SDĚLENÍ KOMISE —

Pokyny k zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení

(2021/C 267/01)

PRÁVNÍ UPOZORNĚNÍ: Účelem tohoto sdělení je poskytnout praktické pokyny k zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Sdělení není právně závazné. Ačkoli toto sdělení příležitostně parafrázuje ustanovení právních předpisů EU, jeho účelem není rozšiřovat nebo omezovat rozsah práv a povinností stanovených v dotyčných právních předpisech. Vzhledem k tomu, že toto sdělení lze chápat jako interpretaci právních předpisů EU, je nutno zdůraznit, že pravomoc poskytovat právně závazný výklad práva EU má pouze Soudní dvůr Evropské unie. Přestože informace uvedené v této příručce byly pečlivě zkontrolovány, Evropská komise nepřijímá žádnou odpovědnost, pokud jde o konkrétní případy v ní uvedené.

OBSAH

SHRNUTÍ 5

1 SEZNÁMENÍ SE ZADÁVÁNÍM VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK NA INOVATIVNÍ ŘEŠENÍ 6

1.1 Co je zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení? 6

1.2 Proč zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení? 7

1.2.1 Posílení hospodářského oživení, ekologické a digitální transformace a odolnosti EU 7

1.2.2 Poskytování vysoce kvalitní veřejné služby s optimálními náklady 8

1.2.3 Řešení nově vznikající potřeby 8

1.2.4 Modernizace veřejných služeb 9

1.2.5 Pomoc začínajícím podnikům a inovativním malým a středním podnikům v zahájení činnosti a růstu 10

1.2.6 Posun trhů směrem k inovacím 10

1.3 Proč pokyny k zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení? 11

2 VYTVOŘENÍ POLITICKÉHO RÁMCE PRO ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK NA INOVATIVNÍ ŘEŠENÍ 11

2.1 Jasné politické zadání 11

2.2 Inovace jako prostředek k dosahování různých politických cílů 14

2.3 Nastavení úrovně ambicí 15

2.4 Přetavení ambicí do podoby činností a závazků 16

2.5 Zvyšování kapacity 17

2.5.1 Výcvik a poskytování pomoci lidem 17

2.5.2 Zvažování možnosti využít kooperativní zadávání veřejných zakázek 18

2.6 Překonání neochoty podstupovat riziko prostřednictvím vytváření pobídek k inovacím 22

3 PŘILÁKÁNÍ INOVÁTORŮ 24

3.1 Zpřístupnění zadávacích řízení veřejných zakázek také menším inovátorům 24

3.1.1 Zapojení trhu 24

3.1.2 Snižování administrativní zátěže 26

3.1.3 Přizpůsobení kritérií pro výběr 26

3.1.4 Dělení zakázek na části 28

3.1.5 Využívání standardů, otevřených dat, otevřených rozhraní a softwaru s otevřeným zdrojovým kódem 29

3.1.6 Návrh platebních schémat přívětivých vůči MSP 30

3.2 Rozvoj ekosystémového přístupu k inovacím 30

3.3 Využívání služeb zprostředkovatelů inovací 31

4 PŘILÁKÁNÍ INOVACÍ 33

4.1 Nástroje podporující inovace pro všechny typy zadávacích řízení 33

4.1.1 Posouzení potřeb 33

4.1.2 Předběžná tržní konzultace 35

4.1.3 Používání nepovinných polí ve standardních formulářích 38

4.1.4 Technické specifikace 38

4.1.4.1 Popisné požadavky 38

4.1.4.2 Funkční požadavky 39

4.1.5 Varianty 40

4.1.6 Kritéria pro zadání zakázky 41

4.1.6.1 Cena 41

4.1.6.2 Náklady 41

4.1.6.3 Kvalita 42

4.1.7 Správa práv duševního vlastnictví 43

4.1.8 Plnění zakázek 46

4.2 Konkrétní zadávací řízení příznivá pro inovace 47

4.2.1 Přizpůsobení inovativního řešení připraveného k použití – jednací řízení 47

4.2.1.1 Jednací řízení 48

4.2.1.2 Soutěžní dialog 48

4.2.2 Soutěže o návrh 48

4.2.3 Podnícení inovací zadáním veřejné zakázky na výzkum a vývoj 49

4.2.3.1 Zadávání veřejných zakázek na služby v oblasti výzkumu a vývoje a udělování práv duševního vlastnictví a vlastnických práv 49

4.2.3.2 Zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi 50

4.2.3.3 Zadávání veřejných zakázek na dodávky v oblasti výzkumu a vývoje 51

4.2.3.4 Inovační partnerství 52

5 STÁTNÍ PODPORA 56

PŘÍLOHA I: PRÁVA DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ 58

Část I – Obecné aspekty týkající se práv duševního vlastnictví 58

Část II – Druh dodávaného výstupu a práv duševního vlastnictví 60

PŘÍLOHA II: ŠABLONY VÝZEV DODAVATELE 65

PŘÍLOHA III: VZOR DOTAZNÍKU PRO SETKÁNÍ S DODAVATELI 67

SHRNUTÍ

Zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení může pomocí lepších veřejných investic posílit hospodářské oživení EU po krizi COVID-19. Jedná se o významný nástroj na podporu transformace našeho hospodářství na ekologickou a digitální ekonomiku. Tyto pokyny, které byly přijaty v souvislosti se sdělením „Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – příležitost Evropy utvářet svoji budoucnost“ a s podkladovými materiály pro neformální večeři vedoucích představitelů dne 16. května 2018 v Sofii, byly aktualizovány v návaznosti na přijetí evropské strategie pro malé a střední podniky a průmyslové strategie (1) a Nástroje pro oživení a odolnost (2). Jejich cílem je podpořit zadavatele veřejných zakázek, aby mohli lépe přispívat k hospodářskému oživení, k souběžné ekologické a digitální transformaci a k odolnosti EU.

Tyto pokyny stručně představují základní aspekty zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení: proč je to důležité, komu na tom záleží a jak lze tento proces provádět.

Tento dokument zohledňuje odpovědi obdržené v předchozí veřejné konzultaci. Úroveň podrobnosti byla záměrně zvolena tak, aby dokument oslovil nejširší odbornou veřejnost (zadavatele veřejných zakázek, tvůrce politik a dodavatele) a zaujal i ty, kteří o tom nikdy neuvažovali, nebo ty, kteří nikdy neměli pocit, že by se jich to týkalo. Dokonce i nejpokročilejší čtenáři naleznou užitečné odkazy na nedávné iniciativy a příklady.

Směrnice týkající se zadávání veřejných zakázek z roku 2014 přizpůsobily rámec pro zadávání veřejných zakázek potřebám zadavatelů veřejných zakázek a hospodářských subjektů, které vyplývají z technologického vývoje, ekonomických trendů a zvýšeného zájmu společnosti o udržitelné veřejné výdaje.

Zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení nabízí nevyužité příležitosti pro začínající podniky a vývoj inovativních řešení, jak uvedla Komise ve své nedávno přijaté strategii zaměřené na malé a střední podniky a v akčním plánu pro práva duševního vlastnictví (3).

Pravidla zadávání veřejných zakázek se již netýkají pouze toho, „jak nakupovat“, nýbrž poskytují také prostor pro pobídky ohledně toho, „co nakupovat“, aniž by je však přímo předpisovala. Cíl vynakládat peníze daňových poplatníků správně nabývá nových rozměrů, které jdou nad rámec pouhého uspokojování primárních potřeb veřejných subjektů. Při každé veřejné zakázce má veřejnost oprávněný zájem se dozvědět, zda pořízené řešení není pouze formálně vyhovující, ale zda rovněž přináší co nejvyšší přidanou hodnotu, pokud jde o kvalitu, rentabilitu, environmentální a společenské dopady, a zda přináší příležitosti pro trh dodavatelů.

Zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení se týká všech výše uvedených aspektů. Otevírá dveře vyšší kvalitě a efektivnějším řešením, která si cení environmentálních a společenských přínosů, vyšší rentabilitě a novým podnikatelským příležitostem pro podniky. Tyto pokyny by kromě toho měly být vykládány ve spojení s pokyny Komise z roku 2019 k účasti uchazečů a zboží ze třetích zemí na trhu EU s veřejnými zakázkami, které se rovněž zabývají strategickým zadáváním veřejných zakázek a zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení (4) a poskytují zadavatelům veřejných zakázek praktické rady, jak nakládat s účastníky ze třetích zemí v jejich výběrových řízeních na veřejné zakázky.

Tyto pokyny jsou tudíž koncipovány takto:

Kapitola 1 objasňuje koncepci zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, její zastřešující rozměr a přidanou hodnotu.

Kapitola 2 nastiňuje politický rámec, který je nezbytný ke strategickému využívání zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení.

Kapitola 3 ukazuje, jakým způsobem při zadávání veřejných zakázek otevřít dveře inovátorům, a to i začínajícím podnikům a inovativním malým a středním podnikům.

Kapitola 4 popisuje, jak prostřednictvím postupů zadávání veřejných zakázek modernizovat veřejné služby pomocí inovativních řešení a vytvářet hospodářský růst a pracovní místa, zejména pokud jde o správu práv duševního vlastnictví.

Kapitola 5 odkazuje na určitá kritéria, která by zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení mělo splňovat, aby se zabránilo poskytnutí státní podpory dodavateli.

Přílohy poskytují zadavatelům praktické informace o právech duševního vlastnictví a nástroje, které jim pomáhají organizovat setkání s dodavateli.

Tyto pokyny by mohly být zdrojem inspirace pro všechny subjekty zapojené do zadávání veřejných zakázek:

— úředníky odpovědné za zadávání veřejných zakázek,

— konečné uživatele pořízených řešení,

— osoby s rozhodovací pravomocí a tvůrce politik, jejichž podíl na vytváření příznivých podmínek je rozhodující,

— dodavatele, kteří se v rámci zadávání veřejných zakázek mohou naučit lépe konkurovat svými inovativními řešeními.

1. SEZNÁMENÍ SE ZADÁVÁNÍM VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK NA INOVATIVNÍ ŘEŠENÍ

1.1 Co je zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení?

Výraz „inovace“ může mít mnoho významů (5). Tyto pokyny poskytují obsáhlý pohled na tuto problematiku. Výrazem „zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení“ se rozumí jakékoli zadávání zakázek, které se vyznačuje jedním nebo oběma z těchto aspektů:

— zakoupení inovačního procesu – služeb výzkumu a vývoje – s (částečnými) výsledky,

— zakoupení výsledků inovací.

Zadavatel veřejných zakázek nejprve popíše svou potřebu a vyzve podniky a výzkumné pracovníky, aby vyvinuli inovativní výrobky, služby nebo postupy, které ještě na trhu neexistují, aby tuto potřebu uspokojili.

Ve druhém případě zadavatel veřejných zakázek místo toho, aby nakupoval již hotové výrobky, služby či postupy, jedná jako raný osvojitel a kupuje výrobek, službu nebo postup, který je na trhu nový a má výrazně novátorské vlastnosti (6).

Takové inovace, které přinášejí lepší funkčnost a přidanou hodnotu různým zúčastněným stranám, někdy zapadají do tradičního prostředí (přírůstkové inovace), ale často narušují starý systém tím, že vytvářejí odlišné subjekty, toky, hodnoty (radikální inovace) nebo dokonce vyžadují komplexnější transformaci, jelikož řeší neuspokojené potřeby a vyžadují strukturální nebo organizační reformy (transformační inovace). Tyto pokyny upozorňují na přínosy různých forem inovací a vysvětlují, jak k nim přistupovat při zadávání veřejných zakázek.

1.2 Proč zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení?

1.2.1 Posílení hospodářského oživení, ekologické a digitální transformace a odolnosti EU

Veřejné investice a inovace jsou dva zásadní způsoby, jak řešit problémy v oblasti oživení, ekologické a digitální transformace a vytvoření odolnější ekonomiky v EU. Nový Nástroj pro oživení a odolnost (7) bude po krizi COVID-19 hybnou silou veřejných investic a velká část těchto investic bude přicházet prostřednictvím zadávání veřejných zakázek. Referenční srovnávání EU ukazuje, že Evropa využívá pouze polovinu potenciální síly zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení na podporu hospodářského oživení a že existuje výrazný nedostatek investic, zejména do zadávání veřejných zakázek na digitální řešení a výzkum a vývoj, jež jsou klíčové pro posílení strategické autonomie a konkurenceschopnosti EU (8). Zadavatelé veřejných zakázek budou muset posílit zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení a pomoci podnikům vyvíjet inovativní řešení v klíčových průmyslových ekosystémech, zejména tam, kde jsou tito zadavatelé stěžejními investory. Zadavatelé veřejných zakázek budou rovněž muset podpořit odolnost evropského hospodářství diverzifikací zdrojů dodávek základních komodit, jako jsou složky léčivých přípravků, jak odhalila pandemie COVID-19, a propagací nových řešení.

