Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem nařízení Evropského Parlamentu a Rady o některých fluorovaných skleníkových plynech směrnice Evropského Parlamentu a Rady o emisích z klimatizačních systémů v motorových vozidlech a o změně směrnice Rady 70/156/EHS kterým / kterou se mění návrh Komise podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES /* KOM/2005/0713 konecném znení - COD 2003/0189A - COD 2003/0189B */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 23.12.2005 KOM(2005) 713 v konečném znění 2003/0189A (COD)2003/0189B (COD) STANOVISKO KOMISE podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o některých fluorovaných skleníkových plynech SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o emisích z klimatizačních systémů v motorových vozidlech a o změně směrnice Rady 70/156/EHS KTERÝM / KTEROU SE MĚNÍ NÁVRH KOMISE podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES 2003/0189A (COD)2003/0189B (COD) STANOVISKO KOMISE podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o některých fluorovaných skleníkových plynech SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o emisích z klimatizačních systémů v motorových vozidlech a o změně směrnice Rady 70/156/EHS 1. Úvod Podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES vyjádří Komise své stanovisko ke změnám navrženým Evropským parlamentem ve druhém čtení. Stanovisko ke změnám navrženým Parlamentem uvede Komise níže. 2. Souvislosti Návrh KOM(2003) 492 v konečném znění byl předložen dne 11. srpna 2003 Evropskému parlamentu a Radě v souladu s postupem spolurozhodování podle Smlouvy o ES. Evropský hospodářský a sociální výbor vydal své stanovisko dne 28. ledna 2004. Evropský parlament vydal své stanovisko při prvním čtení dne 31. března 2004. Podle stanoviska Evropského parlamentu a podle čl. 251 odst. 2 Smlouvy o ES přijala Rada formálně společný postoj dne 21. června 2005. Sdělení Komise ke společnému postoji bylo přijato dne 1. července 2005 a Evropský parlament přijal postoj při druhém čtení dne 26. října 2005. 3. Cíl návrhů Navrhované nařízení a směrnice stanoví: i) právní rámec, který přispěje ke snižování emisí flurovaných skleníkových plynů, na něž se vztahuje Kjótský protokol, a tím ke splnění a překonání cílů uvedeného protokolu Evropskou unií a členskými státy; ii) právní rámec, který rovněž usnadní fungování vnitřního trhu. 4. Stanovisko Komise ke změnám navrženým Evropským parlamentem Pokud jde o nařízení, přijal Evropský parlament dne 26. října 2005 26 z 45 předložených změn. Z 26 změn přijatých Parlamentem může Komise přijmout v plném rozsahu čtyři změny, sedm změn částečně a dalších osm změn v zásadě. Zbývajících sedm změn je pro Komisi nepřijatelných. Pokud jde o směrnici, přijal Evropský parlament jednu změnu, kterou Komise nemůže přijmout. 4.1 Nařízení 4.1.1 Změny přijaté Komisí 4.1.1.1 Změny přijaté v plném rozsahu Změna 10 zavádí prvek „předcházení“ emisím a rovněž omezení emisí fluorovaných skleníkových plynů, který se již používá ve vztahu k únikům uvedeným v článku 3. Změna 13 dále rozvíjí definici hermeticky uzavřených systémů a dále ji vysvětluje. Změna 24 je pouhým odkazem na změnu 23, kterou Komise v zásadě přijímá. Změna 29 zahrnuje energetickou účinnost jako prvek, který je třeba zohlednit při posuzování toho, zda by měly být zakázány nové výrobky a zařízení obsahující tyto plyny.Komise se domnívá, že tyto změny jsou v souladu se stávajícím zněním, zdokonalují jej, usnadní provádění nařízení a přispějí k jeho účinnosti. Proto je Komise může přijmout. 4.1.1.2. Změny přijaté částečně Změna 2 (bod odůvodnění) stanoví, že jednotlivé členské státy, které mají podle dohody o sdílení břemene podle Kjótského protokolu různé cíle, by měly mít možnost pro splnění svých cílů přijímat jednotlivá opatření. Není však uvedeno, že tato opatření musí být slučitelná se Smlouvou a nařízením. Nový bod odůvodnění (3a) je přijatelný pouze v tomto znění: „(3a) Příloha II rozhodnutí 2002/358/ES stanoví různé cíle snížení emisí pro jednotlivé členské státy. Je proto třeba, aby členské státy přijaly opatření ke splnění svých cílů podle Kjótského protokolu, pokud jsou tyto cíle slučitelné se Smlouvou." Změna 11 dodává řadu vysvětlení k článku 1 (oblast působnosti). Většinu těchto změn je možno přijmout, ale bylo by vhodné zachovat slovo „kontrola“ namísto navrhovaného „omezení použití“. Znění týkající se této poslední otázky se navrhuje v souvislosti se změnou 17. Změna 16 mění slovo kontrola na „se kontrolují“ a nahrazuje