Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. května 2010 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí jeho rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2008, Oddíl III – Komise a výkonné agentury



Úřední věstník L 252 , 25/09/2010 S. 39 - 81



Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. května 2010 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí jeho rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2008, Oddíl III – Komise a výkonné agentury EVROPSKÝ PARLAMENT, s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2008 [1], s ohledem na roční účetní závěrku Evropských společenství za rozpočtový rok 2008 – svazek I (SEK(2009) 1089 – C7-0172/2009) [2], s ohledem na výroční zprávu Komise Evropskému parlamentu o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2007 (KOM(2009) 526) a na pracovní dokument útvarů Komise připojený k této zprávě (SEK(2009) 1427), s ohledem na sdělení Komise s názvem "Shrnutí výsledků práce Komise za rok 2008" (KOM(2009) 256), s ohledem na výroční zprávu Komise pro orgán příslušný pro udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2008 (KOM(2009) 419) a na pracovní dokument útvarů Komise připojený k této zprávě (SEK(2009) 1102), s ohledem na zprávu Komise k odpovědím členských států na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2008 (SEK(2010) 1 78 a SEK(2010) 196), s ohledem na Zelenou knihu o evropské iniciativě pro transparentnost, kterou přijala Komise dne 3. května 2006 (KOM(2006) 194), s ohledem na stanovisko Účetního dvora č. 2/2004 k modelu "jednotného auditu" (a návrhu rámcového řešení vnitřní kontroly ve Společenství) [3], s ohledem na sdělení Komise o plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2005) 252), s ohledem na akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2006) 9), na zprávu Komise o akčním plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2008) 110) a na pracovní dokument útvarů Komise připojený k této zprávě (SEK(2008) 259), s ohledem na zprávu o dopadu akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2009) 43), s ohledem na stanovisko Účetního dvora č. 6/2007 k ročním shrnutím členských států, prohlášením členských států a auditu prostředků EU vnitrostátními kontrolními orgány [4], s ohledem na akční plán Komise na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření (KOM(2008) 97) a na prozatímní zprávu o krocích navazujících na tento akční plán (SEK(2009) 1463), s ohledem na zprávu Komise o pokroku Bulharska v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování (KOM(2009) 402) a na podpůrný dokument připojený k této zprávě (SEK(2009) 1074), s ohledem na zprávu Komise o pokroku Rumunska v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování (KOM(2009) 401) a na podpůrný dokument připojený k této zprávě (SEK(2009) 1073), s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2008, spolu s odpověďmi orgánů [5], a na zvláštní zprávy Účetního dvora, s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účtů a legalitě a správnosti uskutečněných operací předkládané Účetním dvorem podle článku 248 Smlouvy o ES [6], s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 o společné dohodě o koncepci přijatelného rizika výskytu chyb (KOM(2008) 866) a na pracovní dokument útvarů Komise připojený k tomuto sdělení (SEK(2008) 3054), s ohledem na doporučení Rady ze dne 16. února 2010 o absolutoriu, které má být uděleno Komisi za plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2008 (5826/2010 – C7-0054/2010), s ohledem na doporučení Rady ze dne 16. února 2010 o absolutoriu, které má být uděleno výkonným agenturám za plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2008 (5828/2010 – C7-0055/2010), s ohledem na