Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu - Výroční zpráva za rok 2008 o rozvojové politice Evropského společenství a o provádění vnější pomoci v roce 2007 {SEK(2008)2062} /* KOM/2008/0379 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 23.6.2008 KOM(2008) 379 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Výroční zpráva za rok 2008 o rozvojové politice Evropského společenství a o provádění vnější pomoci v roce 2007 {SEK(2008)2062} (předložená Komisí) ZPRÁVA KOMISE RADě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Výroční zpráva za rok 2008 o rozvojové politice Evropského společenství a o provádění vnější pomoci v roce 2007 Evropská unie dále upevňuje své postavení nejdůležitějšího poskytovatele rozvojové pomoci na světě, přičemž poskytuje 60 % celkové oficiální rozvojové pomoci. V roce 2007 Komise výrazně zlepšila účinnost své pomoci díky významným inovacím politik a postupů zavedeným v uplynulých dvou letech: přijetí evropského konsensu o rozvoji v prosinci 2005 a evropského konsensu o humanitární pomoci v prosinci 2007 a celkovému přepracování nástrojů pro programy vnější pomoci. Soudržnost politik První Zpráva EU o soudržnosti politik v zájmu rozvoje (září) vyzdvihuje do popředí vzájemné vazby a doplňování se mezi rozvojovou politikou a dvanácti dalšími politikami EU, které se dotýkají rozvojových zemí. Obchod je považován za klíčový prvek každé soudržné rozvojové strategie. V této souvislosti je pro rozvojové země obvykle prospěšný přístup k trhu EU. V oblasti zemědělství bylo dosaženo významného pokroku v souvislosti s vývozními subvencemi, které byly postupnými reformami Společné zemědělské politiky (SZP) výrazně omezeny. Vzniká nová generace dohod o rybolovu, která se více zaměřuje na podporu odvětví rybolovu v partnerských zemích. Migrace a výzkum jsou vnímány jako oblasti s obrovským potenciálem pro rozvojové země. V souvislosti se změnou klimatu je vyvíjena maximální snaha zajistit, aby prováděná opatření přinášela přímý prospěch nejchudším a nejzranitelnějším rozvojovým zemím. Činnosti v oblasti environmentální integrace se zaměřují na ochranu životního prostředí a udržitelné využívání přírodních zdrojů prostřednictvím konkrétních akcí i průřezovou formou, včetně přípravy environmentálních profilů zemí a využívání strategického posuzování životního prostředí. Jedním z hlavních aspektů ve vnější pomoci je rovnost žen a mužů. Sdělení Rovnost žen a mužů a posílení postavení žen v rámci rozvojové spolupráce přijaté v březnu zavádí poprvé strategii pro tuto oblast na evropské úrovni. Činí přihlížení k otázce rovnosti žen a mužů účinnějším. Navrhuje též zvláštní akce v pěti oblastech a popisuje různé způsoby prosazování rovnosti žen a mužů prostřednictvím nových metod poskytování pomoci. Na toto sdělení naváže akční plán. Kromě toho, v souladu s evropským konsensem, musejí činnosti v oblasti vnější pomoci brát v úvahu práva dětí. Tento přístup začíná nést ovoce. Několik strategických dokumentů členských států přijatých v roce 2007 dokládá, že při provádění činností a oslovování cílových populací jsou skutečně zohledňována práva dětí. Komise a UNICEF společně vypracovaly soubor opatření pro přihlížení k právům dětí v evropské rozvojové spolupráci a vnějších vztazích. V květnu bylo přijato Sdělení o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě . Toto sdělení vyzdvihuje úlohu kultury v Evropě a vnějších vztazích EU a navrhuje cíle pro nový společný program EU pro kulturu. Spolupráce Nový kodex pravidel EU, pokud jde o dělbu práce mezi Komisi a členské státy, který je reakcí na volání po větší koordinaci a harmonizaci mezi dárci z EU, zavádí konkrétní zásady, které pomáhají při rozhodování o nejlepším využití společných kapacit a zdrojů EU