CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 12.11.2008 
SEK(2008) 2809 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
doprovázející 
 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů  
 
„Globální monitoring životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES):  
dbáme o bezpe čnější planetu“ 
   
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
{KOM(2008) 748 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2808}  
 
CS 2   CS SHRNUTÍ 
Toto posouzení dopad ů bylo připraveno útvary Komise na podporu sd ělení nazvaného 
„Globální monitoring životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES): dbáme o bezpe čnější 
planetu“. 
EU, Evropská kosmická agentura (ESA) a jejich p říslušné členské státy již investovaly zna čné 
úsilí do výzkumu a vývoje za ú čelem vytvo ření infrastruktury a p ředprovozních služeb 
týkajících se pozorování Zem ě. Nastal čas zaručit jejich udržitelnost, svést dohromady aktéry 
různé institucionální povahy, zajistit řádné zastoupení členských stát ů EU a sdružit další 
zapojené zem ě. 
Pro dosažení tohoto cíle by m ěla být operativn ě prováděna iniciativa pro globální monitoring 
životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES), a to prost řednictvím z řízení programu GMES pod 
vedením EU. Cílem programu GMES je poskytovat služby umož ňující přístup k přesným 
údajům a informacím o životním prost ředí a bezpe čnosti, které jsou uzp ůsobeny pot řebám 
širokého okruhu uživatel ů. 
Rozsáhlé konzultace se zú častněnými stranami, které by ly zahájeny v roce 2005 sd ělením 
„Od koncepce ke skute čnosti“, poukázaly na to, že vývoji sm ěřujícímu k realizaci politických 
a provozních cíl ů programu GMES stojí v cest ě následující závažné problémy: 
• navzdory uživatelskému charakteru programu GMES a z řízení odborných skupin 
(známých jako provád ěcí skupiny pro služby) neexistuje v sou časnosti žádný formální 
proces, který by uživatele zapojil do definování rozsahu a struktury služeb; 
• stejně tak neexistuje žádný proces, který by slu čoval příspěvky různých partner ů 
k vývoji programu GMES, což m ůže mít za následek duplikaci úsilí vynaloženého 
v Evropě. V této souvislosti bychom m ěli mít na z řeteli, že členské státy a mezivládní 
organizace, zejména ESA, investují zna čné částky do činností týkajících se pozorování 
Země. Nicmén ě stále chybí spole čný přístup pro rámce, které existují sou časně na úrovni 
ES a na mezivládní a vnitrostátní úrovni, z nichž každý má samostatné rozhodovací 
a finanční mechanismy; 
• GMES v sou časné dob ě představuje soustavu výzkumných projekt ů financovaných 
z rozpočtů EU, ESA a členských stát ů. Tyto projekty jsou zam ěřeny na vývoj služeb 
a infrastruktury, nemohou však  zajistit stálý a udržitelný  tok informací v provozním 
prostředí. 
Tento základní stav by narušoval d ůvěru uživatel ů a průmyslových odv ětví v program GMES. 
GMES by nadále z ůstal ve form ě výzkumných projekt ů bez celkového správního rámce 
sloužícího pro koordinaci p říspěvků jednotlivých partner ů programu GMES. 
Hlavní cíle sd ělení z roku 2008 tedy jsou  
• předložit návrh celkového programového p řístupu a správy programu GMES jako celku 
a jeho složek p ředstavujících služby a infrastrukturu; a 
• vyjádřit ochotu Komise navrhnout základní akt z řizující program Evropské unie GMES, 
aniž by byla dot čena budoucí finan ční rozhodnutí. 
 
