EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 31.1.2012  
SEK(2011) 1546 final 
 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
kterou se m ění směrnice 2000/60/ES a 2008/105/ES, pokud jd e o prioritní látky v olasti 
vodní politiky 
  
{COM(2011) 876 final} 
{SEC(2011) 1547 final} 
 
 
CS 2   CS Prohlášení : Tento souhrn posouzení dopad ů je závazný pouze pro útvary Komise zapojené 
do přípravy a není jím dot čena výsledná verze jakéhokoli rozhodnutí, které komise p řijme. 
 
CS 3   CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
1.1. Souvislosti 
Rámcová sm ěrnice o vod ě 2000/60/ES vytvá ří komplexní rámec pro ochranu povrchových a 
podzemních vod, stanoví environmentální cíle v četně dosažení dobrého chemického a 
ekologického stavu a zp ůsob předcházení zhoršování stavu vod. Pro dosažení dobrého 
chemického stavu musí vodní útvary spl ňovat normy environmentální kvality stanovené pro 
některé chemické látky – prioritní látky –, které podle rámcové sm ěrnice o vod ě představují 
na úrovni EU riziko pro vodní prost ředí samotné nebo jeho prost řednictvím pro další cílové 
skupiny. N ěkteré prioritní látky jsou iden tifikovány jako prioritní nebezpe čné látky, protože 
jsou perzistentní, bioakumula tivní nebo toxické nebo vyvol ávají srovnatelné obavy. Krom ě 
dosažení dobrého chemického stavu rámcová sm ěrnice o vod ě vyžaduje, aby byla p řijata 
regulační opatření zaměřená na postupné snižování zne čištění prioritními látkami a na 
zastavení nebo postupné odstran ění vypoušt ění, emisí a únik ů prioritních nebezpe čných látek 
do vodního prost ředí. V sou časné době jsou přijímána regula ční opatření na úrovni členských 
států; opatření na úrovni EU vychází z jiných právních p ředpisů (např. z nařízení REACH, 
předpisů týkajících se používání p řípravků na ochranu rostlin, biocid ů). Rámcová sm ěrnice o 
vodě také připouští výjimku, která stanoví, že ur čité vodní útvary nemusí dosáhnout dobrého 
chemického stavu, pokud je jeho dosažení tec hnicky neproveditelné,  vyžadovalo by neúm ěrné 
náklady nebo ho neumož ňují přírodní podmínky.  
 Rámcová sm ěrnice o vod ě (čl. 16 odst. 4) požaduje, aby Komise p řezkoumala seznam 
prioritních látek alespo ň každé čtyři roky a sm ěrnice o normách environmentální kvality 
2008/105/ES ( článek 8) požaduje, aby roce 2011 Komise p ředložila výsledky svého prvního 
přezkumu v Evropskému parlamentu a Rad ě. Jako sou část přezkumu musí Komise mimo jiné 
posoudit, zda mají být i ji né látky uvedené v p říloze III sm ěrnice zařazeny do seznamu 
prioritních látek. Dále se požaduje, aby byly p řípadně identifikovány nové prioritní látky nebo 
prioritní nebezpe čné látky a podle pot řeby stanoveny normy environmentální kvality pro 
povrchové vody, sedimenty a biotu, a aby byly p řezkoumány stávající prioritní látky. O čekává 
se, že navrhované nové látky a zm ěny stávajících látek ovlivní  v roce 2015 aktualizaci plán ů 
povodí a program ů opatření. 
Požadovaný p
řezkum byl proveden ve spolupráci s pracovní skupinou E pro chemické 
aspekty v rámci spole čné provád ěcí strategie rámcové sm ěrnice o vod ě1, za účasti všech 
členských stát ů a široké škály zú častněných stran2. Součástí tohoto odborného/technické práce 
byla identifikace rizik pro vodní prost ředí, které p ředstavuje zne čištění chemickými látkami a 
stanovení norem environmentální kvality pro tyto látky. Metodika pro stanovení NEK a 
odvozených NEK byla p ředložena V ědeckému výboru pro zdravotní a environmentální rizika 
(SCHER3) k vyjádření stanoviska. Posouzení dopad ů bylo vypracováno na základ ě výsledků 
odborného/technické práce. 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/environm ent/water/water-framework/o bjectives/pdf/strategy.pdf  
2 http://ec.europa.eu/transparency/reg expert/detailGroup.cfm?groupID=371 , pod poli „ Sub-groups “, 
„Priority Substances “. 
3 SCHER je jedním z v ědeckých výbor ů, které poskytují Komisi nezávislé  poradenství. Skládá se ze 17 
vědců. Více informací je k dispozici na internetových stránkách 
http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/index_en.htm   
 
