (15) Celkem 0 5 49 7 61 8

Výnosy z nesměnných transakcí lze rozčlenit podle způsobu řízení následovně:

(v milionech EUR) 2017 2016 Přímé řízení 5 6 Plnění provádí: Komise 1 1 delegace EU 4 5 Nepřímé řízení 56 2 Plnění provádí: třetí země 55 (0) mezinárodní organizace 2 2 veřejnoprávní subjekty 0 0 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby (1) 0 Celkem 61 8

3.1.1. Výnosy ze spolufinancování

Obdržené příspěvky na spolufinancování splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí, a jako takové by neměly ovlivňovat výkaz o finanční výkonnosti. Tyto obdržené příspěvky zůstanou vykázány jako závazky (viz bod 2.7.2.1), dokud nebudou splněny podmínky vázané na darované prostředky, tj. dokud nevzniknou způsobilé náklady (viz bod 3.4). Následně budou v odpovídající výši zaúčtovány výnosy z nesměnných transakcí plynoucí ze spolufinancování. Výsledek hospodaření za běžný rok je proto nulový.

3.2. VÝNOSY ZE SMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017 2016 Finanční výnosy (0) (1) 4 (0) 4 3 Ostatní výnosy 1 5 13 4 22 62 Celkem 1 4 17 4 25 66

Finanční výnosy tvoří úroky ze svěřenského fondu a úroky z předběžného financování.

Jako ostatní výnosy jsou vykázány pouze realizované a nerealizované kurzové zisky.

NÁKLADY

3.3. NÁSTROJE POMOCI

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017 2016 Programovatelná pomoc 1 3 805 1 341 2 150 1 751 Makroekonomická podpora — 21 — — 21 39 Odvětvová politika (0) (9) — — (9) 18 Projekty uvnitř AKT — 0 417 694 1 112 693 Úrokové subvence — — — — — (3) Pomoc při mimořádných událostech — (1) 26 264 289 398 Ostatní programy pomoci vztahující se k předchozím ERF — (1) — — (1) 1 Institucionální podpora — — 3 21 23 38 Kompenzace za ztrátu příjmů z vývozu (0) (1) — — (1) 0 Příspěvky do svěřenských fondů — — — 114 114 35 Celkem 0 14 1 251 2 435 3 700 2 970

Provozní náklady ERF vznikají činností různých nástrojů pomoci. Mají různou podobu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány.

Zvýšení celkových nákladů na nástroje pomoci odpovídá životnímu cyklu ERF. 11. ERF byl zahájen v roce 2015, a rok 2017 tudíž byl třetím rokem jeho existence. 11. ERF dosáhl plného fungování a vrcholu provádění přijatých opatření. Počet otevřených smluv v rámci 11. ERF stoupl z 1 300 v roce 2016 na 1 600 v roce 2017. Hodnota průměrné smluvní částky se v roce 2017 oproti roku 2016 zvýšila o 51 %.

Náklady na odvětvovou politiku v roce 2017 vycházejí jako záporné vzhledem k zrušení faktury, která byla nesprávně zaúčtována v roce 2016.

3.4. NÁKLADY NA SPOLUFINANCOVÁNÍ

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017 2016 Spolufinancování — — 42 1 42 (15)

Jedná se o náklady na projekty spolufinancování vzniklé v roce 2017. Je třeba poznamenat, že mezi těmito náklady jsou vykázány i odhady provedené při oddělování účetních období (a je v nich tedy zahrnuto i zrušení odhadů z předchozího roku). Jelikož byly zrušené odhady nákladů z roku 2015 (50 milionů EUR) vyšší než náklady skutečně vzniklé v roce 2016 (35 milionů EUR), vycházely náklady na spolufinancování v roce 2016 jako záporné.

Související výnosy byly zachyceny výsledkově (viz bod 3.1.1).

3.5. NÁKLADY NA NÁSTROJE POMOCI A SPOLUFINANCOVÁNÍ V ČLENĚNÍ PODLE ZPŮSOBŮ ŘÍZENÍ

(v milionech EUR) 2017 2016 Přímé řízení 1 447 1 173 Plnění provádí: Komise 122 140 výkonné agentury EU 26 10 svěřenské fondy 89 36 delegace EU 1 209 987 Nepřímé řízení 2 295 1 781 Plnění provádí: EIB a EIF 48 5 mezinárodní organizace 1 171 821 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby (20) 143 veřejnoprávní subjekty 356 57 třetí země 739 756 soukromoprávní subjekty realizující partnerství veř. a soukr. sektoru 0 (1) Celkem 3 742 2 954

3.6. FINANČNÍ NÁKLADY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017 2016 Opravné položky k pohledávkám (1) (1) 10 1 9 (4) Ostatní finanční náklady — — — (1) (1) 0 Celkem (1) (1) 10 0 8 (4)

Mezi opravnými položkami k pohledávkám jsou vykázány odhady nákladů na nevymahatelné pohledávky, jež byly provedeny při uzávěrkových operacích. Náklady odhadnuté v roce 2017 odrážejí zvýšení úhrnu opravných položek k pohledávkám z 25 milionů EUR na 34 milionů EUR (viz bod 2.3.1). Vzhledem k tomu, že odhad zahrnuje též zrušení odhadů z předchozího roku, vycházely náklady v roce 2016 v úhrnu jako záporné (z 29 milionů EUR v roce 2015 na 25 milionů EUR v roce 2016).

3.7. OSTATNÍ NÁKLADY

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017 2016 Náklady na správu a IT (0) 0 1 106 107 129 Rezerva na rizika a náklady — — — — — — Realizované ztráty z pohledávek z obchodního styku 1 1 1 — 3 0 Kurzové ztráty 1 7 28 8 44 66 Celkem 2 9 29 114 154 196

Tato položka obsahuje podpůrné náklady, tj. správní náklady plynoucí z plánování a čerpání ERF. Jedná se o náklady na přípravu, monitorování a hodnocení projektů a na následná opatření, jakož i o náklady na počítačové sítě, technickou podporu apod.

4. PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY A PODMÍNĚNÁ AKTIVA A DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE

4.1. PODMÍNĚNÁ AKTIVA

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Jistoty za plnění — 4 6 0 10 9 Záruky za zádržné — 4 4 — 8 7 Celkem — 8 10 0 18 16

Jistoty pro účely plnění jsou požadovány k zajištění toho, aby příjemci finančních prostředků ERF plnili své závazky, které jim ze smluv s ERF vyplývají.

Zádržné se vztahuje výlučně na stavební zakázky. Aby se zajistilo, že zhotovitel splní své závazky, je mu z průběžné platby zadrženo obvykle 10 %. Takto zadržené částky jsou zaúčtovány jako závazky. Se souhlasem veřejného zadavatele však může zhotovitel předložit záruku za zádržné, která zadržení části průběžných plateb nahrazuje. Takto přijaté záruky se vykazují jako podmíněná aktiva.

V případě zakázek řízených v režimu nepřímého řízení není příjemcem záruk ERF, nýbrž jiní veřejní zadavatelé, takže ERF o těchto zárukách neúčtuje. V roce 2017 tyto záruky činily 644 milionů EUR.

4.2. DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE

4.2.1. Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad

Níže vykázaná částka představuje rozdíl mezi zbývajícími rozpočtovými závazky (RAL, „Reste à Liquider“) a souvisejícími částkami, které byly ve výkazu finanční výkonnosti vykázány jako náklady. Zbývající rozpočtové závazky představují závazky, jež dosud nebyly zrušeny a/nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů.

(v milionech EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746 Celkem 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746

K 31. prosinci 2017 činily zbývající rozpočtové závazky celkem 9 745 milionů EUR (2016: 7 665 milionů EUR).

4.2.2. Středisko pro rozvoj podnikání (CDE)

Rada ministrů AKT-EU se v červnu 2014 rozhodla, že „přistoupí k řádnému uzavření CDE“ a zároveň „zajistí, aby projekty podpory soukromého sektoru, jež CDE realizuje v zemích a regionech AKT, byly v plném rozsahu dokončeny“. Za tímto účelem Rada ministrů AKT-EU přenesla na Výbor velvyslanců AKT-EU pravomoc v této záležitosti pokračovat a přijímat nutná rozhodnutí.

Výbor velvyslanců AKT-EU přijal dne 23. října 2014 rozhodnutí č. 4/2014, jímž pověřil výkonnou radu CDE, aby s okamžitým účinkem přijala všechna příslušná opatření k uzavření CDE. Článkem 2 uvedeného rozhodnutí byla výkonná rada pověřena, aby uzavřela smlouvu se správcem, který připraví a uskuteční plán na uzavření CDE.

Správce na konci června 2015 předložil výkonné radě CDE konečný strategický plán včetně rozpočtu a rozpisu prací, který odráží výsledky sociálního dialogu. Rozpočet konečného strategického plánu, schválený výkonnou radou CDE, použila Komise jako základ návrhu rozhodnutí o financování v objemu 18,2 milionu EUR. Toto rozhodnutí bylo přijato ještě v roce 2015. Po přijetí rozhodnutí o financování uzavřela Komise s CDE v prosinci 2015 grantovou dohodu, na jejímž základě je poskytnuto nezbytné financování na realizaci veškerého majetku CDE a vyrovnání jeho závazků. Tato grantová dohoda byla účinná od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2017.

4.2.3. Vystoupení Spojeného království z Evropské unie

Obecné souvislosti

Dne 23. června 2016 se většina občanů Spojeného království hlasujících v referendu o členství v Evropské unii vyslovila pro vystoupení z EU. Spojené království dne 29. března 2017 oficiálně oznámilo Evropské radě svůj záměr vystoupit z Unie a z Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom).

Vztah k ERF

Komise dne 19. března 2018 zveřejnila návrh dohody o vystoupení, v němž popisuje pokrok v jednáních se Spojeným královstvím.

V návrhu dohody se uvádí, že Spojené království zůstane smluvní stranou ERF až do uzavření 11. ERF a všech předchozích neuzavřených ERF a bude v tomto ohledu plnit stejné povinnosti jako členské státy podle vnitřní dohody, kterou byl zřízen, jakož i povinnosti vyplývající z předchozích ERF až do jejich uzavření. Může se účastnit výboru ERF jako pozorovatel (bez hlasovacích práv).

V návrhu dohody o vystoupení se rovněž uvádí, že v případech, kdy částky z projektů v rámci 10. ERF nebo předchozích ERF nebyly k datu vstupu této dohody v platnost přiděleny nebo byly uvolněny z titulu zrušení závazků, nebude podíl těchto částek připadající na Spojené království opětovně použit. Totéž platí pro podíl Spojeného království, pokud jde o nepřidělené finanční prostředky nebo prostředky uvolněné z titulu zrušení závazků v rámci 11. ERF po 31. prosinci 2020.

K 31. prosinci 2017 není ve finančních výkazech ERF zachycen žádný finanční dopad. Jednání o vystoupení Spojeného království z Evropské unie stále probíhají, a konečná podoba dohody tedy není prozatím potvrzena.

5. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK

Následující údaje o řízení finančních rizik ERF se týkají pokladních operací, které při správě prostředků ERF provádí Komise na účet fondu.

5.1. ZÁSADY ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVACÍ OPERACE

Pravidla a zásady pro řízení pokladních operací stanoví finanční nařízení pro 11. ERF a vnitřní dohoda.

Z výše uvedené právní úpravy vyplývají následující hlavní zásady:

— Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účty zřízené u jejich centrálních bank nebo u jimi určených finančních institucí. Příspěvky se na těchto účtech ponechají do doby, než je třeba provést z ERF platby.

— Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány v eurech i v jiných měnách, včetně měn méně známých.

— Bankovní účty zřízené Komisí na účet ERF nesmějí být přečerpány.

Vedle těchto zvláštních účtů má Komise u finančních institucí (centrálních i obchodních bank) jménem ERF otevřeny další účty. Tyto účty slouží k provádění odchozích a příchozích plateb s výjimkou příspěvků členských států do rozpočtu.

Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a využívají moderních informačních technologií. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení funkcí, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy.

Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit operační a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady a postupy platí pro jednotlivé druhy operací a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno.

5.2. MĚNOVÉ RIZIKO

Expozice ERF vůči měnovému riziku ke konci roku – čistá pozice

(v milionech EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 USD GBP DKK SEK EUR Ostatní Celkem USD GBP DKK SEK EUR Ostatní Celkem Finanční aktiva Pohledávky a částky k inkasu 64 — — — 26 2 92 0 — — — 129 3 132 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 4 0 — — 344 — 347 2 0 — — 678 — 680 Celkem 68 0 — — 370 2 439 2 0 — — 807 3 812 Finanční závazky Dlouhodobé finanční závazky — — — — (14) — (14) — — — — (6) — (6) Závazky (0) — — — (533) (30) (563) 0 — — — (495) (54) (549) Celkem (0) — — — (547) (30) (577) 0 — — — (501) (54) (555) Celkem 68 0 — — (177) (28) (138) 2 0 — — 306 (51) 257

Všechny příspěvky jsou drženy v eurech. Jiné měny se nakupují pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení plateb. Pokladní operace ERF díky tomu nejsou vystaveny měnovému riziku.

5.3. ÚROKOVÉ RIZIKO

Vzhledem k tomu, že si ERF nepůjčuje žádné peníze, není vystaven úrokovému riziku.

Úroky nabíhají ze zůstatků na bankovních účtech ERF. Komise proto na účet ERF zavedla opatření k tomu, aby výnosový úrok řádně odpovídal tržním úrokovým sazbám a jejich případnému kolísání.

Příspěvky do rozpočtu ERF převádějí členské státy na zvláštní účty zřízené u jimi určených finančních institucí. Vzhledem k tomu, že úročení těchto účtů může být v současné době v některých případech záporné, jsou v rámci řízení hotovosti zavedeny postupy k minimalizaci zůstatků na těchto účtech. Navíc platí, že v souladu s nařízením Rady (EU) 2016/888 je případné záporné úročení těchto účtů nákladem příslušného členského státu.

Úroky ze zůstatků jednodenních vkladů na účtech u obchodních bank jsou připisovány každodenně. Úročení zůstatků na takových účtech se provádí na základě variabilních tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). U většiny účtů je úročení navázáno na tržní referenční sazbu a upravuje se tak, aby odráželo veškeré pohyby této sazby. ERF proto nepodstupuje riziko, že by zůstatky na jeho účtech byly úročeny pod úrovní tržních sazeb.

5.4. ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY)

Finanční aktiva, která nejsou po splatnosti ani znehodnocená:

(v milionech EUR) Celkem Ani po splatnosti, ani znehodnocená Po splatnosti, ale bez znehodnocení < 1 rok 1–5 let > 5 let Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 92 92 0 — — Celkem k 31. 12. 2017 92 92 0 — — Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 132 93 36 4 — Celkem k 31. 12. 2016 132 93 36 4 —





Finanční aktiva podle kategorií rizika:

(v milionech EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Pohledávky Hotovost Celkem Pohledávky Hotovost Celkem Protistrany s externím úvěrovým ratingem Bonitní (nejvyšší kvalita) a vysoká kvalita 3 103 106 34 284 318 Vyšší střední kvalita 0 240 240 3 371 374 Nižší střední kvalita 3 4 7 2 16 18 Neinvestiční stupeň 1 0 2 1 9 10 Celkem 7 347 354 40 680 720 Protistrany bez externího úvěrového ratingu Skupina 1 (dlužníci bez předchozího selhání) 86 0 86 92 0 92 Skupina 2 (dlužníci s předchozím selháním) — — — — — — Celkem 86 0 86 92 0 92 Celkem 92 347 440 132 680 812

V kategorii neinvestiční stupeň a nižní střední kvalita jsou vedeny zejména příspěvky do ERF, jež členské státy hradí na zvláštní účty zřízené v souladu s čl. 22 odst. 3 finančního nařízení pro ERF. Podle uvedeného nařízení musí příspěvky na těchto účtech zůstat do doby, než je třeba platby provést.

Na těchto zvláštních účtech, jež členské státy za účelem úhrady příspěvků zřizují, je v souladu s finančním nařízením pro ERF vedena většina pokladních zdrojů těchto fondů. Většina těchto účtů je vedena u ministerstev financí nebo centrálních bank členských států. Tyto instituce představují pro ERF nejnižší riziko protistrany (jedná se o expozici vůči členským státům).

Pokud jde o pokladní zdroje ERF, jež jsou uloženy u obchodních bank za účelem provádění plateb, tyto účty se doplňují až v době, kdy je to třeba. Toto doplňování je automaticky řízeno pokladním systémem Komise pro řízení hotovosti. Na každém účtu je ponechávána jen minimální hotovost, která je úměrná průměrnému dennímu objemu odchozích plateb. Částky vedené na těchto účtech do druhého dne jsou tak trvale udržovány nízké, takže ERF je vystaven jen omezenému riziku.

Navíc jsou uplatňovány zvláštní zásady pro výběr obchodních bank, aby bylo riziko protistrany, jemuž je ERF vystaven, dále minimalizováno.

Všechny obchodní banky jsou vybírány ve výběrových řízeních. Pro účast v nich je požadován minimální krátkodobý úvěrový rating P-1 agentury Moody’s nebo jeho ekvivalent (A-1 agentury S&P nebo F1 agentury Fitch). Za zvláštních, řádně odůvodněných okolností může být vyžadovaný rating nižší.

5.5. RIZIKO LIKVIDITY

Analýza finančních závazků podle zbytkové smluvní splatnosti

(v milionech EUR) < 1 rok 1–5 let > 5 let Celkem Finanční závazky 563 13 1 577 Celkem k 31. 12. 2017 563 13 1 577 Finanční závazky 549 6 — 555 Celkem k 31. 12. 2016 549 6 — 555

Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje na dané rozpočtové období vždy dostačovaly k provedení všech příslušných plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na platby v příslušném rozpočtovém období.

