Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, a kterým se zrušuje nařízení Rady (EU) č. 779/2014 /* COM/2014/0670 final - 2014/0311 (NLE) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Odůvodnění a cíle Všechna nařízení o rybolovných právech musí omezovat odlov rybích populací na úrovně, které musí být v souladu s obecnými cíli společné rybářské politiky (SRP). V této souvislosti stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice (dále jen „základní nařízení společné rybářské politiky“) cíle pro každoroční návrhy na omezení odlovu a intenzity rybolovu, aby bylo zajištěno, že rybolov Unie je ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný. Stanovování rybolovných práv je jednoletý cyklus řízení (v případě hlubinných populací dvouletý). To však nepředstavuje překážku pro zavedení dlouhodobého postoje v oblasti řízení rybolovu. Unie v této souvislosti značně pokročila a klíčové populace, jež jsou předmětem obchodního zájmu, jsou nyní upraveny víceletými plány řízení; roční celkové přípustné odlovy (TAC) a stropy intenzity rybolovu musí být v souladu s uvedenými plány. Oblast působnosti Tento návrh obsahuje rybolovná práva, která Unie stanoví samostatně. Objevují se v něm však i rybolovná práva vyplývající z dohodnutých opatření v rámci mnohostranných nebo dvoustranných dohod o rybolovu nebo postupů týkajících se rybolovu. V těchto případech Unie jedná na základě postoje, jenž vyplývá z jejích vlastních politických cílů, jakož i z vědeckých doporučení. Výstupy takových jednání vyžadují souhlas Unie pro potvrzení závazků vůči třetím stranám. Unie proto nemá příliš velký manévrovací prostor nad rámec vnitřního rozdělení mezi členské státy, pokud jde o provedení takových rozhodnutí v právu Unie, tj. prostřednictvím tohoto návrhu. Pro vnitřní rozdělení platí zásada relativní stability. Tento návrh se proto kromě populací, o nichž rozhoduje pouze Unie, vztahuje i na: · sdílené populace, to jest populace v Severním moři a Skagerraku, které jsou řízeny společně s Norskem nebo dohodami pobřežních států uzavřenými v rámci Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEACF), · rybolovná práva daná dohodami dosaženými v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu (RFMO). U mnoha rybolovných práv v tomto návrhu je uvedeno „pm“ (pro memoria). Vyplývá to ze skutečnosti, že: – doporučení k některým populacím nebudou k datu předpokládaného přijetí tohoto návrhu k dispozici nebo – chybí některá omezení odlovu a jiná doporučení příslušných regionálních organizací pro řízení rybolovu, protože ještě neproběhla výroční zasedání těchto organizací, nebo – dosud nejsou k dispozici údaje o populacích v grónských vodách a sdílených populacích nebo populacích vyměňovaných s Norskem a jinými třetími zeměmi, jejich konečná podoba bude záviset na závěrech konzultací s těmito zeměmi, které se uskuteční v listopadu a prosinci roku 2014. Nový soubor opatření je navržen na ochranu populace mořčáka evropského v severovýchodním Atlantiku. V červnu 2014 vydala Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vědecké doporučení týkající se této populace, jejíž velikost se od roku 2012 prudce zmenšuje. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) se kromě toho domnívá, že stávající vnitrostátní opatření na ochranu mořčáka evropského se obecně ukázala jako neúčinná. Mořčák evropský je druh, který pomalu roste a pozdě dospívá a jehož míra úmrtnosti způsobená rybolovem dosahuje v současnosti čtyřnásobku úrovně maximálního udržitelného výnosu. Vzhledem ke znepokojivé situaci této populace, která by se mohla nacházet na pokraji kolapsu, jsou rybolovná práva navrhována ve formě omezení intenzity rybolovu a odlovu, která by měla být zaměřena na hlavní příčiny úmrtnosti způsobené rybolovem, tedy na pelagický rybolov pomocí vlečných sítí a rekreační rybolov. Patří sem nová příloha IIE navrhovaného nařízení, která se doplní o informace od členských států. V roce 2014 výbor VTHVR posoudil i dopad řídících opatření pro sardel obecnou v Biskajském zálivu. Dospěl k závěru, že změna období řízení na běžný kalendářní rok (leden až prosinec) výrazně snižuje riziko, že objem této populace klesne pod bezpečnou úroveň biomasy, a vede k mírnému nárůstu množství a stability úlovků v porovnání s nynějším obdobím řízení, které probíhá od července do června. Po konzultacích se Španělskem, Francií a Poradním sborem pro jihozápadní vody (SWWAC) a aniž jsou dotčena opatření, která mají být přijata v kontextu budoucích plánů řízení, zúčastněné strany uvedly, že by upřednostnily stanovení TAC pro sardel obecnou na kalendářní rok 2015 na základě zvláštního kritéria, jímž výbor VTHVR posoudí, zda je riziko vyčerpání stavu této populace menší než 5 %. Používáním kalendářního roku, podobně jako ve většině ostatních případů TAC v Atlantiku, se rovněž sníží administrativní zátěž spojená s řízením této populace. Vzhledem k těmto skutečnostem je vhodné zrušit nařízení Rady (EU) č. 779/2014[1] a zároveň zavést nový TAC pro populaci sardele obecné v Biskajském zálivu na rok 2015, který zůstane v navrhovaném nařízení na hodnotě „pm“, do prosince 2014, kdy bude vydáno nezbytné vědecké doporučení. Přehled populací Komise již tradičně zhodnotila situaci, na niž návrhy o stanovení rybolovných práv musí reagovat prostřednictvím každoročního sdělení Komise týkajícího se konzultace k rybolovným právům (COM(2014) 388 final, dále jen „sdělení“). Ve sdělení je přehled stavu populací, který vychází ze závěrů vědeckého doporučení vydaného v roce 2013. Příznivé zjištění oznámené ve sdělení je, že mezi populacemi, pro které je k dispozici úplná analýza, klesl od roku 2009 do roku 2014 počet populací, jejichž odlov překračuje udržitelnou úroveň z 86 % na 41 %. Některé trendy jsou však stále znepokojivé. Vzrostl například počet populací, jejichž odlovy je doporučeno snížit na nejnižší možnou úroveň. V červenci vydala Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) na žádost Komise své každoroční doporučení pro většinu rybích populací, na něž se vztahuje tento návrh Komise. Směrování politiky, které Komise ve svém sdělení představila, vzala ICES na vědomí. Toto doporučení přezkoumal VTHVR v odborné pracovní skupině na svém letním plenárním zasedání. Vědecké doporučení, které vydávají tyto dva orgány, závisí především na následující skutečnosti: plně hodnotit lze pouze populace, pro něž jsou k dispozici dostatečné a spolehlivé údaje, které umožní vypracovat odhady velikosti populace, jakož i prognózy, jak budou populace reagovat na různé scénáře odlovu (tzv. „tabulky možností odlovu“). Pokud je k dispozici dostatek údajů, jsou vědecké orgány schopny odhadnout takové úpravy rybolovných práv, aby populace přinesly maximální udržitelný výnos (MSY). Tato doporučení se označují jako „doporučení MSY“. V ostatních případech vycházejí vědecké orgány při doporučení výše rybolovných práv z přístupu předběžné opatrnosti. Metodika, podle které ICES v tomto případě postupuje, je součástí zveřejněných materiálů ICES k provádění doporučení pro populace, pro které není k dispozici dostatek údajů[2]. Hlavní část navrhovaných TAC je uvedena v příloze IA. Příloha obsahuje 151 TAC pro populace lovené v oblastech Skagerrak a Kattegat, podoblastech ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV, ve vodách EU oblasti CECAF a vodách Francouzské Guyany. Z těchto TAC jich je 12 stanoveno podle doporučení MSY. Pokud jde o ostatní: · 12 TAC je navrženo podle dlouhodobých strategií řízení, tj. plánů řízení vycházejících ze zvláštních platných předpisů společné rybářské politiky, z ještě nepřijatých návrhů Komise na plány řízení nebo z přístupu k řízení předloženého poradními sbory a považovaného vědeckými poradními orgány za předběžný. · 47 TAC se týká populací, pro něž není dostatek údajů a není k dispozici úplné posouzení. Z toho 26 TAC se navrhuje ve stejné výši jako v roce 2014 na základě společného prohlášení Rady a Komise, podle něhož mohou být rybolovná práva zachována neměnná, ledaže je k dispozici vědecký posudek dokladující zhoršení stavu populace. Toto rozhodnutí je odůvodněno skutečností, že většina těchto populací je odlovena jako vedlejší úlovek smíšeného rybolovu a změny TAC nemají přímý dopad na vývoj stavu populace, zatímco snížení stávajících TAC by mohlo vést k výmětům podmíněným právními předpisy. · Zbývající TAC jsou prozatím uvedeny jako „pm“ (pro memoria), protože příslušné vědecké doporučení není ještě k dispozici; jsou zapotřebí další sociálně-ekonomické údaje nebo musí být později v průběhu roku uzavřena mezinárodní jednání nebo dohody (např. zasedání regionálních organizací pro řízení rybolovu). Návrh pro tyto populace bude muset být aktualizován, jakmile budou související doporučení a údaj k dispozici. Všechna navrhovaná rybolovná práva odpovídají vědeckému doporučení, které Komise obdržela v souvislosti se stavem populací a které bylo využito způsobem popsaným ve sdělení. Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Opatření jsou navrhována v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a jsou v souladu s politikou udržitelného rozvoje Unie. