[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 22.12.2010 KOM(2010) 815 v konečném znění 2010/0395 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU Tento návrh zohledňuje poslední legislativní a politický vývoj týkající se finančního nařízení (dále jen FN[1]). 1. Z důvodu právní jasnosti a ve snaze usnadnit jednání Evropského parlamentu a Rady (dále jen „legislativní orgán“) návrh spojuje dva předchozí návrhy Komise, revidující FN, do jediného textu v běžném legislativním formátu (nejedná se o přepracované znění) a tyto návrhy nahrazuje. Na jedné straně představovaly tyto dva předchozí návrhy pravidelný tříletý přezkum finančního nařízení (KOM(2010) 260 v konečném znění), který se soustředil především na naléhavou potřebu přizpůsobit mechanismy plnění rozpočtu stávajícímu ekonomickému kontextu i budoucím politickým výzvám. Na straně druhé měl tento přezkum uvést FN do souladu s Lisabonskou smlouvou (KOM(2010) 71 v konečném znění), a to včetně povinností členských států týkajících se vnitřní kontroly a auditu a povinností, které jim z nich vyplývaly v rámci sdíleného řízení. Tyto dva předchozí návrhy (KOM(2010) 260 v konečném znění) a (KOM(2010) 71 v konečném znění) se proto berou zpět. 2. Návrh rovněž zapracovává změny provedené ve FN v důsledku přijetí nařízení č. 1081/2010, jež souvisí se zřízením Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“)[2]. 1.1. Postup Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost má být FN přezkoumáno v souladu s řádným legislativním postupem uvedeným v článku 322 SFEU. K tomu, aby získal legislativní orgán celkový přehled o navrhovaných úpravách, jsou společně s FN předkládána v pracovním dokumentu útvarů Komise rovněž prováděcí pravidla k finančnímu nařízení (dále jen „PP“)[3]. Tato pravidla, jež stanoví podrobnější úpravu, která bude FN doplňovat, budou přijata Komisí na základě přenesené pravomoci podle článku 290 SFEU. Ve vztahu k dvěma předchozím návrhům uvedeným v bodu 1 nepřináší tento návrh žádné obsahové změny. V důsledku toho pracovní dokument útvarů Komise týkající se prováděcích pravidel k FN (SEK(2010)), který Komise předložila spolu s tříletým přezkumem, zůstává v platnosti v plném rozsahu. 1.2. Harmonogram Je zapotřebí připomenout, že k tomuto přezkumu dochází v době, kdy byly zahájeny přípravy na programy, které budou zahájeny po roce 2013. Je proto nutné tento přezkum posuzovat v těchto širších souvislostech. Z uvedeného důvodu je důležité, aby všichni aktéři legislativního procesu, zejména Evropský parlament a Rada, dodrželi ambiciózní harmonogram tohoto přezkumu a shodli se na potřebě provázat finanční pravidla zakotvená ve FN s obsahem odvětvových právních základů. V zájmu účelnosti uvedených kroků by měli usilovat o to, aby bylo dohody o tomto souboru právních předpisů (finanční nařízení a prováděcí pravidla) dosaženo tak, aby mohly tyto předpisy vstoupit v platnost ke dni 1. 1. 2012. Vzhledem k omezením, jež jsou s řádným legislativním postupem spojena, se jedná o harmonogram velmi ambiciózní. CÍLE NÁVRHU Rozpočet je jedním z hlavních nástrojů, jenž slouží provádění politik EU. V roce 2011 je na tyto politiky plánováno přidělit přes 126 miliard EUR, jež budou vynaloženy ku prospěchu Unie a jejích občanů. V současném ekonomickém kontextu je o to důležitější, aby mechanismy plnění rozpočtu fungovaly co nejefektivněji, zjednodušovaly naplňování politik EU a současně zajišťovaly řádné hospodaření s penězi evropských daňových poplatníků. Důležité je zejména, aby byly tyto mechanismy jednoduché a transparentní (zejména pro konečné příjemce finančních prostředků EU), umožňovaly aktivovat kromě rozpočtových prostředků EU i další zdroje a aby současně posilovaly odpovědnost Komise za plnění rozpočtu upravenou v článku 317 SFEU. FN upravuje všechny zásady a pravidla, jimiž se řídí plnění rozpočtu. Jedná se o horizontální nařízení, jež se použije na veškeré příjmy a výdajové oblasti. 2.1. Východiska stávajícího přezkumu FN by mělo obsahovat pouze hlavní zásady (FN, Hlava II) a základní pravidla rozpočtového a finančního řízení s tím, že podrobnosti by měly být upraveny v PP a předpisech, jež nejsou právně vynutitelné, například v interních pokynech. Dodržování těchto zásad je povinné pro veškeré legislativní akty[4] a všechny orgány; Jejich podoba by měla být zachovávána stabilní a odchylky od nich by se měly omezovat na nezbytné minimum. Pokud jde o obsah, měly by být zachovány hlavní prvky finančních reforem. Jedná se především o úlohu účastníků finančních operací, význam rozhodnutí o financování operačních výdajů přijatých sborem komisařů, začlenění kontrolních opatření do činnosti operačních útvarů, funkci interního auditu, sestavování rozpočtu podle činností a modernizaci účetních zásad a základních pravidel, jimiž se řídí granty. Pravidla pro zadávání veřejných zakázek by měla být zachována v souladu se směrnicemi v této oblasti. Dále je třeba mít na paměti, že ne všechny problémy, jež při uplatňování uvedených pravidel vyvstávají, vyžadují úpravu FN. Naprostá většina obtíží, na něž bylo během veřejné konzultace poukazováno, nemá příčinu ve finančním nařízení nebo je lze vyřešit výkladem uvedených pravidel. Určité potíže plynou z odvětvových nařízení, jejichž podrobnost a složitost výrazně zvyšuje riziko chyby či nesprávného výkladu. Pokud jde o metodu, byly veškeré obsahové úpravy posuzovány podle toho, nakolik mohou: - snížit administrativní zátěž z pohledu příjemců, zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů a partnerů při plnění rozpočtu, - v rámci možností podporovat pomocí rozpočtu aktivaci mimorozpočtových prostředků, - usnadnit Komisi plnění její povinnosti podle článku 317 Smlouvy, tj. plnit rozpočet a politické cíle, tím, že budou zkvalitněny nástroje plnění a zjednodušena příslušná pravidla a postupy, - zajistit řádné finanční řízení a chránit finanční zájmy Unie proti podvodům a jiným protiprávním jednáním[5]. 2.2. NUTNOST REFORMY Adaptace finančních pravidel na nové požadavky plnění rozpočtu (spolufinancování s jinými dárci, zvláštní finanční nástroje, PPP) a případy, kdy hlavní zásady způsobují neúměrnou pracovní zátěž (úroky z předběžného financování) nebo mohou bránit efektivnosti (zákaz plnění rozpočtu prostřednictvím soukromoprávních subjektů), zakládají nutnost reformy. Zjednodušení si žádá rovněž udělování malých grantů a veřejných zakázek. Nový postup, který se podle Lisabonské smlouvy na PP uplatní, by měl mezi FN a PP založit nový vztah a vést ke kompletnímu přezkumu celého souboru finančních pravidel. V této souvislosti by měla být do FN zapracována některá ustanovení z PP, která nyní vymezují výjimky či odchylky od FN, zatímco PP jako taková by se měla omezovat na technické podrobnosti a způsoby provádění[6]. V této souvislosti si Komise pro svůj návrh vytkla tyto cíle: - zavést větší pružnost při uplatňování rozpočtových zásad, jež by měla lépe vyhovovat provozním požadavkům a snížit zbytečnou administrativní zátěž pro příjemce finančních prostředků Unie, - zefektivnit vztahy s partnery při plnění rozpočtu, jimž Komise svěřuje řízení programů či část programování akcí (projektů), zejména s přihlédnutím k povaze těchto partnerů (členské státy, agentury, EIB, veřejnoprávní či soukromoprávní subjekty atd.) a k souvisejícím finančním rizikům (proporcionalita), - v zájmu účinnějšího naplňování politických cílů a výrazného zjednodušení procedurálních a dokumentačních požadavků ku prospěchu příjemců přejít u grantů ze systému řízení orientovaného na reálné náklady (vstupy) na řízení orientované na výkon (výstupy), jakož i dále zpřístupnit používání jednotlivých forem zjednodušeného financování, - zajistit řádné finanční řízení, přitom však ponechat schvalujícím osobám dostatečně velký manévrovací prostor pro to, aby mohly přizpůsobit prostředky provozním omezením a finančním rizikům, s nimiž jsou konfrontovány, - modernizovat systém řízení rizik a kontrolní opatření, tak aby byly úměrnější pravděpodobnosti výskytu chyb a souvisejícím nákladům. 2.3. SOULAD S LISABONSKOU SMLOUVOU Poprvé za několik desetiletí dochází k tomu, že Lisabonská smlouva (Smlouva o fungování Evropské unie – SFEU), jež vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009, stanoví důležité změny týkající se rozpočtových a finančních otázek. Tyto změny, které je třeba zapracovat do finančního nařízení, se týkají zejména: – zahrnutí víceletého finančního rámce do Smlouvy a jeho propojení s ročním rozpočtovým procesem: v důsledku zavedení víceletého finančního rámce ve SFEU by v této souvislosti měla být do finančního nařízení začleněna některá ustanovení z interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení; – nového ročního rozpočtového procesu a upuštění od rozlišování mezi povinnými a nepovinnými výdaji s dopadem na ustanovení, která se týkají převodů a prozatímních dvanáctin; – nových pravidel vyplývajících z článku 317 SFEU, která se týkají povinnosti kontroly a auditu, jež jsou členským státům uloženy v případě plnění rozpočtu, spolu s bodem 44 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (více podrobností je uvedeno v bodu 4.3.1. ). Předkládaný návrh rovněž umožňuje, aby bylo finanční nařízení zjednodušeno v souladu s Lisabonskou smlouvou jak prostřednictvím technických úprav, tak zrušením zastaralých ustanovení. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI Tento návrh vychází z výsledků veřejné konzultace, jež byla zahájena dne 19. října 2009[7] a do níž příspěvky zaslalo celkem 235 zúčastněných stran, které vynakládají finanční prostředky Unie nebo jsou jejich příjemci, jako jsou občané, veřejné a soukromé subjekty nebo orgány místní samosprávy i státní správy. Hlavním cílem tohoto návrhu je reagovat na zásadní obavu, kterou veřejnost vyjádřila v rámci konzultací, a to nadměrnou administrativní zátěž, jíž jsou vystaveni příjemci finančních prostředků Unie. Komise navíc vychází ze zkušeností svých operačních útvarů, které byly zapojeny do rozsáhlých interních konzultací, a zároveň z poznatků získaných při předchozích přezkumech. PODROBNÝ OBSAH NÁVRHU Tento přezkum má tři hlavní cíle . 4.1. Zjednodušení Komise navrhuje zpřístupnit využívání zjednodušeného financování a dalších nástrojů , které jí umožňují přiměřeně zhodnotit a stanovit ex ante částky nezbytné pro realizaci projektu, aby se zjednodušila řízení o udělování grantů a aby se uplatňoval přístup, jenž bude více zaměřený na výsledky. V budoucnosti by grant mohl být ve větší míře vyplácen na základě těchto posouzení ex ante a na základě dokladů prokazujících realizaci projektu. Komise navíc navrhuje přezkum pravidel vyžadujících úročení plateb předběžného financování. Stávající FN představuje pro příjemce grantů nepřiměřenou administrativní zátěž, protože jim stanovuje povinnost založit oddělený bankovní účet, aby mohli vrátit úroky plynoucí ze získaných prostředků. V praxi se jedná o velmi nízké částky. Komise navrhuje, aby se stávající přístup zcela změnil: úroky plynoucí z prostředků předběžného financování by zpravidla nebylo nutné Unii vracet, pokud grantová dohoda z důvodu proporcionality (např. jedná-li se o velmi vysoké částky) a řádného finančního řízení nestanoví, že úroky musí být investovány v rámci projektu nebo navráceny. Pokud jde o pravidla pro zadávání veřejných zakázek , mění se za účelem zjednodušení úprava týkající se bankovních záruk, které poskytuje dodavatel, a zadávání malých zakázek. 