EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 20.7.2022 COM(2022) 360 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ „Bezpečná zima díky úsporám plynu“



SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ „Bezpečná zima díky úsporám plynu“ Nevyprovokovaná a neodůvodněná válečná agrese Ruska proti Ukrajině dramaticky ovlivnila trhy s energií, vyvolala kolísání cen a nejistotu v oblasti energetiky po celém světě, což mělo obzvláštní dopad na EU a její bezprostřední sousedství. Dne 18. května 2022 předložila Komise plán REPowerEU, jehož cílem je co nejdříve ukončit naši závislost na ruském plynu. Evropa musí v těchto opatřeních pokračovat a nadále plně ctít závazky k plnění cílů Zelené dohody pro Evropu, zároveň se však musí urychleně připravit na bezprostřední dopady, které by mohlo mít případné další narušení dodávek ruského plynu, včetně jejich úplného zastavení. Evropská rada ve svých závěrech ze dne 31. května a 23. června 2022 požádala, aby byly tyto přípravy, které by umožnily užší koordinaci s členskými státy a mezi nimi, neprodleně provedeny. V případě dalšího narušení dodávek nebo jejich úplného zastavení musí být Evropa připravena. V duchu evropské solidarity a spolupráce musí EU zajistit, aby plyn proudil tam, kde je ho nejvíce zapotřebí, a chránit tak naše domácí zákazníky i pracovní místa a hospodářství jako celek. Proto se EU v uplynulých měsících na takové narušení připravovala. Zejména pak Komise v rámci platformy EU pro nákup energie a členské státy spolupracovaly s alternativními dodavateli plynu na zajištění dodávek. Cílem plánu REPowerEU, který vychází z návrhů Zelené dohody, je urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie v celé EU a investic do energetické účinnosti. Komise a členské státy provedly hloubkový přezkum připravenosti. Spolunormotvůrci EU přijali nařízení EU o uskladňování zemního plynu, které stanoví právní požadavek na naplnění zásobníků před zimou. Komise usilovně pracovala a nadále pracuje na zajištění dalších alternativních dodávek. Toto sdělení doplňuje tento přístup tím, že se zaměřuje na stranu poptávky. Přináší přehled současné situace a kroků, které již byly podniknuty, a popisuje nástroje, které má EU k dispozici, aby mohla reagovat. Dále pak navrhuje další opatření pro koordinované snižování poptávky a zvyšování společného úsilí EU v oblasti dodávek. To je klíčové pro to, aby se minimalizovala možnost narušení dodávek v pozdějším období roku a náklady s tím spojené a aby se do budoucna díky využití váhy Unie zajistil nezbytný přístup k plynu pro evropské spotřebitele a odvětví. Za tímto účelem sdělení navrhuje nový evropský plán na snížení poptávky po plynu, který vychází z osvědčených postupů z celé Unie a který doprovází nařízení Rady, jež předpokládá okamžité doporučení pro dobrovolné snížení poptávky po plynu o 15 % ve všech členských státech v průběhu nejméně osmi následujících měsíců a zavádí postup pro vyhlášení závazného cíle snížení poptávky, pokud to bude nutné, a to kdykoli v příštích týdnech nebo měsících. Plyn nahrazený jinými palivy a energie ušetřená všemi uživateli během letošního léta je energií, která nám pomůže v zimě. Okamžité společné jednání vyvolá menší narušení a nižší náklady, usnadní solidaritu a zabrání nutnosti neplánovaných a nekoordinovaných opatření přijatých později v případné krizové situaci, kdy budou zásoby plynu docházet. Budeme také urychleně směřovat ke koordinovanému a nakonec společnému nákupu plynu a v budoucnu i vodíku z obnovitelných zdrojů, abychom zajistili budoucí energetické potřeby alternativními dodávkami. Provádění tohoto plánu na snížení poptávky po plynu v konečném důsledku vytvoří podmínky pro rychlejší a úplné ukončení dovozu ruského plynu v souladu s cíli plánu REPowerEU a zvýší energetickou bezpečnost a autonomii EU. 1. Příprava na zimu Jaká je současná situace?

Poptávka po plynu představuje 24 % celkové hrubé domácí spotřeby energie v Evropě. Rusko bylo po mnoho let hlavním dodavatelem plynu do EU. V loňském roce se EU v případě dodávek plynu spoléhala na Rusko z více než 40 %, což tedy činilo asi 10 % jejích celkových potřeb energie. Od loňského roku se dodávky ruského plynu do EU výrazně snižují, což představuje záměrný pokus využít energetiku jako zbraň. Celkově v červnu 2022 činily toky plynu z Ruska do EU méně než 30 % průměru let 2016–2021. EU čelila řadě náhlých, neopodstatněných a jednostranných opatření ze strany Ruska, které omezilo nebo zastavilo dodávky evropským zákazníkům, což narušilo hospodářskou činnost a zvýšilo ceny. Toky plynu plynovody z Ruska přes Bělorusko se zastavily a přes Ukrajinu se neustále snižují. Zastavily se také dodávky do pobaltských států, Polska, Bulharska a Finska. Dodávky do několika zemí, včetně Polska, Německa, Rakouska, Dánska, Slovenska, Nizozemska a Itálie, byly omezeny. Od poloviny června 2022 byly toky přes plynovod Nord Stream 1, jednu z největších dovozních tras do EU, pokráceny o 60 %. (Graf: Toky ruského plynu v roce 2022 ve srovnání s předchozími roky.) Tento sled snižování dodávek vedl k historicky vysokým a kolísavým cenám energie, což přispělo k inflaci, zvýšilo riziko hospodářského poklesu v Evropě a přineslo i významné negativní důsledky pro zaměstnanost a distribuční dopady. To pravděpodobně povede k nárůstu energetické chudoby a hrozí také prohloubení nerovností mezi členskými státy a regiony. Není důvod domnívat se, že se tento vzorec chování, který způsobuje nejistotu ohledně dodávek a doprovodný prudký růst cen, změní. Řada signálů spíše ukazuje na pravděpodobné zhoršení vyhlídek, pokud jde o dodávky plynu. EU se již v předtuše takového rizika začala připravovat na to, že kdykoli může dojít k dlouhodobému a případně úplnému přerušení dodávek plynu z Ruska. Zajištění alternativních dodávek zemního plynu a jeho nahrazení