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Konzultace zúčastněných stran a) Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Komise konzultovala zúčastněné strany, zejména prostřednictvím poradních sborů, a členské státy v otázce jí navrhovaného přístupu k různým návrhům Komise týkajícím se rybolovných práv na základě sdělení o rybolovných právech pro rok 2015. Komise se navíc řídila strategickými liniemi vytyčenými ve sdělení Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění), kterým se zavádí zásady tzv. „jednání s předstihem“. Komise dále 26. září uspořádala setkání se zúčastněnými stranami, na němž je seznámila se závěry vědeckého doporučení a vysvětlila a prodiskutovala jeho klíčové důsledky. b) Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Reakce na výše uvedené sdělení Komise o rybolovných právech odráží názory zúčastněných stran na hodnocení, které Komise provedla v souvislosti se stavem zdrojů, a názory na to, jak zajistit vhodný postup v oblasti řízení. Poradní sbor pro pelagický rybolov (PELAC) zejména doufá, že bylo dosaženo pokroku při přijímání víceletých plánů řízení; sbor rovněž poukázal na to, že zapojení zemí, které nejsou v EU, může tento proces zkomplikovat. PELAC rovněž důrazně vyzval Komisi, aby při navrhování příslušného TAC na rok 2015 zvážila plán, jenž vypracoval pro sledě obecného v Keltském moři. PELAC vyjádřil obavy ohledně skutečnosti, že sdělení je vágní, pokud jde o způsob, jakým má být cíl maximálního udržitelného výnosu po roce 2015 v některých odůvodněných případech odložen, tj. kdo musí prokázat nezbytnost takového odložení a způsob, jakým bude tento proces fungovat. Pokud jde o povinnost vykládky úlovků pelagického rybolovu, která vstoupí v platnost dne 1. ledna 2015, PELAC vyjádřil politování nad tím, že sdělení Komise neobsahuje dostatek podrobností týkajících se způsobu, jakým budou provedeny úpravy TAC s cílem začlenit výměty. Poradní sbor pro jihozápadní vody (SWWAC) uvítal srozumitelnost sdělení, a zejména popis metodiky Komise pro navrhování úrovní TAC na příští rok. Připomenul, že ve většině případů by se opatření navazující na úrovně MSY měla řídit spíše mírou úmrtnosti způsobené rybolovem než ukazateli biomasy. S ohledem na doporučení vydané radou ICES sbor označil jazyk rodu Solea v Biskajském zálivu a štikozubce novozélandského jako potenciální populace, u nichž MSY v roce 2015 nemusí být proveditelný. Sbor SWWAC však uznal, že nevypracoval metodiku pro posouzení, kdy lze MSY odložit na období po roce 2015 z důvodu sociálně-ekonomických vlivů. SWWAC rovněž doporučil, aby navrhované TAC zohledňovaly povinnost vykládky. Pokud jde o povinnost vykládky, Poradní sbor pro severozápadní vody (NWWAC) podporuje pro stanovení jakýchkoli úprav kvót použití nejlepších dostupných vědeckých poznatků. Těmito úpravami však nesmí být dotčeno dosažení cíle MSY stanoveného v rámci společné rybářské politiky. Poradní sbor rovněž zdůraznil potřebu zvážit při stanovování rybolovných práv hospodářské dopady. Podtrhl také potřebu vypracovat plány řízení, přičemž právě toto považuje za hlavní zaměření svého pracovního programu. NWWAC rovněž vyzval k tomu, aby se před přijetím rozhodnutí o provádění doporučení týkajícího se smíšených lovišť přistoupilo k rozsáhlé konzultaci. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Pokud jde o použitou metodu, Komise konzultovala, jak už bylo uvedeno, Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES) a její Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR). Doporučení ICES je založeno na rámcovém doporučení vypracovaném jejími odbornými skupinami a rozhodovacími orgány v souladu s memorandem o porozumění odsouhlaseným Komisí. VTHVR vydává své doporučení na základě mandátu vydaného Komisí. Hlavním cílem je dosáhnout takových úrovní populací, které umožní získat maximální udržitelný výnos, a udržet je. Tento cíl byl výslovně začleněn do nového základního nařízení SRP, jehož čl. 2 odst. 2 stanoví, že tohoto cíle „musí být dosaženo u populací, u nichž je to možné, do roku 2015 a u všech populací […] do roku 2020“. Zařazení tohoto cíle zohledňuje závazek přijatý Unií k závěrům Světového summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu (2002) a s ním související prováděcí plán. Jak už bylo zmíněno, pro několik populací jsou již informace týkající se úrovní maximálního udržitelného výnosu skutečně k dispozici. Jsou mezi nimi populace velmi významné z hlediska objemu úlovků a komerční hodnoty, jako je štikozubec obecný, treska obecná, ďasovití, jazyk rodu Solea, pakambala rodu Lepidorhombus, treska jednoskvrnná a humr severský. K dosažení cíle MSY může být v některých případech nezbytné omezit míru úmrtnosti způsobené rybolovem nebo míru odlovu. Tento návrh proto používá jako základ doporučení týkající se hodnoty MSY, pokud je k dispozici. V souladu s cíli společné rybářské politiky, pokud se TAC navrhují na základě doporučení MSY, odpovídá TAC úrovni, která by podle uvedeného doporučení zajistila dosažení cíle maximálního udržitelného výnosu v roce 2015. Tento přístup je v souladu se zásadami uvedenými ve sdělení o rybolovných právech na rok 2015. Pro populace, pro něž není dostatek údajů, vydaly vědecké poradní orgány doporučení, zda odlov snížit, stabilizovat nebo povolit jeho zvýšení. Doporučení ICES poskytlo v mnoha případech orientační kvantitativní údaje, které se zakládají na snížení či zvýšení odlovů nejvýše o 20 % oproti předcházejícímu roku, v souladu s principem předběžné opatrnosti. Tyto orientační hodnoty byly využity k navržení TAC. Pokud nebylo vědecké doporučení k dispozici vůbec, postupovalo se podle principu předběžné opatrnosti, což znamená, že se preventivní TAC snížil o 20 %. Pro některé populace (zejména hojně rozšířené populace, žraloky a rejnoky) bude doporučení vydáno na podzim. Po obdržení zmíněného doporučení bude tento návrh třeba příslušným způsobem aktualizovat. Jak bylo uvedeno výše, pro některé populace je doporučení použito pro účely provádění plánů řízení. VTHVR potvrzuje doporučení poskytnuté radou ICES a v některých případech jej i dále rozvíjí. Způsoby zveřejnění odborného poradenství Všechny zprávy VTHVR jsou k dispozici na internetové stránce GŘ MARE. Všechny zprávy rady ICES jsou k dispozici na internetové stránce ICES. Posouzení dopadů Oblast působnosti nařízení o rybolovných právech je vymezena čl. 43 odst. 3 Smlouvy. Unie přijala řadu víceletých plánů řízení pro populace klíčového hospodářského významu, včetně populací štikozubce obecného, tresky obecné, jazyka rodu Solea, platýse evropského, humra severského a dalších. Před jejich přijetím je třeba provést posouzení dopadů. Jakmile plány vstoupí v platnost, určují úroveň TAC a omezení intenzity rybolovu, kterou je třeba pro daný rok stanovit, aby byly dosaženy dlouhodobé cíle těchto plánů. V souladu s těmito plány je Komise povinna předložit svůj návrh rybolovných práv na období, po které budou plány platné a účinné. Mnoho zásadních rybolovných práv obsažených v návrhu jsou tudíž výsledkem konkrétního posouzení dopadů vypracovaného pro plán, jehož jsou základem. Ve zbývající části se návrh snaží vyhnout přístupu, který by upřednostnil krátkodobá opatření před dlouhodobě udržitelnými rozhodnutími, a to přesto, že víceleté plány řízení nemusí být hotovy, a zohledňuje tedy iniciativy zúčastněných stran a poradních sborů, pokud je uznala ICES a/nebo VTHVR. Návrh reformy SRP byl Komisí pečlivě vypracován na základě posouzení dopadů (SEC(2011) 891), jehož součástí byla i analýza cíle MSY. Ze závěrů vyplývá, že tento cíl je podmínkou nezbytnou k dosažení environmentální, ekonomické a sociální udržitelnosti. Rada a Parlament odsouhlasily odůvodnění návrhu reformy předkládaného Komisí a v červnu loňského roku dosáhly politické dohody, na jejímž základě jsou nyní cíle MSY přímo vyjádřené a závazné. Pokud jde o rybolovná práva regionálních organizací pro řízení rybolovu a populace sdílené se třetími zeměmi, tento návrh provádí především mezinárodně dohodnutá opatření. Všechny prvky relevantní pro posouzení možných dopadů rybolovných práv se zohledňují při přípravě mezinárodních jednání a v jejich průběhu, v jejichž rámci probíhá odsouhlasení rybolovných práv Unie se třetími stranami. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Právní základ Právním základem návrhu je čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Závazky Unie k udržitelnému využívání živých vodních zdrojů vyplývají ze závazků stanovených článkem 2 základního nařízení SRP. Shrnutí návrhu Návrh zavádí omezení odlovu a intenzity rybolovu platná pro rybolov Unie, jejichž účelem je dosáhnout cíle SRP zajistit takovou úroveň rybolovu, která je environmentálně, ekonomicky a sociálně udržitelná. Používání Předpisy vztahující se na oblast návrhu jsou použitelné do 31. prosince 2015, s výjimkou některých ustanovení o omezení intenzity rybolovu, která jsou použitelná do 31. ledna 2016, a některých TAC se specifickými sezónními cykly nebo vyplývajících z některých zvláštních sezónních vlastností populací upravovaných regionálními organizacemi pro řízení rybolovu. Zásada subsidiarity Návrh patří do výlučné pravomoci Unie v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: SRP je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv. Navrhované nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na články 16 a 17 nařízení č. 1380/2013 členské státy poté přistoupí k přidělení těchto práv regionům či subjektům, jak považují za vhodné. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena. Návrh nemá nové finanční dopady na členské státy. Rada toto nařízení přijímá každý rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění. Volba nástrojů Navrhovaný nástroj: nařízení. Povinnost vykládky zavedená nařízením (EU) č. 1389/2013 Nové základní nařízení SRP (nařízení (EU) č. 1380/2013) vstoupilo v platnost v roce 2014; povinnost vykládky, již zavádí, začne platit postupně od roku 2015 do roku 2019. V roce 2019 se bude povinnost vykládky vztahovat na všechny populace v rámci TAC. Během přechodného období však ryby v rámci TAC musí být vyloženy pouze tehdy, pokud jsou odloveny (ať již cíleně nebo jako vedlejší úlovek) při rybolovu některých druhů v některých oblastech. Populace ryb, na něž se vztahuje TAC, a druhy rybolovu si však neodpovídají. V případě populací ryb v Atlantském oceánu a Severním moři podle tohoto nařízení se tedy bude povinnost vykládky vztahovat pouze v případě, že budou odloveny při rybolovu pro průmyslové účely a při rybolovu, v němž se loví makrela obecná, sleď obecný, kranas obecný, treska modravá, drsnatec obecný, sardel obecná, stříbrnice atlantská, šprot obecný, sardinka obecná, tuňák obecný, mečoun obecný, tuňák křídlatý, tuňák velkooký, marlín modrý a marlín bělavý[3]. Kromě toho se zavedením povinnosti vykládky a v souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 již navrhovaná rybolovná práva nebudou odrážet vyložené množství, ale ulovené množství. Tato změna vychází ze získaného vědeckého doporučení týkajícího se populací ryb lovených v rybolovu