CS Úřední věstník Evropské unie C 277/110

Stanovisko Výboru regionů Letištní balíček

2012/C 277/11

VÝBOR REGIONŮ

— vítá cíl vytváření rámcových podmínek pro účinnější využívání stávající infrastruktury, ale konstatuje, že pro dostatečné pokrytí rostoucí poptávky po kapacitě je nezbytné učinit další kroky. Zejména je důležité rozšířit infrastrukturu na přetížených letištích, více zohlednit volné kapacity regionálních letišť, urychlit vytvoření jednotného evropského nebe a zajistit konkurenceschopné provozní časy, a to i v noci;

— žádá zlepšení multimodálního propojení letišť s dalšími druhy dopravy. To zvýší konkurenceschopnost a zajistí dostatečné napojení regionů na evropskou a celosvětovou síť letecké dopravy;

— souhlasí, že v rámci vyváženého přístupu je třeba zvolit nejrentabilnější způsob pro dosažení cílů týkajících se zmírnění hluku, ale zastává názor, že plánovaná kontrolní pravomoc Evropské komise překračuje míru pravomocí Komise přípustnou podle zásady subsidiarity. Provozní omezení musí stanovit místní orgány s ohledem na místní situaci a místních zvláštnosti. Nová kontrolní pravomoc Evropské komise není ani nutná, ani přiměřená;

— vítá další otevírání a harmonizaci přístupu na trh pozemních odbavovacích služeb. Povede to k posílení hospodářské soutěže a v důsledku k ještě lepší kvalitě pozemích odbavovacích služeb nabízených veřejnosti na letištích Unie. Aby se zamezilo negativním dopadům na stávající podmínky zaměstnanosti, na bezpečnost letecké dopravy a na kapacitu letišť, mělo by být možné náležitým způsobem zohlednit místní zvláštnosti na letištích;

— vítá záměr Evropské komise zavést tržně založené nástroje pro lepší využití omezené kapacity infrastruktury na vytížených letištích, ale zdůrazňuje, že musí zůstat zachováno napojení regionů na síť leteckého provozu.

Zpravodaj Roland WERNER (DE/ALDE), státní tajemník v saském ministerstvu hospodářství, práce a dopravy Odkazy Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Politika týkající se letišť v Evropské unii – řešení problémů kapacity a kvality s cílem podpořit růst, konektivitu a udržitelnou mobilitu COM(2011) 823 final Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o pravidlech a postupech pro zavedení provozních omezení ke snížení hluku na letištích Unie v rámci vyváženého přístupu, kterým se zrušuje směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2002/30/ES COM(2011) 828 final Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o službách pozemního odbavování na letištích Unie a o zrušení směrnice Rady 96/67/ES COM(2011) 824 final Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Evropské unie (přepracované znění) COM(2011) 827 final

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky (ke COM(2011) 823 final)

1. sdílí názor, že letiště jsou nedílnou součástí moderní a výkonné dopravní sítě. Vychází z nich důležité impulzy pro hospodářský rozvoj, trh práce a cestovní ruch v jednotlivých regionech. Zároveň posilují územní soudržnost v rámci Evropské unie;

2. sdílí názor, že stále větší počet občanů EU trpí hlukem z letadel v blízkosti letišť, zejména v nočních hodinách, a že ke zmírnění nežádoucích dopadů je proto nezbytná strategie aktivní regulace hluku;

3. podporuje cíl Evropské komise využívat a rozvíjet co nejlépe možnosti letecké dopravy, a zejména jejího předpokládaného nárůstu;

4. zdůrazňuje, že by EU mohla podporovat investice do modernizace sítě letišť a výstavby nových letišť zejména na základě využití inovačních finančních nástrojů, s cílem zajistit trvalý hospodářský růst EU a zlepšit hospodářské vztahy EU se zbytkem světa;

5. je toho názoru, že kapacita infrastruktury letišť a neustále se zvyšující poptávka po cestování, resp. přepravě, jsou v rostoucím nepoměru. Již dnes jsou některá evropská letiště přetížená nebo fungují na hranici svých kapacitních možností. Zejména na centrálních letištích nemohou být nové kapacity vždy zajišťovány v takovém měřítku, jak si žádá poptávka. Z tohoto důvodu lze očekávat, že se budou problémy s kapacitou v příštích letech dále přiostřovat;

6. vítá cíl čelit rostoucím problémům s kapacitou a vytvářet rámcové podmínky pro účinnější využívání stávající infrastruktury. Výbor však poukazuje na to, že opatření navrhovaná v letištním balíčku pro to nejsou dostatečná;

7. poukazuje na to, že na mnoha regionálních letištích je k dispozici infrastruktura s dostatečnými kapacitami, jež by mohla účinně odlehčit letištím s kapacitními problémy, a tím zlepšit napojení regionů;

8. konstatuje, že pro dostatečné pokrytí rostoucí poptávky po kapacitě je nezbytné učinit další kroky. Zejména je důležité rozšířit infrastrukturu na přetížených letištích, více zohlednit volné kapacity regionálních letišť, urychlit vytvoření jednotného evropského nebe a zajistit konkurenceschopné provozní časy, a to i v noci. Kromě toho musí být malá regionální letiště rozhodným způsobem podporována, aby doplňovala velká letiště a optimálně využívala existující infrastrukturu;

9. poukazuje na nutnost zlepšit multimodální propojení letišť s dalšími druhy dopravy. To zvyšuje konkurenceschopnost a zajišťuje dostatečné napojení regionů na evropskou a celosvětovou síť letecké dopravy;

10. vidí v efektivnějším přidělování letištních časů vhodnou možnost, jak lépe využívat omezené kapacity infrastruktury na vytížených letištích. Vítá záměr Evropské komise zavést za tímto účelem tržně založené nástroje, přičemž je třeba dbát na to, aby zůstalo zachováno napojení regionů na síť leteckého provozu;

11. podporuje návrh na přepracování pravidel a postupů pro zavádění protihlukových provozních omezení. Cíl harmonizovat postupy pro uplatňování vyváženého přístupu má v souladu se směrnicí 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí vést k lepší úrovni ochrany pro občany, kteří jsou obtěžováni hlukem z leteckého provozu;