čistou energií, kdykoli je to možné, a jinými zdroji energie, pokud je to nutné, jsou základními prvky plánu REPowerEU, které přijaly za své členské státy, a zejména platforma EU pro nákup energie. Připravenost EU se musí opírat o solidaritu jakožto základní zásadu naší Unie. Kromě toho jsou všechny členské státy propojeny prostřednictvím jednotného trhu, který je hnací silou hospodářského růstu, inovací, tvorby pracovních míst a investic. Aby taková solidarita fungovala, měli by všichni aktéři usilovat o přijetí veškerých opatření, která mají k dispozici, aby zabránili dopadům možného úplného přerušení dodávek plynu z Ruska. Vzhledem k této vzájemné závislosti by rozvinutá krize měla v každém členském státě značné negativní dopady, ať už přímé, či nepřímé. Některé členské státy jsou sice vůči přímému dopadu významného nebo úplného přerušení ruských dodávek zranitelnější, ale pokud by tyto země čelily tomuto dopadu samy, mělo by to vážné dopady na ostatní ekonomiky. Výrazný hospodářský pokles v kterémkoli členském státě bude mít přímý negativní hospodářský dopad na jeho sousedy a další exportní partnery. To vyžaduje okamžité kroky k předvídání dalších rušivých opatření a k posílení odolnosti EU. Toto sdělení, včetně evropského plánu na snížení poptávky po plynu v příloze, se zaměřuje na nezbytná opatření na straně poptávky, přičemž vychází z plánu REPowerEU a plánu úspor energie v EU. Tato opatření ke snížení poptávky doplňují probíhající práce na zajištění alternativních dodávek, jak je uvedeno ve vnější energetické strategii EU, a urychlení přechodu na čistou energii. Členské státy by k nim měly přistoupit neprodleně a ve vzájemné úzké koordinaci, aby výrazně snížily riziko nadměrné nerovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v průběhu příští zimy i dalšího období. Tento postup může významně snížit rizika spojená s nedostatkem plynu, a to i pro odvětví, která jsou pro dodavatelské řetězce v EU, pracovní místa a růst, celkovou konkurenceschopnost a evropské hospodářství kriticky důležitá.

Průvodní návrh nařízení, který má stanovit rámec pro toto snížení poptávky, je podrobněji popsán v oddíle 3 tohoto sdělení. Silné a důvěryhodné koordinované opatření EU poskytne větší jistotu v nestabilní situaci na trhu, zvýší odolnost EU a omezí dopady na ceny způsobené nabídkou. Pomůže to před zimou naplnit další zásobníky tam, kde jsou kapacity k dispozici. Jednostranná opatření ze strany členských států by nebyla pro EU jako celek, a tedy ani pro jednotlivé členské státy optimální. Koordinovaná opatření EU mohou pomoci zachovat fungující průmyslové dodavatelské řetězce a integritu jednotného trhu v případě velkých otřesů v dodávkách. Jaké nástroje má EU již k dispozici a jaká opatření byla přijata před současnou krizí? Zaprvé, EU má pevný rámec pro dosažení klimatické neutrality do roku 2050 a snížení emisí nejméně o 55 % do roku 2030. Přechod na čistou energii a bezpečnost dodávek jdou ruku v ruce. Postupným odstraňováním naší závislosti na zdrojích fosilních paliv a snižováním celkové spotřeby energie v EU prostřednictvím vyšší energetické účinnosti posilují Zelená dohoda pro Evropu a balíček „Fit for 55“ bezpečnost dodávek v EU. Zadruhé, EU vypracovala regulační rámec pro řešení některých situací v oblasti bezpečnosti dodávek, který vychází ze zkušeností získaných z předchozích energetických krizí a z našich opatření přijatých po připojení Krymu a Sevastopolu k Ruské federaci v roce 2014. Podle nařízení o zajištění bezpečnosti dodávek plynu musí mít členské státy národní plány preventivních opatření a plány pro stav nouze založené na společném posouzení rizik, které provádějí regionální skupiny organizované podél tras pro dodávky. Jsou definovány tři vnitrostátní krizové úrovně: včasné varování, výstraha a stav nouze. Opatření, která mohou členské státy přijmout na každé z těchto úrovní, jsou definována v národních plánech pro stav nouze v oblasti bezpečnosti dodávek plynu. Hlavní zásadou je, že omezení toku plynu, příděly a omezování dodávek plynu se provádějí jako poslední možnost, když všechny ostatní možnosti, jako je například přechod na alternativní paliva, byly vyčerpány. Komise může na žádost jednoho nebo více členských států vyhlásit stav nouze na úrovni Unie nebo stav nouze na regionální úrovni pro konkrétně postižený zeměpisný region. V takových případech Komise koordinuje opatření dotčených členských států a může působit jako moderátor, pokud jsou zavedena opatření, která mohou nepřiměřeně omezit tok plynu do jiných členských států a třetích zemí, jako jsou členové Energetického společenství. To pomáhá zajistit, aby plyn proudil do zemí nejvíce postižených stavem nouze a k nejvíce postiženým zákazníkům. Nařízení o zajištění bezpečnosti dodávek plynu zahrnuje také mechanismus solidarity, který zaručuje dodávky pro „chráněné zákazníky“ definované jako domácnosti, dálkové vytápění, které nemůže přejít na jiná paliva, a některé klíčové sociální služby, jako je zdravotní péče. V případě vážného stavu nouze, kdy již nelze v členském státě dodávky chráněným zákazníkům zajistit, mají přímo propojené členské státy povinnost jednat solidárně a dodávat plyn tam, kde je ho nejvíce zapotřebí, i když to zahrnuje omezení dodávek jejich nechráněným zákazníkům. To je podmíněno bezodkladnou a spravedlivou kompenzací, která je vymezena dvoustrannými technickými, právními a finančními ujednáními, na nichž se členské státy musí předem dohodnout. Evropská koordinační skupina pro otázky plynu, skupina odborníků, které předsedá Komise a kterou tvoří odborníci z členských států, příslušných evropských sdružení a sekretariátu Energetického společenství, pečlivě sleduje bezpečnost dodávek v EU a v případě potřeby koordinuje opatření. Skupina má od začátku války proti Ukrajině klíčovou úlohu při řízení situace v oblasti