CS Úřední věstník Evropské unie C 229/1

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitální trh jako hnací síla růstu (průzkumné stanovisko)

2012/C 229/01

Zpravodajka: paní BATUT

Dne 11. ledna 2012 se dánské předsednictví Evropské unie, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodlo konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Digitální trh jako hnací síla růstu

(průzkumné stanovisko).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 10 května 2012.

Na 481. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 23. a 24. května 2012 (jednání dne 23. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 141 hlasy pro, 7 hlasů bylo proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1. Úvod

1.1 Digitální ekonomika zásadně mění všechny zvyklosti a dotýká se celé sociální a hospodářské struktury naší společnosti. Bezpečnost a interoperabilita zde mají prvořadé místo. Digitální agenda Unie je jednou ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Výbor již přijal celou řadu stanovisek věnovaných důsledkům digitálních technologií (1) v naší společnosti.

1.2 Dánské předsednictví, které si uvědomuje význam této problematiky, požádalo EHSV, aby určil, co chybí tomu, aby se digitální technologie staly prostředkem růstu. Výbor je toho názoru, že nedílnou součástí všech úvah o digitální ekonomice by měl být sociální a občanský dialog spolu s dohodami a partnerstvím.

1.3 Trh pro trh (2) není cíl sám o sobě. Digitální technologie musí být prostředkem sloužícím hospodářství, aniž by ohrozily hospodářské, sociální, lidské a kulturní přínosy. Výroba a obchodování po internetu a rozvíjení digitální ekonomiky mění trh práce. EHS si přeje větší viditelnost, informovanost pro podnikové subjekty a spotřebitele a relevantní záruky pro všechny.

1.4 EU zaostává za velkými novátory a poskytovateli (USA) a velkými výrobci (Asie). Měla by bezodkladně uskutečnit celou svou digitální strategii a změnit svůj přístup tak, aby mohla čelit krátkodobým (např. práva duševního vlastnictví) a dlouhodobým výzvám (stárnutí populace). Podle EHSV existují tyto priority: mít ambici využívat hospodářského zpravodajství, mít ambici rozvíjet působení vedoucích představitelů EU, mít ambici umístit v Unii jejich centra rozhodování a výzkumu a vývoje a přispět k tomu, aby z toho měli prospěch všichni občané, budovat důvěru, zlepšit schopnosti všech, rozvíjet produktivitu a zahrnout digitální technologie do strategie udržitelného rozvoje.

Následující odstavce představují doporučení EHSV:

2. Podnítit růst prostřednictvím digitálních technologií

2.1 Je třeba rychle dokončit pokrytí celého evropského území včetně zámořských zemí a území užitečnými infrastrukturami (3). Provozovatelé musí zaručit univerzální přístup pro všechny oblasti, i ty odlehlé. EHSV je toho názoru, že sdělení COM(2011) 942 o posílení důvěry v jednotný digitální trh pravděpodobně nebude dostatečné.

2.2 Zásadními předpoklady jsou přístup pro všechny části veřejnosti (4) k materiálům a programům a k odborné přípravě na jejich využívání. Čtvrtina obyvatel jsou senioři. Tato ekonomická síla musí být využita. Výbor soudí, že přístupnost musí být prioritou agendy.

2.3 IKT (informační a komunikační technologie) by měly podléhat normám stanoveným spolu s průmyslem, malými a středními podniky a všemi ostatními zainteresovanými subjekty občanské společnosti (5) s cílem zaručit úplnou interoperabilitu a soulad s aplikacemi a službami souvisejícími s IKT a zavést politiku normalizace IKT podporující politiky Unie (usnesení Evropského parlamentu z 21. října 2010 (6), odstavce 69 a 72. EHSV považuje za užitečné finančně pomáhat malým a středním podnikům a subjektům společnosti, které se podílejí na normalizaci.

2.4 Musí být dokončeno propojení evropských sítí, aby se rozšířilo zavádění digitální ekonomiky a zvýšila se nabídka zboží a služeb (stanovisko CESE 490/2012 – TEN/469).

