Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 o zvláštních zprávách Účetního dvora v souvislosti s udělováním absolutoria Komisi za rok 2009



Úřední věstník L 250 , 27/09/2011 S. 0063 - 0074



Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 o zvláštních zprávách Účetního dvora v souvislosti s udělováním absolutoria Komisi za rok 2009 EVROPSKÝ PARLAMENT, s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2009 [1], s ohledem na konečnou účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2009 (SEK(2010) 963 – C7-0211/2010) [2], s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2009, spolu s odpověďmi orgánů [3], a na zvláštní zprávy Účetního dvora, s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účtů a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie [4], s ohledem na své rozhodnutí ze dne 10. května 2011 k udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie za rozpočtový rok 2009, oddíl III – Komise [5] a na své usnesení obsahující připomínky, které je nedílnou součástí tohoto rozhodnutí, s ohledem na zvláštní zprávy Účetního dvora vypracované v souladu s čl. 287 odst. 4 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie, s ohledem na doporučení Rady ze dne 15. února 2011 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2009 (05891/2011 – C7–0053/2011), s ohledem na čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii, články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a články 179a a 180b Smlouvy o Euratomu, s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [6], a zejména na články 145, 146 a 147 tohoto nařízení, s ohledem na článek 76 a přílohu VI jednacího řádu, s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanoviska ostatních dotčených výborů (A7-0135/2011), A. vzhledem k tomu, že podle čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii Komise plní rozpočet a řídí programy a podle článku 317 Smlouvy o Evropské unii tak činí ve spoluprací s členskými státy na vlastní odpovědnost v souladu se zásadami řádného finančního řízení, B. vzhledem k tomu, že zvláštní zprávy Účetního dvora obsahují informace o otázkách souvisejících s čerpáním finančních prostředků, které jsou tudíž pro Parlament užitečné při plnění jeho úlohy orgánu pověřeného k udělení absolutoria, C. vzhledem k tomu, že jeho závěry ke zvláštním zprávám Účetního dvora tvoří nedílnou součást rozhodnutí Parlamentu ze dne 10. května 2011 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie za rozpočtový rok 2009, oddíl III – Komise, OBECNÉ POZNÁMKY 1. vítá skutečnost, že se Účetnímu dvoru daří každý rok předkládat stále více zvláštních zpráv, jejichž kvalita se rovněž zvyšuje; vyjadřuje politování nad tím, že ne vždy tyto zprávy získají politickou pozornost, kterou si zaslouží, a to z důvodu pravidel uplatňovaných v Parlamentu; 2. poukazuje na to, že tyto zvláštní zprávy mají velký význam při hodnocení programů a projektů a při jejich změnách nebo úpravách, neboť mohou přinést účinnější využití lidských i rozpočtových zdrojů; oceňuje pozitivní přístup Komise k těmto procesům a její ochotu přijmout okamžitá opatření s cílem napravit většinu nedostatků, na které v těchto zprávách Účetní dvůr poukázal; 3. znovu vyzývá své příslušné orgány k tomu, aby tato pravidla upravily způsobem, který příslušným výborům umožní přijmout rozhodnutí, zda je na základě závažnosti zjištění Účetního dvora nutné třeba vypracovat zprávu z vlastního podnětu pro plenární zasedání, která by byla nad rámec kvóty stanovené pro zprávy z vlastního podnětu; ZVLÁŠTNÍ POZNÁMKY Část I: Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 15/2009 nazvaná "Pomoc EU prováděná organizacemi OSN: rozhodování a monitorování" 4. konstatuje, že prostředky Unie na rozvoj poskytované prostřednictvím organizací OSN se mezi lety 2002 a 2008 zdvojnásobily a nyní činí přes 1 miliardu EUR; 5. souhlasí s tím, že poskytování pomoci skrze organizace OSN může přinést úspory z rozsahu a také zvýšit účelnost pomoci v důsledku lepší koordinace dárců, upozorňuje však, že tomu tak nutně vždy nemusí být, neboť často je cenná spolupráce s organizacemi občanské společnosti, jejichž výhodou je znalost místních poměrů a jejichž zapojení může vést k větší odpovědnosti na straně partnerských rozvojových zemí; 6. je znepokojen tím, že Účetní dvůr zjistil, že se vyskytují problémy s převedením přísných právních požadavků pro objektivní a transparentní výběr partnerů do praktických kritérií, jejichž cílem bude podpořit proces rozhodování; 7. vyzývá proto Komisi, aby vypracovala jasná kritéria a postupy pro výběr, které zaručí, že v každém případě budou vybrány neúčinnější a nejúčelnější mechanismy poskytování pomoci; 8. vyzývá Komisi, aby důkladněji monitorovala projekty pomoci prováděné OSN, aby byl zjištěn jejich skutečný dopad a účelnost z hlediska nákladů; 9. domnívá se, že návrh Komise na zřízení svěřeneckých fondů, které budou sdružovat více dárců, by měl propojit kapacitu Komise vytvářet, řídit a koordinovat takovéto fondy s dostatečnou demokratickou a rozpočtovou kontrolou; 10. je přesvědčen, že další spolupráce se systémem OSN by měla záviset na uspokojivém vývoji, pokud jde o proces reformy OSN, postavení Komise v rámci systému OSN a vývoj postupů týkajících se soudního stíhání zaměstnanců mezinárodních organizací, kteří se dopustili trestného činu; mimoto se domnívá, že je nezbytné vytvořit systém pro vyšetřování a navrácení