CS 4   CS V průběhu přezkumu seznamu prioritních látek byla zjišt ěna možná zlepšení sm ěrnice o 
normách environmentální kvality a možný mechanismus pro lepší zp ůsob určování dalších 
prioritních látek p ři budoucích p řezkumech; tato zlepšení js ou uvedena jako samostatné 
soubory možností. Preferovanou variantou je tedy balí ček možných opat ření. 
1.2. Jaké problémy je t řeba řešit? 
Existují tři hlavních problémy, které vyžadují řešení:  
i) dostupnost nových informací o rizicích, které mohou p ředstavovat stávajících prioritní látky 
a nové chemické látky pro vodní prost ředí. Nové chemické látky jsou vyvíjeny neustále, takže 
nemohly být všechny zahrnuty do  prvního seznamu prioritních látek; o látkách, které na 
seznamu jsou, mohou být k dispozici nové informace. ii) skutečnost, že n ěkteré z nejškodliv ějších chemických látek, které jsou již na seznamu 
prioritních látek nebo kt eré jsou navrženy k za řazení na tento seznam
4, jsou látky široce 
rozšířené perzistentní, bioakumulativní a toxické (PBT). Opat ření týkající se t ěchto látek, 
která již byla p řijata, velmi významn ě snížila jejich emise. Nicmén ě vzhledem k vlastnostem 
těchto látek, širokému rozší ření a potenciálu pro dálkový p řenos některé z nich p řetrvávají ve 
vodním prost ředí v koncentraci vyšší než NEK, zejména v sedimentech nebo v biot ě, a proto 
se v mnoha p řípadech neda ří dosáhnout cíl ů dobrého chemického stavu. Je t řeba posoudit t ři 
dílčí problémy: 
• Problém s interpretací výsledk ů: přítomnost široce rozší řených látek PBT vede v řadě 
případů k překročení NEK a nevyjdou najevo zlepšení dosažená u jiných látek, 
protože podle rámcové sm ěrnice o vod ě se stanoví chemický stav vodních útvar ů na 
základě hodnot všech prioritních látek.  
• Volba matrice pro monitorování; sm ěrnice o normách environmentální kvality v 
současné dob ě umožňuje členským stát ům vybrat si monitorovací matrici pro 
jednotlivé prioritní látky, a to bu ď matrici pro vodu, sedime nty nebo pro biotu. Látky 
PBT mají tendenci hromadit se v sedimentech nebo biot ě a ani s pomocí nejnov ějších 
analytických metod nebývají ve vod ě snadno stanovitelné. Členské státy, které 
uplatňují normy environmentální kvality vztahující se na vodu, mohou nevhodnou 
interpretací dosp ět k závěru, že vodní útvary pat ří do kategorie útvar ů v „dobrém 
chemickém stavu“ i p řesto, že sediment nebo biota obsahují prioritní látky na 
úrovních p ředstavujících riziko. 
• Pokles snahy monitorovat široce rozší řené látky PBT: jakékoli zm ěny koncentrace 
široce rozší řených látek PBT v životním prost ředí pravd ěpodobně nastanou až 
v dlouhodobém horizontu a proto jsou tendence snížit četnost monitorování a po čet 
monitorovacích míst oproti p ůvodním p ředpokladům podle rámcové sm ěrnice zřejmě 
oprávněné.  
iii) skute čnost, že z monitorování není k dispozici dostatek vhodných údaj ů, na jejichž 
základě by bylo možné posoudit expozici a tak není ani možné v nadcházejících p řezkumech 
zařadit nové látky do seznamu prioritních. Pro sou časné stanovení priorit byla zpracována 
velmi rozsáhlá monitorovací databá ze, ale bylo by lepší postoupit ješt ě dále; pokud látka ješt ě 
není regulována, nebude pravd ěpodobně ani monitorována ve v ětším rozsahu, ale pokud není 
monitorována a ani koncentrace v životním prost ředí nemohou být spolehliv ě modelovány, 
nemusí být odhad rizika na úrovni EU dostate čně podložen a d ůvody pro regulaci nemusí být 
dostatečně odůvodněné. 
                                                 
4 Látky PBT zahrnuty na seznam prioritních látek jsou podle definice prioritní nebezpe čné látky. 
 
CS 5   CS 2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Znečištění vod má významný p řeshraniční rozměr. Celých 60 % území EU leží ve spole čném 
povodí (ES, 2007). Politiku omezování zne čištění povrchových vod na úrovni Unie stanoví 
článek 16 rámcové sm ěrnice o vod ě, který spolu s článkem 8 sm ěrnice o normách 
environmentální kvality stanoví základní princi py pro sestavení seznamu prioritních látek a 
jeho přezkum. Související otázky, kterými se zabývají jednotlivé varianty, se týkají fungování 
právních p ředpisů. 
3. CÍLE 
 