články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES, články 317, 318 a 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a články 179a a 180b Smlouvy o Euratomu, s ohledem na mezinárodní auditorské standardy a na mezinárodní účetní standardy, zejména na standardy vztahující se na veřejný sektor, s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a zejména na články 55, 145, 146 a 147 tohoto nařízení [7], s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství [8], a zejména na čl. 14 odst. 2 a 3 tohoto nařízení, s ohledem na článek 76 a přílohu VI jednacího řádu, s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanoviska ostatních dotčených výborů (A7-0099/2010), A. vzhledem k tomu, že článek 317 Smlouvy o fungování EU stanoví, že odpovědnost za plnění rozpočtu Unie náleží Komisi, a to ve spolupráci s členskými státy, které spolupracují s Komisí, aby zajistily využití rozpočtových prostředků v souladu se zásadami řádného finančního řízení, B. vzhledem k tomu, že čl. 287 odst. 1 Smlouvy o fungování EU ukládá Účetnímu dvoru povinnost předkládat Parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, a dodává, že toto prohlášení může být doplněno zvláštními hodnoceními ke každé hlavní oblasti činnosti Unie, C. vzhledem k tomu, že pro provádění hlavních politik EU je charakteristické "sdílené řízení" rozpočtových prostředků Společenství ze strany Komise a členských států, v jehož rámci spravují 80 % výdajů Společenství členské státy, D. vzhledem k tomu, že zlepšení finančního řízení v Unii musí být podpořeno přísným sledováním pokroku v Komisi a ve členských státech a že by členské státy měly převzít odpovědnost za řízení prostředků EU a zajistit dokončení integrovaného rámce vnitřní kontroly s cílem získat pozitivní prohlášení o věrohodnosti (DAS), E. vzhledem k tomu, že ve svých posledních pěti každoročních usneseních o udělení absolutoria Parlament upozorňoval na naléhavou potřebu zavést vnitrostátní prohlášení na příslušné politické úrovni, jež by se týkala veškerých prostředků EU v rámci sdíleného řízení, aby tak každý členský stát převzal odpovědnost za řízení prostředků EU, které obdržel, F. vzhledem k tomu, že provádění bodu 44 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IID) [9] a čl. 53b odst. 3 finančního nařízení týkajícího se ročních shrnutí auditů a dostupných prohlášení by mělo představovat značný příspěvek ke zlepšování řízení rozpočtu EU, G. vzhledem k tomu, že Účetní dvůr ve svém výše uvedeném stanovisku č. 6/2007 také zdůrazňuje, že vnitrostátní prohlášení lze považovat za nový prvek vnitřní kontroly prostředků EU a že by mohlo stimulovat zvýšenou kontrolu prostředků EU v oblastech sdíleného řízení, H. vzhledem k tomu, že práce parlamentního Výboru pro rozpočtovou kontrolu obecně a konkrétně pak postup udělování absolutoria představují součást procesu usilujícího o plnou odpovědnost Komise jako celku i jednotlivých členů Komise a dalších relevantních aktérů, z nichž nejdůležitější jsou členské státy, za finanční řízení v EU v souladu se Smlouvou o fungování EU, a proto vytvářejí pevnější základ pro rozhodování, I. vzhledem k tomu, že Rozpočtový výbor Parlamentu by měl výsledky udělování absolutoria za rok 2008 a vydaná doporučení náležitě zohlednit během následujícího rozpočtového procesu, J. vzhledem k tomu, že doporučení Rady k udělení absolutoria by měla ve snaze sloužit konstruktivnímu účelu usilovat o posílení reformních snah a odpovědnosti členských států za nápravu problémů, které Účetní dvůr zjistil, a zajistit lepší finanční řízení v Evropské unii, K. vzhledem k tomu, že stávající harmonogram udělování absolutoria je příliš dlouhý vzhledem k nutnosti co nejrychleji provést nápravná opatření a reformy požadované Evropským parlamentem v