12. vítá cíl liberalizovat trh pro pozemní odbavovací služby. Vede to k posílení hospodářské soutěže a v důsledku k ještě lepší kvalitě služeb. Aby se zamezilo negativním dopadům na stávající podmínky zaměstnanosti, na bezpečnost letecké dopravy a na kapacitu letišť, mělo by být možné náležitým způsobem zohlednit místní zvláštnosti na letištích. Kromě toho je třeba dbát na to, aby tato pravidla nevedla k nerovnému zacházení s podniky poskytujícími služby. Cíle Evropské komise zabránit nepřípustnému narušení hospodářské soutěže lze dosáhnout jen tehdy, budou-li pro všechny zúčastněné platit stejné podmínky;

13. je znepokojen návrhem Komise a ještě dalekosáhlejšími návrhy uvedenými v obecném přístupu Rady, které se týkají úpravy poplatků za infrastrukturu pro pozemní odbavování v souladu s ustanoveními směrnice o letištních poplatcích (směrnice 2009/12/ES) a nad rámec těchto ustanovení. Tyto poplatky obvykle představují jen velmi malé procento celkových příjmů letišť, zejména u regionálních letišť, která jsou těsně nad nově navrhovanou hranicí dvou milionů cestujících ročně, a i v absolutním vyjádření jde o malé částky. Je docela možné, že administrativní náklady převáží jakékoliv potenciální výhody vzhledem k tomu, že letiště již nyní musí tyto poplatky stanovovat objektivním a transparentním způsobem;

14. zdůrazňuje význam všeobecného letectví pro leteckou dopravu v EU. Umožňuje podnikatelům, kteří vytvářejí bohatství a pracovní místa, maximální flexibilitu při cestování a zvyšuje hospodářskou sílu okrajových a nejvzdálenějších regionů. To je zvlášť důležité pro otázku letištních časů a dostupnosti letišť;

Provozní omezení ke snížení hluku (ke COM(2011) 828 final)

15. vítá záměr vysvětlit postupy a pravidla pro zavádění provozních omezení ke snížení hluku a zvýšit transparentnost procesu posuzování. To má zabránit dosud nejednotnému provádění směrnice v členských státech. Kromě toho se dostane občanům obtěžovaných hlukem z leteckého provozu srovnatelné úrovně ochrany. Výbor však konstatuje, že návrh nařízení zatím není sladěn se směrnicí 2002/49/ES o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí, zejména pokud jde o posuzování hluku a analýzu nákladové efektivity, a že by proto vedl k větší administrativní zátěži, jež je spojena s vyššími náklady a poškodila by akceptovanost letecké dopravy;

16. očekává, že změnou dosavadní směrnice v nařízení se zvýší účinnost opatření na ochranu před hlukem a že bude zamezeno narušení hospodářské soutěže v Evropské unii;

17. souhlasí s názorem Evropské komise, že v rámci vyváženého přístupu je třeba zvolit nejrentabilnější způsob pro dosažení cílů týkajících se zmírnění hluku. Při tom je ovšem třeba brát co největší ohled rovněž na zdraví a bezpečnost obyvatel žijících v blízkosti letišť, a nepřihlížet k těmto aspektům pouze volitelně. To členským států umožní sladit hospodářské dopady opatření ke snížení hluku s oprávněnými požadavky občanů obtěžovaných hlukem z leteckého provozu na ochranu;

18. v zásadě podporuje záměr zpřísnit limit pro letadla vyhovujících předpisům v rámci tolerance. Tím bude podpořen technický pokrok při vývoji tišších letadel. Výbor však upozorňuje, že nákladní letadla splňují přísnější limit 10 EPNdB (Effective Perceived Noise v decibelech) méně často než letadla pro přepravu cestujících. Společnosti provozující nákladní dopravu proto nejsou možným zákazem „letadel vyhovujících předpisům v rámci tolerance“ postiženy stejnou měrou. Výbor proto navrhuje menší zpřísnění tohoto limitu během přiměřeného přechodného období. Již při zpřísnění limitu na 8 EPNdB je možné počítat s citelným snížením hluku;

19. považuje nezávislý odvolací orgán na úrovni členských států za nezbytný;

20. vítá použití vyváženého přístupu při snižování, resp. omezování obtěžujícího hluku. To zajišťuje členským státům nezbytnou flexibilitu při regulaci hluku. Výbor se zde ztotožňuje s názorem Evropské komise, že provozní omezení by měla být pouze krajním opatřením;

21. vítá záměr vysvětlit pravidla procesu posuzování hluku a zvýšit transparentnost procesu posuzování. Plánovaná konzultace občanů obtěžovaných hlukem povede k lepší akceptaci při provádění opatření ke zmírňování hluku. Výbor však doporučuje, aby byla členským státům ponechána přiměřená volnost při zřizování „fóra pro technickou spolupráci“ plánovaného v návrhu nařízení. Pokud již v členských státech podobné komise existují, mělo by být možné je uznat, a nezřizovat žádná další grémia;

22. domnívá se, že metoda posuzování hluku uvedená v příloze I návrhu nařízení, která byla vypracována podle zprávy ECAC Doc 29 nazvané „Zpráva o standardní metodě výpočtu hlukových pásem kolem civilních letišť“, není vhodná ke zvýšení transparentnosti postupu pro posuzování hluku. Další metoda posuzování by vedla k tomu, že odpadne možnost srovnání např. se směrnicí o hluku ve venkovním prostředí nebo s vnitrostátními předpisy pro výpočet a že vznikne zbytečná administrativní zátěž. Pro posuzování hluku by se tudíž mělo odkazovat na směrnici o hluku ve venkovním prostředí (směrnice 2002/49/ES);

