EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 30.9.2016 COM(2016) 628 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o interních auditech provedených v roce 2015 (čl. 99 odst. 5 finančního nařízení) {SWD(2016) 322 final}



1. Úvod 2. Úkol útvaru IAS: Nezávislost, objektivita a odpovědnost a rozsah zprávy 3. Přehled auditní práce 3.1. Provádění plánu auditů na rok 2015 3.2. Statistické údaje o doporučeních IAS 4. Shrnutí auditní práce 4.1. Závěry o auditech výkonnosti 4.1.1. Výkonnost generálních ředitelství Komise, útvarů a výkonných agentur: horizontální procesy (lidské zdroje, IT, boj proti podvodům atd.) 4.1.2. Výkonnost v provádění operačních prostředků z rozpočtu 4.1.3. Výkonnost v oblastech nevýdajové politiky 4.2. Omezené závěry IAS o stavu vnitřních kontrol generálních ředitelství 4.3. Celkové stanovisko k finančnímu řízení Komise 5. Konzultace s komisí pro řešení finančních nesrovnalostí zřízenou Komisí 6. Závěry 7. Seznam zkratek



1.úvod Tato zpráva informuje Evropský parlament a Radu o práci, kterou provádí Útvar interního auditu (IAS) Komise, jak požaduje čl. 99 odst. 5 finančního nařízení. Vychází ze zprávy vypracované interním auditorem Komise podle čl. 99 odst. 3 uvedeného nařízení, která se se týká auditních a konzultačních zpráv, jež útvar IAS vytvořil v roce 2015 a jež se týkají generálních ředitelství, útvarů a výkonných agentur Komise . V souladu s právním základem obsahuje přehled počtu a typů realizovaných interních auditů, doporučení a opatření, jež byla na základě těchto doporučení učiněna. Tato zpráva zahrnuje auditní zprávy dokončené v období od 1. února 2015 do 31. ledna 2016. Doporučení provedená po 31. lednu 2016 nejsou zohledněna.

2.úkol útvaru IAS: Nezávislost, objektivita a odpovědnost a rozsah zprávy Úkolem Útvaru interního auditu je poskytovat Komisi nezávislé, objektivní ověřovací a poradenské služby, jež mají přinést přidanou hodnotu a zlepšit činnost Komise. Prostřednictvím systematického, disciplinovaného přístupu k hodnocení a poskytování doporučení, jejichž účelem je zvyšovat účinnost řízení rizik a kontrolních a správních procesů, pomáhá IAS Komisi dosahovat stanovených cílů. Mezi jeho úkoly patří hodnocení a poskytování vhodných doporučení na zlepšování procesu řízení v zájmu naplňování následujících cílů: prosazování vhodné etiky a hodnot v rámci organizace, zajištění účinného řízení výkonu organizace a odpovědnosti a účinného sdělování informací o rizicích a řízení do příslušných oblastí organizace. Tím podporuje kulturu účinného a účelného řízení v rámci Komise a jejích útvarů. Nezávislost útvaru IAS je ustanovena finančním nařízením a jeho chartou poslání přijatou Komisí. Útvar interního auditu podává zprávu o všech svých auditech Výboru pro pokrok v oblasti auditu (APC). Tento výbor pomáhá sboru komisařů tím, že zajišťuje, aby výsledky práce Útvaru interního auditu IAS, bývalých útvarů interních auditů IAC a Evropského účetního dvora byly útvary Komise řádně zvažovány a aby je následovaly příslušné kroky. Útvar IAS vykonává svou činnost v souladu s finančním nařízením a mezinárodními standardy pro profesionální praxi interního auditu a etickým kodexem Institutu interních auditorů. Útvar interního auditu neprovádí audit kontrolních systémů členských států pro fondy Komise. Tyto audity, které dosahují na úroveň jednotlivých příjemců, jsou prováděny interními auditory členských států, vnitrostátními auditními orgány, dalšími jednotlivými generálními ředitelstvími Komise a Evropským účetním dvorem (ECA). Útvar interního auditu však provádí audit opatření, jež útvary Komise přijímají za účelem auditu orgánů členských států a dalších orgánů odpovědných za rozdělování finančních prostředků EU (např. Organizace spojených národů) a za účelem dozoru nad nimi. V souladu s finančním nařízením je Útvar interního auditu oprávněn vykonávat své povinnosti na místě, včetně území členských států. 3.Přehled auditní práce 3.1. Provádění plánu auditů na rok 2015 Do uzávěrky 31. ledna 2016 dosáhlo provádění plánu auditů na rok 2015 cíle 100 % plánovaných zakázek auditů v Komisi, útvarech a výkonných agenturách. Bylo dokončeno 139 zakázek (včetně auditů, následných kontrol, omezených přezkumů, posouzení rizik a jedné zprávy o kontrole), jejichž rozdělení podle jednotlivých kategorií ukazuje následující tabulka.