4.2. Dosahování lepších výsledků prostřednictvím omezených zdrojů (aktivace dalších zdrojů) Komise se domnívá, že je zapotřebí zvýšit aktivaci finančních zdrojů Unie i mimo Unii, a to s ohledem na tento politický vývoj: jedná se o politické směry, které přijal předseda Komise Barroso v roce 2009 pro své druhé funkční období a jež navrhly maximalizovat investice a vyvinout inovativní finanční nástroje, a o rozpočtová omezení na úrovni členských států i Unie, která budou mít dopad na jednání o budoucím víceletém finančním rámci (po roce 2013). K aktivaci prostředků Unie může sloužit řada nástrojů, včetně: - Spojování prostředků v oblasti vnějších vztahů: vytvoření svěřeneckých fondů EU umožní, spolu s revidovanými pravidly o vnějších účelově vázaných příjmech, spojování prostředků z různých zdrojů (členské státy, rozpočet Unie, třetí země); - Synergie s vlastními zdroji EIB: cílem návrhu je posílit systematické využívání smíšených nástrojů (prostředky EU / prostředky EIB týkající se rizikového kapitálu, záruční fondy, dlouhodobé půjčky), které zohledňují privilegované postavení EIB v rámci Smlouvy o EU a její podíl na podpoře vnitřního trhu; - Synergie se soukromými zdroji a partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP): Komise navrhuje, aby se zjednodušil vznik PPP, a to buď tím, že Komise přímo převede odpovědnost na soukromý subjekt, který úspěšně absolvoval předběžnou kontrolu (schopnost spravovat veřejné zdroje podle pravidel řádného finančního řízení), nebo prostřednictvím základního právního aktu, jenž veřejnému subjektu EU svěří provádění PPP s ohledem na zjednodušené rámcové nařízení; - Aktivace účinků cen v oblasti výzkumu a vývoje: Komise s ohledem na pozitivní zkušenosti ze zahraničí navrhuje vyjasnit pravidla týkající se udělování cen, jež by mohly být v budoucnosti více využívány k podpoře soukromých investic do výzkumu a vývoje. 4.3. Zvyšování odpovědnosti: odpovědnost partnerů při plnění rozpočtu a „PřIJATELNÉ RIZIKO CHYBY“ 4.3.1. Změna jednotlivých metod plnění rozpočtu Cílem návrhu je zjednodušit jednotlivé metody plnění rozpočtu (centralizované přímé / nepřímé, sdílené, decentralizované a společné řízení), sjednotit pravidla týkající se jednotlivých metod a posílit odpovědnost partnerů při plnění rozpočtu tak, aby Komise získala podporu při plnění svých povinností, které jí ukládá Smlouva. Komise navrhuje vytvořit soubor společných zásad , které se budou uplatňovat ve všech případech nepřímého řízení, tj. kdykoli Komise pověří třetí strany plněním rozpočtu Unie. Mezi tyto zásady (které mohou být doplněny zvláštními odvětvovými předpisy) patří: - předběžné ověřování schopnosti spravovat prostředky EU a řádné zohlednění specifických rizik daných akcí (flexibilita a proporcionalita); - povinnosti v oblasti řízení, kontroly a auditu (řádné finanční řízení); - jednotná struktura vymezených kompetencí, kterou představují především každoroční prohlášení řídících subjektů o věrohodnosti, které podepisují partneři Komise plnící rozpočet, a pravidelné schvalování účetních závěrek. Členské státy jsou nejdůležitějším partnerem Komise a při plnění rozpočtu hrají zásadní úlohu (čl. 317 odst. 5 SFEU). Stávající FN a tento návrh Komise berou tyto skutečnosti do úvahy a stanoví konkrétní předpisy, jež uvedené společné zásady zohledňují. Pokud jde o oblast sdíleného řízení, návrh vychází z toho, co již existuje a v praxi se osvědčilo. Návrh na základě článku 317 SFEU, z něhož vyplývá, že FN stanoví pro členské státy povinnost kontroly a auditu při plnění rozpočtu, jakož i z toho vyplývající odpovědnosti, definuje hlavní funkce, které musí plnit systémy řízení a kontroly v rámci sdíleného řízení. Co se týče těchto funkcí, členské státy mají k dispozici značnou flexibilitu při úpravě stávajících administrativních struktur. 4.3.2. Zavedení koncepce přijatelného rizika chyby Až do současnosti používal Účetní dvůr při hodnocení toho, jak Komise řídí rizika, standardní hranici významnosti ve výši 2 % v rámci celého rozpočtu, a to bez ohledu na rizika a náklady na kontroly prováděné v jednotlivých oblastech politiky. Komise proto, aby bylo k dispozici přesnější měřítko pro hodnocení její způsobilosti řídit rizika, navrhuje, aby o přijatelném riziku chyby rozhodovaly v jednotlivých oblastech politiky Rada a Evropský parlament, a to na návrh Komise, který posoudí náklady a přínosy příslušných kontrol. Přijatelné riziko chyby stanovené pro jednotlivé oblasti politiky by tedy představovalo užitečný nástroj, který by měla Komise k dispozici ex ante a pomocí něhož by mohla s ohledem na příslušná rizika měnit způsob řízení programů. Tento nástroj se nekříží s kontrolními činnostmi nebo nápravnými opatřeními, která se přijímají v případě zjištění chyby. Přijatelné riziko chyby by navíc neznamenalo uplatňování různé míry přijatelného rizika chyby v různých členských státech, protože se jedná o nástroj použitelný na danou oblast politiky na úrovni Unie. 2010/0395 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise[8], s ohledem na stanovisko Účetního dvora[9], poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: 3. Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[10], bylo několikrát podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že mají být provedeny další změny tohoto nařízení, včetně změn zavedených Lisabonskou smlouvou, nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by mělo být v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti nahrazeno. 4. Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 stanovilo rozpočtové zásady a finanční pravidla, jejichž dodržování je závazné pro všechny legislativní akty a všechny orgány. Tyto hlavní zásady, koncepci a strukturu uvedeného nařízení, jakož i základní pravidla rozpočtového a finančního řízení je třeba zachovat. Odchylky od těchto hlavních zásad by měly být přezkoumány a co možná zjednodušeny s tím, že je nutno přihlédnout k jejich trvalému významu, přínosu pro roční rozpočet Unie (dále jen „rozpočet“) a k zátěži, kterou představují pro zúčastněné strany. Je třeba zachovat a posílit hlavní prvky finanční reformy, k nimž patří úloha účastníků finančních operací, začlenění kontrolních opatření do činnosti operačních útvarů, interní auditoři, sestavování rozpočtu podle činností, modernizace účetních zásad a pravidel, jakož i hlavní zásady, jimiž se řídí granty. 5. Evropská centrální banka by vzhledem ke své specifické povaze a úkolům, zejména pokud jde o její nezávislost týkající se správy vlastních financí, měla být z působnosti tohoto nařízení vyňata. 6. Na základě zkušeností z praxe by měla být do finančního nařízení zapracována pravidla, která budou reagovat na vyvíjející se požadavky plnění rozpočtu, např. pokud jde o spolufinancování s jinými dárci, dále v zájmu zefektivnění vnější pomoci, jednoduššího využívání zvláštních finančních nástrojů, např. nástrojů Evropské investiční banky, a snazšího plnění rozpočtu prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru. 7. Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se omezovalo pouze na stanovení obecných zásad a základních pravidel, které platí pro celou rozpočtovou oblast, na kterou se vztahují Smlouvy, zatímco prováděcí ustanovení byla upravena v nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[11], aby byla ujasněna hierarchie norem a zlepšila se přehlednost nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. Podle Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) může být na Komisi přenesena pravomoc přijímat právní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné. Do tohoto nařízení by proto měla být začleněna některá ustanovení z nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Podrobná pravidla pro uplatňování tohoto nařízení přijatá Komisí by se měla omezit na technické podrobnosti a způsoby provádění. 8. Policejní a justiční spolupráce v trestních věcech se stala nedílnou součástí jiných politik a vnitřních činností Unie. Existence zvláštních ustanovení o financování této politiky již proto není odůvodněna a finanční nařízení by proto tuto oblast nemělo nadále upravovat. 9. Podle víceletého finančního rámce na období 2007–2013, stanoveného Interinstitucionální dohodou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení ze dne 17. května 2006[12], se na Záruční fond pro vnější vztahy již nevztahuje zvláštní režim. Platby z rozpočtu ve prospěch tohoto fondu se zapisují do rozpočtové linie, která je k tomu určena. Příslušná zvláštní finanční pravidla již proto nejsou zapotřebí a finanční nařízení by tuto oblast nemělo nadále upravovat. 10. Měla by být zjednodušena pravidla, jež platí pro úroky z plateb předběžného financování, neboť tato pravidla představují pro příjemce finančních prostředků Unie i útvary Komise nadměrnou administrativní zátěž a způsobují mezi těmito útvary na straně jedné a hospodářskými subjekty a partnery na straně druhé nedorozumění. V zájmu zjednodušení, zejména z hlediska příjemců grantů, a v souladu se zásadou řádného finančního řízení by již neměla existovat povinnost úročit platby předběžného financování a naběhlé úroky zpětně získávat. [Měla by však existovat možnost upravit tuto povinnost v pověřovací dohodě, tak aby mohly být úroky naběhlé z plateb předběžného financování opětovně použity na programy řízené některými pověřenými subjekty nebo získány zpět. 11. Pravidla pro přenášení účelově vázaných příjmů by měla zohledňovat rozdíl mezi účelově vázanými příjmy vnějšími a vnitřními. V zájmu zachování účelu, na nějž dárce použití daných prostředků vázal, by měly být vnější účelově vázané příjmy přenášeny automaticky a používány až do doby, kdy budou provedeny veškeré operace související s daným programem či akcí, na něž byly tyto příjmy vázány. Vnější účelově vázané příjmy získané během posledního roku trvání daného programu či akce by mělo být možno použít rovněž v prvním roce trvání následného programu či akce. Měla by existovat možnost přenášet vnitřní účelově vázané příjmy pouze do následujícího roku, nestanoví-li příslušný základní právní akt jinak nebo nejedná-li se o řádně odůvodněný případ. 12. Pokud jde o prozatímní dvanáctiny, je zapotřebí vyjasnit pravidla, která se uplatní v případě, kdy Evropský parlament rozhodne o snížení částky na další výdaje, jež jdou nad rámec prozatímní dvanáctiny, kterou schválila Rada v souladu s článkem 315 SFEU. 13. Smlouva stanoví, že víceletý finanční rámec musí být stanoven formou nařízení. Je proto zapotřebí zapracovat některá ustanovení z víceletého finančního rámce na období 2007–2013 do tohoto nařízení. K zajištění rozpočtové kázně je zejména zapotřebí provázat víceletý finanční rámec s ročním rozpočtovým procesem. Toto nařízení by mělo také upravovat závazky Evropského parlamentu a Rady týkající se prostředků přidělených na závazky, které vyplývají ze základních právních aktů v oblasti strukturálních opatření, rozvoje venkova a Evropského rybářského fondu. 14. Odchylka, jež platí pro účelově vázané příjmy, by měla být upravena tak, aby zohledňovala specifika vnitřních účelově vázaných příjmů, jež plynou z prostředků schválených rozpočtovým orgánem, na straně jedné, a vnějších účelově vázaných příjmů plynoucích od různých dárců, jež tito dárcové váží na konkrétní program či akci, na straně druhé. Vnější dárcové by měli mít možnost spolufinancovat vnější, zejména humanitární akce, a to i v případech, kdy základní právní akt takové spolufinancování výslovně nepředvídá. V zájmu zjednodušení správy nemovitostí by měly být na seznam vnitřních účelově vázaných příjmů zařazeny příjmy z prodeje budov či souvisejících operací. 15. V zájmu větší průhlednosti by mělo být stanoveno, že účelově vázané příjmy by měly být v návrhu rozpočtu uváděny ve výši, která je ke dni jeho sestavení jistá. 16. Pokud jde o zásadu specifikace, nadále se nerozlišují povinné a nepovinné výdaje. Je proto zapotřebí pozměnit ustanovení týkající se převodů. 17. Rovněž by měla být zjednodušena a v některých ohledech upřesněna pravidla upravující převod prostředků, neboť při jejich uplatňování v praxi se projevila jejich těžkopádnost nebo nejasnost. Je třeba zajistit lepší plnění rozpočtu, zejména pokud jde o prostředky na platby, účelově vázané příjmy a správní prostředky, jež jsou společné několika rozpočtovým hlavám. Za tímto účelem by měla být zjednodušena úprava kategorií převodů a umožněna větší flexibilita při schvalování některých převodů. Jako užitečná a efektivní se ukázala zejména možnost, aby Komise rozhodovala o převodech nevyužitých rozpočtových prostředků v případech mezinárodních humanitárních katastrof a krizí. Tato možnost by proto měla platit i v případě podobných událostí, k nimž dojde po 1. prosinci. V těchto případech by měla Komise v zájmu průhlednosti o svém rozhodnutí neprodleně vyrozumět rozpočtový orgán. Komise by měla v rámci určitých limitů samostatně rozhodovat i o převodech z rezervy na mimořádnou pomoc. 