23. zastává názor, že plánovaná kontrolní pravomoc Evropské komise spočívající v přezkumu provozních omezení před jejich zavedením a případně při jejich zastavení překračuje míru pravomocí Komise přípustnou podle zásady subsidiarity. Provozní omezení musí stanovit místní orgány s ohledem na místní situaci a místních zvláštnosti. Nová kontrolní pravomoc Evropské komise není ani nutná, ani přiměřená. Kromě toho to nijak nepřispívá k dosažení cíle nařízení, totiž snížit počet lidí obtěžovaných hlukem z leteckého provozu;

24. považuje definici pojmů „letadlo“ a „letadla vyhovující předpisům v rámci tolerance“, aktualizaci hlukových limitů, postupů pro vydávání osvědčení a změnu metody a technické zprávy za zásadní body nařízení. Tyto body nejsou nicméně vhodné k tomu, aby byla Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie;

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

25. sdílí názor Evropské komise, že služby pozemního odbavování plní v řetězci letecké dopravy klíčovou funkci. Účinné a kvalitní služby pozemního odbavování zásadní měrou přispívají k zabezpečení výkonného a konkurenceschopného leteckého systému;

26. vítá další otevírání a harmonizaci přístupu na trh pozemních odbavovacích služeb. Dá se díky tomu očekávat další zlepšení kvality pozemích odbavovacích služeb nabízených veřejnosti na letištích Unie. Přinese to stejný prospěch leteckým společnostem, speditérům i cestujícím. Aby se zamezilo negativním dopadům na stávající podmínky zaměstnanosti, na bezpečnost letecké dopravy a na kapacitu letišť, mělo by být možné náležitým způsobem zohlednit místní zvláštnosti na letištích;

27. vítá pravidla pro převod zaměstnanců mezi poskytovateli služeb. V této souvislosti žádá o to, aby se prozkoumalo, zda zadavatelé mohou využívat možnosti převodu zaměstnanců, který určují členské státy, přímo na základě čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1370/2007, aniž by členské státy musely přijímat další prováděcí akty, a také zda by mohly být definovány parametry pro přejímání zaměstnanců;

28. poukazuje na to, že ne všechna pravidla schvalovacích postupů jsou dostatečně propracována. O vylepšení je třeba usilovat zejména pokud jde o stanovení časové posloupnosti jednotlivých kroků řízení, zvláštních ustanovení, jež odstraňují problém prodlev v důsledku žalob, pravomoci při provádění schvalovacího postupu a kritéria pro zadávání;

29. sdílí názor Evropské komise, že letiště hraje při koordinaci poskytovatelů služeb pozemního odbavování rozhodující úlohu. Výbor však upozorňuje, že letiště mohou tuto úlohu plnit jen tehdy, pokud k tomu budou v členských státech zajištěny nezbytné zákonné rámcové podmínky. Kromě toho způsobují tyto úkoly dodatečné náklady, jejichž krytí mohou letiště jen těžko získat na trhu;

30. zdůrazňuje, že další otevírání trhu nesmí přinášet negativní dopady na bezpečnost leteckého provozu. Pro zajištění vysoké úrovně bezpečnosti veřejnosti na letištích je nezbytný dostatečný výcvik zaměstnanců;

31. považuje za důležité stanovit dobu výcviku tak, aby byla zajištěna dostatečná kvalita služeb pozemního odbavování. Vzhledem k tomu, že mají služby pozemního odbavování dostávat schválení, jež bude uznáváno ve všech členských státech EU, navrhuje Výbor nastavit výcvik tak, aby byly vytvářeny srovnatelné kvalifikační standardy. Je nezbytné zde zohlednit rovněž nákladovou účinnost a podporu zaměstnanosti;

32. zaznamenává, že zadávání subdodávek by mělo být vyhrazeno pouze třetím stranám. Provozovatelé a uživatelé letišť by tuto možnost mít neměli. To je podle názoru Výboru diskriminace znamenající narušení hospodářské soutěže, což je v rozporu s cílem návrhu nařízení posílit hospodářskou soutěž. Se zohledněním jednoznačnějších pravidel by všichni poskytovatelé služeb pozemního odbavování měli být oprávněni zadávat subdodávky;

Letištní časy (ke COM(2011) 827 final)

33. je přesvědčen, že přepracování nařízení je významným příspěvkem k ještě účinnějšímu využívání omezených kapacit infrastruktury. Vzhledem k předpokládanému nárůstu letecké dopravy a neúměrně rostoucí letištní infrastruktuře vznikají leteckým společnostem stále nová omezení při dostatečném uspokojování poptávky po dopravních službách. To představuje brzdu hospodářského rozvoje letecké dopravy, a tím i regionů;

34. domnívá se, že v případech, kdy byl nezávislý dozorový orgán požádán, aby rozhodl o výši poplatků za využívání centralizované infrastruktury, by řídící orgán centralizované infrastruktury měl být oprávněn vybírat poplatky od uživatelů v původně stanovené výši, dokud nezávislý dozorový orgán nevydá své konečné rozhodnutí. Odrazovalo by to od svévolného napadání rozhodnutí o výši poplatků;

35. v zásadě vítá zavedení tržních nástrojů pro přidělování letištních časů. Zajišťuje to, že letištní časy obdrží ty letecké společnosti, jež je také mohou nejlépe využít. Je třeba dbát na to, aby zůstalo zachováno napojení regionů na síť leteckého provozu;

36. upozorňuje, že ne všechny důsledky trhu s letištními časy jsou dostatečně podchyceny. Evropská komise zejména neuvádí, jaký bude mít trh s letištními časy dopad na regionální letiště, a tím na regionální konektivitu;

37. považuje za možné, že letecké společnosti využijí své letištní časy, jimiž disponují na přetížených centrálních letištích, přednostně pro dálkový provoz. To by oslabilo napojení regionálních letišť na centrální letiště. Výbor proto požaduje zavedení vhodných opatření, jež zajistí napojení regionů na celosvětovou síť leteckého provozu;

38. je potěšen úmyslem posílit nezávislost koordinátora letištních časů. Návrh nařízení umožňuje leteckým společnostem, aby své letištních časy do budoucna převáděly i za peněžní náhradu. Tento převod je vázán na souhlas koordinátora letištních časů, který jej musí potvrdit. Proto je podle názoru Výboru o to důležitější, aby přijímal svá rozhodnutí nezávisle a objektivně;