bezpečnosti dodávek, zejména tím, že si vyměňuje informace a pomáhá koordinovat činnost členských států v souvislosti s vyhlášením včasného varování a výstrahy. Výše popsaný rámec však není zcela vhodný pro současnou krizi, protože je určen spíše pro řešení krátkodobých narušení v souvislosti s určitými částmi infrastruktury nebo krátkodobými extrémními povětrnostními podmínkami než pro řešení dlouhodobého narušení dodávek od hlavního dodavatele, které se týká několika tras současně. Proto je třeba tento rámec řízení upravit a stejně tak v něm hraje významnou úlohu pohled evropských a vnitrostátních ministerstev průmyslu. Zatřetí, EU stále více rozvíjí síť energetických propojovacích vedení a vnitřní trh s energií, díky čemuž lze dodávat plyn a elektřinu tam, kde je to potřeba. Tato aktivní politika napomohla diverzifikaci dodávek plynu, a co je stejně důležité, i tras přepravy plynu, a to díky investicím do přeshraniční plynárenské infrastruktury, projektům zpětného toku, jako je schopnost zpětného toku plynovodu Jamal mezi Německem a Polskem, a terminálům LNG v Pobaltí, střední a východní Evropě a v jihovýchodní Evropě. Mnoho projektů společného zájmu v rámci transevropské energetické sítě získalo finanční podporu EU prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy a politiky soudržnosti. Klíčové projekty posledního desetiletí

– Terminály LNG v Klajpedě, Svinoústí a na Krku a projekty BRUA a Baltic Pipe snížily historickou izolaci určitých regionů. – Dokončením plynovodů TAP a TANAP otevřela EU jižní koridor pro přepravu plynu, kterým nyní proudí plyn z Kaspického moře přímo do Evropy. – K dalším významným projektům patří propojovací plynovod mezi Polskem a Litvou (GIPL), Baltské spojení mezi Finskem a Estonskem, polsko-slovenský propojovací plynovod a řecko-bulharský plynovod (IGB). Tyto projekty hrají při nahrazování ruského plynu klíčovou úlohu. Výše uvedený vývoj výrazně zlepšil nebo zlepší situaci v oblasti bezpečnosti dodávek v EU, což umožní účinnou diverzifikaci dodavatelů a tras. Všechny jednotlivé členské státy, včetně historicky nejohroženějších zemí, jako jsou Bulharsko a Finsko, ukončily závislost na dovozu plynu z Ruska coby jediného zdroje. Co udělala EU pro zajištění bezpečnosti dodávek po ruské invazi na Ukrajinu? Po ruské invazi na Ukrajinu vypracovala EU plán REPowerEU, jehož cílem je co nejdříve ukončit závislost EU na ruských fosilních palivech. Za tímto účelem plán REPowerEU stanoví opatření týkající se diverzifikace dodavatelů energie, úspor energie a energetické účinnosti a navrhuje urychlené zavádění čisté energie, která by nahradila fosilní paliva v domácnostech, průmyslu a při výrobě energie, zejména prostřednictvím elektřiny a vodíku z obnovitelných zdrojů. Kromě toho mají členské státy a místní orgány dobré předpoklady k tomu, aby podporovaly opatření na úsporu energie přizpůsobená místním podmínkám. V rámci plánu REPowerEU přijala EU opatření na posílení bezpečnosti dodávek a odolnosti, která se týkají jak strany nabídky, tak strany poptávky. Zejména pak: ·V březnu 2022 byly navrženy nové právní předpisy EU, které mají zajistit naplnění podzemních zásobníků v EU na nadcházející zimu, v květnu je přijal Evropský parlament a Rada a dne 1. července vstoupily v platnost. Během minulé zimy byly zásoby plynu na znepokojivě nízké úrovni – o 10 procentních bodů nižší než v letech 2016–2018 –, ale navzdory snížené úrovni dovozu z Ruska a vysokým cenám, které snižují motivaci k uskladnění, nyní opět odpovídají historickému průměru – v současné době přesahují 64 %, což odpovídá 46 dnům zimní spotřeby. ·V prvním pololetí roku 2022 provedla Komise hloubkový přezkum všech národních plánů pro stav nouze v oblasti bezpečnosti dodávek plynu, což členským státům umožnilo posílit svou připravenost na případná rozsáhlá narušení dodávek. Komise rovněž důkladně sledovala situaci v oblasti bezpečnosti dodávek a provedla posouzení rizik, a to jak v případě plynu, tak v případě elektřiny, přičemž úzce spolupracovala s členskými státy, Evropskou sítí provozovatelů plynárenských přepravních soustav (síť ENTSOG) a Evropskou sítí provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (síť ENTSO pro elektřinu) – evropským sdružením provozovatelů přenosových soustav plynu a elektřiny. ·Komise zřídila platformu EU pro nákup energie, která má agregovat poptávku po energii na regionální úrovni a usnadňovat dobrovolné společné nákupy, zajišťovat co nejlepší využití infrastruktury, aby plyn proudil tam, kde je ho nejvíce potřeba, a spolupracovat s mezinárodními partnery pro dodávky, jako jsou Spojené státy, Norsko, Ázerbájdžán, Katar, Egypt, Izrael, Alžírsko a mnoho dalších. Tato spolupráce probíhá v souladu s vnější energetickou strategií EU. Zejména díky těmto opatřením získala EU k nahrazení ztrát ruského plynu od začátku roku nebývalé množství LNG a plynu z dalších plynovodů – viz rámeček níže. ·Komise v rámci platformy EU pro nákup energie zřídila pět regionálních skupin členských států, které mají nahradit dodávky ruského plynu a zlepšit bezpečnost dodávek v jednotlivých regionech, například vypracováním akčních plánů pro rychlé provedení – jak bylo velmi úspěšně realizováno v regionální skupině pro jihovýchodní Evropu. Tyto skupiny doplňují práci stávajících regionálních skupin na vysoké úrovni, které se zaměřují na urychlení klíčových projektů energetických propojení a projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a na důležité reformy energetického trhu; jedná se např. o skupinu na vysoké úrovni pro propojení plynových sítí střední a jihovýchodní Evropy. ·Komise spolupracovala s odborníky z průmyslu, aby zjistila potenciál pro přechod na jiná paliva a dobrovolné snížení poptávky a posoudila možné důsledky nekoordinovaných opatření na snížení poptávky po plynu ze strany průmyslových uživatelů.