18. Pokud jde o ustanovení o proporcionalitě, měl by být v souvislosti s posouzením rizik, jež provádí schvalující osoba, zaveden pojem přijatelného rizika chyby. Orgány by měly mít možnost odchýlit se od obecné hranice významnosti ve výši 2 %, kterou používá Účetní dvůr při posuzování legality a správnosti uskutečněných operací. Pro orgán příslušný pro udělení absolutoria představuje míra přijatelného rizika lepší východisko k posouzení kvality řízení rizik ze strany Komise. Evropský parlament a Rada by proto měly s přihlédnutím k nákladům na kontrolní opatření a k přínosům těchto opatření určit míru přijatelného rizika chyby pro jednotlivé oblasti politiky. 19. Pro účely článku 316 SFEU by mělo být stanoveno, že Evropské radě a Radě náleží tentýž oddíl rozpočtu. 20. Toto nařízení by mělo zohlednit roční rozpočtový proces tak, jak ho pozměnila SFEU. 21. V souvislosti se sestavováním rozpočtu je důležité jednoznačně vymezit skladbu a předkládání jeho návrhu, který vypracovává Komise. Po obsahové stránce by měl být přesněji vymezen obecný úvod, který vlastnímu návrhu rozpočtu předchází. Do nařízení je dále nutno zapracovat ustanovení o finančním plánu na nadcházející léta a o možnosti, aby Komise předkládala na podporu rozpočtových požadavků pracovní dokumenty. 22. Pokud jde o zvláštní prvky společné zahraniční a bezpečnostní politiky, je zapotřebí aktualizovat formy základních právních aktů v této oblasti podle SFEU a podle hlavy V a hlavy VI Smlouvy o Evropské unii. Postupy pro schvalování přípravných opatření v oblasti vnější činnosti je třeba uvést do souladu s ustanoveními SFEU. 23. Pokud jde o způsoby plnění rozpočtu, jimiž se řídí zejména podmínky pro pověřování třetích osob plněním rozpočtu, příslušná pravidla se v průběhu let příliš zkomplikovala a měla by být zjednodušena. Současně by měl být zachován původní cíl, který toto pověřování třetích osob mělo, tj. zajistit, aby bez ohledu na konkrétní způsob plnění rozpočtu bylo plnění výdajů doprovázeno takovou úrovní kontroly a průhlednosti, která je rovnocenná úrovni, jež se očekává od útvarů Komise. Mělo by se tak jednoznačně rozlišovat mezi případy, kdy je rozpočet plněn přímo Komisí či jejími výkonnými agenturami, a případy, kdy je rozpočet plněn nepřímo prostřednictvím třetích osob. To by mělo umožnit ustavení společného režimu pro nepřímé řízení s tím, že by bylo možno jej upravovat v souladu s odvětvovými pravidly, zejména v případech, plní-li rozpočet nepřímo členské státy v rámci sdíleného řízení. Tento společný režim by měl stanovit zejména hlavní zásady, jimiž by se Komise řídila při rozhodování o nepřímém plnění rozpočtu, a hlavní zásady, jimiž by se řídily pověřené osoby. Komise by měla mít možnost uplatňovat pravidla a postupy Unie nebo akceptovat uplatňování pravidel a postupů daného pověřeného subjektu za předpokladu, že jí tento subjekt zaručí rovnocennou ochranu finančních zájmů Unie. 24. Měla by být pozměněna pravidla pro hodnocení ex ante subjektů (s výjimkou členských států, jež hodnocení ex ante nepodléhají), tak aby všechny pověřené subjekty a osoby zajišťovaly takovou úroveň ochrany finančních zájmů Unie, která je rovnocenná úrovni požadované podle tohoto nařízení. V rámci úkolů dohledu, jež plní Komise, je zapotřebí pro všechny druhy rozpočtového řízení upravit soubor povinností kontroly a auditu včetně postupů schvalování účetní závěrky. 25. V zájmu provozních potřeb a snazšího plnění rozpočtu na straně potenciálních příjemců a partnerů při plnění rozpočtu by měly požadavky zůstat úměrné konkrétním rizikům určitého opatření a kontrolnímu prostředí, jež je u tohoto opatření nastaveno. Při posuzování schopnosti třetí osoby či subjektu uvedené požadavky splnit by měla být zohledněna povaha úkolů a opatření, jež Komise vykonává v rámci dohledu nad plněním daného opatření a související podpory. V zájmu lepšího plnění rozpočtu a naplňování politik by toto nařízení mělo dále upravit nové nástroje financování, např. finanční nástroje a partnerství veřejného a soukromého sektoru. 26. Jak ukazuje zkušenost s partnerstvími veřejného a soukromého sektoru (PPP), jež jsou zahrnovány mezi subjekty Unie podle článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, měly by být do nařízení zapracovány další alternativy, aby bylo možno vybírat z širšího spektra subjektů, jejichž úprava je pružnější než úprava, kterou se řídí orgány Unie, a která je z hlediska soukromoprávních partnerů přístupnější. Tyto alternativy by měly být realizovány v rámci nepřímého řízení. Jednou z nich by měl být subjekt zřízený základním právním aktem, pro nějž by platila finanční pravidla, jež by zohledňovala zásady nutné k zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie. Tyto zásady by měly být přijaty v nařízení v přenesené pravomoci a měly by vycházet ze zásad, jež musí dodržovat třetí subjekty pověřené úkoly plnění rozpočtu. Další alternativou by měla být realizace PPP ze strany subjektů podle soukromého práva členského státu. 27. Do tohoto nařízení by měly být pro účely článku 317 SFEU zapracovány základní povinnosti kontroly a auditu, jež jsou členským státům uloženy v případě nepřímého plnění rozpočtu v rámci sdíleného řízení a jež jsou v současné době upraveny pouze v odvětvových nařízeních. Je proto zapotřebí do něj zapracovat ustanovení, jež stanoví jednotný rámec pro všechny příslušné oblasti politiky, který bude upravovat harmonizované správní struktury na úrovni členských států, společné povinnosti řízení a kontroly, jež pro tyto struktury platí, každoroční prohlášení řídicího subjektu o věrohodnosti spolu s výrokem nezávislého auditora o tomto prohlášení a roční prohlášení členských států, kterým tyto státy přebírají odpovědnost za správu finančních prostředků Unie, jíž byly pověřeny, jakož i mechanismy schvalování účetní závěrky, oprav a pozastavování plateb, které uplatňuje Komise. Podrobná ustanovení by měla zůstat předmětem úpravy odvětvových nařízení. 28. Pokud jde o povinnosti pověřené schvalující osoby, měla by být jasněji vymezena některá ustanovení, zejména o postupech vnitřní kontroly, jež tato osoba ex ante a ex post zavádí, a dále o povinnostech této osoby k podávání zpráv. V této souvislosti by měl být v souladu s praxí aktualizován obsah výroční zprávy o činnosti, kterou tato osoba podává, tj. tato zpráva by měla obsahovat požadované finanční informace a informace o řízení, jimiž tato osoba dokládá své prohlášení o věrohodnosti k výkonu svých povinností. 29. Měla by být jasněji vymezena odpovědnost účetního Komise, zejména by mělo být specifikováno, že je pouze účetní Komise oprávněn stanovovat účetní pravidla a harmonizované účtové osnovy, zatímco účetní ostatních orgánů vymezují postupy účtování pro své příslušné orgány. 30. V zájmu snazšího provádění určitých programů a akcí, jímž jsou pověřeny finanční instituce, by mělo toto nařízení upravit možnost zřizovat svěřenecké účty. Tyto bankovní účty by měly být zřizovány jménem Komise nebo na její účet v účetním systému finanční instituce. Spravovat by je měla tato finanční instituce, odpovědnost za tuto správu by měla nést příslušná schvalující osoba a mělo by být možné je zřizovat v jiných měnách než v euru. 31. Pokud jde o příjmové operace, je vzhledem k rozpočtovým potřebám nutno zefektivnit pravidla, jimiž se řídí odhady pohledávek. Tyto odhady by se měly povinně zaznamenávat v případě, lze-li příslušné příjmy očekávat s určitou mírou pravděpodobnosti a přiměřeně je kvantifikovat. Zjednodušení by měla přinést zvláštní úprava postupů pro úpravu a rušení odhadů pohledávek. 32. Měla by být jasněji vymezena a zpřísněna pravidla, jimiž se řídí zpětné získávání prostředků. Zejména je nutno specifikovat, že zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Unie. K posílení ochrany finančních zájmů Unie by členské státy neměly dále poskytovat nárokům na vrácení finančních prostředků Unie méně výhodné zacházení, než je tomu u nároků veřejných společností na svém území. 33. S přihlédnutím ke sdělení Komise o správě dočasně vybraných pokut[13] by měly být pokuty, sankce a postihy a veškeré příjmy z nich plynoucí zaznamenávány jako příjem rozpočtu v roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků proti rozhodnutí, jimiž byly vyjmenované druhy postihů uloženy. Odchylně od tohoto pravidla by měla být z celkové výše pokut či sankcí, jež mají být zapsány do rozpočtu, zadržena nejvýše 2 %, jež budou převedena do fondu zřízeného uvedeným sdělením. 34. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měly být jasněji vymezeny jednotlivé druhy plateb. Platby předběžného financování by měla pravidelně zúčtovávat příslušná schvalující osoba v souladu s účetními pravidly, která vymezí účetní Komise. Za tímto účelem by měly smlouvy, rozhodnutí o grantu, grantové dohody a pověřovací dohody se třetími osobami obsahovat příslušná ustanovení. 35. Orgány by měly mít možnost vydávat předchozí oficiální souhlas s předáváním dokumentů elektronickou cestou. Dále by měla být v souladu s rozhodnutími Komise o elektronických a digitálních dokumentech aktualizována finanční ustanovení o ověřování závazků, jež by měla výslovně uznat právní hodnotu elektronických objednávkových formulářů a faktur pro zaznamenávání právních závazků. 36. Pravidla pro vyloučení ze zadávacího řízení by měla být zkvalitněna, aby se posílila ochrana finančních zájmů Unie. V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby[14] by měl být do nařízení zapracován odkaz na praní peněž. Případy vyloučení zájemce nebo uchazeče, který byl pravomocným rozsudkem uznán vinným ze spáchání trestného činu spojeného s jeho podnikáním nebo z podvodu, korupce, účasti na zločinném spolčení, praní peněz či podobného trestného činu, jenž poškozuje finanční zájmy Unie, by se měly vztahovat rovněž na osoby oprávněné za tyto zájemce či uchazeče jednat či je zastupovat, osoby, jež mají vůči těmto zájemcům či uchazečům rozhodovací pravomoc, a osoby, které tyto zájemce či uchazeče ovládají. V zájmu proporcionality by však neměli být vylučování zájemci a uchazeči, kteří mohou prokázat, že přijali náležitá opatření proti příslušným osobám, jež jsou oprávněny za ně jednat či je zastupovat. V zájmu kontinuity činnosti orgánů by měla být v případě vyjednávacího řízení stanovena výjimka z povinnosti vyloučit zájemce či uchazeče z důvodů úpadku nebo v podobných případech, dále z důvodů vážného profesního pochybení nebo neplnění sociálních závazků, jestliže z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů souvisejících s ochranou výlučných práv lze veřejnou zakázku zadat pouze určitému hospodářskému subjektu. 37. Přestože mají Evropská centrální banka (ECB) a Evropská investiční banka (EIB) v rámci Unie zvláštní postavení, je využívání jejich vlastních zdrojů předmětem finančního zájmu Unie. ECB a EIB by tedy měly mít přístup k informacím z ústřední databáze zřízené k ochraně finančních zájmů Unie a měly by k těmto informacím přihlížet v rámci své odpovědnosti za zadávání veřejných zakázek podle svých příslušných předpisů. ECB a EIB by měly rovněž předávat Komisi informace o uchazečích, kteří byli pravomocným rozsudkem uznáni vinným ze spáchání podvodu nebo podobného trestného činu poškozujícího finanční zájmy Unie. 38. Pokud jde o správní a finanční sankce, je zapotřebí přijmout řádný právní základ pro zveřejňování rozhodnutí o uložení takových sankcí, který bude v souladu s požadavky na ochranu údajů. Z důvodu ochrany údajů a právní jistoty by zveřejňování těchto rozhodnutí mělo zůstat i nadále nepovinné. 39. Z důvodu právní jasnosti a zjednodušení je třeba přezkoumat rámec udělování a sledování grantů Unie, zejména pokud jde o zvláštní ustanovení, která zavádějí zásady průhlednosti, rovného zacházení, spolufinancování, neziskovosti, postupného snižování grantů na provozní náklady, zákazu zpětného poskytování a kontroly. 40. Pro účely rámce pro udělování a sledování grantů Unie a na základě zkušeností z praxe je třeba vyjasnit systém zjednodušeného financování (jednorázové částky, standardní stupnice jednotkových nákladů a paušální financování), které by nepodléhalo ověřování skutečných nákladů ex post . Je zapotřebí přizpůsobit kontrolní opatření tomuto novému přístupu, včetně možnosti požádat o audity výkonů a rozšířit zjištění, která z těchto auditů vyplývají, i na neauditované projekty téhož příjemce, pokud byly v podobných projektech objeveny často se opakující chyby. Za určitých podmínek by měla být rozšířena možnost příjemce přerozdělovat grant formou dotace třetím osobám, aby se usnadnilo řádné provádění programů určených velké skupině fyzických osob, jichž lze dosáhnout pouze za pomoci jedné meziúrovně. Toto přerozdělování by mělo být povoleno, pokud prvotní příjemce předloží náležité záruky a pokud grantová dohoda obsahuje odpovídající ustanovení, jež omezují prostor pro uvážení při výběru následných příjemců a určení poskytované částky. 