2.5 Výbor je toho názoru, že interoperabilita nabídky musí být organizována na úrovni EU. Normalizace umožní evropským zájmům přístup na nové trhy na mezinárodní úrovni.

2.6 Výbor se již pozitivně vyjádřil k otevřenému a neutrálnímu internetu (7).

2.7 Vnitřní trh musí poskytovat všechny záruky pro používání, aby se rozvinul potenciál poptávky prostřednictvím volně dostupných a otevřených programů.

2.8 EHSV podporuje rozvoj společných norem pro rozhraní.

2.9 EHSV považuje za nezbytnou úspěšnou správní spolupráci mezi členskými státy i zahájení přeshraničních elektronických služeb veřejné správy, které by mohlo usnadnit všeobecné používání systému IMI (systém pro výměnu informací o vnitřním trhu). Tento vývoj by měl proběhnout v rámci víceúrovňové evropské správy (8).

2.10 Obchodování po internetu vede k harmonizaci vnitrostátních sazeb DPH: EHSV soudí, že to bude pro podniky i občany skutečně výhodné, pokud to nebude záminkou k tomu, aby se sazby zvýšily.

2.11 Provozovatelé a občané by měli snadno získat všechny informace o svých právech, aby mohli v klidu uskutečňovat přeshraniční transakce.

2.12 Podle názoru Výboru by se zástupci občanské společnosti měli podílet (viz strategie Evropa 2020: Zúčastněné strany a občanská společnost) na budování evropské digitální ekonomiky a měli by být pozváni k účasti na dohodách a partnerství. Digitální ekonomika se totiž vzhledem ke své komplexní struktuře dotýká celé společnosti. Všechny projekty by měly mít digitální a sociální součást.

2.13 Digitální technologie podporují ekonomiku založenou na službách, která může vést k deindustrializaci či dokonce ke zrušení evropských pracovních míst. Při hledání nových trhů je podle EHSV třeba spojit technologické inovace a výrobu (konstruktéři) v Evropě. Začínající podniky v odvětví IKT by měly být schopny realizovat svůj potenciál rychlého růstu. EHSV je toho názoru, že je naléhavě nutné klást si otázku, proč situace nepřeje vzniku velkých evropských poskytovatelů internetových služeb a velkých evropských stránek s internetovým obchodem, jež by byly známé v celém světě.

2.14 Celoživotní vzdělávání a učení pomáhají zaměstnancům udržet se v zaměstnání. Digitální technologie mohou tento proces usnadnit, zvláště pro obyvatele odlehlých oblastí či obyvatele v nelehké situaci. Odborná příprava v oblasti digitálních technologií umožňující získat kvalifikaci je nezbytná pro všechny.

2.15 Do roku 2015 bude pro 95 % pracovních míst zapotřebí dovedností souvisejících s internetem. Výbor si přeje, aby přijatá opatření neměla negativní dopady na pracovní místa, jako jsou:

— zaměstnanci pod tlakem urgentních situací a pod „téměř policejním“ dozorem;

— práce na dálku za nejnižší plat mimo kontrolu subjektů řešících sociální spory, jako jsou odbory, což je na újmu jak jednotlivců, tak kolektivních práv.

Pro EHSV je třeba v digitální ekonomice i jinde uvažovat pouze o důstojných pracovních místech, jelikož umožňují zvýšení celkové poptávky.

3. Budovat růst prostřednictvím důvěry v digitální ekonomiku

3.1 Základní práva

3.1.1 Výbor si přeje zachovat práva a bezpečnost občanů, aniž by byla omezena jejich svoboda. V roce 2012 se bude v Evropě zkoumat celková strategie o bezpečnosti internetu. Značný význam bude mít Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě, které bude zřízeno do roku 2013. EHSV si přeje, aby EU konečně přispěla k vytvoření výkonného evropského vyhledávače typu Google.