39. domnívá se, že bezplatné přidělování letištních časů, jen aby mohly být následně prodány, by nemohlo vést k žádoucímu cíli. Souhlas s obchodem s letištními časy by měly letecké společnosti obdržet zejména tehdy, pokud mohou prokázat, že tyto časy již dříve pravidelně využívaly;

40. považuje změnu minimálních pravidel pro využívání letištních časů za přijatelnou. Toto opatření zvyšuje tlak na to, aby byly přidělené letištních časy lépe využívány. Zároveň je nutné zajistit zohlednění mimořádných událostí (např. stávek, sopečného popela apod.). Lze očekávat, že v budoucnu bude více letištních časů vraceno do fondu letištních časů nebo prodáváno jiným leteckým společnostem. To usnadní přístup leteckých společností na přetížená letiště;

41. vítá možnost, že letiště budou mít prostřednictvím systému letištních poplatků vliv na co nejvčasnější vracení nevyužitých, resp. rezervovaných letištních časů. To zajišťuje, že letištní časy nebudou blokovány, ale budou moci být využity jinými leteckými společnostmi;

42. uznává důležitost stanovení místních pravidel, aby bylo zajištěno, že regulační rámec bude poskytovat dostatečnou flexibilitu těm regionům a jejich letištím, v nichž musí být náležitě zohledněny zvláštní podmínky. Za takových okolností je nezbytné zapojení regionů, aby bylo zaručeno optimální a efektivní využívání kapacity jednotlivých letišť;

43. domnívá se, že návrh, aby Komise měla právo určovat jednotlivá síťová letiště, čímž může od členských států požadovat, aby k jednotlivým letištím přistupovaly odlišně a odděleně, znamená překročení pravomocí Komise ve smyslu zásady subsidiarity;

44. s obavami sleduje záměr Evropské komise zavést funkci „manažera struktury vzdušného prostoru“ a zejména návrh svěřit mu významné a rozsáhlé pravomoci, aniž by bylo řízení tohoto subjektu jasně definováno.

II. DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Provozní omezení ke snížení hluku (ke COM(2011) 828 final)

Článek 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (4) „letadlem vyhovujícím předpisům v rámci tolerance“ se rozumí civilní letadlo, které splňuje hodnoty pro vydání osvědčení stanovené ve svazku 1 části II hlavy 3 přílohy 16 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví (Chicagské úmluvy) kumulativní hodnotou tolerance menší než 10 EPNdB (decibelů skutečně vnímaného hluku), kde kumulativní hodnota tolerance je hodnota vyjádřená v EPNdB získaná jako součet jednotlivých hodnot tolerancí (tj. rozdílů mezi hladinou hluku, pro kterou bylo vydáno osvědčení, a nejvyšší přípustnou hladinou hluku) na třech referenčních měřících bodech, jak je stanoveno ve svazku 1 části II hlavě 4 přílohy 16 Chicagské úmluvy; (4) „letadlem vyhovujícím předpisům v rámci tolerance“ se rozumí civilní letadlo, které splňuje hodnoty pro vydání osvědčení stanovené ve svazku 1 části II hlavy 3 přílohy 16 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví (Chicagské úmluvy) kumulativní hodnotou tolerance menší než EPNdB (decibelů skutečně vnímaného hluku), kde kumulativní hodnota tolerance je hodnota vyjádřená v EPNdB získaná jako součet jednotlivých hodnot tolerancí (tj. rozdílů mezi hladinou hluku, pro kterou bylo vydáno osvědčení, a nejvyšší přípustnou hladinou hluku) na třech referenčních měřících bodech, jak je stanoveno ve svazku 1 části II hlavě 4 přílohy 16 Chicagské úmluvy;

Odůvodnění

1. Nákladní letadla splňují limit 10 EPNdB navrhovaný v návrhu nařízení méně často než letadla pro přepravu cestujících. Společnosti provozující nákladní dopravu proto nejsou možným zákazem „letadel vyhovujících předpisům v rámci tolerance“ postiženy stejnou měrou.

2. Stanovením přiměřeného přechodného období získají letecké společnosti možnost naplánovat a provést případnou nezbytnou modernizaci své letecké flotily se zohledněním ekonomických hledisek.

Pozměňovací návrh 2

Provozní omezení ke snížení hluku (ke COM(2011) 828 final)

Článek 10

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Kontrolní pravomoci 1. Na žádost členského státu či z vlastní iniciativy může Komise, aniž je tím dotčeno probíhající odvolací řízení, přezkoumat rozhodnutí o provozním omezení před jeho provedením. Pokud Komise zjistí, že rozhodnutí nesplňuje požadavky stanovené v tomto nařízení nebo jinak odporuje právu Unie, může pozastavit účinnost daného rozhodnutí. 2. Příslušné orgány poskytnou Komisi informace dokládající dodržování tohoto nařízení. 3. Komise rozhodne, v souladu s poradním postupem stanoveným v čl. 13 odst. 2, zejména s přihlédnutím ke kritériím v příloze II, zda daný příslušný orgán může pokračovat v zavádění provozního omezení. Komise sdělí své rozhodnutí Radě a příslušnému členskému státu. 4. V případě, že Komise ve lhůtě šesti měsíců od doby, kdy obdržela informace uvedené v odstavci 2, nepřijala žádné rozhodnutí, může příslušný orgán zamýšlené rozhodnutí o provozním omezení uskutečnit.

Odůvodnění

1. Možnost rozhodovat o provozních omezeních by – jako tomu bylo doposud – měly mít pouze členské státy. Rada se již v tomto smyslu vyjádřila a vyškrtla příslušný článek z návrhu Komise. Navrhované vyškrtnutí je navíc v souladu s odstavcem 23 stanoviska.