zařízení související s hermeticky uzavřenými systémy slovem „obvody“. Druhá část je přijatelná, ale Komise by raději než „kontrolovány“ zachovala slovo „kontrola“. Znění navrhované v souvislost se změnou 17 by mohlo být řešením tohoto problému definice. Změna 17 nahrazuje slova „kontrolovány na těsnost“ slovy „kontrola těsnosti“ a zpřesňuje jazyk, pokud jde o metody nepřímého měření. První část nemůže Komise přijmout. Pokud jde o druhou část, bylo by ji možné přijmout s určitými úpravami a znění by možná mohlo vyhovět obavám, pokud jde o použití slova „kontrola“. „Pro účely tohoto odstavce se „kontrolou těsnost“" rozumí, že se u zařízení nebo systému zjišťují zejména úniky pomocí metod přímého měření, kdy se zvláštní pozornost věnuje těm částem zařízení nebo systému, kde je největší pravděpodobnost vzniku úniku, nebo pomocí metod nepřímého měření, kdy se zvláštní pozornost věnuje provozním parametrům, které ukazují na únik fluorovaného skleníkového plynu. Tuto kontrolu těsnosti může provádět provozovatel s výhradou ustanovení článku 5.“ Změna 21 dodává slova „rozpouštědla a protipožární ochrana“ do hlavní kategorie aplikací v ustanovení o podávání zpráv, kterými se budou producenti a dovozci řídit při podávání zpráv. Komise by mohla přijmout zařazení systémů požární ochrany, ale nikoliv uživatelů rozpouštědel, protože existuje mnoho malých uživatelů a producentů a dovozců, kteří by měli se shromažďováním údajů značné problémy. Změna 25 zavádí řadu změn týkajících se ustanovení o označování, zejména uvádění potenciálu globálního oteplování. Komise by mohla tuto zásadu přijmout, ale domnívá se, že by bylo nejlépe tuto záležitost projednat ve výborech. Navržené znění je uvedeno níže: „Komise zváží, jak nejlépe označovat zařízení a výrobky obsahující fluorované skleníkové plyny, aby spotřebitelé těchto výrobků a zařízení získali úplné informace o vlivu na životní prostředí, a to i prostřednictvím analýzy životního cyklu. Dva roky po vstupu tohoto nařízení v platnost Komise případně stanoví označení, které se použije na tyto výrobky a zařízení v souladu s postupem uvedeným v čl. 11 odst. 2." Odstavec 1 změny 44 stanoví, že členské státy by měly podpořit alternativy a brát přitom zřetel na plyny s vysokým potenciálem globálního oteplování a že by členské státy měly Komisi informovat o zákazech. Komise by mohla přijmout první část odstavce 1 s určitými úpravami, ale domnívá se, že informace o zákazech nejsou nezbytné. Seznam aplikací podle odstavce 2 není nezbytný, a měl by proto být vypuštěn. „Aniž je dotčena Smlouva a zejména článek 87 této smlouvy, snaží se členské státy podpořit uvádění na trh zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny, jež jsou ohleduplnější k životnímu prostředí, a berou přitom zřetel na energetickou účinnost a výhody, které některé plyny nabízejí v určitých aplikacích." 4.1.1.3. Změny přijaté v zásadě Změna 3 je novým bodem odůvodnění o vysokém potenciálu globálního oteplování fluorovaných skleníkových plynů. To je v souladu s tím, co bylo uvedeno v příloze I nařízení, ale část znění je třeba opravit a vhodné znění je toto: „(3b) Některé fluorované skleníkové plyny, na něž se vztahuje Kjótský protokol a toto nařízení, mají vysoký potenciál globálního oteplování a dlouhou životnost v atmosféře.“ Změna 6 je novým bodem odůvodnění, který stanoví, že použití a provádění tohoto nařízení by mělo dát podnět technickým inovacím. Tato změna může být přijata s nepatrným přeformulování znění s důrazem na technické inovace: „6a) Použití a provádění tohoto nařízení by mělo podpořit technické inovace neustálým rozvíjením alternativních technologií, které jsou ohleduplnější k životnímu prostředí.“ Změna 7 je novým bodem odůvodnění, který stanoví, že nařízení by nemělo bránit členským státům v zachování nebo zavádění přísnějších ochranných opatření. Tato změna je podobná změně 2 a znění navrhované pro uvedenou změnu by bylo přijatelné pro změnu 7. Změna 15 dodává k zařízení pojem obvody. Obvod by se týkal všech částí zařízení, v nichž je používán fluorovaný skleníkový plyn, a jedná se o běžný termín v normách. V této souvislosti by mohlo být užitečné dodat před slovo obvody slovo „zejména“ . Změna 20 vyžaduje, aby se na společnosti a jejich pracovníky zabývající se údržbou a instalací zařízení, na něž se vztahuje toto nařízení, rovněž vztahovaly požadavky na osvědčení a školení. Komise v zásadě souhlasí s tím, aby se jednalo o „instalaci“, ale domnívá se, že by to bylo nepřiměřené v případě výměnných modulů. Údržba