Následující tabulka uvádí obecné a specifické cíle v řešení jednotlivých problematik, díl čích 
problémů a variant: 
 
Problematika Díl čí 
problematika Obecný cíl Specifické cíle Varianty 
 
Stávající látky Zvážit nejnov ější vědecké 
poznatky  
Získat nové poznatky 
monitorováním (poznatky o 
rizicích a ú činnosti opat ření 
přijatých pro omezení nebo 
odstranění emisí)  A2  
Nové informace o 
rizicích pro životní 
prostředí a lidské 
zdraví 
 
Navrhované 
látky  
Snížení rizik , které p ředstavují 
určité látky pro vodní prost ředí 
nebo jeho prost řednictvím  
Identifikovat nové látky, které 
představují riziko a stanovit pro 
tyto látky NEK 
Získat nové poznatky 
monitorováním (viz výše)  A3a–A3c 
 
Prezentační 
problémy Zlepšit komunikaci o zlepšování 
kvality vod v rámci provád ění 
rámcové sm ěrnice o vod ě B2a–B2b 
 
Výběr 
monitorovací 
matrice  Doplnit stávající legislativu o 
předpisy pro výb ěr nejvhodn ější 
monitorovací matrice  B3a–B3b  
 
Specifické problémy s 
všudypřítomnými 
látkami PBT 
 
Četnost 
monitorování  
 
Zlepšit fungování sm ěrnice 
o normách environmentální 
kvality 
Snížit administrativní náklady 
členských stát ů tím, že bude 
umožněna větší flexibilita 
monitorování široce rozší řených 
látek PBT s tím, že se zachová 
účinnost monitorování  B4a–B4b 
Znalostní základna – Za jistit odpovídající nástroje, 
které by na úrovni EU 
v budoucnu umožnily lépe ur čit 
látky vzbuzující obavy pro 
vodní prost ředí nebo jeho 
prostřednictvím  Poskytnout mechanismus pro 
zlepšení znalostní základny a 
zefektivnit ur čování prioritních 
látek v budoucnu  C2–C3 
 
4. MOŽNÉ VARIANTY  
4.1. Možné varianty podle prioritních látek 
První soubor možných vari ant vychází ze na za řazení látek do p řílohy X rámcové sm ěrnice 
o vodě, (opětovné) stanovení jejich statusu (pri oritní látka nebo prioritní nebezpe čná látka) a 
přezkoumání celoevropských norem environmen tální kvality nebo zavedení nových NEK pro 
tyto látky. Varianty jsou pln ě založeny na výsledcích odbor né technické práce. Jsou 
 
CS 6   CS kumulativní, se řazeny podle teoreticky se zvyšujících dopad ů, přičemž léčiva jsou za řazena 
jako poslední, protože dosud nebyla rámcovou sm ěrnicí regulována. Varianta A1 
nepředstavuje žádnou zm ěnu současného seznamu. 
Varianta Látka Zm ěna nebo 
stanovení 
NEK pro vody?  Navržená 
NEK pro 
biotu? 
 Změna v 
určení jako 
prioritní látka nebo 
určení jako 
nebezpečná 
prioritní 
látka? 
anthracen A N N 
poly-BDE A* A  N 
DEHP N N A 
olovo A N N 
naftalen  A N N 
nikl A* N N 
polyaromatické uhlovodíky     
 benzo(a)pyren A* 
 benzo(b)fluoranten A* 
 benzo(k)fluoranthen A* 
 indeno(1,2,3-c,d)pyren A* A  
 benzo(g,h,i)perylen A* N N 
fluoranten A* A  N Varianta A2: Zm ěna NEK 
nebo statusu stávající prioritní látky 
trifluralin N N A 
dikofol A A A 
PFOS  A A A 
chinoxyfen A N A Varianta A3a: Zm ěny 
seznamu stávajících 
prioritních látek a (vybrané) 
látky přílohy III dioxiny a PCB s 
dioxinovým efektem N A A 
aclonifen A N N 
bifenox A N N 
cybutryn A N N 
cypermethrin A N N 
dichlorvos A N N 
HBCDD  A A A 
heptachlor/heptachlorepoxid A A A Varianta A3b: Zm ěny 
seznamu stávajících 
prioritních látek, (vybrané) látky přílohy III a další nové 
látky krom ě léčiv 
terbutryn A N N 
17 α-ethinylestradiol (EE2) A N N 
17 β-estradiol (E2) A N N Varianta A3c: Zm ěny 
seznamu stávajících 
prioritních látek, (vybrané) 
látky přílohy III a další nové 
látky včetně léčiv diklofenak A N N 
U stávajících prioritních látek znamená A* zm ěnu NEK o více než jeden řád. Jiné zm ěny 
NEK u stávajících prioritních látek (ozna čené pouze A) jsou malé. 
4.2. Možné varianty podle široce rozší řených látek PBT a podle úrovn ě znalostní 
základny 
Třemi dílčími problémy spojenými se široce rozší řenými látkami PBT se zabývají díl čí 
varianty B2a a b, B3a a b, B4a a b. Tyto díl čí varianty, varianty týka jící se látek A2–A3C a 
varianty C2–C3 týkající se  znalostní základny na sob ě vzájemně nezávisí. Varianty B3a a B3b 
by se mohly vztahovat na všechny priori tní látky, nejen na široce rozší řené látky PBT. 
 