Využívání zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení vesmírných aplikací EU veřejnými orgány na celostátní, regionální a místní úrovni může významně přispět k provádění zelené dohody a k digitalizaci interakce mezi podniky/občany a orgány veřejné správy. Má rovněž značný potenciál pro přeshraniční spolupráci. Existuje mnoho oblastí využití vesmírných údajů a služeb poskytovaných v rámci kosmického programu EU, v nichž je nejúčinnějším přístupem ke stimulování digitální a ekologické transformace technologií zadávání zakázek na inovativní řešení, neboť tržní síly samy o sobě výsledky nezajistí.

PŘÍKLAD VESMÍRNÉ SLUŽBY Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Veřejné orgány jsou důležitým uživatelem vesmírných technologií, zejména v oblastech, jako jsou: — veřejná bezpečnost (pohotovostní služby a odstraňování následků katastrof, pátrání a záchrana, hašení požárů, správa hranic), — ochrana kritických infrastruktur, — veřejná doprava (řízení veřejné dopravy, autonomní kyvadlová doprava, inteligentní města), — námořní, letecká a železniční doprava provozovaná orgány veřejné správy nebo pod jejich dohledem. Co se udělalo jinak? Zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení může proto být slibným nástrojem na podporu využívání vyspělých vesmírných technologií a služeb, které veřejným orgánům poskytují pobídky k zapojení inovativních společností jako „prvních zákazníků“. V říjnu 2019 zahájila Evropská komise pilotní výzvu H2020-SPACE-EGNSS-2020 nazvanou „Veřejné zakázky v předobchodní fázi na aplikace EGNSS (EGNOS a Galileo) pro veřejné orgány“, jejímž cílem je vyvinout inovativní řešení využívající technologii GNSS EU k řešení otázek veřejného zájmu, pro které je na trhu nedostatek nabídky (typické selhání trhu v důsledku vnímání vysokých technologických/tržních rizik a nákupního monopolu / omezené poptávky). Jaký byl výsledek? Vybraný projekt BROADGNSS využije jedinečných a pokročilých prvků signálů EGNOS a Galileo v navazujících aplikacích veřejné bezpečnosti s cílem zlepšit služby organizací pro veřejnou bezpečnost a odstraňování následků katastrof pro evropské občany. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/opportunities/topic-details/space-egnss-5-2020

1.2.2 Poskytování vysoce kvalitní veřejné služby s optimálními náklady

Inovativní řešení se zřídka pořizuje jen kvůli jeho inovativní povaze. Většinou se inovativní řešení stává zajímavým pro zadavatele veřejných zakázek, když umožňuje podobné nebo dokonce lepší výsledky při optimalizovaných nákladech.

PŘÍKLAD INOVACE PŘINÁŠÍ OBČANŮM EKOLOGIČTĚJŠÍ A LEVNĚJŠÍ ENERGII: Kombinovaná výroba tepla a elektřiny ve Vilniusu Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Dovoz plynu vedl k vysokým nákladům občanů Vilniusu na vytápění/ohřev. Vysoká závislost města na spotřebě plynu navíc negativně ovlivnila životní prostředí vysokými emisemi CO2. Co se udělalo jinak? Město se v roce 2018 rozhodlo investovat do inovativního domácího zařízení pro výrobu zelené energie a snížení své závislosti na dovozu plynu a stopy CO2. Celý projekt zadávání veřejné zakázky byl dokončen do jednoho roku. Zařízení pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny se skládá ze zařízení na spalování odpadu a dvou biopalivových systémů. Největší část investic byla možná díky pomoci ze strukturálních fondů EU a půjčky od Evropské investiční banky (EIB). Jaký byl výsledek? Téměř 40 % občanů nyní může uspokojit svou poptávku po energii se sníženými emisemi CO2. Až bude systém v polovině roku 2020 fungovat na plnou kapacitu, ceny pro občany se podle odhadů sníží o 20 %. Emise CO2 lze výrazně snížit, a to přibližně o 436 000 tun ročně. Inovace přispívají k oběhovému hospodářství díky bezproblémové přeměně odpadu na energii. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/ https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/ https://ec.europa.eu/regional_policy/en/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf

1.2.3 Řešení nově vznikající potřeby

V některých případech je zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení nezbytné jako reakce na neuspokojené potřeby nebo nová očekávání, na něž stávající řešení na trhu dostatečně nereagují.

PŘÍKLAD INOVACE REAGUJÍ NA SPOLEČENSKOU ZMĚNU: Motivování studentů, aby využívali technologie k učení Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Mnoho dětí dnes více zajímají počítačové hry než matematika nebo přírodní vědy. Roste množství studentů, kteří nedokončí základní, střední nebo vysokou školu, protože klesá nadšení pro studium těchto „obtížných“ předmětů. To má nepříznivý dopad na šance příští generace Evropanů najít dobré zaměstnání v ekonomice, která je čím dál více založena na znalostech. Co se udělalo jinak? Školy ve švédském Halmstadu, španělském Viladecans, německém Magdeburgu a finském Konnevesi se rozhodly veřejné zakázky zadávat společně, aby tento problém vyřešily. Zadaly sedmi inovativním dodavatelům výzkumný a vývojový projekt a poté testovaly a porovnávaly řešení, s nimiž tito dodavatelé přišli. Ze sedmi dodavatelů se čtyři dostali do fáze prototypování a dva pokračovali ještě dále a vyvinuli inovativní nástroje, jež tyto školy zařadily do výuky. Dětem na základních a středních školách nabízejí osobnější způsob učení, který se podobá hraní počítačových her, a to díky tomu, že průběžně analyzují vzorce chování za pomoci umělé inteligence. Jaký byl výsledek? Účast více než 600 studentů a 45 učitelů v uvedených čtyřech zemích prokázala, že tato nová řešení zvyšují o 55–75 % motivaci a úspěšnost studentů při učení matematiky, nauky o technice, fyziky a chemie a stejnou měrou zvyšují i pravděpodobnost, že se těmto oblastem budou studenti věnovat ve svém povolání. Tato řešení byla mezitím prodána různým školám. Například škola Kuulammen koulu ve Finsku potvrdila, že inovativní řešení také zkracují o 30–40 % dobu, kterou musí učitelé věnovat plánování a hodnocení, a rovněž vytvářejí úspory nákladů škol na učební pomůcky. (1 licence stojí 10krát méně než učebnice pro celou školu). Společnost, která dodala řešení ve Finsku, mezitím přilákala rovněž investice rizikového kapitálu a rozšířila své podnikání i na další segmenty trhu (pro školení zaměstnanců ve společnostech). Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: www.imaile.eu (projekt spolufinancovaný ze 7. rámcového programu EU)

1.2.4 Modernizace veřejných služeb

Zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení může zajistit, aby způsob poskytování veřejných služeb odpovídal očekáváním stále technofilnějších, ekologičtějších a sociálně uvědomělejších občanů, a může vést ke zlepšení úrovně veřejných služeb z hlediska jejich uživatelů.

PŘÍKLAD INOVACE SNIŽUJÍ MÍRU, V JAKÉ SUBJEKTY VEŘEJNÉHO SEKTORU VYUŽÍVAJÍ AUTOMOBILY: Platforma portugalského ministerstva zdravotnictví pro sdílenou správu vozového parku Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Portugalské ministerstvo zdravotnictví chtělo optimalizovat správu jízdních tras a snížit dopady na životní prostředí a celkové náklady na vozový park, který využívají všechny útvary spadající pod ministerstvo a také všechny instituce v rámci portugalského zdravotnictví. Co se udělalo jinak? Místo toho, aby jednoduše nakoupilo nové automobily, ministerstvo zdravotnictví přehodnotilo způsob, jakým by bylo možné vozový park využívat. Počítalo s elektronickou platformou, kde by byly centralizovány všechny informace týkající se využívání vozového parku. Externí dodavatel vybraný prostřednictvím zadávacího řízení, ve kterém byly požadované výsledky vyjádřeny ve formě funkčních požadavků, dodal v roce 2017 platformu ministerstva zdravotnictví pro sdílenou správu vozového parku (GPFMS). Jaký byl výsledek? Tato platforma umožní uživatelům sdílet všechny dostupné zdroje (vozidla a trasy). Výsledkem bude snížený počet vozidel, nižší související náklady (např. na pojištění, pohonné hmoty a údržbu apod.) a menší dopad na životní prostředí. Platforma také bude generovat zprávy o využívání zdrojů v reálném čase, přičemž poskytne ukazatele, které povedou k účinnému, transparentnímu a uvážlivému plánování, řízení, využívání a kontrole vozového parku. Řešení je v souladu s cíli digitální a ekologické transformace Komise. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude

PŘÍKLAD INOVACE REAGUJÍ NA ENVIRONMENTÁLNÍ OTÁZKY: Ochrana vodního zdroje Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Zbytková voda z výroby mincí v Rakousku obsahovala chemikálie v množstvích převyšujících zákonné limity. Co se udělalo jinak? Rakouský spolkový úřad pro zadávání veřejných zakázek zahájil třístupňové zadávací řízení s cílem nalézt inovativní řešení pro rakouskou mincovnu (subjekt odpovědný za výrobu mincí). Potenciální dodavatelé byli vyzváni, aby poskytli informace o svých zkušenostech a výsledcích v oblasti inovací. Přesné cíle pro úpravu vody byly zahrnuty do smluvních podmínek. Jaký byl výsledek? Zvolený snadno instalovatelný mechanismus vakuového odpařování filtruje širokou škálu částic včetně kovů, galvanických a fotografických sloučenin, tiskových barev, farmak a složek potravin, takže je vhodný k použití v mnoha různých průmyslových odvětvích. Navíc se u rakouské mincovny snížila o 97 % potřeba čisté vody, čímž se ušetří 4 miliony litrů vody ročně. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf

1.2.5 Pomoc začínajícím podnikům a inovativním malým a středním podnikům v zahájení činnosti a růstu

Na úrovni EU činí kupní síla zadavatelů veřejných zakázek přibližně 14 % HDP (9). V mnoha částech Evropy to představuje značný podíl místních ekonomik. Znamená to, že zadavatelé veřejných zakázek mohou podporovat inovace mezi zavedenými subjekty na trhu, ale také poskytovat životně důležité příležitosti malým a středním podnikům a novým inovativním podnikům, které sice možná mají k dispozici řešení dosud neuspokojených potřeb, ale čelí obtížím při jejich uvádění na trh.

Tím, že působí jako hlavní zákazník, mohou zadavatelé veřejných zakázek poskytovat inovativním podnikům příležitost, aby si vyzkoušely svá nová řešení v reálných podmínkách. Navíc díky tomu, že se stávají jejich zákazníkem, a tím zvyšují jejich obrat, by mohli motivovat další investory, ať už veřejné, či soukromé, aby investovali do jejich činností. Širokým využíváním digitálních platforem pak mohou zadavatelé veřejných zakázek poskytnout více příležitostí hospodářským subjektům (malým a středním podnikům, začínajícím podnikům), aby vyvinuli nebo navrhli inovativní řešení, a usnadnit přeshraniční přístup na trhy s veřejnými zakázkami (10).

1.2.6 Posun trhů směrem k inovacím

Pokud není nějaký výrobek na trhu snadno dostupný nebo pokud jsou v nabídce jen nekvalitní výrobky, může kupní síla zadavatelů veřejných zakázek podnítit trh k tomu, aby se zaměřil na inovace.

PŘÍKLAD INOVACE REAGUJÍ NA OTÁZKY, KTERÝM VEŘEJNOST VĚNUJE POZORNOST: Lepší péče o pacienty v nemocnicích Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Švédské město Örebro chtělo nakupovat katetry bez škodlivých látek na bázi PVC. Ačkoli nebyly na trhu běžně k dostání, rozhodlo se město i přesto zveřejnit výzvu k podávání nabídek. Tehdy byl jen jeden dodavatel schopen na tuto výzvu zareagovat. Co se udělalo jinak? Navzdory problémům se městu podařilo požadované katetry pořídit. Jaký byl výsledek? Osm let poté již všichni dodavatelé nabízeli daný výrobek bez obsahu PVC.

1.3 Proč pokyny k zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení?

Hlavním cílem zadavatelů veřejných zakázek je zajistit co nejstabilnější a nejspolehlivější výsledek zadání veřejné zakázky. Obvykle se snaží riziko snížit tím, že:

i) vyhledávají zavedené hospodářské subjekty s bezchybnou pověstí, bez daňových deliktů a se značným obratem, a

ii) vyžadují standardní řešení, která se již osvědčila jako spolehlivá.