Příspěvky členských států do ERF jsou nicméně rozděleny do tří splátek hrazených v průběhu roku, zatímco platby vykazují určitou sezónnost.

Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, jež mají být v daném měsíci provedeny, pokladna Komise a příslušná oddělení vydávající prostředky se navzájem pravidelně informují o stavu pokladny. Cílem tohoto postupu je zabezpečit, aby odchozí platby nebyly nikdy vyšší než dostupné pokladní zdroje.

Kromě výše uvedeného se při denních pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den k dispozici dostatečná likvidita.

6. ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ O SPŘÍZNĚNÝCH STRANÁCH

Spřízněnými stranami ERF jsou svěřenský fond EU Bêkou, svěřenský fond EU pro Afriku a Evropská komise. Transakce mezi těmito subjekty se uskutečňují v rámci běžných operací ERF. Z tohoto důvodu nejsou podle účetních pravidel EU nezbytné žádné zvláštní požadavky na zveřejnění údajů o těchto transakcích.

ERF je spravován Komisí, a nemá tedy samostatný řídící orgán. Finanční nároky vrcholového vedení EU, včetně Komise, jsou vykázány v konsolidované účetní závěrce Evropské unie v oddíle 7.2 „Finanční nároky členů vrcholového vedení“.

7. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI

Ke dni předložení účetní závěrky se účetní ERF nedozvěděla o žádných významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle, ani jí takové záležitosti nebyly nahlášeny. Roční účetní závěrka a příloha k ní byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací.

8. SESOUHLASENÍ VÝSLEDKU HOSPODAŘENÍ A VÝSLEDKU PLNĚNÍ ROZPOČTU

Výsledek hospodaření běžného roku byl vypočten podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek plnění rozpočtu je však založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných podkladových transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. Sesouhlasení obou výsledků je provedeno v níže uvedené tabulce, jež uvádí hlavní srovnávané částky rozdělené do nákladových a výnosových položek.

(v milionech EUR) 2017 2016 VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (3 818 ) (3 073 ) Výnosy Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu (7) (2) Nároky stanovené v běžném roce, avšak zatím nevybrané (3) (7) Nároky stanovené v předchozích letech a vybrané v běžném roce 29 16 Čistý vliv předběžného financování 57 41 Příjmy příštích období (netto) (62) 8 Ostatní (2) (5) Náklady Dosud neuhrazené náklady běžného roku 19 22 Náklady minulých let uhrazené v běžném roce (60) (88) Čistý vliv předběžného financování (685) (459) Výdaje příštích období (netto) 373 256 VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA BĚŽNÝ ROK (4 158 ) (3 291 )

8.1. POLOŽKY V SESOUHLASENÍ – VÝNOSY

Rozpočtové příjmy rozpočtového roku odpovídají příjmům, jež byly vybrány na základě nároků stanovených v tomto rozpočtovém roce, a částkám, jež byly vybrány na základě nároků stanovených v minulých letech.

Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu, jsou součástí výsledku hospodaření, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezerv a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít na závazky.

Pro účely sesouhlasení je od hospodářského výsledku třeba odečíst nároky stanovené v běžném roce, avšak zatím nevybrané, jelikož ty nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky stanovené v předchozích letech a vybrané v běžném roce musejí být pro účely srovnání k hospodářskému výsledku přičteny.

Čistý vliv předběžného financování se získá zúčtováním zpětně získaného předběžného financování. Jedná se o přijatou hotovost, která nemá žádný dopad na hospodářský výsledek.

Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období za běžný rok minus zrušení příjmů příštích období za předchozí rok.

8.2. POLOŽKY V SESOUHLASENÍ – NÁKLADY

Dosud neuhrazené náklady běžného roku je třeba pro účely sesouhlasení připočíst, jelikož jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, avšak nejsou součástí rozpočtových výdajů. Naopak náklady minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů běžného roku, avšak na hospodářský výsledek nemají vliv nebo v případě oprav snižují náklady.

Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá vliv na hospodářský výsledek, ovlivňuje však výsledek plnění rozpočtu.

Čistý vliv předběžného financování je saldem nového předběžného financování vyplaceného v běžném roce (vykázaného jako rozpočtový výdaj běžného roku) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce či letech minulých, po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje výdaj z hlediska akruálního, nikoli však rozpočtového, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku svého provedení.

Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely oddělení účetních období. Jedná se tedy o způsobilé náklady, jež vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak nebyly dosud vůči ERF vykázány. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok minus zrušení výdajů příštích období zaúčtovaných v předchozím roce.

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF

ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU EU BÊKOU ZA ROK 2017 (13)

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU EU BÊKOU

Základní informace o svěřenských fondech Unie

Svěřenský fond je zřízen na základě právního ujednání. Má samostatnou finanční strukturu, jež sdružuje prostředky od více dárců za účelem společného financování určitého opatření podle společně dohodnutých cílů a formátů vykazování.

Komise je v souladu s čl. 187 odst. 1 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie („finanční nařízení EU“) a článkem 42 finančního nařízení pro 11. ERF oprávněna zřizovat svěřenské fondy Unie pro vnější akce. Tyto svěřenské fondy jsou zřizovány na základě dohody s dalšími dárci (s alespoň jedním externím dárcem). Jejich účelem je provádět akce v případě mimořádných událostí, akce po odeznění mimořádných událostí a tematicky zaměřené akce. Zřízení svěřenského fondu EU musí být odůvodněno zejména přidanou hodnotou EU (jeho cílů lze lépe dosáhnout na úrovni EU než úrovni celostátní) a komplementaritou (svěřenský fond by neměl duplikovat již zavedené podobné nástroje).

Evropská komise předkládá návrhy rozhodnutí o zřízení svěřenského fondu EU příslušnému výboru uvedenému v základním právním aktu, jímž se řídí nástroj, který novému svěřenskému fondu poskytuje finanční příspěvek EU. Konzultace s výbory zajišťují dostatečné zapojení Rady při zřizování každého svěřenského fondu EU. V návrhu na revizi finančního nařízení se řeší nutnost do vytváření svěřenských fondů EU (čl. 227. odst. 1) a podávání zpráv o jejich činnosti (článek 244) více zapojit Evropský parlament.