při podpoře partnerských zemí. Tyto inovace jsou milníkem v provádění pařížské deklarace o účinnosti pomoci a mezníkem v plnění příslibu EU „poskytovat více pomoci, rychleji a lépe“. Tento příslib je již naplňován prostřednictvím konzultací v terénu mezi delegacemi Evropské komise, členskými státy, partnerskými zeměmi a dalšími dárci. V současné době je umožněno spolufinancování s členskými státy, konkrétně při správě fondů a formou delegované spolupráce. Komise navíc připravuje kompendium nejlepších postupů v dělbě práce. Tento dokument bude obsahovat případové studie osvědčených postupů a bude upozorňovat na nedostatky a hnací síly dělby práce a bude se snažit vytvořit ukazatele. Studie o spolufinancování v EU poskytuje informace o tom, „kdo co dělá, s kým a jak“, přináší poučení z bilaterálních projektů spolufinancování i projektů realizovaných na úrovni EK a decentralizovaných projektů a současně určuje možné další kroky ve vývoji ucelené strategie spolufinancování na úrovni EU. Vztahy mezi Organizací spojených národů a EU nyní pokrývají doslova všechny oblasti vnějších vztahů EU a pojímají celou oblast působnosti Charty OSN. V roce 2007 uplynula polovina doby do roku 2015, stanovené pro splnění rozvojových cílů tisíciletí (MDG). Generální tajemník OSN sestavil řídicí skupinu pro MDG v Africe a pověřil ji vypracováním strategií a přípravou opatření, jež by měly přivést zejména subsaharskou Afriku na cestu ke splnění MDG. Předseda Barroso je členem této skupiny, v níž Komise aktivně sdílela své zkušenosti a stanoviska. Rok 2007 byl navíc prvním celým rokem fungování nové Komise pro budování míru (PBC). Evropská komise se společně s dalšími aktéry z EU podílela na práci PCB v souvislosti se zvláštními záležitostmi týkajícími se konkrétních zemí i v souvislosti s průřezovými tématy. PBC přijala integrované strategie budování míru pro Burundi a Sierru Leone a uspořádala několik tématických diskusí. Lepší strategie Po schválení zjednodušeného souboru finančních nástrojů pro pomoc z rozpočtu ES koncem roku 2006 byla schválena široká paleta tématických a vnitrostátních / regionálních strategií pro období let 2007–2013. EU uznává životně důležité přispění nestátních aktérů jako strategických partnerů v politickém, sociálním a hospodářském dialogu a jako klíčových aktérů v poskytování pomoci. Podporuje konstruktivní dialog se všemi typy nestátních aktérů a místními orgány. V červnu byla přijata v návaznosti na konzultaci s občanskou společností a dialog s Evropským parlamentem strategie pro nový tématický program, nestátní aktéry a místní orgány v rozvoji pro období let 2007–2010. Jejím zastřešujícím cílem je omezování chudoby v kontextu udržitelného rozvoje, včetně plnění MDG. Politický vývoj, pokud jde o participativní přístupy, přinesl několik významných inovací, včetně zmírnění kritérií způsobilosti pro všechny typy nestátních aktérů a místní orgány a též zúčastněné subjekty v partnerských zemích. S cílem zajistit účast subjektů z partnerských zemí převezmou delegace Komise větší odpovědnost za zásahy na úrovni jednotlivých zemí, včetně vyhlašování místních výzev k předkládání návrhů. V květnu byla přijata tématická strategie pro lidský a sociální rozvoj nazvaná Investice do lidí . S cílem pomoci partnerským zemím dosáhnout MDG tato strategie navrhuje podporu opatření v rámci čtyř hlavních pilířů: dobré zdraví pro všechny, vzdělávání, znalosti a kvalifikace, rovnost žen a mužů a další aspekty sociálního a lidského rozvoje; celkový rozpočet na období let 2007–2013 činí 1,06 miliardy EUR. V roce 2007 hrála Evropská komise stále důležitější úlohu v celosvětových iniciativách v oblasti zdravotnictví a vzdělávání, ve kterých spolupracovala s členskými státy EU a dalšími dárci a zúčastněnými