Diverzifikace od začátku roku 2022 EU se zejména díky vyššímu dovozu LNG a dovozu přes plynovody úspěšně diverzifikuje od dovozu ruského plynu. V první polovině roku 2022 se díky úsilí EU v oblasti spolupráce s producenty LNG ve třetích zemích zvýšil dovoz LNG, který nepochází z Ruska, o 21 miliard m3 ve srovnání se stejným obdobím loňského roku. Dovoz z jiných než ruských plynovodů, konkrétně z Norska, Kaspického moře, Spojeného království a severní Afriky, vzrostl o 14 miliard m3. Naopak dovoz ruskými plynovody v uvedeném období klesl o 28 miliard m3 na celkových 44,6 miliardy m3, zatímco dovoz ruského LNG vzrostl o 3 miliardy m3. Těmito zvýšenými dodávkami EU v současnosti kompenzuje pokles celkového dovozu ruského plynu. Ve stejném období se dovoz LNG ze všech zdrojů (včetně Ruska) zvýšil o 24,3 miliardy m3 (59 %) oproti roku 2021. Současně dovoz LNG ze Spojených států dosáhl 30 miliard m3, zatímco v roce 2021 celkově činil 22 miliardy m3 (a v první polovině roku 2021 pouze 11,6 miliardy m3). Dne 25. března 2022 bylo ve společném prohlášení předsedkyně von der Leyenové a prezidenta Bidena oznámeno, že se v roce 2022 navýší dovoz LNG ze Spojených států do EU o 15 miliard m3, což je cíl, který má být naplněn zvýšením dodávek ze Spojených států. Podíl Spojených států na dovozu LNG do EU činil v červnu přibližně 46 %. Řada opatření přijatých od února, včetně opatření zaměřených na posílení rámce EU pro bezpečnost dodávek, je zaměřena na co nejrychlejší postupné úplné ukončení dodávek ruského plynu. Nejnovější narušení dodávek plynu z Ruska však naznačují značné riziko, že k úplnému jednostrannému zastavení dodávek ruského plynu může náhle dojít již v tomto roce. EU musí být na tento scénář připravena a přijmout dodatečná opatření, která budou odpovídat výzvě, kterou s sebou tento scénář přináší. Pokud se nyní spotřeba plynu sníží řádným způsobem, zmírní se budoucí náklady pro společnost. Přechod na společné nákupy v rámci platformy pro nákup energie je nezbytným doplňkem pro posílení koordinace na straně poptávky i nabídky a Komise urychlí svou práci na zprovoznění platformy do konce roku. Současně by společný nákup plynu mohl například posílit roli menších plynárenských společností a umožnit EU, která je největším dovozcem zemního plynu na světě, dosáhnout silnějšího postavení při nákupu, a to i na regionální úrovni, což by zlepšilo naši energetickou odolnost a dlouhodobější energetickou bezpečnost. Co očekávat? Bez ohledu na dosavadní dobrý pokrok v naplňování zásobníků simulace provedené Komisí a sítí ENTSOG ukazují, že v případě úplného přerušení dodávek od července do zimy 2023 by naplnění zásobníků nedosáhlo 80% cíle pro listopad stanoveného v novém nařízení EU o uskladňování zemního plynu. Simulace naznačují, že do začátku otopného období by naplnění zásobníků mohlo činit pouze 65 % až 71 %. Hlavní zjištění analýzy scénářů bez dodatečné připravenosti Podle prvního scénáře by při průměrných povětrnostních podmínkách a trvale vysokých dodávkách LNG činila mezera pro uspokojení poptávky po plynu v zimě 30 miliard m3 ve srovnání s průměrnou celkovou spotřebou EU za období srpen–březen ve výši 300 miliard m3. Podle tohoto scénáře by se zásobníky na konci března 2023 téměř vyprázdnily, takže by pro plynárenské období 2023–2024 nezbyla žádná rezerva. Podle druhého scénáře by zásobníky zůstaly na konci března 2023 na minimální úrovni 15 % a mezera na straně poptávky by v zimě odpovídala 45 miliardám m3.