Po přijetí rozhodnutí o zřízení a o financování svěřenského fondu EU podepíší Komise a dárci zřizovací akt daného fondu. Ve zřizovacím aktu jsou podrobně popsány hlavní rysy příslušného fondu, například jeho specifické cíle, pravidla týkající se složení správní rady a její vnitřní předpisy, jakož i časové vymezení. Svěřenské fondy EU jsou zřizovány na dobu určitou, která je spolu s cíli fondů vymezena v jejich zřizovacím aktu. V souladu s článkem 187 finančního nařízení EU platí pro svěřenský fond EU zvláštní úprava řízení a příspěvky určené na fond nejsou součástí rozpočtu EU.

Svěřenské fondy EU mají řadu výhod. Jedná se o nástroje pod kontrolou EU, jež zajišťují lepší koordinaci s členskými státy EU, lepší kontrolu operací ze strany Unie i dalších dárců a výraznější zviditelnění EU. Další výhodou svěřenských fondů je rychlé rozhodování a schopnost sdružovat větší sumy prostředků z různých zdrojů, díky čemuž představují pružný, proaktivní a adaptabilní nástroj.

Svěřenské fondy spravuje Komise v rámci odpovědnosti pověřené schvalující osoby, která Komisi a třetím dárcům poskytuje jistotu o využití prostředků fondů. Správcem svěřenského fondu EU je dále pověřená schvalující osoba. Stejně jako v případě ERF je účetním svěřenského fondu EU účetní Komise, který též odpovídá za stanovení účetních postupů a účtové osnovy, které jsou společné všem svěřenským fondům.

Evropský parlament a/nebo Rada mohou Komisi požádat, aby přestala svěřenskému fondu poskytovat prostředky nebo revidovala jeho zřizovací akt za účelem likvidace fondu.

Stávající svěřenské fondy EU

K dnešnímu dni zřídila Komise čtyři svěřenské fondy EU:

— SVĚŘENSKÝ FOND EU BÊKOU, jehož cílem je podporovat ve všech ohledech překonání krize a rekonstrukce Středoafrické republiky. Fond byl zřízen dne 15. července 2014,

— SVĚŘENSKÝ FOND EU MADAD, což je regionální svěřenský fond Evropské unie zřízený v reakci na krizi v Sýrii. Byl zřízen dne 15. prosince 2014,

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO AFRIKU, což je nouzový svěřenský fond EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe. Byl zřízen dne 12. listopadu 2015,

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO KOLUMBII, jehož cílem je podporovat plnění mírové dohody, pokud jde o bezprostřední obnovu a stabilizaci po skončení konfliktu. Fond byl zřízen dne 12. prosince 2016.

Další informace jsou k dispozici na internetových stránkách jednotlivých svěřenských fondů EU:

Fond Bêkou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Fond Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Fond pro Afriku – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Fond pro Kolumbii – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Svěřenský fond Bêkou

První svěřenský fond EU sdružující více dárců, nazvaný Bêkou, což v jazyce Sango znamená „naděje“, zřídila dne 15. července 2014 Komise (zastoupená GŘ DEVCO, GŘ ECHO a ESVČ) společně se třemi členskými státy (Německem, Francií a Nizozemskem). Cílem fondu je podpořit stabilizaci a rekonstrukci Středoafrické republiky. Fond byl zřízen na dobu nejdéle 60 měsíců a spravován je z Bruselu.

Správní rada a operační výbor svěřenského fondu EU Bêkou se skládají ze zástupců dárců a Komise a z pozorovatelů.

Správní rada přijímá a přezkoumává strategii fondu. Zasedá alespoň jednou ročně.

Operační výbor přezkoumává a schvaluje provádění akcí financovaných z fondu a dohlíží nad ním. Schvaluje rovněž roční účetní závěrky a výroční zprávy týkající se činností financovaných z fondu.

Roční účetní závěrka svěřenského fondu Bêkou

Podle článku 8 dohody o zřízení Svěřenského fondu Evropské unie pro Středoafrickou republiku, „svěřenského fondu EU Bêkou“, a podle článku 11.2.1 zřizující dohody je roční účetní závěrka tvořena dvěma částmi: 1) výroční finanční zprávou, kterou vypracovává správce svěřenského fondu, a 2) ročními finančními výkazy, jež sestavuje účetní Komise, který je na základě téhož článku současně účetním svěřenského fondu.

Podle článku 8 zřizovací dohody jsou finanční výkazy sestavovány v souladu s účetními pravidly, jež přijal účetní Komise (účetní pravidla EU) a jež vycházejí ze standardů IPSAS.

Roční účetní závěrku povinně audituje nezávislý externí auditor. Její konečné znění předkládají správce svěřenského fondu a účetní ke schválení operačnímu výboru (článek 8.3.4(c)).

Hlavní účetní případy roku

Vůbec první svěřenský fond EU, nazvaný Bêkou, byl zřízen v červenci 2014 s cílem pomoci Středoafrické republice a jejím obyvatelům překonat následky krize tím, že zajistí přístup k základním službám, znovu nastartuje hospodářské oživení a vytváření pracovních míst a podpoří usmíření.

V roce 2017 přijal svěřenský fond EU Bêkou svou operační strategii na období 2017–2019, která se zaměřuje na: i) rozvoj venkova, ii) podporu zdravotnictví, iii) reorganizaci veřejných služeb a iv) usmíření. Priority jsou v souladu s plánem RCPCA (Plan national de Relèvement et de Consolidation de la Paix) a národním orientačním programem pro Středoafrickou republiku (podepsaným v červnu 2017) a bude u nich posílena odpovědnost vnitrostátních orgánů. V roce 2017 přijal svěřenský fond EU Bêkou opatření v celkové hodnotě 52,3 milionu EUR, a to v odvětvích odolnost venkova a vytváření pracovních míst, zdravotnictví, podpora návratu vnitřně vysídlených osob a uprchlíků, lehká infrastruktura, voda a hygiena. Uvedená částka pokrývá nově přijaté programy i několik revizí již dříve přijatých opatření.