2015 2014 2013 Zakázky Zprávy Zakázky Zprávy Zakázky Zprávy Audit 38 52 25 31 22 23 Následné kontroly 96 - 53 - 48 - (Omezený) přezkum 2 2 5 5 4 4 Zpráva o kontrole 1 1 1 1 1 1 Posouzení rizik v oblasti IT 0 0 1 1 0 0 Posouzení rizik JSIS 1 1 0 0 0 0 Konzultace 1 1 0 0 0 0 Celkem 139 57 85 38 75 28 Nárůst počtu zakázek dokončených útvarem IAS v roce 2015 oproti roku předchozímu je způsoben především centralizací interního auditu. V roce 2015 bylo úřadu přiděleno 60 nových míst, jež postupně naplňoval. Následkem toho byly do plánu auditů zahrnuty nové zakázky v souladu se zvýšením dostupných kapacit. Závěrečný plán auditů na rok 2016 obsahuje 101 auditních zakázek (mimo následných zakázek), z nichž 67 má být dokončeno v roce 2016. V souladu se svými stanovami a s mezinárodními standardy a v zájmu zajištění účinného a účelného provádění plánu auditů plánuje IAS svou práci na základě hodnocení rizik a analýzy kapacit. Provádění je pak pravidelně monitorováno a v případě potřeby jsou prováděny úpravy. 3.2.Statistické údaje o doporučeních IAS Útvar interního auditu v roce 2015 vydal následující počet doporučení (včetně míry přijetí): Nová doporučení Přijatá doporučení Nepřijatá doporučení Priorita % % Zásadní 1 1 100% 0 n.r. Velmi důležitá 80 80 100% 0 n.r. Důležitá 128 128 100% 0 n.r. Žádoucí 7 7 100%. 0 n.r. Celkem 216 216 100% 0 n.r. Pro všechna přijatá doporučení vypracovaly auditované subjekty akční plány, které byly předloženy Útvaru interního auditu a ohodnoceny jako uspokojivé. Následující tabulka uvádí stav provádění doporučení přijatých v období 2011–2015 podle hodnocení auditovaných subjektů k 31. lednu 2016. Doporučení provedená po 31. lednu 2016 nejsou zohledněna. Provedená Prováděná (podle počtu měsíců zpoždění) Rok Priorita Celkem # % # % Bez zpoždění 0 - 6 6 – 12 12+ 2011 Zásadní 0 0 0% 0 0% 0 0 0 0 Velmi důležitá 47 47 100% 0 0% 0 0 0 0 Důležitá 101 99 98% 2 2% 0 0 0 2 Žádoucí 10 10 100% 0 0% 0 0 0 0 2011 Celkem 158 156 99% 2 1% 0 0 0 2 2012 Zásadní 0 0 0% 0 0% 0 0 0 0 Velmi důležitá 68 62 91% 6 9% 0 0 3 3 Důležitá 123 113 92% 10 8% 2 2 0 6 Žádoucí 0 0 0% 0 0% 0 0 0 0 2012 Celkem 191 175 92% 16 8% 2 2 3 9 2013 Zásadní 0 0 0% 0 0% 0 0 0 0 Velmi důležitá 48 40 83% 8 17% 5 0 0 3 Důležitá 73 60 82% 13 18% 1 1 1 10 Žádoucí 6 6 100% 0 0% 0 0 0 0 2013 Celkem 127 106 83% 21 17% 6 1 1 13 2014 Zásadní 0 0 0% 0 0% 0 0 0 0 Velmi důležitá 45 19 42% 26 58% 5 14 7 0 Důležitá 77 53 69% 24 31% 6 8 9 1 Žádoucí 3 3 100% 0 0% 0 0 0 0 2014 Celkem 125 75 60% 50 40% 11 22 16 1 Převzatá doporučení IAC Zásadní 0 0 0% 0 0% 0 0 0 0 Velmi důležitá 281 233 83% 48 17% 10 23 5 10 Důležitá 583 466 80% 117 20% 20 40 23 34 Žádoucí 44 44 100% 0 0% 0 0 0 0 IAC Celkem 908 743 82% 165 18% 30 63 28 44 2015 Zásadní 1 0 0% 1 100% 1 0 0 0 Velmi důležitá 80 6 8% 74 92% 69 5 0 0 Důležitá 128 9 7% 119 93% 109 10 0 0 Žádoucí 7 0 0% 7 100% 7 0 0 0 2015 Celkem 216 15 7% 201 93% 186 15 0 0 Celkem 2011-2015 1725 1270 74% 455 26% 235 103 48 69 Z nich zásadní nebo velmi důležitá 570 407 72% 163 28% 90 42 15 16