41. Ceny jakožto nová forma finanční podpory by měly být upraveny odděleně od systému grantů a měla by se na ně uplatnit zvláštní pravidla, která neobsahují odkaz na předpokládané náklady. Ceny by měly být zahrnuty do ročního pracovního programu a, překročí-li určitý limit, měly by být příjemcem nebo zhotovitelem, dodavatelem či poskytovatelem uděleny až poté, co Komise schválí podmínky a kritéria pro jejich udílení. 42. Finanční nástroje stále více přispívají maximalizaci účinku finančních prostředků Unie, jestliže jsou tyto finanční prostředky spojeny s jinými nebo aktivují další zdroje. Vzhledem k tomu, že tyto finanční nástroje nelze považovat za služby nebo granty, je zapotřebí zavést nový druh finanční podpory. 43. Pokud jde o pravidla v oblasti účetnictví a účetních závěrek, předkládání účetních závěrek by mělo být zjednodušeno tím, že účetní závěrky Unie budou obsahovat pouze konsolidovanou účetní závěrku a souhrnné rozpočtové účty. Rovněž by mělo být vyjasněno, že se proces konsolidace týká pouze orgánů financovaných z rozpočtu, aby se zohlednilo specifické a nezávislé postavení ECB. 44. Je zapotřebí stanovit, že každý orgán nebo subjekt musí připravit zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok a do 31. března následujícího rozpočtového roku ji zaslat rozpočtovému orgánu a Účetnímu dvoru, aby se jasně oddělily úkoly a odpovědnost účetního Komise od úkolů a odpovědnosti, jimiž jsou pověřeni účetní orgánů a subjektů, jejichž účetní závěrky jsou předmětem konsolidace. 45. Je zapotřebí zaktualizovat pravidla a zásady Unie týkající se účetnictví, aby se zajistil jejich soulad s Mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor. 46. Je zapotřebí zaktualizovat ustanovení týkající se předběžné a konečné účetní závěrky, aby byly především pro účely výkaznictví poskytovány informace, jež by měly doprovázet účetní závěrky zaslané účetnímu Komise za účelem konsolidace. Mělo by se rovněž odkazovat na prohlášení vedení k auditu, které orgány a subjekty financované z rozpočtu přikládají k vlastním konečným účetním závěrkám, jež předávají Účetnímu dvoru, jakož i na prohlášení vedení k auditu, které se předává společně s konečnou konsolidovanou účetní závěrkou Unie. Mělo by být stanoveno, že Účetní dvůr předloží své připomínky k předběžným účetním závěrkám orgánů s výjimkou Komise a subjektů financovaných z rozpočtu k dřívějšímu datu, aby jim umožnil vypracovat konečné účetní závěrky, které zohlední připomínky Účetního dvora. 47. Pokud jde o informace, které Komise předkládá v souvislosti s udílením absolutoria, měla by Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit zejména hodnotící zprávu o financích Unie založenou na dosažených výsledcích podle článku 318 SFEU. Do nařízení je proto zapotřebí zapracovat příslušná ustanovení o této zprávě ve vztahu ke stávajícím povinnostem k podávání zpráv. 48. Pokud jde o zvláštní ustanovení tohoto nařízení týkající se strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva spravovaných v rámci sdíleného řízení, je třeba zachovat vrácení záloh a obnovení prostředků za podmínek uvedených v prohlášení Komise v příloze k nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června o obecných ustanoveních o strukturálních fondech[15]. Odchylně od pravidla pro přenos prostředků by mělo být umožněno přenášet prostředky na závazky, které jsou k dispozici na konci rozpočtového roku a které plynou z vracení záloh, a to až do ukončení programu, a využít tyto prostředky na závazky, pokud jiné prostředky na závazky již nejsou k dispozici. 49. Je dále zapotřebí vyjasnit účast Společného výzkumného střediska (SVS) v zadávacích řízeních a řízeních o udělování grantů, pokud SVS provádí činnosti, jež jsou zcela nebo zčásti financovány z rozpočtu mimo ty rozpočtové linie, které jsou pro něj zpravidla určeny v rámci prostředků na výzkum. Pokud se SVS účastní zadávacích řízení a řízení o udělování grantů jako třetí strana, neměla by se na něj uplatňovat pravidla týkající se kritérií pro vyloučení, správních a finančních sankcí, hospodářské a finanční způsobilosti a poskytování jistoty. Je navíc zapotřebí zohlednit vědecko-technické služby, které SVS poskytuje dalším orgánům nebo útvarům Komise prostřednictvím vnitřních administrativních ujednání, na něž se nevztahují pravidla pro zadávání veřejných zakázek. Příjmy vyplývající z činností, které souvisejí s plněním těchto úkolů, by měly být v rámci výjimky považovány za vnější účelově vázané příjmy, tak aby byly tyto úkoly plněny efektivně. 50. Pokud jde o zvláštní ustanovení, která se týkají provádění vnějších akcí, je zapotřebí zohlednit navržené změny týkající se způsobů plnění rozpočtu. 51. Komise by měla mít pravomoc vytvářet a spravovat evropské svěřenecké fondy pro akce v případě mimořádných událostí, po odeznění těchto událostí a pro tematicky zaměřené akce, aby se posílila mezinárodní úloha Unie v oblasti vnějších akcí a rozvoje, jakož i zvýšila její viditelnost a efektivita její činnosti. Ačkoli tyto svěřenecké fondy nebudou začleněny do rozpočtu, měly by být spravovány podle tohoto nařízení v míře, která je zapotřebí pro zajištění bezpečnosti a průhlednosti při využívání finančních prostředků Unie. Komise by za tímto účelem měla předsedat správnímu výboru jednotlivých svěřeneckých fondů, aby zajistila zastoupení dárců a rozhodovala o využití finančních prostředků. Funkci účetního pro všechny svěřenecké fondy by měl vykonávat účetní Komise. 52. Pokud jde o subjekty, jimž bylo v rámci nepřímého řízení svěřeno provádění vnějších akcí, lhůta pro uzavírání smluv a schvalování grantů těmito subjekty by měla být omezena na tři roky od podpisu pověřovací smlouvy s Komisí, pokud nenastanou konkrétní či naléhavé vnější okolnosti. Tato lhůta by se však neměla uplatňovat na víceleté programy prováděné v rámci postupů pro strukturální fondy. Pravidla pro rušení závazků k prostředkům v případě těchto víceletých programů by měly stanovit zvláštní odvětvové předpisy. 53. S ohledem na předpisy o zadávání veřejných zakázek týkající se vnějších akcí je zapotřebí, aby státní příslušníci třetích zemí měli možnost účastnit se zadávacích řízení, je-li určitý program prováděn bez základního právního aktu a je to řádně odůvodněno výjimečnými okolnostmi. 54. Pokud jde o zvláštní ustanovení týkající se správních prostředků, orgány by měly mít možnost vytvořit dlouhodobou strategii v oblasti nemovitostí a využívat nižších úrokových sazeb, které se uplatňují díky příznivému úvěrovému ratingu Unie na finančních trzích. Za tímto účelem by měly mít možnost brát si půjčky na nákup nemovitostí mimo rámec rozpočtu. Dala by se tak řešit složitost stávajícího systému a zároveň by bylo možno ušetřit na nákladech a zavést větší průhlednost. 55. Pokud jde o rámcové výzkumné programy, na základě zkušeností z praxe by měla být vyjasněna oblast působnosti zvláštního výběrového řízení týkajícího se fyzických osob, které jsou vybírány jako odborníci, protože jejich pomoc je zapotřebí při hodnocení návrhů na projekty, žádostí o granty, projektů i nabídek a při vydávání odborných posudků a poskytování poradenství. 56. Komise by měla mít pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy, aby mohla stanovit podrobná pravidla pro provádění tohoto nařízení, rámcové finanční nařízení pro subjekty podle SFEU a Smlouvy o Euratomu a vzorové finanční nařízení pro partnerství veřejného a soukromého sektoru tak, aby stanovila nezbytné zásady a zajistila řádné finanční řízení. 57. Změny tohoto nařízení by měly být prováděny jen v případě potřeby. Příliš časté změny jsou spojeny s nepřiměřenými náklady, pokud jde o přizpůsobení administrativních struktur a postupů novým pravidlům. Platná pravidla mohou být navíc uplatňována příliš krátkou dobu na to, aby bylo možné dospět k platným závěrům. 58. Ustanovení týkající se povinností kontroly a auditu, jež jsou členským státům uloženy při nepřímém plnění rozpočtu v rámci sdíleného řízení, by se měla uplatnit pouze na další generaci příslušných odvětvových nařízení, aby se zajistila kontinuita při provádění stávajících programů, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: ČÁST PRVNÍSPOLEČNÁ USTANOVENÍ HLAVA I PŘEDMĚT ÚPRAVY A OBLAST PŮSOBNOSTI Článek 1 Předmět úpravy Toto nařízení stanoví pravidla pro sestavování a plnění ročního rozpočtu Unie (dále jen „rozpočet“) a pro předkládání účtů a jejich audit. Článek 2 Oblast působnosti Každé ustanovení o plnění rozpočtu v oblasti příjmů a výdajů obsažené v jiném právním aktu musí být v souladu s rozpočtovými zásadami uvedenými v hlavě II. Toto nařízení se vztahuje na Evropský parlament, Evropskou radu a Radu, Evropskou komisi, Soudní dvůr Evropské unie a Evropský účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů a na Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „orgán“ či „orgány“). Toto nařízení se nevztahuje na Evropskou centrální banku. Toto nařízení se vztahuje na plnění rozpočtu v oblasti správních výdajů, které se týkají prostředků vyčleněných v rozpočtu pro Zásobovací agenturu Euratomu. HLAVA IIROZPOČTOVÉ ZÁSADY Článek 3 Rozpočtové zásady Rozpočet musí být sestavován a plněn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a účelnou vnitřní kontrolu a průhlednosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení. KAPITOLA 1 ZÁSADA JEDNOTNOSTI A SPRÁVNOSTI ROZPOčTU Článek 4 Definice rozpočtu 1. Rozpočet je nástroj, kterým se pro každý rozpočtový rok odhadují a schvalují veškeré příjmy a výdaje, které se považují za nezbytné pro Unii a Evropské společenství pro atomovou energii. 2. Příjmy a výdaje Unie zahrnují a) příjmy a výdaje Unie včetně správních výdajů, které vznikají orgánům z ustanovení Smlouvy o Evropské unii v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a operačních výdajů, které vzniknou z uplatňování těchto ustanovení, pokud jdou k tíži rozpočtu; b) výdaje a příjmy Evropského společenství pro atomovou energii. Článek 5 Pravidla, jimiž se řídí zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu 1. S výhradou článku 80 nesmí být vybrán žádný příjem ani uskutečněn žádný výdaj, pokud není zaznamenán v rozpočtové linii. 2. Výdaje mohou být přiděleny nebo schváleny pouze v rámci schválených prostředků. 3. Do rozpočtu mohou být zapsány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné. 4. Úrokové výnosy z finančních prostředků, které vlastní Unie, nepřísluší Unii, pokud to nevyplývá z dohod uzavřených s pověřenými subjekty uvedenými v čl. 55 odst. 1 písm. b) bodech ii) až viii) či z rozhodnutí o grantu či grantových dohod uzavřených s příjemci. V těchto případech se úrok znovu použije na příslušný program nebo získá zpět. KAPITOLA 2 ZÁSADA ROčNÍHO ROZPOčTU Článek 6 Definice Prostředky zapsané do rozpočtu se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince. Článek 7 Druhy prostředků 1. Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které sestávají z prostředků na závazky a z prostředků na platby, a nerozlišené prostředky. 2. S výhradou čl. 83 odst. 2 a čl. 180 odst. 2 kryjí prostředky na závazky v průběhu běžného rozpočtového roku celkové náklady právních závazků. 3. Prostředky na platby kryjí platby provedené za účelem splnění právních závazků přijatých v běžném rozpočtovém roce nebo v předchozích rozpočtových letech. 4. Odstavce 1 a 2 se netýkají zvláštních ustanovení hlav I, IV a VI části druhé. Nebrání tomu, aby byly prostředky přiděleny na závazek jako celek nebo aby byly rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky. Článek 8 Účetní pravidla pro příjmy a prostředky 1. Příjmy rozpočtového roku se zaúčtují do daného rozpočtového roku na základě částek vybraných v průběhu tohoto rozpočtového roku. Vlastní zdroje na měsíc leden následujícího rozpočtového roku lze však zaplatit předem podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000[16]. 2. Vlastní zdroje vycházející z daně z přidané hodnoty, doplňkový zdroj založený na hrubém národním důchodu a případné finanční příspěvky mohou být upraveny podle nařízení uvedeného v odstavci 1. 