Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína podle čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

(2022/C 160/13)

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1).

OZNÁMENÍ O STANDARDNÍ ZMĚNĚ, KTEROU SE MĚNÍ JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Εύβοια“ (Evia)

PGI-GR-A1559-AM01

Datum oznámení: 18. ledna 2022

POPIS A DŮVODY SCHVÁLENÉ ZMĚNY

1. Zlepšení popisu organoleptických vlastností vín

Odůvodnění: Navržená změna zlepšuje a rozšiřuje popis organoleptických vlastností vín s cílem poskytnout spotřebitelům přesnější popis výrobku.

Změny byly provedeny v oddílech „Popis vín“ a „Souvislost se zeměpisnou oblastí“, do nichž byly doplněny informace v rámci položky „Údaje o výrobku“.

2. Přidání moštové odrůdy Viognier a bílé moštové odrůdy Moschato, v libovolném poměru, do odrůdové skladby bílého vína (suchého, polosuchého, polosladkého, sladkého)

Odůvodnění: Tyto odrůdy jsou velice dobře přizpůsobeny dané oblasti a jejich vinifikací vznikají vína vysoké jakosti.

Experimentálními výsadbami v minulosti i v poměrně nedávné době, při nichž byla použita odrůda Viognier a bílá odrůda Moschato, a vinifikací ve spolupráci se Zemědělskou univerzitou v Athénách byla získána vynikající vína a vlastnosti, jež lze přičítat zvláštním znakům vinic v této oblasti. Uvedené odrůdy se výborně přizpůsobily místním podmínkám pěstování. Vlastnosti bílých vín vyrobených z moštových odrůd Viognier, Vidiano a bílé odrůdy Moschato jsou srovnatelné s vlastnostmi bílých vín popsanými v technické dokumentaci zeměpisného označení Evia, a mohou být dokonce výraznější.

Bílá odrůda Moschato dává průzračnou žlutozelenou barvu se zlatavými odlesky. Vůně je komplexní, s aromaty ovoce a čerstvých hroznů, květů citroníku, pomerančovníku a dalších citrusů, růžových okvětních lístků a medu. Tělo je plné a ovocné, s citronovou kyselostí a dlouhým závěrem.

Odrůda Viognier dává průzračnou žlutozelenou barvu se zelenými až zlatavými odlesky. Vůně je výrazná, s velice intenzivními aromaty citrusů, peckovin a tropického ovoce, orámovanými citroníkovým a pomerančovníkovým květem. Tělo je bohaté, plné a ovocné, s vyváženou kyselostí a dlouhým, komplexním a plným závěrem.

Uvedené odrůdy navíc usnadňují vytvoření bílých vín (suchých, polosuchých, polosladkých a sladkých), která vycházejí vstříc současným spotřebitelským trendům a jsou obchodně mimořádně zajímavá. Lze je vinifikovat buď samotné nebo v kombinaci s jinými doporučenými bílými odrůdami pěstovanými v téže oblasti (Savatiano, Assyrtiko, Roditis).

3. Přidání moštové odrůdy Viognier do odrůdové skladby červeného vína (suchého, polosuchého, polosladkého, sladkého) a upřesnění ohledně poměru

Červené víno s CHZO Evia (suché, polosuché, polosladké, sladké) se vyrábí z hroznů odrůd Mandilaria (Kountoura Mavri), Vradyano, Agiorgitiko, Liatiko, Karampraimis, Ritino, Cabernet Sauvignon, Syrah, Grenache rouge a Merlot, v libovolném poměru. Odrůdu Viognier lze použít v kombinaci s ostatními odrůdami v poměru až 10 %.

Odůvodnění: Byla doplněna slova „v libovolném poměru“ pro upřesnění odrůdové skladby výrobku. Přidáním odrůdy Viognier vznikají vína s nižší úrovní kyselosti, čímž se jakost vín s CHZO Evia zlepšuje. Pokud se bílá odrůda Viognier pěstuje a vinifikuje společně s červenými odrůdami povolenými pro červené víno, získává znaky přezrálého sušeného černého ovoce se svěží kyselostí, plným krémovým tělem, robustní strukturou a jemnými sametovými tříslovinami, což je dáno tím, že je v den sklizně přezrálá.

4. Doplnění slov „v libovolném poměru“ do odrůdové skladby růžového vína (suchého, polosuchého, polosladkého, sladkého)

Odůvodnění: Byla doplněna slova „v libovolném poměru“ pro upřesnění odrůdové skladby výrobku.

5. Doplnění odrůdy Vradyano do jednotného dokumentu

U všech vín byla do jednotného dokumentu doplněna odrůda Vradyano. Byla nedopatřením vynechána, přestože v seznamu specifikace výrobku byla uvedena.