rámci jeho kontrolní pravomoci; vzhledem k tomu, že roční účetní závěrka musí být vypracována před koncem prvního čtvrtletí roku následujícího po kontrolovaném účetním období, aby Účetní dvůr mohl předložit svou zprávu do konce druhého čtvrtletí roku následujícího po kontrolovaném účetním období; L. vzhledem k tomu, že článek 83 nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968, kterým se stanoví služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto společenství [10], stanoví, že důchody jsou vypláceny z rozpočtu a že vyplácení těchto prostředků společně zaručují členské státy podle klíče stanoveného pro financování těchto výdajů; vzhledem k tomu, že zaměstnanci přispívají do souhrnného rozpočtu poměrnou částí svého platu, aby se podíleli na financování systému důchodového zabezpečení, M. vzhledem k tomu, že článek 83 nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 zavádí společnou záruku členských států, což znamená, že tuto záruku je možné využít v případě selhání jednoho nebo více členských států, a lze z toho vyvodit, že Unie může tento nárok uplatňovat vůči těm členským státům, které tento závazek přijaly, HORIZONTÁLNÍ OTÁZKY Obecné problémy a cíle, jichž má být dosaženo 1. je na začátku nového funkčního období Komise i nadále znepokojen nahromaděnými problémy po předchozí Komisi, konkrétně: - přetrvávající vysokou mírou chyb při platbách, - pomalostí při zpětném vymáhání nesprávně vyplacených prostředků a - převody nevyčerpaných prostředků, které dosahují nebývalé výše; 2. vítá první známky kolegiálního přístupu ze strany nové Komise, které se projevily v tom, jak se komisaři László Andor, Johannes Hahn a Algirdas Šemeta zapojili do diskusí s parlamentním Výborem pro rozpočtovou kontrolu Parlamentu, a očekává rozhodné prohlášení komisařů Janusze Lewandowského a Algirdase Šemety s příslibem praktických kroků v následujících oblastech: prohlášení členských států o věrohodnosti účtů, návrh přijatelného rizika výskytu chyb, zjednodušení a transparentnost a svěřenecké fondy pokrývající vnější akce, a je dále přesvědčen, že jsou potřebná další opatření v oblasti finančních oprav a zpětného vymáhání částek a v oblasti systému vnitřní kontroly; 3. je přesvědčen, že chyby ve výdajích omezují účinnost při dosahování politických cílů EU, a znovu opakuje, že skupiny politik s mírou chyb nižší než 2 % tvoří stále jen 47 % rozpočtu EU, což představuje za léta 2005 až 2008 nárůst o pouhých 9 %; domnívá se, že tato míra meziročního zlepšení je stále nedostatečná, a zdůrazňuje, že navzdory některým zlepšením přetrvává míra chyb přesahující 5 % v některých skupinách politik, které tvoří 31 % rozpočtu, a míra chyb mezi 2 % a 5 % u dalších skupin politik tvořících 22 % rozpočtu; 4. vyzývá Komisi, aby připravila a předložila Parlamentu novou Agendu pro období od roku 2010 dále, v níž se zaváže k tomu, že zrychlí snižování míry chyb tak, aby zajistila, aby do roku 2014 mohl dát Účetní dvůr "zelenou" dalším 20 % rozpočtu, a že provede prozatímní změny, které požaduje Účetní dvůr, a to ve formě nové metodiky, která odhalí specifické míry chyb v rozpočtové kapitole Soudržnost, a bude rozlišovat mezi platbami provedenými na základě právních předpisů na období 2000–2006 a na období 2007–2013; domnívá se, že dosažení tohoto cíle je nezbytné pro to, aby se v budoucnu výdaje EU plně zhodnotily a nastal pokrok ve snaze o získání pozitivního DAS; 5. žádá předsedu Komise, aby informoval Parlament o způsobu, jakým hodlá Komise zvýšit koordinovanost své činnosti s cílem vyřešit přetrvávající nedostatky finančních systémů a výrazně snížit míru chyb, jak je uvedeno výše; Spolehlivost účetnictví a legalita uskutečněných operací 6. s uspokojením bere na vědomí pozitivní stanovisko Účetního dvora, pokud