CS 7   CS  
Varianta Popis 
B1: Beze zm ěny  Bez změny stávajícího uplat ňování směrnice o normách environmentální kvality 
a rámcové sm ěrnice o vod ě 
B2a: Umož ňuje oddělené 
vykazování široce rozšířených látek PBT Umožňuje členským stát ům, aby v hodnocení plánu povodí uvád ěly široce 
rozšířené látky PBT odd ěleně od zbývajících prioritních látek / prioritních 
nebezpečných látek, ale zárove ň aby je stále zahrnovaly do hodnocení 
chemického a celkového stavu. 
B2b: Vyn ětí široce 
rozšířených látek PBT z 
hodnocení chemického 
stavu Široce rozší řené látky PBT se z hodnocení chemického stavu úpln ě vyjmou s 
tím, že zůstane zachována povinnost tyto látk y monitorovat a podávat zprávy o 
vývojových trendech. Dobrého stavu by mohlo být dosaženo spln ěním NEK pro 
ostatní prioritní látky. 
B3a: Výb ěr matrice podle 
citlivosti analytických metod Členské státy si budou moci matrici vybrat s výjimkou p řípadů, kdy dostupná 
analytická metoda spl ňuje pracovní kritéria
5 u jedné matrice, ale u ostatní(ch) 
nikoli, nebo v p řípadě, že pracovní kritéria nespl ňuje žádná analytická metoda, 
ale v případě jedné matrice dosahuje výrazn ě lepších výsledk ů než ostatní a jsou 
k dispozici NEK na úrovni EU alespo ň pro matrici s „nejlepšími výsledky“. 
B3b: Pevn ě stanovená 
matrice Výběr matrice pro monitorování a kontrolu souladu by byl pro každou látku 
pevně stanoven na úrovni EU. 
B4a: Podmín ěné snížení 
monitorování 
všudypřítomných látek 
PBT Omezení povinnosti monitorování všudyp řítomných látek PBT, jsou-li spln ěny 
určité stanovené podmínky: dostatek informací o p řítomnosti látky ve vodních 
útvarech (zejména v sedimentech nebo biot ě), tj. solidní informa ční základ pro 
systém monitorování. 
B4b: Nepodmín ěné snížení 
monitorování všudypřítomných látek 
PBT Nižší požadavky na sledování široce rozší řených látek PBT by byly uvedeny ve 
směrnici o normách environmentální kvality bez podmínek. 
C2: Vědomostní základna: 
seznam pro monitorování bez zákonné povinnosti Vytvoření dobrovolného mechanismu pro monitorování látek, které p ředstavují 
možné riziko pro vodní prost ředí nebo jeho prost řednictvím, na úrovni EU 
pomocí „dynamického“ seznamu (n a který budou látky pravideln ě přidávány 
nebo z něho odstraňovány), aby bylo zajišt ěno poskytování vysoce kvalitních 
celoevropských údaj ů z monitorování pro ú čely stanovení priorit. Asi 20 látek 
by bylo na seznamu zahrnuto neustále a monitorováno členskými státy na 250–
300 reprezentativních místech v celé EU dle dohodnutých technických pokyn ů.  
C3: Znalostní základna:  
seznam pro monitorování se zákonnou povinností Zavedení mechanismu jako u varianty C2, ale se zákonnou povinností členského 
státu provád ět monitorování. 
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
5.1. Dopady variant podle volby prioritních látek 
Varianta Pozitivní dopady Negativní dopady 
A2 Lepší a rozsáhlejší znalosti o rozsahu 
rizik, soulad s nejnov ějším vědeckým 
pokrokem, který umož ňuje členským 
státům a dalším politikám, aby p řijaly 
nezbytná opat ření ke snížení rizik 
způsobených t ěmito látkami. 
Lepší ochrana lidského zdraví a 
biologické rozmanitosti ve vodním Významné potenciální náklady na 
modernizaci n ěkterých pr ůmyslových 
závodů a čistíren městských odpadních vod 
(na nikl), aby spl ňovaly hodnotu 2 μg/l 
RP–NEK, v závislosti na místních 
podmínkách. (Odhad Spojeného království činí přibližně 2 miliardy EUR celoživotní 
investice a další provozní náklady na 
                                                 
5 Sm ěrnice Komise 2009/90/ES vyžaduje, aby členské státy používaly analytické metody, které spl ňují 
určité minimální požadavky na kvalitu ve vztahu k NEK. Pokud nejsou k dispozici metody, které 
splňují taková minimální kritéria, m ěly by být použity nejlepší dostupné metody, které nevyžadují 
nadměrné náklady. 
 