3.1.2 Výbor připravuje stanovisko o ochraně osobních údajů, což je klíčová oblast (COM(2012) 10 final). Již se vyslovil pro právo na zapomnění (9) a pro práva uživatelů internetu, zvláště pro nejmladší a zranitelnou veřejnost. Přeje si, aby byl návrh Komise co nejrychleji přijat a aby zohlednil jeho připomínky navzdory nesouhlasu, který již projevují poskytovatelé připojení k internetu mimo EU.

3.1.3 EHSV očekává od Unie, že bude podporovat inovace a chránit svá díla. Evropský patent je bezodkladně nutný a představuje příležitost pro jednotný digitální trh.

3.2 Rozvoj elektronického obchodování

3.2.1 Nabídka obchodního zboží musí být zbavena bariér a je třeba otevřít hranice podnikatelům a spotřebitelům, aby měli přístup ke konkurenceschopným cenám (http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/cms6_en.htm).

3.2.2 Výbor je toho názoru, že interoperabilita nabídky musí být organizována na úrovni EU. Normalizace umožní evropským zájmům přístup na nové trhy na mezinárodní úrovni.

3.2.3 Podle EHSV je naléhavě nutné vyřešit problémy nakupování on-line tím, že bude odstraněna diskriminace plynoucí ze státní příslušnosti či místa pobytu, a vytvořit podmínky rovného přístupu pro všechny.

3.2.4 Uživatelé by měli být snadno informování o svých právech (COM(2011) 794 final) a možnostech, jak se hájit. Je třeba zřídit jednotná kontaktní místa on-line. Výbor (10) vítá upřesnění Komise, že tento systém by neměl omezovat ani spotřebitele, ani obchodníky v jejich právech žádat odškodnění před soudem. Komise by měla do své směrnice 2000/31/ES zařadit inteligentní rozhraní, jako je BATNA (Best Alternative to a Negotiated Agreement: nejlepší řešení jiné než sjednaná dohoda), aby neměla zpoždění v oblasti nařízení „první generace“. Pro zvýšení poptávky on-line je důležité, aby spotřebitelé měli možnost dosáhnout správného řešení sporů (11), které plynou z obchodních vztahů. Uživatelé by měli být jasně a jednoduše informováni o svých právech. Měly by být pokryty všechny druhy sporů on-line.

3.2.5 EHSV soudí, že evropské texty musí dát občanům stejný stupeň důvěry v digitální trh, jaký by mohli očekávat ve své vlastní zemi. Spotřebitelé potřebují informace o příležitostech na trhu, aby byli osvícenými praktiky. Za tímto účelem by bylo možné ve velké míře rozšířit příručku pro spotřebitele věnovanou digitálním technologiím.

V souvislosti s navrhovanou směrnicí 2011/942 EHSV vyzývá orgány Unie, aby přijaly iniciativy v těchto oblastech:

— informování poskytovatelů služeb on-line a ochrana uživatelů internetu;

— nevhodné systémy platby a dodání;

— boj proti příliš častému zneužívání.

3.2.6 Tyto prostředky:

— elektronický podpis;

— elektronické časové razítko u úkonů;

— interoperabilita systémů elektronických podpisů;

— vzájemné uznávání certifikačních subjektů (prostředky pro bezpečné vytváření podpisů –Secure Signature Creation Devices) spolu s akreditací poskytovatelů služeb elektronické certifikace;

— systém ochrany spotřebitelů a harmonizace opravných prostředků (směrnice 2011/83/EU a dokument COM(2012) 100 final);

— zpráva o uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 ze dne 27. října 2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele;

— nařízení o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele

by měly získat důvěru subjektů, jakmile budou rozšířené.

3.2.7 EHSV stále hájí možnost hromadné žaloby za účelem zjednání účinného odškodnění v případě porušení kolektivních práv. To by doplnilo stávající ochranu prostřednictvím alternativních i soudních opravných prostředků (12) (viz směrnice 98/27/ES ze dne 19. května 1998). Je třeba zajistit podmínky korektní hospodářské soutěže na vnitřním trhu (pododstavec 4 preambule SFEU). Zásada práva na účinný prostředek nápravy je základním právem stanoveným v Listině základních práv Evropské unie (článek 47).