jde o spolehlivost roční účetní závěrky, a jeho výrok, že účetní závěrka ve všech významných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Společenství k 31. prosinci 2008 a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok; 7. považuje za anomálii, aby byla v roční účetní závěrce uvedena záporná hodnota čistých aktiv ve výši 51400000000 EUR, a klade si otázku, zda by částky, jejichž úhrada bude požadována od členských států, neměly být v závěrce uvedeny jako pohledávky, neboť se jedná o spolehlivý závazek týkající se důchodů zaměstnanců, jejichž výše je odhadována na 37000000000 EUR; bere na vědomí vysvětlení, která podal účetní Komise a z nichž vyplývá, že byly náležitě uplatněny mezinárodní účetní standardy vztahující se na veřejný sektor; navrhuje, aby byla zvážena možnost vytvořit penzijní fond Společenství, který by umožnil externalizovat tyto finanční závazky vůči zaměstnancům; 8. vyjadřuje však znepokojení v souvislosti s připomínkami Účetního dvora týkajícími se nedostatků zjištěných u některých subjektů a generálních ředitelství v účetním systému u faktur/výkazů nákladů a předběžného financování – tyto nedostatky ohrožují kvalitu finančních informací; 9. vítá výrok "bez výhrad", který Účetní dvůr vydal v souvislosti s příjmy, se závazky u všech skupin politik a s platbami, na nichž se zakládá účetní závěrka, u skupin politik "vzdělávání a občanství" a "správní a jiné výdaje", které jsou ve všech významných ohledech legální a správné; 10. žádá Účetní dvůr, aby pro příští absolutorium poskytl prohlášení o legalitě a správnosti uskutečněných operací v souladu s čl. 287 odst. 1 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování EU, a to stejným způsobem, jak to činí u věrohodnosti účtů; 11. vítá úsilí Komise prosazovat a uplatňovat zdokonalené postupy kontroly a řízení, které povedou ke zlepšení ve srovnání s předchozími lety, pokud jde o snížení míry chyb zjištěné Účetním dvorem u uskutečněných operací v některých výdajových oblastech (v oblastech politiky "zemědělství a přírodní zdroje", "výzkum, energie a doprava" a "vzdělávání a občanství"); 12. lituje skutečnosti, že výhrady stále obsahuje (tj. je negativní) DAS týkající se velice důležitých oblastí výdajů Společenství v rozpočtu na rozpočtový rok 2008 (rozvoj venkova, strukturální opatření, výzkum, energie a doprava, vnější vztahy na úrovni prováděcích organizací a rozšíření), ve kterých platby stále ve značném rozsahu vykazují významné chyby; 13. uznává, že Komise ve svém sdělení o dopadu akčního plánu na posílení její kontrolní úlohy v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření uvádí, že kroky nastíněné v tomto sdělení již byly dokončeny; konstatuje, že z předběžných výsledků vyplývá, že v období 2007 až 2013 má činit míra chyb přibližně 5 %; očekává však, že z uvedených opatření bude mít větší prospěch politika soudržnosti, v níž stále přetrvávají velmi značné problémy, a to i přes pokrok, kterého Komise dosáhla ve snaze o účinnější využívání prostředků EU a větší účinnost celkového mechanismu kontroly; 14. podobně se domnívá, že v oblastech "rozvoj, energie a doprava" a "vnější pomoc, rozvoj a rozšíření" by akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly již měl přinášet prospěch a že by Komise měla být schopna poskytnout řadu ukazatelů a popisných prvků pro měření dopadu tohoto akčního plánu; 15. bere však na vědomí připomínku Účetního dvora, že zatím nelze určit, zda měl akční plán měřitelný dopad na systémy dohledu a kontroly, a tedy v konečném důsledku na správnost operací (bod 2.28 výroční zprávy za rok 2008), a naléhavě žádá Komisi, aby přijala odpovídající opatření s cílem zajistit, aby pro udělování absolutoria na rok 2009 byly k dispozici ukazatele umožňující