V této souvislosti může být obtížné prosadit inovativní výrobky a služby, s nimiž je spojena vyšší míra rizika, a to i přesto, že rozhodnutí o koupi inovace přináší zadavateli veřejných zakázek jasné výhody. Tyto výhody – ať už jde o úspory, vyřešení nových potřeb, nebo lepší odpovědi na stávající potřeby – je třeba jasně určit, podrobně a transparentně popsat, stanovit jako cíle a objektivně je měřit. S riziky týkajícími se právních a rozpočtových aspektů a dobré pověsti je nutno předem počítat a zmírňovat je. Účelem těchto pokynů je poskytnout počáteční impuls a nápady pro tvůrce politik v oblasti zadávání veřejných zakázek, aby tuto výzvu přijali.

Společně s různými partnery již Evropská komise vydala řadu dokumentů s pokyny k tomuto tématu a tyto dokumenty zůstávají i nadále platným zdrojem informací (11). Na základě dosavadních zkušeností a v reakci na opakované výzvy zúčastněných stran se tyto pokyny zabývají podrobnějšími praktickými otázkami, zaměřují se na některé dosud neprobádané aspekty nástrojů navrhovaných v modernizovaných předpisech EU a poskytují širší pohled na ně, a to i v souvislosti s podporou začínajících podniků a inovativních malých a středních podniků v rámci celé EU.

Cílem těchto pokynů tedy je:

— poskytnout argumenty, proč využívat zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení,

— navrhnout opatření, která poskytují nezbytnou podporu inovativním projektům,

— pomoci překonávat nejasnosti na základě vysvětlení právního rámce EU pro zadávání veřejných zakázek uplatňovaného na inovativní postupy, jakož i prostřednictvím příkladů z reálného života.

Příklady uvedené v těchto pokynech prokazují, že myšlenky prosazované v tomto dokumentu by měly být proveditelné ve všech členských státech, jelikož základní pravidla zadávání veřejných zakázek pocházejí ze stejných směrnic o zadávání veřejných zakázek.

2. VYTVOŘENÍ POLITICKÉHO RÁMCE PRO ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK NA INOVATIVNÍ ŘEŠENÍ

Zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení je příležitostí pro zadavatele veřejných zakázek, občany a podniky. K tomu, aby se tato příležitost stala skutečností, je nezbytný komplexní politický rámec, který poskytuje vizi, strategii a vhodné prostředky. Následující odstavce popisují hlavní složky politického rámce pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení.

2.1 Jasné politické zadání

Jasná politická vize poskytnutá na politické úrovni institucím a odborníkům zapojeným do strategického zadávání veřejných zakázek je velmi důležitá, protože jim poskytuje nezbytný mandát k jednání. Když je doprovázena jasnou komunikační kampaní a podpořena dlouhodobým rozpočtovým závazkem, má politická vize větší šance na úspěch.

PŘÍKLAD ŠVÉDSKÁ CELOSTÁTNÍ RADA PRO INOVACE Švédská celostátní rada pro inovace sdružuje ministry vlády s portfolii týkajícími se inovací a příslušnými odborníky. V jejím čele stojí předseda vlády. Toto fórum umožňuje diskuzi o inovacích na nejvyšší úrovni, která pomáhá konsolidovat přístup vlády. Pomohlo například vyjasnit používání funkčních kritérií při zadávání veřejných zakázek. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council

Strategický potenciál zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení je obrovský, zejména pokud jde o podporu technologického rozvoje ve veřejném sektoru a jeho prostřednictvím. Odvětví, která závisejí na prodeji veřejnému sektoru, mohou být motivována k inovacím a využívání nových technologií na základě poptávky ze strany veřejnosti. Společenská odvětví, jako je zdravotní péče, úprava vody, dálkové vytápění, silnice a železnice, jsou téměř výhradně závislá na projevech poptávky ze strany veřejnosti. V těchto případech je zadávání veřejných zakázek jednoznačně nástrojem pro vyjádření této poptávky a pro povzbuzení technologického pokroku.

PŘÍKLAD INOVACE POMÁHAJÍ PLNIT ENVIRONMENTÁLNÍ CÍLE NA ÚROVNI OBCÍ: Environmentální cíle Kodaně se daří plnit díky inovativním technologiím Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Jelikož si Kodaň stanovila ambiciózní cíl stát se do roku 2025 uhlíkově neutrálním městem, v současné době mění způsob řízení energetiky. Jedním z klíčových požadavků pro dosažení tohoto cíle je podstatně snížit spotřebu energie u pouličního osvětlení. Za tímto účelem je nutno vyměnit téměř 20 tisíc pouličních svítilen. Cíle města Kodaň v oblasti osvětlení byly následující: — vysokotlaké sodíkové výbojky na kodaňských ulicích v bytové zástavbě, na větších ulicích a dálnicích nahradit efektivními, speciálně navrženými svítilnami na bázi LED, — dosáhnout značných úspor energie a snížení emisí CO2, což městu pomůže dosáhnout jeho cíle stát se do roku 2025 uhlíkově neutrálním, — zlepšit kvalitu pouličního osvětlení, aby se zvýšila bezpečnost a pohodlí, — propojit řízení pouličního osvětlení s údaji o hustotě provozu, aby se úrovně osvětlení přizpůsobily míře využití jednotlivých silnic v budoucnu, — vytvořit centrální systém řízení pro efektivní řízení a regulaci pouličního osvětlení. Co se udělalo jinak? Zadavatel veřejné zakázky se rozhodl pro postup na základě soutěžního dialogu. Hodnoticí kritéria byla vyvážená: cena 25 %, splnění úkolu a organizace práce 25 %, řešení osvětlení 20 %, energetické a environmentální vlastnosti 30 %. Od zahájení řízení uplynulo do podpisu smlouvy 16 měsíců. Jaký byl výsledek? Díky přechodu na svítilny na bázi LED se snížila spotřeba energie o 57 %, čímž se snížila uhlíková stopa i náklady na údržbu (1,6 milionu EUR ročně při investici ve výši 26 milionů EUR). Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://spice-project.eu http://spice-project.eu/wp-content/uploads/sites/14/2017/08/Copenhagen_Street_Light.pdf

Je důležité si uvědomit, že kromě mnoha přínosů představuje zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení také rizika a náklady. Vyžaduje kulturní posun nejen u samotných zadavatelů veřejných zakázek, ale také v celém ekosystému: mezi hospodářskými subjekty, politickými orgány, auditory, a dokonce i v akademické obci. V této souvislosti je nezbytné jasné politické prohlášení, aby se zmírnila neochota podstupovat riziko a snížily se možné dodatečné náklady vyplývající z blokování inovací.

PŘÍKLAD ZAPOJENÍ VOLENÝCH ÚŘEDNÍCH OSOB: Komise pro zadávání veřejných zakázek města Paříž Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Město Paříž chtělo posílit svůj strategický přístup k zadávání veřejných zakázek, uplatňovat jej efektivněji a více zapojit (volené) členy své městské rady. Co se udělalo jinak? V roce 2016 zřídila městská rada Paříže komisi pro zadávání veřejných zakázek (Commission d'anticipation des achats). Tvoří ji deset členů zastupujících všechny politické skupiny v pařížské městské radě. Tato komise projednává plánované projekty zadávané formou veřejných zakázek a způsob, jakým se má v jednotlivých zadávacích řízeních uplatňovat stanovený strategický přístup. Takto mohou volení zástupci dostávat informace, vyměňovat si názory a předkládat návrhy a připomínky ještě v počáteční fázi, s dostatečným předstihem před zahájením jednotlivých řízení. Jaký byl výsledek? Díky většímu zapojení všech politických skupin v počáteční fázi získal strategický přístup k zadávání veřejných zakázek větší legitimitu. Také je neustále zdokonalován na základě podrobné výměny názorů, k níž na zasedáních komise dochází. Jednotlivá zadávací řízení více zohledňují strategická hlediska. Tento inkluzivní přístup a větší zapojení politiků rovněž vedly ke zkrácení doby trvání zadávacích řízení (která jsou nyní o jeden až tři měsíce kratší než před zřízením komise).

Silný politický mandát je efektivně vyjádřen prostřednictvím cílů, tzn. definováním procentuálního podílu veřejných zakázek, který musí být věnován inovacím. Ačkoli tento přístup nemusí fungovat ve všech prostředích a má svá úskalí, zejména pokud jde o vymezení a měření cílů a stanovení odpovědnosti, může vytvářet silné institucionální pobídky k překonávání administrativní setrvačnosti a nechuti podstupovat rizika.

CÍLE VE SVĚTĚ A V EVROPĚ Orgány po celém světě si stanovily cíl vyčlenit určitý procentuální podíl svých rozpočtů na zadávání veřejných zakázek do výzkumu, vývoje a inovací. Například USA se snaží vynakládat na veřejné zakázky v oblasti výzkumu a vývoje nejméně 500 milionů dolarů (přibližně 2,5 % HDP), zatímco Jižní Korea má za cíl vynaložit 5 % svých zdrojů na veřejné zakázky na vývoj a 20 % na zavádění inovativních řešení. V Evropě existují cíle na úrovni jednotlivých zemí a regionů. Obvykle se 2–5 % veřejných zakázek věnuje aktualizaci inovací. Některé místní orgány si stanovily vyšší cíle. Například město Gent si ze svého rozpočtu pro zadávání veřejných zakázek na informační a komunikační technologie vyhradilo 10 % na výzkum, vývoj a inovace. Manifest Scale-up Europe doporučuje minimální cíle ve výši 3 % pro zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a 20 % pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Cíl města Gentu: https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf Celostátní a regionální cíle v rámci EU: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe Manifest Scale Up Europe: http://scaleupeuropemanifesto.eu Stanovisko výboru ERAC: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf Studie obsahující srovnání národních politických rámců a výdajů na zadávání veřejných zakázek (která poskytuje přehled cílů používaných v celé Evropě) je k dispozici na adrese: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy

VSTŘÍCNOST NÁRODNÍCH POLITICKÝCH RÁMCŮ K INOVACÍM – STUDIE

Výsledky referenčního srovnání ukazují, do jaké míry již Evropa pokročila v zavádění národních politických rámců pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Celkový rámec inovační politiky v celé Evropě při svém fungování využívá jen o něco málo přes čtvrtinu svého potenciálu.

Celosvětově lze pozorovat, že zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení není v mnoha zemích strategickou prioritou. Pobídky a struktury pro budování kapacit rovněž nejsou dostačující k tomu, aby podpořily zadavatele veřejných zakázek při zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení.

Bylo však zjištěno, že členské státy, které obecně stojí v čele inovací, zavedly rovněž politický rámec pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Posílení investic do rozvoje strategičtějšího politického rámce pro zadávání veřejných zakázek na inovace v Evropě by proto mohlo přispět ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského hospodářství.

Graf č. 1

Celoevropské referenční srovnání národních politických rámců pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení

Zdroj: Studie obsahující srovnání národních politických rámců a výdajů na zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, na níž se odkazuje v rámečku výše.

2.2 Inovace jako prostředek k dosahování různých politických cílů

Inovace jsou jak klíčovou hnací silou udržitelného růstu, oživení a odolnosti, k níž může významně přispět kupní síla subjektů veřejného sektoru, tak důležitým prostředkem ke zvýšení rentability veřejných služeb, za něž zodpovídá vláda.

Navíc musí být jasná politická vize ohledně vazeb mezi zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení a dalšími politickými cíli, jako jsou například posílení odolnosti hospodářství, zmenšení environmentální stopy, zlepšení energetické účinnosti, řešení změny klimatu, udržitelná zdravotní péče pro stárnoucí obyvatelstvo, usnadnění přístupu začínajících podniků a malých a středních podniků na trh, snížení nákladů životního cyklu, modernizace poskytování veřejných služeb apod.