je široký pojem a na příslušné operace by se vztahoval pojem „obsluha“. Navrhované znění by bylo toto: společností a jejich příslušných pracovníků zajišťujících instalaci nevýměnných modulů, uvedených v článku 3 a 4, stejně jako pro ty, kteří zajišťují obsluhu nebo kontrolu těchto zařízení pro ………. Změna 22 vyžaduje, aby každý vlastník stacionárních aplikací uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. b) a c) obdržel od příslušného orgánu ke každému instalovanému systému registrační číslo. Bylo by dobré uvést, že toto číslo by mělo být používáno při veškerém vedení záznamů podle čl. 3 odst. 6. „Každý vlastník stacionárních aplikací uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. b) a c) obdrží od příslušného orgánu ke každému instalovanému systému registrační číslo. Toto číslo se použije při vedení záznamů podle čl. 3 odst. 6.“ Změna 23 vyžaduje, aby příslušné orgány členských států každé 2 roky přezkoumaly reprezentativní vzorek záznamů podle článku 3. Komise by ji mohla přijmout, pokud bude doba prodloužena na tři roky. Změna 43 počítá s určitým zpožděním při instalaci detektorů úniku do systémů požární ochrany. Tuto změnu by Komise mohla přijmout, pokud by zpoždění bylo dva roky a nebyla začleněna ustanovení o bezpečnosti a pojištění, neboť ta jsou zahrnuta nepřímo a Komise si nepřeje, aby tyto faktory ještě déle oddálily provádění nařízení. 4.1.2. Změny zamítnuté Komisí Změna 12 přináší jinou definici „uvádění na trh“, neboť nahrazuje producenta výrobcem. Stávající definice není nesrozumitelná ani dvojznačná, a tudíž by měla být zachována. Změna 14 zavádí definici „stacionárních“ aplikací. Komise se domnívá, že znění této změny by mohlo vést k nejasnostem a mělo by být zamítnuto. Změna 18 mění slovo „kontroly“ na „kontrolní opatření“. Odmítnutí této změny je v souladu se stanoviskem přijatým ke stejnému problému ve změnách 16 a 17. Změna 19 uvádí, že členské státy by měly usnadnit přeshraniční přepravu znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynu za účelem zneškodnění nebo regenerace. Tato změna je v zásadě přijatelná, ale na přeshraniční zasílání fluorovaných skleníkových plynů se bude vztahovat nově navrhované nařízení o „přepravě odpadů“. Komise se domnívá, že ji není nutné zahrnout do tohoto nařízení. Změna 27 požaduje, aby Komise předložila legislativní návrh do 31. prosince 2008, pokud jde o mobilní klimatizační systémy ve vozidlech jiných než automobilech a chladicí systémy v dopravě. Tuto změnu nemůže Komise přijmout, protože by musela předkládat návrhy do určitého data bez ohledu na to, co vyplyne z technických a ekonomických hodnocení, což by mohlo nepřiměřeně omezit právo iniciativy Komise. Cílem změny 42 je usnadnit úlohu Komisi a zvýšit transparentnost, pokud jde o vnitrostátní opatření ohledně fluorovaných skleníkových plynů, a rovněž dočasně zajistit oznamování ze strany členských států podle článku 176. Komise tuto změnu nemůže přijmout, protože již existuje systém oznamování vnitrostátních opatření a tato změna nepřináší žádnou přidanou hodnotu. Změna 45 říká, že nařízení nebrání členským státům v dodržování nebo přijímání přísnějších ochranných opatření. V zásadě byla přijata změna 7, která zavádí stejnou myšlenku v bodě odůvodnění. Tato změna však odkazuje na článek nařízení. Některé členské státy toho mohou využít jako odůvodnění jakýchkoli přísnějších opatření, i kdyby byla nežádoucí pro vnitřní trh. Ustanovení Smlouvy jsou přímo použitelná, tudíž je tato změna nepřijatelná. 4.2 Směrnice 4.2.1. Změny přijaté Komisí 4.2.1.1. Změny přijaté v plném rozsahu Žádné 4.2.1.2. Změny přijaté částečně Žádné 4.2.1.3 Změny přijaté v zásadě Žádné 4.2.2. Změny zamítnuté Komisí Změna 1 by umožňovala členským státům podporovat instalaci klimatizačních systémů používajících plyn, který je účinný a má nízký potenciál globálního oteplování, použitím finančních a jiných pobídek. Tato změna do návrhu nic nepřináší. Členské státy již mají možnost poskytovat finanční pobídky za předpokladu, že splňují předpisy o státní podpoře, zejména pokyny o státní podpoře na ochranu životního prostředí a rovněž o oznámení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti. Tato opatření musí být Komisi oznamována a musí být posuzována případ od případu. 5. Závěr Podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES mění Komise svůj návrh výše uvedeným způsobem. Komise by ráda zdůraznila, že je připravena hledat jednodušší řešení otevřených otázek, aby tak pozitivně přispěla k dohodovací fázi.