V rámci přípravy na následující zimní období bude doplnění zásobníků v létě 2023 za předpokladu přetrvávajícího napjatého stavu na mezinárodních trzích s plynem pravděpodobně velmi náročné. Úroveň naplnění zásobníků v říjnu 2023 by v prvním scénáři dosahovala pouze 41 % a ve druhém scénáři 56 %. Neobvykle chladná zima nebo snížení dovozu plynu z jiných zdrojů (například v důsledku oživení hospodářského růstu na velkém trhu, jako je Čína) by zvýšily riziko, že v určitém okamžiku v tomto období bude nutné přistoupit k dalšímu drastickému snížení spotřeby. Náhlé snížení by poškodilo specifické části těch odvětví, která mají jen malý prostor pro přechod na jiná paliva – například tam, kde se plyn používá jako surovina pro průmyslové procesy – nebo pro omezení výroby bez velkých škod. Dostupnost plynu pro chráněné zákazníky, zejména domácnosti, podílející se na celkové spotřebě v EU méně než 37 %, by rozsáhlým narušením dodávek z Ruska v zásadě přímo ovlivněna nebyla. To však předpokládá, že nedojde k jiným nepředvídaným událostem. Nyní je nutné jednat rychle a rozhodně. Bez smysluplného úsilí o nahrazení plynu jinými palivy a snížení poptávky v nadcházejících týdnech by vážné narušení dodávek plynu v zimě 2022/2023 mělo významné dopady na evropské hospodářství a trhy práce a přímo či nepřímo by se dotklo všech členských států. Okamžité jednání by snížilo náklady související s náhlým narušením dodávek. Bylo by podstatně méně nákladné maximalizovat potenciál nahrazení jinými palivy a začít snižovat poptávku po zemním plynu již nyní, a to o mírné množství díky delšímu časovému předstihu, než náhle a bez řádné přípravy drasticky omezit poptávku v období špičky spotřeby (tj. v zimě). Uspíšením snížení poptávky by provozovatelé soustavy mohli optimalizovat kapacitu soustavy, včas přepravit více plynu ze západu na východ a naplnit více zásobníků, kde jsou kapacity k dispozici, s ohledem na příští zimu a zimu 2023/2024. Takovéto uspíšené a rozložené snížení poptávky by úplně předešlo případnému nedostatku v zimním období nebo jej omezilo o více než polovinu. Uspíšení snížení poptávky již nyní by umožnilo cílenou pobídku těm odvětvím, která mají potenciál snížit svou spotřebu například přechodem na paliva z obnovitelných zdrojů, nebo v každém případě na paliva s co nejnižšími emisemi, pokud je to možné, a to za podmínky úsilí o energetickou účinnost a zamezení dlouhodobým účinkům závislosti na uhlíku. Pokud jde o celkový makroekonomický dopad případného rozsáhlého narušení dodávek, koordinovaná reakce EU založená na solidaritě před zimou by omezila negativní dopad na HDP a zaměstnanost. Na základě potřeb identifikovaných ve scénářích sítě ENTSOG a při včasných opatřeních ke snížení poptávky by narušení dodávek z Ruska v případě průměrné zimy mohlo snížit HDP v průměru nejméně o 0,4 % pro EU jako celek a až o 0,6 % v případě scénáře chladné zimy. Vyčkávání s opatřením až do úplného narušení dodávek by však zvýšilo náklady nejméně o třetinu, částečně kvůli ztrátě příležitosti ke koordinaci a snazšímu přizpůsobení, což tento nárůst dále zvyšuje. V případě průměrné zimy by vyčkávání s opatřením mělo dopad v rozmezí 0,6 až 1 % HDP. V případě chladné zimy by se tyto náklady ještě zvýšily. Náklady spojené s odloženým opatřením v chladném zimním prostředí by výrazně znásobily náklady pro EU s dopadem na HDP v průměru mezi 0,9–1,5 %, a to zejména pro nejvíce dotčené členské státy. Aby se předešlo nedostatku plynu v nadcházejících měsících, činí celkové doporučené snížení poptávky po plynu ode dne 1. srpna do 31. března 2023 15 %.



2. Plán na snížení poptávky po plynu s upřednostněním kriticky důležitých zákazníků Evropský plán na snížení poptávky po plynu Výše popsaného snížení poptávky o 15 % lze dosáhnout okamžitým jednáním, a to prováděním plánu úspor energie a přijetím dalších opatření na úsporu plynu v nechráněných odvětvích s využitím osvědčených postupů a inteligentních kritérií pro stanovení priorit uvedených v připojeném evropském plánu na snížení poptávky po plynu. Plán stanoví zásady a kritéria pro koordinované snižování poptávky zaměřené nejen na ochranu dodávek plynu domácnostem a klíčovým uživatelům, jako jsou nemocnice, ale také na poskytování základních produktů a služeb pro hospodářství, odvětví rozhodující pro dodavatelské řetězce EU a pro konkurenceschopnost. Vychází ze stávajících národních plánů pro stav nouze, stávajících osvědčených postupů a cílených konzultací s průmyslem. Řízení poptávky by se mělo přednostně zaměřit na odvětví s lepšími možnostmi náhrady a lépe rozložit zátěž v rámci celého hospodářství, přičemž by se měly chránit HDP a zaměstnanost. Tím by se snížilo riziko překážek v navazujících odvětvích a inflačních tlaků a došlo by k účinnějšímu zajištění proti jiným rizikům (např. kruté zimě). Hlavní zásady plánu: náhrada, solidarita a úspory Náhrada: koordinované úspory poptávky po plynu podporou možností náhrady Veškeré úsilí členských států v oblasti výroby energie, odvětví a domácností by se mělo nejprve zaměřit na možnosti náhrady, které by umožnily odklon od používání zemního plynu, přičemž je třeba mít vždy na paměti kompromisy, které taková volba může znamenat, třeba při (opětovném) zavedení například uhlí do skladby zdrojů energie, byť jen na dočasném základě. Přednost má včasný a nákladově efektivní přechod na čisté zdroje energie, pokud je to technicky možné. Úsilí o diverzifikaci by mělo pokračovat také urychlením dokončení nezbytně nutných terminálů LNG nebo jiných plynárenských infrastruktur, zejména propojení, v kombinaci s úsilím EU o diverzifikaci dodávek LNG v rámci platformy EU pro nákup energie. Tam, kde není možné použít jiná, čistší řešení, bude třeba dočasně využít i možnosti nahrazení zemního plynu uhlíkově náročnějšími zdroji, jako je nafta nebo uhlí, a to s nezbytnými opatřeními na ochranu životního prostředí. Za tímto účelem lze na úrovni EU a členských států podporovat časově omezené možnosti přechodu na jiná paliva. Solidarita: předvídat a zmírňovat rizika úplného přerušení dodávek ruského plynu Otřesy v dodávkách plynu mají na členské státy a regiony různý dopad. K řešení těchto důsledků musí EU jednat napříč členskými státy a různými uživateli zemního plynu zcela solidárně. Přestože budou členské státy dotčeny různě, společné úsilí sníží závažnost dopadu na nejvíce zasažené členské státy, a naopak všechny členské státy budou mít ze společného postupu prospěch. Komise proto bude i nadále bedlivě chránit jednotný trh, zejména aby zabránila případnému omezení obchodu mezi členskými státy, a bude usilovat o to, aby nedošlo k narušení obzvláště klíčových hospodářských činností a kritických sociálních služeb. Pokud situace povede k tomu, že bude nutné plánovat omezující opatření, mělo by se tak dít soudržně a v koordinaci mezi členskými státy a s náležitým ohledem na zmírnění dopadu na zaměstnanost a příjmy. Aby taková solidarita fungovala v praxi, musí všechny členské státy a všichni sociální a hospodářští účastníci udělat vše, co je v jejich silách, aby se připravili a již nyní nahradili plyn jiným palivem nebo snížili poptávku po plynu, pokud je to možné. Tato koordinace vyžaduje zavedení vhodného systému řízení, který může využívat zdroje ministerstev energetiky a průmyslu ve všech členských státech, mít široký dosah a zapojit všechny skupiny spotřebitelů.