2. V současném znění by článek 10 mohl zpochybnit regionální dohody o zprostředkování. Tyto dohody mezi letištěm, příslušným regionem a občany bývají často uzavírány po letech obtížných a vyčerpávajících vyjednávání. Německá Spolková rada, rakouská Spolková rada, francouzský senát a nizozemská první komora dospěly k závěru, že právo Komise na přezkum stanovené v článku 10 je v rozporu se zásadou subsidiarity Evropské unie

Pozměňovací návrh 3

Provozní omezení ke snížení hluku (ke COM(2011) 828 final)

Článek 11

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Komise je v souladu s článkem 12 zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci, které se týkají: a) změn definic letadla v článku 2 bodě 3 a letadla vyhovujícího předpisům v článku 2 bodě 4 v rámci tolerance; b) změn a aktualizací norem pro vydávání osvědčení hlukové způsobilosti, stanovených v článcích 4 a 8, a postupu pro vydávání osvědčení uvedeného v čl. 6 odst. 1. c) změn metody a technické zprávy stanovených v příloze I.

Odůvodnění

Definice pojmů „letadlo“ a „letadla vyhovující předpisům v rámci tolerance“, změna hlukových limitů, postupů pro vydávání osvědčení a změna metody a technické zprávy jsou zásadními body nařízení. Tyto body nejsou nicméně vhodné k tomu, aby byla Evropská komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Pozměňovací návrh 4

Provozní omezení ke snížení hluku (ke COM(2011) 828 final)

Článek 12

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku. 2. Přenesení pravomocí uvedené v článku 11 je svěřeno na dobu neurčitou ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. 3. Přenesení pravomocí uvedené v článku 11 může být zrušeno Evropským parlamentem nebo Radou. Zrušením se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Nabývá účinnosti dnem následujícím po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 11 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Odůvodnění

Pozměňovací návrhy 3 a 4 spolu přímo souvisí. Podmínkou pro navrhované vyškrtnutí článku 12 je vyškrtnutí článku 11.

Pozměňovací návrh 5

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

Článek 13

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Článek 13 Ostrovní letiště Článek 13 Ostrovní letiště V rámci výběru poskytovatelů služeb pozemního odbavování na letišti v souladu s ustanovením článků 7 až 10 může členský stát rozšířit závazek veřejné služby na jiná letiště v tomto členském statě, pokud: V rámci výběru poskytovatelů služeb pozemního odbavování na letišti v souladu s ustanovením článků 7 až 10 může členský stát rozšířit závazek veřejné služby na jiná letiště v tomto členském statě, pokud: a) se tato letiště nacházejí na ostrovech ve stejné zeměpisné oblasti; a) se tato letiště nacházejí na ostrovech ve stejné zeměpisné oblasti; b) každé z těchto letišť vykazuje objem provozu nejméně 100 000 cestujících ročně a b) každé z těchto letišť vykazuje objem provozu nejméně 100 000 cestujících ročně a c) toto rozšíření je schváleno Komisí. c) toto rozšíření je schváleno Komisí. Rozhodnutí o schválení rozšíření představuje prováděcí akt, který se přijímá poradním postupem podle čl. 43 odst. 2. Tímto ustanovením nejsou dotčena pravidla EU pro státní podporu. Rozhodnutí o schválení rozšíření představuje prováděcí akt, který se přijímá poradním postupem podle čl. 43 odst. 2. Tímto ustanovením nejsou dotčena pravidla EU pro státní podporu.

Odůvodnění

Článek 13 návrhu, jenž se týká možnosti rozšířit závazek veřejné služby na ostrovní letiště, by měl být doplněn tak, že v případě ostrovních letišť má řídící orgán povinnost poskytovat služby stanovené v čl. 5 odst. 2 návrhu, tedy odbavování zavazadel, manipulace na rampě, manipulace s pohonnými hmotami a oleji a odbavování nákladu a pošty. A pokud provozování těchto služeb nebude ekonomicky výnosné a podniky proto nebudou mít zájem tyto služby poskytovat, ani letecké společnosti samy sobě prostřednictvím odbavování vlastními silami, potom to bude řídící orgán letiště, který převezme povinnost poskytovat tyto služby za zohlednění zásadní povahy, jež tyto infrastruktury mají nejen pro zajištění dostupnosti a propojení ostrova s okolním světem, který nemá jiná řešení, ale i proto, že jsou nezbytné pro poskytování základních veřejných služeb, k nimž patří lékařská pohotovostní služba, hašení požárů, námořní záchranářské hlídky a další služby, které jsou z těchto letišť poskytovány za použití helikoptér a které by jinak (např. bez zásobování pohonnými hmotami) nemohly být provedeny.

Pozměňovací návrh 6

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

Článek 28 – nový odstavec 6

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Nesouhlasí-li výbor uživatelů letiště s některým poplatkem, který stanovil řídící orgán letiště nebo případně řídící orgán centralizované infrastruktury, může požádat, aby o výši poplatku rozhodl nezávislý dozorový orgán dotčeného členského státu. Nesouhlasí-li výbor uživatelů letiště s některým poplatkem , který stanovil řídící orgán letiště nebo případně řídící orgán centralizované infrastruktury, může požádat, aby o výši poplatku nezávislý dozorový orgán dotčeného členského státu.

Odůvodnění

Tento návrh v podstatě zavádí podrobné odvolací řízení v případě neshody o poplatcích s potenciálními významnými náklady – jak z hlediska finančního, tak z hlediska času vynaloženého na řízení. V případě některých letišť, jejichž příjmy z pozemního odbavování činí méně než 1 % celkových příjmů, je tento přístup nepřiměřený.

Pozměňovací návrh 7

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

Článek 28 – nový odstavec 8

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Aby nedocházelo ke svévolnému napadání rozhodnutí pouze s cílem odložit uplatňování poplatku, dokud nebudou vyjasněny veškeré neshody na straně uživatelů, je důležité, aby mohly letištní orgány vybírat poplatky v původně určené výši od okamžiku, kdy byla stanovena. Je to důležité pro regionální letiště, která mají často omezené příjmy z neleteckých služeb, obzvláště pokud na nich převažují dopravci uplatňující pravidlo jednoho zavazadla. Jednalo by se o příjmově neutrální způsob podpory spolupráce v tomto odvětví, podobně jako je tomu u systému poplatků, kterým mohou letiště ovlivňovat vracení nevyužitých či rezervovaných letištních časů.