neoprávněně použitých finančních prostředků Unie; 11. má za to, že je třeba dokončit současný kontrolní rámec tím, že se příslušným pověřeným schvalujícím osobám Komise, oddělení interního auditu Komise a Evropskému účetnímu dvoru zpřístupní zprávy o vnitřním auditu OSN; 12. je přesvědčen o tom, že by Parlament měl mít k dispozici důkaz o věrohodnosti v podobě prohlášení o věrohodnosti od mezinárodních organizací, které by bylo obdobou prohlášení, jež musí předkládat pověřující schvalující osoby Komise, a prohlášení o řízení na vnitrostátní úrovni, které Parlament požaduje od členských států; 13. domnívá se, že vytvoření Evropské služby pro vnější činnost a její komplikované struktury, která umožňuje jejím úředníkům spravovat finanční prostředky Komise v rámci vnějších činností, ještě více prohlubuje problémy týkající se řízení a kontroly; je proto přesvědčen, že Unie musí v rámci OSN dosáhnout stejného postavení, jaké mají členské státy, aby mohla dosáhnout viditelného pokroku v oblasti kontroly a případného sledování v oblasti navrácení prostředků nebo jiných finančních závazků; 14. naléhavě žádá Komisi, aby rozšířila objem informací o provádění Evropského rozvojového fondu na vnitrostátní a regionální úrovni zemí AKT a zajistila větší zviditelnění všech činností financovaných Unií na jiných kontinentech. Část II: Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 17/2009 nazvaná "Akce odborného vzdělávání pro ženy, spolufinancované Evropským sociálním fondem" 15. připomíná Účetnímu dvoru a Komisi, že podle článku 8 Smlouvy o fungování Evropské unie je podpora rovnosti mezi muži a ženami základním principem Evropské unie ve všech činnostech, které vykonává; genderová hlediska proto musí být zohledněna ve všech fázích rozpočtového procesu, tj. včetně přípravy, plnění a auditu rozpočtu Evropské unie; 16. připomíná Účetnímu dvoru a Komisi zjištění a doporučení uvedená ve studii o proveditelnosti sestavování rozpočtu s ohledem na rovnost pohlaví; 17. vítá zprávu, která vychází z hodnocení vypracovaných Komisí v pěti členských státech (Německo, Španělsko, Francie, Itálie a Spojené království) týkajícího se celkem 76 % výdajů na akce odborné přípravy žen spolufinancované Evropským sociálním fondem v programovém období 2000–2006; konstatuje nicméně, že tato zpráva odhalila řadu nedostatků při stanovování opatření a výběru projektů, u nichž Účetní dvůr prováděl audit; všímá si nedostatků, pokud jde o sledování výsledků těchto programů; 18. poznamenává, že vzdělávací akce v rámci programů, u nichž byl proveden audit, nebyly vytvořeny jako přímá reakce na analýzu požadavků trhu práce a stanovená opatření ponechávala pro velký prostor, pokud jde o provádění akcí, takže nebyly dostatečně zaměřeny na specifické cílové skupiny; vyjadřuje politování nad tím, že Účetní dvůr nezohlednil širší souvislosti týkající se návratu žen do pracovního procesu nebo zlepšování jejich dovedností; 19. chápe, že budoucí operační programy musí zohledňovat analýzy trhu práce, tak aby vzdělávací činnosti mohly na výsledky těchto analýz reagovat; nicméně se i nadále domnívá, že vzdělávání žen musí posilovat jejich dovednosti a zároveň zohledňovat specifické potřeby žen, jako jsou například péče o děti a pružná pracovní doba; dále podporuje to, aby byly zavedeny účinné postupy pro výběr projektů, které se zabývají otázkou nerovnosti a reagují na problémy zdůrazněné v analýzách; 20. konstatuje, že používání stávajících ukazatelů a kritérií výběru projektů v auditovaných členských státech dostatečně nezohledňovalo analýzy trhu práce a nezajistilo, aby projekty, které byly vybrány, byly v souladu s celkovými cíli programů; doporučuje, aby se v budoucnu ukazatele více zaměřovaly na rovnost žen a mužů, aby byly stanoveny jasné cíle a aby se zlepšila spolehlivost informací v zájmu zajištění toho, aby prováděcí orgány, členské státy i Komise mohly účelně provádět hodnocení; 21. žádá Komisi, aby pokračovala v ověřování toho, zda členské státy nastavují vhodné a proveditelné ukazatele, a zajistila tak shromažďování spolehlivých údajů, díky nimž bude možno vyvozovat smysluplné závěry ohledně účinnosti a účelnosti spolufinancovaných akcí; žádá Komisi, aby Parlament pravidelně informovala o dosaženém pokroku a zajistila, aby se povinnosti stanovené pro sponzory projektů nestaly přílišnou zátěží; 22. žádá Účetní dvůr, aby přihlédl k poznámce týkající se rozpočtových okruhů 4 a 13, kterou Komise uvedla ve své výroční zprávě o plnění rozpočtu a podle níž je působnost těchto okruhů širší a zahrnuje mimo jiné i politiku rovnosti pohlaví; 23. vzhledem k tomu, že rozdíly v odměňování žen a mužů v Evropě přetrvávají, vyzývá Komisi, aby pokračovala v podpoře akcí odborného vzdělávání žen, díky nimž by ženy získaly nebo zlepšily dovednosti potřebné k odstranění této nerovnosti; 24. lituje toho, že výroční zpráva Účetního dvora obsahuje připomínky týkající se neoprávněně provedených plateb při provádění projektu Daphne II; žádá Komisi, aby situaci nadále sledovala a zajistila, aby byl program Daphne napříště prováděn řádně; 25. opětovně žádá Komisi a Účetní dvůr, aby zprávy o udělování absolutoria obsahovaly informace o politikách zohledňování rovnosti mužů a žen a zvlášť uváděly údaje pro jednotlivá pohlaví; Část III: Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 1/2010 nazvaná "Je kontrola zjednodušených celních postupů pro dovozy účelná?" 