PŘÍKLAD INOVACE POMÁHAJÍ PŘI REALIZACI POLITIKY V OBLASTI ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ A ZDRAVÍ: Neotřelý přístup k ochlazování vzduchu v polské nemocnici Proč bylo zvažováno inovativní řešení? V důsledku změny klimatu se v Polsku častěji vyskytují vlny veder. Nemocnice ve městě Sucha Beskidzka byla jednou z mnoha polských nemocnic, ve kterých dělal odpovědným činitelům čím dál větší starosti dopad vysokých teplot na pokojích a v ordinacích v interiéru na personál a pohodu pacientů i na zdravotnické vybavení. Ministerstvo zdravotnictví zareagovalo tím, že požadovalo od všech poskytovatelů zdravotní péče, aby na pokojích pro pacienty, které jsou vystaveny nadměrnému slunečnímu záření, instalovali stínicí techniku. Avšak klimatizování pokojů pro pacienty v letních měsících kladlo na rozpočet nemocnice Sucha Beskidzka vysoké nároky. Co se udělalo jinak? Místo nákupu dalšího vybavení stejného typu se nemocnice v rámci technického dialogu obrátila na subjekty na trhu s žádostí o dostupná řešení. Poté za použití funkčních kritérií (snížení teploty o 2 °C) místo předepisování konkrétního řešení v otevřeném zadávacím řízení pořídila zdravější a udržitelnější řešení: fasáda budovy byla osazena solárními panely, které poskytují stín, aniž by bylo v místnostech méně světla. Pro výsledek zadávacího řízení, který přinesl prospěch pacientům, personálu i vedení nemocnice, bylo rozhodující použití modelu zohledňujícího náklady celého životního cyklu. Jaký byl výsledek? Teplota uvnitř nemocnice klesla o 10 %, i když venkovní teploty vzrostly o 20 %. Solární panely rovněž pokrývají 5 % spotřeby elektrické energie v nemocnici, což vynahrazuje počáteční investici. Tento příklad potvrzuje významnou úlohu, kterou mohou hrát zadávání veřejných zakázek a inovace při řešení problémů spojených s oživením a ekologickou transformací. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf

2.3 Nastavení úrovně ambicí

Mottem pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení je „začít skromně a rychle růst“. Realita může být náročná a možná nejlépe ji lze popsat jako proces postupného učení. Jinými slovy, všechny změny (od kulturních až po procesní), které jsou nezbytné pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, není nutno provádět současně. Postup navrhování úspěšného projektu zahrnujícího inovace lze dokonce uspořádat zdola nahoru, přičemž se pozornost nejprve zaměří na jednoduché, praktické problémy.

Výchozím bodem by mohlo být určení řady témat (např. životní prostředí / změna klimatu, zdraví atd.), na něž by se měl inovativní přístup zaměřit. Zpočátku je možno se zaměřit na odvětví a projekty, v nichž lze inovace snadněji zavádět a kde mohou nejvíce prospět. Skromný začátek přispěje ke zvýšení důvěryhodnosti a nakonec přitáhne i větší projekty.

Předpisy EU poskytují zadavatelům veřejných zakázek sadu nástrojů, které dobře vyhovují různým možným úrovním ambicí. O těchto nástrojích pojednává kapitola 4.

PŘÍKLAD ŘEŠENÍ PRO VŠECHNY ÚROVNĚ AMBICÍ: Modelová environmentální kritéria švédského úřadu pro zadávání veřejných zakázek Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Ve Švédsku vnitrostátní politiky v oblasti životního prostředí, energetiky a dopravy podporují zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení jako strategickou prioritu. Praktické provádění těchto politických ambicí však vyžaduje konkrétní pokyny, vzorová kritéria a vzorové dokumenty. Ale ne vždy je jednotné řešení vhodné pro všechny. Co se udělalo jinak? Švédský úřad pro zadávání veřejných zakázek roztřídil environmentální kritéria související se zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení do tří úrovní: základní, pokročilá a průkopnická řešení (například automobily s vodíkovým pohonem jsou momentálně zařazeny v kategorii průkopnických řešení). Kritéria a úrovně se dojednávají v rámci řady setkání všech zúčastněných stran: zadavatelů veřejných zakázek na místní, regionální a celostátní úrovni, výrobců, prodejců automobilů, společností provozujících taxislužbu a kurýrní služby apod. Pravidelně se aktualizují v závislosti na technologickém pokroku v každé oblasti. Po dosažení shody ohledně určitého kritéria úřad vypracuje příslušný právní text, který lze používat u soudu a který si může každý zadavatel veřejných zakázek zkopírovat a vložit do své specifikace pro nabídky při zadávání veřejných zakázek. Kritéria jsou dobrovolná a lze je používat bezplatně. Jaký byl výsledek? Tento přístup vedl k uplatnění a tržnímu rozšíření inovativních řešení v energeticky náročných odvětvích, jako jsou bílé zboží, veřejná doprava nebo vytápění, což přispělo ke snížení závislosti Švédska na jaderné energii o 15 %. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria Konkrétní případová studie je k dispozici na adrese: http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf

2.4 Přetavení ambicí do podoby činností a závazků

Aby bylo zajištěno, že se ambice promítnou do praxe, je důležité vypracovat strategický politický rámec společně s akčním plánem pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Politický rámec obvykle objasňuje cíle a priority politiky, včetně definic, ukazatelů, rolí a oblastí odpovědnosti. Akční plán zavazuje k řadě jasně definovaných činností a stanoví aktéry, nástroje, zdroje, rozpočty, očekávané výsledky a harmonogram provádění. Při vytváření akčního plánu je klíčovým aspektem součinnost zúčastněných subjektů, aby bylo zajištěno zapojení všech zúčastněných stran.

Jak dokládá výše uvedená srovnávací studie, čtyři členské státy (Rakousko, Belgie, Finsko a Nizozemsko) přijaly zvláštní akční plán pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení a pět dalších členských států (Dánsko, Estonsko, Řecko, Francie a Švédsko) začlenilo konkrétní cíle a konkrétní opatření týkající se zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení do širších vnitrostátních strategií nebo programů, často se zvláštním rozpočtem a s jasným závazkem klíčových aktérů.

PŘÍKLAD PŘETVOŘENÍ VIZE V KONKRÉTNÍ KROKY: Rakouská spolková strategie pro výzkum, technologii a inovace Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Od roku 2011 je prioritou rakouské spolkové strategie pro výzkum, technologii a inovace „zadávání veřejných zakázek podporující inovace“. Co se udělalo jinak? Byl přijat akční plán, který má strategii uvést do praxe a posílit součinnost s jinými politickými oblastmi. Spolkový úřad pro zadávání veřejných zakázek působí jako ústřední rakouské centrum kompetencí pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, které rakouským zadavatelům veřejných zakázek nabízí výcvik, dokumentaci, pomoc a drobné granty pro účely přípravy zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Malé a střední podniky mohou získat finanční záruku, což usnadňuje jejich přístup k zadávacím řízením. V roce 2014 byl v Rakousku zaveden monitorovací systém pro měření ročních výdajů v oblasti zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://www.ioeb.at https://era.gv.at/object/document/2177

Zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení neprobíhá odděleně od provádění jiných politik. Může lépe vzkvétat, když jej podporují další odvětvové a horizontální politiky, které umožňují inovace. Konkrétní opatření týkající se zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení lze předpokládat v politických rámcích a akčních plánech pro určitá odvětví (jako jsou například bezpečnost, zdraví, změna klimatu apod.) a pro jiné horizontální politiky umožňující provádění (např. v oblasti výzkumu a inovací, daní apod.).

2.5 Zvyšování kapacity

Zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení vyžaduje uskutečnění řady konkrétních činností, při kterých nelze improvizovat. Bez ohledu na úroveň ambicí budou tyto činnosti vyžadovat určitý čas, peníze a odborné znalosti. Specializovaný výcvik (2.5.1), kooperativní zadávání veřejných zakázek (2.5.2) a podpora obecně podnikatelské kultury mohou pomoci vybudovat potřebné kapacity pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení při zvládnutelných nákladech.

Dvanáct členských států vytvořilo svá národní centra kompetencí pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, která slouží jako jednotná kontaktní místa pro zvyšování povědomí, koordinaci činností v oblasti budování kapacit a pomoc zadavatelům veřejných zakázek při realizaci zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení (12).

CENTRA KOMPETENCÍ Evropská komise financuje činnosti zaměřené na propojení mezi národními centry kompetencí prostřednictvím evropské sítě národních center kompetencí pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení – projekt Procure2Innovate. https://procure2innovate.eu https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Profesní sdružení a obchodní sdružení mohou poskytovat podobnou podporu, pokud jde o příručky, pokyny, šablony, návrhy hodnoticích kritérií nebo metodiky měření. Vzhledem k jejich podrobným znalostem trhu umožní předávání jejich odborných znalostí zadavatelům veřejných zakázek definovat potřeby a navrhovat technické specifikace nejmodernějším způsobem (13).

2.5.1 Výcvik a poskytování pomoci lidem

Jednou z klíčových podmínek úspěšnosti je profesionalita (14). Jedny z nejúspěšnějších příkladů zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, jako jsou ty, které lze nalézt v Barceloně, v Lombardii nebo v Rakousku či ve Švédsku, se vyznačují kombinací silného politického mandátu, který staví inovace do ústřední pozice v rámci místních hospodářských politik, s vysoce motivovaným a profesionálním personálem.

Aby se úspěšně zapojil do zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, měl by zadavatel veřejných zakázek využívat znalosti a dovednosti v těchto oblastech:

— znalosti: — trh a zapojování zúčastněných stran, — příslušné výrobky nebo služby,

— základní dovednosti: — příslušný právní rámec, — vyjednávání, — správa smluv,

— dovednosti týkající se inovací: — hodnocení rizik, — správa práv duševního vlastnictví, — politika podporující podnikání.

Tuto kapacitu lze vybudovat prostřednictvím interního výcviku, cíleného náboru, využívání externích odborníků a konzultantů nebo sdílení odborných znalostí s jinými zadavateli veřejných zakázek. Dokonce i při nižších úrovních ambicí pomůže dobrá znalost trhu a schopnost využívat základní nástroje, jež nabízejí předpisy EU, jako jsou například kritéria ekonomicky nejvýhodnějších nabídek nebo funkční požadavky.

Tento proces učení se netýká jen samotných zadavatelů veřejných zakázek. Společnosti, zejména začínající podniky a inovativní malé a střední podniky, se také musí postupně zapojit do podnikatelských procesů zaměřených na inovace s veřejným sektorem a seznámit se s konkrétními správními postupy.

PŘÍKLAD PROFESIONALIZACE ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK: Školení členů městské rady v Barceloně Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení vyžaduje dovednosti a znalosti. Co se udělalo jinak? Barcelonská městská rada ve spolupráci s Evropským institutem veřejné správy (EIPA) pořádá pro pracovníky městské správy, státní zaměstnance, poradce, podniky a právní poradce výcvikový program věnovaný problematice zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Tento program nazvaný Zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení a zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi ve městech nabízí praktické informace o tom, jak se stát špičkovým městem v oblasti podpory inovací ze strany poptávky. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141 http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017

PŘÍKLAD MEZINÁRODNÍ SDÍLENÍ ZKUŠENOSTÍ Evropská komise spolufinancovala vytvoření online platformy pro sdílení zkušeností v oblasti zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Platformu provozuje sdružení ICLEI (Orgány místní správy za udržitelnost). Prostřednictvím fóra pro zadávání veřejných zakázek a dokumentačního střediska pomáhá zadavatelům veřejných zakázek, tvůrcům politik, výzkumným pracovníkům a dalším zúčastněným stranám co nejvíce využívat možnosti zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: www.innovation-procurement.org

2.5.2 Zvažování možnosti využít kooperativní zadávání veřejných zakázek

Výraz „kooperativní zadávání veřejných zakázek“ zahrnuje různé způsoby spolupráce mezi zadavateli veřejných zakázek.

Nejstrukturovanějším prostředkem spolupráce za účelem běžného využívání kooperativního zadávání veřejných zakázek je zřizování nebo pověřování specializovaných subjektů, jako jsou centrální zadavatelé, sdružení měst, konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (15), společné podniky (16) nebo evropská seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) (17). Centrální zadavatelé jsou instituce, které řídí proces zadávání veřejných zakázek pro jiné zadavatele veřejných zakázek. Ústřední vládní instituce se mohou rozhodnout zřídit centrální zadavatele na celostátní úrovni, zatímco místní orgány mohou učinit totéž na své úrovni. Centrální zadavatele mohou rovněž zřizovat zadavatelé veřejných zakázek v rámci určitého odvětví.

CENTRÁLNÍ ZADAVATELÉ Centrální zadavatelé se stávají klíčovým prvkem organizace zadávání veřejných zakázek v členských státech EU. Po celé Evropě bylo zřízeno mnoho centrálních zadavatelů, kteří působí na různých úrovních (centrální (18), regionální (19) a odvětvové (20)). Existuje přibližně 50 centrálních zadavatelů, kteří uzavírají každoročně více než 15 smluv, a dokonce až 200 centrálních zadavatelů, kteří uzavírají pět až 15 smluv ročně. Další informace jsou k dispozici na adrese: https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_en

Kooperativní zadávání veřejných zakázek obecně a využívání stálých struktur k tomuto účelu konkrétně má několik vlastností, které usnadňují zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení:

— usnadňují zapojování profesionálů, kteří mají odborné znalosti nezbytné při formulování specializovaných a komplexních potřeb, a také usnadňují strukturované zapojování trhu a koncipování postupů, které povedou k inovacím,

— přinášejí úspory z rozsahu, které jsou nezbytným předpokladem vytváření prvotních trhů pro inovativní výrobky a služby,

— umožňují, aby inovativní řešení měla větší dopad, jelikož každé řešení může být zavedeno do praxe jinými zadavateli veřejných zakázek.