6. Zrušení požadavku, aby se vinice nacházely v nadmořské výšce větší než deset metrů

Výslovně:

„Vymezenou oblastí pro produkci vín s CHZO Evia je oblast, která leží ve správních hranicích regionální jednotky (dříve prefektury) Evia.“

Odůvodnění: Terroir ostrova Evia je zčásti ostrovní a zčásti je ovlivňován jeho hornatou krajinou. Vinice se tradičně rozprostírají od moře až k úpatí tří velkých horských masivů – Dirfi, Telethrio a Ochi. Vinice u moře dávají víno se stejnými jakostními znaky jako vinice v nadmořské výšce nad deset metrů či dokonce ve vnitrozemí, neboť jimi prochází mořská bríza – jak v době, kdy vane do vnitrozemí, tak při svém návratu zpět poté, co se odrazí od přirozené překážky v podobě hor. Vína vyrobená z hroznů pěstovaných na vinicích, které se nacházejí ve správních hranicích regionální jednotky Evia, by měla mít nárok na používání CHZO Evia.

Oddíl „Vymezená oblast“ byl změněn.

7. Aktualizace technické dokumentace CHZO Evia

Za účelem aktualizace technické dokumentace byly provedeny tyto změny specifikace výrobku a jednotného dokumentu:

a) zlepšení popisu v oddíle „Souvislost se zeměpisnou oblastí“;

b) doplnění a nahrazení vnitrostátních ustanovení týkajících se příslušných požadavků a kontrol u vín s CHOP a CHZO a

c) změna údajů o příslušných kontrolních subjektech.

Změny byly provedeny v oddílech „Souvislost se zeměpisnou oblastí“, „Příslušné požadavky“ a „Kontroly – údaje o kontrolních subjektech a organizacích“.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1. Název (názvy)

Εύβοια (Evia)

2. Druh zeměpisného označení

CHZO – chráněné zeměpisné označení

3. Druhy výrobků z révy vinné

1. Víno

4. Popis vína (vín)

—

1. Suché bílé víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: světlá citronově zelená barva.

Vůně: aromatická škála zahrnuje intenzivní aromata hrušky, zeleného jablka, melounu, ananasu, manga, meruňky a bělomasé broskve.

Chuť: citronová svěžest v ústech, orámovaná ovocnou dochutí. Jsou-li přítomny moštové odrůdy Sauvignon Blanc, Viognier nebo Malagouzia, vůně je intenzivní s aromaty grapefruitu, limetky, manga, mučenky a citronové trávy a náznaky rostlin a čerstvě posečené trávy. V ústech bohatá a ovocná, s výraznou kyselostí a komplexním závěrem.

— Minimální celkový obsah alkoholu: 11,5 % obj.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,0 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): nejvýše 9,0

— Maximální celková kyselost: 7,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Je-li obsah cukru vyšší než 4 g/l, použijí se pravidla uvedená v části B přílohy III nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33. Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 11,5 Minimální celková kyselost 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 18 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 200

2. Polosuché bílé víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: barva světle zlatavá se zelenými odlesky.

Vůně: aromatická škála zahrnuje intenzivní aromata růže, liči, pepře, máty, zázvoru, karamelu a koření.

Chuť: v ústech bohatá a krémová, s intenzivními květinovými aromaty a kořením. Vyvážená kyselost příjemně kontrastuje s krémovými ústy a vytváří dlouhý závěr.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,0 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): minimálně 4,5 – maximálně 17,5

— Maximální celková kyselost: 7,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Je-li obsah cukru vyšší než 12 g/l, použijí se pravidla uvedená v části B přílohy III nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33.

— Maximální povolený obsah oxidu siřičitého u bílých vín s obsahem cukru, vyjádřeným jako součet obsahu glukózy a fruktózy, nejméně 5 gramů na litr je 250 miligramů na litr (v souladu s odchylkou stanovenou v části B přílohy I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934). Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 11,5 Minimální celková kyselost 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 18 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 250

3. Polosladké bílé víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: žlutozelená barva, která zráním může přecházet ve středně intenzivní zlatou.

Vůně: aromatická škála zahrnuje komplexní vůni s tóny melounu, ananasu, broskve, meruňky a citrusových květů.

Chuť: v ústech ovocné, se stejným aromatickým charakterem jako vůně. Středně plné tělo.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,0 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): minimálně 12,5 – maximálně 45

— Maximální celková kyselost: 7,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Maximální povolený obsah oxidu siřičitého u bílých vín s obsahem cukru, vyjádřeným jako součet obsahu glukózy a fruktózy, 5 gramů na litr a vyšším je 250 miligramů na litr (v souladu s odchylkou stanovenou v části B přílohy I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934). Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 11,5 Minimální celková kyselost 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 18 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 250

4. Sladké bílé víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: jasná zlatavá barva.

Vůně: aromatická škála sestává z komplexních koncentrovaných aromat růže, medu, pomerančovníkového květu a bylin s náznaky máslových karamel. Zráním se aromata rozvíjejí a zahrnují rozinky, sladké koření, čokoládu, karamel a lískový oříšek.