26. vítá zveřejnění zprávy Účetního dvora a důkladnou analýzu, kterou Účetní dvůr vypracoval; 27. oceňuje klíčový význam, který zjednodušené celní postupy pro dovozy mají pro hospodářské subjekty, pokud jde o usnadnění obchodu, ale lituje toho, že tyto postupy způsobily rozpočtu Unie neoprávněné ztráty a vedly k porušování obchodní politiky Unie; 28. vítá lepší regulační rámec pro zjednodušené postupy pro dovozy, který platí od začátku roku 2009, a očekává, že Komise bez dalších prodlev a nejpozději do konce roku 2011 dokončí své pokyny pro audity ex post; 29. vyzývá členské státy, aby tento rámec urychleně zaváděly, a žádá Komisi, aby pečlivě sledovala vývoj v tomto ohledu; 30. považuje nedostatek účinných kontrol v případě zjednodušených postupů pro dovozy v členských státech, na který zpráva poukázala, za nepřijatelný a vyzývá Komisi, aby efektivitu kontrol zjednodušených postupů pro dovozy v členských státech dále prošetřila a aby především prověřila, zda členské státy dosáhly pokroku, pokud jde o audity ex post (jejich četnost, metodiku, využívání analýzy rizik, organizaci), a aby výsledky svých šetření v případě nejméně poloviny členských států předložila Parlamentu do konce roku 2011 a v případě zbylých členských států do konce roku 2012; 31. je toho názoru, že členské státy by se měly více snažit o účinný výběr cel, a to především s ohledem na skutečnost, že 25 % těchto cel si ponechávají jako kompenzaci za náklady na jejich výběr; 32. žádá, aby Účetní dvůr zvážil, zda by po zavedení pokynů k auditům prováděným ex post a v návaznosti na tuto zvláštní zprávu bylo vhodné podniknout další kroky, a vyzývá Komisi, aby Parlamentu poskytla odhad ztrát v oblasti tradičních vlastních zdrojů, k nimž dochází v důsledku neúčinných kontrol zjednodušených postupů v členských státech; 33. vyzývá Komisi, aby přezkoumala holandskou koncepci auditů prováděných ještě před udělením povolení, která – ačkoliv není v Nizozemsku uplatňována všeobecně – odpovídá podle Účetního dvora jeho modelu kontroly, a aby doporučila používání tohoto modelu v jiných členských státech a informovala Parlament o dosaženém pokroku do září roku 2011; 34. naléhavě vyzývá Komisi, aby podrobněji prošetřila zneužívání "superzjednodušení" (zproštění oznamovací povinnosti) a do konce postupu pro udělení absolutoria za rok 2009 poskytla Parlamentu podrobné údaje o četnosti případů tzv. superzjednodušení v jednotlivých členských státech; vyzývá Komisi, aby poskytla více podrobností o zvláštních okolnostech, za nichž mohou být hospodářské subjekty oznamovací povinnosti zproštěny; 35. vyzývá Komisi, aby do února 2011 prověřila případy, k nimž došlo v Belgii, Francii, Irsku, Švédsku a Spojeném království, kdy hospodářské subjekty nebyly schopny poskytnout požadovanou celní dokumentaci v rámci auditů ex post, a aby před koncem postupu udělování absolutoria za rok 2009 Parlament informovala o opatřeních, které tyto členské státy učinily za účelem nápravy; 36. vyjadřuje politování nad tím, že chybí konzistentní politika Unie v oblasti postihů, které by členské státy udělovaly hospodářským subjektům porušujícím předpisy pro zjednodušené postupy, jež byly zavedeny s cílem usnadnit jim ekonomické operace; vyzývá Komisi, aby informovala Parlament o krocích, které učinila k nápravě této situace; 37. vyzývá členské státy, aby zvýšily povědomí hospodářských subjektů o jejich povinnostech při využívání zjednodušených postupů, které mohou zahrnovat i povinná školení; Část IV: Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 2/2010 nazvaná "Účelnost programů podpory "přípravné studie" a "budování nových infrastruktur" šestého rámcového programu pro výzkum" 38. konstatuje, že v oblasti výzkumu, vývoje a inovací se zvyšuje konkurence, které je Unie vystavena, a to jak ze strany tradičních konkurentů, tak i ze strany nově se rozvíjejících zemí; poznamenává tedy, že výzkum a zejména nové výzkumné infrastruktury jsou základním předpokladem pro to, aby Evropská unie mohla uskutečnit cíle stanovené ve strategii EU 2020: inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění; 39. zdůrazňuje, že Komise by měla pečlivě zvážit všechny aspekty, aby co nejlépe zhodnotila vynaložené prostředky; konstatuje však, že zvláštní zpráva ani odpovědi Komise neuvádějí jednoznačné důkazy, jež by vedly k závěru, že Komise skutečně zhodnotila vynaložené prostředky nejúčelnějším způsobem; 40. zdůrazňuje význam závěru analýzy, kterou provedla Komise v roce 2000, že totiž existuje nedostatečné kritické množství v technologickém vývoji souvisejícím s infrastrukturami; poznamenává, že ani ze zvláštní zprávy, ani z odpovědí Komise nelze vyvodit, že specifické rysy a počet financovaných projektů (celkem 28) odpovídaly cíli dosažení tohoto kritického množství; vyzývá proto Komisi, aby ještě přesněji objasnila v tomto konkrétním případě cíl dosažení kritického množství a způsob, jakým byl prosazován; 41. konstatuje, že pokud jde o přípravné studie, není zřejmé, že Účetní dvůr při pohovorech s příjemci, zástupci výzkumných organizací, zástupci výzkumné komunity a zástupci členských států a přidružených států zohlednil skutečnost, že tito partneři mají přirozeně již předem pozitivní vztah k realizovaným studiím; mimoto vybízí Účetní dvůr k tomu, aby využil doplňujících důkazů s cílem lépe posoudit účinnost daných projektů; 42. konstatuje, že podle odpovědi Komise "financování z prostředků EU v rámci programu BNI nemělo vést