měřit dopady daného akčního plánu; 16. žádá Komisi, aby předložila návrhy na zkrácení lhůt v rámci postupu udělování absolutoria tak, aby se hlasování v plénu mohlo konat v roce následujícím po kontrolovaném rozpočtovém roce; Informace a rámec DAS 17. vítá práci, kterou Účetní dvůr odvedl ve snaze vyjasnit metodu DAS, pokud jde o faktory, které přispívají k neustálému zvyšování účinnosti a účelnosti kontrolních systémů z roku na rok v jednotlivých odvětvích a ke kvalitě konkrétních částí zprávy Účetního dvora, a žádá jej, aby o tom Parlament i nadále pravidelně informoval; 18. domnívá se, že to, že Účetní dvůr každoročně od vstupu Maastrichtské smlouvy v platnost posuzuje, jak Komise spravuje prostředky EU, se ukázalo jako užitečný nástroj pro zlepšování hospodaření s těmito prostředky, a uznává, že Komise vyvinula velké úsilí, aby se toto hospodaření zlepšilo; žádá však členské státy, aby projevily větší odhodlání, pokud jde o zlepšení vynakládání finančních prostředků; 19. poukazuje na zlepšení, ke kterému došlo od vstupu Niceské smlouvy v platnost, protože prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací může být doplněno zvláštními hodnoceními ke každé hlavní oblasti činnosti Unie (podle nynějšího čl. 287 odst. 1 Smlouvy o fungování EU); 20. domnívá se však také, že s pouhým tímto jediným celkovým a ročním posouzením nelze přesně zachytit složitou strukturu financí Evropských společenství, a dále se domnívá, že bude-li pokračovat stav, že toto výroční posouzení je po 15 po sobě následujících let nepřetržitě negativní, může to mít nepříznivou odezvu mezi občany, kteří nechápou, proč Účetní dvůr neustále vydává negativní stanovisko; Revize Smluv: reforma DAS 21. poznamenává, že podle čl. 48 odst. 2 Smlouvy o EU, ve znění Lisabonské smlouvy, má Parlament posílenou úlohu v postupu revize Smluv, má totiž právo iniciativy v tom smyslu, že může předkládat Radě návrhy na změnu Smluv, tj. i v případě prohlášení o věrohodnosti; 22. vyzývá k úvaze o tom, zda by bylo možné a účelné mít v budoucnu samostatná prohlášení o věrohodnosti zpracovaná pro jednotlivé oblasti/oblasti politiky i pro jednotlivé víceleté programy, aby si tímto způsobem lépe odpovídaly metodika Účetního dvora a víceletá povaha financí Evropských společenství vyznačující se členěním na řadu oblastí; 23. poznamenává, že Komise soustavně prohlašuje, že z "víceleté povahy" dotčených výdajů vyplývá, že většinu chyb lze odhalit a napravit před ukončením příslušných programů; dále poznamenává, že Účetní dvůr zastává názor, že v současnosti není k dispozici dostatek informací, které by toto tvrzení podpořily; Rozpočtové řízení 24. je znepokojen tím, že nerealizované rozpočtové závazky (tj. nevyužité závazky přenesené za účelem pokrytí budoucích výdajů), zejména u víceletých programů, se v roce 2008 zvýšily o 16,4 miliardy EUR (tj. o 11,8 %) na 155 miliard EUR (bod 3.9 výroční zprávy za rok 2008), i když připouští, že tento stav je v některých případech důsledkem zpoždění v počáteční fázi nových programů, zatímco v jiných případech je výsledkem nedostatků v postupu rozpočtového plánování; je znepokojen tím, že nevyužité prostředky každoročně představují promarněnou příležitost z hlediska uskutečňování politik a programů EU; 25. bere však na vědomí, že i když nerealizované rozpočtové závazky u rozlišených výdajů zůstávají na velmi vysoké úrovni a přesahují celkové rozpočtové prostředky na závazky na rok 2008, Účetní dvůr také upozorňuje, že většina nerealizovaných rozpočtových závazků je však nyní z roku 2007 a 2008, a týká se tak současného finančního rámce (bod 3.15 výroční zprávy za rok 2008); 26. vítá skutečnost, že automatickým zrušením závazků by se mělo předejít problémům v současném rozpočtovém období, je však i