[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 24.11.2009

KOM(2009) 649 v konečném znění

PRACOVNÍ DOKUMENT KOMISE

PODKLADOVÝ DOKUMENT EVROPSKÉ KOMISE RADĚ EPSCO KRIZE V OBLASTI ZAMĚSTNANOSTI TRENDY, POLITICKÉ REAKCE A KLÍČOVÁ OPATŘENÍ

PRACOVNÍ DOKUMENT KOMISE

PODKLADOVÝ DOKUMENT EVROPSKÉ KOMISE RADĚ EPSCO KRIZE V OBLASTI ZAMĚSTNANOSTI TRENDY, POLITICKÉ REAKCE A KLÍČOVÁ OPATŘENÍ

TRENDY NA TRZÍCH PRÁCE EU

Slabá hospodářská výkonnost má za následek pokles v zaměstnanosti a nezaměstnanost...

Do poloviny roku 2009 klesla zaměstnanost v EU ve srovnání s předchozím rokem o 4,3 milionu (1,9 %), a to bezmála ve všech odvětvích, s obzvláště výrazným zhoršením v oblasti stavebnictví a průmyslu. Výkonnost trhu práce se zhoršila ve všech členských státech, nejznatelněji však ve státech pobaltských, v Irsku a ve Španělsku, které všechny postihl vážný útlum trhu s bydlením, což vedlo k poklesu zaměstnanosti v odvětví stavebnictví. Oproti tomu v některých členských státech, jako např. v Belgii a Německu, zůstala míra zaměstnanosti vlivem krize relativně nedotčena, a to částečně díky rozsáhlému využití režimu zkrácené pracovní doby a dalších opatření (obrázek 1).

Obrázek 1: Procentuální změny v zaměstnanosti v členských státech EU ve 2. čtvrtletí 2008−2. čtvrtletí 2009

[pic]

Zdroj : Eurostat, národní účty Sezónně neočištěná data zdůrazňující rozdíly oproti předchozímu roku

... nárůst nezaměstnanosti je však dosud pod kontrolou

I přes jasné znaky zhoršení se evropský trh práce až dosud poměrně dobře drží, vezmeme-li v úvahu nečekanost hospodářského útlumu. Nezaměstnanost sice vzrostla (obrázek 2), ale méně, než jsme se bývali mohli obávat vzhledem k síle hospodářského poklesu a prudkému oslabení důvěry. Například vzdor výraznějšímu hospodářskému útlumu a silnějšímu poklesu důvěry podniků v EU ve srovnání s USA míra nezaměstnanosti v EU vzrostla do září 2009 o 2,1 procentního bodu ve srovnání s rokem předchozím, zatímco USA zaznamenaly nárůst o 3,6 procentního bodu. Míra nezaměstnanosti v EU si nicméně od jara loňského roku udržuje vzestupnou tendenci a do září 2009 vzrostla na 9,2 %, což je ve srovnání s jarem 2008 nárůst o 2,5 procentního bodu. Celková nezaměstnanost se zvýšila o více než o třetinu (38 %): nárůst z 6 na 22,1 milionů.

Obrázek 2: Míra nezaměstnanosti v jednotlivých členských státech EU

[pic]

Zdroj : Eurostat, statistická řada o nezaměstnanosti. Sezónně očištěná data Poznámka: Údaje pro UK červenec 2008–červenec 2009, EE, EL, IT a RO 2. čtvrtletí 2008 – 2. čtvrtletí 2009

... s tím, že dosud k nejpostiženějším patří mladí lidé, lidé s nízkou kvalifikací, migranti, a z nich pak především ti v dočasném pracovním poměru...

Krize postihuje muže a ženy různě. Zpočátku byli útlumem více zasaženi muži než ženy, neboť mnoho odvětví, která byla nejvíce postižena krizí, jsou z hlediska zaměstnanosti zaměřena převážně na muže[1]. Tvrdý dopad nicméně v posledních měsících zaznamenala i zaměstnanost žen, v čemž se odráží rozšíření krize do ostatních odvětví, které jsou z hlediska pohlaví promíšenější než odvětví, jež byla krizí zasažena jako první. Dochází také k trvalému silnému nárůstu nezaměstnanosti mezi mladými, (obzvláště zasaženi jsou přitom mladí muži), což poukazuje na stále naléhavější potřebu podpory při řešení nezaměstnanosti mladých. K nejzasaženějším patří rovněž málo kvalifikovaní a migranti s nízkou kvalifikací, což zčásti vypovídá o odvětvích a povoláních, které byly hospodářským útlumem nejvíce ohroženy, jako je práce ve stavebnictví a jiná málo kvalifikovaná manuální a pomocná a nekvalifikovaná povolání. Pokud jde o typ zaměstnání, jsou ztrátou práce relativně nejvíce postiženi lidé s dočasnými pracovními smlouvami. Ve všech případech jde o tradičně nejznevýhodněnější skupiny na trhu práce a současný hospodářský útlum jejich relativní situaci ještě zhoršil.