stranami. V květnu uspořádala společně se Světovou bankou a britskou vládou vzdělávací akci na vysoké úrovni nazvanou Keeping Our Promises on Education (Dodržujeme sliby ohledně vzdělávání) , jejímž cílem bylo mobilizovat politickou angažovanost. Stejně jako v předchozích letech hrála Komise klíčovou úlohu v Globálním fondu pro boj proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii, do něhož v roce 2007 přispěla částkou 100 milionů EUR. Tématická strategie pro životní prostředí a udržitelný rozvoj přírodních zdrojů (ENRTP) začleňuje ochranu životního prostředí do rozvojových a dalších vnějších politik. Pomůže též prosadit rozvojové a energetické politiky EK v zahraničí. Řeší výzvy, které mají hluboký dopad na životy chudých lidí, zejména upadající ekosystémy, změnu klimatu, špatnou celosvětovou správu životního prostředí a nedostatečný přístup k dodávkám energie (a jistotu dodávek). Vyznačuje se pružností, pokud jde o výběr partnerů pro provádění, a obsahuje dvě nové iniciativy: globální alianci pro změnu klimatu a globální fond pro energetickou účinnost a obnovitelné zdroje. Dopady změny klimatu jsou skutečné, budou se časem zvětšovat a mohly by podrýt rozvojové snahy. Pro udržitelný vývoj je proto nezbytné přizpůsobit se změně klimatu (podrobnosti viz samostatný článek). Zavedení nástroje stability (IfS) výrazně zlepšilo schopnost krizové reakce Komise a zároveň zavedlo přidělování prostředků na krizovou připravenost a vytvořilo možnost reagovat na dlouhodobé transregionální bezpečnostní hrozby. Tento nový nástroj představuje významné navýšení finančních přídělů (v období let 2007–2013 v průměru o 200 milionů EUR ročně) a doby trvání programů. Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR) doplňuje a posiluje opatření v oblasti lidských práv a demokracie v rámci jiných nástrojů (1,104 miliardy EUR na období let 2007–2013). Řeší v první řadě problémy s lidskými právy se zvláštním důrazem na obhájce lidských práv, mučení a týrání a demokratickou reformu a lidská práva na místní úrovni. Pro období let 2007–2010 je cílem EIDHR zlepšit respektování lidských práv v zemích a regionech, kde jsou tato práva nejvíce ohrožena; snaží se posílit úlohu občanské společnosti; podpořit činnosti v oblastech, na něž se vztahují obecné směry EU (např. trest smrti, děti a ozbrojené střety); posílit mezinárodní a vnitrostátní rámce pro ochranu lidských práv, spravedlnosti, právního státu a prosazování demokracie; a současně usiluje o zvýšení spolehlivosti a průhlednosti volebních procesů. V roce 2007 EU úspěšně provedla deset volebních pozorovatelských misí, při nichž využila v terénu cca 800 pozorovatelů. Tyto mise sehrály klíčovou úlohu při posuzování volebního procesu, zejména v zemích, kde byly volby kontroverzní (např. Nigérie, Keňa). Pokud jde o geografické programy, rok 2007 byl prvním rokem provádění pomoci sousedům EU na východě a jihu prostřednictvím nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI). Tento nástroj poskytuje rámec pro pomoc EK při podpoře vztahů se 17 zeměmi a programy přeshraniční spolupráce na vnější hranici EU. Zavedení jediného politického nástroje řízeného na základě jednotných zásad pro všechny země a vybaveného většími zdroji poskytlo prostor pro ambicióznější a soudržnější politiku vůči sousedům EU. Rozpočet ENPI pro období let 2007–2013 činí 12 miliard EUR, což představuje v porovnání s předchozím rozpočtovým obdobím reálné navýšení o 32 %. V březnu byly přijaty všechny národní strategické dokumenty pro období let 2007–2013 a též dokumenty o regionální, interregionální a přeshraniční spolupráci. S cílem zlepšit účinnost ENPI zavedla Komise další finanční mechanismy. Nástroj pro správu věcí veřejných poskytuje další podporu zemím, které