EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.12.2011 
SEK(2011) 1470 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
kterým se z řizuje finan ční nástroj pro rozvojovou spolupráci 
{KOM(2011) 840 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1469 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Hlavním problémem v rozvojových zemích z ůstává chudoba. A čkoli došlo v boji proti chudob ě 
k významnému pokroku, v ětšině z těchto zemí se stále neda ří dosáhnout rozvojových cíl ů 
tisíciletí (RCT) a nemají prosp ěch z trvale udržitelného rozvoje. Krom ě toho nadále p řetrvávají 
výrazné globální problémy a na rozvojové zem ě tvrdě dopadla řada nedávných krizí, které mimo 
jiné vyústily v sociální a hospodá řskou nestabilitu, nucen ou migraci, nedostate čné zajišťování 
potravin a zvýšenou zranitelnost v d ůsledku vn ějších otřesů. Stále více se uznává význam 
environmentálních a p řírodních zdroj ů jako zásadních p ředpokladů udržitelného hospodá řského 
růstu a snižování chudoby. Zm ěna klimatu navíc zhoršuje již tak nestabilní situaci a rizika, která 
negují část úspěchů, jichž bylo v oblasti rozvoje dosud dosaženo, pokud nejsou řádně řešena. 
Evropská unie je nadále odhodlána pomáhat rozvojovým zemím snižovat a nakonec vymýtit 
chudobu. 
K dosažení tohoto cíle byl pro období 2007–2013 z řízen nástroj pro rozvojovou spolupráci 
(NRS), jehož hlavním a rámcovým cílem je vymýcení chudoby v partnerských zemích a regionech. Spolu s Evropským rozvojovým fonde m (ERF) a Evropským nástrojem sousedství 
a partnerství (ENSP) je jedním z klí čových nástroj ů EU pro poskytování rozvojové pomoci 
mimoevropským zemím. Člení se do t ří kategorií program ů: i) bilaterální a regionální zem ě
pisné 
programy týkající se spoluprác e s Asií, Latinskou Amerikou, St řední Asií, Blízkým východem 
a Jižní Afrikou, ii) tematické programy týkající se t ěchto otázek: investi ce do lidských zdroj ů, 
životního prost ředí a udržitelného řízení přírodních zdroj ů včetně energie, nestátní subjekty 
a místní orgány, zajiš ťování potravin, migrace a azyl, iii) doprovodná opat ření pro signatá řské 
země protokolu o cukru. 
Nové výzvy spolu s prioritami sta novenými ve strategii Evropa 2020 p řiměly Komisi, aby 
předložila návrhy na p řezkoumání a úpravu rozvojové politiky EU prost řednictvím chystaného 
sdělení „Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU: Agenda pro zm ěnu“. Různá provedená 
hodnocení rovn ěž zdůraznila řadu nedostatk ů v rámci NRS, a čkoli zárove ň uznala jeho celkovou 
přidanou hodnotu a jeho p říspěvek k dosahování RCT. Na základ ě výše uvedených skute čností 
byly v sou časném nařízení o NRS zjišt ěny tyto problémy: 
(1) Nástroj pro rozvojovou spolupráci nebere pln ě v úvahu cíle nejnov ějších trend ů 
rozvojové politiky EU. 
(2) Od roku 2007 se sv ět změnil a řada tehdejších p říjemců pomoci v rámci NRS se 
postupně změnila v nové sv ětové velmoci, které se samy staly dárci. Nástroj pro 
rozvojovou spolupráci nezajiš ťuje dostate čnou diferenciaci mezi p říjemci, pokud jde 
o hospodá řské a sociální rozdíly mezi partnerskými zem ěmi i uvnit ř těchto zemí. 
(3) Nástroj pro rozvojovou spolupráci dostate čně nezohled ňuje pokrok partnerských zemí 
v oblasti demokratizace a dodrž ování základních lidských práv. 
(4) Vzhledem k sou časné architektu ře nástrojů vnější pomoci se ukázalo, že je obtížné 
podporovat nadregionální nebo celoevropské  iniciativy, zejména pokud jde o provád ění 
společné strategie Afrika–EU. 
 
CS 3   CS (5) Tematické programy nejsou dostate čně pružné a jsou p říliš roztříštěné, než aby 
umožnily reagovat na nedávné globální  krize nebo na mezinárodní závazky p řijaté na 
nejvyšší politické úrovni.  