nadále znepokojen tím, že nejvyšší podíl nerealizovaných rozpočtových závazků (tzv. RAL) je v oblasti soudržnosti a souvisí s tím, že v této oblasti neexistoval postup zrušení závazků pro období 2000–2006; 27. žádá členské státy, aby zbývající dokumenty související s prohlášením o shodě systémů řízení a kontroly předložily co nejdříve a v náležité kvalitě, aby se tak zabránilo dalším prodlením s průběžnými platbami a dalšímu nárůstu nerealizovaných rozpočtových závazků; 28. vyzývá Komisi, aby předložila Parlamentu přehled rozpočtové podpory poskytnuté v letech 2005 až 2009 podle jednotlivých zemí a podle jednotlivých fondů; Zpětné vymáhání nesprávně vyplacených prostředků 29. konstatuje určitá zlepšení ve zpětném vymáhání prostředků, je nicméně i nadále znepokojen problémy, pokud jde o zpětné vymáhání finančních prostředků Společenství, které byly nesprávně vyplaceny, a nízkou kvalitou poskytnutých informací o mechanismech oprav uplatňovaných na úrovni členských států; upozorňuje na naléhavou potřebu usilovat o zpětné vymáhání veškerých nesprávně vyplacených prostředků; 30. vítá informace, které Komise poskytla o finančních opravách, rozepsané podle jednotlivých členských států až do září 2009, je však znepokojen tím, že roční povaha zprávy Účetního dvora nejde dobře dohromady se souhrnnými údaji poskytovanými Komisí, a úplné posouzení výkonnosti za jeden zkoumaný rok, tj. 2008, tudíž není možné; 31. žádá Komisi, aby zlepšila účinnost a účelnost systémů pro zpětné vymáhání částek z víceletých programů, a to i na úrovni členských států, a aby sdružila údaje o zpětném vymáhání částek a o finančních opravách s cílem poskytnout spolehlivé a srovnatelné číselné údaje o různých oblastech politiky a o způsobech správy finančních prostředků; žádá Komisi, aby učinila odkaz na Parlament v poznámkách k roční závěrce, aby tak umožnila celkový přehled; 32. žádá Komisi, aby předložila úplné a spolehlivé číselné údaje o finančních opravách, a zejména o zpětném vymáhání prostředků, a to s uvedením příslušného členského státu, přesné rozpočtové položky a rok, ke kterému se jednotlivé zpětně vymáhané částky vztahují (jak bylo uvedeno již ve zprávě o udělení absolutoria za rok 2006 [11]), a to vzhledem k tomu, že jakákoli jiná forma předkládání údajů neumožňuje zevrubnou kontrolu; 33. připomíná svůj požadavek, aby Komise pro každý evropský fond každoročně vypracovala klasifikační tabulku s uvedením zjištěné míry chyb – a to jak včetně zohlednění dopadů opravných mechanismů, tak i bez nich – a aby ji předala Parlamentu aktivním, transparentním a snadno přístupným způsobem; 34. vyzývá Účetní dvůr, aby vyjádřil k tomuto seznamu připomínky na základě svých vlastních zjištění; Pozastavení plateb 35. upozorňuje na význam rozhodnutí a opatření k zajištění konečné nápravy s cílem vyloučit z financování EU výdaje, které nebyly provedeny v souladu s právními předpisy EU, a znovu požaduje přesné uvádění rozpočtového okruhu a roku, jehož se zpětné vymáhání jednotlivých částek týká; 36. ujišťuje Komisi, že ji plně podporuje v důsledném uplatňování právních předpisů týkajících se pozastavování plateb, a vítá kroky, jež byly podniknuty s cílem nepřevádět prostředky do doby, než bude Komise mít absolutní záruku, že řídící a kontrolní systémy členského státu, který je příjemcem dotčených prostředků, jsou spolehlivé; 37. upozorňuje na příklad Řecka, kde výrazné finanční opravy na základě rozhodnutí Komise podle všeho vedly k lepší výkonnosti v některých oblastech; vyzývá Komisi, aby zjistila, o jaké oblasti jde, a připomíná, že integrovaný systém správy a kontroly (IACS) neposkytl žádné důkazy o tom, že by akční plán vytvořený a realizovaný řeckými orgány byl účinný (bod 2.5 výroční zprávy za rok 2008); 38. domnívá se, že