k žádnému rozhodnutí vybudovat novou infrastrukturu, nýbrž mělo spíše posílit evropský rozměr"; poznamenává však, že zde není uvedena uspokojivá definice termínů "evropský rozměr" a "evropská přidaná hodnota" [7] a konkrétně jak jsou měřeny a jakým způsobem finanční prostředky vynaložené na tyto projekty odpovídají výše zmíněným termínům; vyzývá proto Komisi, aby je podrobněji vysvětlila, a to konkrétně a v měřitelné podobě; 43. vyslovuje souhlas s názorem Účetního dvora a Komise, že přínosy využívání doplňkového financování musí Komise a orgány členských států potenciálním žadatelům objasňovat, a že je musí dále prosazovat, i když v 7. RP bylo dosaženo významného pokroku; 44. konstatuje, že využívání doplňkových zdrojů financování je rozhodujícím faktorem pro budování nových výzkumných infrastruktur v budoucích letech; 45. poznamenává, že je zapotřebí, aby Komise pro odpovídající řízení doplňkovosti učinila některé praktické kroky, a to mj. provedením kontrol dvojího financování nebo nezpůsobilého spolufinancování; 46. připomíná, že Komise vydala v roce 2008 příručku Praktický průvodce možnostmi financování výzkumu a inovací ze zdrojů EU a vyzvala členské státy, aby zlepšily opatření ke koordinovanému využívání finančních zdrojů; 47. žádá Účetní dvůr, aby provedl na základě závěrek a rozpočtových výhledů hodnocení výzkumu a vývoje v oblasti bezpečnosti, který financovala EU, včetně 6. RP, programu PSAR a 7. RP, a to v návaznosti na doporučení obsažená ve studii vypracované parlamentní tematickou sekcí C pod názvem "Přezkum bezpečnostních opatření v rámcovém programu pro výzkum" z října 2010; Část V: Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 3/2010 nazvaná "Posuzování dopadů v orgánech EU: napomáhá při rozhodování?" 48. vítá zprávu Účetního dvora a souhlasí s jeho připomínkami a závěry; 49. vítá tento dobrý začátek a vyjadřuje uznání, pokud jde o probíhající zlepšení systému Komise v oblasti posouzení dopadu, zejména neustálou aktualizaci pokynů Komise tykajících se posouzení dopadu a posílení úlohy výboru pro posouzení dopadu; 50. s uspokojením konstatuje, že podle zjištění Účetního dvora se postupy v rámci posouzení dopadu staly nedílnou součástí procesu tvorby politik a přispěly ke zlepšení legislativních návrhů Komise; 51. vybízí Komisi k tomu, aby zavedla opatření, jejichž cílem by bylo posílit transparentnost procesu plánování u posuzování dopadu; je přesvědčen o tom, že Komise by měla nejen vysvětlit důvody, proč je třeba určité posouzení dopadu vypracovat, ale také zveřejnit důvody, které stojí za rozhodnutími Komise posouzení dopadu nevypracovat (zejména v případech, kdy výbor pro posouzení dopadu stanovil, že je třeba posouzení provést); 52. domnívá se, jak uvádí i druhá prozatímní zpráva o legislativních činnostech a interinstitucionálních vztazích vypracovaná pracovní skupinou pro parlamentní reformu ze dne 21. května 2008, že by se posouzení dopadu měla týkat veškerých legislativních iniciativ, včetně opatření týkajících se zjednodušení a projednávání ve výborech; vyzývá všechny zúčastněné strany, aby během příštích interinstitucionálních rozhovorů znovu definovaly oblasti, na něž se posouzení dopadu vztahuje, přičemž by měly zejména zohlednit nedávné změny zavedené Lisabonskou smlouvou; 53. vyzývá Komisi, aby zapojila zúčastněné strany nejen do přípravných prací souvisejících s posouzením dopadu, ale aby rovněž prováděla se zainteresovanými subjekty konzultace o zprávách o posouzení dopadu a aby po příkladu přístupu, který uplatňují některé země OECD, zveřejnila návrh posouzení dopadu; 54. vybízí Komisi, aby zlepšila plánování procesu posouzení dopadu s cílem zajistit výboru pro posouzení dopadu dostatečnou časovou lhůtu na přezkoumání; 55. domnívá se, že předkládání posouzení dopadu a diskuse o nich by měly tvořit nedílnou součást legislativní činnosti Parlamentu a vyzývá své výbory, aby vyzývaly zástupce Komise k častější účasti na těchto činnostech; 56. upozorňuje Komisi na kritické poznámky týkající se rozsahu a technické povahy posouzení dopadu a složitosti zvoleného jazykového stylu; je přesvědčen, že zlepšení v těchto oblastech by posílilo užitečnost posouzení dopadu pro zákonodárce, zúčastněné strany i veřejnost; 57. konstatuje nicméně, že nezávislost posouzení dopadu je při současném způsobu jejich vypracování zpochybnitelná, a to s ohledem na skutečnost, že členové výboru pro posuzování dopadu, který zřídila Komise a který nese odpovědnost za posouzení dopadů v Komisi, jsou jmenováni předsedou Komise a podléhají jeho pokynům; 58. dále konstatuje, že stejný problém se vyskytuje i v případě hodnocení ex post, která vypracovává Komise a která mají jen omezenou hodnotu při poskytování podpory Parlamentu při jeho výkonu dohledu nad plněním rozpočtu ze strany Komise; 59. zdůrazňuje, že posouzení dopadu by měla být prováděna nejen před schválením legislativního textu (ex ante), ale také po jeho schválení (ex post); připomíná, že tato posouzení jsou nutná k vyhodnocení toho, zda bylo skutečně dosaženo cílů dané právní normy a do jaké míry je třeba tento právní předpis upravit, případně zda ho ponechat v platnosti; 60. je přesvědčen o tom, že posouzení dopadu a hodnocení zadaná Parlamentem by zvýšila informovanost veřejnosti o významu politik Unie a znalost těchto politik, a plnila by úlohu při zapojení veřejnosti a zahájení diskusí; 61. zdůrazňuje, že právo iniciativy, které požívá Komise, omezuje úlohu Parlamentu, a je pevně přesvědčen o tom, že nezávislá a neomezená posouzení dopadu a hodnocení by zajistila, že bude přikládán větší význam stanoviskům poslanců Evropského parlamentu, pokud jde o budoucí vývoj evropských politik; Část VI: Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 4/2010 nazvaná "Vede koncepce a řízení programu mobility Leonardo da Vinci k účelným výsledkům?" 