podle čl. 15 odst. 1 nového základního nařízení SRP. Rybolovná práva by měla být rovněž stanovena v souladu s čl. 16 odst. 1 (odkazujícím na zásadu relativní stability) a čl. 16 odst. 4 (odkazujícím na cíle společné rybářské politiky a pravidla stanovená ve víceletých plánech). Povinnost vykládky má v navrhovaných rybolovných právech v případě několika TAC přímý dopad na cíle zachování zdrojů. Jedná se o TAC pro příčnoústé, tj. pro žraloky a rejnoky, kteří jsou ve špatném stavu z hlediska ochrany; TAC je již mnoho let stanoveno na 0, aby se předešlo cílenému rybolovu těchto druhů v příslušných oblastech. Kromě nulového TAC bylo podle zvláštních ustanovení připojených k položkám TAC nutné tyto druhy okamžitě vyřadit z úlovků, neboť mají vysokou schopnost přežití. Vykládka těchto druhů by zvýšila jejich úmrtnost. Po konzultaci s odborníky z členských států, která se konala dne 31. července 2014, byla vyjádřena podpora myšlence doplnit tyto druhy v oblastech, na které se vztahuje TAC, do seznamu zakázaných druhů uvedeného v nařízení o rybolovných právech. Z tohoto přístupu vychází navrhované nařízení: povinnost vypustit ulovené ryby, a tedy garance určité míry zachování zdrojů, se zachová, neboť zakázané druhy se vykládat nemohou. Nařízení č. 1380/2013 přímo vyjímá zakázané druhy z povinnosti vykládky prostřednictvím čl. 15 odst. 4 písm. a). Je třeba též zvážit vazby mezi novým základním nařízením SRP a nařízením Rady (ES) č. 847/96. Posledně uvedené nařízení stanovilo dodatečné podmínky pro meziroční řízení TAC, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 pro populace, na něž se vztahuje preventivní TAC, a podle článku 4 pro populace, na něž se vztahuje analytický TAC. Podle článku 2 uvedeného nařízení Rada při stanovení TAC rozhodne, na jaké populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací. V nedávné době byl čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 zaveden další mechanismus flexibility. Ve snaze zabránit nadměrně vysoké flexibilitě, jež by ohrozila zásadu rozumného a odpovědného využívání živých biologických mořských zdrojů a bránila dosažení cílů společné rybářské politiky, by proto mělo být upřesněno, že články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 nelze použít spolu s meziroční flexibilitou stanovenou v čl. 15 odst. 9 nařízení č. 1380/2013. 4. DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE Zjednodušení Nařízením se zavádí zjednodušení administrativních postupů, které se týkají veřejné správy (na úrovni národní nebo na úrovni Unie), zejména pokud jde o požadavky na řízení intenzity rybolovu. Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Návrh se týká jednoletého nařízení na rok 2015, a nezahrnuje proto ustanovení o přezkumu. Podrobné vysvětlení návrhu Tento návrh se omezuje pouze na stanovení a přidělení rybolovných práv a podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Pokud jde o současné trendy ve vývoji populací, významné jsou tyto případy: Iberské vody Na jedné straně se biomasa populace ďasovitých zvětšuje a populace se využívá na udržitelné úrovni. Na druhé straně u populace pakambaly rodu Lepidorhombus došlo ke zhoršení a několik funkčních jednotek humra severského je nadále vyčerpáno. Pokud jde o populaci štikozubce novozélandského, její biomasa nadále narůstá, přestože tlak rybolovu zůstává vysoký, což v souladu s příslušným plánem řízení vede k menšímu snížení TAC a odpovídajícímu snížení intenzity rybolovu. Biskajský záliv Stav populace jazyka rodu Solea se zhoršuje. Během posledních let vědci doporučovali snížení TAC. Rada ICES v roce 2013 posoudila preventivní dlouhodobá řídicí opatření, která předložily zúčastněné strany. TAC na rok 2014 vychází z uvedených opatření zaměřených na udržení konstantních TAC a na současné postupné snižování úmrtnosti způsobené rybolovem na udržitelnou úroveň. Vzhledem k tomu, že se v posledních letech úmrtnost způsobená rybolovem zvýšila, měl by se TAC v roce 2015 snížit. Keltské moře a Lamanšský průliv Vysoká míra výmětů je v této oblasti přetrvávajícím problémem, a to při rybolovu síhů i platýsovitých. Vědecká doporučení proto vyzývají k výraznému snížení TAC například pro populace tresky obecné a tresky jednoskvrnné. Pokud jde o jazyk rodu Solea ve východní části Lamanšského průlivu, je třeba přednostně provést bezodkladná opatření vedoucí k obnově této populace: přírůstek byl v posledních dvou letech nízký a dlouhodobá životaschopnost tohoto loviště je ohrožena. Oblast západně od Skotska V důsledku referenční hodnoty rady ICES pro tresku jednoskvrnnou na rok 2014 se populace tresky jednoskvrnné ve vodách západně od Skotska (oblasti ICES Vb a VIa) považuje za součást biologické populace hodnocené v oblastech ICES III a IV. Pro všechny tyto oblasti se tedy vydává jedno doporučení. Pro TAC musí zůstat v navrhovaném nařízení uvedeno „pro memoria“ (pm), dokud se členským státům nepřidělí příslušná práva. Populace tresky obecné a tresky bezvousé zůstávají ve špatném stavu a množství výmětů se stále u obou druhů pohybuje kolem 70 %. Situaci může zhoršit doporučení týkající se humra severského, které má být vydáno na podzim: výměty síhů jsou většinou důsledkem lovu humra severského. Závazky týkající se selektivity neměla dosud žádný patrný dopad: ICES se nepodařilo zjistit, k jakým změnám v úmrtnosti došlo v důsledku těchto opatření. Irské moře Populace tresky obecné a tresky bezvousé jsou ve špatném stavu, ačkoliv selektivita u loďstva lovícího humra severského zřejmě přinesla v případě těchto dvou populací určité výsledky; v doporučení ICES se však v této souvislosti stále uvádí vysoké výměty. Jazyk rodu Solea je nadále loven nadměrně a zůstává na nejnižší úrovni biomasy reprodukující se populace; využívání této populace by mělo zůstat na nízké úrovni. Naproti tomu platýs evropský je využíván nedostatečně a v rozsáhlé míře vyřazován z úlovků, avšak populace je stabilní. Kattegat Pokud jde o tresku obecnou v oblasti Kattegat, doporučení na rok 2015 je obdobné jako na rok 2014, tj. na základě posouzení podle principu předběžné opatrnosti by se v této oblasti neměl provádět cílený rybolov uvedeného druhu a vedlejší úlovky a výměty by se měly snížit na minimum. ICES trvá především na tom, že je nezbytné neprodleně zlepšit selektivitu: odhady výmětů v roce 2013 byly nejvyšší zaznamenané od roku 1997. Severní moře Populace tresky obecné, tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé, tresky tmavé, platýse evropského, makrely obecné a sledě obecného v Severním moři jsou řízeny společně s Norskem, proto budou TAC a přidělené kvóty stanoveny na základě konzultací mezi EU a Norskem v listopadu a prosinci. Z těchto populací se začíná obnovovat populace tresky obecné, ale jen velmi pomalu. Populace tresky bezvousé i tresky tmavé se zmenšuje, přičemž biomasa tresky tmavé klesla za poslední tři roky pod preventivní úroveň. Populace tresky jednoskvrnné zůstává stabilní, úmrtnost způsobená rybolovem se nachází pod úrovní maximálního udržitelného výnosu, avšak její míra dorůstání v posledních letech je nízká. Populace platýse evropského se stále zvětšuje a dosahuje nyní historicky nejvyšší úrovně. Pokud jde o populace, které nejsou sdíleny s Norskem, a jejichž úrovně TAC jsou již v tomto návrhu uvedeny, populace jazyka rodu Solea se pomalu zvětšuje, ačkoli její míra úmrtnosti způsobená rybolovem je těsně nad hranicí MSY, a proto použitelný plán řízení vyžaduje mírné snížení TAC. Populace humra severského v Severním moři vykazuje celkové zvýšení. 2014/0311 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, a kterým se zrušuje nařízení Rady (EU) č. 779/2014 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1) V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv. (2) Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013[4] mají být na základě dostupných vědeckých, technických a hospodářských doporučení, včetně případně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijata opatření pro zachování zdrojů. (3) Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. V souladu s čl. 16 odst. 1 a 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 by rybolovná práva měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci ryb nebo loviště, a v souladu s cíli společné rybářské politiky stanovené v čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení. (4) Celkový přípustný odlov (TAC) by proto měl být stanoven v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měl by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních poradních sborů. (5) Povinnost vykládky uvedená v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 je zaváděna individuálně pro jednotlivé druhy rybolovu. Pokud se na druh rybolovu v regionu, na který se vztahuje toto nařízení, vztahuje povinnost vykládky, měly by být vyloženy všechny druhy ulovené při tomto rybolovu, jehož se týká omezení odlovů. Od 1. ledna 2015 by se povinnost vykládky měla vztahovat na drobný pelagický rybolov (tj. rybolov makrely obecné, sledě obecného, kranase obecného, tresky modravé, drsnatce obecného, sardele obecné, stříbrnice evropské, sardinky obecné a šprota obecného), na pelagický rybolov velkých druhů, (tj. rybolov tuňáka obecného, mečouna obecného, tuňáka křídlatého, tuňáka velkookého, marlína modrého a marlína bělavého) a na rybolov pro průmyslové účely (např. rybolov huňáčka severního, smačků rodu Ammodytes a tresky Esmarkovy). V čl. 16 odst. 2 uvedeného nařízení se stanoví, že je-li zavedena povinnost vykládky pro určitou rybí populaci, jsou rybolovná práva stanovena s ohledem na to, že ze způsobu stanovení rybolovných práv na základě vykládky se přešlo na způsob stanovení těchto práv na základě úlovků. (6) Již několik let jsou některé TAC týkající se populací příčnoústých (žraloci a rejnokovití) stanoveny na 0 a související ustanovení zakládají povinnost okamžitě vypustit náhodné úlovky těchto druhů. Důvodem tohoto zvláštního zacházení je skutečnost, že jsou tyto populace ve špatném stavu z hlediska svého zachování, a vzhledem k jejich vysoké míře přežití nepovedou výměty k vyšší míře úmrtnosti