Obrázek 3: Nárůst míry nezaměstnanosti podle pohlaví, věku, kvalifikace a národnosti, 2. čtvrtletí 2008 – 2. čtvrtletí 2009

[pic]

Zdroj : Eurostat, výběrové šetření pracovních sil EU. Údaje neočištěné podle sezónních vlivů.

...a je stále pravděpodobné, že se podmínky na trhu práce ještě zhorší, než dojde k jejich zlepšení

I přes povzbudivé hospodářské signály z poslední doby bude třeba, alespoň zčásti, plnému dopadu hospodářské krize na trhy práce ještě čelit. Potvrdilo se sice, že celkově jsou trhy práce docela odolné, ale očekává se, že EU v období od 2009–2010 ztratí ještě přibližně 7,5 milionů pracovních míst a nezaměstnanost do roku 2010 potenciálně dosáhne výše okolo 10,3 %, což je více než 3 procentní body nad úrovněmi v roce 2008. Historická zkušenost ukazuje, že zaměstnanost podléhá vlivu hospodářských podmínek s určitým zpožděním, a většina prognóz naznačuje, že navzdory již pobíhajícímu oživení zůstane hospodářský růst ještě několik let mírný. Ostré zhoršení hospodářské situace na podzim loňského roku se projevil teprve v průběhu roku 2009 a lze proto očekávat, že podmínky na trhu práce se budou po nějaký čas ještě zhoršovat i po obnovení hospodářského růstu.

Z ukazatelů vyplývá podstatné hromadění pracovních sil: většina přizpůsobení totiž zatím probíhala ve smyslu poklesu produktivity, ale nikoli zaměstnanosti. . Dalším mechanismem přizpůsobení se prudkému poklesu poptávky a hospodářskému útlumu jsou ústupky ve formě snižování mezd kompenzované stabilitou zaměstnání.

Celkově se trh práce EU krizi přizpůsobil především sníženou produktivitou práce spíše než snižováním zaměstnanosti: v Rakousku, Belgii, Německu, Itálii a Nizozemsku proběhla téměř všechna přizpůsobení trhu práce formou poklesů produktivity, přičemž zaměstnanost se takřka nesnížila. Ve zvýšeném hromadění pracovních sil se odráží názor firem, že část poklesu produkce je dočasná (a proto se snaží vyhnout likvidaci lidského kapitálu, který je pro ně specifický), a také snahy v rámci veřejných politik zmírnit nárůst nezaměstnanosti, např. prostřednictvím režimů zkrácené pracovní doby.

Pokles výroby společně s hromaděním pracovních sil nicméně vede k výraznému zvyšování nákladů na jednotku pracovní síly. Pokud se produktivita práce nevrátí na běžnější úroveň, náklady na jednotku pracovní síly neklesnou a nezlepší se cenová konkurenceschopnost firem, vážně hrozí, že toto hromadění pracovních sil v příštích měsících poleví, což povede k dalšímu zhoršení situace v oblasti nezaměstnanosti, nedojde-li ke znatelnému zlepšení hospodářské činnosti.

DOSAVADNÍ POLITICKÁ ŘEŠENÍ

Balíčky fiskálních stimulů a národní plány obnovy zahrnují opatření v oblasti zaměstnanosti[2]...

EU a její členské státy včetně centrálních bank přijaly s cílem čelit těžké krizi velmi významná politická opatření. Národní plány obnovy zahrnují ustanovení pro oblast zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociálních politik. Celkový balíček stimulů EU v rámci programů obnovy členských států dosahuje výše 1,8 % HDP (obrázek 4). Situace v členských státech se různí, a to jak pokud jde o rozsah balíčků stimulů, tak pokud jde o dopad krize na růst a nezaměstnanost; některé státy byly krizí obzvláště postiženy, jako např. Lotyšsko a Litva, a musely se uchýlit k programům masivní konsolidace rozpočtu. Téměř polovinu opatření na obnovu, která členské státy přijaly, představují opatření na podporu řádného fungování trhu práce a zvýšení kupní síly domácností. Na opatření v těchto dvou kategoriích poskytlo největší fiskální stimuly Rakousko, Belgie, Finsko, Německo, Španělsko, Švédsko a Spojené království.