Je však důležité uvést, že kooperativní zadávání veřejných zakázek jako takové musí zajistit, aby v důsledku přílišné standardizace nedošlo k uzavření trhu veřejných zakázek pro individualizované nebo uzpůsobené výrobky.

Kooperativní zadávání veřejných zakázek může mít také méně strukturované formy, jako jsou sítě a sdružení zadavatelů veřejných zakázek, kteří na ad hoc základě spojují své síly za účelem společné realizace zadávacího řízení na inovativní řešení a organizačně zajišťují výměnu osvědčených postupů a vzájemné učení.

PŘÍKLAD SPOJENÍ SIL V OBLASTI ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK NA VYSOCE VÝKONNOU VÝPOČETNÍ TECHNIKU: Od ad hoc skupiny zadavatelů k subjektu specializovanému na zadávání veřejných zakázek Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Vysoce výkonná výpočetní technika (HPC) se v rámci veřejného sektoru využívá v řadě oblastí včetně kybernetické bezpečnosti, energetiky, změny klimatu a zdraví, jelikož umožňuje vyvíjet, testovat a zavádět obzvláště složité aplikace. Co se udělalo jinak? V roce 2017 vytvořila přední superpočítačová centra z Francie, Itálie, Španělska a Německa ad hoc skupinu zadavatelů veřejných zakázek za účelem realizace společného zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Tito zadavatelé veřejných zakázek zkoordinovali své plány poskytování energeticky účinnějších zdrojů HPC v celé Evropě. Jaký je očekávaný výsledek? Celkový plánovaný rozpočet pro toto první společné zadání veřejné zakázky na inovativní řešení HPC činí 73 milionů EUR. První nasazení vedla k výraznému zlepšení infrastruktury HPC. Dobrá spolupráce připravila cestu k dalším společným investicím v Evropě v hodnotě 1 miliardy EUR prostřednictvím společného podniku EUROHPC – specializovaného subjektu, který byl zřízen mezi EU a členskými státy za účelem koordinovaného provádění veřejných zakázek v oblasti HPC v celé Evropě, což bylo podepsáno v lednu 2018. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers https://www.ppi4hpc.eu https://eurohpc-ju.europa.eu/

PŘÍKLAD INICIATIVA „VELCÍ ZADAVATELÉ“: Zadávání veřejných zakázek na inovativní zboží a služby v konkrétních oblastech Uspokojování potřeb velkých zadavatelů Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Hlavním cílem této pilotní iniciativy bylo zvýšit využívání zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení v Evropě prostřednictvím partnerství se zadavateli veřejných zakázek. Pilotní iniciativu provozovalo sdružení ICLEI společně se sítí EUROCITIES jménem GŘ Evropské komise pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky (GŘ GROW), neboť spravovaly sekretariát projektu. V rámci pilotního projektu určili velcí zadavatelé (především velká města, ale také podniky veřejné služby nebo centrální zadavatelé) tři podskupiny za oblasti, na které je třeba se zaměřit: staveniště s nulovými emisemi, těžká nákladní elektrická vozidla a „oběhový“ stavební materiál. Co se udělalo jinak? Například účastníci podskupiny pro těžká nákladní elektrická vozidla (Amsterdam, Budapešť, Helsinky, Lisabon, Malmö, Oslo, Paříž, Porto, Rotterdam, Belgian Post a Stavanger): i) spojili síly, aby společně připravili svoji spolupráci s dodavateli, a ii) sdíleli informace pro přípravu nabídkového řízení (plánování, zadávací dokumentace, kritéria pro zadání zakázky, výsledky pilotních iniciativ týkajících se vozidel bez emisí atd.). Jaký je očekávaný výsledek? Cílem je vypracovat společné prohlášení o poptávce a dohodnout se na řadě otázek a technických/právních kritérií pro výzvu k účasti v řízeních o zadávání veřejných zakázek. Tato výzva se bude týkat vývoje těžkých nákladních elektrických vozidel (pro odvoz odpadu, čištění ulic, těžké dodávky), která v současné době nejsou na trhu k dispozici. Očekává se, že spolupráce mezi velkými zadavateli pomůže stimulovat trh s inovativními výrobky. Podobný přístup se uplatňuje i v ostatních podskupinách. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://www.bigbuyers.eu/

Kromě toho výhody plynoucí z kooperativního zadávání veřejných zakázek mohou využívat i jednotliví zadavatelé veřejných zakázek s dostatečnou kupní silou, jako jsou velká města nebo velké podniky veřejných služeb. Tito zadavatelé veřejných zakázek jsou přirozenými kandidáty, pokud jde o zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, jelikož jsou schopni inovativní zboží a služby nejprve objevit a otestovat, než je začnou hromadně nakupovat jako běžný produkt.

PŘÍKLAD EHPPA (EVROPSKÁ ALIANCE PRO VEŘEJNÉ ZAKÁZKY V OBLASTI ZDRAVÍ) Co je to EHPPA? EHPPA je aliance neziskových organizací pro zadávání veřejných zakázek. Jejím cílem je shromáždit odborné znalosti, zlepšit výkonnost a poskytnout svým členům strategické postavení na evropském trhu s veřejnými zakázkami v oblasti zdraví. Aliance EHPPA založená v roce 2012 je sdružení registrované podle francouzského práva se sídlem v Paříži. Co učinilo sdružení EHPPA, aby urychlilo nákup inovací? Ve dnech 28. a 29. září 2017 uspořádaly společnost CCI France International a EHPPA v Paříži první „Dny EHPPA“ jako evropské fórum pro zadávání veřejných zakázek na inovace v oblasti zdraví. Cílem této akce bylo umožnit zadavatelům veřejných zakázek ve zdravotnictví (např. centrální zadavatelé, nemocnice atd.) kontakt s inovativními francouzskými a evropskými dodavateli a rovněž získat informace o různých nákupních postupech jednotlivých evropských zemí. Kdo se zúčastnil? Akce se zúčastnili začínající podniky, malé a střední podniky, střední tržní společnosti a francouzští a evropští dodavatelé nabízející inovativní řešení ve všech segmentech odvětví zdravotnictví. Tyto segmenty zahrnovaly: farmacii, patologii, biomedicínské inženýrství, léčbu pacientů, zdravotnické vybavení, biotechnologie, elektronické zdravotnictví a digitální podporu, ubytování, infrastrukturu a technické služby, energetiku a udržitelný rozvoj a telekomunikační a služby v oblasti informačních technologií. Zpráva o akci Dny EHPPA 2017: http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf Podobné iniciativy: https://beneluxa.org/ https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/

PŘÍKLAD SPOJENÍ SIL ZA ÚČELEM STRUKTUROVANÉ AKCE ZAMĚŘENÉ NA INOVACE: Norský národní program rozvoje dodavatelů Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Řada veřejných zakázek na inovativní řešení zadaných jednotlivými zadavateli veřejných zakázek přinese dobrá řešení, ale skončí už po pilotní fázi nebo fázi prototypování, jelikož jediný zadavatel nepředstavuje dostatečně velkou poptávku. Co se udělalo jinak? Norský národní program rozvoje dodavatelů se systematicky snaží zajišťovat, aby zadavatelé veřejných zakázek s podobnými zájmy (např. dosáhnout konkrétního politického cíle v oblasti klimatu nebo zdraví) a s podobnými potřebami od samého počátku spojili své síly a společně se obrátili na trh s požadavkem, aby poskytl řešení, které jim umožní dosáhnout společného cíle. Společné projekty nabízejí potenciálním dodavatelům předvídatelnost, jednoznačnost a – což je nejdůležitější – dostatečný objem potřebný pro uvedení na trh a sériovou výrobu. Jaký byl výsledek? V rámci jednoho společného projektu pracoval uvedený program s největšími zadavateli veřejných zakázek v zemi, kteří iniciují a dozorují stavební projekty včetně výstavby nových škol, mateřských škol, univerzit, nemocnic a vládních budov. Jejich společným úkolem bylo přijít s udržitelnějšími stavebními postupy, a přispět tak k závazkům Norska v rámci Pařížské dohody o změně klimatu. Díky podpoře poskytnuté programem rozvoje dodavatelů se společně obrátili na trh s požadavkem na zajištění stavenišť s nulovými emisemi, pokud jde o strojní zařízení. Zveřejnili svůj společný rozpočet na stavební projekty v příštích pěti letech, aby případným dodavatelům prokázali potenciální velikost trhu. V současné době probíhá vývoj technologií, který by bez dostatečného objemu trhu nebyl možný. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://innovativeanskaffelser.no/about

2.6 Překonání neochoty podstupovat riziko prostřednictvím vytváření pobídek k inovacím

Je důležité připustit, že zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení s sebou nese riziko, například že se nepodaří požadovaný výrobek nebo službu poskytnout, že dojde k nesouladu mezi očekávanými výsledky a dodaným řešením apod. Zadavatelé veřejných zakázek jsou při svých zadávacích řízeních často skeptičtí, co se týče dodatečného rizika, neboť spravují veřejné peníze. Navíc vzhledem k tomu, že nepodléhají tržnímu tlaku jako hospodářské subjekty, je obtížnější odůvodnit riziko vyplývající z pořízení inovativních řešení. Proto je nutno těmto obavám při koncipování projektů v oblasti zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení věnovat dostatečnou pozornost. Překonání neochoty podstupovat riziko je otázkou změny motivace zadavatelů veřejných zakázek za použití finančních i nefinančních pobídek.

Mezi nefinanční pobídky ke změně chování patří odměňování osvědčených postupů (například prostřednictvím národních cen za zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení), stanovení zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení jakožto jednoho z každoročních profesních cílů úředníků nebo manažerů působících v oblasti zadávání veřejných zakázek (např. prostřednictvím stanovení klíčových ukazatelů výkonnosti), poskytování lepších možností propagace pro zadavatele veřejných zakázek, kteří úspěšně zadávají veřejné zakázky na inovativní řešení umožňující rychleji modernizovat veřejné služby. Další možností je zaměřit se na dopad, který může zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení mít na jejich volební obvody.

OCEŇOVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK NA INOVATIVNÍ ŘEŠENÍ Každý rok německé centrum kompetencí pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení (KOINNO) odměňuje příkladné veřejné zakázky na inovativní řešení zadávané německými zadavateli veřejných zakázek cenou „Inovace zvýhodňují“, která se uděluje pod záštitou německého spolkového ministerstva hospodářství a energetiky. Podobně Procura+, což je evropská síť pro udržitelné veřejné zakázky, uděluje výroční ceny za udržitelné veřejné zakázky a zakázky na inovativní řešení. Na svých webových stránkách stručně popisuje všechny oceněné projekty a vysvětluje nejdůležitější rysy inovativního přístupu. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis http://www.procuraplus.org/awards

Financování je často klíčovým rozhodovacím faktorem pro zahájení zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, zejména pokud je úroveň ambicí z hlediska inovací vysoká. Aby bylo možno odůvodnit rozhodnutí směrovat rozpočty na veřejné zakázky do inovací, je nezbytné, aby zadavatelé veřejných zakázek dobře vypracovali daný obchodní případ, který jasně prokazuje, že očekávané přínosy inovativních řešení (např. zlepšení kvality nebo účinnosti, snížení nákladů během celého životního cyklu apod.) převyšují nezbytné investiční náklady. Je tudíž důležité, aby při formulování obchodního případu, na jehož základě se má učinit dané investiční rozhodnutí, zadavatel veřejné zakázky předložil důkazy o potenciálních přínosech nových technologií. Certifikace inovativních řešení pomáhá ujistit zadavatele veřejných zakázek, že nové technologie dokážou skutečně splnit to, co slibují.

Navíc existuje řada zdrojů financování, které zadavatelům veřejných zakázek poskytují finanční pobídky, aby se zapojili do zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Specifické financování může pokrýt řadu dodatečných nákladů spojených se zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení, například náklady na přípravu a řízení procesu zadávání veřejných zakázek, náklady na předběžnou tržní konzultaci, na vyjednávání, výzkum a vývoj (např. prototypování, testování a certifikaci), na využití zvláštních technických nebo právních odborných znalostí, přizpůsobení správních postupů apod. Může také kompenzovat nehmotné náklady potřebné ke změně kultury a návyků.