Důvodem vysokého nárůstu celkového počtu otevřených doporučení je hlavně skutečnost, že v souvislosti s centralizací interního auditu byla dřívější doporučení učiněná útvarem IAC převzata Útvarem interního auditu IAS. Celkem je 1270 neboli 74 % celkového počtu přijatých doporučení učiněných v období 2011–2015 auditovanými subjekty považováno za provedená, což znamená, že celkem 455 doporučení (neboli 26 %) je stále ve fázi provádění. Z tohoto počtu prováděných doporučení je jedno zásadní, avšak bez zpoždění, a 162 doporučení je velmi důležitých. Z celkového počtu 455 doporučení ve fázi provádění má 220 zpoždění, což představuje 13 % celkového počtu přijatých doporučení, z nichž má 31 doporučení dlouhé zpoždění (více než 6 měsíců oproti původně stanovenému datu). K tomuto počtu by mělo být přičteno další velmi důležité doporučení s velkým zpožděním, které bylo obsaženo v auditní zprávě vydané před obdobím, kterému se věnuje tato zpráva (2011–2015). Celkově tato doporučení představují pouze 1,9 % celkového počtu doporučení schválených za období 2011–2015. Celkově považuje útvar IAS tuto situaci za dobrou, srovnatelnou s předchozími zprávami a zároveň za ukazatel toho, že útvary Komise provádějí velmi důležitá doporučení pilně a snižují tak zjištěná rizika. Pozornost je však třeba věnovat doporučením v kategorii velmi důležitých, která mají velké zpoždění, tedy zpoždění přesahující šest měsíců. Výbor pro pokrok v oblasti auditu (APC) byl o stavu provádění doporučení Útvaru interního auditu pravidelně informován (hodnocení vedením a výsledky následných zakázek prováděných útvarem IAS). Zvláštní pozornost byla věnována velmi důležitým doporučením se zpožděním přesahujícím šest měsíců. Pokud to bylo nutné, výbor APC se rozhodl přikročit ke zvláštnímu opatření a připomenout útvarům jejich odpovědnost za provádění doporučení IAS. Celkový počet doporučení, po nichž byly v letech 2011–2015 provedeny následné kontroly, činil 1004 oproti 1270 doporučením, jež auditované strany hlásily jako „připravená k přezkumu“. Z celkového počtu vydaných doporučení s následnými kontrolami (1004) bylo 911 (91 %) auditorem uzavřeno. To znamená, že IAS v průměru vyhodnotil, že 9 % doporučení nemůže být dosud považováno za účinně provedená, a tato doporučení proto nemohla být po dokončení následného auditu uzavřena. To představuje nárůst oproti předcházejícímu roku (5 %). Tento nárůst vysvětluje skutečnost, že útvar IAS provedl v druhé polovině roku 2015 několik následných auditů zahrnujících i hodnocení stupně provedení také u doporučení, jež auditovaná strana nevyhodnotila jako připravená k přezkumu. Většinu těchto doporučení tvořila doporučení IAC, u nichž útvar IAS využil příležitosti pro zhodnocení stavu pokroku, když hodnotil jiná doporučení stejného auditu, jež byla auditovaným subjektem považována za připravená k přezkumu. Útvar IAS dále hodnotil pokrok učiněný u vybraných doporučení, která přímo souvisejí s procesem budování věrohodnosti v souvislosti s procesem přípravy výročních zpráv o činnosti, aby generální ředitelství získala pro vypracování těchto zpráv informace o nejnovějším stavu. To byl ve srovnání s minulými lety nový přístup. Pokud neutralizujeme tento vliv (tj. zahrneme-li pouze doporučení označená vedením jako připravená k přezkumu), poklesne celkový počet doporučení hodnocených jako prováděná po následných auditech na 4 %, což odpovídá počtu u předchozích zpráv. 