CS 8   CS prostředí. obsluhu.). Nižší náklady, pokud bude RP-
NEK nastavena na 4 μg/l. 
 
A3a Stejné, jak je uvedeno výše, plus: další 
informace o riziku, které p ředstavují další 
látky, a o ú činnosti souvisejících opat ření. 
Cenná data a informace pro rozhodování v rámci politik pro p řípravky na ochranu 
rostlin, chemické látky, emise a nakládání 
s odpady. 
Další ochrana lidského zdraví a 
biologické rozmanitosti ve vodním prostředí. Významné potenciální náklady na 
modernizaci n ěkterých pr ůmyslových 
závodů a čistíren městských odpadních vod 
(na nikl), v závislosti na místních podmínkách. 
Další náklady na monitorování ve výši 4–
9,6 milionu EUR ro čně pro celou EU. 
Náklady související s náhradou 
chinoxyfenu, nebudou-li zahrnuty v základním scéná ři. 
A3b Stejné, jak je uvedeno výše, plus:  cenná 
data a informace pro rozhodování v rámci 
politiky pro biocidy. Další ochrana lidského zdraví a 
biologické rozmanitosti ve vodním 
prostředí. Další kumulativní náklady na monitorování 
(nad rámec varianty A2) ve výši 12–28,8 
milionu EUR ro čně pro celou EU. 
Vedle náklad ů varianty A3a 
nesouvisejících s monitorováním: 
potenciální náklady na náhradu (v p řípadě 
potřeby cybutrynu a terbutrynu, možná 
cypermethrinu v rámci chovu losos ů). 
A3c Stejné, jak je uvedeno výše, plus:  lepší 
informace o rozsahu zne čištění 
způsobeného lé čivy a celoevropské NEK 
jako kritéria pro rozhodování o možných 
opatřeních na úrovni členských stát ů.  
Další ochrana lidského zdraví a 
biologické rozmanitosti ve vodním 
prostředí. Další kumulativní náklady na monitorování 
(nad rámec varianty A2) ve výši 15–36 milionů EUR ročně pro celou EU.  
Kromě nákladů varianty A3b 
nesouvisejících s monitorováním:  Případné náklady na další modernizaci 
čistíren městských odpadních vod na 
odstranění E2, pokud je to místn ě potřebné 
a jeho odstran ění v rámci varianty A2 není 
dostatečné, a snížení emisí E2 ze zví řat do 
vod. 
Náklady na monitorování jsou pravd ěpodobně nadhodnoceny u variant, které zahrnují více 
látek; nebo ť například náklady na odb ěr vzorků rostou pomaleji se zvyšujícím se po čtem 
látek. 
5.2. Dopady variant podle široce rozší řených látek PBT a znalostní základnou 
Varianta Pozitivní dopady Negativní dopady 
B2a Členské státy mohou snáze prokázat, že p řes 
to, že požadavky pro všudyp řítomné látky 
PBT nejsou spln ěny,snížily zne čištění jinými 
prioritními látkami se poda řilo snížit. Právní 
jistota zůstává zachována, protože definice 
chemického stavu se nem ění. Nebyly zjišt ěny žádné významné negativní vlivy, i 
když členské státy by mohly zvolit r ůzný přístup.  
B2b Velmi jednoduchý zp ůsob, jak mohou členské 
státy prokázat pokrok ve snižování zne čištění 
jinými prioritními látkami, než jsou PBT.  Absence norem environmentální kvality na úrovni 
EU a tím i tlaku na p řijímání opat ření by vedl ke 
snížené mí ře ochrany životního prost ředí. Právní 
nejistota. 
B3a  
 Lepší harmonizace hodnocení chemického 
stavu, umož ňující jasnější představa o rozsahu 
problému. Možnost pružn ě přizpůsobit 
monitorovací postupy novým analytickým 
metodám .  Případné omezené náklady v adapta ční fázi, které 
by musely vynaložit n ěkteré členské státy, které 
nemají zkušeností s monitorováním a analýzou 
některých matric. , Chyb ějící standardizované 
analytické metody pro n ěkteré látky by mohly vést 
nedostate čné právní srozumitelnosti. . 
B3b  
 Vysoký stupe ň harmonizace hodnocení 
chemického stavu umož ňující jasnější 
představu o rozsahu problému. Právní Případné náklady v adapta ční fázi, které by musely 
vynaložit n ěkteré členské státy, které nemají 
zkušeností s monitorováním a analýzou n ěkterých 
 