Úspory: přispět může každý S dalším snížením poptávky by se mělo počítat v oblasti vytápění a chlazení budov nebo ohřevu vody. Ve stavu nouze, kdy by mohla být ohrožena bezpečnost dodávek elektřiny, umožňují pravidla EU a vnitrostátní pravidla pro bezpečnost dodávek upřednostnit dodávky plynu některým kriticky důležitým plynovým elektrárnám a některým kategoriím chráněných spotřebitelů. Skutečnost, že jsou zajištěny dodávky plynu pro domácnosti a některé kriticky důležité plynové elektrárny, by však neměla bránit orgánům veřejné správy v přijímání dalších opatření ke snížení spotřeby plynu u chráněných zákazníků a v odvětví energetiky, jakož i v podpoře dobrovolného snižování spotřeby. To je nezbytné, aby se předešlo omezení průmyslových odběratelů, kteří jsou pro společnost a hospodářství kriticky důležití.

Obrázek níže představuje nejnovější hodnocení potenciálu různých typů opatření ke snížení poptávky po plynu a k překlenutí mezery. Budovy: omezení vytápění a chlazení Plán úspor energie ze dne 18. května v rámci plánu REPowerEU již identifikoval řadu potenciálních opatření na úsporu energie v budovách, přičemž se odhaduje, že by se mohlo ušetřit 11 miliard m3. Jednoduché změny chování, jako je snížení teploty v domácnosti, pokud tam již nízká teplota není, zkrácení doby sprchování, vypínání spotřebičů namísto jejich uvádění do pohotovostního režimu, účinné vaření, chlazení a mražení, jsou v souvislosti s účty za energii opatřeními s čistým pozitivním dopadem. Čím významnější snížení dobrovolná opatření přinesou, tím méně bude potřeba, aby průmysl v budoucnu omezoval spotřebu povinně. Nižší spotřeba plynu samozřejmě znamená nižší účty. Úspor plynu lze dosáhnout již v létě snížením špičkové spotřeby elektřiny (a tedy přímo spotřeby plynu) využívané k chlazení. Během „plynárenské zimy“ (říjen–březen) lze dosáhnout značných úspor zavedením alternativních zdrojů tepla pro dálkové vytápění, prostřednictvím tepelných čerpadel a inteligentních systémů řízení energie v domácnostech a kampaněmi na úsporu plynu, například snížením termostatu o 1° (s výjimkou těch, kdo nejsou schopni dostatečně vytápět své domovy již nyní) nebo používáním méně teplé vody. Dobře navržené systémy tarifů s bonusy a malusy mohou také podpořit změny chování a další úspory. Úspor lze dosáhnout také nařízením omezení vytápění veřejných budov, kanceláří, komerčních budov a otevřených prostor, jako jsou venkovní terasy, pokud je to technicky proveditelné a vymahatelné. V tomto ohledu je klíčová role orgánů veřejné správy, které jdou příkladem. Výroba elektřiny a tepla: úspora plynu, který není kriticky důležitý Existuje významný potenciál úspor plynu při výrobě elektřiny a tepla, a to snížením spotřeby elektřiny, změnou zdrojů energie a tepla a dovozem elektřiny. Komise požádala síť ENTSO pro elektřinu, aby odhadla dopad případného nedostatku plynu na výrobu elektřiny. Podle prvního odhadu je pouze polovina plynu spotřebovaného v odvětví elektroenergetiky považována za kriticky důležitou pro zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny. V současné době probíhá další analýza připravenosti elektroenergetiky na zimu, která by měla zohlednit dostupnost rezerv jaderných a vodních elektráren, které by mohly být v letošním roce více dotčeny. Tento první odhad však ukazuje na možnost ušetřit značné množství plynu. Například od začátku roku instalovala EU nejméně 20 GW nové kapacity energie z obnovitelných zdrojů. Přechod na alternativní paliva pro výrobu energie by mohl v příštích osmi měsících ušetřit značné množství plynu (viz graf na straně 11), a to vedle flexibility na straně poptávky, která snižuje poptávku ve špičce. Volba zdrojů energie pro výrobu elektřiny a tepla je v konečném důsledku na každém jednotlivém členském státě, přičemž je třeba zohlednit cíl EU v oblasti klimatu do roku 2030, jakož i dlouhodobý cíl klimatické neutrality, a také politiku EU v oblasti čistoty ovzduší a dopad jeho rozhodnutí na ostatní členské státy a kolektivní bezpečnost dodávek. Při probíhajících pracích na posílení připravenosti jednotlivých států a přezkumu plánování postupného zařazování elektráren do provozu a jejich vyřazování z provozu by měl být zohledněn dopad na Evropu s ohledem na nové aktuální okolnosti, včetně rizik v oblasti bezpečnosti dodávek a cen alternativních paliv na světových trzích s energií. Jedná se o klíčový aspekt vnitrostátních plánů rizikové připravenosti v elektroenergetice podle nařízení o rizikové připravenosti v odvětví elektroenergetiky, které Komise přezkoumává. Přechod na jiná paliva, ať už jsou oproti zemnímu plynu méně nebo více uhlíkově náročná a znečišťující životní prostředí, by za normálních okolností probíhal kvůli vysokým cenám plynu automaticky. Přechod na biomasu nebo naftu však vyžaduje, aby bylo zajištěno dostatečné množství uvedených alternativních paliv pro závody, které je používají, a aby byla přijata vhodná opatření pro uskladňování a sledování bezpečnosti dodávek těchto alternativních paliv. Některé členské státy odložily vyřazování jaderných elektráren z provozu. Jiné umožnily, aby byly uhelné či hnědouhelné elektrárny znovu uvedeny do provozu nebo aby zvýšily produkci. Členské státy by v souvislosti s přechodem na jiná paliva měly zohlednit zákaz dovozu uhlí a ropy z Ruska v rámci pátého a šestého balíčku sankcí EU, protože by to mohlo mít dopad na dostupnost dřívějších zdrojů dodávek. V případě ropy je zásadním prvkem optimální řízení stávajících nouzových zásob. Stávající nouzové zásoby ropy představují záchrannou síť, která se použije v souladu s pravidly EU a vnitrostátními pohotovostními plány. Přechod na jiná paliva může mít také vliv na znečištění ovzduší, a tím na zdraví lidí a ekosystémů, a také na spotřebu vody. Směrnice o průmyslových emisích umožňuje za určitých podmínek udělit spalovacím zařízením spalujícím zemní plyn, která přecházejí na ropu, výjimky z mezních hodnot emisí v případě naléhavé potřeby zachování dodávek energie. Tato výjimka je možná po dobu trvání potřeby, pokud je Komise řádně informována. Jak upřesnil Soudní dvůr, pokud se nejedná o práce nebo zásahy měnící stávající zařízení, nejedná se o záměr vyžadující nové povolení ve smyslu směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí. Analogicky by přechod na jiná paliva v elektrárně nebyl považován za záměr, pokud by se nejednalo o žádné práce nebo zásahy. V souladu s plánem REPowerEU se změna dočasného krizového rámce pro státní podporu týká možnosti poskytovat podporu na přechod na jiná paliva, a to přednostně na čisté zdroje energie.