dosáhly největšího pokroku při provádění reforem. Investiční fond sousedství shromažďuje finanční prostředky od evropských rozvojových a finančních institucí na podporu investic v partnerských zemích. Spolupráce s Asií, Latinskou Amerikou a Jižní Afrikou je financována prostřednictvím nástroje rozvojové spolupráce (DCI) (celková částka 16,897 miliardy EUR na období let 2007–2013). Tato pomoc by měla přispět k vymýcení chudoby a dosažení MDG. Pro Asii Komise přijala 18 strategií pro jednotlivé země a regionální strategii pro období 2007–2013 s celkovým rozpočtem cca 5,2 miliardy EUR, která je již prováděna. I když Asie v průběhu roku pokročila směrem k dosažení MDG, chudoba stále zůstává významnou překážkou, neboť tento region je stále domovem dvou třetin nejchudších lidí planety. Přesto Asie v roce 2007 překonala země NAFTA a stala se hlavním obchodním partnerem Evropy, na něhož připadá třetina celkových obchodních toků Evropy. Evropské přímé investice do Asie navíc představují třetinu evropských investic do zahraničí a stále rostou. Proto EU také rostoucí měrou financuje programy pro některé asijské země v rámci nástroje rozvojové spolupráce s průmyslovými zeměmi (ICI), který vedle tradičních rozvinutých partnerských zemí (např. Japonska) nyní zahrnuje pět dalších zemí a teritorií v tomto regionu. Strategie Komise pro střední Asii pro období let 2007–2013, přijatá v dubnu, předpokládá zdvojnásobení rozpočtových přídělů na 750 milionů EUR. Osmdesát procent pomoci EK je určeno na bilaterální spolupráci, s přihlédnutím k politickým programům středoasijských zemí a jejich odlišným politickým a společenským realitám a s důrazem na dosažení MDG. Dvacet procent jde na regionální problémy, například životní prostředí a vodohospodářství, energetiku a dopravu, správu hranic a boj proti obchodu s drogami. Sladění priorit v těchto odvětvích s regionální strategií ENPI umožňuje středoasijským partnerům účastnit se regionálních projektů ENPI. Pokud jde o Latinskou Ameriku, mezi hlavní cíle patří podpora sociální soudržnosti a regionální integrace, posílení dobré správy věcí veřejných a veřejných institucí, společný prostor vyššího vzdělávání EU–Latinská Amerika a podpora udržitelného rozvoje. V tomto kontextu bylo stanoveno několik strategických priorit, mj. udržení vysoké úrovně politického dialogu na regionální i subregionální úrovni. Pro Latinskou Ameriku bylo pro období let 2007–2013 přijato celkem 21 strategických dokumentů. Pomoc přímo zaměřená na odvětví základní zdravotní péče a vzdělávání[1] dosáhla cca 17 %[2] celkových závazků v rámci příslušných geografických programů DCI (Asie, Latinská Amerika a Jižní Afrika), a to i bez zohlednění podpory ze souhrnného rozpočtu s podmínečností spojenou s těmito odvětvími. Komise je tak na dobré cestě dosáhnout do roku 2009 cíle dohodnutého přijetím nařízení o nástroji pro rozvojovou pomoc vyčlenit v rámci programů DCI jednotlivých zemí 20 % prostředků na podporu v těchto odvětvích. U některých klíčových zemí zatím situace nedovoluje vypracování strategie. Komise podporuje od roku 2003 rekonstrukci Iráku, v jejímž rámci se soustřeďuje na boj s chudobou prostřednictvím zmírňování těžkostí, jimž čelí Iráčané. Program pokrývá všechny oblasti činnosti, od základních služeb po podporu politickému procesu, se zvláštním důrazem na volby. Doposud přicházela většina pomoci EK do země prostřednictvím mezinárodního fondu pro rekonstrukci Iráku. Tento multilaterální přístup umožnil využití podpory EK v náročných podmínkách, kde by přímá opatření Komise nebyla proveditelná. Bylo rovněž vyvinuto úsilí zahájit s Irákem bilaterální akce, např. při zajištění sledování voleb, podpory organizací občanské společnosti v oblasti lidských práv a technické pomoci vládě. Komise