Pozměňovací návrh 8

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

Článek 32 – nový odstavec 3

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Poskytovatelé služeb pozemního odbavování a uživatelé letiště provádějící odbavování vlastními silami musí tyto minimální normy kvality dodržovat. Uživatelé letiště a poskytovatelé služeb pozemního odbavování musí kromě toho dodržovat minimální normy kvality stanovené v rámci jejich smluvních vztahů. Poskytovatelé služeb pozemního odbavování a uživatelé letiště provádějící odbavování vlastními silami musí tyto minimální normy kvality dodržovat. Uživatelé letiště a poskytovatelé služeb pozemního odbavování musí kromě toho dodržovat minimální normy kvality stanovené v rámci jejich smluvních vztahů.

Odůvodnění

S ohledem na význam pozemního odbavování pro plynulý provoz letišť jsou vhodná a přiměřená donucovací opatření pro zajištění dodržování minimálních standardů nezbytná.

Pozměňovací návrh 9

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

Článek 35

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 1. Aniž jsou dotčeny odstavce 2, 3 a 4, poskytovatelé služeb pozemního odbavování mohou najmout subdodavatele. 1. Aniž j dotčen odstavc 3, poskytovatelé služeb pozemního odbavování mohou najmout subdodavatele. 2. Uživatelé letiště provádějící odbavování vlastními silami mohou zadat služby pozemního odbavování subdodavateli jen tehdy, nejsou-li dočasně schopni provádět odbavování vlastními silami z důvodu vyšší moci. 3. Subdodavatelé nesmějí služby pozemního odbavování zadat jinému subdodavateli. 2. Subdodavatelé nesmějí služby pozemního odbavování zadat jinému subdodavateli. 4. Poskytovatel služeb pozemního odbavování uvedený v čl. 11 odst. 1 nesmí zadat služby pozemního odbavování subdodavateli vyjma případů, kdy není dočasně schopen tyto služby pozemního odbavování poskytovat z důvodu vyšší moci. 5. Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, zajistí, aby tito subdodavatelé plnili povinnosti, jež poskytovatelům služeb pozemního odbavování ukládá toto nařízení. 3. Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, zajistí, aby tito subdodavatelé plnili povinnosti, jež poskytovatelům služeb pozemního odbavování ukládá toto nařízení. 6. Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, oznámí jméno a činnost příslušných subdodavatelů řídícímu orgánu letiště. 6. Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, oznámí jméno a činnost příslušných subdodavatelů řídícímu orgánu letiště. 7. Požádá-li poskytovatel služeb pozemního odbavování o oprávnění k poskytování služeb pozemního odbavování na základě výběrového řízení stanoveného v článku 7, uvede počet, činnost a jména subdodavatelů, kterých hodlá využít. 7. Požádá-li poskytovatel služeb pozemního odbavování o oprávnění k poskytování služeb pozemního odbavování na základě výběrového řízení stanoveného v článku 7, uvede počet, činnost a jména subdodavatelů, kterých hodlá využít.

Odůvodnění

1. Zákaz pro letiště a jejich uživatele najímat subdodavatele vede k jejich diskriminaci vůči ostatním poskytovatelům služeb pozemního odbavování, a narušuje hospodářskou soutěž. To je v rozporu s cílem návrhu nařízení posílit hospodářskou soutěž.

2. Subdodavatelé musejí splňovat požadavky na kvalitu a spolehlivost služeb ve stejném rozsahu jako zadavatelé. Letiště by navíc měla mít možnost omezit počet subdodavatelů, je-li to z důvodů místa nezbytné.

Pozměňovací návrh 10

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 3 odst. 3 bod ii)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR na žádost Komise, zejména pokud nově vstupující dopravci čelí závažným obtížím v zajištění možnosti přistání nebo vzletů na dotčeném letišti nebo pokud to manažer struktury vzdušného prostoru považuje za nezbytné pro zajištění soudržnosti provozního plánu letiště s operačním plánem sítě v souladu s čl. 6 odst. 7 nařízení Komise (EU) č. 677/20111. na žádost Komise, zejména pokud nově vstupující dopravci čelí závažným obtížím v zajištění možnosti přistání nebo vzletů na dotčeném letišti nebo pokud to manažer struktury vzdušného prostoru považuje za nezbytné pro zajištění soudržnosti provozního plánu s operačním plánem sítě v souladu s čl. 6 odst. 7 nařízení Komise (EU) č. 677/20111.

Odůvodnění

Manažer struktury vzdušného prostoru by měl zastávat úlohu koordinátora na úrovni sítě, spíše než vydávat pokyny na místní úrovni. Odpovědnost za provozní plán letiště nese dané letiště, nikoli manažer struktury vzdušného prostoru.

Pozměňovací návrh 11

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 3 odst. 9

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Na žádost Komise, jež může jednat z vlastní iniciativy nebo z iniciativy manažera struktury vzdušného prostoru, a po konzultaci se subjekty uvedenými v odstavci 4, dbá členský stát na to, aby letiště, které nemá určeno postavení, bylo určeno jako síťové letiště. Rozhodnutí se sdělí Komisi. Pokud má Komise za to, že letiště již pro síť není významné, členský stát po konzultaci se subjekty uvedenými v odstavci 4 změní jeho určení na letiště, které nemá určeno postavení.

Odůvodnění

Definice „síťového letiště“ uvedená ve stávajícím návrhu Komise je velmi široká a opravňuje Komisi k tomu, aby subjektivně rozhodovala o tom, zda určité letiště „může ovlivnit fungování evropské sítě uspořádání letového provozu“. Obzvláště u regionálních letišť je větší pravděpodobnost „náhlého a výrazného zvýšení objemu dopravy“, proto by měl být pojem „síťového letiště“ a souvisejících povinností vyškrtnut nebo by měl být alespoň definován úžeji. Vložení tohoto odstavce nemá žádné opodstatnění, neboť pojem síťových letišť není pro toto nařízení relevantní.