4.Shrnutí auditní práce 4.1.Závěry o auditech výkonnosti V reakci na posun Komise směrem k posílení kultury založené na výkonnosti a většímu zaměření na co nejlepší poměr kvality k ceně pokračoval útvar IAS v roce 2015 v rámci svého strategického plánu auditů pro období 2013–2015 v provádění auditů výkonnosti a auditů, jež obsahují významné výkonnostní prvky (celkových auditů). Tyto audity se věnovaly celé řadě aspektů souvisejících s výkonem: –generální ředitelství a útvary čelí rostoucímu tlaku na finanční a lidské zdroje, přičemž musí současně dokazovat, že plní své cíle a dosahují dobrého poměru kvality k ceně. Útvar IAS se zaměřil na to, 1) jak generální ředitelství a útvary řídí a monitorují konkrétní cíle, které spadají pod jejich kontrolu a jež mohou být dosaženy prostřednictvím jejich výstupů a opatření, a jak o nich podávají zprávy, 2) jak využívají svých vnitřních zdrojů a 3) jak hodnotí výhody svých vnitřních procesů a kontrol, –víceletý finanční rámec pro období 2014–2020 klade větší důraz na dosahování výsledků a nová opatření v právních základech zavedla mechanismy, které mají posílit výkonnostní rámec ve výdajových programech pro období 2014–2020. Útvar interního auditu se zaměřil na to, jak generální ředitelství a útvary řídí a monitorují výkonnost politik EU, a jak o ní podávají zprávy. To se týká výdajových programů i nevýdajových činností. Cíle politik jsou obecně definovány prostřednictvím obecných cílů, k jejichž plnění generální ředitelství a útvary do určité míry přispívají. Naplňování obecných cílů je však též ovlivňováno dalšími vnějšími faktory a třetími stranami. V souladu se svou metodologií a osvědčenými postupy přistupoval IAS k výkonnosti nepřímo, tj. pomocí hodnocení, zda a jakým způsobem vedení zavedlo systémy, jež mají měřit výkonnost (účinnost a účelnost) svých činností. Prostřednictvím tohoto přístupu se IAS snaží v prvé řadě zajistit, aby generální ředitelství a útvary ustanovily výkonnostní rámce včetně nástrojů pro měření výkonnosti (tj. klíčových ukazatelů) a monitorovacích systémů . To je částečně výsledkem skutečnosti, že velké množství právních základů výdajových programů stanovuje cíle, které přesahují rámec toho, co může Komise sama zvládnout. To znamená, že cíle a měřítka SMART musí být nejdříve stanoveny na úrovni Komise, aby se v možném rozsahu oddělily konkrétní cíle a výkonnost Komise od cílů výdajových programů, jejichž dosažení závisí rovněž na dalších klíčových účastnících, a to zejména v případech, kdy jsou evropské programy prováděny v rámci sdíleného nepřímého řízení (členské státy, regiony atd.). Následující oddíly uvádějí závěry Útvaru interního auditu ohledně různých aspektů výkonnosti v auditech, které realizoval v roce 2015. 4.1.1.Výkonnost generálních ředitelství Komise, útvarů a výkonných agentur: horizontální procesy (lidské zdroje, IT, boj proti podvodům atd.) 4.1.1.1.Strategické plánování a programování V oblasti strategického plánování a programování provádí Komise pevný výkonnostní rámec založený na 1) ex-ante stanovení obecných a konkrétních cílů generálními ředitelstvími a útvary v jejich plánech řízení – tyto cíle jsou odvozeny z politických směrů Komise, 2) pravidelném měření a monitorování výkonnostních ukazatelů a 3) hlášení výsledků ve výročních zprávách o činnosti. Tyto decentralizované odpovědnosti vyvažují na institucionální úrovni generální sekretariát a GŘ BUDG, které poskytují celkový rámec, koordinují práci a poskytují pokyny a podporu. Útvar interního auditu zjistil, že na institucionální i decentralizované úrovni je zapotřebí dalšího úsilí, aby došlo ke zlepšení kvality ukazatelů. Jako opatření po auditu realizovaly ústřední útvary mezitím komplexní reorganizaci cyklu strategického plánování a programování, která v listopadu 2015 vedla především k vydání nových pokynů pro plánovací dokumenty. Útvar IAS dosud neprovedl následný audit. (Viz SWD část 1 oddíl 1.2).