CS 9   CS Varianta Pozitivní dopady Negativní dopady 
srozumitelnost. matric. . Rychlé p řizpůsobení novým analytickým 
metodám by nebylo možné. 
B4a Úspory náklad ů v rámci EU ve výši 0,8 až 2,9 
milionů EUR ročně.  Nebyly zjišt ěny žádné významné negativní vlivy. 
B4b Úspory náklad ů na úrovni EU ve výši 0,8 až 
2,9 milion ů EUR ročně .  Některé nežádoucí trendy nebo problematické 
oblasti by mohly být p řehlédnuty. 
C2 Cíl, který stanoví shromáždit dostatek 
vhodných monitorovacích údaj ů na úrovni EU 
by se mohlo poda řit splnit, alespo ň částečně. Náklady na monitorování: 2 až 4 miliony EUR na 
rok pro EU. Náklady na vypracování technických 
specifikací pro monitorování (mén ě než 
0,2 milionu EUR ro čně pro celou EU).  
C3 Zákonná povinnost by zaru čila větší jistotu, že 
výsledky splní dané cíle (bez této povinnosti 
by členské státy daly ve svých rozpo čtech 
přednost (jiným) zákonným povinnostem). Totéž jako pro variantu C2 a drobné dodate čné 
administrativní náklady Evropské komise. 
 
6. POROVNÁNÍ JEDNOTLIVÝCH VARIANT  
6.1. Porovnání variant podle zvolených prioritních látek 
Pokud jde o ú činnost při dosahování cíl ů, nejširší varian ta (A3C) zohled ňuje nejnov ější 
vědecké informace zahrnuté v p řezkumu v nejvyšší mí ře, výrazn ě zlepšuje znalost rizika, 
které představují všechny nov ě identifikované látky, a optimalizuje ochranu p řed těmito 
látkami. Na úrovni EU nejsou navržena žádná další opat ření. Veškerá nezbytná opat ření by 
byla s nejv ětší pravděpodobností p řijata na místní úrovni, ale pokud by to bylo na základ ě 
informací z monitorování nezbytné, v pat řičné lhůtě by mohla být zavedena opat ření na 
úrovni EU podle jiných právních p ředpisů. Základní scéná ř bere v úvahu stávající opat ření a 
rozhodnutí o čekávaná podle jiných právních p ředpisů EU. 
Nejsou zjišt ěny žádné nep řiměřené náklady na úrovni EU. Pokud budou vynaloženy 
nepřiměřené náklady na místní úrovni a spln ěny podmínky stanovené v rámcové sm ěrnici o 
vodě, mohou být pro konkrétní vodní útva ry použity výjimky podle rámcové sm ěrnice o vod ě. 
6.2. Porovnání variant souvisejících se všudyp řítomnými látkami PBT a znalostní 
základnou 
Varianta Ú činnost výkonnost? Soulad se sm ěrnicí Celkové 
hodnocení 
B1 0 0 0 0 
Varianty podle interpretace 
B2a ++ 
Umožňuje vyhnout se problém ům 
s interpretací výsledk ů, přestože 
vliv PBT látek na výsledný chemický stav by stále formáln ě 
přetrvával. ++ 
Nevyžaduje vysoké náklady a 
snižuje administrativní zát ěž 
členských stát ů. + 
Je v souladu s 
rámcovou sm ěrnicí 
o vodě , umožňuje 
větší flexibilitu 
v interpretaci 
výsledků +++++ 
B2b + 
Zcela odstra ňuje problém 
s interpretací výsledk ů, ale 
ohrožuje dosažení cíle snížení 
rizika představovaného n ěkterými 
látkami. ++ 
Nevyžaduje vysoké náklady a 
snižuje administrativní zát ěž 
členských stát ů. -- 
Není v souladu s 
rámcovou sm ěrnicí 
o vodě ani s 
opatřeními v oblasti 
chemických látek. + 
Varianty podle matrice pro monitorování 
B3a ++ 
Vede k používání nejvhodn ější 
matice. Přispívá k získávání 
nových poznatk ů o rizicích 
způsobovaných jednotlivými 
látkami a o ú činnosti opat ření. + 
Ponechání ur čité pružnosti by 
členským stát ům umožnilo 
přizpůsobit se místním 
podmínkám a 
tradicím/zkušenostem. Mírné + 
Posiluje úlohu 
směrnice 
2009/90/ES. 
Přispívá k lepšímu 
hodnocení ú činnosti ++++ 
 