3.2.8 Výbor vítá sdělení Komise o právní úpravě prodeje (13). Spotřebitelé potřebují právní jistotu. EHSV je potěšen, že Komise přijala jeho návrh „druhého režimu“, ačkoliv by upřednostnil dva oddělené texty (jeden pro B2B a druhý pro B2C).

3.2.9 Výbor se zájmem očekává evropský program pro spotřebitele (COM(2011) 777 final/2), který Komise ohlásila a jenž zhodnotí dopad digitální revoluce na chování spotřebitelů. Je nezbytný celoevropský rámec pro elektronické ověření totožnosti a pravosti a pro elektronický podpis, aby se zdvojnásobil objem elektronického obchodování a stal se motorem růstu (COM(2011) 942 final).

3.3 Zabezpečit obchodování

3.3.1 Aby se zabránilo pirátství a padělání, je cílem projektu pro oblast cel FISCUS (14) zavést kontroly on-line v celé EU. Podle EHSV se musí zvýšit počet zaměstnanců celních úřadů a ty musejí zvýšit počet kontrol. Evropské středisko pro sledování padělání a pirátství by mohlo být přesněji vyhraněno a mohlo by získat nástroje odpovídající hospodářským problémům a problémům veřejné bezpečnosti.

3.3.2 Právní předpisy musí pomáhat správním orgánům při vyšetřování podezřelých finančních toků na internetu. Celní úřady mohou mít za úkol chránit evropské kulturní a duchovní dědictví a může být posílena jejich úloha v podpoře malých a středních podniků na základě databáze, jako je databáze přístupu na trhy, asistenční služby pro vývozce „Export Helpdesk“ a jednotné místo internetového přístupu k informacím.

3.4 Výbor si přeje, aby pro občany existovala listina o správě věcí veřejných a o transparentnosti. Podle jeho názoru je naléhavě nutné regulovat elektronický obchod a elektronické a m-platby.

3.4.1 Podle EHSV musí být bezpečnost nových způsobů elektronických plateb zaručena veřejnými normami. Prozatím normy a jejich interoperabilitu vytvářejí a kontrolují pouze soukromé subjekty (provozovatelé). Situace, kdy by třetí země měla možnost kontrolovat veškeré evropské finanční toky, je podle názoru EHSV škodlivá.

4. Rozvoj produktivity a růstu podporujícího začlenění

4.1 Situace prospěšná pro růst

4.1.1 Digitální trh potřebuje evropskou správu, jež by byla zákonná a dodržovala by práva občanů. Po roce 2015 by mělo jednotné kontaktní místo pro zboží a služby poskytovat asistenci subjektům evropského hospodářství. Podniky působící v oblasti digitálních technologií musí podléhat zásadám sociální odpovědnosti podniků a sociálního dialogu.

4.1.2 Jednotný digitální trh zůstává roztříštěný na jednotlivé národní trhy. Jednotná právní úprava by umožnila hospodářským subjektům uskutečnit úspory z rozsahu. EHSV se domnívá, že Komise by měla uvést v soulad činnosti svých ředitelství, aby bylo možné dosáhnout výkonného vůdčího postavení, jež je nezbytné pro digitální rozvoj v celé Unii a pro dohnání veškerého zpoždění. Je naléhavě nezbytné, aby EU měla k dispozici svůj ekvivalent evropského „Silicon Valley“, kde by se soustředil inteligenční potenciál a veřejný a soukromý kapitál, díky čemuž by bylo možné pokusit se o vytvoření ziskových společných podniků.

4.1.3 Výbor připomíná své stanovisko o začlenění do informační společnosti, v němž uvádí, jak vyřešit nerovný přístup k informačním a komunikačním technologiím; přeje si, aby Unie uznala, že přístup k infrastruktuře a k nástroji je základním právem, a učinila z digitálních technologií nástroj sloužící k začleňování do společnosti.