s nebývalým příspěvkem 550 milionů EUR stále zůstává největším poskytovatelem pomoci Palestincům. V červnu EU obnovila normální styky s palestinskou samosprávou, včetně finanční pomoci. Dočasný mezinárodní mechanismus i nadále poskytoval životně důležitou pomoc přímo obyvatelstvu. Komise rovněž nadále reagovala na těžkou společenskou a hospodářskou situaci v Gaze, i když poskytování pomoci brzdí problémy s přístupem. V návaznosti na společnou strategii EU pro Afriku přijatou v prosinci 2005 EU a Africká unie (AU) v roce 2007 posunuly své partnerství o další krok dále druhým summitem EU–Afrika, který se uskutečnil v prosinci v Lisabonu. Dva dny zde představitelé diskutovali o řadě významných politických otázek, včetně bezpečnosti, obchodu, regionální integrace a změny klimatu. Účastníci vyzdvihli příznivý vývoj v Africe v uplynulých letech – větší růst, více demokratičtější volby, větší důvěra na mezinárodním poli a vznik AU jako silného a nezávislého mezinárodního hráče a klíčového partnera pro EU. Představitelé přijali lisabonskou deklaraci – dohodu EU a Afriky o hodnotách, společných zájmech a strategických cílích. Hlavními přijatými politickými dokumenty byly společná strategie EU a Afriky a první akční plán obsahující prioritní akce v rámci osmi tématických partnerství pro období let 2008–2010. Na tomto základě budou EU a Afrika nyní pomalu posouvat vzájemný dialog a spolupráci „za hranice rozvoje“ (těsněji spolupracovat např. v otázkách obchodu, míru a bezpečnosti a životního prostředí), „za hranice Afriky“ (společně řešit problémy jako reformu OSN, situaci na Balkáně nebo změnu klimatu) a „za hranice institucí“ (silnější úloha nestátních aktérů). Nyní je třeba dosáhnout hmatatelných výsledků. Plánování spolupráce s Jižní Afrikou pro období let 2007–2013 (980 milionů EUR) bylo završeno přijetím strategického dokumentu pro tuto zemi a víceletým orientačním programem. Tento dokument byl první, který připravovaly společně Komise, Jižní Afrika a jedenáct členských států EU. Lepší poskytování Podíváme-li se na provádění, údaje o oficiální rozvojové pomoci byly opět působivé: 9,949 miliardy EUR v položkách závazků, z čehož 8,493 miliardy EUR bylo skutečně vyplaceno. Hlavním rysem bylo úspěšné přidělení všech prostředků zbývajících v dřívějších Evropských rozvojových fondech – 3,64 miliardy EUR – dříve, než vstoupí v účinnost desátý fond. To se doposud nikdy nepodařilo. Částky vyplacené z ERF dosáhly 2,92 miliardy EUR a byly by vyšší, kdyby bylo k dispozici více prostředků. Vnější pomoc Komise je poskytována třemi způsoby. Výběr způsobu závisí na společné analýze provedené Komisí a vládou dané země a na prostředí v daném odvětví. U regionálních programů nebo tam, kde podmínky neumožňují využití státních systémů, se využívá projektový přístup podporující nestátní aktéry. Cílem odvětvového přístupu je podepřít odvětvovou politiku a strategický rámec, sledované s pomocí kritérií a ukazatelů výkonnosti. EK rovněž podporuje ze souhrnného rozpočtu cíle na vnitrostátní nebo makrofinanční úrovni, vyjádřené ve vnitrostátních politikách a strategických dokumentech, přičemž prostředky se převádějí do státní pokladny přijímající země. Při výběru nejlepšího způsobu poskytnutí podpory se odvětvový přístup a rozpočtová podpora řídí orientacemi evropského konsensu o rozvoji. Pařížská deklarace o účinnosti pomoci navíc dala příznivý impuls těm formám poskytování pomoci, které ze své podstaty vyhovují systémům dané země, nenesou s sebou duplicitu prováděcích struktur a podporují koordinovaný přístup k rozvoji kapacit a využívání společných misí v terénu a společnou analýzu. Zavedení nových finančních nástrojů bylo důležitým krokem v harmonizaci využívání rozpočtové podpory ve všech regionech. Letos