3. Prostředky schválené pro daný rozpočtový rok lze použít výhradně k pokrytí výdajů přidělených na závazek a zaplacených v dotyčném rozpočtovém roce a k pokrytí dlužných částek plynoucích ze závazků z předchozích rozpočtových roků. 4. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků přijatých do 31. prosince, s výhradou souhrnných závazků uvedených v čl. 83 odst. 2 a dohod uvedených v čl. 180 odst. 2 a uzavřených s třetími zeměmi, které se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých až do 31. prosince. 5. Platby se zaúčtují do rozpočtového roku na základě plateb provedených účetním nejpozději do 31. prosince uvedeného roku. 6. Odchylně od odstavců 3, 4 a 5 se výdaje Evropského zemědělského záručního fondu účtují do rozpočtového roku podle pravidel uvedených v hlavě I části druhé. Článek 9 Zrušení a přenos prostředků 1. Prostředky, které nebyly použity do konce rozpočtového roku, pro který byly zapsány v rozpočtu, se ruší. Prostředky mohou být přeneseny v souladu s odstavci 2 a 3 na základě rozhodnutí dotyčného orgánu přijatého nejpozději do 15. února výlučně do následujícího rozpočtového roku, anebo mohou být přeneseny automaticky v souladu s odstavcem 4. 2. U rozlišených prostředků na závazky a nerozlišených prostředků, které nejsou na konci rozpočtového roku dosud přiděleny, lze přenést: a) částky odpovídající prostředkům na závazky, u kterých byla většina přípravných etap přidělení na závazek dokončena do 31. prosince. Tyto částky mohou být přiděleny na závazek do 31. března následujícího roku; b) částky, které jsou nezbytné, poněvadž legislativní orgán přijal základní právní akt v průběhu posledního čtvrtletí rozpočtového roku a Komise nebyla určené pro tento účel schopna přidělit uvedené prostředky do 31. prosince. 3. U prostředků na platby lze přenést částky nezbytné ke krytí stávajících závazků nebo závazků spojených s přenášenými prostředky na závazky, pokud prostředky stanovené v příslušných rozpočtových liniích pro příští rozpočtový rok nedostačují požadavkům. Dotyčný orgán použije přednostně prostředky schválené pro běžný rozpočtový rok a teprve po jejich vyčerpání použije prostředky přenesené. 4. Nerozlišené prostředky, které při uzávěrce rozpočtového roku odpovídají řádně smluvně podloženým povinnostem, se automaticky přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku. 5. Dotyčný orgán uvědomí Evropský parlament a Radu (dále jen „rozpočtový orgán“) nejpozději do 15. března o přijatém rozhodnutí o přenosu a uvede pro každou rozpočtovou linii, jak byla kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 použita na každý přenos. 6. Aniž je tím dotčen článek 10, prostředky zapsané do rezervy a prostředky na výdaje na zaměstnance nelze přenášet. Článek 10 Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů Příjmy nevyužité a prostředky dostupné k 31. prosinci, které vyplývají z účelově vázaných příjmů uvedených v článku 18, se přenášejí takto: a) vnější účelově vázané příjmy se přenášejí automaticky a musí být zcela využity do doby, než dojde k ukončení všech operací souvisejících s programem nebo akcí, na něž byly tyto příjmy účelově vázány; vnější účelově vázané příjmy obdržené v průběhu posledního roku trvání programu nebo akce se mohou využít v prvním roce trvání následujícího programu nebo akce; b) vnitřní účelově vázané příjmy se přenášejí pouze do následujícího roku, nestanoví-li příslušný základní právní akt jinak nebo nejedná-li se o řádně odůvodněné a výjimečné případy; odpovídající dostupné prostředky musí být využity přednostně. Článek 11 Zrušení závazků k prostředkům Aniž jsou dotčeny články 170 a 174, pokud je přidělení částek na závazek v kterémkoli rozpočtovém roce následujícím po zápisu prostředků do rozpočtu zrušeno, protože dotyčné opatření nebylo provedeno nebo bylo provedeno jen částečně, odpovídající prostředky se ruší. Článek 12 Přidělení prostředků na závazek Prostředky zapsané v rozpočtu lze přidělit na závazek s účinkem od 1. ledna, jakmile byl rozpočet s konečnou platností schválen, s výjimkou případů uvedených v hlavě I a v hlavě VI části druhé. Článek 13 Pravidla vztahující se na případy pozdního schválení rozpočtu 1. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet s konečnou platností schválen, použije se na závazky a platby těch výdajů, které mohly být zaúčtovány do konkrétní kapitoly rozpočtu jako část plnění posledního řádně schváleného rozpočtu, čl. 315 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). 2. Závazky lze přijímat podle kapitol do výše jedné čtvrtiny celkové výše prostředků schválených v odpovídající kapitole pro předchozí rozpočtový rok, zvýšené o jednu dvanáctinu za každý ukončený měsíc. Platby lze uskutečňovat měsíčně podle kapitol do výše jedné dvanáctiny prostředků schválených v odpovídající kapitole pro předchozí rozpočtový rok. Horní mez prostředků stanovená v připravovaném návrhu rozpočtu nesmí být překročena. 3. Pokud to kontinuita činnosti Unie a potřeby řízení vyžadují, může Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou schválit současné poskytnutí dvou nebo více prozatímních dvanáctin jak pro závazky, tak pro platby nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavců 1 a 2. Schvalovací rozhodnutí předá neprodleně Evropskému parlamentu. Rozhodnutí vstupuje v platnost třicet dnů poté, co bylo přijato, pokud Evropský parlament během této 30denní lhůty nerozhodne většinou hlasů svých členů o snížení těchto výdajů. Rozhodne-li Evropský parlament o snížení těchto výdajů, přezkoumá Rada schvalující rozhodnutí s ohledem na částku, kterou Evropský parlament schválil. Dodatečné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdělovat. KAPITOLA 3 ZÁSADA VYROVNANOSTI Článek 14 Definice a rozsah působnosti 1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby. 2. V rámci rozpočtu nesmějí Unie, Evropské společenství pro atomovou energii a subjekty zřízené Unií uvedené v článku 200 upisovat půjčky. Článek 15 Zůstatek rozpočtového roku 1. Zůstatek každého rozpočtového roku se zapisuje do rozpočtu následujícího rozpočtového roku jako příjem v případě přebytku nebo jako prostředky na platby v případě schodku. 2. Odhady takových příjmů nebo prostředků na platby se zapisují do rozpočtu během rozpočtového procesu prostřednictvím návrhu na změnu předloženého v souladu s článkem 35. Odhady jsou vypracovány v souladu s nařízením Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Unie. 3. Po předložení účetní závěrky za každý rozpočtový rok se rozdíl oproti odhadům zapisuje do rozpočtu pro následující rozpočtový rok prostřednictvím opravného rozpočtu, jehož jediným předmětem je právě uvedený rozdíl. V tomto případě musí být návrh opravného rozpočtu předložen Komisí do 15 dnů po předložení předběžné účetní závěrky. KAPITOLA 4 ZÁSADA ZÚčTOVACÍ JEDNOTKY Článek 16 Používání eura Víceletý finanční rámec a rozpočet se sestavují a plní v eurech a účty se předkládají v eurech. Pro účely peněžních toků uvedených v článku 65 jsou však účetní, v případě zálohových účtů správci zálohových účtů a pro účely správního řízení Komise a Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) příslušná schvalující osoba oprávněni provádět operace v národních měnách za podmínek stanovených v nařízení přijatém v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199. KAPITOLA 5 ZÁSADA UNIVERZÁLNOSTI Článek 17 Definice a rozsah působnosti Celkové příjmy pokrývají celkové prostředky na platby, s výhradou článku 18. S výhradou článku 20 se všechny příjmy a výdaje vykazují v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů. Článek 18 Účelově vázané příjmy 1. Pro financování konkrétních výdajů se použijí vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy. 2. Vnější účelově vázané příjmy jsou tyto: (a) finanční příspěvky členských států na určité výzkumné programy v souladu s nařízením Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Unie; b) finanční příspěvky členských států, třetích zemí, v obou případech včetně jejich veřejných nebo polostátních agentur, a finanční příspěvky právnických nebo fyzických osob na určité programy vnější pomoci nebo programy financované Unií a spravované Komisí jejich jménem; c) úroky z vkladů a pokuty stanovené v nařízení o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku; d) příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, podpor, darů a odkazů, včetně vlastních účelově určených příjmů orgánů; e) příspěvky třetích zemí nebo různých subjektů na činnosti Unie; f) účelově vázané příjmy uvedené v čl. 173 odst. 2 a čl. 175 odst. 2. 3. Vnitřní účelově vázané příjmy jsou tyto: a) příjmy od třetích osob za dodávky zboží, poskytnutí služeb nebo stavební práce provedené na jejich žádost; b) výnosy z prodeje vozidel, vybavení, zařízení, materiálů a vědeckých a technických přístrojů, které jsou nahrazovány novými nebo vyřazovány, je-li jejich účetní hodnota plně odepsána; c) příjmy plynoucí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek; d) výnosy z dodávek zboží, poskytnutí služeb a stavebních prací ostatním útvarům, orgánům nebo subjektům, včetně náhrad poskytnutých těmito orgány nebo subjekty za služební cesty, jež byly zaplaceny jejich jménem; e) přijaté platby pojistného plnění; f) příjmy z prodeje, pronájmu nebo jiných smluv, jejichž předmětem jsou práva k nemovitostem; g) příjmy z prodeje tiskovin a filmů, včetně těch na elektronických nosičích. 4. Použitelný základní právní akt může také stanovit, že v něm stanovené příjmy budou účelově vázány na zvláštní výdaje. Tyto příjmy představují vnitřní účelově vázané příjmy, nestanoví-li použitelný základní právní akt jinak. 5. V rozpočtu jsou pro vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy založeny odpovídající rozpočtové linie a, pokud je to možné, uvedena odpovídající částka. Pokud jde o účelově vázané příjmy, do návrhu rozpočtu lze zapisovat jen ty částky, jejichž výše je ke dni sestavení návrhu rozpočtu jistá. Článek 19 Darované částky 1. Komise smí přijímat jakékoli částky darované Unii, zejména nadační fondy, dotace, dary a odkazy. 2. Přijetí darovaných částek v hodnotě nejméně 50 000 EUR, které je spojeno s finančními náklady (včetně navazujících nákladů) převyšujícími 10 % hodnoty darované částky, podléhá předchozímu schválení Evropským parlamentem a Radou, jež se usnesou do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti Komise. Pokud v této lhůtě nevznesou námitky, přijme Komise konečné rozhodnutí o přijetí darované částky. Článek 20 Pravidla pro odečty a úpravy kurzových rozdílů 1. Nařízení přijaté v přenesené pravomoci uvedené v článku 199 může stanovit případy, kdy mohou být určité příjmy odečteny od žádostí o platbu, které jsou poté vyplaceny v čisté částce. 2. Ceny dodávaného zboží a služeb poskytovaných Unii, ve kterých jsou zahrnuty daně, které vracejí třetí země na základě příslušných dohod, jsou do rozpočtu zaúčtovány včetně daně. Následně vrácená daň se považuje za účelově vázaný příjem podle čl. 18 odst. 2. 3. Kurzové rozdíly, které vznikají při plnění rozpočtu, mohou být navzájem započteny. Konečný výsledek, zisk nebo ztráta, se zahrne do zůstatku rozpočtového roku. KAPITOLA 6 ZÁSADA SPECIFIKACE Článek 21 Obecná ustanovení 1. Prostředky se věcně člení do hlav a kapitol; kapitoly se dále člení do článků a bodů. 2. Komise může ve vlastním oddíle rozpočtu samostatně převádět prostředky podle článku 23, nebo v případech převodů prostředků uvedených v článku 24 požádá o schválení rozpočtový orgán. 3. Prostředky lze převádět pouze do rozpočtových linií, pro něž jsou v rozpočtu schváleny prostředky nebo které jsou označeny „ pro memoria “. 4. Prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům, lze převádět pouze tehdy, pokud se takový příjem použije k účelu, na který je vázán. Článek 22 Převody uskutečňované orgány s výjimkou Komise 1. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddílu rozpočtu převádět prostředky: a) z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, ze které se převod provádí; b) z jedné kapitoly do druhé a z jednoho článku do druhého bez omezení. 2. Každý orgán uvědomí rozpočtový orgán tři týdny předem o svém úmyslu provést převody uvedené v odstavci 1. Uplatní-li některá z obou složek rozpočtového orgánu v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 24. 