Opatření pro přechod na jiná paliva by měla být navržena tak, aby neohrozila střednědobé cíle dekarbonizace a potřebu urychlit přechod na čistou energii, minimalizovala nárůst znečištění a neohrozila celkové dlouhodobé závazky členských států týkající se postupného odklonu od uhlí. Proto je zajištění toho, aby v budoucnu nevedla k závislosti na uhlíku, zásadní. Konečně pak EU spolupracuje s Ukrajinou a sítí ENTSO pro elektřinu na zvýšení obchodu s elektřinou mezi Ukrajinou a EU, aby podpořila Ukrajinu a zároveň poskytla sousedním členským státům uhlíkově méně náročnou alternativu. Průmysl: přechod na jiná paliva, další tržní opatření a inteligentní kritéria pro stanovení priorit Průmysl se již nyní potýká s vyššími cenami energií a některá odvětví již v důsledku toho čelí vysoké míře uzavírání provozů. Vysoké ceny plynu částečně zapříčinily, že se poptávka po plynu v EU v první polovině roku 2022 ve srovnání s předchozími roky snížila o 5 %. Tento trend bude pravděpodobně pokračovat, dokud budou ceny vysoké. Podrobnější popis opatření na úsporu plynu a přechod na jiná paliva je uveden v příloze tohoto sdělení. V odvětví průmyslu by se další reakce měla zaměřit na tržní opatření, která by motivovala ke snížení poptávky a omezila škody pro společnost a hospodářství. Plyn se používá jako surovina a zdroj energie v průmyslových odvětvích, jejichž technické možnosti a náklady na přechod na jiná paliva nebo snížení spotřeby se v jednotlivých sektorech výrazně liší. Tržní nástroje jsou účinným způsobem, jak nalézt nejvýhodnější možnosti snížení spotřeby. Komise důrazně podporuje osvědčené postupy, jako jsou vnitrostátní, regionální nebo společné dražby nebo systémy nabídkových řízení, které mají motivovat průmyslové spotřebitele ke snížení spotřeby tím, že odvětvím umožní nabídnout snížení spotřeby plynu. To by vedlo ke snížení současné agregované spotřeby plynu, takže by bylo k dispozici více plynu např. pro naplňování zásobníků. Tyto dražby nebo nabídková řízení by mohly být organizovány na přeshraniční úrovni, aby se maximalizovaly možnosti snížení poptávky zejména ze strany velkých přeshraničních zákazníků, kteří působí ve více členských státech. V tomto ohledu, jak je rovněž uvedeno v dočasném krizovém rámci pro státní podporu, umožňují pravidla EU pro státní podporu členským státům, aby za určitých podmínek motivovaly k dobrovolnému snížení poptávky po plynu, například prostřednictvím pobídek k přechodu na čistší zdroje energie. Komise v úzké konzultaci s členskými státy urychleně prozkoumá myšlenku dražeb na úrovni EU. Mezi další podobná tržní opatření, s nimiž se již v národních plánech pro stav nouze počítá, patří tzv. přerušitelné smlouvy, tj. opatření flexibility, kdy je poskytována předem stanovená finanční kompenzace za předem stanovenou úroveň snížení objemu plynu po dobu odpojení. Za stavu nouze může být po vyčerpání všech tržních a netržních opatření nutné, aby členské státy začaly částečně nebo úplně omezovat určité skupiny spotřebitelů, které ve svých plánech pro stav nouze určily v předem stanoveném pořadí. Přístupy k takovému stanovení priorit se v jednotlivých členských státech liší a mohou, ale nemusí brát v úvahu širší dopad na kriticky důležité segmenty hospodářství EU nebo světového hospodářství. V případě nekoordinovaných rozhodnutí hrozí velké riziko fragmentace jednotného trhu s nezamýšleným dopadem vnitrostátních rozhodnutí na ostatní země EU, jako jsme toho byli svědky během koronavirové krize. Koordinace je pro maximální zachování integrity jednotného trhu klíčová. Připojený evropský plán na snížení poptávky poskytuje členským státům pokyny k přezkumu a zlepšení jejich pořadí priorit za použití společných zásad a kritérií s cílem koordinovat a minimalizovat socioekonomický dopad v širším kontextu EU a zároveň zachovat evropskou solidaritu. V případě cíleného omezení dodávek bude rozhodující zmírnit jeho socioekonomický dopad. Tyto pokyny by měly členské státy jasně zohlednit při aktualizaci svých národních plánů pro stav nouze. Ty v případě potřeby budoucí koordinaci usnadní. Jak je uvedeno ve sdělení o krátkodobých intervencích na trhu, které doprovází plán REPowerEU, v případě regionálního mimořádného stavu nebo mimořádného stavu v Unii podle nařízení o bezpečnosti dodávek plynu by mohlo být rovněž nutné stanovit administrativní cenu plynu, která by pokryla období vyhlášeného mimořádného stavu v Unii.