V této souvislosti uskutečnil útvar IAS na žádost vedení generálního ředitelství FISMA rovněž konzultace, které vyústily v řadu doporučení a návrhů pro strategické a roční plány řízení generálního ředitelství a v obecnějším pohledu v posun ke kultuře založené na výkonnosti (viz SWD 1 část 1 oddíl 7.5). 4.1.1.2. Boj proti podvodům V oblasti boje proti podvodům Útvar interního auditu zjistil, že všechna generální ředitelství a útvary podrobené auditu vypracovaly a účinně provedly strategii proti podvodům v souladu s pokyny pro tuto oblast vydanými úřadem OLAF. Na institucionální a operativní úrovni je však pro zvýšení účinnosti strategie proti podvodům zapotřebí dalších zlepšení. Útvar IAS doporučil posílit institucionální rámec a pokyny pro boj proti podvodům a od osamoceného hodnocení na vysoké úrovni přejít ke koordinované činnosti zakotvené v cyklu strategického plánování a programování, čímž dojde k účinné integraci boje proti podvodům do systémů vnitřních kontrol generálních ředitelství a útvarů. Kromě toho IAS považuje za nutné provést ad hoc opatření pro řešení statusu forenzního auditu GŘ DEVCO a k posílení kontrol projektů COFUND v REA (viz SWD část 1 oddíl 1.3). 4.1.1.3.Bezpečnost IT V oblasti informačních technologií představuje bezpečnost IT významnou výzvu vzhledem k neustále se vyvíjejícím hrozbám, které mohou ohrozit důvěrnost, celistvost a dostupnost informací získaných a zpracovávaných Komisí. Předcházející audity, jež útvar IAS provedl v nedávných letech, odhalily řadu systémových nedostatků, jež se v této oblasti opakovaně objevují a které byly shrnuty ve zprávě o kontrole určené institucionálním útvarům odpovědným za bezpečnost IT. Navzdory dostupnosti odhodlaných a technicky zdatných pracovníků na operativní úrovni IAS konstatoval, že je nutné, aby Komise posílila účinný dohled nad otázkami bezpečnosti informací (viz SWD část 1 oddíl 9.2). Na místní úrovni potvrdil audit řízení místních IT v GŘ COMP některé problémy bezpečnosti IT a odhalil další problémy týkající se financování IT, sladění IT s pracovními postupy a řízení projektů a kvality (viz SWD část 1 oddíl 9.1). 4.1.1.4.Společné centrum podpory v oblasti výzkumu (obchodní postupy, nástroje IT, správa) Společné centrum podpory poskytuje generálním ředitelstvím a útvarům v oblasti výzkumu služby v souvislosti s obecnými pracovními postupy a IT, právní pomoc, jakož i služby v oblasti auditu, informací a dat. Centralizace podpůrných služeb měla navíc přinést vyšší účinnost díky snížení nákladů, úspoře pracovních míst a racionalizaci procesů a postupů. Audit IAS provedený v počáteční fázi činnosti centra konstatoval významné úspěchy, co se týče harmonizace a zjednodušení procesů činnosti a IT nástrojů, což mělo pozitivní přínos pro příjemce prostředků EU (kratší doba pro zpracování žádosti o grant, snížení administrativní zátěže), přestože přetrvávají určité nedostatky, a to zejména ve věci správní struktury (viz SWD část 1 oddíl 4.7). 