Obrázek 4: Přehled financování opatření na obnovu v rámci plánů na obnovu jednotlivých členských států EU

[pic]

Poznámka: V případě Maďarska je vykazováno hrubé financování ve výši 1,45 %.

Zdroj : útvary Komise

...a opatření členských států v oblasti zaměstnanosti zaměřující se na tři dohodnuté priority EU...

Řešení v rámci politiky zaměstnanosti pokrývá tři priority, na kterých se dohodla Evropská rada: udržování zaměstnanosti, vytváření pracovních míst a podpora mobility; zvyšování kvalifikace a sladění nabídky dovedností s potřebami trhu práce; zvyšování přístupu k zaměstnání a podpora domácností.

Celkově trhy práce EU nejprve reagovaly tím, že přizpůsobily produkci a celkovou pracovní dobu tak, aby čelily poklesu poptávky, spíše než aby snižovaly úroveň zaměstnanosti. Programy kompenzace krátkodobé praccovní doby, jejichž prostřednictvím mohou zaměstnavatelé požádat o dočasnou pomoc státu při dorovnávání mezd pracovníků se zkrácenou pracovní dobou, uchránily evropská pracovní místa před počátečním dopadem hospodářského poklesu. Dosavadní relativní odolnost trhu práce EU zčásti odráží zvýšené využívání vnitřních opatření pro přizpůsobení se (např. zkrácený pracovní režim, dočasné zastavení práce v podniku, atd.) s cílem zachovat stávající pracovní místa za současného zvýšení zaměstnatelnosti pracovníků, včetně těch nejzranitelnějších, prostřednictvím posílených programů odborné přípravy (CY, DE, ES, HU, IE, IT, LT, NL, AT, PT) a s cílem podpořit přechody mezi zaměstnáními (CY, CZ, ES a NL). Tato opatření byla nejúčinnější, když zahrnovala ustanovení, které podmiňovalo způsobilost předem stanovenými kritérii, např. odbornou přípravou související s prací v zájmu zvýšení zaměstnatelnosti pracovníků a usnadnění jejich možného přechodu do nového zaměstnání – např. v CZ a NL, kde se odborná příprava stala povinnou pro všechny pracovníky se zkráceným pracovním úvazkem, ale také v AT, BE, DE, HU. Přísnější podmínky uložené firmám např. v AT, HU, NL a SI by měly rovněž omezit riziko umrtvených ztrát nebo odkládání někdy nevyhnutelné restrukturalizace společnosti/závodu.

Možnosti odborné přípravy a pobídky k ní se ve většině zemí s ohledem na krizi rozšířily, přičemž odborná příprava během zaměstnání se čím dál více považuje za klíčový nástroj zlepšení zaměstnatelnosti těch, kteří již v zaměstnaneckém poměru jsou. Lepší řešení potřeb trhu práce, modernizace a zlepšování správní kapacity veřejných služeb zaměstnanosti je zásadní prioritou pro řadu členských států. Několik vnitrostátních veřejných služeb zaměstnanosti (např. UK, NL, BE, DE, FI, SE) zavedlo zvláštní režimy včasného zásahu – často v partnerství se sociálními partnery, obcemi a dalšími zúčastněnými subjekty na trhu práce – s cílem zajistit rychlé a bezpečné přechody pro ty, kterým hrozí propuštění z práce, a tím předejít dlouhodobé nezaměstnanosti.

Mnoho členských států přijalo jako součást svých balíčků pro obnovu opatření na posílení podpory příjmů nejzranitelnějších občanů, např. zvýšením úrovně minimálního příjmu nebo minimální mzdy, rozšířením či prodloužením doby poskytování dávek v nezaměstnanosti, posílením dalších sociálních dávek nebo zavedením daňových úlev nebo osvobození od daní pro specifické skupiny. Některé členské státy dále investují do své infrastruktury zdravotní péče, dlouhodobé péče, péče o děti nebo sociálního bydlení. To má dvojí cíl: podporu zaměstnanosti a zlepšení přístupu k sociálním službám pro všechny, včetně těch nejzranitelnějších. Je to obzvláště důležité pro to, aby se posílila zaměstnanost žen a rovnost mezi ženami a muži a zamezilo se odchodům některých pracovníků z trhu práce, jak tomu bylo během dřívějších hospodářských poklesů.