Svěřenský fond EU Bêkou od svého vzniku zahrnuje již 15 programů. Pokud jde o smlouvy, v roce 2017 bylo podepsáno 15 nových smluv v celkové výši téměř 20 milionů EUR, které přispěly k realizaci programů fondu v odvětvích zdravotnictví, zajištění potravin, zlepšení postavení žen a ochrana přírody. Kromě toho byly navýšeny částky přidělené na některé oblasti výdajů, aby bylo možné realizovat přijaté revize programů. Zejména došlo k navýšení o 12 milionů EUR pro oblast výdajů „základní zdravotní péče“.

Částky přislíbené přispěvateli činily ke konci roku 2017 více než 236 milionů EUR. Oproti roku 2016 to představuje zvýšení o 63 milionů EUR. Avšak 56 z těchto 236 milionů EUR ještě musí být potvrzeno.

Dále bylo vyplaceno více než 18 milionů EUR nad rámec plateb provedených v předchozích letech. Od vzniku svěřenského fondu EU Bêkou bylo vyplaceno celkem přes 61 milionů EUR.

K největším pohybům ve finančních výkazech došlo v těchto položkách:

— předběžné financování: snížení o 7 912 000 EUR vzhledem k tomu, že méně smluv má otevřenu částku předběžného financování,

— provozní náklady: zvýšení o 12 486 000 EUR, což souvisí s plným fungováním fondu a intenzivnějším působením v oblastech rozvoje měst a primární zdravotní péče.

ROZVAHA

(v tisících EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 DLOUHODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 686 3 604 686 3 604 KRÁTKODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 7 465 12 458 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 877 1 455 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 39 943 43 036 48 285 56 949 AKTIVA CELKEM 48 971 60 554 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky (44 720 ) (59 339 ) (44 720 ) (59 339 ) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky (716) (0) Výdaje a výnosy příštích období (3 536 ) (1 215 ) (4 252 ) (1 215 ) ZÁVAZKY CELKEM (48 971 ) (60 554 ) ČISTÁ AKTIVA — — REZERVNÍ A JINÉ FONDY Zisk z minulých let — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — ČISTÁ AKTIVA — —

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

(v tisících EUR) 2017 2016 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí Výnosy z darů 29 620 17 232 29 620 17 232 Výnosy ze směnných transakcí Finanční výnosy 1 48 1 48 Výnosy celkem 29 621 17 280 NÁKLADY Provozní náklady (28 918 ) (16 432 ) Ostatní náklady (703) (848) Náklady celkem (29 621 ) (17 280 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK — —

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ

(v tisících EUR) 2017 2016 Výsledek hospodaření za běžný rok — — Provozní činnost (Zvýšení)/snížení předběžného financování 7 912 (6 569 ) (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí 578 (91) Zvýšení/(snížení) finančních závazků (14 620 ) (3 786 ) Zvýšení/(snížení) závazků 716 0 Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období 2 321 1 021 ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY (3 092 ) (9 425 ) Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů (3 092 ) (9 425 ) Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 43 036 52 461 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 39 943 43 036

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

(v tisících EUR) Zisk/(ztráta) z minulých let Výsledek hospodaření za běžný rok Čistá aktiva ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 — — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — — ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 — — —

ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU EU PRO AFRIKU ZA ROK 2017 (14)

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU EU PRO AFRIKU

Základní informace o svěřenských fondech Unie

Svěřenský fond je zřízen na základě právního ujednání. Má samostatnou finanční strukturu, jež sdružuje prostředky od více dárců za účelem společného financování určitého opatření podle společně dohodnutých cílů a formátů vykazování.

Komise je v souladu s čl. 187 odst. 1 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie („finanční nařízení EU“) a článkem 42 finančního nařízení pro 11. ERF oprávněna zřizovat svěřenské fondy Unie pro vnější akce. Tyto svěřenské fondy jsou zřizovány na základě dohody s dalšími dárci (s alespoň jedním externím dárcem). Jejich účelem je provádět akce v případě mimořádných událostí, akce po odeznění mimořádných událostí a tematicky zaměřené akce. Zřízení svěřenského fondu EU musí být odůvodněno zejména přidanou hodnotou EU (jeho cílů lze lépe dosáhnout na úrovni EU než úrovni celostátní) a komplementaritou (svěřenský fond by neměl duplikovat již zavedené podobné nástroje).

Evropská komise předkládá návrhy rozhodnutí o zřízení svěřenského fondu EU příslušnému výboru uvedenému v základním právním aktu, jímž se řídí nástroj, který novému svěřenskému fondu poskytuje finanční příspěvek EU. Konzultace s výbory zajišťují dostatečné zapojení Rady při zřizování každého svěřenského fondu EU. V návrhu na revizi finančního nařízení se řeší nutnost do vytváření svěřenských fondů EU (čl. 227. odst. 1) a podávání zpráv o jejich činnosti (článek 244) více zapojit Evropský parlament.

Po přijetí rozhodnutí o zřízení a o financování svěřenského fondu EU podepíší Komise a dárci zřizovací akt daného fondu. Ve zřizovacím aktu jsou podrobně popsány hlavní rysy příslušného fondu, například jeho specifické cíle, pravidla týkající se složení správní rady a její vnitřní předpisy, jakož i časové vymezení. Svěřenské fondy EU jsou zřizovány na dobu určitou, která je spolu s cíli fondů vymezena v jejich zřizovacím aktu. V souladu s článkem 187 finančního nařízení EU platí pro svěřenský fond EU zvláštní úprava řízení a příspěvky určené na fond nejsou součástí rozpočtu EU.

Svěřenské fondy EU mají řadu výhod. Jedná se o nástroje pod kontrolou EU, jež zajišťují lepší koordinaci s členskými státy EU, lepší kontrolu operací ze strany Unie i dalších dárců a výraznější zviditelnění EU. Další výhodou svěřenských fondů je rychlé rozhodování a schopnost sdružovat větší sumy prostředků z různých zdrojů, díky čemuž představují pružný, proaktivní a adaptabilní nástroj.