62. vítá zprávu Účetního dvora a důkladné posouzení koncepce a řízení programu mobility obsaženého v programu Leonardo da Vinci; 63. s uspokojením si všímá obecného závěru Účetního dvora, že koncepce a řízení programu mobility v rámci programu Leonardo da Vinci by mohly vést k účelným výsledkům; 64. i když si je plně vědom složitosti úkolu vytvořit vhodné ukazatele pro mnohé stanovené cíle programu a oceňuje nejnovější pokrok v tomto ohledu, je současně znepokojen zjištěním Účetního dvora, že zde chybí komplexní systém pro měření dopadu tohoto programu a že Komise nyní, ve třetím roce fungování programu, tj. zhruba v polovině jeho životního cyklu, není schopna posoudit, jak jsou cíle programu naplňovány; 65. vyzývá Komisi, aby informovala Parlament o pokroku ve vývoji nového uživatelsky vstřícného a účelného nástroje, který by žadatelům sloužil při vyhledávání hostitelských partnerů v jiných zemích; 66. vyzývá Komisi, aby zajistila správné hodnocení žádostí tím, že podrobněji rozpracuje příručku pro posuzování určenou hodnotitelům a zahrne kontroly posuzování žádostí do svých návštěv v účastnických zemích za účelem monitorování kvality a dopadu, pokud analýza přidané hodnoty takovýchto kontrol prokáže pozitivní přínos; 67. vyzývá Komisi, aby zavedla komplexní systém pro měření dopadu programu, zlepšila systém podávání zpráv o výsledcích a účincích programu a aby zejména bezodkladně dokončila softwarovou aplikaci LLPLink pro podávání zpráv o měření dopadu a informovala Parlament o pokroku dosaženém v této záležitosti; 68. vyzývá Komisi, aby řešila nedostatky kontrol uvedené ve zvláštní zprávě Účetního dvora; Část VII: Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 5/2010 nazvaná "Provádění přístupu Leader pro rozvoj venkova" 69. konstatuje, že jak upozorňuje Účetní dvůr, existuje řada oblastí, v nichž lze při zajišťování přidané hodnoty, jež je pro přístup Leader klíčová, dosáhnout značného zlepšení; domnívá se, že je nanejvýš politováníhodné, že 10 let po předchozím auditu Účetního dvora týkajícím se přístupu Leader, se i nadále vyskytují stejné závažné nedostatky; 70. podporuje doporučení 3, 4, 5 a 6 Účetního dvora; 71. souhlasí s doporučením 1, že financování projektů, které již byly dokončeny, by nemělo být uděleno, avšak domnívá se, že by to nemělo bránit tomu, aby byly v rámci programu Leader financována rozšíření již probíhajících projektů; vítá tudíž záměr Komise předložit návrhy, které by umožnily rozšíření projektů v případech, kdy byla předložena nová žádost o financování pro následující fáze projektů; 72. všímá si doporučení 2 uvádějící, že členové místních akčních skupin "s jakýmkoli osobním, politickým, profesním, či obchodním zájmem na projektovém návrhu" by se "neměli účastnit diskuse, posuzování ani rozhodování o tomto projektu"; konstatuje dále, že finanční nařízení zakazuje činnosti, které by mohly vést ke konfliktu zájmů; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily plné uplatňování finančního nařízení ze strany členů výborů pro posuzování projektů a přijímání rozhodnutí v rámci místních akčních skupin; souhlasí s tím, že písemné prohlášení o zájmech by mělo být ve všech relevantních případech vyžadováno a že prohlášení o zájmech by mělo být zveřejněno v zápise z dané schůze; 73. vyzývá Komisi, aby zajistila jednoznačnou definici, co se rozumí "zájmem na projektu" a domnívá se, že by se měly standardně vypracovávat podrobné zápisy ze všech schůzí, na kterých byla přijímána rozhodnutí, aby se tak vyvrátily veškeré obavy, pokud jde o spravedlnost výběrového postupu, a posílila se transparentnost a nestrannost při přijímání daných rozhodnutí; 74. je přesvědčen o tom, že s cílem zajistit "přidanou hodnotu" v rámci programu Leader by Komise měla dále podněcovat místní akční skupiny k tomu, aby prováděly terénní práci s cílem určit místní aktéry, kteří mohou napomoci k rozvoji strategičtějších projektů v oblastech, jak je tomu v současnosti např. v Meklenbursku-Předním Pomořansku (Německo) či v Irsku; 75. vyzývá Komisi, aby bezodkladně zavedla opatření, která zvýší transparentnost při výběru projektů, při čemž využije příkladu Meklenburska-Předního Pomořanska (Německo) a regionu Pays de la Loire (Francie) a je přesvědčen, že je třeba zavést systém, v rámci něhož by byly zápisy ze schůzí místních akčních skupin, na nichž byla přijímána rozhodnutí o výběru projektů, zveřejňovány na jejich internetových stránkách; Část VIII: Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 6/2010 nazvaná "Splnila reforma trhu s cukrem své hlavní cíle?" 76. konstatuje, že z obecného hlediska byla reforma trhu s cukrem v Unii v roce 2006 úspěšná a dosáhla cílů spočívajících ve zvýšení konkurenceschopnosti a překlenutí cenového rozdílu mezi vnitřní trhem Unie a světovým trhem; 77. konstatuje, že Účetní dvůr má výhrady týkající se měření konkurenceschopnosti založeného výhradně na regionech; zdůrazňuje, že Komise neměla možnost prošetřit skutečnou konkurenceschopnost jednotlivých pěstitelů a závodů; vyjadřuje