3. Každý orgán s výjimkou Komise může rozpočtovému orgánu navrhnout ve svém oddílu rozpočtu převody z jedné hlavy do druhé převyšující 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, ze které se má převod provést. Tyto převody podléhají postupu stanovenému v článku 24. 4. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddílu rozpočtu provádět převody v rámci jednotlivých článků bez předchozího vyrozumění rozpočtového orgánu. Článek 23 Interní převody uskutečňované Komisí 1. Komise může ve vlastním oddíle rozpočtu samostatně provádět: a) převody prostředků na závazky v rámci kapitol; b) převody prostředků na platby v rámci jednotlivých hlav; c) pokud jde o výdaje na zaměstnance a správní výdaje, které jsou společné pro několik hlav, převody prostředků z jedné hlavy do druhé; d) pokud jde o operační výdaje, převody prostředků mezi kapitolami v rámci jedné hlavy do maximální výše 10 % prostředků na daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, ze které se převod provádí; 2. Komise může ve vlastním oddíle rozpočtu rozhodnout o těchto převodech prostředků z jedné hlavy do druhé za předpokladu, že o svém rozhodnutí bezodkladně uvědomí rozpočtový orgán: a) převody prostředků z hlavy „předběžné prostředky“, jak je uvedeno v článku 43, přičemž jediná podmínka pro použití rezervy spočívá v přijetí základního právního aktu řádným legislativním postupem podle článku 294 SFEU; b) v řádně odůvodněných výjimečných případech mezinárodních humanitárních katastrof a krizí, které nastanou po 1. prosinci daného rozpočtového roku, může Komise převést nevyčerpané rozpočtové prostředky pro běžný rozpočtový rok, které jsou dosud k dispozici v rozpočtové hlavě spadající do okruhu 4 víceletého finančního rámce, do rozpočtových hlav týkajících se pomoci v krizových situacích a operací humanitární pomoci. Článek 24 Převody Komise schvalované rozpočtovým orgánem 1. Komise předloží návrh na převod současně Evropskému parlamentu a Radě. 2. Rozpočtový orgán rozhoduje o převodech prostředků za podmínek uvedených v odstavcích 3 až 6 s výhradou odchylek uvedených v hlavě I části druhé. 3. S výjimkou naléhavých případů rozhodnou Rada kvalifikovanou většinou a Evropský parlament o návrhu Komise do šesti týdnů ode dne, ke kterému oba orgány obdržely návrh na převod. 4. Návrh na převod je schválen, pokud během uvedených šesti týdnů nastane některý z těchto případů: a) Evropský parlament a Rada jej schválí; b) schválí jej buď Evropský parlament, nebo Rada a druhý orgán se zdrží jednání; c) Evropský parlament i Rada se zdrží jednání nebo nepřijmou rozhodnutí, které odporuje návrhu Komise. 5. Pokud to Evropský parlament nebo Rada nevyžádají jinak, zkracuje se lhůta šesti týdnů uvedená v odstavci 4 na tři týdny v kterémkoli z těchto případů: a) převody činí méně než 10 % prostředků rozpočtové linie, z níž se převod provádí, a nepřesahuje 5 milionů EUR; b) převod se týká pouze prostředků na platby a celková výše převáděné částky nepřesahuje 100 milionů EUR. 6. Pokud Evropský parlament nebo Rada pozmění převod, který druhý orgán schválil nebo v jehož případě se zdržel jednání, nebo pokud Evropský parlament a Rada převod pozmění, považuje se nižší částka, kterou schválil buď Evropský parlament, nebo Rada, za schválenou za předpokladu, že Komise svůj návrh nevezme zpět. Článek 25 Převod, na nějž se vztahují zvláštní ustanovení 1. Na převody uvnitř hlav rozpočtu týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu, strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a výzkumu se vztahují zvláštní ustanovení hlav I, II a III druhé části. 2. O převodech, které umožňují použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech, rozhoduje buď rozpočtový orgán na návrh Komise, nebo Komise v případě, že tyto převody nepřesahují maximální výši 10 % prostředků na daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, ze které se převod provádí. Použije se postup podle čl. 24 odst. 3 a 4. Nepřijmou-li Evropský parlament a Rada návrh Komise a nelze dospět ke společnému postoji ohledně použití této rezervy, upustí Evropský parlament a Rada od rozhodnutí o návrhu Komise na převod. KAPITOLA 7 ZÁSADA řÁDNÉHO FINANčNÍHO řÍZENÍ Článek 26 Zásady hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti 1. Použití rozpočtových prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, to jest se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti. 2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostředky použité orgánem při provádění jeho činností byly k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu. Zásada efektivnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými prostředky a dosaženými výsledky. Zásada účelnosti se týká dosažení stanovených cílů a zamýšlených výsledků. 3. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet, jsou stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí ukazatelů výkonnosti pro každou činnost a útvary příslušné pro výdaje předávají odpovídající informace rozpočtovému orgánu. Tyto informace se předávají každoročně a nejpozději s dokumenty přiloženými k návrhu rozpočtu. 4. Pro zdokonalení přijímání rozhodnutí provádějí orgány hodnocení ex ante a ex post podle pokynů vydaných Komisí. Tato hodnocení se provádějí u všech programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zasílají útvarům příslušným pro výdaje a legislativním a rozpočtovým orgánům. Článek 27 Povinné sestavení finančního výkazu 1. Každý návrh nebo podnět, který legislativnímu orgánu předloží Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) nebo členský stát a který by mohl mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být doložen finančním výkazem a hodnocením podle čl. 26 odst. 4. Každá změna návrhu nebo podnětu předloženého legislativnímu orgánu, která by mohla mít značné dopady na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být doložena finančním výkazem vypracovaným orgánem, který tuto změnu navrhuje. 2. Ke snížení nebezpečí podvodů a nesrovnalostí se ve finančním výkazu podle odstavce 1 uvedou informace o zavedeném systému vnitřní kontroly, posouzení souvisejících rizik, jakož i o stávajících a zamýšlených opatřeních pro předcházení podvodům a ochranu proti nim. Článek 28 Vnitřní kontrola plnění rozpočtu 1. Rozpočet je plněn s uplatněním účinné a účelné vnitřní kontroly, která odpovídá jednotlivým způsobům řízení, a v souladu s příslušnými odvětvovými předpisy. 2. Pro účely plnění rozpočtu se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřené záruky, že bylo dosaženo těchto cílů: a) účelnosti, efektivnosti a hospodárnosti operací; b) spolehlivosti výkazů; c) ochrany majetku a informací; d) předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy; e) náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotyčných plateb. Článek 29 Přijatelné riziko chyby Legislativní orgán rozhodne postupem uvedeným v článku 322 SFEU o přijatelné míře rizika chyby v jednotlivých částech rozpočtu. Toto rozhodnutí se zohlední při každoročním udílení absolutoria podle čl. 157 odst. 2. Přijatelná míra rizika chyby vychází z analýz nákladů na kontrolní opatření a přínosů těchto opatření. Členské státy, subjekty a osoby uvedené v čl. 55 odst. 1 písm. b) poskytnou Komisi na její žádost údaje o nákladech na kontrolní opatření, které hradí, jakož i o počtu a rozsahu činností financovaných z rozpočtu. Přijatelná míra rizika chyby se důkladně sleduje, a změní-li se zásadním způsobem kontrolní prostředí, dojde k jejímu přezkumu. KAPITOLA 8 ZÁSADA PRůHLEDNOSTI Článek 30 Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv 1. Rozpočet se sestavuje a plní a účty se předkládají v souladu se zásadou průhlednosti. 2. Rozpočet a opravné rozpočty schválené s konečnou platností se z podnětu předsedy Evropského parlamentu zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie . Rozpočet se zveřejní do tří měsíců ode dne, kdy je prohlášen za schválený s konečnou platností. Konsolidovaná roční účetní závěrka a zprávy o rozpočtovém a finančním řízení vypracované jednotlivými orgány se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie . Článek 31 Zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků Unie a dalších informací 1. Informace o výpůjčních a úvěrových operacích Unie ve prospěch třetích zemí se uvedou v příloze k rozpočtu. 2. Komise vhodným způsobem zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu, které má k dispozici v případě plnění rozpočtu centralizovaným řízením a přímo jejími útvary nebo delegacemi Unie podle čl. 53 druhého pododstavce, a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytnou subjekty, jež byly úkoly plnění rozpočtu pověřeny v rámci jiných způsobů řízení. 3. Při zpřístupnění těchto informací musí být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti, zejména na ochranu osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES[17] a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001[18], a dále požadavky na bezpečnost s přihlédnutím ke zvláštnostem každého způsobu řízení uvedeným v článku 53 a v souladu s případnými příslušnými odvětvovými předpisy. HLAVA IIISESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU KAPITOLA 1 SESTAVOVÁNÍ ROZPOČTU Článek 32 Odhady příjmů a výdajů Evropský parlament, Evropská rada a Rada, Soudní dvůr Evropské unie, Účetní dvůr, Hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, veřejný ochránce práv, evropský inspektor ochrany údajů a ESVČ sestaví každý rok odhad svých příjmů a výdajů, který předají Komisi do 1. července. ESVČ sestaví každý rok odhad svých příjmů a výdajů, který předá Komisi do 1. července. Vysoký představitel provede příslušné konzultace se členy Komise, kteří zodpovídají za rozvojovou politiku, politiku sousedství a mezinárodní spolupráci, humanitární pomoc a reakci na krize. Uvedené orgány také předávají tyto odhady každoročně nejpozději do 1. července rozpočtovému orgánu pro informaci. Komise sestaví vlastní odhad, který také zašle rozpočtovému orgánu do stejného dne. Při přípravě vlastního odhadu použije Komise informace uvedené v článku 33. Článek 33 Odhad rozpočtu subjektů uvedených v článku 200 Každý subjekt uvedený v článku 200 předává Komisi a rozpočtovému orgánu každý rok do 31. března v souladu se svým zřizujícím aktem odhad svých příjmů a výdajů, včetně plánu pracovních míst a návrhu pracovního programu. Článek 34 Návrh rozpočtu 1. Komise předkládá návrh rozpočtu Evropskému parlamentu a Radě nejpozději do 1. září roku, který předchází roku plnění rozpočtu. Návrh rozpočtu obsahuje souhrnný celkový výkaz příjmů a výdajů Unie a souhrn odhadů uvedených v článku 32. Skladba a předkládání návrhu rozpočtu se řídí články 41 až 46. Každému oddílu návrhu rozpočtu předchází úvod vypracovaný příslušným orgánem. Komise vypracovává obecný úvod k návrhu rozpočtu. Obecný úvod obsahuje tabulky s nejdůležitějšími finančními údaji, které jsou rozděleny podle hlav, a odůvodnění změn ve výši prostředků oproti předcházejícímu rozpočtovému roku, rozdělených podle výdajových kategorií víceletého finančního rámce. 2. Komise k návrhu rozpočtu případně připojuje finanční plán na následující roky. Tento finanční plán se aktualizuje po přijetí rozpočtu, kdy se do něj začlení výsledky rozpočtového procesu a všechna další důležitá rozhodnutí. 3. K návrhu rozpočtu Komise také přikládá pracovní dokumenty, které považuje za užitečné pro podporu svých rozpočtových požadavků. 