Pro odvětví, která hrají strategickou úlohu pro fungování hospodářství a společnosti EU, by mohly být vyvinuty nové nástroje, které by je podpořily v jejich úsilí o náhradu, diverzifikaci a úspory, protože tržní cenové mechanismy dosahují svého potenciálu a tržní možnosti jsou vyčerpány. Posílené řízení solidarity a mechanismy na podporu spolupráce Situace vyžaduje mechanismus, který umožní Komisi a členským státům dále posílit spolupráci při řešení různých aspektů krize v jejím vývoji a při ochraně vnitřního trhu. Stávající Koordinační skupina pro otázky plynu může tento požadavek řešit tím, že se bude pravidelně a v případě potřeby scházet na úrovni generálních ředitelů a se zástupci ministerstev průmyslu. Bude hrát zásadní roli při sledování dopadu snižování poptávky na kriticky důležitá odvětví a hodnotové řetězce v celé EU a umožní nezbytnou výměnu informací, případně zapojí další příslušné zúčastněné strany, sociální partnery a politická fóra. Za stavu nouze by účinnou a bezodkladnou solidaritu usnadnilo uzavření dvoustranných dohod o solidaritě, které předpokládá nařízení o bezpečnosti dodávek plynu a které by vyjasnily technická, právní a finanční ujednání pro poskytování plynu právní úpravou chráněným zákazníkům sousedních zemí v případě krize. Je naléhavě nutné, aby všechny členské státy, které tak dosud neučinily, přípravu nezbytných dohod o solidaritě dokončily. Dvoustranné dohody o solidaritě však samy o sobě nemusí stačit. Koordinace na úrovni EU bude i nadále nezbytná. 3. Společný nástroj EU pro koordinaci snižování poptávky po plynu Nezbytné snížení poptávky může snížit rizika pro příští zimu pouze tehdy, pokud bude založeno na pevném závazku všech členských států dosáhnout našeho společného cíle. Vzhledem k bezprecedentní povaze krize v oblasti dodávek plynu a jejím přeshraničním dopadům navíc žádný členský stát nemůže sám dostatečně nebo účinně řešit riziko vážných hospodářských potíží v důsledku zvýšení cen nebo významného narušení dodávek. Aby byla společná příprava EU na zimu plně účinná, musí se opírat o spolehlivý regulační rámec, který zajistí koordinovanou a rychlou akci. Současné okolnosti odůvodňují použití regulačních pravomocí pro stav nouze stanovených v článku 122 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise proto navrhuje nařízení Rady, které umožní účinně řešit riziko nerovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na evropském trhu s plynem, a to i prostřednictvím nezbytného rámce řízení. V prvním kroku mají členské státy možnost provést nezbytné snížení na dobrovolném základě. Pokud by se situace zhoršila a ukázalo se, že je nutné aktivovat výstrahu na úrovni EU, byl by podle rámce stanoveného v návrhu na řešení stavu nouze zaveden závazný cíl snížení poptávky po plynu. Každý členský stát by po konzultaci se sousedními zeměmi stanovil opatření ke snížení poptávky. Návrh nařízení proto: ·Žádá všechny členské státy, aby vyvinuly maximální úsilí a pokračovaly v investicích do alternativ k ruskému plynu a dosáhly nezávazného cíle snížit svou poptávku o 15 % alespoň v příštích osmi měsících ve srovnání s průměrnou poptávkou za posledních pět let (2016–2021). To by za uvedené období umožnilo dosáhnout celoevropské úspory 45 miliard m3 plynu. Odpovídající úsilí o snížení by mělo vycházet z pokynů evropského plánu na snížení poptávky. ·Žádá členské státy, aby do konce září aktualizovaly své stávající národní plány pro stav nouze a stanovily konkrétní opatření na snížení poptávky, která se rozhodnou přijmout. ·Stanoví rámec řízení, který usnadňuje hodnocení úsilí všech členských států při investování do alternativ k ruskému plynu, snižování poptávky po plynu a zohledňování narušení dodavatelských řetězců EU v důsledku vnitrostátních opatření. ·Zavádí proces, který umožní v kterémkoli okamžiku v nadcházejících týdnech nebo měsících vyhlásit výstrahu na úrovni EU, pokud se situace a výhled z hlediska rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou budou vyvíjet negativně s rizikem vážného nedostatku plynu a významného zhoršení bezpečnosti dodávek. V takovém případě může Komise aktivovat závazné snížení o 15 %, aby zajistila celkové snížení v EU nezbytné pro bezpečnější zimu pro všechny. 4. Závěr a další kroky Nastal čas, aby EU předvídala rizika a aktivně zvýšila připravenost v oblasti bezpečnosti dodávek plynu. Je to signál všem veřejným orgánům, spotřebitelům, domácnostem, vlastníkům veřejných budov a dodavatelům energie, že nyní musí přijmout mimořádná a rychlá opatření k úsporám plynu, aby se snížily důsledky, které by pro hospodářství EU mělo možné narušení dodávek v příštích měsících. Pro odolnost EU a důvěryhodnost její reakce na vývoj událostí na geopolitické scéně je zásadní příprava na možné závažné narušení před příští zimou nebo během ní. Ta bude úspěšná pouze v případě, že ji díky svému zapojení do rozhodovacího procesu budou podporovat občané a další spotřebitelé. Nezávisle na krátkodobém úplném přerušení toků z Ruska sníží včasná společná opatření na úrovni EU v tomto kritickém okamžiku procesu naplňování zásobníků potřebu možného a bolestivějšího snížení poptávky později v zimě. Urychlením diverzifikace a provedením důvěryhodného snížení poptávky koordinovaným způsobem ve všech členských státech může EU vyslat trhu silný signál, že Evropa je na další narušení připravena. Je odolnější, lépe se vyrovnává s nepředvídaným vývojem a může pomoci zmírnit jeho cenové a hospodářské dopady.