Svěřenské fondy spravuje Komise v rámci odpovědnosti pověřené schvalující osoby, která Komisi a třetím dárcům poskytuje jistotu o využití prostředků fondů. Správcem svěřenského fondu EU je dále pověřená schvalující osoba. Stejně jako v případě ERF je účetním svěřenského fondu EU účetní Komise, který též odpovídá za stanovení účetních postupů a účtové osnovy, které jsou společné všem svěřenským fondům.

Evropský parlament a/nebo Rada mohou Komisi požádat, aby přestala svěřenskému fondu poskytovat prostředky nebo revidovala jeho zřizovací akt za účelem likvidace fondu.

Stávající svěřenské fondy EU

K dnešnímu dni zřídila Komise čtyři svěřenské fondy EU:

— SVĚŘENSKÝ FOND EU BÊKOU, jehož cílem je podporovat ve všech ohledech překonání krize a rekonstrukce Středoafrické republiky. Fond byl zřízen dne 15. července 2014,

— SVĚŘENSKÝ FOND EU MADAD, což je regionální svěřenský fond Evropské unie zřízený v reakci na krizi v Sýrii. Fond byl zřízen dne 15. prosince 2014,

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO AFRIKU, což je nouzový svěřenský fond EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe. Fond byl zřízen dne 12. listopadu 2015,

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO KOLUMBII, jehož cílem je podporovat plnění mírové dohody, pokud jde o bezprostřední obnovu a stabilizaci po skončení konfliktu. Fond byl zřízen dne 12. prosince 2016.

Další informace jsou k dispozici na internetových stránkách jednotlivých svěřenských fondů EU:

Fond Bêkou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Fond Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Fond pro Afriku – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Fond pro Kolumbii – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Svěřenský fond EU pro Afriku

Nouzový svěřenský fond Evropské unie pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe („svěřenský fond pro Afriku“) byl ustaven dne 12. listopadu 2015 na summitu o migraci ve Vallettě. Hlavním cílem tohoto svěřenského fondu je podporovat všechny aspekty stability a přispívat k lepšímu řízení migrace a řešení hlavních příčin destabilizace, násilného vysídlování a nelegální migrace. Za tímto účelem fond zejména podporuje odolnost, ekonomické a rovné příležitosti, bezpečnost a rozvoj a řeší porušování lidských práv.

Svěřenský fond působí ve třech hlavních zeměpisných oblastech, totiž v oblasti Sahelu a Čadského jezera, v Africkém rohu a v severní Africe. Jeho projekty však mohou v individuálních případech pomoci i sousedům způsobilých zemí. Svěřenský fond je zřízen na dobu určitou do 31. prosince 2020. Jeho úkolem je pomáhat v krátkodobém i střednědobém horizontu řešit problémy uvedených regionů. Spravován je z Bruselu.

Správní rada a operační výbor svěřenského fondu EU pro Afriku se skládají ze zástupců dárců a Komise a ze zástupců nepřispívajících členských států EU, orgánů způsobilých zemí a regionálních organizací jakožto pozorovatelů.

Správní rada stanoví a přezkoumává strategii fondu. Zasedá alespoň jednou ročně.

Operační výbor přezkoumává a schvaluje provádění akcí financovaných z fondu a dohlíží nad ním. Schvaluje rovněž roční účetní závěrky a výroční zprávy týkající se činností financovaných z fondu.

Roční účetní závěrka svěřenského fondu pro Afriku

Podle článku 7 dohody o zřízení Nouzového svěřenského fondu EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe a o interních pravidlech tohoto fondu („zřizovací dohoda“) je roční účetní závěrka fondu tvořena dvěma částmi: 1) výroční finanční zprávou, kterou vypracovává správce svěřenského fondu, a 2) ročními finančními výkazy, jež sestavuje účetní Komise, který je na základě téhož článku současně účetním svěřenského fondu.

Podle článku 8 zřizovací dohody jsou finanční výkazy sestavovány v souladu s účetními pravidly, jež přijal účetní Komise (účetní pravidla EU) a jež vycházejí ze standardů IPSAS.

Roční účetní závěrku povinně audituje nezávislý externí auditor. Její konečné znění předkládají správce svěřenského fondu a účetní ke schválení operačnímu výboru (článek 8.3.4(c)).

Hlavní účetní případy roku

K 31. prosinci 2017 činily zdroje přidělené svěřenskému fondu EU pro Afriku přibližně 3 330 milionů EUR: více než 2 900 milionů EUR z Evropského rozvojového fondu (ERF) a finančních nástrojů EU, včetně finančních prostředků z nástroje pro rozvojovou spolupráci, evropského nástroje sousedství, GŘ HOME a ECHO, a 378,8 milionu EUR od členských států EU a dalších dárců (Švýcarska a Norska), z čehož 340,9 milionu EUR bylo k 31. prosinci 2017 vyplaceno.

V průběhu roku 2017 se prostředky z ERF a rozpočtu EU zvýšily přibližně o 525 milionů EUR (245 milionů EUR z ERF, 230 milionů EUR z nástroje pro rozvojovou spolupráci a 50 milionů EUR z finančních prostředků GŘ HOME), tedy téměř o 22 %. Významnější však je, že v reakci na důraznou výzvu Komise a Evropské rady k poskytnutí dalších prostředků došlo v roce 2017 k výraznému navýšení zdrojů přislíbených členskými státy a dalšími dárci, a to o 226,4 milionu EUR (148,5 %) – ze 152,4 milionu EUR na konci prosince 2016 na 378,8 milionu EUR na konci roku 2017. Tento pozoruhodný nárůst příspěvků členských států EU se zaměřoval především na oblast severní Afriky.