CS 10   CS Umožňuje zohlednit situaci v 
místě. , Pokud nebudou k dispozici 
mezinárodní analytické standardy, 
nezajistit patrn ě úplnou právní 
jistoty náklady na p řizpůsobení pro 
některé členské státy. opatření přijatých 
v rámci jiných 
politik. 
B3b ++ 
Vede k používání nejvhodn ější 
matice. Přispívá k posílení znalostí 
o rizicích látek a ú činnosti 
opatření. Bez možnosti vzít v 
úvahu místní situaci. Právní jistota. - 
Vyžaduje vyšší po čáteční náklady 
pro členské státy bez 
tradice/zkušeností s 
monitorováním látek v biot ě. ≈ 
Menší pružnost 
v přizpůsobení 
analytických metod 
pokroku. Mohlo by 
bránit pokroku analytických metod 
pro jiné matrice. + 
Varianty omezení monitorování 
B4a + 
Snižuje administrativní zát ěž a 
náklady členských stát ů na 
monitorování.  + 
Zajišťuje, aby byla k dispozici 
stabilní základní úrove ň 
monitorování, a tím p řispívá k 
dobré znalosti rizik pro vodní 
prostředí nebo jeho 
prostřednictvím, vyplývajících ze 
všudypřítomných látek PBT. ≈ ++ 
B4b + 
Snižuje administrativní zát ěž a 
náklady členských stát ů na 
monitorování.  ≈ 
Nezaručuje stabilní základní 
úroveň monitorování ve všech 
členských státech, a tím 
nezajišťuje dobré znalosti rizik pro 
vodní prost ředí nebo jeho 
prostřednictvím, vyplývajících ze 
všudypřítomných látek PBT. ≈ + 
C2 + 
Větší znalosti, ale 
pravděpodobnost, že v údajích 
budou významné mezery (neúplné 
pokrytí členských stát ů), vzhledem 
k dobrovolné povaze také 
nedostate čné dodržování 
technických specifikací. + 
Pokles efektivnosti vynaložených 
prostředků zapříčiněný 
pravděpodobností chyb ějících 
údajů. Nelze použít ++ 
 
C3 ++ 
Větší znalosti a pravd ěpodobnost 
pokrytí všech nebo v ětšiny zemí 
EU jednotným zp ůsobem.  ++ 
Poskytuje cílené kvalitní datové 
soubory EU, vhodné pro ú čely 
stanovení priorit u prioritních 
látek. Nelze použít ++++ 
 
Velikost dopad ů ve srovnání se základním scéná řem (základní scéná ř je označen jako 0): ++ velmi pozitivní; + 
pozitivní; - - velmi negativní; - negativní; ≈ marginální/neutrální; nelze použít 
 
6.3. Shrnutí preferovaných variant a dopad ů 
Preferovanými možnostmi jsou: 
A3c – všechny látky; B2a – flexibilní prezentace všudyp řítomných látek PBT; 
B3a – výb ěr matrice v souvislosti s analytikou citlivostí; 
B4a – podmín ěné snížení monitorování všudyp řítomných látek PBT; 
C3 – seznam pro monitorování se zákonnou povinností. 
 
Tyto varianty by byly provedeny zm ěnou směrnice o normách environmentální kvality 
2008/105/ES a p řílohy X rámcové sm ěrnice o vod ě. Přínosy, náklady a distribu ční účinky ve 
srovnání s výchozím scéná řem jsou shrnuty v následující tabulce, p řičemž jsou vzaty v úvahu 
interakce mezi jednotlivými variantami. 
 