CS 3   CS Tento přístup spočívající ve dvou krocích, skládající se ze sd ělení zveřejněného v roce 2008 
a návrhu na základní právní akt zve řejněný v roce 2009, je považován za nanejvýš d ůležitý 
pro úspěch programu GMES ze strategických d ůvodů, neboť je nezbytné využít sou časný 
impuls vytvo řený francouzským p ředsednictvím a p ředat politické poselství obsažené ve 
sdělení již v roce 2008 s cílem zajistit (politické) prost ředí pro komplexní právní akt pro tuto 
iniciativu v roce 2009. Krom ě toho bude toto sd ělení představovat rozhodující signál pro 
ministry ESA, kte ří budou muset v listopadu 2008 u činit své rozhodnutí o pokra čování vývoje 
vesmírné infrastruktury programu GMES. 
Sdělení má tyto zvláštní cíle: 
1) definovat transparentní a udržitelný sp rávní rámec, který obsahuje jasné rozd ělení 
rolí partnerů v partnerství v programu GMES a vychází ze zásady, že by program 
GMES m ěl používat v maximálním možném  rozsahu stávající kapacity; 
2) zaru čit využití ze strany uživatel ů, zejména prost řednictvím jejich neustálého 
zapojování s cílem zajistit, aby program GMES z ůstával řízený uživateli;  
3) opětovně ujistit zú častněné osoby o závazku EU ohledn ě programu GMES v citlivé 
fázi jeho demonstrace, která p ředchází p řechodu k provozu; 
4) nastínit, jakým zp ůsobem m ůže být v přiměřeném časovém období realizován  
správní a finan ční rámec. 
Vedle výše uvedené základní linie jsou v posouzení dopad ů definovány následující možnosti 
týkající se udržitelnosti financová ní (S) pro poskytování služeb a p říspěvku k rozvoji 
infrastruktury a činnostem mimo oblast výzkumu: 
• Žádné opat ření, možnost S0: EU pokra čuje v omezování svého finan čního příspěvku do 
výzkumných fond ů pro program GMES; 
• Možnost S1: stejná jako p ředchozí možnost do roku 2013, program je však navržen 
v souvislosti s p řípravou následujícího finan čního rámce. Mezi p řípravnou akcí (2008–
2010) a rokem 2014 je ponechána mezera; 
• Možnost S2: program Spole čenství je navržen v čas, aby překlenul mezeru mezi roky 2011 
a 2014. 
Pokud jde o role a odpov ědnosti různých aktér ů (program řízení a správy - G), jsou 
k dispozici následující možnosti politiky: 
• Žádné opat ření, možnost G0: Krom ě struktur pro správu výzkumných fond ů neexistuje 
v rámci Komise žádná zvláštní správní struktura. 
• Možnost G1: Komise uplat ňuje silné politické a administrativní řízení a nese odpov ědnost 
za řízení programu GMES, formální proces shromaž ďování uživatelských požadavk ů 
a koordinaci p říspěvků jednotlivých partner ů programu GMES, kte ří nadále jednají 
v souladu se svými mandáty a vlastním programem správy. 
• Možnost G2: Komise by mohla navrhnout vytvo ření nového externího subjektu (nap ř. 
agentury Spole čenství nebo rozší řit mandát stávajícího subjektu Spole čenství), který by 
program spravoval jejím jménem. 
 
CS 4   CS • Možnost G3: Je z řízen jediný správní orgán, který řídí všechny prvky programu GMES 
a zastupuje všechny zú častněné osoby. 
• Možnost G4: Odpov ědnost za celkové řízení programu je p řenesena na agenturu ESA. 
Výše uvedený základní scéná ř by odpovídal kombinaci možností S0-G0 nep ředstavujících 
žádnou zm ěnu. Slouží jako m ěřítko pro dopady ostatních scéná řů. Kombinace možností 
udržitelného financování s možnostmi sprá vy se dají shrnout, jak je uvedeno níže, 
a vedou k další analýze čtyř scénářů. 
 G0 G1 G2 G3 G4 
S0 Základní stav Zamítnuto Zamítnuto Zamítnuto Zamítnuto 
S1 Zamítnuto Scéná ř 1 Scéná ř 2 Zamítnuto Zamítnuto 
S2 Zamítnuto Scéná ř 3 Scéná ř 4 Zamítnuto Zamítnuto 
Všechny kombinace obsahující možnosti S0 a G0  jsou zamítnuty, protože do velké míry 
odpovídají výše popsanému základnímu stavu. Všechny kombinace obsahující možnost G4 
byly nakonec zamítnuty ze dvou hlavních d ůvodů. Za prvé, správní rámec musí brát z řetel na 
roli Komise, jak je definována ve Smlouv ě o ES, a judikaturu Evropského soudního dvora 
ohledně institucionální rovnováhy v rámci ES. Proto není možné, aby Komise p řevedla 
politickou odpov ědnost za koordinaci a řízení programu GMES na ex terní subjekt, jako je 
ESA. Krom ě toho provád ění programu GMES p řekračuje technickou schopnost 
a mandát ESA. P řestože byla agentu ře ESA přidělena klíčová koordina ční role pro vesmírnou 
složku, z politických, praktických a právních d ůvodů nemůže být pov ěřena řízením složky 
in-situ a složky služeb. 
Kombinace možností, které nejsou zamítnuty, jsou analyzovány s ohledem na zvláštní cíle 
sdělení uvedené v následující tabulce. 
Cíle 
 Transparentní 
a udržitelný 
správní rámec  Nákup ze 
strany 
uživatelů Stabilizace 
průmyslové 
základny 
(předcházející 
a navazující) Proveditelnost 
v potřebném 
časovém 
rámci 
Scénář 1 + + - + 
Scénář 2 + + - -- 
Scénář 3 ++ ++ ++ + 
Scénář 4 + ++ ++ -- 
Včasné předložení návrhu programu Spole čenství pro zajišt ění kontinuity po p řípravných 
akcích, které se p ředpokládá ve scéná ři 3, zřejmě nejlépe vyhovuje cíl ům sdělení a nejlépe 
reaguje na dosud vyjád řené obavy zú častněných subjekt ů. Jeho kombinace s interní řídicí 
strukturou Komise by minimalizovala p řekážky při provádění.