tudíž obavy, že pokud se tedy konkurenceschopnost daného regionu nezakládá na jeho skutečném potenciálu, ale na narušení trhu v důsledku relativně vysokých kvót v některých regionech na základě politických kritérií, nezaručuje nová situace vzniklá reformou optimální stav z hlediska skutečného potenciálu konkurenceschopnosti těchto regionů; 78. souhlasí s Účetním dvorem v tom, že údaje o produktivitě a efektivitě výrobců cukru by mohly být velmi užitečné pro účely hodnocení toho, jak proběhla reforma; ptá se proto Komise, proč tyto údaje nepožadovala jako předběžnou podmínku pro získání finanční pomoci; 79. táže se Komise, proč velcí výrobci cukru, kteří se vzdali svých kvót přijetím náhrady z restrukturalizačního fondu (jako finanční pobídky k odchodu z odvětví) nebyli požádáni, aby poskytli informace o způsobu využití této náhrady; dále si všímá významu shromažďování a zpracovávání takových informací pro to, aby se podpořila efektivnější a účinnější organizace společné zemědělské politiky v budoucnosti; 80. připomíná, že závody na výrobu cukru mají v zemědělské politice významné místo a jejich přítomnost je v dané lokalitě předpokladem pro pěstování cukrové řepy, i když to neplatí pro tradiční rafinerie zpracovávající cukrovou třtinu, neboť cukrová třtina je produkována mimo Unii; ptá se proto Komise, jakému veřejnému zájmu posloužila přechodná podpora vyplácená průmyslu zaměřenému na cukrovou třtinu; 81. zdůrazňuje, že pokud jde o dodatečnou kvótu na izoglukózu, její průmyslová výroba není spojena s místní dostupností kukuřice a jiných surovin, a že, jak uvádí Komise, cena kukuřice a jiných surovin užívaných pro zpracování izoglukózy zůstává nezměněna; konstatuje tedy, že poptávka a vzorec spotřeby izoglukózy se zásadně liší od spotřeby cukru; v důsledku toho souhlasí s Účetním dvorem v tom, že "logika postupu, jímž byly tyto dodatečné kvóty zdarma zahrnuty do následných snížení kvót, není ani zdaleka jasná" [8] a ptá se Komise, jakému veřejnému zájmu sloužily bezplatné povolenky poskytované výrobcům izoglukózy; 82. vyzývá Komisi, aby prošetřila, zda byly finanční prostředky poskytnuté na program restrukturalizace použity k přemístění některých výrobních závodů Unie do třetích zemí, jimž Unie poskytuje zvýhodněné zacházení, a to s ohledem na skutečnost, že dotování produktivity mimo Evropu nepatřilo k cílům reformy trhu s cukrem; 83. upozorňuje Komisi na skutečnost, že přínosy ze zvýšení průmyslové koncentrace v odvětví nedoprovází žádný či jen omezený přenos snížení cen na spotřebitele; táže se tedy, zda Komise během reformy trhu s cukrem nebo v jejím rámci přijala nějaká opatření či iniciativy, aby zajistila, že se snížení ceny volně loženého cukru odrazí v ceně pro konečného spotřebitele; 84. konstatuje, že podle zvláštní zprávy Účetního dvora existují "velmi velké odchylky, které se pohybují od čistého přebytku 390 EUR na tunu, které se výrobce vzdal, ve srovnání s čistými náklady na uzavření po čistý schodek 226 EUR na tunu" [9], a táže se, zda bylo možné reformu navrhnout takovým způsobem, který by tyto odchylky byl schopen minimalizovat; 85. souhlasí s Účetním dvorem v tom, že "neexistují úplné údaje o tom, jaký dopad měla skutečnost, že se výrobci svých kvót vzdali, na místní hospodářství, na počet zaniklých pracovních míst nebo na náhradní zaměstnání osob, které dříve pracovaly v závodech, jež byly demontovány" [10] a považuje tyto údaje za skutečně užitečné pro získání celkové představy o reformě v dotčených regionech; konstatuje proto, že v případě, že finanční prostředky z Unie plynou příjemci, lze očekávat (na základě práva evropského daňového poplatníka na informace) opačný tok transparentních informací o způsobu, jakým byly tyto finanční prostředky využity, což není nijak v rozporu s pravomocemi členských států; 86. souhlasí s Účetním dvorem v tom, že členské státy, které rozhodly o poskytování diverzifikační podpory, měly zavést národní restrukturalizační programy uvádějící diverzifikační opatření, která mají být přijata v dotčených regionech, a měly informovat o těchto programech Komisi. vyzývá proto Komisi, aby uvedla informace o dopadu diverzifikační podpory na dotčené regiony; 87. souhlasí s Účetním dvorem v tom, že by Komise měla navrhnout soubor opatření "na odstranění nepružnosti a omezení v současném režimu kvót, která mají negativní dopad na konkurenceschopnost pěstitelů a výrobců" [11]; 88. pokud jde o připomínku Účetního dvora, že se Unie stala závislejší na dovozu, není s to posoudit odpověď Komise, podle níž lze obecně "úroveň soběstačnosti v rámci kvóty po reformě (zhruba 85 %) považovat za uspokojivou" [12], s ohledem na otevření trhu EU třetím zemím; konstatuje, že diskuse o dostupnosti dodávek není řádně zdokumentována či podložena, Parlament neměl přístup k žádným studiím ve věci optimální úrovně plynulého zásobování cukrem nebo možných scénářů řešících důsledky nedostupnosti cukru a možných reakcí (a příslušných nákladů) v případě zásadního narušení světového trhu s cukrem; Část IX: Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 8/2010 nazvaná "Zlepšování dopravní výkonnosti na transevropských železničních osách: Splnily investice EU do železniční infrastruktury svůj účel?" 89. vítá zveřejnění dobře připravené a konstruktivní zprávy Účetního dvora a důkladnou analýzu, kterou Účetní dvůr provedl; 90. domnívá se, že zlepšení při stanovování prioritních projektů by mohla