Byla přijata řada opatření na podporu aktivního začlenění těch, kteří mají nejdále k trhu práce, a zaměstnanosti těch, jimž nejvíc hrozí vyloučení: posílení veřejných služeb zaměstnanosti s cílem umožnit individualizovanější podporu (BG, DK, DE, EL, ES, FR, LT, NL, PT, AT, SI, UK); rozšíření přístupu k odborné přípravě (BG, CZ, DE, EL, FR, FI, IE, LT, PT, UK); financování zaměstnanosti u těch, kdo mají nejdále k trhu práce (FR, HU, LT) a zvláštní podpora zaměstnanosti zdravotně postižených osob (ES, RO). V některých členských státech byly zavedeny dočasné úlevy na pojistném na sociální zabezpečení s cílem posílit poptávku po práci během krize; byla zavedena zvláštní opatření zaměřená na starší pracovníky, která mají za cíl zabránit využívání režimů předčasného odchodu do důchodu. (PL, PT).

POLITICKÝ RÁMEC

Přiměřeným politickým rámcem zůstávají tři priority, které stanovila Evropská rada.

Udržování zaměstnanosti, vytváření pracovních míst a podpora mobility

Ačkoli bezprostřední a dlouhodobé dopady pobídek a obnovných opatření na zaměstnanost nejsou ještě podrobně posouzeny, je zjevné, že zatím se ukazují jako účinný nástroj pro zamezení růstu míry nezaměstnanosti v několika zemích, a to zvláště pokud jde o zkrácené pracovní úvazky (STWA). Prokazuje se, že opatření budou nejúčinnější, budou-li vytvořena za účasti sociálních partnerů, a že výdaje na pobídky by neměly být odkládány v důsledku složitých postupů vyřizování žádostí.

Vzhledem k očekávanému dalšímu nárůstu nezaměstnanosti mohou režimy zkrácených pracovních úvazků nadále krátkodobě sloužit svému účelu za předpokladu, že budou účinně časově limitované a přiměřeně zacílené a budou se vztahovat pouze na firmy, u nichž lze pokles poptávky přesvědčivě připsat mimořádným a dočasným okolnostem. Podmínky trhu práce se proměňují, a proto je nutné kritéria způsobilosti, délky trvání a konkrétní údaje o rozpočtech těchto režimů každých 6 měsíců revidovat, což umožní lepší zacílenost a správa prostředků. Krátkodobá opatření mohou ale také u společností vést k výraznému nadstavu zaměstnanců, a proto je třeba doplnit je opatřeními podporujícími zaměstnatelnost a usnadňujícími přechody na trhu práce.

Pokud jde o soulad s dlouhodobými cíli, zkrácené pracovní úvazky zajišťují jistotu spojenou se stávajícím zatěsnáním pracovníka: jistota mizí při odchodu z chráněného zaměstnání. V souladu s dlouhodobým přístupem flexikurity je klíčové poskytnout obecnější jistotu zaměstnanosti, která lidem v případě potřeby umožní přechod do produktivnějších oblastí hospodářství. Možným postupem je zkombinovat zkrácené pracovní úvazky s odbornou přípravou a zavést nebo rozšířit systém zaměstnaneckých výhod nebo daňových úlev. Vzhledem k závažnosti a povaze současné krize je velmi pravděpodobné, že bude zapotřebí značná restrukturalizace, až hospodářství krizi překoná (týká se to např. stavebnictví, finančních služeb, automobilového průmyslu). Jinými slovy, může dojít k tomu, že propouštění, k němuž nedochází dnes, může nastat v pozdější fázi, zejména pokud se obnova bude probíhat pomalu.

Zlepšení situace na trzích práce rovněž vyžaduje zvýšené úsilí, pokud jde o podporu vytváření pracovních míst. Řada členských států již zavedla finanční pobídky a dotace pro nábor pracovníků za účelem vytvoření či udržení pracovních míst pro určité skupiny pracovníků. Zahájení podnikatelské činnosti nebo investice do rozšíření podniku lze usnadnit snížením byrokratických a správních požadavků na společnosti, jakož i větší dostupností služeb financování a pomoci pro nové podnikatele a společnosti. Měly by se zvážit pobídky k investicím do inovativních a rozšiřujících se odvětví (jako jsou „zelená“ a také „bílá“ pracovní místa); podobně je důležitým zdrojem vytváření pracovních míst i sociální ekonomie, neboť je méně závislá na obchodním cyklu a často poskytuje služby vyžadující hodně pracovních sil a vykazující společenskou prospěšnost.