způsobené rybolovem; výměty jsou pro ochranu těchto druhů považovány za prospěšné. Od 1. ledna 2015 však budou muset být úlovky těchto druhů v pelagickém rybolovu vyloženy, ledaže se na ně vztahuje některá z výjimek z povinnosti vykládky stanovená v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013. Ustanovení čl. 15 odst. 4 písm. a) uvedeného nařízení umožňuje tyto výjimky pro druhy, jejichž rybolov je zakázán a které jsou jako takové určeny v právním aktu Unie přijatém v oblasti společné rybářské politiky. Je proto vhodné zakázat rybolov těchto druhů v dotčených oblastech. (7) V posledních letech byl TAC pro sardel obecnou v Biskajském zálivu stanovován v samostatném nařízení o rybolovných právech, které platilo od 1. července jednoho roku do 30. června roku následujícího. V roce 2014 výbor VTHVR dospěl k závěru, že se změnou období řízení na normální kalendářní rok (leden až prosinec) výrazně sníží riziko v oblasti ochrany této populace. Po konzultacích se Španělskem, Francií a Poradním sborem pro jihozápadní vody (SWWAC) byla tato změna, kterou navrhl VTHVR, přijata kladně. Na základě těchto skutečností je vhodné zrušit nařízení Rady (EU) č. 779/2014[5] a zavést nový TAC pro populaci sardele obecné v Biskajském zálivu na rok 2015 v tomto nařízení. (8) Podle čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 by se kromě toho pro populace, na něž se vztahují zvláštní víceleté plány, měly TAC stanovit v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. TAC pro populaci štikozubce novozélandského a humra severského, jazyka rodu Solea v západní části Lamanšského průlivu, platýse evropského a jazyka rodu Solea v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska, tresky obecné v Kattegatu, v oblasti západně od Skotska, v Irském moři, Severním moři, Skagerraku a ve východní části Lamanšského průlivu a tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři by proto měly být stanoveny v souladu s pravidly uvedenými v nařízeních Rady (ES) č. 2166/2005[6], (ES) č. 509/2007[7], (ES) č. 676/2007[8], (ES) č. 1300/2008[9], (ES) č. 1342/2008[10] („plán pro tresku obecnou“) a (ES) č. 302/2009[11]. (9) Pokud však jde o populaci štikozubce severního (nařízení Rady (ES) č. 811/2004[12]) a jazyka rodu Solea v Biskajském zálivu (nařízení Rady (ES) č. 388/2006[13]), minimálních cílů příslušných plánů obnovy a řízení již bylo dosaženo, a proto je vhodné řídit se poskytnutým vědeckým doporučením, aby TAC dosáhly úrovní maximálního udržitelného výnosu nebo aby se případně na těchto úrovních udržely. (10) Opatření pro řízení a úrovně TAC populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by se měly řídit přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu definované v čl. 4 odst. 1 bodu 8 nařízení (EU) č. 1380/2013, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a úvahy týkající se smíšených lovišť. (11) Nařízení Rady (ES) č. 847/96[14] zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení TAC, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 pro populace, na něž se vztahuje preventivní TAC, a podle článku 4 pro populace, na něž se vztahuje analytický TAC. Podle článku 2 uvedeného nařízení Rada při stanovení TAC rozhodne, na jaké populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací. V nedávné době byl čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 zaveden mechanismus flexibility pro všechny úlovky, na něž se vztahuje povinnost vykládky. Ve snaze zabránit nadměrně vysoké flexibilitě, jež by ohrozila cíle zachování zdrojů stanovené v rámci společné rybářské politiky, a aby se zabránilo negativním dopadům na biologický stav populací, články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se mohou použít na TAC pouze tehdy, pokud členské státy nevyužijí meziroční flexibility stanovené v čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. (12) V případech, kdy se TAC určité populace přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné tento členský stát v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit, aby určil úroveň tohoto odlovu. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky. (13) V červnu 2014 vydala Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vědecké doporučení týkající se populace mořčáka evropského v severovýchodním Atlantiku a potvrdila, že se její velikost od roku 2012 prudce zmenšuje. VTHVR kromě toho hodnotil zavedená vnitrostátní opatření na ochranu mořčáka evropského a posoudil je jako obecně neúčinná. Mořčák evropský je druh, který pomalu roste a pozdě dospívá a jehož míra úmrtnosti způsobená rybolovem dosahuje v současnosti čtyřnásobku úrovně maximálního udržitelného výnosu. Je proto vhodné stanovit rybolovná práva pro tuto populaci ve formě omezení intenzity rybolovu a odlovu, která by měla být zaměřena na hlavní příčiny úmrtnosti způsobené rybolovem, tedy na pelagický rybolov pomocí vlečných sítí a rekreační rybolov. (14) V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2015, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) 754/2009[15]. (15) V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů. (16) U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů. (17) Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům Unie, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009[16], zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení, které se týkají zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné, aby členské státy, pokud zasílají Komisi údaje týkající se vykládky populace podle tohoto nařízení, uváděly kódy, které mají při zasílání údajů používat. (18) U některých TAC by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu v rybolovu, na nějž se dosud nevztahuje povinnost vykládky stanovená v nařízení (EU) č. 1380/2013, to jest systému, kdy by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci selektivity úlovků získaných jejich rybolovnými činnostmi. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy by proto měly zahrnovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) napojených na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“). To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Používání systémů CCTV je tedy v současnosti nezbytným předpokladem dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov. Takové systémy by měly být používány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES[17]. (19) Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu v zájmu kontroly absolutní úmrtnosti způsobené rybolovem u dotčených populací, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu, a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní. (20) Na základě doporučení ICES je vhodné zachovat zvláštní systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV. Vzhledem k tomu, že vědecké doporučení ICES má být k dispozici až v únoru roku 2015, je vhodné, aby až do zveřejnění tohoto doporučení byly TAC a kvóty prozatímně stanoveny na nulovou hodnotu. (21) Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem[18], Faerskými ostrovy[19] a Islandem[20] uskutečňuje Unie konzultace o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Norskem a Faerskými ostrovy o ujednáních na rok 2015 nebyly dosud dokončeny. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná flexibilita umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2015, je vhodné, aby byla na prozatímním základě stanovena rybolovná práva pro populace, která jsou předmětem uvedených ujednání. Konzultace s Islandem ohledně ujednání v oblasti rybolovu na rok 2015 se dosud nepodařilo uzavřít. Postupem podle dohody a protokolu o vztazích v oblasti rybolovu s Grónskem[21] stanovil smíšený výbor konkrétní úroveň rybolovných práv, která jsou Unii k dispozici ve vodách Grónska v roce 2015. [Bod odůvodnění i příslušná ustanovení, na něž se odkazuje, budou pozměněna poté, co se uskuteční nové konzultace]. (22) Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) na svém výročním zasedání v roce 2013 přijala roční prodloužení platnosti stávajícího TAC a kvót pro tuňáka obecného a pro období let 2014 až 2016 potvrdila stávající úroveň TAC a kvót pro mečouna obecného v severním Atlantiku, mečouna obecného v jižním Atlantiku a tuňáka křídlatého v severním Atlantiku. V důsledku toho zůstávají kvóty Unie pro tyto populace stejné jako v roce 2013. Ačkoliv TAC tuňáka křídlatého v jižním Atlantiku byl pro období let 2014 až 2016 rovněž zachován na stávající úrovni, jednotlivé kvóty přidělené smluvním stranám, včetně Unie, byly mírně sníženy, aby mohla být kvóta přidělena další smluvní straně. Všechna tato opatření by měla být provedena v právu Unie. [Bod odůvodnění i příslušná ustanovení, na něž se odkazuje, budou pozměněna poté, co se uskuteční nové výroční zasedání]. (23) Strany Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) na svém výročním zasedání v roce 2013 přijaly omezení odlovů cílových druhů i druhů ulovených jako vedlejší úlovek. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie. [Bod odůvodnění i příslušná ustanovení, na něž se odkazuje, budou pozměněna poté, co se uskuteční nové výroční zasedání]. (24) Na svém výročním zasedání v roce 2014 Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) nezměnila stávající opatření pro zachování a řízení zdrojů. (25) Třetí výroční zasedání Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) se bude konat v únoru 2015. Je vhodné, aby stávající opatření v oblasti úmluvy SPRFMO byla až do konání tohoto výročního zasedání prozatímně zachována. Na populaci kranase Murphyho však nesmí být do doby, než bude na tomto výročním zasedání stanoven TAC, zaměřen rybolov. (26) Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 87. výročním zasedání v roce 2014 rozhodla o zachování opatření na ochranu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC nadále uplatňuje své usnesení o ochraně žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by se měla dále provádět v právu Unie. (27) Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) přijala na svém výročním zasedání v roce 2013 doporučení ohledně nových dvouletých TAC pro ledovku patagonskou a kraba hlubokomořského na roky 2014 a 2015, přičemž platnost stávajících TAC pro červenici obecnou a pilonoše rodu Beryx na roky 2013 a 2014, jež byly dohodnuty na jejím výročním zasedání v roce 2012, zůstala zachována. Stávající platná opatření týkající se přidělení rybolovných práv přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie. [Bod odůvodnění i příslušná ustanovení, na něž se odkazuje, budou pozměněna poté, co se uskuteční nové výroční zasedání]. (28) Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) na svém 10. výročním zasedání v roce 2013 změnila svá opatření týkající se rybolovných práv stanovením celkového počtu dní, během nichž je možno provozovat rybolov na volném moři, a úpravou uzavření oblasti týkajícího se rybolovu pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD). Revize opatření týkajícího se daného druhu rybolovu vyžaduje, aby se Unie jakožto smluvní strana WCPFC rozhodla pro jednu ze dvou dostupných možností, a to buď potvrdit stávající délku období uzavření oblasti pro daný druh rybolovu, nebo snížit počet zařízení, jež jsou pro daný druh rybolovu používána. Než bude toto rozhodnutí přijato, stávající platné uzavření oblasti přijaté WCFPC by mělo být i nadále prováděno v právu Unie. [Bod odůvodnění i příslušná ustanovení, na něž se odkazuje, budou pozměněna poté, co se uskuteční nové výroční zasedání]. (29) Smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře na svém výročním zasedání v roce 2013 nezměnily opatření týkající se rybolovných práv. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie. (30) Na svém 36. výročním zasedání v roce 2014 přijala Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) řadu rybolovných práv na rok 2015 pro některé populace v podoblastech 1–4 oblasti úmluvy NAFO. V této souvislosti přijala NAFO moratorium na lov krevet v divizi 3L, s cílem zahrnout některé vedlejší úlovky zvýšila TAC pro okouníka v divizi 3M a znovu povolila rybolov platýse protaženého v divizi 3NO. (31) Některá mezinárodní opatření, kterými se vytváří či omezují rybolovná práva Unie, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR probíhá od 1. prosince do 30. listopadu, a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2014, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění. (32) V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuele o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely ve výlučné hospodářské zóně při pobřeží Francouzské Guyany[22] je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách Unie. (33) Za účelem zajištění jednotných podmínek udělování povolení jednotlivým členským státům řídit přidělování intenzity rybolovu na základě systému založeného na kilowattdnech by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. (34) Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přidělení dodatečných dní na moři za účelem trvalého ukončení rybolovných činností a k posílení přítomnosti vědeckých pozorovatelů a pokud jde o stanovení tabulkových formátů pro shromažďování a přenos informací týkajících se převodu dní na moři mezi rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou jednoho členského státu. Tyto pravomoci by měly být uplatňovány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011[23]. (35) Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistil se výdělek rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2015, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2015, a zvláštních ustanovení v určitých oblastech, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení. (36) Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět 1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací. 2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují: a) omezení odlovu pro rok 2015 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2016; b) omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2015 do 31. ledna 2016, vyjma případů, kdy jsou pro omezení intenzity rybolovu stanovena v článcích 9, 29 a 31 a v příloze IIE jiná období; c) rybolovná práva pro období od 1. prosince 2014 do 30. listopadu 2015 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR; d) rybolovná práva pro některé populace v oblasti úmluvy IATTC uvedená v článku 33 pro období v letech 2015 a 2016 stanovená v uvedeném ustanovení. Článek 2 Oblast působnosti Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla: a) plavidla Unie; b) plavidla třetích zemí ve vodách Unie; c) rekreační rybářská plavidla pouze pro účely čl. 1 písm. b), čl. 3 písm. c) a článku 12 tohoto nařízení. Článek 3 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: a) „plavidlem Unie“ rybářské plavidlo podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 5 nařízení (EU) č. 1380/2013; b) „plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 plující pod vlajkou třetí země a zaregistrované ve třetí zemi; c) „rekreačními rybářskými plavidly“ plavidla zabývající se rekreačním rybolovem, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 28 nařízení (EU) č. 1224/2009; d) „vodami Unie“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy; e) „mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu; f) „populací“ biologické mořské zdroje, které se vyskytují v dané oblasti řízení; f) „celkovým přípustným odlovem“ (TAC): i) v rybolovu, na nějž se vztahuje povinnost vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013, množství, které lze každoročně z každé populace odlovit; ii) ve všech ostatních druzích rybolovu množství, které lze každoročně z každé populace vyložit; g) „kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi; h) „analytickým posouzením“ kvantitativní posouzení trendů dané populace založené na údajích o biologii a využívání této populace, které mají podle vědeckého přezkumu dostatečnou kvalitu, aby z nich vycházela vědecká doporučení o možnostech budoucích úlovků; i) „přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu“ přístup, podle kterého by nedostatek příslušných vědeckých údajů neměl být důvodem k odložení nebo nepřijetí řídicích opatření pro zachování cílových druhů, přidružených nebo závislých druhů a necílových druhů a jejich životního prostředí; j) „velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením Komise (ES) č. 517/2008[24]; k) „rejstříkem rybářského loďstva Unie“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013; l) „lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009. Článek 4 Rybolovné oblasti Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí: a) „oblastí ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009[25]; b) „Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží; c) „Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu; d) „funkční jednotkou 16 podoblasti ICES VII“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: – 53° 30' s. š., 15° 00' z. d., – 53° 30' s. š., 11 ° 00' z. d., – 51 ° 30' s. š., 11 ° 00' z. d., – 51 ° 30' s. š., 13 ° 00' z. d., – 51 ° 00' s. š., 13 ° 00' z. d., – 51 ° 00' s. š., 15° 00' z. d., – 53° 30' s. š., 15° 00' z. d.; e) „Cádizským zálivem“ zeměpisná oblast divize ICES IXa východně od 7º 23' 48″ z. d.; f) „oblastmi CECAF“ (Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009[26]; g) „oblastí NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009[27]; h) „oblastí úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku[28]; i) „oblastí úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku[29]; j) „oblastí úmluvy CCAMLR“ (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/2004[30]; k) „oblastí úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (dále jen „Antigujská úmluva“)[31]; l) „oblastí úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu[32]; m) „oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu[33] a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky; n) „oblastí úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu[34]; o) „oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře; p) „oblastí překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC“ zeměpisná oblast vymezená těmito hranicemi: – zeměpisnou délkou 150° z. d., – zeměpisnou délkou 130° z. d., – zeměpisnou šířkou 4° j. š., – zeměpisnou šířkou 50° j. š. HLAVA II RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA UNIE Kapitola I Obecná ustanovení Článek 5 TAC a jejich rozdělení 1. TAC pro plavidla Unie ve vodách Unie nebo v některých vodách mimo Unii, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I. 2. Plavidla Unie jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 19 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008[35] a v prováděcích předpisech k němu. 3. Pro účely zvláštní podmínky stanovené v příloze IA pro populace smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa, IIIa a IV se použijí oblasti řízení vymezené v příloze IID. Článek 6 TAC, které určí členské státy 1. TAC pro některé populace ryb určí dotčený členský stát. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. 2. TAC, které určí členský stát: a) jsou v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména se zásadou udržitelného využívání populací, a b) musí vést: i) s největší pravděpodobností k využívání populací v souladu s maximálním udržitelným výnosem od roku 2015, jsou-li k dispozici analytická posouzení; ii) k využívání populací v souladu s přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu, nejsou-li analytická posouzení k dispozici nebo jsou-li neúplná. 3. Do 15. března 2015 předloží každý dotčený členský stát Komisi tyto informace: a) přijaté TAC; b) údaje shromážděné a posouzené dotčeným členským státem, z nichž přijaté TAC vycházejí; c) údaje o tom, jakým způsobem jsou přijaté TAC v souladu s odstavcem 2. Článek 7 Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků 1. Na ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC a které byly uloveny při rybolovu uvedeném v čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013, se vztahuje povinnost vykládky, jak je stanoveno v uvedeném článku. 