4.1.1.5.Lidské zdroje V oblasti lidských zdrojů IAS konstatoval, že míra nepřítomnosti z důvodu nemoci v Komisi je stabilní, ale v úřadech (OIB, OIL, PMO) je průměrná míra nepřítomnosti výrazně vyšší. Odpovědnost za řízení nepřítomnosti z důvodu nemoci leží na operativní i institucionální úrovni (GŘ HR). Řídící pracovníci na obou úrovních jsou si tohoto stavu dobře vědomi a jsou plně odhodláni řešit je v rámci svých odpovědností. Na obou úrovních je však zapotřebí dalších kroků v zájmu zlepšení měření, monitorování a podávání zpráv o úrovni nepřítomnosti z důvodu nemoci, identifikace referenčních stavů nepřítomnosti z důvodu nemoci a ověřování nemocenských dovolených lékařskými službami (viz SWD část 1 oddíl 1.1). Dalším tématem zpracovaným v roce 2015 byl proces řízení znalostí v GŘ COMP, kde útvar IAS zjistil, že existující systémy získávání, ukládání a sdílení jsou celkově adekvátní a účinně a účelně podporují personál GŘ COMP při vysoce kvalitním konzistentním řešení případů týkajících se hospodářské soutěže (viz SWD část 1 oddíl 7.4). 4.1.2.Výkonnost v provádění operačních prostředků z rozpočtu 4.1.2.1.Přímé řízení V oblasti přímo řízených prostředků hodnotilo několik auditů připravenost systémů řízení a kontroly generálních ředitelství a útvarů k provádění rozpočtů výdajových programů, za něž jsou odpovědné (Horizont 2010, spotřebitelské a zdravotní programy, program LIFE, nástroj SME, Nástroj pro propojení Evropy). Některé z těchto auditů se zaměřily konkrétně na adekvátnost organizování procesu řízení grantů, zatímco další hodnotily účinnost a účelnost zavedených systémů pro řízení a kontrolu konkrétních programů. Audity provedené útvarem IAS obecně zjistily, že auditovaná generální ředitelství a útvary (GŘ CONNECT, GŘ RTD, CHAFEA a ERCEA) ustanovily účinné a účelné procesy řízení grantů. Navzdory tomu byly v agenturách CHAFEA a EASME v oblasti procesů řízení grantů odhaleny závažné nedostatky, jež je třeba řešit. Některé výkonné agentury, zejména EASME a INEA, čelí významným výzvám týkajícím se adekvátního řízení provádění různých výdajových programů, jež jim byly přiděleny. Nedostatky zjištěné v oblasti kontrolních strategií a procesů budování věrohodnosti v různých programech řízených EASME a INEA představují oblast zavdávající důvod ke znepokojení (viz SWD část 1 oddíl 2.5 (CHAFEA), 4.1 (GŘ CONNECT), 4.8 (GŘ RTD), 4.10 (EASME), 4.11 (ERCEA), 4.12 (INEA)). 4.1.2.2.Nepřímé řízení a)Oblast vnější činnosti (Svěřenské fondy EU) Ve skupině generálních ředitelství pro vnější činnost byl v GŘ DEVCO a GŘ NEAR proveden audit týkající se struktury a provádění svěřenských fondů EU. Jeho závěrem bylo, že navzdory tomu, že první svěřenské fondy dosáhly určitého úspěchu získáním určitého počtu dárců a větším zviditelněním své činnosti, je zapotřebí dalšího úsilí, aby bylo možné plně využít výhody tohoto způsobu financování při řešení operačních a finančních výzev, které přináší provádění projektů v krizových a nestabilních prostředích. Zejména by mělo dojít k posílení výkonu procesů správy a operačního řízení svěřenských fondů (viz SWD část 1 oddíl 5.1). b)Kombinace různých způsobů řízení: Erasmus+ (EAC a EACEA) a ENI/IPA (NEAR) Některé programy financování jsou prováděny prostřednictvím kombinace různých způsobů řízení. To platí pro program Erasmus +, který je řízen GŘ EAC a EACEA, a evropský nástroj sousedství a nástroj předvstupní pomoci, jež jsou řízeny GŘ NEAR. U programu Erasmus+ zavedly GŘ EAC i EACEA účinné systémy vnitřní kontroly, jež dokáží pověřeným schvalujícím osobám poskytnout přiměřené záruky (viz SWD část 1 oddíl 6.2 (GŘ EAC) a 6.3 (EACEA)).