Zvyšování kvalifikace a sladění nabídky dovedností s potřebami trhu práce:

S narůstající nezaměstnaností a ubývajícím počtem volných pracovních míst je zásadní mít k dispozici účinné systémy aktivace. Větší důraz na odpovědnosti uchazečů o zaměstnání by měl jít ruku v ruce s poskytováním vysoce kvalitních služeb a programů pro hledání zaměstnání a přiměřených náhrad příjmu, zejména lidem s velmi špatnými pracovními vyhlídkami.

Řešení nezaměstnanosti vyžaduje posílení aktivních politik trhu práce, lepší zaměření programů a služeb a zvýšení kapacity veřejných služeb zaměstnanosti. Cílem je zaručit jistotu plánů jednotlivců (rozvoj dovedností, zaměstnatelnosti a bezpečnostních sítí sociální ochrany) a jistotu náboru pracovníků pro podniky za současného řešení zvýšené volatility na trhu práce a hrozby (masivního) propouštění. Měl by se zvážit přístup „nejprve odborná příprava“ pro muže a ženy čelící obtížím při získávání nového zaměstnání. Pro celou oblast pracovních sil je pak klíčové zvyšování a obnova kvalifikací k zajištění adaptability a zaměstnatelnosti v nejisté době. Poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy by měli pružně reagovat na narůstající potřeby trhu práce v časech krize. Aktivní politiky trhu práce musí rovněž řešit potřeby mladých lidí, pro které je často největší překážkou v přístupu k podpůrným programům a získání prvního zaměstnání nedostatek pracovních zkušeností.

Profesní mobilita, mobilita v rámci odvětví i mobilita geografická mohou usnadnit přechody do nových zaměstnání a pomoci zabránit dlouhodobé nezaměstnanosti. Přístup na bázi včasného zásahu vyžaduje neustálou spolupráci mezi veřejnými službami zaměstnanosti a zaměstnavateli, aby k zásahu došlo před tím, než dojde k vlastnímu propouštění. Klíčový význam má rovněž zvýšená spolupráce mezi službami zaměstnanosti, veřejnými orgány, organizacemi odborné přípravy a především zaměstnavateli a sociálními partnery pro zajištění odpovídajících služeb, včetně kvalifikačních a rekvalifikačních programů a praktické přípravy pro mladé. Tato spolupráce je rovněž nepostradatelná, pokud jde o přípravu pracovních sil na nová zaměstnání zítřka, a to zejména v rozšiřujících se odvětvích.

Zlepšování přístupu k zaměstnání a podpora domácností:

Jedním z klíčových faktorů pro lepší přístup k pracovním místům a kontakt se světem práce je způsob uspořádání systému daní a dávek. Za tímto účelem musí být posílena komplementárnost mezi aktivními politikami trhu práce a systémy daní a dávek. Aspekty systému daní a dávek, jako jsou např. tzv. pasti nezaměstnanosti nebo společné rodinné zdaňování, mohou odrazovat druhotné výdělečné osoby a hlavní pečující osoby od vstupu či opětovného vstupu na trh práce nebo setrvání na něm, a to zejména na bázi plného úvazku. Má-li se zachovat kontakt starších pracovníků s trhem práce, musí se zamezit příležitostem časného odchodu z trhu práce. Snížení nemzdových nákladů práce by mohlo být nástrojem zejména k tomu, aby se pomohlo lidem kteří jsou z vícero důvodů znevýhodněni (osoby s nízkou kvalifikací, mladí lidé a starší pracovníci), které pro ně setrvání na trhu práce představuje.

Zvýšením nezdanitelných limitů daně z příjmu může vést k podstatné daňové úlevě, která má velký význam pro výdělečné osoby s nízkým příjmem, na které je také zacílena. Švédsko zavedlo daňové úlevy na příjmy z výdělečných zaměstnání. To je v souladu s dlouhodobými cíli dosáhnout toho, aby se práce vyplatila, a očekává se, že to bude mít dlouhodobý přínos pro zaměstnanost.