4.2 Podniky v procesu digitalizace za účelem růstu

4.2.1 Cílem digitální ekonomiky musí být rychlý růst HDP, zejména prostřednictvím financování začínajících podniků. Některé americké začínající podniky jsou v současnosti kapitalizovány ve výši 75 miliard eur. Podpora inovací se odvíjí od hospodářských modelů založených na znalostech a zvyšuje nabídku on-line.

4.2.2 To, aby trh přijal nové služby, závisí na schopnosti malých a středních podniků zapojit se do digitálních technologií (15) a být interoperabilní. Za tímto účelem by měla být poskytována podpora jejich konkrétním projektům. EHSV žádá předsednictví, aby vyhodnotilo tato opatření:

— zahájení partnerství mezi veřejnými orgány jednotlivých členských států a hlavními subjekty IKT;

— využití částky 300 milionů eur poskytnuté podnikům, které rozvíjejí infrastruktury určené na úspory energie a na související inteligentní technologie.

4.2.3 Elektronické platby prostřednictvím karty a mobilního telefonu: Evropa by si měla v těchto oblastech uchovat vedoucí postavení obdobné jako u čipových karet, které značně omezily podvody.

4.2.4 Projekt SEPA (jednotná oblast pro platby v eurech – Single Euro Payments Area, nařízení z února 2012 stanovující nahrazení úhrad a inkas na národní úrovni evropským ekvivalentem k 1. únoru 2014) obsahuje hlavní nástroje klientských plateb. Podle názoru EHSV by měly být harmonizovány poplatky mezi bankami a členskými státy. Hospodářská soutěž nesmí bránit inovacím ani způsobovat dodatečné náklady spotřebitelům.

4.2.5 EHSV soudí, že je nezbytný odpovídající rámec, jenž by pomohl malým a středním podnikům vstoupit na digitální trh stejně jako na ostatní trhy.

a) Na interní úrovni: 4.2.6.1 EHSV doporučuje na evropské úrovni stanovit rámec digitální ekonomiky a začlenit jej do standardů vykazování. Tento rámec by mohl zahrnovat digitální a digitalizovatelné zboží i zboží, které vyžaduje digitální technologie. 4.2.6.2 Výbor je toho názoru, že podniky by měly začlenit svá digitální aktiva do stanovení své hodnoty. 4.2.6.3 Zhodnocení skutečného dopadu odvětví IKT na podniky a národní bohatství by se mělo provádět na základě kritérií definovaných na evropské úrovni. 4.2.6.4 Zřízení statutu evropské soukromé společnosti (2008) (16) (legislativní návrh COM(2008) 396 final) by umožnilo malým a středním podnikům rozvíjet se díky tomu, že by byly usnadněny jejich přeshraniční obchodní transakce.

b) Na externí úrovni: 4.2.7.1 Podpůrné průmyslové prostředí je užitečné pro znalostní ekonomiku. Usnadňuje investice, přeshraniční využívání IKT a digitální činnost. Malé a střední podniky však především trpí právní a technickou roztříštěností, nedostatkem transparentnosti a způsoby dodávek, které jsou často nevhodné. 4.2.7.2 Úspěšné modely jako DiSCwise, (GŘ TREN, Akční plán pro logistiku nákladní dopravy) by mohly inspirovat další podniky za účelem vytváření pracovních míst a růstu (inteligentní doprava). 4.2.7.3 Globalizace: Aby výrobky EU s vysokou přidanou hodnotou zůstaly konkurenceschopné, musí EU zřídit konsorcia pro vývoz a klastry přispívající k výzkumu a vývoji uznané v členských státech za účelem podpory proniknutí malých a středních podniků na světový trh (http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=4968&tpa=0&tk=&lang=cs).

4.2.8 Cloud Computing může být prospěšný malým a středním podnikům (17), pokud je skutečně zaručena bezpečnost údajů, jež má zásadní význam mezi největšími poskytovateli služeb on-line a poskytovateli internetového připojení. Evropská komise by měla klást důraz na Cloud ve prospěch malých a středních podniků a pomoci jim, aby k němu měly přístup (školení, financování).