pokud se budou opakovaně objevovat výhrady v souvislosti s výdajovými programy určitého členského státu, přispěje nátlakové opatření v podobě pozastavení plateb ke zvýšení úsilí členských států o řádné využívání prostředků EU, které obdržely; 39. vyzývá Komisi, aby zjednodušila pravidla a uplatňovala platné právní předpisy v oblasti pozastavení plateb, kdykoli to bude nutné, a pravidelně o těchto pozastavených platbách a výsledcích tohoto kroku informovala Parlament, Radu a Účetní dvůr; Roční shrnutí 40. je toho názoru, že roční shrnutí, která musí členské státy každoročně sestavit spolu s přehledem kontrol účtů a dostupných prohlášení v souladu s článkem 3 IID a čl. 53b odst. 3 finančního nařízení, by měly být prvním krokem k zavedení vnitrostátního prohlášení o řízení ve všech členských státech; 41. vítá prohlášení meziparlamentní konference o zlepšení vnitrostátní odpovědnosti za finanční prostředky EU, která se konala v Haagu ve dnech 28.– 29. ledna 2010, v němž se doporučuje zavádět nebo posilovat vnitrostátní politické nástroje s cílem zlepšit kontrolu a řízení výdajů hrazených z prostředků EU v členských státech, a také aby nástroje používané pro řízení finančních prostředků EU a odpovědnost, jako např. výroční zprávy, obsahovaly prvky společného rámce EU, které budou umožňovat srovnání a stanovení osvědčených postupů, stejně jako dosažení pokroku při zavádění vnitrostátních prohlášení o řízení; 42. zdůrazňuje, že při nadcházejícím přezkumu finančního nařízení je třeba posílit roli ročních shrnutí a zlepšit kvalitu, homogennost a srovnatelnost údajů poskytovaných členskými státy, aby byl zajištěn jejich přínos v oblasti kontroly prostředků EU; 43. vítá informace poskytnuté Parlamentu Komisí o ročních shrnutích, která obdržela v roce 2009, a žádá Komisi, aby zveřejňovala veškerá roční shrnutí všech členských států s cílem zvýšit transparentnost a veřejnou odpovědnost; vyzývá Komisi, aby na základě obdržených ročních shrnutí provedla analýzu silných a slabých stránek vnitrostátních systémů jednotlivých členských států v oblasti správy a kontroly prostředků EU; 44. domnívá se, že je nanejvýš důležité, aby Komise podala zprávu o kvalitě těchto ročních shrnutí a aby vytvořila přidanou hodnotu k tomuto procesu tím, že určí společné problémy, navrhne možná řešení nebo zjistí osvědčené postupy a využije těchto informací v rámci své kontrolní úlohy; 45. domnívá se, že by Parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru měla být ke konci roku 2010 předložena srovnávací analýza a měla by být brzy poté zveřejněna; 46. vyzývá Komisi, aby zajistila, aby obecné pokyny týkající se ročních shrnutí vyžadovaly od všech členských států jednotnou metodiku a analytický záběr; bere na vědomí záměr Komise revidovat své pokyny tak, aby se zjednodušily požadavky na vykazování a byly podány podrobnější pokyny pro osvědčené postupy; požaduje, aby Komise této příležitosti využila k tomu, aby do pokynů zahrnula i rámcový návod pro vnitrostátní prohlášení o řízení pro ty členské státy, které se rozhodnou tato prohlášení zavést, a aby vypracovala vlastní motivační přístup; Vnitrostátní prohlášení o řízení 47. vítá dobrovolné iniciativy Dánska, Nizozemska, Švédska a Spojeného království, které vypracovaly vnitrostátní prohlášení o řízení prostředků EU; všímá si však značných rozdílů mezi těmito čtyřmi vnitrostátními iniciativami; upřímně vítá dopis nizozemské a švédské vlády, který vyzývá Komisi, aby vydala pokyny týkající se vymezení klíčových hledisek vnitrostátních prohlášení, které by mohly rovněž sloužit jako cenný zdroj informací pro další členské státy; lituje skutečnosti, že navzdory těmto iniciativám většina ostatních členských států ještě takováto prohlášení nezavedla; 48. připomíná svůj