Chuť: v ústech poměrně sladká, ale podepřená dobrou kyselostí; velice intenzivní aromata růže, medu, broskve, karamelu a másla.

Sametová textura a dobře strukturovaný dlouhý závěr.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,0 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): nejméně 45

— Maximální celková kyselost: 7,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Maximální povolený obsah oxidu siřičitého u bílých vín s obsahem cukru, vyjádřeným jako součet obsahu glukózy a fruktózy, 5 gramů na litr a vyšším je 250 miligramů na litr (v souladu s odchylkou stanovenou v části B přílohy I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934). Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 11,5 Minimální celková kyselost 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 18 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 250

5. Suché červené víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: sytě rubínová barva, která zráním může přecházet v červenou nebo cihlově červenou, a fialové odlesky.

Vůně: aromatická škála zahrnuje aromata s intenzivním komplexním buketem švestek, třešní, višní, moruší, meruněk, koření a pepře a vyváženými stopami po zrání v sudech.

Chuť: v ústech bohatá a kořenitá, se sametovými tříslovinami a dobrou kyselostí. Sametová textura a dlouhý závěr.

— Minimální celkový obsah alkoholu: 12,0 % obj.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,5 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): nejvýše 9,0

— Maximální celková kyselost: 7,0 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Je-li obsah cukru vyšší než 4 g/l, použijí se pravidla uvedená v části B přílohy III nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33. Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 12,0 Minimální celková kyselost 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 20 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 150

6. Polosuché červené víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: sytě rubínová barva, která zráním může přecházet v červenou nebo cihlově červenou, a fialové odlesky.

Vůně: aromatická škála zahrnuje aromata moruší, švestek, třešní a jahod.

Chuť: středně plné tělo, lehce nasládlá, s jemnými tříslovinami. Středně dlouhý závěr.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,5 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): minimálně 4,5 – maximálně 17,5

— Maximální celková kyselost: 7,0 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Je-li obsah cukru vyšší než 12 g/l, použijí se pravidla uvedená v části B přílohy III nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33.

— Maximální povolený obsah oxidu siřičitého u červených vín s obsahem cukru, vyjádřeným jako součet obsahu glukózy a fruktózy, 5 gramů na litr a vyšším je 200 miligramů na litr (v souladu s odchylkou stanovenou v části B přílohy I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934). Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 12,0 Minimální celková kyselost 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 20 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 200

7. Polosladké červené víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: sytě rubínová barva, která zráním může přecházet v červenou nebo cihlově červenou, a fialové odlesky.

Vůně: aromatická škála zahrnuje aromata moruší, švestek, třešní a jahod.

Chuť: středně plné tělo, výrazná sladkost. Středně dlouhý sladký závěr.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,5 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): minimálně 12,5 – maximálně 45

— Maximální celková kyselost: 7,0 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Maximální povolený obsah oxidu siřičitého u červených vín s obsahem cukru, vyjádřeným jako součet obsahu glukózy a fruktózy, 5 gramů na litr a vyšším je 200 miligramů na litr (v souladu s odchylkou stanovenou v části B přílohy I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934). Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 12 Minimální celková kyselost 3,5 Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 20 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 200

8. Sladké červené víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: sytě rubínová barva, která zráním může přecházet v červenou nebo cihlově červenou, a fialové odlesky.

Vůně: aromatická škála zahrnuje komplexní aromata švestek, moruší, višní, hořké čokolády a vanilky.

Chuť: v ústech sladká, s jemnými tříslovinami, dobrou kyselostí a aromaty švestkového, borůvkového a třešňového džemu a vanilky. Dlouhý sladký závěr.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,5 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): nejméně 45

— Maximální celková kyselost: 7,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Maximální povolený obsah oxidu siřičitého u červených vín s obsahem cukru, vyjádřeným jako součet obsahu glukózy a fruktózy, 5 gramů na litr a vyšším je 200 miligramů na litr (v souladu s odchylkou stanovenou v části B přílohy I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934). Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 12,0 Minimální celková kyselost 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 20 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 200

9. Suché růžové víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: široká škála barev, od středně intenzivní lososové po intenzivní růžovou, s fialovými odlesky.

Vůně: aromatická škála zahrnuje aromata jahod, granátového jablka a třešní srdcovek.

Chuť: v ústech svěží a ovocná, s aromaty jahod a granátového jablka; svěží kyselost s pikantním charakterem červené papriky. Dlouhý závěr.

— Minimální celkový obsah alkoholu: 11,5 % obj.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,0 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): nejvýše 9,0

— Maximální celková kyselost: 7,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Je-li obsah cukru vyšší než 4 g/l, použijí se pravidla uvedená v části B přílohy III nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33. Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 11,5 Minimální celková kyselost 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 18 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 200

10. Polosuché růžové víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: široká škála barev, od středně intenzivní lososové po intenzivní růžovou, s fialovými odlesky.