(6) Specifické pot řeby zemí v krizi, po skon čení krize a v nestabilní situaci nejsou ve 
stávajícím NRS dostate čně zohledněny, takže ne vždy m ůže EU okamžit ě reagovat na 
rychle se vyvíjející situaci. 
(7) Nástroj pro rozvojovou spolupráci trpí celkovým nedostatkem pružnosti, jelikož 
nepočítá s tím, že by se mohly v reakci na nep ředvídané pot řeby použít nenaplánované 
finanční prostředky. 
(8) Stávající proces plánování NRS je p říliš složitý a nepružný. Neumož ňuje například uvést 
plánovací cyklus a strategii EU do soula du s plánovacími cykly a strategiemi jejích 
partnerů a dostate čně také neusnad ňuje spole čné plánování s členskými státy, jak to 
požaduje program pro zlepšování ú činnosti pomoci. Neposkytuje dostate čný právní 
základ pro využívání inovativních opat ření k poskytování pomoci, jako jsou nap říklad 
mechanismy pro kombinování pomoci na základ ě půjček a grant ů nebo partnerství 
veřejného a soukromého sektoru. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Jako nejv ětší světový dárce poskytuje EU a její členské státy více než polovinu (56 % ) 
celosvětové pomoci rozvojovým zemím. Evropská  unie poskytuje pomoc nejchudším lidem ve 
více než 150 zemích po celém sv ětě a usiluje o v časné dosažení rozvojových cíl ů tisíciletí do 
konce roku 2015. Jen samotná of iciální rozvojová pomoc řízená Evropskou komisí dosud 
představuje p řibližně 20 % celkové pomoci poskytované Evropskou unií. Evropská unie má 
jedinečně neutrální a nestrannou  pozici, která jí umož ňuje provád ět vnější pomoc jménem 
členských stát ů a ve vzájemné spolupráci s nimi, což zvyšuje její d ůvěryhodnost v zemích, kde 
působí. Díky tomu, že 27 členských stát ů postupuje na základ ě společných politik a strategií, má 
EU rozhodující váhu, s níž m ůže reagovat na globá lní výzvy, zejména pokud jde o dosahování 
RCT.  
3. CÍLE INICIATIVY EU  
Obecné cíle iniciativy, která nahradí RCT, budou nadále zam ěřeny i) na snižování a 
v dlouhodobém horizontu vymýcení chudoby v partners kých zemích a regionech a ii) také na 
podporu demokracie, právního státu, lidských práv a řádné správy v ěcí veřejných. V souladu 
s návrhem revidované rozvojové politiky EU bude rovn ěž zaveden t řetí obecný cíl: iii) 
podporovat rozvoj zam ěřený na udržitelný r ůst podporující za členění. 
Iniciativa, která nahradí RCT , bude založena na st ávajícím nástroji,  který prokázal sv ůj důležitý 
příspěvek ke snižování chudoby a v dlouhodobém hor izontu k jejímu vymýcení a zárove ň bude 
řešit problémy uvedené v části 1.   
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
První zvažovanou možností je ponechat NRS bez jakýchkoli zm ěn (možnost 1 = žádná zm ěna). 
 
CS 4   CS V rámci možnosti 2 (upravit na řízení o NRS), byly s momentálním stavem porovnány dva 
alternativní scéná ře: 
• Uvést cíle nástroje do souladu s novými tr endy v rozvojové poli tice EU s ohledem na 
posílení politiky rozvoje v Lisabonské smlouv ě a nejnovější trendy v rozvojové politice; 
• Zajistit zna čnou diferenciaci zam ěřením spolupráce EU na omezený po čet zemí p ři 
současném rozlišování prost řednictvím výše p řidělovaných částek a upravování druhu 
pomoci podle vymezeného souboru kritérií; 
• Posílit za členění hledisek řádné správy v ěcí veřejných, demokracie, lidských práv 
a právního státu do mechanismu p řidělování finan čních prost ředků;  
• Zřídit v rámci NRS Panafrický program; 
• Snížením po čtu tematických program ů zvýšit jejich pružnost a snížit jejich rozt říštěnost; 
• Umožnit pružn ější proces (zm ěny) plánování a používat p řizpůsobené přezkumy ad hoc  
a zvláštní provád ěcí postupy pro zem ě v krizi, po skon čení krize a v nestabilní situaci; 
• Ještě více zvýšit pružnost p ři přidělování finan čních prost ředků v rámci NRS 
prostřednictvím nových mechanism ů, jako je zavedení nenaplánované finan ční rezervy; 
• Zvýšit pružnost a zjednodušit proces plánování, aby se usnadnilo spole čné plánování 
a jeho přizpůsobení plánovacímu cyklu partnerských zemí. 