Snižování nemzdových nákladů práce je důležitým opatřením ke zvýšení, ale také k udržení zaměstnanosti, existuje ale velké riziko nákladů z umrtvených ztrát: snižování daní, příspěvky sociálního zabezpečení a dalších nemzdových nákladů práce pro zaměstnavatele by měly být vítány pouze tehdy, mají-li tato opatření okamžitý vliv na rozhodnutí zaměstnavatele najmout nebo udržet personál – kupříkladu poskytnutím subvencovaných smluv na částečný úvazek s atraktivnějšími podmínkami pro společnosti.Nelze-li očekávat žádný okamžitý vliv, pokud jde o najímání personálu, byly by krátkodobě efektivnější jiné dočasné vládní výdaje o stejné hodnotě s cílem podpořit nárůst zaměstnanosti přímo v odvětvích, která vyžadují hodně pracovních sil a narážejí na kvalifikační překážky (např. odvětví péče). Bude zapotřebí věnovat obzvláštní pozornost podpoře příjmů domácností, dokud nedojde k oživení trhu, ačkoli možnosti členských států se v tomto ohledu evidentně různí. Dávky jsou v některých případech příliš nízké, nebo jsou limitovány jen na velmi omezenou dobu. Na druhé straně je třeba řádně definovat formu a objem dávek, aby příjemce neodrazovaly od přijetí zaměstnání. Pracovníci se smlouvou na dobu určitou nebo s částečným úvazkem by měli rovněž požívat výhody pojištění proti nezaměstnanosti a dalším sociálním rizikům. Je také třeba věnovat více pozornosti osobám samostatně výdělečně činným, které často nemají pojištění proti ztrátě práce, a mladým lidem, kteří se nacházejí ve zvlášť obtížné situaci.

Pro zmírnění nepříznivých sociálních dopadů jsou zásadní přímé sociální transfery, neboť nabízejí rychlou pomoc těm nejpotřebnějším a dávají přímý pozitivní stimul hospodářství; vlády mohou využít existujících kanálů, aby dostaly dávky k domácnostem, a lze proto pohotově využít kritéria pro určení. Forma dávek by měla podporovat činnost a přizpůsobení se změně, a tím přispívat k lepší výkonnosti trhu práce, až se hospodářství vzchopí. Nicméně transfery vládních příjmů domácnostem čerpají z velmi omezených zdrojů a často přímo zvyšují úroveň veřejného dluhu. Tyto transfery mohou rovněž vytvářet závislost na sociálních dávkách a vést ke snížení nabídky pracovních sil a následně způsobují neefektivnost a špatné fungování trhů práce. Proto by měly být ve chvíli, kdy se trh práce zotaví, výdaje na dávky sníženy.

V zemích, které vykazují nerovnováhu mezi nejistými krátkodobými smlouvami a smlouvami trvalými, dochází k masivnímu propouštění pracovníků s dočasnými smlouvami . V zájmu zvýšení práv této skupiny pracovníků přijaly členské státy různé přístupy: některé omezily maximální dobu trvání dočasných smluv na 2 roky jako součást nového protikrizového opatření; jiné prodloužily maximální dobu trvání dočasných smluv na dobu přesahující 2 roky. Ve všech případech je klíčové, aby sociální partneři a orgány pracovali společně s cílem zajistit, aby se na trhu práce udržel co největší počet pracovníků a aby právní předpisy v oblasti zaměstnanosti a smluvní ujednání zajišťovaly přiměřená práva a povinnosti pro zaměstnance i zaměstnavatele. To znamená řešit segmentované trhy práce prostřednictvím reforem v souladu s přístupem flexikurity, který převádí pozornost z ochrany v zaměstnání na jistotu zaměstnání v rámci trhu.

PĚT KLÍČOVÝCH ČINNOSTÍ PRO ROK 2010 A DÁLE

Vážnost současného hospodářského útlumu ospravedlňuje pokračování a prosazování politik trhu práce a poskytování podpory příjmů těm nejpotřebnějším, třebaže se podle očekávání HDP příští rok vzchopí. Jakmile začne hospodářství růst, bude nutné postupně přenášet důraz z krátkodobých krizových opatření na strukturální reformy trhu práce zaměřené na stimulaci možného růstu a na přivádění lidí na trh práce, jak nedávno zdůraznil Výbor pro zaměstnanost[3]. V zájmu podpory zaměstnanosti bude rovněž zapotřebí zvýšit věkovou hranici pro odchod do důchodu, aby lidé mohli a byli motivováni pracovat déle, a to prostřednictvím politik trhu práce, které podpoří lepší postupy na pracovištích, pokud jde o řízení věkové struktury, a ambiciózních reforem pracovních pobídek v rámci důchodových systémů. Flexikurita a aktivní začleňování za tímto účelem poskytují integrovaný rámec, který členským státům umožňuje zvolit přiměřenou kombinaci priorit odpovídající jejich trhu práce a sociální situaci a úkolům. Obzvláště významné jsou strategie flexikurity, které usnadňují přechody do zaměstnání, odstraňují překážky začleňování a umožňují přechody na lepší pracovní místa v rámci trhu práce. V souladu se obecnými zásadami EU v oblasti flexikurity je naprosto zásadních pět klíčových činností pro zmírnění negativních dopadů krize na zaměstnanost a návrat k trvalému růstu zaměstnanosti po skončení krize:

1. Investovat do účinných opatření a získávání dovedností na trhu práce s cílem zamezit dlouhodobé nezaměstnanosti

Nejvyšší prioritou je investovat do účinných opatření na trhu práce, přiměřené sociální ochrany a příslušných opatření v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s cílem zamezit tomu, aby se z nezaměstnanosti stal strukturální jev. Zajistí-li se, že se muži a ženy udrží v zaměstnání, rozšíří se základna plátců daní a těch, kteří odvádějí platby sociálního pojištění, a tak se přispěje k udržitelnosti veřejných financí, makroekonomické stabilitě a dobře fungujícím systémům sociální ochrany. Je třeba posílit služby zaměstnanosti, aby pomohly všem potřebným, včetně mladých lidí a pracovníků, kterým hrozí propuštění z práce. Zásahy by měly být včasné a zaměřené a měly by usilovat o komplementárnost s ostatními opatřeními zaměřenými na ekonomické zatraktivnění práce, jakož i podporu bezpečnějších přechodů, a snížit nečinnost a trvání období nezaměstnanosti. To by mělo být spojeno s opatřeními zaměřenými na to, aby lidé mohli a byli motivováni pracovat déle, a to prostřednictvím politik trhu práce, které podpoří lepší postupy na pracovištích, pokud jde o řízení věkové struktury, a ambiciózních reforem pracovních pobídek v rámci důchodových systémů. Nejlepších výsledků dosahuje osobní podpora se zaměřením na hledání práce pro lidi s vysokým potenciálem zaměstnanosti a komplexní, specializovaná pomoc těm, kteří čelí více obtížím. Lidé nezaměstnaní a pracovníci se smlouvou na dobu určitou, jakož i pracovníci v upadajících odvětvích, by měli dostat příležitost navštěvovat programy pro zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci. Tyto programy by měly být specificky zaměřené, aby odpovídaly budoucím potřebám dovedností na trhu práce a předjímaly budoucí oživení trhu.

Členské státy se vybízejí k tomu, aby lépe využívaly stávajících evropských fondů, zejména ESF a EFRR, na podporu oživujících opatření, včetně posílení účinnosti a kapacity veřejných služeb zaměstnanosti ke zlepšení efektivnosti služeb poskytovaných těm, kteří hledají zaměstnání, a pracovníkům společností, které procházejí restrukturalizací.

2. Pomoci podnikům vytvářet nová pracovní místa

Je zásadní podporovat vytváření pracovních míst tím, že se pomůže začínajícím podnikům a posílí služby na pomoc novým podnikatelům a společnostem. Existuje zejména velký potenciál mezi ženami pro vytváření podniků, a ten je zapotřebí využít. Mělo by pokračovat úsilí o zvýšení přístupu k financím a dostupnosti úvěrů, jakož i pobídky společnostem k vytváření a udržování pracovních míst a nabídkám možností praktické přípravy. Intenzivnější a konstruktivní dialog se sociálními partnery jsou zásadní též proto, aby se zajistilo, že vývoj mezd bude odrážet produktivitu a situaci na trhu práce na úrovni odvětví i lokálně.

Lze lépe využít ESF, EFRR a další fondy EU k podpoře podnikatelské sféry, samostatně výdělečné činnosti i malých a středních podniků a mikropodniků. Ku pomoci mohou být finanční pobídky k inovacím a odborné přípravě, a to na jedné straně při zkoumání potenciálu rozvíjejících se odvětví, nových technologií a nových způsobů podnikání a na druhé straně při rozvíjení sociální ekonomie.

3. Chránit pracovní místa prostřednictví flexibilní organizace práce

S narůstající nezaměstnaností je klíčovým nástrojem pro ochranu pracovních míst vnitřní flexibilita: režim zkrácené pracovní doby lze i v roce 2010 považovat za účinný způsob zachování zaměstnanosti pracovníků, kteří by jinak byli propuštěni z práce, a to i v rámci malých a středních podniků. Tyto režimy mohou krátkodobě zmírnit sociální dopad krize, ušetřit firmám nemalé náklady spojené s propouštěním a (opětovným) najímáním pracovních sil a zabránit ztrátám lidského kapitálu, který je pro firmy specifický. Tyto režimy však musí být upravené tak, aby byly ekonomicky stabilní a udržitelné: měly by být spojené s (re)kvalifikací, vztahovat se pouze na společnosti se silnými základy a jejich trvání a kritéria pro způsobilost by měly být podrobovány pravidelnému přezkumu. U odvětví a společností čelících strukturálním ztrátám v oblasti vnější konkurenceschopnosti se musí opatření zaměřit na to, aby vybavila pracovní síly dovednostmi potřebnými pro nová pracovní místa, a tím usnadnila přechod do oblasti činností, které zažívají růst.