Vůně: aromatická škála zahrnuje aromata jahod a třešní.

Chuť: v ústech svěží a ovocná, s aromaty jahod a lehkou sladkostí. Středně dlouhý závěr.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,0 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): minimálně 4,5 – maximálně 17,5

— Maximální celková kyselost: 7,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Je-li obsah cukru vyšší než 12 g/l, použijí se pravidla uvedená v části B přílohy III nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33.

— Maximální povolený obsah oxidu siřičitého u růžových vín s obsahem cukru, vyjádřeným jako součet obsahu glukózy a fruktózy, 5 gramů na litr a vyšším je 250 miligramů na litr (v souladu s odchylkou stanovenou v části B přílohy I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934). Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 11,5 Minimální celková kyselost 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 18 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 250

11. Polosladké růžové víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: široká škála barev, od středně intenzivní lososové po intenzivní růžovou, s fialovými odlesky.

Vůně: aromatická škála zahrnuje aromata jahod a třešní.

Chuť: v ústech svěží a ovocná, s aromaty jahod a dobrou sladkostí. Středně dlouhý závěr.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,0 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): minimálně 12,5 – maximálně 45

— Maximální celková kyselost: 7,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Maximální povolený obsah oxidu siřičitého u růžových vín s obsahem cukru, vyjádřeným jako součet obsahu glukózy a fruktózy, 5 gramů na litr a vyšším je 250 miligramů na litr (v souladu s odchylkou stanovenou v části B přílohy I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934). Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 11,5 Minimální celková kyselost 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 18 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 250

12. Sladké růžové víno

STRUČNÝ POPIS

Vzhled: široká škála barev, od středně intenzivní lososové po intenzivní růžovou, s fialovými odlesky.

Vůně: aromatická škála zahrnuje aromata jahod a třešní.

Chuť: v ústech ovocná a sladká, s aromaty jahod. Středně dlouhý závěr.

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11,0 % obj.

— Celkový obsah cukru (g/l): nejméně 45

— Maximální celková kyselost: 7,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

— Pokud jde o maximální obsah alkoholu, použijí se hodnoty stanovené v příslušných právních předpisech EU.

— Maximální povolený obsah oxidu siřičitého u růžových vín s obsahem cukru, vyjádřeným jako součet obsahu glukózy a fruktózy, 5 gramů na litr a vyšším je 250 miligramů na litr (v souladu s odchylkou stanovenou v části B přílohy I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934). Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 11,5 Minimální celková kyselost 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 18 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) 250

5. Enologické postupy

5.1. Zvláštní enologické postupy

1. Výroba červeného vína

Omezení týkající se enologických postupů

Červené víno s CHZO Evia se vyrábí tradičními metodami výroby červeného vína. Přidává-li se odrůda Viognier v podílu až 10 %, vinifikuje se společně s ostatními odrůdami tradičními metodami výroby červeného vína.

2. Výroba růžového vína

Omezení týkající se enologických postupů

Růžové víno s CHZO Evia se vyrábí s využitím nejmodernějších technologií pro výrobu růžového vína; teplota během alkoholového kvašení nesmí přesáhnout 20 °C.

3. Zvláštní enologické postupy používané při výrobě vín

Zvláštní enologický postup

Při výrobě polosuchého, polosladkého a sladkého vína je povoleno slazení vína v souladu s příslušnými ustanoveními (část D přílohy I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934).

4. Způsoby vedení révy

Pěstební postup

Réva je vedena do tvaru kordon nebo gobelet a používaný způsob řezu závisí na odrůdě.

5. Výroba bílého vína

Omezení týkající se enologických postupů

Bílé víno s CHZO Evia se vyrábí s využitím nejmodernějších technologií pro výrobu bílého vína; teplota během alkoholového kvašení nesmí přesáhnout 20 °C.

5.2. Maximální výnosy

1. Maximální výnosy v hektolitrech konečného produktu na hektar

96 hektolitrů na hektar

2. Maximální výnosy v kilogramech hroznů na hektar

12 000 kilogramů hroznů na hektar

6. Vymezená zeměpisná oblast

Vymezenou oblastí pro produkci vín s CHZO Evia je oblast, která leží ve správních hranicích regionální jednotky (dříve prefektury) Evia.