Pozměňovací návrh 12

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 3 odst. 10

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Pokud je přijato rozhodnutí podle odstavců 6, 8 nebo 9, sdělí je členský stát subjektům uvedeným v odstavci 4 nejpozději 1. dubna pro zimní období letového řádu a nejpozději 1. září pro letní období letového řádu. Pokud je přijato rozhodnutí podle odstavců 6 8 , sdělí je členský stát subjektům uvedeným v odstavci 4 nejpozději 1. dubna pro zimní období letového řádu a nejpozději 1. září pro letní období letového řádu.

Odůvodnění

Viz pozměňovací návrh 11.

Pozměňovací návrh 13

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 5 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Členský stát příslušný pro síťové letiště, letiště s plánovaným provozem nebo pro koordinované letiště zajistí určení způsobilé fyzické nebo právnické osoby jako letištního zprostředkovatele nebo jako koordinátora letiště po konzultaci s leteckými dopravci, kteří pravidelně používají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, řídícím orgánem letiště a koordinačním výborem, pokud takový výbor existuje. Stejný letištní zprostředkovatel nebo koordinátor může být určen pro více než jedno letiště. Členský stát příslušný pro letiště s plánovaným provozem nebo pro koordinované letiště zajistí určení způsobilé fyzické nebo právnické osoby jako letištního zprostředkovatele nebo jako koordinátora letiště po konzultaci s leteckými dopravci, kteří pravidelně používají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, řídícím orgánem letiště a koordinačním výborem, pokud takový výbor existuje. Stejný letištní zprostředkovatel nebo koordinátor může být určen pro více než jedno letiště.

Odůvodnění

Členské státy – a nikoli Komise – zodpovídají za všechna svá letiště, ať již jde o letiště s plánovaným provozem nebo koordinovaná letiště.

Pozměňovací návrh 14

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Článek 6

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Článek 6 Transparentnost činností koordinace a plánování provozu Článek 6 Transparentnost činností koordinace a plánování provozu 1. Koordinátor nebo letištní zprostředkovatel na konci každého období letového řádu předává dotyčným členským státům a Komisi zprávu o činnosti, představující obecnou situaci v oblasti přidělování letištních časů a/nebo plánování provozu. Zpráva se týká zejména uplatňování čl. 9 odst. 5 a článků 13 a 18 a všech stížností podaných koordinačnímu výboru, které se vztahují k použití článků 9 a 10, a opatření k jejich řešení. 1. Koordinátor nebo letištní zprostředkovatel na konci každého období letového řádu předává dotyčným členským státům a Komisi zprávu o činnosti, představující obecnou situaci v oblasti přidělování letištních časů a/nebo plánování provozu. Zpráva se týká zejména uplatňování čl. 9 odst. 5 a článků 13 a 18 a všech stížností podaných koordinačnímu výboru, které se vztahují k použití článků 9 a 10, a opatření k jejich řešení. 2. Komise může přijmout vzor zprávy o činnosti uvedené v odstavci 1. Tento prováděcí akt se přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2. 2. Komise může přijmout vzor zprávy o činnosti uvedené v odstavci 1. Tento prováděcí akt se přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2. 3. Koordinátor udržuje aktualizovanou databázi s bezplatným přístupem, obsahující tyto informace: 3. Koordinátor udržuje aktualizovanou databázi s bezplatným přístupem, obsahující tyto informace:

Odůvodnění

Co se týče transparentnosti informací a přístupnosti k nim, v článku 6 návrhu se uvádí, že koordinátor udržuje aktualizovanou databázi s bezplatným přístupem. Je třeba výslovně doplnit, že tato informace by měla být k dispozici pro všechny a ne pouze pro letiště a letecké společnosti. V předchozím nařízení (EHS 95/93) byla tato informace omezena na zúčastněné strany (letecké společnosti), zejména na členy nebo pozorovatele koordinačního výboru a ostatní zájemci, např. územní orgány, nebyli zahrnuti. To již bylo opraveno v návrhu (viz poslední vyškrtnutý odstavec na straně 33 COM(2011) 287 final), je však třeba trvat na tom, aby se výslovně uvedlo, že informace z databáze musí být poskytnuta všem zájemcům (místní orgány, univerzitní studijní a výzkumná centra nebo dokonce konzultační firmy, jež pracují na zlepšování veřejných politik a podnikatelských iniciativ). Toto otevření v žádném případě nenarušuje předpisy o hospodářské soutěži, ani se netýká důvěrnosti a nutné ochrany podnikatelských strategií, neboť všechny tyto informace již byly poskytnuty leteckým společnostem. Informační a komunikační technologie na druhé straně umožňují, aby tyto informace byly shromažďovány a poskytnuty jakémukoliv zájemci přímo a bezplatně či za zanedbatelný poplatek. Tato informace musí být proto poskytnuta veřejnosti, protože je hodnotným nástrojem, jehož prostřednictvím se nejen zlepšuje transparentnost fungování přidělování letištních časů, nýbrž prospívá plánování dotčených hospodářských odvětví (hotely, volný čas, stravování) a usnadňuje koordinovaný výkon administrativních pravomocí, např.: plánování reklamních kampaní v oblasti cestovního ruchu regionálními orgány, vyjednávací strategie s velkoobchodníky apod.