CELOSTÁTNÍ A REGIONÁLNÍ REŽIMY PODPORY ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK NA INOVATIVNÍ ŘEŠENÍ Čtrnáct členských států EU zavedlo vnitrostátní nebo regionální režimy podpory zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Ty obvykle poskytují zadavatelům veřejných zakázek určité finanční prostředky na přípravu a/nebo realizaci zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, které kompenzují některá z rizik, jež s sebou inovativní řešení nesou. Například finský program na podporu zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení již podpořil více než 70 veřejných zakázek na inovativní řešení. Italský region Lombardie začlenil zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení jako jeden z politických cílů do svých regionálních právních předpisů a přidělil finanční prostředky na pořádání pravidelných výzev ke sběru údajů o potřebách zadavatelů veřejných zakázek v regionu, pokud jde o inovace, na základě kterých se pak zahajují nová zadávací řízení. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali

REŽIMY FINANCOVÁNÍ Z PROSTŘEDKŮ EU Evropská unie podporuje zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení prostřednictvím různých programů financování. Hlavní program EU pro výzkum a inovace Horizont 2020 pravidelně financuje výzvy k podávání návrhů na koordinační a podpůrné akce (které financují činnosti v oblasti koordinace a vytváření sítí, jejichž účelem je příprava budoucích veřejných zakázek na inovativní řešení), výzvy k podávání návrhů na akce v oblasti zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi (které spolufinancují také náklady na pořizování inovativních řešení v oblasti výzkumu, vývoje a testování) a výzvy k podávání návrhů v oblasti zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení (které spolufinancují také náklady na pořizování a zavádění inovativních řešení do praxe). Přehled všech dosud financovaných zadání veřejných zakázek na inovativní řešení lze nalézt na adrese: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects Více informací o podpoře zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení v rámci programu Horizont 2020: http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement Program EU na podporu malých a středních podniků – COSME (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) financuje inovativní projekty s účastí MSP. Členské státy EU a jejich regiony mohou také spolufinancovat zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, včetně veřejných zakázek v předobchodní fázi, z evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF) v rámci svých strategií pro inteligentní specializaci. Viz specializovaná příručka, která vysvětluje, jak lze v rámci ESIF využívat zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení také v součinnosti s financováním z programu Horizont 2020: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf. Příklady projektů v oblasti zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení financovaných z fondů ESIF jsou k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf.

PŘÍKLAD LITEVSKÝ PROGRAM PODPORY ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK NA INOVATIVNÍ ŘEŠENÍ FINANCOVANÝ Z FONDŮ ESIF Na základě pravidelných výzev vládního programu na podporu veřejných zakázek v předobchodní fázi bylo od roku 2016 v Litvě již zahájeno 21 takovýchto zakázek a 13 jich bude zahájeno v roce 2020. Tento program podpory je spolufinancován z fondů ESIF. Pravidelné výzvy vyzývají litevské zadavatele veřejných zakázek, aby předkládali nové nápady na nové projekty zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania

Rovněž by mohly být zkoumány mechanismy řízení rizik, jako jsou úvěrové, pojišťovací nebo záruční systémy. Pojišťovací nebo záruční mechanismy určené k vyrovnání rizik spojených s inovacemi pro zadavatele veřejných zakázek již byly skutečně vyzkoušeny, zejména s cílem pokrýt potenciální škody v případě selhání realizace řešení. Tento systém přispívá ke snížení rizika, které nese zadavatel, což by mělo za následek vytvoření atmosféry důvěry mezi zúčastněnými stranami.

VYUŽITÍ FINANČNÍCH NÁSTROJŮ KE SNÍŽENÍ RIZIKA Evropská investiční banka (EIB) a Evropský investiční fond (EIF) poskytují za podpory pracovního programu „Přístup k rizikovému financování“ v rámci programu Horizont 2020 dva druhy finančních nástrojů ke snížení rizika zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení jak pro zadavatele veřejných zakázek, tak pro podniky (zejména pro začínající podniky a malé a střední podniky). V rámci iniciativy „ InnovFin – velké projekty / věda “ poskytuje EIB úvěry jednotlivým zadavatelům veřejných zakázek nebo jejich skupinám na zahájení zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. To zadavatelům umožňuje překonat finanční obtíže spojené se vstupními investicemi do něčeho inovativního, které se vrátí až později. Doba splácení úvěru může být samozřejmě stanovena tak, aby zadavatel veřejných zakázek musel začít úvěr splácet až poté, co inovace začne zadavateli poskytovat skutečná zlepšení kvality a snížení nákladů. Úvěr může rovněž zmírnit obtíže spojené se synchronizací finančních prostředků při zahájení kooperativního zadávání veřejných zakázek, neboť dokáže umožnit všem členům skupiny, aby zahájili společné zadávání zakázek okamžitě, přičemž každý z nich může splácet svou část s odlišnými individuálními lhůtami. Vzhledem k iniciativě „ InnovFin pro inovátory “ mohou EIB a EIF pomoci společnostem, které se podílejí na zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, získat snazší přístup k úvěrům, zárukám, protizárukám, hybridnímu a mezaninovému financování a financování vlastním kapitálem, aby se během zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení rozrůstalo jejich podnikání vzhledem k širšímu uvedení řešení na trh. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: InnovFin – velké projekty / věda: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm InnovFin pro inovátory: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm

3. PŘILÁKÁNÍ INOVÁTORŮ

Přilákat inovátory, zejména začínající podniky působící v oblasti vyspělých technologií a inovativní malé a střední podniky, je jedním z hlavních problémů při zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. V některých odvětvích jsou tyto společnosti silně závislé na tom, aby zadavatelé veřejných zakázek akceptovali jejich inovativní řešení (21), a na druhé straně mohou zadavatelé veřejných zakázek potřebovat jejich inovační potenciál, aby mohli poskytovat nejmodernější veřejné služby. Začínající podniky a malé a střední podniky zároveň často nemají dostatečně přesvědčivé kapacity a dosavadní výsledky, jež obvykle zadavatelé veřejných zakázek vyžadují.

Zadavatelé veřejných zakázek mohou volit jeden ze dvou postupů: přizpůsobit zadávací řízení těmto inovátorům (3.1) a využívat služby zprostředkovatelů inovací (3.2).

3.1 Zpřístupnění zadávacích řízení veřejných zakázek také menším inovátorům

Podle zásad Smlouvy o EU musí veškeré veřejné zakázky na inovativní řešení nad nebo pod prahovými hodnotami pro zadávání veřejných zakázek být otevřeny hospodářským subjektům všech velikostí. Zájem malých inovativních podniků však přitahují spíše veřejné zakázky na inovativní řešení než běžné zakázky na již hotové výrobky. Pravidla EU pro zadávání veřejných zakázek přijatá v roce 2014 umožnila zadavatelům veřejných zakázek vyhlašovat zadávací řízení, která jsou přizpůsobena nejen velkým společnostem, ale také menším inovativním dodavatelům.

3.1.1 Zapojení trhu

První krok k přijetí nabídky inovátora je snadný: navázat kontakty s inovátory. Tento až neuvěřitelně jednoduchý přístup řeší dva problémy: nedostatečné povědomí společností o veřejných zakázkách a nedostatek důvěry. Přímá komunikace s hospodářským subjektem může oba tyto problémy vyřešit. Stejně jako v případě prodejní prezentace může přímá komunikace dokonce přesvědčit jinak skeptickou společnost, aby obchodovala se zadavateli veřejných zakázek.

Komunikačními prostředky by mohly být e-mail nebo telefonát předem určeným společnostem. Komunikace by mohla probíhat rovněž prostřednictvím vytváření sítí a předávání informací na veletrzích. Komunikace může být minimalistická a málo náročná (např. zaslání internetového odkazu na vyhlášení zakázky některým společnostem nebo průmyslovým sdružením), nebo rozpracovaná (např. prezentace zadávací dokumentace na veletrhu, webináři nebo v kampani na sociálních médiích). V zemích s nízkou mírou důvěry v zadávání veřejných zakázek hrají tyto kontakty důležitou úlohu, neboť dávají procesu lidskou tvář a zvyšují důvěru společností v to, že zakázka bude zadána na základě spravedlivé hospodářské soutěže.

Nicméně aby se zabránilo diskriminaci a nerovnému zacházení, podléhají zadavatelé veřejných zakázek rovněž omezením prostředků, jejichž prostřednictvím sdílejí informace s dodavateli. Aby byla zajištěna otevřená a účinná hospodářská soutěž, nesmí být žádnému potenciálnímu dodavateli udělen výhradní nebo přednostní přístup k dokumentům nebo informacím. Zadavatelé veřejných zakázek musí rovněž dostatečně zdokumentovat veškerou ústní komunikaci, kterou s podnikem vedou (22).

PŘÍKLAD PROAKTIVNÍ PŘÍSTUP K ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK: Telemedicína, která zachraňuje životy na jednotkách intenzivní péče v evropských nemocnicích Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Nemocnice v Nizozemsku, Španělsku, Belgii a Finsku usilovaly o vývoj vysoce interoperabilní telemedicínské platformy pro dálkovou detekci a dálkovou péči o pacienty na jednotkách intenzivní péče, u nichž je zvýšené riziko úmrtí v důsledku sepse. Co se udělalo jinak? Nemocnice začaly propagovat nadcházející zadávací řízení co nejdříve, a to zveřejněním předběžného oznámení v databázi veřejných zakázek TED (Tenders Electronic Daily) a shromažďováním informací od potenciálních uchazečů prostřednictvím předběžné tržní konzultace, která byla provedena jako řada fyzických schůzek doplněných online dotazníkem. Tento přístup poskytl zadavatelům veřejných zakázek široký přehled o současném stavu. Konzultace potvrdila, že rozpočet, s nímž se pro zadání veřejné zakázky počítá, je přiměřený, a ukázala, jakými dalšími informacemi je nutno se zabývat. Propagace zadávání veřejných zakázek byla zahájena prostřednictvím internetových stránek THALEA (23) a příspěvků na další internetové stránky, fóra a do informačních zpravodajů z oblasti zdraví, informačních technologií a inovací. Zadavatelé rovněž propagovali předběžné oznámení a oznámení o zahájení zadávacího řízení na veletrzích v odvětví zdravotnictví a informačních technologií. Cílená sdělení informovala průmyslová sdružení, obchodní komoru, národní kontaktní místa programu Horizont 2020 pro odvětví zdravotnictví a IT a společnosti, o nichž je známo, že v této oblasti působí. Propagace byla posílena prostřednictvím sociálních médií s cílem oslovit zejména malé a střední podniky, např. pomocí iniciativy Start-up Europe, nástroje EU pro malé a střední podniky, jednotného digitálního trhu EU a účtů EU na Twitteru věnovaných zdraví. Jaký byl výsledek? Zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi přilákalo nabídky nejen od velkých společností, ale také od menších inovátorů, včetně začínajících podniků. Výsledkem zadání veřejné zakázky je, že dva začínající podniky a jeden velký účastník úspěšně dodali nové algoritmy a zdokonalená řešení odhalování rizik. Poskytují včasnější diagnózu a významně zlepšují účinnost jednotky intenzivní péče. Výsledkem bylo 25 % snížení úmrtnosti v důsledku sepse. Zároveň se o 20–50 % zkrátila doba trvání hospitalizace. Nemocnice rozšířily skupinu zadavatelů pro následné zadávání veřejných zakázek, aby tento typ inovativních řešení v širší míře zavedly v celé Evropě. Pro toto zadávání veřejných zakázek zahájily novou otevřenou tržní konzultaci s cílem propagovat nadcházející novou výzvu k podávání nabídek pro inovátory a průběžně aktualizovat nejnovější vývoj v oblasti nejmodernějších technologií. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:EN:HTML

3.1.2 Snižování administrativní zátěže

Byrokratická zátěž často odrazuje malé a střední podniky a začínající podniky od účasti na zadávacích řízeních veřejných zakázek. V závislosti na členském státě a zadavateli veřejných zakázek musejí za účelem ověření, zda splňují kritéria pro vyloučení nebo pro výběr, předkládat spolu se svou nabídkou také správní osvědčení dokládající jejich právní postavení a ekonomickou a finanční způsobilost.

Aktualizovaná pravidla EU tyto požadavky zjednodušila. Nyní mohou uchazeči předložit vlastní prohlášení, v němž uvedou, zda splňují všechny správní předpoklady. Osvědčení potvrzující jejich vlastní prohlášení navíc předkládají pouze v případě, že je jejich nabídka vyhodnocena jako nejlepší. Obchodně je smysluplnější vypracovávat osvědčení těsně před podpisem smlouvy než na začátku zadávacího řízení.

Díky elektronické verzi tohoto vlastního prohlášení – jednotnému evropskému osvědčení pro veřejné zakázky (European Single Procurement Document, ESPD) (24) – je postup ještě jednodušší. ESPD umožňuje používat údaje opakovaně, takže uchazeči mohou podávat nabídky rychleji. Jedná se o významné zjednodušení jak pro zadavatele veřejných zakázek, tak pro uchazeče.