4. V souladu s čl. 8 odst. 5 rozhodnutí 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost[19] a s cílem zajistit průhlednost rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie, Komise předkládá rozpočtovému orgánu společně s návrhem rozpočtu pracovní dokument, který komplexním způsobem upravuje: a) veškeré správní a operační výdaje, které souvisejí s vnější činností Unie, včetně úkolů v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky, a jsou financovány z rozpočtu; b) celkové správní výdaje ESVČ za předchozí rok, rozdělené na výdaje jednotlivých delegací a výdaje ústředí ESVČ, společně s operačními výdaji, rozdělenými podle zeměpisných oblastí (regiony, země), tématických oblastí, delegací Unie a misí. Pracovní dokument také: a) uvede počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a počet stálých a dočasných pracovních míst, včetně smluvních a místních zaměstnanců, která byla v mezích rozpočtových prostředků povolena jednotlivým delegacím Unie, jakož i ústředí ESVČ; b) na základě údajů z předchozího roku uvede zvýšení nebo snížení počtu pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích v ústředí ESVČ a ve všech delegacích Unie; c) uvede počet pracovních míst povolených v daném i v předchozím rozpočtovém roce, jakož i počet pracovních míst obsazených diplomaty, kteří byli vysláni členskými státy a Radou, jakož i diplomaty z řad zaměstnanců Komise; d) poskytne podrobný přehled všech zaměstnanců v delegacích Unie v době předložení návrhu rozpočtu, včetně rozpisu podle zeměpisných oblastí, jednotlivých zemí a misí, v němž se rozliší místa podle plánu pracovních míst, smluvní zaměstnanci, místní zaměstnanci a vyslaní národní odborníci a prostředky požadované v návrhu rozpočtu na takovéto jiné kategorie zaměstnanců s odpovídajícími odhady počtu osob, které by mohly být v mezích požadovaných prostředků zaměstnány na plný pracovní úvazek. Článek 35 Návrh na změnu návrhu rozpočtu Až do svolání dohodovacího výboru uvedeného v článku 314 SFEU může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost ostatních orgánů, pokud jde o jejich oddíly, předložit současně Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu návrhu rozpočtu na základě nových údajů, které nebyly známé v době jeho sestavení, včetně návrhu na změnu z důvodu aktualizace odhadu výdajů na zemědělství. Článek 36 Schválení výsledku činnosti dohodovacího výboru Jakmile se dohodovací výbor dohodne na společném návrhu, Evropský parlament a Rada vyvinou v souladu s čl. 314 odst. 6 SFEU a v souladu se svými vnitřními jednacími řády snahu o co nejrychlejší schválení výsledku jeho činnosti. Článek 37 Přijetí rozpočtu 1. Předseda Evropského parlamentu prohlásí rozpočet za přijatý s konečnou platností postupem stanoveným v čl. 314 odst. 9 SFEU a čl. 177 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“). 2. Jakmile je rozpočet prohlášen za přijatý s konečnou platností, je každý členský stát od 1. ledna následujícího rozpočtového roku nebo ode dne prohlášení o přijetí rozpočtu s konečnou platností, pokud je pozdější než 1. leden, povinen odvést Unii částky, které má zaplatit podle nařízení Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Unie. Článek 38 Návrh opravného rozpočtu 1. Komise může v případě nevyhnutelných, mimořádných nebo nepředvídaných okolností předložit návrh opravného rozpočtu. Žádosti o opravný rozpočet, jež v případě týchž okolností jako v předchozím pododstavci předloží jiné orgány než Komise, se předávají Komisi. Před předložením návrhu opravného rozpočtu prověří Komise a ostatní orgány možnosti přerozdělení příslušných prostředků, s přihlédnutím k případně očekávanému nedostatečnému vynakládání prostředků. 2. S výjimkou mimořádných okolností předkládá Komise současně Evropskému parlamentu a Radě návrh opravného rozpočtu nejpozději do 1. září každého roku. K žádostem o opravný rozpočet od jiných orgánů může přiložit stanovisko. 3. Evropský parlament a Rada projednávají návrhy s ohledem na jejich naléhavost. Článek 39 Dřívější předání odhadů a návrhu rozpočtu Komise a rozpočtový orgán se mohou dohodnout na zkrácení některých lhůt pro předávání odhadů a přijímání i předávání návrhu rozpočtu. Toto ustanovení však nesmí mít za následek zkrácení nebo prodloužení dob pro posouzení těchto textů podle článku 314 SFEU a článku 177 Smlouvy o Euratomu. KAPITOLA 2 SKLADBA A PřEDKLÁDÁNÍ ROZPOčTU Článek 40 Skladba rozpočtu Rozpočet se skládá ze: a) souhrnného výkazu příjmů a výdajů; b) jednotlivých oddílů rozdělených na výkazy příjmů a výdajů každého orgánu. Evropské radě a Radě náleží tentýž oddíl rozpočtu. Článek 41 Členění rozpočtu 1. Příjmy Komise a příjmy a výdaje ostatních orgánů zařadí rozpočtový orgán do hlav, kapitol, článků a bodů podle jejich druhu nebo použití. 2. Výkaz výdajů oddílu Komise se sestavuje podle nomenklatury schválené rozpočtovým orgánem a je rozčleněn podle účelu. Hlava odpovídá oblasti politiky, kapitola odpovídá zpravidla oblasti činnosti. Každá hlava může obsahovat operační prostředky a správní prostředky. Správní prostředky jsou v rámci hlavy seskupeny v samostatné kapitole. Článek 42 Zákaz záporných příjmů Rozpočet nesmí obsahovat záporné příjmy. Vlastní zdroje obdržené podle rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Unie jsou čisté částky a vykazují se jako takové v souhrnném výkazu příjmů v rozpočtu. Článek 43 Předběžné prostředky 1. Každý oddíl rozpočtu může obsahovat hlavu „předběžné prostředky“. Prostředky se do této hlavy zapisují za těchto dvou okolností: a) v době sestavování rozpočtu neexistuje pro dotyčnou činnost základní právní akt; b) jsou-li závažné důvody k pochybnosti, zda prostředky dostačují nebo zda mohou být prostředky zapsané v daných rozpočtových liniích použity za podmínek řádného finančního řízení. Prostředky v této hlavě smějí být použity až po převodu postupem podle čl. 23 odst. 1 písm. d) v případech, kdy je základní právní akt přijímán postupem podle článku 294 SFEU, nebo po převodu postupem podle článku 24 v ostatních případech. 2. V případě závažných obtíží při plnění rozpočtu může Komise v průběhu rozpočtového roku navrhnout, aby byly prostředky převedeny do hlavy „předběžné prostředky“. Rozpočtový orgán rozhodne o tomto převodu v souladu s článkem 24. Článek 44 Záporná rezerva Oddíl rozpočtu Komise může obsahovat „zápornou rezervu“, jejíž maximální výše činí 200 milionů EUR. Tato rezerva, která bude zapsána ve zvláštní hlavě, může obsahovat jak prostředky na závazky, tak prostředky na platby. Tato rezerva musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 21 a 23. Článek 45 Rezerva na pomoc při mimořádných událostech 1. Oddíl rozpočtu „Komise“ obsahuje rezervu na pomoc třetím zemím při mimořádných událostech. 2. Rezerva uvedená v odstavci 1 musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 24 a 25. Článek 46 Předkládání rozpočtu 1. Rozpočet uvádí: a) v souhrnném výkazu příjmů a výdajů: i) odhadované příjmy Unie za daný rozpočtový rok; ii) odhadované příjmy za předchozí rozpočtový rok a příjmy za rozpočtový rok n – 2; iii) prostředky na závazky a na platby za daný rozpočtový rok; iv) prostředky na závazky a na platby za předchozí rozpočtový rok; v) výdaje přidělené na závazek a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce n – 2; vi) odpovídající poznámky ke každé úrovni dělení, jak jsou uvedeny v čl. 41 odst. 1; b) v jednotlivých oddílech rozpočtu se příjmy a výdaje vykazují ve stejné skladbě jako v písmenu a); c) pokud se jedná o zaměstnance: i) pro každý oddíl rozpočtu plán pracovních míst, který stanoví počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a útvarech a počet stálých a dočasných pracovních míst povolených v mezích rozpočtových prostředků; ii) plán pracovních míst placených z prostředků na výzkum a technologický rozvoj pro přímé akce a plán pracovních míst placených z týchž prostředků pro nepřímé akce; plány pracovních míst jsou rozděleny podle kategorií a platových tříd a rozlišují mezi stálými a dočasnými pracovními místy schválenými v mezích rozpočtových prostředků; iii) pokud jde o vědecké a technické zaměstnance, může být jejich rozdělení založeno na skupinách platových tříd v souladu s podmínkami stanovenými v příslušném rozpočtu; plán pracovních míst musí uvádět počet vysoce kvalifikovaných technických a vědeckých pracovníků, kterým jsou poskytovány zvláštní výhody podle zvláštních ustanovení služebního řádu; iv) plán pracovních míst, který stanoví počet pracovních míst podle platových tříd a kategorií pro jednotlivé subjekty uvedené v článku 200, které obdrží grant z rozpočtu. Plány pracovních míst obsahují kromě počtu pracovních míst schválených pro daný rozpočtový rok také počet pracovních míst schválených pro předchozí rozpočtový rok; d) pokud jde o výpůjční a úvěrové operace: i) v celkovém výkazu příjmů rozpočtové linie, které odpovídají příslušným operacím a které jsou určené k zaznamenání případných vrácených plateb od příjemců, kteří byli původně v prodlení, což vedlo k uplatnění záruky za splnění. Tyto linie se označují „ pro memoria “ a jsou doplněny odpovídajícími poznámkami; ii) v oddíle Komise: - rozpočtové linie obsahující záruky Unie za splnění, které se týkají dotyčných operací. Tyto linie se označují „ pro memoria “, dokud není rozpočet zatížen konkrétní částkou, která z něj musí být s konečnou platností uhrazena; - poznámky, které odkazují na základní právní akt a objem předpokládaných operací, dobu trvání, jakož i finanční záruku poskytnutou Unií na tyto operace; iii) v dokumentu přiloženém k oddílu Komise jako informativní údaje: - běžné kapitálové operace a řízení běžného dluhu; - kapitálové operace a řízení dluhu v daném rozpočtovém roce; e) celková výše výdajů na SZBP se zapíše do jedné kapitoly rozpočtu nazvané SZBP, jež je rozčleněna na konkrétní rozpočtové články. Tyto články pokrývají výdaje SZBP a obsahují konkrétní rozpočtové linie, které vymezují alespoň jednotlivé hlavní mise. 2. Kromě dokumentů uvedených v odstavci 1 může rozpočtový orgán přiložit k rozpočtu jakékoli jiné související dokumenty. Článek 47 Pravidla pro plán pracovních míst 1. Plán pracovních míst uvedený v čl. 46 odst. 1 písm. c) stanoví pro každý orgán nebo subjekt pevný limit; nesmí být provedeno žádné jmenování, které by jej překračovalo. Každý orgán nebo subjekt však může, kromě platových tříd AD 16, AD 15 a AD 14, učinit v plánu pracovních míst změny do výše 10 % počtu schválených pracovních míst při splnění těchto dvou podmínek: a) není ovlivněn objem prostředků na zaměstnance za celý rozpočtový rok a b) není překročen limit celkového počtu pracovních míst schválených plánem pracovních míst. Tři týdny před provedením změn uvedených v druhém pododstavci informují orgány rozpočtový orgán o svých záměrech. Pokud některá ze složek rozpočtového orgánu uvede v této lhůtě naléhavé důvody, orgány změny neprovedou a použije se běžný postup. 2. Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce mohou být účinky práce na částečný úvazek, která byla v souladu se služebním řádem povolena orgánem oprávněným ke jmenování, vyváženy provedením jiných jmenování. KAPITOLA 3ROZPOČTOVÁ KÁZEŇ Článek 48 Soulad rozpočtu s víceletým finančním rámcem Rozpočet je v souladu s víceletým finančním rámcem. Článek 49 Soulad právních aktů Unie s rozpočtem a víceletým finančním rámcem Je-li v důsledku provádění právního aktu Unie překročena výše prostředků, jež jsou k dispozici v rozpočtu, nebo přídělů, jež jsou k dispozici ve víceletém finančním rámci, může být takový právní akt finančně proveden až po změně rozpočtu a případně také po odpovídající revizi finančního rámce. HLAVA IVPLNĚNÍ ROZPOČTU KAPITOLA 1 OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 50 Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení 1. Komise plní příjmy a výdaje rozpočtu v souladu s tímto nařízením, na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků. 2. Členské státy spolupracují s Komisí tak, aby byly prostředky využívány v souladu se zásadou řádného finančního řízení. Článek 51 Základní právní akt a výjimky 1. Prostředky zapsané v rozpočtu pro jakoukoli činnost Unie mohou být použity pouze po přijetí základního právního aktu. Základní právní akt je právní akt, který stanoví právní základ pro činnost a pro plnění odpovídajících výdajů zapsaných do rozpočtu. 2. V oblasti působnosti SFEU a Smlouvy o Euratomu je základním právním aktem právní akt přijatý legislativním orgánem a může mít podobu nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 288 SFEU. 3. V oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o Evropské unii může mít základní právní akt jednu z forem uvedených v čl. 26 odst. 2, čl. 28 odst. 1, článku 29, čl. 31 odst. 2 a článcích 33 a 37 Smlouvy o Evropské unii. 4. Základními právními akty ve smyslu tohoto článku nejsou doporučení a stanoviska ani usnesení, závěry, prohlášení a jiné akty, které nemají právní účinky. 5. Odchylně od odstavců 1, 2 a 3 mohou být následující prostředky použity bez základního právního aktu, pokud akce, které jimi mají být financovány, spadají do pravomoci Unie: a) prostředky na pilotní projekty experimentální povahy určené k hodnocení proveditelnosti a užitečnosti určité akce. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po dobu dvou po sobě následujících rozpočtových roků; b) prostředky na přípravné akce v oblastech působnosti SFEU a Smlouvy o Euratomu určené k přípravě návrhů pro přijetí budoucích opatření. Přípravné akce musí sledovat vnitřně provázaný přístup a mohou mít různé formy. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po dobu tří po sobě následujících rozpočtových roků. Legislativní proces musí být ukončen před koncem třetího rozpočtového roku. V průběhu legislativního procesu musí přidělování prostředků na závazky odpovídat zvláštním znakům přípravných akcí, pokud jde o plánované činnosti, sledované cíle a příjemce. Vynaložené finanční prostředky proto nemohou svým objemem odpovídat finančním prostředkům navrhovaným pro financování samotné konečné akce. Při předkládání návrhu rozpočtu podává Komise rozpočtovému orgánu zprávu o akcích uvedených v písmenu a) a v prvním odstavci tohoto písmene, která obsahuje i hodnocení dosažených výsledků a předpokládaná následná opatření; c) prostředky na přípravná opatření v oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o Evropské unii. Tato opatření se omezují na krátké období a jsou určena na vytvoření podmínek pro akci Unie ke splnění cílů SZBP a přijetí potřebných právních nástrojů. Pro účely operací Unie na řešení krizí jsou přípravná opatření určena mimo jiné k posouzení operačních požadavků, k vytvoření podmínek pro rychlé úvodní nasazení zdrojů nebo k tomu, aby byly na místě vytvořeny podmínky pro zahájení operace. Přípravná opatření schvaluje Rada na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku. K zajištění rychlého provedení přípravných opatření uvědomí vysoký představitel bez zbytečného odkladu Komisi o záměru Rady zahájit přípravné opatření, a zejména o odhadovaných zdrojích, kterých je pro tento účel zapotřebí. Komise přijme v souladu s tímto nařízením veškerá potřebná opatření, aby zajistila rychlé uvolnění těchto finančních prostředků; d) prostředky na jednorázové akce nebo akce s neurčitou dobou trvání prováděné Komisí na základě jiných institucionálních výsad podle SFEU a Smlouvy o Euratomu, než je její právo legislativní iniciativy podle písmene b), a na základě zvláštních pravomocí, které jí byly bezprostředně svěřeny uvedenými smlouvami a jejichž seznam vyplývá z nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199; e) prostředky na provoz, které byly každému orgánu poskytnuty na základě jeho správní samostatnosti. Článek 52 Plnění rozpočtu jinými orgány Komise přiznává ostatním orgánům potřebné pravomoci pro plnění oddílů rozpočtu, které se jich týkají. Po dohodě s Komisí lze stanovit podrobné podmínky, aby se zjednodušilo vynakládání správních prostředků delegací Unie. Tyto podmínky nesmí upravovat odchylky od tohoto nařízení ani od nařízení v přenesené pravomoci uvedeného v článku 199. Článek 53 Pověření výkonem rozpočtových pravomocí Komise a každý z ostatních orgánů mohou pověřit své útvary výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu za podmínek stanovených v tomto nařízení, svých vnitřních předpisech a v mezích, které samy stanoví v pověřovacím aktu. Pověřené osoby mohou jednat pouze v mezích pravomocí, kterými byly výslovně pověřeny. Komise však může výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu, jež se vztahují na operační prostředky zapsané v jejím oddílu rozpočtu, pověřit vedoucí delegací Unie. Zároveň o tom uvědomí vysokého představitele. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise, jsou povinni dodržovat stejná pravidla pro plnění rozpočtu a mají stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise. Komise může odejmout toto pověření v souladu se svými vlastními pravidly. Pro účely druhého pododstavce přijme vysoký představitel potřebná opatření, aby se usnadnila spolupráce mezi delegacemi Unie a útvary Komise. Článek 54 Střet zájmů 1. Každý účastník finančních operací a každá jiná osoba podílející se na plnění rozpočtu, správě, auditu nebo kontrole se musí zdržet jakéhokoliv jednání, jež by mohlo uvést jeho zájmy do střetu se zájmy Unie. Pokud takový případ nastane, musí dotyčná osoba od takového jednání upustit a předložit věc příslušnému orgánu. 2. Ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z ekonomických důvodů nebo z důvodů jiných společných zájmů s příjemcem ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1. KAPITOLA 2 ZPůSOBY PLNěNÍ ROZPOčTU Článek 55 Způsoby plnění rozpočtu 1. Komise plní rozpočet těmito způsoby: a) prostřednictvím svých útvarů, delegací Unie podle čl. 53 druhého pododstavce nebo výkonných agentur uvedených v článku 59; b) nepřímo, v rámci sdíleného řízení s členskými státy nebo tak, že pověří úkoly plnění rozpočtu: i) třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi; ii) mezinárodní organizace a jejich agentury; iii) finanční instituce pověřené prováděním finančních nástrojů podle hlavy VIII; iv) Evropskou investiční banku a Evropský investiční fond nebo jinou dceřinou společnost této banky; v) subjekty uvedené v článcích 200 a 201; vi) veřejnoprávní subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřené výkonem veřejné služby, které poskytují dostatečné finanční záruky; vii) subjekty soukromého práva členského státu pověřené realizací partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky; viii) osoby pověřené prováděním zvláštních činností podle hlavy V Smlouvy o EU a uvedené v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 51 tohoto nařízení. 2. Členské státy, subjekty a osoby vyjmenované v odst. 1 písm. b) nemají postavení pověřené schvalující osoby. 3. Komise nesmí pověřit třetí osoby výkonnými pravomocemi, které má podle Smluv, pokud je s nimi spojena značná míra uvážení, které předpokládá politickou volbu. Článek 56 Sdílené řízení s členskými státy 1. Členské státy dodržují zásadu řádného finančního řízení, průhlednosti a zákazu diskriminace a zajišťují viditelnost činnosti Unie při správě jejích finančních prostředků. Za tímto účelem členské státy plní povinnosti kontroly a auditu a přebírají z toho vyplývající odpovědnost stanovenou tímto nařízením. Doplňková ustanovení mohou být upravena odvětvovými předpisy. 2. Při provádění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu členské státy předcházejí nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují. Za tímto účelem provádějí kontroly ex ante a ex post , případně včetně kontrol na místě, aby se zajistilo účinné provádění akcí financovaných z rozpočtu a jejich řádné plnění; tyto subjekty a osoby dále zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky a podle potřeby zahajují správní a soudní řízení. Členské státy ukládají příjemcům finančních prostředků účinné, přiměřené a odrazující sankce podle odvětvových a vnitrostátních právních předpisů. 3. V souladu s odvětvovými předpisy členské státy udělí akreditaci jednomu či několika veřejnoprávním subjektům, které budou mít výlučnou odpovědnost za řádnou správu a kontrolu finančních prostředků, k nimž jim byla akreditace udělena. Tím není dotčena možnost, aby tyto subjekty prováděly úkoly nesouvisející se správou finančních prostředků Unie nebo aby některými úkoly pověřily jiné subjekty. Akreditaci uděluje orgán členského státu v souladu s odvětvovými předpisy pouze takovému subjektu, které je schopen řádně spravovat finanční prostředky. Odvětvovými předpisy se rovněž může vymezit úloha Komise při postupu udělování akreditace. Akreditační orgán má odpovědnost za dozor nad tímto subjektem a za přijetí všech opatření nezbytných k odstranění nedostatků při jeho provozu, včetně pozastavení a odnětí akreditace. 4. Subjekty akreditované podle odstavce 3 tohoto článku: a) zřídí účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování; b) používají systém ročního účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje; c) podléhají nezávislému externímu auditu, který provádí útvar auditu funkčně nezávislý na akreditovaném subjektu v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy; d) v souladu s čl. 31 odst. 2 zajišťují každoroční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků Unie; f) zajišťují takovou ochranu osobních údajů, která splňuje zásady stanovené směrnicí 95/46/ES. 5. Subjekty akreditované podle odstavce 3 tohoto článku poskytnou Komisi do 1. února následujícího rozpočtového roku tyto dokumenty: a) své účty, na nichž jsou zachyceny výdaje vynaložené při plnění svěřených úkolů; b) shrnutí výsledků všech provedených auditů a kontrol, včetně rozboru systematických nebo opakovaně se vyskytujících nedostatků a přijatých či plánovaných nápravných opatření; c) prohlášení řídicího subjektu o věrohodnosti ohledně úplnosti, přesnosti a pravdivosti účetní závěrky, řádného fungování systémů vnitřní kontroly, legality a správnosti uskutečněných operací a dodržování zásady řádného finančního řízení; d) výrok nezávislého auditora k prohlášení řídicího subjektu o věrohodnosti uvedeném v písmenu c) tohoto odstavce, který se týká všech údajů v tomto prohlášení. Pokud členský stát udělil v jednotlivých oblastech politiky akreditaci více než jednomu subjektu, pak do 15. února následujícího rozpočtového roku předloží Komisi souhrnnou zprávu obsahující přehled všech prohlášení řídicích subjektů o věrohodnosti na vnitrostátní úrovni a výroků nezávislého auditora o těchto prohlášeních, vypracovaných pro příslušnou oblast politiky. 6. Komise: a) uplatní postupy k včasnému schválení účetní závěrky akreditovaných subjektů, jež zajišťují, aby byla tato účetní závěrka úplná, přesná a věrná a aby bylo možno včas odstranit nesrovnalosti; b) vyloučí z financování výdajů Unie úhrady provedené v rozporu s právem Unie. Podmínky, za nichž může Komise pozastavit platby členským státům nebo za nichž může pověřená osoba tyto platby přerušit, se řídí odvětvovými předpisy. Článek 57 Nepřímé řízení prostřednictvím jiných subjektů a osob než členské státy 1. Subjekty a osoby pověřené úkoly plnění rozpočtu podle čl. 55 odst. 1 písm. b) dodržují zásady řádného finančního řízení, průhlednosti a zákazu diskriminace a při správě finančních prostředků Unie zajišťují viditelnost její činnosti. Při správě finančních prostředků Unie zaručí úroveň ochrany finančních zájmů Unie, která je rovnocenná ochraně vyžadované podle tohoto nařízení, přičemž náležitě zohlední: a) povahu svěřených úkolů a výši příslušných částek; b) související finanční rizika; c) míru jistoty vyplývající z jejich systémů, pravidel a postupů ve spojení s opatřeními, která přijala Komise pro účely dohledu nad plněním svěřených úkolů a jeho podpory. 2. Za tímto účelem subjekty a osoby uvedené v odstavci 1: a) zřídí účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování; b) používají systém ročního účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje; c) podléhají nezávislému externímu auditu prováděnému auditorem funkčně nezávislým na akreditovaném subjektu či osobě v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy; d) použijí příslušná pravidla a postupy pro poskytování finančních prostředků Unie prostřednictvím grantů, veřejných zakázek a finančních nástrojů; e) v souladu s čl. 31 odst. 2 zajišťují každoroční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků Unie; f) zajišťují přiměřenou ochranu osobních údajů. Osoby uvedené v čl. 55 odst. 1 písm. b) bodu viii) mohou splnit tyto požadavky postupně. Svá finanční pravidla přijmou s předchozím souhlasem Komise. 3. Při provádění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu předcházejí subjekty a osoby uvedené v odstavci 1 nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují. Za tímto účelem provádějí kontroly ex ante a ex post , případně včetně kontrol na místě, aby se zajistilo účinné provádění akcí financovaných z rozpočtu a jejich řádné plnění; tyto subjekty a osoby dále zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky a podle potřeby zahajují správní a soudní řízení. 4. Subjektům a osobám uvedeným v odstavci 1 může Komise pozastavit platby, zejména jsou-li zjištěny systémové chyby, jež zpochybňují spolehlivost systémů vnitřní kontroly dotčeného subjektu či osoby nebo legalitu a správnost uskutečněných operací. Pověřená schvalující osoba může takovým subjektům či osobám úplně nebo částečně přerušit platby za účelem dalšího ověření, pokud získá informace, které svědčí o významném nedostatku ve fungování systému vnitřn