7. Hlavní moštová odrůda (odrůdy)

Cabernet Sauvignon N

Grenache Blanc B

Grenache Rouge N

Merlot N

Sauvignon Blanc B

Syrah N

Viognier B

Agiorgitiko N

Aidani Aspro B

Vradyano N

Karampraimis N

Liatiko N

Malagouzia B

Mandilaria Aspri B

Monemvassia B – Monovassia, Monomvassitiko

Moschato Aspro B

Moschofilero N – Mavrofilero

Ritino N

Roditis Rs – Alepou

Savatiano Β – Doumprena Aspri, Kountoura Aspri, Perachoritiko, Sakeiko

8. Popis souvislostí

8.1. Historické, kulturní, sociální a hospodářské souvislosti

A. Historické souvislosti

Jak dokládá Ilias, vinařství bylo v tomto regionu poměrně rozvinuté již v Homérových časech. Evia (Euboia) se ve starověku nazývala Abantis; byla tak pojmenována podle svých obyvatel. Abantové byli prvním pravěkým řeckým kmenem, který se na Evii, především v okolí Chalkidy a Eretrie, usadil, a to mezi roky 2100 a 1900 př. n. l. Podle mytologie převzali jméno po nymfě Abě. Byli to bojovní válečníci, kteří se mimo jiné pod velením krále Elefenora účastnili trojské války. Velký básník Homér při několika příležitostech zmiňuje jak Evii jako celek, tak některé její oblasti, například Istaii, coby oblasti „rodící hrozny“.

Následující úryvek z díla Theognida z Megary (784, 892) nepřímo odkazuje na dávnou vinařskou tradici Evie:

„ηλθον δ’ Ευβοιης απελοειν πεδιον... και Ληλαντου δ’αγαθον κειρεται οινοπεδου.“

Překlad: „Přišel jsem na Evii, což je oblast plná révy, v nádherné Lilantii se vyrábí ohromné množství vína.“

S dávno zapomenutou tradicí jsou spojeny rovněž vinice v provincii Karystia. Především v druhé půli 20. století hrály vedoucí úlohu v hospodářství regionu. Obchodníci z Karystie prodávali mošt z místních hroznů na trzích ve městech Volos a Soluň. Tisíce dřevěných sudů plných moštu se nakládaly na velké čluny „caiques“ v přístavu Karystos.

V 6. století n.l. zeměpisec Štěpán Byzantský popsal Kymi na Evii jako menší město, zatímco v období nadvlády Římanů (1204–1470) bylo známo také jako přístav (Porto Chimi).

Ke konci období osmanské nadvlády se Kymi hospodářsky rozvíjelo zejména díky výrobě vína a obchodování s ním. V roce 1821 bylo z velké části zničeno během války za nezávislost, v níž sehrálo aktivní úlohu. Po získání nezávislosti se stalo hlavním městem provincie Karystia. Od 30. let 19. století až do jeho konce bylo hospodářství Kymi na vrcholu, a to díky obchodování s místními zemědělskými produkty (vínem, olejem, hedvábím), jakož i uhlím. Bohatlo zejména z vývozu vína do Francie.

B. Kulturní, sociální a hospodářské souvislosti

Vinná réva a víno jsou již od starověku neoddělitelně spjaty s kulturním, společenským a hospodářským životem místních obyvatel. Tento vztah přetrvává dodnes, jak je patrné z pořádání akcí a konferencí zaměřených na propagaci vína, jakož i místních kulturních tradic.

Konkrétně nyní Evia nabízí tři různé „vinařské stezky“, které pokrývají celý ostrov a zahrnují všech sedmnáct jeho organizovaných vinařství.

Vinařství z tohoto ostrova se kromě toho zapojují do všech evropských akcí zaměřených na propagaci vína, například „dnů otevřených dveří“ a Evropského dne vinařské turistiky.

Víno zároveň hraje významnou roli v hospodářství ostrova, jednak jako stěžejní produkt odvětví zemědělské a řemeslné výroby a jednak v oblasti cestovního ruchu v podobě vinařské turistiky.

8.2. Zeměpisné prostředí a zeměpisný původ

Vína s CHZO Evia se vyrábějí ve správních hranicích regionální jednotky Evia (viz mapa).

Evia je druhý největší řecký ostrov a šestý největší ostrov ve Středomoří. Rozprostírá se podél severovýchodního pobřeží středního Řecka (Sterea Ellada), od Malijského zálivu až k pobřeží Attiky, a od pevniny je oddělena Evijským zálivem. Severní a severovýchodní pobřeží ostrova je omýváno Egejským mořem.

Evia je rozdělena na menší, přirozeně izolované regiony, které jsou od sebe navzájem odděleny vysokými a strmými horskými masivy, jež zabírají většinu ostrova: Telethrio na severu, Dirfi ve střední části ostrova a Ochi na jihu. Mezi nimi se nacházejí úrodné planiny, například Psachna a Lilantia, malá údolí a pobřežní pásy s menšími zálivy a zátokami (zálivy Karystos, Styra a další).