V případě GŘ NEAR však útvar IAS odhalil závažné nedostatky v kontrolní strategii nástroje předvstupní pomoci, zejména co se týče získávání záruk, že přijímací země jsou schopny provádět rozpočet (viz SWD část 1 oddíl 5.3). Co se týče nového nástroje předvstupní pomoci v rámci programu pro období 2014–2020, GŘ NEAR není dostatečně připravené na provádění rámce hodnocení výkonnosti přijímajících zemí (viz SWD část 1 oddíl 5.2). c)Nepřímé řízení: zavedené mechanismy dozoru (GŘ DEVCO, GŘ ENER, GŘ GROW, GŘ MOVE) V oblasti nepřímo řízených prostředků se několik auditů zaměřilo na mechanismy dozoru zavedené v generálních ředitelstvích a útvarech (GŘ DEVCO, GŘ ENER, GŘ GROW, GŘ MOVE) pro řízení konkrétních programů (africký mírový projekt, Nástroj pro propojení Evropy, program pomoci při vyřazování jaderných zařízení, Galileo). V této oblasti bylo ve strategiích kontroly a dozoru generálních ředitelství odhaleno několik velmi závažných nedostatků, které mohou ohrozit dosažení cílů politiky, z čehož vyplynula zásadní a velmi důležitá doporučení vyzývající k bezodkladným opatřením (viz SWD část 1 oddíl 5.4 (GŘ DEVCO), 4.4 (GŘ ENER), 7.1 (GŘ GROWTH), 4.6 (GŘ MOVE)). 4.1.2.3.Sdílené řízení a)Analýza nedostatků: připravenost ke zvládání nových právních požadavků a zaměření výdajových programů na výkonnost, vývoj systémů řízení a kontroly V roce 2014 se řada auditů IAS zaměřila na způsob, jímž generální ředitelství a útvary reagovaly na nové právní požadavky financování programů v programovém období 2014–2020. Přezkumy analýz nedostatků byly dokončeny v roce 2015 (GŘ MARE a GŘ HOME) a odhalily řadu rizik, jimž Komise čelí následkem společného legislativního procesu a jež musí být odstraněny prostřednictvím vývoje a provádění systémů řízení a kontroly generálních ředitelství a útvarů (viz SWD část 1 oddíl 2.4 (GŘ MARE), 6.1 (GŘ HOME)). b)Sdílené řízení: dozor nad systémy řízení a kontroly členských států, zaměření na výsledky a výkonnostní rámec, předběžné podmínky V oblasti sdíleného řízení byly zjištěny významné nedostatky v dozoru nad systémy řízení a kontroly, jež byly pro určité oblasti politiky svěřeny ke kontrole členským státům (GŘ AGRI – ekologizace), které mohou ohrozit naplňování cílů dané politiky (viz Příloha 1 část 1 oddíl 2.1). V určitých oblastech politiky (GŘ REGIO a EMPL) je dále zapotřebí zlepšit hodnocení prvků souvisejících s výkonem, zaměření na výsledky, výkonnostní rámec a hodnocení, monitorování a oznamování předběžných podmínek, aby bylo zajištěno dosažení cílů a žádoucích výstupů dané politiky. (Viz SWD část 1 oddíl 3.1). 4.1.3.Výkonnost v oblastech nevýdajové politiky V oblasti nevýdajové politiky dospěl audit uskutečněný v GŘ TRADE k závěru, že toto generální ředitelství zajistilo účinné a účelné řízení nástrojů na ochranu obchodu, které Evropskou unii chrání před narušením obchodu. (viz SWD část 1 oddíl 7.3). Další audit se zaměřil na podporu, kterou EUROSTAT poskytuje při vytváření ukazatelů, které jsou používány při sledování pokroku směrem k naplňování strategických cílů EU. Útvar interního auditu uvedl, že