4.2.9 Unie by se měla více zaměřit na informování podniků o možnostech, jak mohou získat financování, a měla by rozšířit myšlenku projektových dluhopisů (18).

4.2.9.1.1 EHSV doporučuje usnadnit investování do rizikového kapitálu ve prospěch výzkumných pracovníků a inovačních podniků (COM(2011) 702 final – Malé podniky, velký svět).

4.2.10 Výbor doporučuje vypracování příručky pro přístup podniků k přeshraniční digitální ekonomice.

4.3 Případ práv duševního vlastnictví

4.3.1 Podle EHSV je zásadní, aby Unie chránila tvůrčí činnost, jež je zárukou její budoucnosti na interní i externí úrovni. Je nutné chránit kulturní výjimku, jelikož vytváří evropskou rozmanitost. Zkoumaná ochranná opatření ji nesmí ohrozit ve prospěch amerických děl.

4.3.2 již článek 118 SFEU zajišťuje ochranu práv duševního vlastnictví v Unii, avšak 27 členských států kontroluje využívání internetu různým způsobem.

4.3.3 Unie přezkoumává politiku uplatňování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích zohledněním koncepce vzájemnosti a mnohostranných jednání jako v případě ACTA (Obchodní dohoda proti padělatelství nezávislá na WTO podepsaná Komisí a 22 členskými státy v lednu 2012).

4.3.4 Výbor přijal stanovisko k právům duševního vlastnictví, v němž doporučuje, aby se tato problematika neřešila pouze v rámci majetkového a finančního přístupu (19).

4.3.4.1 S ohledem na budoucí legislativní návrh Komise (v roce 2012) Výbor zdůrazňuje, že je nezbytné konzultovat organizace hájící příslušná práva a zájmy (20). Klade důraz na transparentnost a kontrolu orgánů spravujících autorská a související práva. Výbor je toho názoru, že poplatek za kopii pro osobní potřebu není spravedlivý, neboť taková kopie je nedílnou součástí čestného používání (fair use). Je třeba činit rozdíl mezi občanem, který stahoval pro svou osobní potřebu, a osobou, která v rozsáhlém měřítku provozuje výdělečnou činnost založenou na padělání. Kulturní průmysl se nesmí stát strojem na výrobu peněz a web nesmí sloužit k privatizaci kultury a znalostí.

4.3.4.2 Evropský parlament obdržel evropskou petici s více než 2 miliony podpisů (internetové stránky AVAAZ.org), jež vyzývá k tomu, aby internet zůstal svobodný a otevřený a ratifikace ACTA byla odmítnuta. Je důležité zaznamenat, že mezi zeměmi, které podepsaly ACTA, není Čína, Rusko, Brazílie ani Indie, odkud pochází mnoho padělaných výrobků.

Výbor má dojem, že jeho názor na mezinárodní dohodu ACTA nebyl vyslyšen (21). Navrhuje, aby Komise dbala na ochranu svobody občanů a jejich tvořivých schopností v případě, že ACTA vstoupí v platnost.

4.3.5 EHSV soudí, (22) že pro zamezení odklonu digitálního obchodu a dumpingu i pro ochranu autorských práv by vytvoření evropského kodexu autorských práv mohlo odstranit pochybnosti o uplatnitelných daňových předpisech.

4.4 Veřejný sektor

4.4.1 Veřejné zakázky, které činí 20 % HDP, též musí být zabezpečeny.

4.4.2 EHSV považuje za nezbytné, aby orgány veřejné správy byly díky zabezpečení elektronického ověření a elektronického podpisu rychle dostupné on-line pro všechny – pro jednotlivce, správní orgány, podniky a veřejné zakázky.

4.4.3 Co se týče veřejného sektoru, členské státy při provádění směrnice o službách uskutečňují s Komisí vzájemné hodnocení. Výbor doporučuje zhodnotit směrnici o službách z hlediska příležitostí vytvořených pro jednotný digitální trh.