dosáhly položky závazků rozpočtové podpory 1,79 miliardy EUR, tj. 23 % celkové částky. To je výrazný nárůst oproti roku 2006, který lze vysvětlit navýšením závazků v Asii a regionu EPS. V případě ERF zůstaly položky závazků rozpočtové podpory v zásadě beze změny, došlo k navýšení podpory ze souhrnného rozpočtu, která byla vykompenzována poklesem podpory z odvětvového rozpočtu. MDG jsou klíčovými výsledky v oblasti rozvoje, kterých chce EU společně s dotčenými zeměmi a dalšími partnery z třetího světa dosáhnout do roku 2015. Komise společně s expertní skupinou tvořenou odborníky z členských států, výboru OECD pro rozvojovou pomoc, rozvojového programu OSN (UNDP) a Světové banky, sestavila soubor 10 ukazatelů odvozených od MDG. Šest z těchto ukazatelů je přímo vázáno na sociální podmínky dětí, tři se týkají rovnosti žen a mužů. Komise pracuje na přípravě nástrojů pro měření kvantifikovatelných výsledků svých operací za účelem podávání zpráv o výsledcích v oblasti rozvoje a zvýšení odpovědnosti vůči Evropskému parlamentu a členským státům. V září Komise zahájila pilotní fázi systematického používání standardních ukazatelů výsledků v některých odvětvích, které jsou klíčové pro pokrok směrem k dosažení MDG. Kvantifikovatelné výkonnostní ukazatele se používají k měření účinnosti vnější pomoci a hodnocení trendů v čase. Nezbytným předpokladem zpřístupnění vhodných ukazatelů je rostoucí podpora kvalitních statistik ze strany EK. Komise sleduje své projekty během jejich provádění i poté a má také systém důkladných hodnocení. Systém sledování zaměřený na výsledky poskytuje představu o tom, jak portfolio postupuje směrem k výsledkům, a je založen na pravidelném posuzování probíhajících a dokončených projektů a programů v terénu. V letošním roce systém sledoval 148 zemí a 1630 operací s celkovou hodnotou téměř 10 miliard EUR. V období let 2005 až 2007 se hodnocení ustálila. Díky přesunu řízení projektů, který vedl k projektům lépe odpovídajícím místním potřebám, se zvýšila relevance pomoci. V některých případech jsou však cíle přehnaně ctižádostivé. Pečlivá a účinná identifikace a návrh projektu jsou klíčovými předpoklady jeho udržitelnosti i po ukončení podpory EK. Je pozorována vysoká korelace mezi vlastnictvím a účinným zapojením partnerů v průběhu fáze návrhu. Je zapotřebí věnovat více úsilí vývoji strategií postupného vysazování pomoci s cílem zlepšit udržitelnost projektů. Více pozornosti si žádá také řízení rizika během provádění. Vedle 1421 probíhajících projektů bylo „ex-post“ sledováno i 198 již dokončených projektů. Podíl probíhajících i dokončených projektů klasifikovaných jako (velmi) dobré a mající (závažné) problémy se udržuje v každém regionu konstantní. Nicméně podíl projektů s výbornými výsledky i projektů s velmi špatnými výsledky se při sledování ex-post zvyšuje. U dobrých projektů se po skončení pomoci projevuje tendence ke zlepšení výsledků, zatímco špatné projekty mají tendenci ke zhoršování. I když většina projektů má podrobné evidenční systémy, jen málo z nich systematicky zaznamenává své dobré a špatné zkušenosti a snaží se čerpat z nich poučení. Nejvýznamnějšími činiteli majícími vliv na udržitelnost jsou v neposlední řadě politická podpora, vlastnictví a finanční životaschopnost. Hodnotící program provádí strategická i projektová hodnocení. Podle strategických hodnocení provedených v roce 2007 je relevance programování a provádění ze strany Komise v zásadě dobrá. Reakce Komise řeší potřeby partnerských zemí a je v souladu s cíli EU. Bylo zaznamenáno několik významných příznivých dopadů, např. na sociální sektory v Indii, na hospodářskou stabilitu v Jordánsku a Mosambiku, na odvětví vodohospodářství v Jordánsku, na zajištění potravin v Mosambiku a na hospodářskou