Služby ESPD fungují ve většině členských států (25). ESPD je předem připravený seznam možných prvků vlastního prohlášení, které mohou být požadovány pro účast v zadávacích řízeních veřejných zakázek. Při každém řízení si zadavatelé veřejných zakázek zvolí příslušné požadavky, na které musí uchazeč reagovat.

Měl by se zavést integrovanější systém elektronického zadávání zakázek a elektronické veřejné správy (26) a také elektronická propojení mezi systémem ESPD a státními elektronickými rejstříky generujícími příslušná osvědčení, aby se uvedla do praxe zásada „pouze jednou“. Podle této zásady mohou zadavatelé veřejných zakázek získat přístup k nezbytným dokladům přímo. Uchazeč tak nemusí předkládat informace, které členské státy ve svých systémech již mají. S využitím služby eCertis (27), která mapuje doklady ze všech evropských zemí, je to možné i v přeshraničním kontextu.

SLUŽBY JEDNOTNÉHO EVROPSKÉHO OSVĚDČENÍ PRO VEŘEJNÉ ZAKÁZKY (ESPD): Finsko prokazuje svůj potenciál ke zjednodušení Služby ESPD jsou v současnosti poskytovány v celé Evropě. Některé nabízejí základní funkce, například doložení, že jsou splněna kritéria pro vyloučení (zaplacené daně a sociální dávky apod.). Existuje však rostoucí počet služeb spojujících systém ESPD s vnitrostátními databázemi a dalšími službami s přidanou hodnotou. Může mezi ně patřit ukládání firemních profilů, které má snížit administrativní zátěž pro orgány a dodavatele. Během zavádění služby ESPD byla ve Finsku centrální služba elektronického zadávání zakázek propojena s osmi vnitrostátními databázemi. Orgány mají nyní přímý přístup k informacím poskytovaným dodavateli, které budou uloženy v profilu společnosti, aby se daly snadno opětovně použít. Navíc může hlavní dodavatel vyzvat členy konsorcia a subdodavatele, aby vyplnili ESPD přímo z platformy pro elektronické zadávání zakázek. Díky tomu je účast malých a středních podniků na rozsáhlejších projektech zadávaných formou veřejných zakázek mnohem snadnější. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://ec.europa.eu/tools/espd www.hanki-palvelu.fi

3.1.3 Přizpůsobení kritérií pro výběr

Zadavatelé veřejných zakázek budou často vyžadovat, aby hospodářské subjekty prokázaly finanční a/nebo ekonomickou způsobilost k plnění zakázky. To je obvykle součástí přístupu založeného na náležité péči s cílem zmírnit jakékoli riziko, že dodavatel vstoupí do likvidace během doby trvání smlouvy a ovlivní dodávky pro veřejnou službu. Zadavatelé veřejných zakázek obvykle za tímto účelem vyhledávají informace o ročních účetních závěrkách a výši obratu.

Někdy byly k prokázání této způsobilosti na hospodářských subjektech vyžadovány významné finanční požadavky. Například požadovaná minimální úroveň obratu je často několikrát vyšší než hodnota dotčené zakázky. Takový požadavek nemusí nutně zajistit řádné plnění smlouvy. Vylučuje také všechny potenciální uchazeče s nižším obratem, kteří by mohli mít potřebnou způsobilost a – což je ještě důležitější – také lepší řešení.

Podle nových pravidel již zadavatelé veřejných zakázek nemohou nadále vyžadovat obrat vyšší než dvojnásobek odhadované hodnoty zakázky, pokud to není řádně odůvodněno zvláštními okolnostmi (28). Toto pravidlo usnadňuje účast začínajících podniků a inovativních malých a středních podniků, u nichž je pravděpodobnější, že byly založeny teprve nedávno a mají poměrně malý obrat.

PŘÍKLAD VYTVÁŘENÍ PŘÍLEŽITOSTÍ PRO MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY: Drony a osobní ochranné prostředky pro hašení lesních požárů v Bulharsku a Srbsku Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Města Kula v Bulharsku a Boljevac v Srbsku chtěla zakoupit specializovaná vozidla, sledovací drony a osobní ochranné prostředky pro boj s lesními požáry. Jelikož v této oblasti mohou inovativní malé a střední podniky poskytovat kvalitní řešení, zadavatelé veřejných zakázek se chtěli ujistit, že pro ně bude zadávací řízení přístupné. Co se udělalo jinak? Obě města zveřejnila podobné výzvy k podávání nabídek. Požadovaný minimální obrat v rámci kritérií finanční způsobilosti se rovnal hodnotě nabídky (nepřesahoval ji). Průměrný roční obrat uchazeče za poslední tři uzavřená účetní období musel být vyšší než hodnota nabídky. Jelikož zadavatelé také rozdělili zakázku na části, kdy celková hodnota zakázky byla rozdělena na různé části – vozidla, drony a ochranné prostředky –, požadavek týkající se finanční způsobilosti byl splnitelný i pro malé a střední podniky. Jaký byl výsledek? Tento přístup umožnil malým a středním podnikům získat zakázky na inovativní vybavení. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915 http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:EN:HTML&src=0 (pro Kulu) http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:EN:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:EN:HTML&src=0 (pro Boljevac) (spolufinancováno z přeshraničního programu Bulharsko–Srbsko v rámci Interreg-IPA)

K prokázání své technické způsobilosti k provedení dané veřejné zakázky se od hospodářských subjektů často požaduje, aby poskytli seznam v minulosti provedených prací, uskutečněných dodávek nebo poskytnutých služeb. Tento seznam musí často doprovázet osvědčení o uspokojivém provedení nebo jiné údaje. Tento požadavek představuje problém pro začínající podniky, které byly právě založeny a dosud neměly čas vybudovat si reference. Daný přístup by je proto mohl vyloučit z účasti na některých zadávacích řízeních na veřejné zakázky, i když začínající podnik může mít potřebné dovednosti k plnění zakázky – možná i inovativnějším technickým řešením.

Zadavatelé veřejných zakázek mohou od hospodářských subjektů jako způsob prokázání (29) požadovat jiné doklady. V závislosti na zakázce může hospodářský subjekt poskytnout vzdělání a odbornou kvalifikaci poskytovatele služeb nebo zhotovitele či vedoucích pracovníků podniku nebo uvést systémy řízení a sledování dodavatelského řetězce, které bude hospodářský subjekt moci použít při plnění zakázky. Způsoby prokázání, které nevyžadují, aby uchazeč vykonával podnikatelskou činnost po mnoho let, umožňují soutěžit o zakázku také začínajícím podnikům.

3.1.4 Dělení zakázek na části

Dělení veřejných zakázek na jednotlivé části je dalším způsobem, jak přilákat inovátory. Velikost každé části může být přiměřená provozní kapacitě začínajících podniků a inovativních malých a středních podniků. Dělení zakázek na části je také způsob, jak snížit závislost na jediném dodavateli, a to i tehdy, když převážnou většinu potenciálních dodavatelů tvoří velcí dodavatelé. V těchto případech může zadavatel veřejné zakázky stanovit požadavky na interoperabilitu a/nebo otevřené standardy za účelem propojení různých bloků systému, které dodavatelé dodávají v rámci různých částí zakázky. V tomto ohledu by smlouva uzavřená s dodavatelem měla stanovit pravidla pro budoucí využívání jakéhokoli nového práva duševního vlastnictví vyplývajícího z daného projektu.

Podle nových pravidel EU se očekává, že zadavatelé veřejných zakázek budou u všech veřejných zakázek zvažovat možnost jejich rozdělení na části (30). V praxi musejí najít správnou rovnováhu mezi dvěma přístupy: na jedné straně je to dělení zakázek na části, aby se usnadnila účast menších inovativních dodavatelů a podpořil se přechod k otevřenějším, interoperabilním řešením, a na druhé straně je to minimalizace vlastní administrativní zátěže tím, že uzavírají smlouvy s jediným dodavatelem, který se postará o všechny úkoly.

PŘÍKLAD PŘÍLEŽITOSTI PRO MSP V RÁMCI VĚTŠÍCH PROJEKTŮ: Střediska řízení provozu pro Anglii a Nizozemsko, jež obstojí i v budoucnosti Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Nizozemské a anglické orgány správy silnic a dálnic, Rijkswaterstaat a Highways England, chtěly přejít k otevřené modulární softwarové platformě pro svá střediska řízení provozu nové generace. Cílem bylo odstranit závislost na jediném dodavateli a umožnit menším inovativním podnikům, aby poskytly nové inovativní služby. Co se udělalo jinak? K dosažení svého cíle zahájili zadavatelé veřejných zakázek dvě paralelně probíhající společná zadávací řízení: 1) zadávací řízení veřejné zakázky za účelem nahrazení jejich zakázkové softwarové platformy novou platformou s otevřenými rozhraními; 2) zadávací řízení veřejné zakázky v předobchodní fázi za účelem vývoje nových inovativních modulů pro řízení provozu, které budou provozovány jako nadstavba nové otevřené platformy. Aby byla zajištěna dostatečná konkurence mezi dodavateli a interoperabilita mezi různými moduly, zadavatelé veřejných zakázek rozdělili veřejnou zakázku v předobchodní fázi na části podle jednotlivých modulů. Jaký byl výsledek? Zadání první zakázky vytvořilo zdravou konkurenci mezi stávajícími většími dodavateli, kteří se snažili upravit základní softwarovou platformu do podoby otevřeného řešení. V rámci druhého zadávacího řízení v oblasti výzkumu a vývoje vstoupilo na tento trh více malých a středních podniků, včetně malých a středních podniků, které dosud v oblasti řízení provozu nepůsobily. Výsledkem byly vynikající nové moduly pro: i) řízení pokročilých distribuovaných sítí, které snižují dopravní zácpy a emise CO2; ii) předvídání a prevenci dopravních nehod, které snižují bezpečnost silničního provozu a iii) kooperativní inteligentní dopravní systémy, které usnadňují zavádění inteligentních automobilů a dalších technologických inovací. Navíc tento přístup založený na uvedené otevřené modulární architektuře dosáhl při referenčním srovnávání s jinými řešeními 20 % úspory nákladů. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://charmprogramme.com

3.1.5 Využívání standardů, otevřených dat, otevřených rozhraní a softwaru s otevřeným zdrojovým kódem

Standardy, otevřená data, otevřená rozhraní a software s otevřeným zdrojovým kódem jsou dalším způsobem, jak otevřít trhy. Mohou vytvářet prostor pro účast menších inovátorů na velkých projektech nebo mohou umožnit menším inovátorům získat samostatné zakázky a rozvíjet své podnikání. Smlouvy by však měly stanovit pravidla přístupu k již existujícím právům duševního vlastnictví nezbytným k dokončení inovačního procesu a přístupu k novým právům duševního vlastnictví vytvořeným inovačním procesem.

PŘÍKLAD ZADÁNÍ ZAKÁZKY NA OTEVŘENÝ INOVAČNÍ PROCES: Inteligentní energetická síť pro „město světla“ Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Město Eindhoven v Nizozemsku chtělo zlepšit kvalitu života ve městě a posílit jeho pověst „města světla“. Co se udělalo jinak? Místo pořízení konkrétního produktu nebo řešení zadalo město zakázku na otevřený inovační proces. Tento nový přístup byl založen na plánu projektujícím ambice města do roku 2030. Hybnou silou byla průběžná spolupráce mezi poskytovatelem služeb, občany, výzkumnými institucemi a městem. V podstatě se uživatelé zapojili do „živé laboratoře“, aby vystihli změny, které zadavatel zakázky nemohl na počátku předvídat, a reagovali na ně. Zadávací řízení bylo tvořeno tržní konzultací, soutěžním dialogem (ve třech po sobě jdoucích kolech se třemi předem vybranými konsorcii), fází podání nabídek a fází pro ověření vítězné nabídky před uzavřením smlouvy. Mezi kritéria pro výběr patřila také „inovační síla“, včetně názorů, strategie a zkušeností s uplatňováním otevřených inovací. Výběrové řízení bylo založeno na metodice „nejlepší kvality“. Jaký byl výsledek? Vybraný dodavatel vyvinul propojený, inteligentně navržený „otevřený“ systém osvětlovacích soustav ve veřejném prostoru. Slouží (nebo může sloužit) k provádění více služeb od různých dalších inovativních dodavatelů, včetně začínajících podniků a inovativních malých a středních podniků, za účelem neustálých inovací. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://www.jouwlichtop040.nl

PŘÍKLAD UMOŽNĚNÍ RŮSTU ZAČÍNAJÍCÍCH PODNIKŮ: Ochrana kulturního dědictví v inovativních digitálních archivech s otevřeným zdrojovým kódem Proč bylo zvažováno inovativní řešení? Celostátní kulturní instituce, audiovizuální archivy, veřejné knihovny a místní instituce zajišťující správu a ochranu kulturního dědictví ze Švédska, Belgie, Irska, Nizozemska, Německa, Španělska, Estonska a Řecka chtěly všechny vyřešit stejný úkol: zlepšit kvalitu digitálních archivů, ve kterých je uložen kulturní obsah pro dlouhodobé uchování do budoucna, aby se zabránilo zhoršování kvality uložených dat v průběhu času. Co se udělalo jinak? Společně oslovily několik společností v rámci zadávacího řízení v oblasti výzkumu a vývoje za účelem vytvoření nových standardizovaných nástrojů s otevřeným zdrojovým kódem, které archivářům pomohou zajistit, aby všechny archivy splňovaly požadavky, díky kterým budou vhodné pro dlouhodobé uchování dat. Jaký byl výsledek? Smluvními dodavateli byly malé inovativní společnosti, převážně začínající podniky. Ze šesti společností, které se zúčastnily zadávacího řízení, tři úspěšně vyvinuly inovativní nástroje, které i) snižují náklady a ii) zároveň zlepšují přesnost a celkovou kvalitu digitalizace a dlouhodobého uchování kulturního obsahu. Instituce zajišťující správu a ochranu kulturního dědictví v jiných částech světa včetně USA používají některá z nejmodernějších řešení vyvinutých úspěšnými začínajícími podniky. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://www.preforma-project.eu

3.1.6 Návrh platebních schémat přívětivých vůči MSP

Začínající podniky a inovativní malé a střední podniky potřebují včasné a pravidelné platby, protože nemají finanční rezervy jako větší společnosti. Zadavatelé veřejných zakázek mohou uvažovat o různých platebních schématech podle toho, zda je malý nebo střední podnik přímým dodavatelem, nebo subdodavatelem.