23°48’56.14" východní zeměpisné délky

38°33’42.68" severní zeměpisné šířky

Rozloha: 3 661,64 km2

Reliéf

Oblast je rozlehlá, s rozmanitými půdami a terénem. Nejníže položené obdělávané vinice se nacházejí v nadmořské výšce 10 m n. m. a nejvýše položené jsou vinice ve výšce 600 m n. m. na svazích masivu Dirfi (1 745 m n. m.). Zatímco dříve se réva obvykle vysazovala na nejúrodnějších planinách, nyní se pěstuje na příkrých svazích, které zajišťují dobré odvodnění a lepší vystavení slunci. Většina vinic se nyní nachází na svazích.

Půda

Z geologického hlediska je Evia pokračováním Attiky. Její povrch je tvořen převážně krystalickou břidlicí a je zde mnoho geologických útvarů. Zdá se také, že ve čtvrtohorách, v období kenozoika, kdy se ostrov oddělil od pevniny, zde docházelo k intenzivní sopečné činnosti.

Půdy jsou rozmanité, od písčitých, hlinitopísčitých a hlinitých po písčitojílovité a jílovité. Půdy vinic jsou středně zrnité (SL, SLC) a mají neutrální pH a nízký obsah uhličitanu vápenatého.

Podnebí

Podle meteorologických údajů má region středomořské podnebí. Celková průměrná roční teplota je 18,4 °C, přičemž v letních měsících dosahuje v průměru 24,9 °C a v zimě 10,5 °C. Nejvyšší průměrná teplota panuje v červenci a nejnižší v lednu.

Průměrný úhrn srážek činí zhruba 600 mm a jejich rozložení je typické pro středomořské podnebí, tj. vydatnější srážky od října do dubna. Teoretická evapotranspirace je v zimních měsících na úrovni srážkového úhrnu, v době vegetačního cyklu je však vyšší. V regionu převládají silné severovýchodní větry, které vanou především v zimě, zatímco na jaře a v létě jsou lehké až středně silné.

8.3. Údaje o výrobku

Podnebí, půdní typy, pěstované odrůdy hroznů a používané metody zemědělského hospodaření a výroby vína – to vše spoluutváří jakostní znaky vín s CHZO Evia.

Bílá vína mají světle zelenou barvu, někdy s lehkým žlutým nádechem. Aromatický profil zahrnuje aromata citrusů, květin a zralého ovoce. Profil je dán specifickými vlastnostmi používaných odrůd a oblasti jejich pěstování, neboť se liší v závislosti na poloze vinice a půdním typu. Vína mají také dobrou hloubku na patře a závěr, v němž se projevují jak použité odrůdy, tak dostatečná vyzrálost, jíž hrozny v této oblasti dosahují.

Růžová vína se vyznačují rozsáhlou barevnou škálou a jasnými nebo intenzivními odstíny, které se odvíjejí od používaných odrůd a oblasti jejich pěstování. Mají také působivý buket, jemuž dominují květiny a červené ovoce. Všechny druhy růžového vína (suché, polosuché, polosladké a sladké) jsou výjimečně vyvážené, především zásluhou dobré kyselosti.

Červená vína mají intenzivní sytě červenou barvu se sytými světle fialovými odstíny v době, kdy jsou mladá, a cihlově červenými odlesky po několikaletém zrání, jakož i rozsáhlou aromatickou škálu s tóny černého rybízu, třešní a černého ovoce a lehkým pepřovým nádechem. Mají plnou chuť s jemnými tříslovinami a výraznou přetrvávající ovocnou dochuť.

Vína s CHZO Evia získala četná ocenění v mezinárodních soutěžích (Le Challenge International du Vin, Francie; Decanter, Londýn, Spojené království; AWC, Vídeň; IWSC, Londýn, Spojené království; TEXSOM International Wine Awards, Spojené státy; Sommeliers Choice Awards, Spojené království; SMV international wine championship, Kanada).

8.4. Příčinná souvislost

Jedinečnost vín s CHZO Evia pramení ze specifických vlastností oblasti (půda, podnebí, účinek větru v létě) a jejich kombinace s pěstovanými odrůdami a používanými metodami pěstování.

V zeměpisné oblasti vymezené pro produkci vín s CHZO „Evia“ je zastoupena široká škála půdních a klimatických podmínek, které jsou výjimečně příznivé pro dozrávání řady moštových odrůd. S ohledem na podnebí převládají na planinách bílé odrůdy, zatímco na svazích tří horských masivů (Telethrio na severu, Dirfi ve střední části ostrova a Ochi na jihu) převládají odrůdy červené.

Zvláštním rysem oblasti, která na západě hraničí s Evijským zálivem a na východě s Egejským mořem, jsou její povětrnostní podmínky. Vlhký vzduch vanoucí od moře naráží na hory a ostře stoupá, čímž se mění jeho teplota a obrací směr. Důsledkem jsou příznivé větry a vhodný teplotní rozdíl mezi dnem a nocí (až 10 °C) na celém ostrově, zejména v měsících, kdy dochází k zabarvování plodů.