2. Ryby z jiných populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud: a) odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána, nebo b) odlov představuje tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána. 3. V příloze I jsou pro účely výjimky z povinnosti započítat úlovky do příslušných kvót stanovených v uvedeném článku uvedeny populace necílových druhů nacházejících se v bezpečných biologických mezích podle čl. 15 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013. Článek 8 Omezení intenzity rybolovu Použijí se tato opatření týkající se intenzity rybolovu: a) v příloze IIA pro řízení některých populací tresky obecné, jazyka rodu Solea a platýse evropského v oblastech Kattegat, Skagerrak, v části divize ICES IIIa, která nepatří do Skagerraku nebo Kattegatu, v podoblasti ICES IV a divizích ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách Unie divizí ICES IIa a Vb; b) v příloze IIB na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu; c) v příloze IIC pro řízení populace jazyka rodu Solea v divizi ICES VIIe; d) v příloze IIE pro řízení populace mořčáka evropského v divizi ICES VIIe. Článek 9 Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu 1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002[36], kterým se zavádí požadavek na uchovávání hlubinných druhů na palubě, se použije v případě platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami danými uvedeným článkem. 2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2015 úroveň 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž se odloví více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská. Článek 10 Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv 1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny: a) výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013; b) odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009; c) přerozdělení provedená podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008; d) vykládky dodatečných množství povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96 nebo podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013; e) množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96; f) odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009; g) převody a výměny kvót podle článku 20 tohoto nařízení; h) dodatečné kvóty podle článku 14 tohoto nařízení. 2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použije na populace, na které se vztahuje analytický TAC. Články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se na TAC použijí pouze v případě, že členské státy nevyužijí meziroční flexibility podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. Článek 11 Období zákazu rybolovu 1. V období od 1. května do 31. května 2015 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: treska obecná, pakambala rodu Lepidorhombus, ďasovití, treska jednoskvrnná, treska bezvousá, štikozubec obecný, humr severský, platýs evropský, treska sajda, treska tmavá, rejnokovití, jazyk obecný, mníkovec bělolemý, mník modrý, mník mořský a ostroun obecný. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: Bod || Zeměpisná šířka || Zeměpisná délka 1. || 52° 27' s. š. || 12° 19' z. d. 2. || 52° 40' s. š. || 12° 30' z. d. 3. || 52° 47' s. š. || 12° 39 600' z. d. 4. || 52° 47' s. š. || 12° 56' z. d. 5. || 52° 13,5' s. š. || 13° 53 830' z. d. 6. || 51° 22' s. š. || 14° 24' z. d. 7. || 51° 22' s. š. || 14° 03' z. d. 8. || 52° 10' s. š. || 13° 25' z. d. 9. || 52° 32' s. š. || 13° 07 500' z. d. 10. || 52° 43' s. š. || 12° 55' z. d. 11. || 52° 43' s. š. || 12° 43' z. d. 12. || 52° 38 800' s. š. || 12° 37' z. d. 13. || 52° 27' s. š. || 12° 23' z. d. 14. || 52° 27' s. š. || 12° 19' z. d. Odchylně od prvního pododstavce se plavidlům, která mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009. 2. V divizích ICES IIa, IIIa a podoblasti ICES IV je od 1. ledna do 31. března 2015 a od 1. srpna do 31. prosince 2015 zakázán obchodní rybolov smačků rodu Ammodytes vlečnou sítí pro lov při dně, nevody a podobnými vlečnými zařízeními o velikosti ok menší než 16 mm. Zákaz stanovený v prvním pododstavci platí i pro plavidla třetích zemí s oprávněním k rybolovu smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie podoblasti ICES IV. Článek 12 Rekreační rybolov mořčáka evropského Na rekreační rybolov v divizích ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg a VIIh se použije následující omezení množství úlovků: jeden mořčák evropský na osobu a den. Článek 13 Zákazy 1. Plavidla Unie mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy: a) rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) ve vodách Unie divizí ICES IIa, IIIa a VIId a podoblasti ICES IV; b) žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách; c) soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; d) psohlava obecného (Galeorhinus galeus) a světlouna malého (Etmopterus pusillus) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblasti ICES IV a ve všech vodách podoblastí ICES I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV; e) světlouna Bonnaterrova (Dalatias licha), bezkýlovce lopatonosého (Deania calcea), bezkýlovce listošupinatého (Centrophorus squamosus), světlouna velkého (Etmopterus princeps) a světlouna bělookého (Centroscymnus coelolepis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblasti ICES IV a ve všech vodách podoblastí ICES I a XIV; f) žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách; g) mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách; h) rejnoka ostnatého (Raja clavata) ve vodách Unie divize ICES IIIa; i) rejnoka norského (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ve vodách Unie divizí ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh a VIIk; j) rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES VI a X a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; k) pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách Unie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII; l) ostrouna obecného (Squalus acanthias) ve vodách Unie divize ICES IIa a v podoblasti ICES IV a ve všech vodách podoblastí ICES I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV; m) polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách Unie. 2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí. Článek 14 Předávání údajů Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení. Kapitola II Dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu Článek 15 Dodatečné kvóty 1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. 2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu. Článek 16 Podmínky pro udělení dodatečných kvót 1. Dodatečné kvóty uvedené v článku 15 musí splňovat tyto podmínky: a) plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) napojené na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“), které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě; b) dodatečné kvóty přidělené jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhnou žádný z těchto limitů: i) 75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu produkuje typ plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta; ii) 30 % individuální kvóty plavidla před započetím účasti na zkouškách; c) veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení Rady (ES) č. 850/98[37], se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle článku 14; d) jakmile plavidlo plně využilo individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost; e) u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že tím nedojde ke zvýšení výmětů produkovaných plavidly, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. 2. Bez ohledu na odst. 1 písm. b) bod i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek: a) míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný druh plavidla je nižší než 10 %; b) zařazení tohoto druhu plavidla je významné pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely; c) není překročen celkový limit 75 % odhadovaných výmětů populace ze všech plavidel, které se účastní zkoušek. 3. Členské státy před přidělením dodatečných kvót podle článku 14 předloží Komisi tyto informace: a) seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu; b) specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel; c) kapacitu, typ a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly; d) odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek; e) množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2014 plavidly, které se účastní zkoušek. Článek 17 Zpracovávání osobních údajů Záznamy získané v souladu s čl. 16 odst. 1 písm. a) se zpracovávají v souladu se směrnicí 95/46/ES do té míry, do jaké se na tyto údaje uvedená směrnice vztahuje. Článek 18 Odejmutí dodatečných kvót Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v článku 16, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2015 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách. Článek 19 Vědecký přezkum posouzení výmětů Komise si může vyžádat od jakéhokoli členského státu, který používá tuto kapitolu, aby předložil své posouzení výmětů vypracované pro jednotlivé typy plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby mohla sledovat provádění požadavků zavedených čl. 16 odst. 1 písm. b) bodem i). V případě neexistence posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá příslušná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku, a informuje o nich Komisi. Kapitola III Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí Článek 20 Oprávnění k rybolovu 1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III. 2. Pokud členský stát převede na základě čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013 kvótu jinému členskému státu („výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen. Kapitola IV Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu Článek 21 Převody a výměny kvót 1. Pokud jsou podle pravidel regionální organizace pro řízení rybolovu povoleny převody nebo výměny kvót mezi smluvními stranami této organizace, členský stát („dotčený členský stát“) může jednat se smluvní stranou organizace a případně stanovit možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót. 2. Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s příslušnou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise a příslušná smluvní strana regionální organizace bez zbytečného prodlení vyjádří navzájem souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace. 3. Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy. 4. Rybolovná práva získaná od příslušné smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za kvóty přidělené dotčenému členskému státu nebo odečtené od přídělu, a to od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s příslušnou smluvní stranou regionální organizace nebo případně s pravidly příslušné regionální organizace. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností. ODDÍL 1 OBLAST ÚMLUVY ICCAT Článek 22 Omezení rybolovu, kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného 1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1. 2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2. 3. Počet plavidel Unie, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3. 4. Počet a celková hrubá tonáž rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 4. 5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5. 6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6. Článek 23 Rekreační a sportovní rybolov Členské státy udělí zvláštní kvótu pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného ze svých kvót přidělených v příloze ID. Článek 24 Žraloci 1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jejich upravených těl. 2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias. 3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (vyjma druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl. 4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl. 5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis). ODDÍL 2 OBLAST ÚMLUVY CCAMLR Článek 25 Zákazy a omezení rybolovu 1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán. 2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC a omezení vedlejších úlovků uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené. Článek 26 Průzkumný rybolov 1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které v roce 2015 nepatří do oblastí vnitrostátní jurisdikce. Pokud se daný členský hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2015. 2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou TAC a omezení vedlejších úlovků pro jednotlivé podoblasti a divize a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) v rámci jednotlivých podoblastí a divizí stanoveny v příloze V části B. Rybolov v každé SSRU se zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a v dané SSRU se po zbytek sezóny rybolov zakáže. 3. Rybolov se provádí v takovém zeměpisném rozsahu a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m. Článek 27 Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2015/2016 1. Během rybářské sezóny 2015/2016 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí nejpozději 1. června 2015 sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi za použití formuláře uvedeného v příloze V části C tohoto nařízení svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou. 2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové. 3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou, nebo pod vlajkou jiné členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu. 4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim: a) úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004; b) úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podklady nebo odkazy. 5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamech plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov. ODDÍL 3 OBLAST ÚMLUVY IOTC Článek 28 Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC 1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 1. 2. Maximální počet plavidel Unie lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 2. 3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma druhy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb. 4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu. 5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech. Článek 29 Žraloci 1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl. 2. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla nebo jakoukoli část upravených těl žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus), kromě plavidel kratších než 24 metrů provádějících rybolov pouze ve výlučné hospodářské zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že jejich úlovky jsou určeny výhradně k místnímu odbytu. 3. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavcích 1 a 2 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí. ODDÍL 4 OBLAST ÚMLUVY SPRFMO Článek 30 Omezení kapacity pelagického rybolovu Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2015 v této oblasti celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 600 hrubé prostornosti. Článek 31 TAC pelagického rybolovu 1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 30, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ. 2. Rybolovná práva stanovená v příloze IJ mohou být využita pouze pod podmínkou, že členské státy zašlou Komisi seznam plavidel aktivně provozujících rybolov nebo podílejících se na překládkách v oblasti úmluvy, záznamy ze systémů sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, i zastávky v přístavech, a to nejpozději pátý den následujícího měsíce, aby je Komise mohla dále předat sekretariátu SPRFMO. Článek 32 Rybolov při dně Členské státy, které mají záznam o odlovu nebo intenzitě rybolovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svůj odlov nebo intenzitu rybolovu při dně v roce 2015 v oblasti úmluvy na ty části oblasti úmluvy, v nichž došlo k rybolovu při dně v uvedeném období, a na úroveň, která nepřesáhne roční průměrnou úroveň odlovu nebo parametrů intenzity za období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006. ODDÍL 5 OBLAST ÚMLUVY IATTC Článek 33 Rybolov pomocí košelkových nevodů 1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje: a) od 29. července do 28. září 2015, nebo od 18. listopadu 2015 do 18. ledna 2016 v oblasti vymezené těmito hranicemi: – tichomořským pobřežím Ameriky, – zeměpisnou délkou 150° z. d., – zeměpisnou šířkou 40° s. š., – zeměpisnou šířkou 40° j. š.; b) od 29. září do 29. října 2015 v oblasti vymezené těmito hranicemi: – zeměpisnou délkou 96° z. d., – zeměpisnou délkou 110° z. d., – zeměpisnou šířkou 4° s. š., – zeměpisnou šířkou 3° j. š. 2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2015, pro které období zákazu uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící s košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu ukončit. 3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované. 4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech: a) pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo b) během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu. Článek 34 Zákaz lovu žraloka dlouhoploutvého 1. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti. 2. Při náhodném ulovení nesmí být druh uvedený v odstavci 1 poraněn. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí a zároveň: a) zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý); b) zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají informace shromážděné za předchozí rok Komisi do 31. ledna roku, kdy toto nařízení vstoupí v platnost. ODDÍL 6 OBLAST ÚMLUVY SEAFO Článek 35 Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků: – rejnokovitých (Rajidae), – ostrouna obecného (Squalus acanthias), – světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi), – světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus), – světlouna velkého (Etmopterus princeps), – světlouna malého (Etmopterus pusillus), – máčky přízračné (Apristurus manis), – světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus), – hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha. ODDÍL 7 OBLAST ÚMLUVY WCPFC Článek 36 Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a tuňáka křídlatého 1. Členské státy zajistí, aby počet dnů rybolovu přidělený plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nepřekročil 403 dnů. 2. Plavidla Unie nesmí v oblasti úmluvy WCPFC položené jižně od 20° j. š. lovit tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga). Článek 37 Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) 1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2015 00:00 hodin do 31. října 2015 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo nikdy: a) nepoužilo ani neobsluhovalo FAD nebo související elektronické zařízení; b) neprovádělo rybolov za použití FAD v hejnech ryb. 2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované. 3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech: a) během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb; b) pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo c) pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení. Článek 38 Oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC 1. Plavidla uvedená výhradně v rejstříku vedeném komisí WCPFC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. p) opatření stanovená v článcích 34 až 38. 2. Plavidla uvedená jak v rejstříku komise WCPFC, tak v rejstříku komise IATTC a plavidla uvedená výhradně v rejstříku IATTC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. p) opatření stanovená v čl. 33 odst. 1 písm. a) a v odst. 2 až 4 a v článku 34. Článek 39 Omezení počtu plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného Maximální počet plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII. Článek 40 Žralok hedvábný a žralok dlouhoploutvý 1. V oblasti úmluvy WCPFC se zakazuje uchovávat na palubě, překládat, skladovat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl těchto druhů: a) žraloka hedvábného (Carcharhinus falciformis); b) žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus). 