operační procesy úřadu EUROSTAT používané při vytváření evropských statistik a klíčové ukazatele jsou celkově uspokojující, ale co se týče ostatních statistik, tato data nenabízejí stejnou úroveň nezávislosti, důkladnosti a spolehlivosti jako evropské statistiky. Útvar IAS konkrétně nenalezl žádný doklad, že ostatní statistiky, jež generální ředitelství využívala k doložení pokroku při dosahování cílů strategie Evropa 2020, podléhají přezkumu zajištění kvality srovnatelnému s procesem, který EUROSTAT používá pro evropské statistiky (viz SWD část 1 oddíl 8.1). 4.2.Omezené závěry IAS o stavu vnitřních kontrol generálních ředitelství Po centralizaci činnosti interních auditů vydal IAS v únoru 2016 poprvé závěry o stavu vnitřních kontrol týkající se veškerých generálních ředitelství a útvarů. Tyto závěry měly přispět k výročním zprávám za rok 2015 o činnosti dotčených generálních ředitelství a útvarů a nahradit dřívější stanovisko IAC ke stavu kontrol. Závěry o stavu vnitřních kontrol vycházejí z auditní práce realizované v uplynulých třech letech a pokrývají všechna otevřená doporučení vydaná útvary IAS a IAC (pokud byla převzata útvarem IAS). Kromě toho věnují závěry zvláštní pozornost všem otevřeným doporučením hodnoceným jako zásadní nebo kombinovanému účinku množství doporučení v kategorii velmi důležitá, neboť mohou vyžadovat vydání výhrad ve výroční zprávě o činnosti daného generálního ředitelství či útvaru. Závěry útvaru IAS o stavu vnitřních kontrol jsou omezeny na systémy řízení a kontroly, které byly podrobeny auditu, a nezahrnuje ty, které v uplynulých třech letech neprošly auditem IAS či IAC. 4.3.Celkové stanovisko k finančnímu řízení Komise V souladu s chartou poslání vydává Útvar interního auditu rovněž roční souhrnné stanovisko ke stavu finančního řízení Komise. Je založené na auditní práci v oblasti finančního řízení Komise, kterou odvedl Útvar interního auditu IAS i dřívější útvary IAC v předchozích třech letech (2013–2015). Bere rovněž do úvahy informace z dalších zdrojů, konkrétně zprávy Evropského účetního dvora. Souhrnné stanovisko je vydáváno současně s touto zprávou a pokrývá tentýž rozpočtový rok. Podobně jako v předchozích letech je souhrnné stanovisko pro rok 2015 doprovázeno výhradami v souvislosti s připomínkami učiněnými pověřenými schvalujícími osobami v prohlášení o věrohodnosti. Při zpracovávání tohoto stanoviska bral Útvar interního auditu do úvahy kombinovaný dopad částek, jež byly odhadovány jako rizikové ve výročních zprávách o činnosti, ve světle nápravných opatření, jak byla provedena při finančních opravách a inkasu prostředků v minulosti. Vzhledem k velikosti finančních oprav a inkasa prostředků v minulosti a při předpokladu podobného objemu finančních oprav u plateb v roce 2015 je rozpočet EU adekvátně chráněn jako celek (byť ne nezbytně v jednotlivých oblastech politiky) i dlouhodobě (někdy se zpožděním několika let). Bez dalších výhrad ke stanovisku interní auditor přidal tři věcná upozornění, jež se týkají: –kontrolních strategií v oblasti výzkumu v programech pro období 2014–2020,