Znaky vysoké jakosti vín produkovaných na ostrově Evia jsou dány mimořádně různorodými půdními typy v tomto regionu, od písčitých, hlinitopísčitých a hlinitých po písčitojílovité a jílovité.

Obdobně, s ohledem na makroklimatické podmínky v oblasti původu a interakce s reliéfem terénu a půdou, dávají bílé a růžové moštové odrůdy vína s přívlastky, které jsou příznačné pro místo jejich pěstování. Moštové odrůdy Sauvignon Blanc, Moschato a Malagouzia dozrávají v druhé srpnové dekádě, odrůdy Assyrtiko a Viognier ve třetí srpnové dekádě a odrůdy Roditis a Savatiano ve druhé půli září. Vína vyráběná z odrůdy Sauvignon Blanc mívají ovocná aromata, především broskvová, a v menší míře zelený charakter. Hodně se však liší vinici od vinice, díky čemuž má vinař ještě větší výběr. Například těžší půdy zvýrazňují zelený charakter, zatímco lehčí půdy zvýrazňují aromata zralého ovoce. Odrůda Malagouzia obvykle dává vína s intenzivně květinovým buketem, a je-li použita v kombinaci s jinými odrůdami, výrazně zlepšuje aromatickou škálu. Navíc v místech, kde hrozny dozrávají později, mohou odrůdy Malagouzia, Aidani Aspro a Athiri dávat vína s citrusovým buketem, spojeným s bohatou, přetrvávající dochutí. Vína vyráběná z odrůdy Assyrtiko mají plné tělo a strukturu, vysokou kyselost a osobité aroma, které se pohybuje ve škále od květinového po citrusové. Bílá odrůda Moschato, pěstuje-li se v hlinitopísčitých, hlinitých nebo písčitojílovitých půdách, vytváří komplexní aromata ovoce, čerstvého hroznového vína, květů citroníku, pomerančovníku a dalších citrusů, růžových okvětních lístků a medu. Tělo je plné a ovocné, s citronovou kyselostí a dlouhým závěrem.

Bílá odrůda Viognier dává vysoce intenzivní aroma citrusů, peckovin a tropického ovoce, orámované citroníkovým a pomerančovníkovým květem. Tělo je bohaté, plné a ovocné, s vyváženou kyselostí a přetrvávajícím komplexním a plným závěrem.

Specifické mikroklima ostrova Evia a jeho vliv na produkovaná vína jsou velice dobře patrné také u červených vín. Typickým příkladem jsou vlastnosti moštové odrůdy Syrah, která je víceúčelová, protože její hrozny lze využívat k výrobě vysoce jakostních červených i růžových vín. Odrůda Syrah se proto v širším regionu Evie využívá k výrobě vín s intenzivním aromatickým charakterem a koncentrovanými aromaty, která se liší podle polohy vinice. Vinice s písčitohlinitými půdami dávají vína s decentní vůní, zatímco vína pocházející z půd s vyšším podílem jílu a menším množstvím uhličitanu vápenatého mají výrazný fenolický charakter. Pokud se společně s červenými odrůdami této oblasti, zejména s odrůdou Syrah, pěstuje a vinifikuje bílá odrůda Viognier, dozrává dříve než Syrah. Její hrozny jsou proto v den sklizně přezrálé. Díky této kombinaci/koordinaci získávají červená vína charakteristické znaky přezrálého černého ovoce se svěží kyselostí. Především však vinifikace společně s odrůdou Viognier dodává těmto vínům plné krémové tělo, robustní strukturu a jemné sametové třísloviny.

Obdobně, s ohledem na makroklimatické podmínky v oblasti původu a interakce s reliéfem terénu a půdou, dávají červené moštové odrůdy v této oblasti vína s přívlastky, které jsou příznačné pro místo jejich pěstování. Prostřednictvím odrůd Mandilaria (Kountoura Mavri), Vradyano, Karampraimis, Ritino, Cabernet Sauvignon, Grenache rouge a Merlot jsou maximálně využívány zvláštní klimatické a morfologické podmínky ostrova Evia a vznikají komplexní vína s dobrým fenolickým potenciálem, zaoblenými jemnými tříslovinami a bohatou chutí v ústech.

Růžová vína ostrova Evia, která se vyrábějí převážně z odrůd Mandilaria (Kountoura Mavri), Vradyano, Karampraimis, Ritino, Cabernet Sauvignon, Grenache rouge, Merlot a Syrah, vysazovaných na vinicích v blízkosti moře, vynikají sytě růžovou barvou, intenzivními komplexními aromaty červeného ovoce a bohatou chutí v ústech, za něž vděčí výborné vyzrálosti těchto odrůd. Jsou-li naopak uvedené odrůdy vysazeny na chudých svazích ve vnitrozemí, dozrávají pozdě a dávají vína světle růžové barvy se svěžími aromaty a charakteristickou kyselostí.