Pozměňovací návrh 15

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 7 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Letečtí dopravci, kteří provozují nebo hodlají provozovat služby na síťovém letišti, letišti s plánovaným provozem nebo na koordinovaném letišti, poskytnou letištnímu zprostředkovateli nebo koordinátorovi všechny relevantní důležité informace, které požadují. Pokud se tyto informace změní, letečtí dopravci o tom neprodleně informují letištního zprostředkovatele a koordinátora. Všechny významné informace se poskytnou v podobě a ve lhůtě, kterou stanoví letištní zprostředkovatel nebo koordinátor. Při podání žádosti o přidělení letištního času letecký dopravce informuje koordinátora zejména o tom, zda by měl ve vztahu k požadovaným letištním časům postavení nově vstupujícího dopravce v souladu s čl. 2 bodem 2. Letečtí dopravci, kteří provozují nebo hodlají provozovat služby na letišti s plánovaným provozem nebo na koordinovaném letišti, poskytnou letištnímu zprostředkovateli nebo koordinátorovi všechny relevantní důležité informace, které požadují. Pokud se tyto informace změní, letečtí dopravci o tom neprodleně informují letištního zprostředkovatele a koordinátora. Všechny významné informace se poskytnou v podobě a ve lhůtě, kterou stanoví letištní zprostředkovatel nebo koordinátor. Při podání žádosti o přidělení letištního času letecký dopravce informuje koordinátora zejména o tom, zda by měl ve vztahu k požadovaným letištním časům postavení nově vstupujícího dopravce v souladu s čl. 2 bodem 2.

Odůvodnění

Viz pozměňovací návrh 11.

Pozměňovací návrh 16

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 8 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Členský stát zajistí, aby byl na koordinovaném letišti zřízen koordinační výbor. Stejný koordinační výbor může být určen pro více než jedno letiště. Účast ve výboru je otevřena přinejmenším leteckým dopravcům, kteří pravidelně užívají dotyčné letiště nebo dotyčná letiště, jejich zastupujícím organizacím, řídícímu orgánu letiště, příslušným orgánům řízení letového provozu a zástupcům všeobecného letectví, kteří letiště pravidelně užívají, manažerovi struktury vzdušného prostoru, orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému orgánu dotčeného členského státu. Členský stát zajistí, aby byl na koordinovaném letišti zřízen koordinační výbor. Stejný koordinační výbor může být určen pro více než jedno letiště. Účast ve výboru je otevřena přinejmenším leteckým dopravcům, kteří pravidelně užívají dotyčné letiště nebo dotyčná letiště, jejich zastupujícím organizacím, řídícímu orgánu letiště, příslušným orgánům řízení letového provozu a zástupcům všeobecného letectví, kteří letiště pravidelně užívají, manažerovi struktury vzdušného prostoru, orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému orgánu dotčeného členského státu.

Odůvodnění

Požadavek, aby byli do koordinačního výboru zahrnuti i zástupci místní správy (obcí, regionů), není účelné. Členské státy již mají povinnost vyslat do grémia zástupce vnitrostátních orgánů dozoru. Místní správa by měla být zapojena jen tehdy, pokud to vyžadují mimořádné okolnosti.

Pozměňovací návrh 17

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 9 odst. 8

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Koordinátor rovněž bere v úvahu další zásady, které jsou celosvětově nebo v rámci Unie stanoveny odvětvím letecké dopravy, jakož i místní zásady, které navrhl koordinační výbor a které byly schváleny členským státem nebo kterýmkoli příslušným orgánem odpovídajícím za dotyčné letiště, pokud tyto zásady neovlivní nezávislé postavení koordinátora, jsou v souladu s právem Unie, směřují ke zlepšení účinného užívání kapacity letiště a byly předem oznámeny Komisi a Komise je schválila. Koordinátor rovněž bere v úvahu další zásady, které jsou celosvětově nebo v rámci Unie stanoveny odvětvím letecké dopravy, jakož i místní zásady, které navrhl koordinační výbor a které byly schváleny členským státem nebo kterýmkoli příslušným orgánem odpovídajícím za dotyčné letiště, pokud tyto zásady neovlivní nezávislé postavení koordinátora, jsou v souladu s právem Unie a směřují ke zlepšení účinného užívání kapacity letiště.

Odůvodnění

Místní pravidla existují a mají zásadní význam pro zohlednění zvláštních / místních podmínek na určitém místním letišti (např. životní prostředí, dostupnost, zeměpisná rozmanitost, zvláštní povětrnostní podmínky). Stejně jako je nutné zohledňovat místní situaci a zvláštnosti při zvažování omezení provozu z důvodu hluku, musí být zvláštní podmínky brány v potaz i při přidělování letištních časů, aby bylo zaručeno, že bude regulační rámec dostatečně flexibilní, aby skutečně umožňoval optimální a efektivní využívání kapacity jednotlivých letišť.

Pozměňovací návrh 18

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 12 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Jestliže se v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1008/2008 na trať vztahují závazky veřejné služby, může si na koordinovaném letišti členský stát vyhradit letištní časy požadované pro očekávaný provoz na této trati. Jestliže nejsou vyhrazené letištní časy na dotyčné trati využity, jsou v souladu s odstavcem 2 dány k dispozici jinému leteckému dopravci, který má zájem trať provozovat v souladu se závazky veřejné služby. Nemá-li žádný jiný dopravce zájem o provozování tratě a dotyčný členský stát nevyhlásí nabídkové řízení podle čl. 16 odst. 10, čl. 17 odst. 3 až 7 a čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008, jsou letištní časy buď vyhrazeny pro jinou trať podléhající závazkům veřejné služby, nebo vráceny do fondu. Jestliže se v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1008/2008 na trať vztahují závazky veřejné služby, může si na koordinovaném letišti členský stát vyhradit letištní časy požadované pro očekávaný provoz na této trati. Jestliže nejsou vyhrazené letištní časy na dotyčné trati využity, jsou v souladu s odstavcem 2 dány k dispozici jinému leteckému dopravci, který má zájem trať provozovat v souladu se závazky veřejné služby. Nemá-li žádný jiný dopravce zájem o provozování tratě a dotyčný členský stát nevyhlásí nabídkové řízení podle čl. 16 odst. 10, čl. 17 odst. 3 až 7 a čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008, jsou letištní časy buď vyhrazeny pro jinou trať podléhající závazkům veřejné služby, nebo vráceny do fondu.

Odůvodnění

Zpřísnění pravidel pro rezervaci není nutné. Stávající návrh nařízení již členským státům vyhrazuje dostatečné rezervační pravomoci. Pokud žádné závazky veřejné služby neexistují, neměla by existovat rezervace letištních časů ani u ostrovních letišť, aby nebyla zbytečně omezována hospodářská soutěž.