CS 11   CS  
Přínosy 
• Všechny p řezkoumané nejnov ější vědecké informace budou vzaty v úvahu; 
• Členské státy budou vyzvány k monitorování látek v biot ě tam, kde to bude nejvhodn ější; 
• Získá se jasn ější představa o zne čištění všudyp řítomnými látkami PBT; 
• Výrazně se zlepší znalostí o možných rizicích, která p ředstavuje všech 15 prioritních látek a široce rozší řené látek 
PBT pat řící mezi n ě, stejně jako se zlepší ú činnost opat ření zaměřených na tyto látky, umož ňující 
zavedení/zlepšení opat ření na úrovni EU a členských stát ů, lépe cílenou sanaci sedime ntu a optimalizaci ochrany 
před zjištěnými riziky – což bude mít p řínos pro biologickou rozmanitost a lidské zdraví; 
• Opatření ke snížení rizik zp ůsobovaných n ěkterými látkami (nap ř. niklem) by mohla snížit i rizika p ůsobená 
látkami jinými (nap ř. E2); 
• Harmonizace NEK pro více látek vytvo ří jednotnější podmínky pro podniky v r ůzných členských státech; 
• Sníží se administrativní zát ěž spojená s vysv ětlováním d ůvodů nedosažení cílového chemického stavu v 
případech, že jeho nedosažení zp ůsobila přítomnost široce rozší řených látek PBT, a ve řejnost získá jasn ější 
informace; 
• Změna monitorování všudyp řítomných látek PBT by m ěla podle o čekávání p řinést úspory, které by mohly být 
použity ke zlepšení informa ční základny pro stanovení priori tních látek v budoucnu, tj. pro vytvo ření seznamu 
pro monitorování; 
Náklady 
• Další náklady orgán ů veřejné správy na monitorování; 
• Náklady ve řejných orgán ů a soukromých spole čností (které budou pravd ěpodobně přeneseny na spot řebitele) na 
další čistírny městských odpadních pro odstran ění niklu a E2, náklady pro pr ůmysl na snížení pr ůmyslových 
emisí niklu z bodových zdroj ů a náklady chovatel ů hospodá řských zví řat na vybudování oplocení, které by 
zabránila zví řatům v přístupu k vodním tok ům, aby došlo ke snížení emisí E2 do vod, i když n ěkteré z těchto 
nákladů by mohly spadat pod jiné právní p ředpisy;  
• Možné náklady, které nejsou známé, ale pravd ěpodobně nebudou významné, na nahrazení chinoxyfenu, nebude-li 
povolení tak jako tak zrušeno v rámci právních p ředpisů v oblasti p řípravků na ochranu rostlin; tyto náklady by 
mohly vzniknout v oblasti výroby a formulace p řípravků, zemědělcům nebo spot řebitelům v závislosti na 
způsobu nahrazení dot čených přípravků; 
• Náklady na správu seznamu pro monitorování. 
Hlavní oblasti, které budou ovlivn ěny změnou strategie 
Zde jsou shrnuty nejvýznamn ější oblasti, pro které by m ěla být nová strategie p řínosná, krom ě toho, že bude mít obecný 
přínosů pro životní prost ředí a lidské zdraví. V ětšina přínosů se vztahuje k preferované variant ě (A3c) spíše než k variantám 
zabývajících se jinými obecný mi cíli. Není jisté, jak p řínosný bude základní scéná ř. 
Přínosy pro jednotlivé oblasti 
• mohly by se projevit v zem ědělství a oblasti p řípravků na ochranu rostlin, a to v d ůsledku za členění monitoringu 
čtyř aktuálně používaných p řípravků na ochranu rostlin do preferované varianty; nicmén ě většina opat ření, která 
možná bude zapot řebí přijmout, bude dle o čekávání zahrnuta v základním scéná ři; 
• rovněž by se mohly projevit ve vodním hospodá řství, a to v d ůsledku nutnosti splnit p řísnější NEK pro nikl a 
NEK pro E2; 
• ve veřejném sektoru, protože bude nutné zajistit monitoring dalších látek a p řípadně bude nutné pokrýt investice 
do čistíren odpadních vod (náklady, které budou pravd ěpodobně přeneseny na spot řebitele); 
• v ostatních odv ětvích, jako jsou akvakul tura, stavebnictví, kovod ělný průmysl, doprava a nakládání s odpady, ale 
 
CS 12   CS neočekává se, že budou významné. 
Účinky specifické pro výrobce a uživatele 
• mohly by se týkat odv ětví výroby a formulace pesticid ů a biocidů, a to opět v závislosti na základním scéná ři; 
• mohou mít vliv na vývoz n ěkterých látek dosud vyráb ěných v EU pro vývoz, v četně HBCDD a trifluralinu, i 
když tento vývoz by mohl být zastaven i v rámci základního scéná ře. 
Účinky specifické pro členské státy a regiony 
• mohou mít menšinový vliv na vývoz a dovoz  látek; ten by však byl z velké části zahrnut v základním scéná ři; 
• mohou se projevit v souvislosti s p řípravky na ochranu rostlin, protože n ěkteré členské státy jich používají více a 
mají větší množství produkt ů na trhu; 
• mohou zahrnovat ú činky týkající se relativní spot řeby léčiv, délky pob řeží, rozší ření a hustoty m ěstských 
aglomerací, intenzity chovu hospodá řských zví řat a přírodních podmínek, které ovliv ňují biologickou dostupnost. 
Celkově lze říci, že preferované varian ty by splnily nejvíce cíl ů, s největší účinností, p ři 
zajištění souladu se stávajícími právními p ředpisy, a zabránily by výrazným nespravedlivým 
distribučním účinkům. 
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Rámcová sm ěrnice o vod ě obsahuje nedílné postupy pro monitorování a hodnocení. 
Pravidelné monitorování koncentrace prioritních látek a prioritních nebezpe čných látek 
v životním prost ředí stanoví sm ěrnice.