9. Další základní podmínky (balení, označování a další požadavky)

Odchylky

Právní rámec:

Právní předpisy EU

Typ dalších podmínek:

Odchylka týkající se produkce ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

Ustanovení čl. 5 odst. 1 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o žádosti o ochranu označení původu, zeměpisných označení a tradičních výrazů v odvětví vína, řízení o námitce, omezení použití, změny specifikace výrobku, zrušení ochrany a označování a obchodní úpravu.

Odchylky

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Odchylka týkající se produkce ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

V čl. 4 písm. c) společného ministerského rozhodnutí č. 392169/20.10.1999 o obecných pravidlech pro používání výrazu „zemské víno“ k popisu stolního vína (vládní věstník, řada II, č. 1985/8.11.99), ve znění společného ministerského rozhodnutí č. 321813/29.8.2007 (vládní věstník, řada II, č. 1723/29.8.2007), se uvádí:

„Stolní vína, pro něž lze použít výraz ‚zemské víno‘ se zeměpisným označením kraje, regionální jednotky nebo vinařské oblasti menší než regionální jednotka, se vyrábějí ve vinařstvích působících v dané regionální jednotce nebo v sousedních regionálních jednotkách.“ Konkrétně vína s CHZO Evia tak lze vyrábět ve vinařstvích, která se nacházejí v regionální jednotce (dříve prefektuře) Evia nebo v sousední regionální jednotce (dříve prefektuře) Viotia.

Další ustanovení týkající se označování vín

Právní rámec:

Právní předpisy EU

Typ dalších podmínek:

Doplňující ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

A. Výrazy odkazující na některé výrobní metody

Ustanovení čl. 53 odst. 1, 2 a 6 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o žádosti o ochranu označení původu, zeměpisných označení a tradičních výrazů v odvětví vína, řízení o námitce, omezení použití, změny specifikace výrobku, zrušení ochrany a označování a obchodní úpravu.

Další ustanovení týkající se označování vín

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Doplňující ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

A. Výrazy odkazující na některé výrobní metody

Články 3 a 4 ministerského rozhodnutí č. 280557/9.6.2005 o době zrání a uvádění na trh u vín s označením původu nejvyšší jakosti a zemských vín, jakož i výrazech používaných pro označování těchto vín, pokud jde o metodu výroby nebo přípravy (vládní věstník, řada II, č. 818/15.6.2005), stanoví pravidla pro používání těchto výrazů:

— „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ nebo „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (MLADÉ VÍNO)

— „ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ nebo „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (ŠKOLENÍ V SUDU NEBO ŠKOLENÉ V SUDU)

— „ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ nebo „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (ZRÁLO V SUDU NEBO ZRÁNÍ V SUDU)

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ nebo „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (KVAŠENÉ A ŠKOLENÉ V SUDU NEBO KVAŠENÍ A ŠKOLENÍ V SUDU)

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ nebo „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (KVAŠENÍ V SUDU NEBO KVAŠENO V SUDU)

B. Uvádění ročníku sklizně na etiketě.

Použijí-li se na etiketě vín výrazy „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ nebo „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ („MLADÉ VÍNO“), je povinné uvádět rok sklizně v souladu s čl. 1 odst. 2 ministerského rozhodnutí č. 280557/9.6.2005 o době zrání a uvádění na trh vín s označením původu nejvyšší jakosti a zemských vín, jakož i výrazech používaných pro označování těchto vín, pokud jde o metodu výroby nebo přípravy (vládní věstník, řada II, č. 818/15.6.2005).

C. Tradiční výrazy

— Tradiční výrazy v souladu s ministerským rozhodnutím č. 235309/7.2.2002 o schválení tradičních výrazů používaných pro vína (vládní věstník, řada II, č. 179/19.2.2002), které jsou spojeny s označením původu nebo zeměpisným označením.

Podle výše uvedeného ministerského rozhodnutí jsou tradičními výrazy, které lze použít na etiketách vín s chráněným zeměpisným označením (CHZO) Evia, tyto výrazy:

ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de blancs (Bílé víno z bílých hroznů), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de noir (Bílé víno z modrých hroznů), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΩΠΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ nebo ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΓΚΡΙΖΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de gris (Bílé víno z růžových hroznů nebo Bílé víno z šedých hroznů), ΚΟΚΚΙΝΕΛΙ / kokkineli (Kokkineli), ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ / Vin de collines (Víno z kopců), ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ / Vin de coteaux (Víno ze svahů).

D. Omezení týkající se názvů odrůd

Rozhodnutí č. 311498/10.7.2009 (vládní věstník, řada II, č. 1493/23.7.2009) zakazuje uvádění názvu odrůdy „Monemvassia“ na etiketách a obalech bílých vín.

Odkaz na specifikaci výrobku

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_evia170122.pdf

(1) Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.