4.4.3.1 EHSV je přesvědčen, že digitální vnitřní trh může zvýšit veřejnou nabídku díky právní jistotě a technologii. Úspory vzniklé díky řešením pro inteligentní veřejné služby mohou vytvářet hladce fungující přeshraniční veřejné zakázky.

4.4.4 Přezkum směrnice (23) o opakovaném použití informací veřejného sektoru, jejž provedla Komise, může usnadnit činnost podniků a jednotlivců (viz připravované stanovisko TEN/478).

5. Učinit z digitálních technologií hnací sílu udržitelného rozvoje

5.1 Pro vytvoření udržitelného a vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství v Unii jsou nutné tvořivost a inovace. Digitální technologie jsou prostředkem, ale také hodnotou, která není pouze zbožím.

5.2 Výbor se domnívá, že chybí individuální strategie, jejímž cílem by bylo zaručit udržitelnost jednotného digitálního trhu.

5.3 Bylo by třeba provést průzkumy za účelem měření uhlíkové stopy podniků působících na digitálním trhu, na němž se rozvíjejí. Výbor soudí, že inteligentní technologie mohou optimalizovat globální spotřebu energie, a tak snížit emise CO2.

5.4 U digitálního materiálu musí být snížen podíl CO2; ekologické zpracování odpadu v Evropě pocházejícího ze systémů zpracování informací (zahrnující třídění vzácných kovů) představuje potenciálně široký trh a zabránilo by znečišťování třetích zemí.

5.5 Výbor žádá předsednictví, aby byl v roce 2012, který je rokem aktivního stárnutí, kladen důraz na produktivní aspekt digitálních technologií pro řízení lékařské a sociální péče zvláště v případě demografického stárnutí: zachování aktivního způsobu života díky snížení zátěže a obecně díky komunikaci, boji proti izolovanosti, telemedicíně, robotice a zajištění bezpečnosti osob. Všechny tyto oblasti představují tržní příležitosti a vytváření nových druhů pracovních míst a růstu.

5.6 Unie musí dokončit činnost v oblasti vesmíru, aby mohla integrovat svůj digitální trh. Je třeba přidělit nezbytné prostředky. EHSV lituje, že program Galileo a globální družicový navigační systém nejsou dosud funkční, zatímco americký model GPS se používá všude v Evropě a ve světě (24).

V Bruselu dne 23. května 2012. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Hlavní stanoviska EHSV k tomuto tématu:

Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 20; Úř. věst. C 157, 25.5.1998, s. 1; Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 62; Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 69; Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 99; Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 105; Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 28; Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 144; Úř. věst. C 97, 28.4.2004, s. 21; Úř. věst. C 175, 27.7.2007, s. 91; Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 60; Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 8; Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 36; Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 85; Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 72; Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 58; Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 44; Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 53; Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 58; Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 92; Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 40; Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 9; Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 120.

(2) Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 43.

(3) Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 178.

(4) Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 9.

(5) Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 69.

(6) Úř. věst C 70 E, 8.3.2012, s. 56–57.

(7) Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 139.

(8) Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 92.

(9) Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 120.

(10) Úř. věst. C 162, 25.6.2008, s. 1.

(11) Stanovisko EHSV k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o online řešení spotřebitelských sporů (nařízení o online řešení spotřebitelských sporů), dosud nebylo zveřejněno v Úředním věstníku.

(12) Úř. věst. C 162, 25.6.2008, s. 1.

(13) Stanovisko EHSV k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné evropské právní úpravě prodeje a ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Společná evropská právní úprava prodeje určená k usnadnění přeshraničních transakcí na jednotném trhu, Úř. věst. C 181, 21.06.2012, s. 75.

(14) Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 48.

(15) Úř. věst. C 80, 3.4.2002, s. 67.

(16) Úř. věst. C 125, 27.5.2002, s. 100.

(17) Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 40.

(18) Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 116, Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 134.

(19) Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 28.

(20) Viz předchozí poznámka pod čarou.

(21) Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 139.

(22) Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 69.

(23) Stanovisko EHSV k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/98/ES o opakovaném použití informací veřejného sektoru, Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 129.

(24) Stanovisko EHSV k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich provozu,. Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 179