4. Podporovat mladé a ty, kteří jsou nejvíce zasaženi krizí

Největší hrozbou, kterou nárůst nezaměstnanosti přináší, je perspektiva trvalého vyloučení. Pro mladé lidi, zejména pro ty s nízkou kvalifikací a ty na okraji, je již nyní obtížnější vstoupit či znovu vstoupit na trh práce. Měla by být posílena opatření na podporu zaměstnanosti zranitelných skupin, zejména opatření s cílem ekonomicky zatraktivnit práci prostřednictvím pracovních dávek, specifických snížení nemzdových nákladů práce a dalších dotací. Zejména u mladých mohou stáže nabízející pracovní zkušenost a učení, inovativní učební metody založené kupříkladu na konkrétních projektech, usnadnit přechod ze školy do zaměstnání. Flexibilní učební metody mohou přispět k postupnému získání nových dovedností a kvalifikací, postupu v rámci systému vzdělávání a nakonec pomoci při hledání místa na trhu práce. Pokud jde o pracovníky s nízkou kvalifikací a starší nezaměstnané osoby, je nejvyšší prioritou jim nabídnout přiměřenou odbornou přípravu s cílem zajistit jejich zaměstnatelnost. Trvalé vyloučení hrozí zejména ženám, především těm, které mají povinnost péče, neboť představují většinu osob neaktivních na trhu práce, nedobrovolných pracovníků na částečný úvazek a druhotných výdělečných osob. Je zapotřebí specifických opatření, aby se zabránilo odchodům žen z trhu práce a využilo se plného potenciálu, jejž skýtají rezervy ženských pracovních sil. Iniciativy pomoci při hledání zaměstnání a iniciativy podpory příjmů pro zranitelné osoby hledající práci je třeba lépe koordinovat a jejich dopad bedlivěji monitorovat, aby se zamezilo přílišným umrtveným ztrátám a negativním dopadům na systémy sociální ochrany. Způsoby řízení veřejných služeb zaměstnanosti by měly být rozvíjeny prostřednictvím účinné spolupráce s ostatními vládními, nevládními a soukromými institucemi (např. obce, nevládní organizace, obchodní komory, poskytovatelé odborné přípravy, agentury nabízející služby zaměstnanosti) a především se společnostmi a sociálními partnery, aby se vybudovalo partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem.

5. Zlepšit situaci lidí s nestandardními pracovními smlouvami

Nárůst nezaměstnanosti a jeho následné sociální náklady nadprůměrně postihují pracovníky s dočasnými a jinými nestandardními pracovními smlouvami, kteří často nebývají přiměřeně zajištěni systémy pojištění v nezaměstnanosti a aktivními politikami trhu práce (jejichž opatření jsou zpravidla spojená s dávkami). V současné situaci je klíčové zlepšit jistotu zaměstnání a podpořit přechody. Je rovněž zásadní řešit segmentované trhy práce prostřednictvím reforem v souladu s přístupem flexikurity, který znamená změnu zaměření z ochrany v zaměstnání na jistotu zaměstnání v rámci trhu. Sociální dialog může pomoci zajistit, aby se co největší možný počet pracovníků udržel na trhu práce a aby právní předpisy v oblasti sociálního zabezpečení a zaměstnanosti poskytovaly přiměřená práva a povinnosti pro zaměstnance i zaměstnavatele, a to v případě všech typů smluv.

[1] 'Growth, Jobs and Social Progress in the EU' (Růst, pracovní místa a sociální rozvoj v EU), Výbor pro sociální ochranu, září 2009

[2] Komise bude řešení krize v těsné spolupráci s Výborem pro zaměstnanost, Výborem pro sociální ochranu a Výborem pro hospodářskou politiku i nadále monitorovat. Detailnější přehled opatření v oblasti zaměstnanosti přijatých členskými státy je k dispozici na: http://www.eu-employment-observatory.net/resources/meetings/MISEPSwedenSummaryTables.pdf

[3] „Bringing more people into the labour markets“ (Přivést na trhy práce více lidí) EMCO ADHOC/18/201000