dále zdokonalit koordinaci a koncentraci finančních zdrojů Unie; vyzývá Komisi, aby definovala prioritní projekty podle prokazatelných potřeb z hlediska stávajících a plánovaných železničních služeb; 91. vyzývá Komisi, aby přijala nezbytná opatření s cílem přizpůsobit železniční infrastrukturu potřebám transevropských služeb a současně vytvořit chybějící spojení v přeshraničních oblastech, odstranit místa s nízkou průchodností v důležitých uzlech a nahradit nebo zmodernizovat starou železniční infrastrukturu; 92. vítá úsilí Komise, jehož cílem je dosáhnout pokroku v oblasti přijatých právních předpisů na celoevropské úrovni; domnívá se, že Komise by měla dále zlepšit spolupráci s členskými státy v zájmu úspěšného provedení legislativních opatření týkajících se bezpečnosti na železnici a práv cestujících, otevírání trhu a interoperability na úrovni Unie ve vnitrostátních právních předpisech; 93. vítá úsilí Komise pokračovat ve vynakládání značných zdrojů s cílem přispět ke zlepšení přípravy projektů; 94. naléhavě žádá Komisi, aby prováděla konzultace s externími odborníky v oboru železniční infrastruktury s cílem lépe vyhodnotit technické aspekty navrhovaných projektů před jejich schválením v rámci Fondu soudržnosti; 95. zdůrazňuje, že je nutné prosazovat lepší přípravu projektů s cílem snížit u budoucích projektů riziko zvyšování nákladů v důsledku nepředvídatelných činitelů jako jsou neočekávaně složité zeměpisné podmínky, a požadavků na ochranu životního prostředí; 96. konstatuje, že někdy dochází k prodlením před tím, než je infrastruktura připravena na provoz; žádá Komisi, aby blíže spolupracovala s členskými státy s cílem provést potřebná zlepšení budoucího plánování; 97. vítá efektivní výkonnost na úsecích určených pro vysokorychlostní přepravu cestujících, která byla posouzena jako splňující očekávání; 98. konstatuje, že Účetní dvůr zjistil různé komplikace, k nimž patřily i rozdíly v rozchodu kolejí, trakční energie, systémy vlakového řízení (signalizace), délka vlakových souprav a provozní předpisy; žádá Komisi, aby lépe pomáhala členským státům při dosahování pokroku, pokud jde o zmírňování takovýchto omezení, čímž by mohla napomoci ke zlepšení rozvoje transevropských dopravních spojení; poukazuje na to, že Unie musí hrát důležitou úlohu při prosazování interoperability vnitrostátních sítí spolu s účinnou finanční podporou; 99. konstatuje, že jmenování evropských koordinátorů značně zlepšilo provádění projektů TEN-T, pokud jde o koncentraci investic a usnadnění rozvoje prioritních projektů; vyzývá Komisi, aby zachovala současnou úlohu koordinátorů a posoudila možnost jmenování většího počtu koordinátorů pro oblast prioritních projektů, které se potýkají s významnými obtížemi; 100. je toho názoru, že odpovědnosti Výkonné agentury pro transevropské dopravní sítě je třeba rozšířit z hlediska navýšení efektivní kontroly a postupu hodnocení u spolufinancování prioritních projektů; 101. konstatuje, že koncentrace spolufinancování sítí TEN-T v přeshraničních oblastech se od roku 2006 zlepšila, stále však zbývá mnoho úkolů, včetně odstranění míst s nízkou průchodností a vytvoření chybějících spojení; 102. zdůrazňuje, že všechny přetrvávající problémy a otázky je třeba vyhodnotit při přípravě přezkumu hlavních směrů TEN-T; 103. vyzývá Komisi, aby přezkoumala politiku pro TEN-T s cílem splnit budoucí náročné úkoly související s cíli v oblasti změny klimatu, dalšího hospodářského růstu a sociální a hospodářské soudržnosti. Část X: Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 9/2010 nazvaná "Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření EU maximálně efektivní?" 104. zdůrazňuje, že voda, zvláště pak pitná voda, je strategickým přírodním zdrojem, který je v 21. století stejně jako jiné přírodní zdroje pod stále větším tlakem v souvislosti se zvyšováním poptávky, a je proto úkolem a povinností Parlamentu věnovat velkou pozornost ochraně vody a jejímu uvážlivému a hospodárnému využívání, abychom zajistili dobrou kvalitu vody a dostatečné zásobování pitnou vodou pro stále rostoucí populaci a budoucí generace; 105. vítá konstruktivní doporučení Účetního dvora a vyzývá členské státy, aby věnovaly větší pozornost integrovanému vodohospodářství, které slouží jak environmentálním, tak hospodářským cílům, a zároveň připravily své programy a projekty pro spolufinancování ze strany Unie a zaměřovaly se na maximalizaci přidané hodnoty intervence Unie; 106. zdůrazňuje, že je třeba důsledněji přezkoumávat projekty ve fázi žádosti s cílem předejít nedostatkům; vyzývá proto Komisi, aby dále zlepšila využívání pokynů a kontrolních seznamů při stanovování jednoznačných kritérií pro posouzení žádostí o grant s cílem posílit účinnost a konzistentnost těchto postupů a jejich výsledků, a aby rovněž zajistila patřičná navazující opatření v případech, kdy nebyly poskytnuty požadované informace či provedena požadovaná opatření; 107. je šokován zjištěním Účetního dvora, že třebaže některé projekty byly dokončeny několik let před tím, než se audit uskutečnil, nebyly v provozu kvůli chybějící doplňkové infrastruktuře; naléhavě proto vyzývá členské státy, aby důsledněji dbaly na lepší plánování projektů, a předcházely tak situaci, kdy nákladná infrastruktura, jako je např. infrastruktura v oblasti zásobování vodou, nebude moci fungovat v důsledku chybějících článků v síti; 108. vyzývá také členské státy, aby zajistily lepší