K 31. prosinci 2017 bylo pro oblasti Sahelu a Čadského jezera, Afrického rohu a severní Afriky schváleno celkem 143 projektů v hodnotě 2 388 milionů EUR. Z celkové schválené částky již bylo s prováděcími partnery podepsáno 210 smluv v hodnotě přes 1 502 milionů EUR (63 % schválených prostředků). Svěřenský fond EU pro Afriku se v roce 2017 zaměřoval na provádění činností na celostátní a regionální úrovni s cílem řešit naléhavé potřeby afrických partnerských zemí a zároveň dále realizovat strategické priority fondu. V průběhu roku bylo v daných třech regionech schváleno 40 nových programů, takže na konci roku 2017 dosáhl celkový počet schválených programů 143, včetně tří programů fungujících ve více oblastech. Smlouvy byly uzavřeny na 900 milionů EUR, tempo provádění svěřenského fondu pro Afriku se tedy v roce 2017 značně zrychlilo. Od zahájení fungování fondu byly s prováděcími partnery podepsány smlouvy celkem na 1,5 miliardy EUR. Svěřenský fond dále zintenzivnil svou činnost za účelem vytváření hospodářských příležitostí a pracovních míst, zejména v zemích původu, a možností pro udržitelný rozvoj v tranzitních zemích, aby motivoval lidi k odklonu od činností souvisejících s nelegální migrací. Očekává se, že svěřenský fond EU pro Afriku pomůže celkem více než půl milionu osob získat práci, absolvovat odbornou přípravu nebo obdržet pomoc pro rozvoj podnikání. V roce 2017 fond nabídl ochranu a pomoc více než 13 000 migrantů a posílil kapacitu 1 500 vládních subjektů, které mají bojovat proti nezákonnému převaděčství přistěhovalců a obchodování s lidmi.

Ve finančních výkazech je dopad této intenzivnější činnosti nejpatrnější, pokud jde o:

— předběžné financování: zvýšení o 134 662 000 EUR (+ 117 %). To je srovnatelné s nasmlouvanými částkami, které vzrostly z 600 milionů EUR v roce 2016 na 1 502 milionů EUR v roce 2017,

— peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty: zvýšení o 147 691 000 EUR díky nově získaným prostředkům,

náklady: nárůst o 226 956 000 EUR, který odpovídá posílení činnosti fondu po rozjezdovém roce 2016.

ROZVAHA

(v tisících EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 DLOUHODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 52 990 44 854 52 990 44 854 KRÁTKODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 197 258 70 731 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 3 020 9 476 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 162 571 14 879 362 849 95 086 AKTIVA CELKEM 415 838 139 941 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky (396 713 ) (138 502 ) (396 713 ) (138 502 ) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky (526) (702) Výdaje a výnosy příštích období (18 600 ) (736) (19 126 ) (1 439 ) ZÁVAZKY CELKEM (415 838 ) (139 941 ) ČISTÁ AKTIVA — — REZERVNÍ A JINÉ FONDY Zisk z minulých let — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — ČISTÁ AKTIVA — —

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

(v tisících EUR) 2017 2016 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí Výnosy z darů 279 027 52 246 279 027 52 246 Výnosy ze směnných transakcí Finanční výnosy 2 54 Ostatní výnosy 270 43 271 97 Výnosy celkem 279 299 52 343 NÁKLADY Provozní náklady (271 669 ) (49 042 ) Ostatní náklady (7 630 ) (3 301 ) Náklady celkem (279 299 ) (52 343 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK — —

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ

(v tisících EUR) 2017 2016 Výsledek hospodaření za běžný rok — — Provozní činnost (Zvýšení)/snížení předběžného financování (134 662 ) (115 585 ) (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí 6 456 (9 476 ) Zvýšení/(snížení) finančních závazků 258 211 105 860 Zvýšení/(snížení) závazků (177) 702 Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období 17 864 736 ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY 147 691 (17 763 ) Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů 147 691 (17 763 ) Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 14 879 32 642 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 162 571 14 879

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

(v tisících EUR) Zisk/(ztráta) z minulých let Výsledek hospodaření za běžný rok Čistá aktiva ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 — — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — — ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 — — —

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU (15)

KONSOLIDOVANÁ ROZVAHA

(v milionech EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 DLOUHODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 636 457 636 457 KRÁTKODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 1 723 1 455 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 96 143 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 550 738 2 369 2 336 AKTIVA CELKEM 3 005 2 794 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Rezervy (4) (4) Finanční závazky (292) (106) (296) (110) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky (564) (549) Výdaje a výnosy příštích období (755) (778) (1 319 ) (1 327 ) ZÁVAZKY CELKEM (1 615 ) (1 436 ) ČISTÁ AKTIVA 1 389 1 357 REZERVNÍ A JINÉ FONDY Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 46 173 42 323 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2 252 2 252 Výsledek hospodaření minulých let (43 219 ) (40 146 ) Výsledek hospodaření za běžný rok (3 818 ) (3 073 ) ČISTÁ AKTIVA 1 389 1 357

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ FINANČNÍ VÝKONNOSTI

(v milionech EUR) 2017 2016 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí Inkaso nákladů 61 8 Výnosy z darů svěřenským fondům 194 35 255 43 Výnosy ze směnných transakcí Finanční výnosy 4 4 Ostatní výnosy 22 62 26 66 Výnosy celkem 281 108 NÁKLADY Nástroje pomoci (3 585 ) (2 935 ) Náklady vynakládané svěřeneckými fondy (301) (65) Náklady na spolufinancování (42) 15 Finanční náklady (8) 4 Ostatní náklady (162) (200) Náklady celkem (4 099 ) (3 181 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (3 818 ) (3 073 )

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ

(v milionech EUR) 2017 2016 Výsledek hospodaření za běžný rok (3 818 ) (3 073 ) Provozní činnost Navýšení kapitálu – příspěvky 3 850 3 450 (Zvýšení)/snížení příspěvků do svěřenských fondů — (0) (Zvýšení)/snížení předběžného financování (446) (242) (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí 47 29 Zvýšení/(snížení) finančních závazků 186 34 Zvýšení/(snížení) závazků 15 29 Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období (22) (78) ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY (188) 149 Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů (188) 149 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 738 589 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 550 738

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

(v milionec