integraci ve střední Americe. Prodlení v provádění, nedostatečná pružnost a těžkopádné postupy však vedou k opakujícím se slabinám, pokud jde o účinnost pomoci. Navzdory nesporné vysoké kvalitě projektů v některých odvětvích (např. rozvoji venkova) je dopad na odvětvové politiky partnerských zemí často nízký. Komise poskytuje zvláštní přidanou hodnotu svou podporou regionální spolupráce mezi partnerskými zeměmi; nicméně vazba mezi vnitrostátními a regionálními programy je často slabá. V ROCE 2007 BYLA VNěJšÍ POMOC KOMISE ZAMěřENA NA DOSAžENÍ TěCHTO CÍLů: Obnovená strategie přístupu na trh EU zohledňující aspekty konkurenceschopnosti a sociální a environmentální aspekty: strategie EU pro podporu na rozvoj obchodu přijatá Radou v říjnu; spolupráce Komise a členských států na konkrétních návazných aktivitách; 16 milionů EUR vyhrazeno na další začlenění afrických, karibských a tichomořských zemí (země AKT) do WTO a na další podporu rozšířeného integrovaného rámce; probíhá regionální programování pro 10. ERF, při němž je značná pozornost věnována obchodu a podpoře dohod o hospodářském partnerství. Ukončení jednání o dohodách o hospodářském partnerství: podepsána kompletní dohoda o hospodářském partnerství se všemi členskými státy CARICOM; Papua Nová Guinea a Fidži podepsaly prozatímní dohodu s tichomořskými zeměmi AKT; dosaženo prozatímních dohod se sedmi africkými zeměmi; Východoafrické společenství a skupina zemí východní a jižní Afriky; Gabun a Kongo (Brazzaville) zkoumají přistoupení k prozatímní dohodě; stanoven program a harmonogram postupu ke kompletní dohodě o hospodářském partnerství v roce 2008. Posílení Evropské politiky sousedství. Vypracování nových dohod s Ukrajinou, Moldávií a Izraelem. Posílení přítomnosti EU ve spolupráci v oblasti Černomoří: v březnu započala jednání o nové rozšířené dohodě mezi EU a Ukrajinou; v dubnu prezentována iniciativa pro regionální spolupráci Černomořská synergie; v září se uskutečnila první konference ministrů o EPS za účasti všech členských států EU a EPS; v prosinci vydáno sdělení Silná evropská politika sousedství. Dojednání dohod o přidružení s partnery v Asii a Latinské Americe. Pokrok v jednáních s Ruskem, Čínou a Ukrajinou: zahájena jednání o dohodách o přidružení s Andským společenstvím a střední Amerikou; zahájena jednání s Ukrajinou a pokrok v jednáních s Ruskem (včetně dvou schůzek na vrcholné úrovni) a Čínou (včetně jedné schůzky na vrcholné úrovni). Pokračování v Evropské bezpečnostní strategii a snahách o stabilizaci na středním Východě a v jižní Asii: podpora plánů OSN na posílení soudržnosti v rámci celého systému, zejména spuštění iniciativ „Delivering as One“ v osmi pilotních zemích; v tomto roce poskytnuto přes 550 milionů EUR Palestincům; po celý rok pokračoval dočasný mezinárodní mechanismus (s příspěvkem 350 milionů EUR od EK); pokračoval program Partnerství pro mír; pokračovala podpora Afghánistánu (s příspěvkem téměř 196 milionů EUR od EK). VEDLE UVEDENÝCH CÍLů KOMISE UčINILA POKROK V TěCHTO OBLASTECH, PRO Něž VYHLÁSILA V ROCE 2007 STRATEGICKÉ INICIATIVY: Zřízení programu Erasmus Mundus II: v červenci schválen program Erasmus Mundus II, na který bude každoročně po dobu pěti let vyčleněno cca 950 milionů EUR. Sdělení o komplementaritě, dělbě práce a rozšíření rozvojové pomoci: 15. května přijat Kodex pravidel EU, pokud jde o dělbu práce v oblasti rozvojové politiky. Sdělení o přezkumu situace ve vztazích mezi EU a Afrikou: na lisabonském summitu v prosinci přijato partnerství mezi EU a Afrikou; v roce 2008 bude přijato sdělení o provádění společné strategie EU–Afrika. | - [pic] [pic] [pic] [1] Kódy odvětví OECD DAC 112 (základní vzdělávání), 113 (střední vzdělávání) a 122 (základní zdravotní péče) [2] Viz také tabulka 6.14