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů  
Možnost 1 (pokra čování sou časného stavu) by ne řešila problémy, o jejichž existenci sv ědčí 
dosavadní zkušenosti a jež jsou uvedeny v části 1.  
Možnost 2 (dále rozvinout NRS) by umožnila:  
• uvést cíle iniciativy, která nahradí RCT, do souladu s novými trendy v rozvojové politice 
EU, 
• jasně rozlišovat mezi partnerskými zem ěmi, aby mohla EU efektivn ěji bojovat proti 
chudobě a měla větší vliv a p ůsobení v zemích, kde je její pomoci nejvíce zapot řebí, 
• ještě více začlenit hlediska řádné správy v ěcí veřejných, demokracie, lidských práv 
a právního státu do pomoci poskyto vané Evropskou unií, aby byla zajišt ěna účinnější 
spolupráce a dialog s partnerskými zem ěmi ohledn ě těchto hodnot, 
• usnadnit ú činnější provád ění společné strategie Afrika–EU, a tudíž usnadnit dosahování 
politických cíl ů EU na africkém kontinentu, 
• zjednodušit tematické programy, aby poskytovaly  nezbytnou pružnost, která Evropské 
unii umožní lépe reagovat na globální výzvy, 
 
CS 5   CS • uvést do praxe pružné mechanismy k usnadn ění účinnější reakce EU na rychle se 
vyvíjející situace ve státech, které se n acházejí v období krize nebo po jejím skon čení, a 
v nestabilních státech, 
• zvýšit pružnost p ři přidělování prost ředků na řešení vyvíjejících se situací v okolním 
světě v důsledku politických okolností,  krizí nebo nových výzev, 
• zlepšit ú činnost pomoci poskytované Evropskou unií zjednodušením a zvýšením 
pružnosti postup ů plánování a provád ění program ů, aby bylo možné spole čné plánování 
a jeho uvedení do souladu s plánovacími c ykly partnerských zemí, jakož i podporovat 
využívání inovativních opat ření pro poskytování pomoci. 
6. VZÁJEMNÉ POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
První možnost by Evropské unii neumožnila dosáhnout cíl ů popsaných v bod ě 3. V rámci 
možnosti 2 je pro každý specifický cíl p řed dílčí možností A up řednostňována alternativní díl čí 
možnost B, jelikož řeší všechny zjišt ěné problémy a lépe zohled ňuje cíle stanovené v části 3. 
Díky tomu bude možno za členit revidované hlavní sm ěry rozvojové politiky EU do iniciativy, 
která nahradí RCT, a tak dále zvýšit ú činnost a dopad pomoci EU rozvojovým zemím. 
7. SLEDOVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Nařízení o NRS je nezbytné na řízení, které stanoví podstatné prvky a základnu pro zásahy EU. 
Přesné akce jsou vymezeny prost řednictvím víceletého plánování a ro čních akčních program ů 
popisujících činnosti, které má EU provád ět, a to včetně sledovaných cíl ů a očekávaných 
výsledků dotyčných akcí. V tu chvíli se sta noví specifické ukazatele se z řetelem ke zvláštnostem 
dotyčné akce. 
Mezinárodn ě sjednané cíle a ukazatele týkající se RCT a zm ěny klimatu jsou již známy. 
Například u rámcového cíle pro snížení a v dlouhodobém horizontu vymýcení chudoby 
v partnerských zemích a regionech lze použít ukazatele RCT pro Cíl 1. 
Výdaje na podporu opat ření v oblasti klimatu nebo energetické ú činnosti, jakož i na ochranu 
a udržitelné řízení biologické rozmanitosti a ekosystém ů se budou sledovat na základ ě stanovené 
metodiky OECD („Rio markers“).