V případě přímého dodavatele by rozhodujícím faktorem umožňujícím účast MSP na dané zakázce mohly být zálohové platby.

V případě subdodavatele mohou členské státy požadovat, aby zadavatelé veřejných zakázek platili přímo subdodavatelům. Díky takovému kratšímu platebnímu řetězci obdrží subdodavatelé, např. začínající podniky a inovativní malé a střední podniky, platby dříve. Také se vyhnou riziku pozdní platby z důvodu případných nedostatků na straně hlavního dodavatele.

Pokud nejsou přímé platby nejvhodnější možností, lze subdodavatele podpořit jinými způsoby, například motivováním hlavních dodavatelů, aby zkrátili své platební lhůty.

POSÍLENÍ POZICE ZAČÍNAJÍCÍCH PODNIKŮ VČASNÝMI PLATBAMI Poskytování zálohových plateb Pracovníci městského úřadu Paříže si všimli, že obvyklá platební schémata s nízkými průběžnými platbami a velkým doplatkem po dokončení zakázky představovaly překážku účasti MSP v zadávacích řízeních. Aby umožnilo začínajícím podnikům a inovativním malým a středním podnikům účast na veřejných výběrových řízeních, zvýšilo město Paříž v roce 2017 zálohové platby z 5 % na 20 %,. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1 Odrazování od opožděných plateb Podle španělského kodexu zadávání veřejných zakázek mohou zadavatelé veřejných zakázek mezi kritéria pro posouzení finanční způsobilosti zařadit průměrnou dobu od obdržení faktury od subdodavatelů do jejího uhrazení. Město Madrid začlenilo v roce 2016 do smlouvy o sběru odpadů pokutu za neplacení subdodavatelům, která mohla dosáhnout až 50 % dlužné částky. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1

3.2 Rozvoj ekosystémového přístupu k inovacím

Co je ekosystém inovací?

Ekosystém inovací sestává z obchodních účastníků, začínajících podniků, akademické obce, technických a podpůrných služeb a jednotlivců, kteří jsou hnací silou inovací. Každý z nich hraje významnou úlohu při vytváření hodnoty v širším ekosystému tím, že prostřednictvím přístupu k finančním investicím přemění nové myšlenky v realitu. Ekosystém inovací vytváří aktivní tok informací a prostředků, aby se myšlenky proměnily ve skutečnost. Prostřednictvím těchto ekosystémů vyvíjejí inovátoři a podnikatelé řešení problémů reálného světa a zavádějí je rychleji, než by tomu bylo bez ekosystému. Tento proces vytváří odborné znalosti v nových oblastech, pomáhá diverzifikovat hospodářství a podnikům umožňuje setkat se se zákazníky tam, kde se nacházejí.

Co je ekosystémový přístup k inovacím?

Cílem ekosystémového přístupu je určit klíčové inovátory (začínající podniky, inovátory a akademické pracovníky), spolupracovat s nimi a zapojit je do rozvoje inovačních schopností.

Co to znamená pro zadavatele veřejných zakázek?

Ekosystém inovací dává zadavateli veřejných zakázek lepší představu o několika otázkách: Odkud bude vycházet příští generace myšlenek a koncepcí? Jak zajímavý je inovační vývoj? Jaké fáze vývoje inovací je důležité se zúčastnit? Jakou hodnotu by inovativní řešení mohlo vytvořit ve srovnání se stávajícími řešeními? Které nově se objevující subjekty v ekosystému je v kontextu informací o dodavatelském trhu nutno sledovat?

Zadavatel veřejných zakázek by měl navázat vazby s ekosystémy inovací: klastry, inkubátory, inovačními agenturami nebo živými laboratořemi (na místní, regionální, celostátní nebo dokonce evropské úrovni) a učit se s nimi spolupracovat. Dalším osvědčeným postupem, jak se seznámit se subjekty v konkrétním ekosystému, může být využívání hackathonu (31).

Prostřednictvím těchto činností bude zadavatel veřejných zakázek schopen lépe rozpoznat inovátory a zahájit cennou spolupráci na společné tvorbě, posoudit připravenost nového výrobku a určit náklady na používání inovativních technologií.

PŘÍKLAD SEMINÁŘ POŘÁDANÝ FRANCOUZSKÝM MINISTERSTVEM DOPRAVY SE ZADAVATELI VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK A SUBJEKTY Z EKOSYSTÉMU INOVACÍ V ODVĚTVÍ MOBILITY (LEDEN 2020) Francouzské ministerstvo dopravy uspořádalo vzdělávací seminář v živé laboratoři, na němž se setkalo několik místních orgánů různých velikostí (od měst s více než 30 000 po města s více než 2 miliony obyvatel), velkých společností spravujících infrastrukturu mobility (např. veřejnou dopravu), začínajících podniků a technických odborníků v oblasti dopravy. Uspořádání tohoto semináře v živé laboratoři umožnilo zadavatelům, aby se propojili se subjekty v oblasti inovace v odvětví mobility. Účelem této akce bylo zorganizovat spolupráci mezi všemi účastníky s cílem nejprve revidovat technické specifikace pro nákup aplikace pro sdílení vozidel a poté sestavit inovativní technické specifikace, které inovativním společnostem umožní podat nabídku. Tento seminář byl poučný jak pro společnosti, které byly schopny lépe porozumět právnímu rámci zadávání veřejných zakázek, tak pro zadavatele veřejných zakázek, kteří mohli zvážit, jak učinit projekt otevřenějším pro inovace. Zadavatelé například vypracovali přehled s cílem určit očekávané výsledky inovativního řešení. Zadavatelé rovněž navrhli, že by specifikace mohly zahrnovat krátký souhrn ve videu s klíčovými body žádosti. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: https://www.francemobilites.fr/ https://www.liberte.paris/

3.3 Využívání služeb zprostředkovatelů inovací

Vazby mezi začínajícími podniky nabízejícími inovativní řešení a inovativními malými a středními podniky na straně jedné a zadavateli veřejných zakázek na straně druhé jsou často slabé a nevznikají spontánně. Zprostředkovatelé inovací je mohou pomoci vybudovat nebo posílit.

Zprostředkovatelem inovací může být jakákoli instituce, která má potřebnou kapacitu a jejímž účelem je uvést vznikající inovace do souladu s určitou potřebou na straně poptávky. Zprostředkovatel může být součástí celkového životního cyklu inovací a hnací silou zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení. Může se aktivně podílet na předávání nápadů od potenciálních dodavatelů inovací na sítě potenciálních zadavatelů veřejných zakázek na inovativní řešení, ať už jde o města, nemocnice, orgány civilní ochrany, nebo jakéhokoli jiného relevantního zadavatele veřejných zakázek. A může naopak informovat příslušné odvětví o potřebách zadavatelů veřejných zakázek. Zprostředkovatelé inovací mohou také usnadňovat vypracování inovativních nápadů pro konkrétní zadávací řízení veřejných zakázek.

Mezi jejich úkoly mohou patřit takové činnosti jako:

— poskytování poradenství zadavatelům veřejných zakázek ohledně toho, jak mají definovat své potřeby, které by mohly být potenciálně uspokojeny prostřednictvím zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení,

— sdružování zadavatelů veřejných zakázek, kteří se zajímají o zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, do sítí, jejichž účelem je sdílet znalosti, vyměňovat si osvědčené postupy a komunikovat s trhem (např. tržní konzultace nebo společný závazek budoucího zadání zakázky na inovativní řešení),

— vyhledávání slibných inovativních řešení, která jsou vhodná pro uspokojení potřeb zadavatelů veřejných zakázek. Taková řešení mají obvykle potenciál uvedení na trh a rozšíření spíše přelomových nežli přírůstkových inovací.

V závislosti na jejich obchodním modelu mohou také usnadnit přístup k financování a pomáhat při správě práv duševního vlastnictví.

Zprostředkovatelé inovací by neměli působit jako prodejci, kteří nabízejí zadavatelům veřejných zakázek nevyžádané návrhy, a nejsou ani subjektem, který by nahrazoval zadavatele veřejných zakázek. Zadavatelé veřejných zakázek zůstávají zodpovědní za to, že celý postup – od navázání styku s trhem před zadáním zakázky až po samotnou realizaci zadávacího řízení (32) – bude otevřený, transparentní a nediskriminační.

PŘÍKLAD ZPROSTŘEDKOVÁNÍ INOVACÍ V EVROPĚ: TekesMatch ve Finsku Nedávná finská inovace TekesMatch je software pro „hledání sémantické shody“, který během několika minut vyhledá vzájemně si vyhovující investory a inovátory. Nežli byl tento inovativní nástroj zaveden do praxe, trvalo provedení tohoto úkolu tři týdny. TekesMatch byl vynalezen za pomoci soutěže o návrh a tzv. hackathonu. Usnadnění investic pomocí tohoto typu softwaru otevírá obrovské možnosti pro růst začínajících podniků. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: http://www.aalto.fi/en/current/news/2017-03-06/ https://www.twobirds.com/en/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch Rakouská platforma pro vyhledávání vhodných zadavatelů a dodavatelů Úkolem centra kompetencí pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení v Rakousku (IÖB-Servicestelle) je „vybudovat most mezi zadavateli veřejných zakázek a dodavateli“. V zájmu usnadnění tohoto úkolu centrum IÖB-Servicestelle úspěšně spustilo digitální platformu, kterou stále častěji využívají zadavatelé veřejných zakázek v rámci svých běžných činností v oblasti průzkumu trhu. Platforma nabízí informace, včetně kontaktních údajů, o široké škále různých inovativních výrobků a služeb, které hodnotí nezávislí odborníci a jež jsou připraveny k použití ve veřejném sektoru. Platforma poskytuje zadavatelům veřejných zakázek rovněž možnost zveřejňovat své nejnovější úkoly, aby mohli na trhu konzultovat nové myšlenky a koncepce. V roce 2018 bylo na platformě uvedeno více než 100 inovativních řešení v kategoriích produktů, jako jsou IT, energetika, mobilita, správa zařízení nebo zdravotnictví, jež dodavatelům umožňovala kontaktovat zadavatele veřejných zakázek. Od té doby zveřejnilo více než tucet zadavatelů veřejných zakázek výzvy, jimž čelí v oblastech, jako je automatizace, marketing a styk s veřejností, senzorové technologie a správa zařízení. Tito zadavatelé veřejných zakázek obdrželi prostřednictvím platformy více než 230 různých nápadů z trhu. Podrobnosti jsou k dispozici na adrese: www.innovationspartnerschaft.at Evropský pilotní projekt služeb zprostředkovatelů inovací (33) Cílem projektu je vytvořit model pro zprostředkovatele pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, který propojí zadavatele veřejných zakázek, dodavatele inovací (se zvláštním zaměřením na malé a střední podniky a začínající podniky), investory a výzkumné pracovníky za účelem usnadnit zadávání zakázek na inovativní zboží a služby. V roce 2018 byla zveřejněna výzva k předkládání návrhů s cílem prozkoumat vytvoření zprostředkovatele pro z