2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí. ODDÍL 8 BERINGOVO MOŘE Článek 41 Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře Rybolov tresky pestré (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje. HLAVA III RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH UNIE Článek 42 TAC Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách Unie v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008. Článek 43 Oprávnění k rybolovu Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách Unie je stanoven v příloze VIII. Článek 44 Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků Podmínky uvedené v článku 7 se použijí na úlovky a vedlejší úlovky plavidel třetí země lovících na základě oprávnění podle článku 43. Článek 45 Zákazy 1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy: a) rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) ve vodách Unie divizí ICES IIa, IIIa a VIId a podoblasti ICES IV; b) žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách Unie; c) soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; d) psohlava obecného (Galeorhinus galeus), světlouna Bonnaterrova (Dalatias licha), bezkýlovce lopatonosého (Deania calcea), bezkýlovce listošupinatého (Centrophorus squamosus), světlouna velkého (Etmopterus princeps), světlouna malého (Etmopterus pusillus) a světlouna bělookého (Centroscymnus coelolepis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII a XIV; e) světlouna Bonnaterrova (Dalatias licha), bezkýlovce lopatonosého (Deania calcea), bezkýlovce listošupinatého (Centrophorus squamosus), světlouna velkého (Etmopterus princeps) a světlouna bělookého (Centroscymnus coelolepis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblasti ICES I, IV a XIV; f) žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách Unie; g) mantu obrovskou (Manta birostris) ve vodách Unie; h) rejnoka ostnatého (Raja clavata) ve vodách Unie divize ICES IIIa; i) rejnoka norského (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ve vodách Unie divizí ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh a VIIk; j) rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, IX a X a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; k) pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách Unie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII; l) ostrouna obecného (Squalus acanthias) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII a XIV; m) polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách Unie. 2. Při náhodném ulovení nesmí být druh uvedený v odstavci 1 poraněn. Jedinci se neprodleně vypouštějí. HLAVA IV ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 46 Postup projednávání ve výboru 1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (EU) č. 1380/2013. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 47 Zrušení Nařízení Rady (EU) č. 779/2014 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2015. Článek 48 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2015. Článek 8 se však použije ode dne 1. února 2015. Ustanovení článků 24, 25 a 26 a příloh IE a V týkající se rybolovných práv stanovených pro oblast úmluvy CCAMLR se použijí od dat v nich uvedených. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu předseda [1] Úř. věst. L 212, 18.7.2014, s. 1. [2] Viz zejména dokument „Obecné souvislosti doporučení ICES“ na internetové adrese: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/2014/1.2_Advice_basis_2014.pdf [3] Ustanovení čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22). [4] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22). [5] Nařízení Rady (EU) č. 779/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se na rybolovné období 2014–2015 přidělují rybolovná práva pro sardel obecnou v Biskajském zálivu (Úř. věst. L 212, 18.7.2014, s. 1). [6] Nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova a kterým se mění nařízení (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (Úř. věst. 345, 28.12.2005, s. 5). [7] Nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu. (Úř. věst. L 122, 11.5.2007, s. 7). [8] Nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (Úř. věst. L 157, 19.6.2007, s. 1). [9] Nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (Úř. věst. L 344, 20.12.2008, s. 6). [10] Nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 423/2004 (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 20). [11] Nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, o změně nařízení (ES) č. 43/2009 a o zrušení nařízení (ES) č. 1559/2007 (Úř. věst. L 96, 15.4.2009, s. 1). [12] Nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 1). [13] Nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (Úř. věst. L 65, 7.3.2006, s. 1). [14] Nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3). [15] Nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (Úř. věst. L 214, 19.8.2009, s. 16). [16] Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1). [17] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31). [18] Dohoda o rybolovu mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím (Úř. věst. L 226, 29.8.1980, s. 48). [19] Dohoda o rybolovu mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a autonomní vládou Faerských ostrovů na straně druhé (Úř. věst. L 226, 29.8.1980, s. 12). [20] Dohoda o rybolovu a mořském prostředí mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou (Úř. věst. L 161, 2.7.1993, s. 2). [21] Dohoda mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu (Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 4) a protokol, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle uvedené dohody (Úř. věst. L 293, 23.10.2012, s. 5). [22] Úř. věst. L 6, 10.1.2012, s. 9. [23] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13). [24] Nařízení Komise (ES) č. 517/2008 ze dne 10. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 850/98, pokud jde o určování velikosti ok a posuzování síly vlákna rybářských sítí (Úř. věst. L 151, 11.6.2008, s. 5). [25] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 70). [26] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v některých oblastech mimo severní Atlantik (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 1). [27] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 42). [28] Uzavřena rozhodnutím Rady 2002/738/ES (Úř. věst. L 234, 31.8.2002, s. 39). [29] Unie přistoupila rozhodnutím Rady 86/238/EHS (Úř. věst. L 162, 18.6.1986, s. 33). [30] Nařízení Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě a kterým se zrušují nařízení (EHS) č. 3943/90, (ES) č. 66/98 a (ES) č. 1721/1999 (Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 16). [31] Uzavřena rozhodnutím Rady 2006/539/ES (Úř. věst. L 224, 16.8.2006, s. 22). [32] Unie přistoupila rozhodnutím Rady 95/399/ES (Úř. věst. L 236, 5.10.1995, s. 24). [33] Uzavřena rozhodnutím Rady 2008/780/ES (Úř. věst. L 268, 9.10.2008, s. 27). [34] Unie přistoupila rozhodnutím Rady 2005/75/ES (Úř. věst. L 32, 4.2.2005, s. 1). [35] Nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství, o změně nařízení (EHS) č. 2847/93 a (ES) č. 1627/94 a o zrušení nařízení (ES) č. 3317/94 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33). [36] Nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky (Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6). [37] Nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1). PŘÍLOHA návrhu NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací a ruší nařízení Rady (EU) č. 779/2014 SEZNAM PŘÍLOH PŘÍLOHA I: || TAC platné pro plavidla Unie v oblastech, kde jsou TAC stanoveny podle druhu a oblasti PŘÍLOHA IA: || Skagerrak, Kattegat, podoblasti ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV, vody Unie oblasti CECAF, vody Francouzské Guyany PŘÍLOHA IB: || Severovýchodní Atlantik a Grónsko, podoblasti ICES I, II, V, XII a XIV a vody Grónska oblasti NAFO 1 PŘÍLOHA IC: || Severozápadní Atlantik – oblast úmluvy NAFO PŘÍLOHA ID: || Vysoce stěhovavé ryby – všechny oblasti PŘÍLOHA IE: || Antarktida – oblast úmluvy CCAMLR PŘÍLOHA IF: || Jihovýchodní Atlantik – oblast úmluvy SEAFO PŘÍLOHA IG: || Tuňák modroploutvý – všechny oblasti PŘÍLOHA IH: || Oblast úmluvy WCPFC PŘÍLOHA IJ: || Oblast úmluvy SPRFMO PŘÍLOHA IIA: || Intenzita rybolovu pro plavidla v rámci řízení některých populací tresky obecné, platýse evropského a jazyka rodu Solea v divizích ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId, podoblasti ICES IV a ve vodách Unie divizí ICES IIa a Vb PŘÍLOHA IIB: || Intenzita rybolovu pro plavidla v rámci obnovení některých populací štikozubce novozélandského a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, kromě Cádizského zálivu PŘÍLOHA IIC: || Intenzita rybolovu pro plavidla v rámci řízení populací jazyka rodu Solea v západní části Lamanšského průlivu divize ICES VIIe PŘÍLOHA IID: || Oblasti řízení pro smačky rodu Ammodytes v divizích ICES IIa, IIIa a v podoblasti ICES IV PŘÍLOHA IIE: || Intenzita rybolovu pro plavidla v rámci řízení populací mořčáka v divizi ICES VIIe PŘÍLOHA III: || Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie lovící ve vodách třetích zemí PŘÍLOHA IV: || Oblast úmluvy ICCAT PŘÍLOHA V: || Oblast úmluvy CCAMLR PŘÍLOHA VI: || Oblast úmluvy IOTC PŘÍLOHA VII: || Oblast úmluvy WCPFC PŘÍLOHA VIII: || Omezení počtu oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí lovící ve vodách Unie PŘÍLOHA I TAC PLATNÉ PRO PLAVIDLA UNIE V OBLASTECH, KDE JSOU TAC STANOVENY PODLE DRUHU A OBLASTI Tabulky v přílohách IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IJ stanoví TAC a kvóty (v tunách živé hmotnosti, není-li uvedeno jinak) podle populace a podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Na všechna rybolovná práva stanovená v této příloze se vztahují pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1224/2009, a zejména v článcích 33 a 34 uvedeného nařízení. Není-li uvedeno jinak, představují odkazy na rybolovné oblasti odkazy na oblasti ICES. V rámci každé oblasti jsou populace ryb uváděny v abecedním pořadí podle latinského názvu druhů. Pro účely právní úpravy je druh určen pouze latinským názvem; běžné názvy jsou uvedeny pouze pro usnadnění odkazu. Pro účely tohoto naří