plánování tím, že bude prováděno komplexní vyhodnocení potřeb, a to, aby byly investice v maximální možné míře účinné a hospodárné, a to na základě zvážení možné návratnosti nákladů od uživatelů, a aby zvýšily účinnost využívání vody v zájmu zajištění ochrany vodních zdrojů, přičemž jejich cílem rovněž bude zvyšovat účinnost využívání vody a snižovat ztráty; 109. žádá členské státy, aby zajistily lepší koordinaci a zapojily více zúčastněných stran do plánování projektů, a zabránily tak takovým případům, kdy jsou obcí realizovány investice, jejichž cílem je zvýšení kapacity zásobování vodou, aniž by byla vzata v potaz snížená spotřeba vyplývající z jiných investic v téže obci, nebo kdy jsou realizovány investice do systému zásobování nad rámec jedné obce, aniž by existoval smluvní závazek obcí k tomu, že dojde k jeho využívání; Část XI: Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 10/2010 nazvaná "Zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a menších ostrovů v Egejském moři" 110. vítá zprávu Účetního dvora a odpovědi Komise; 111. podporuje doporučení 1 Účetního dvora; uznává s odkazem na článek 12 nařízení Rady (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie [13], že zásada subsidiarity se vztahuje na vypracování programů odpovídajících pokynům, které stanovila Komise; uznává, že je třeba přijmout správná opatření na vnitrostátní úrovni v souladu se stanovenými pokyny; vítá úlohu Komise při určování toho, zda jsou programy v souladu s právem Unie, a při zajištění koordinace s vnitrostátními orgány během fáze programování, což je úloha k níž patří i poskytování pokynů pro členské státy; zdůrazňuje především význam rozvoje spolupráce mezi Komisí a členskými státy, pokud jde o zlepšení ukazatelů kontrol a jejich účinnosti; 112. podporuje doporučení 2 Účetního dvora; vítá změnu příslušného článku nařízení (ES) č. 247/2006, kterou navrhla Komise s cílem usnadnit proces ročního přezkumu prováděný členskými státy; 113. podporuje doporučení 3 Účetního dvora; uznává, že zásada subsidiarity se uplatňuje i při stanovování rámce opatření; konstatuje, že těsnější zapojení na straně účastníků programu a podrobnější ekonomická analýza v dotčených státech by mohla tato opatření zlepšit; zdůrazňuje, že při vytváření opatření na vnitrostátní úrovní musí být patřičně zohledněny udržitelné cíle, aby se zabránilo tomu, že bude kladen přehnaný důraz na nedůležitá opatření; domnívá se, že paušální podpora a podpora poskytována výhradně na základě výroby je v některých regionech odůvodněná, vyzývá však k zavedení udržitelných přístupů s cílem zajistit v budoucnu životaschopnost zemědělského podnikání v dotčených regionech; 114. podporuje doporučení 4 Účetního dvora; dále vyzývá členské státy k tomu, aby vypracovaly pokyny pro společné kontrolní ukazatele; je si vědom toho, že rozdílné charakteristiky zemí, na které se vztahují jednotlivé programy, ztěžují stanovení kontrolních ukazatelů platných pro celou Unii; domnívá se nicméně, že společné kontrolní ukazatele mají zásadní význam pro udržitelný rozvoj zemědělského podnikání a venkovských oblastí; vítá proces konzultací s členskými státy, který zahájila Komise, s cílem stanovit společné kontrolní ukazatele pro programy pro období od roku 2011; vnímá tento proces konzultací jako přístup, který může být modelem pro ostatní oblasti, v nichž Unie poskytuje financování; 115. podporuje doporučení 5 Účetního dvora; vítá návrh Účetního dvora, aby se doba mezi hodnoceními programu zkrátila na méně než pět let; všímá si odpovědí Komise na návrh Účetního dvora; ztotožňuje se s Účetním dvorem v tom, aby bylo období mezi hodnoceními sníženo z pěti let na jeden rok, a to bez ohledu na roční zprávy o provádění předkládané členskými státy Komisi; vyzývá dále k vytvoření informačního systému řízení ke sledování údajů shromážděných členskými státy na základě reprezentativních kontrolních ukazatelů, čímž se zajistí účinnější a udržitelnější využívání finanční podpory; 116. vyzývá Komisi, aby účinnějším způsobem spolupracovala s členskými státy; konstatuje, že Komise nemůže nutit žádný členský stát k tomu, aby prováděl navržené změny, jejichž cílem je zlepšit udržitelnost daného programu; domnívá se, že těsnější zapojení Komise do kontrolních opatření zvýší účinnost programů; 117. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru Evropské unie a Účetnímu dvoru a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (řada L). [1] Úř. věst L 69, 13.3.2009. [2] Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 1. [3] Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 1. [4] Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 129. [5] Přijaté texty, P7_TA(2011)0194 (viz strana 31 v tomto čísle Úředního věstníku). [6] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [7] Zvláštní zpráva č. 2/2010, odpověď Komise k bodům 25 a 26: "Cílem programu BNI bylo optimalizovat evropské infrastruktury poskytnutím omezené podpory pro vývoj omezeného počtu projektů nových infrastruktur v řádně odůvodněných případech, pokud by takováto podpora mohla mít rozhodující katalyzační efekt". [8] Zvláštní zpráva č. 6/2010, bod 43. [9] Zvláštní zpráva č. 6/2010, bod 72. [10] Zvláštní zpráva č. 6/2010, bod 73. [11] Zvláštní zpráva č. 6/2010, doporučení 2. [12] Zvláštní zpráva č. 6/2010, odpovědi Komise, bod 58. [13] Úř. věst. L 42, 14.2.2006, s. 1. --------------------------------------------------