požadavek na zavedení vnitrostátních prohlášení o řízení (v bodě 32 svého usnesení ze dne 23. dubna 2009 [12] připojeného k rozhodnutí o udělení absolutoria na rok 2007); 49. upozorňuje na první odstavec článku 317 Smlouvy o fungování EU (bývalý článek 274 Smlouvy o ES), který nyní stanoví, že Komise "plní rozpočet ve spolupráci s členskými státy", a je i nadále přesvědčen, že pokrokem v tomto směru bude podávání vnitrostátních prohlášení o řízení týkajících se veškerých prostředků EU v rámci sdíleného řízení, jak Parlament požadoval ve svých posledních pěti každoročních usneseních o udělení absolutoria; 50. poukazuje na druhý pododstavec článku 317 Smlouvy o fungování EU, který ukládá členským státům určité – zatím neupřesněné – povinnosti kontroly a auditu při plnění rozpočtu, jakož i z toho vyplývající odpovědnosti; žádá Komisi, aby využila nového znění článku 317 k co nejrychlejšímu zavedení povinných vnitrostátních prohlášení o řízení; odkazuje také na článek 291 Smlouvy o fungování EU, který dává Komisi nové nástroje k zajištění stejného a jednotného provedení právně závazných aktů Unie; 51. vyzývá Komisi, aby v rámci přezkumu finančního nařízení navrhla povinnost členských států vydávat vnitrostátní prohlášení o řízení podepsaná na příslušné politické úrovni a osvědčená jejich nejvyššími vnitrostátními orgány kontroly účetnictví, a to jako prostředek úlevy od administrativního břemene a zlepšení správy prostředků v rámci sdíleného řízení; 52. žádá, aby podle čl. 287 odst. 3 Smlouvy o fungování EU byla ve věci kontrol v rámci sdíleného řízení posílena spolupráce mezi vnitrostátními orgány kontroly účetnictví a Účetním dvorem; 53. navrhuje, aby vnitrostátní orgány kontroly účetnictví jako nezávislí externí auditoři vydávaly v souladu s mezinárodními auditorskými standardy vnitrostátní auditorská osvědčení o řízení prostředků EU, která by byla základem vnitrostátních prohlášení o řízení; vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnost úpravy a přizpůsobení harmonogramu udělování absolutoria tak, aby umožňoval včasné provedení auditů těchto vnitrostátních prohlášení o řízení ze strany (vnitrostátních) externích auditorů; 54. je hluboce znepokojen prokázaným manipulováním s finančními statistikami a daňovými úniky, k nimž docházelo v Řecku; zjišťuje, že se v celé tamní státní správě všeobecně rozšířila korupce ve veřejném sektoru, jak přiznal předseda řecké vlády; upozorňuje na značné finanční dopady této situace v podobě nákladů, které zatěžují rozpočet Řecka; žádá Komisi, aby přednostně vyšetřila okolnosti, za nichž mohla po tak dlouhou dobu dostávat a fakticky přijímat nepravdivé makroekonomické údaje; Systém vnitřní kontroly v Komisi Akční plán na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly 55. vyjadřuje své znepokojení nad opakovanou kritikou Účetního dvora týkající se nedostatečné kvality kontrol prováděných v členských státech a podle jeho mínění škodí pověsti EU, mohou-li jednotlivé členské státy uplatňovat různé standardy kontroly; 56. i přes postupné zlepšování DAS od roku 2003 (v roce 2008 vyslovil Účetní dvůr pozitivní stanovisko auditora k 56 % výdajů oproti 6 % v roce 2003) je i nadále znepokojen konstatováním Účetního dvora, že zatím nelze určit, zda měl akční plán měřitelný dopad na systémy dohledu a kontroly, a že Komise není schopna prokázat, že její opatření na zlepšení systémů dohledu a kontroly účelně zmírňují riziko vzniku chyb v některých rozpočtových oblastech (body 2.28 a 2.33 výroční zprávy za rok 2008); 57. žádá Komisi, aby i nadále pravidelně předkládala hodnocení integrovaného systému vnitřní kontroly, a požaduje, aby výroční zprávy o činnosti a souhrnné zprávy podávaly ještě přesnější a podrobnější informace o fungování systémů oddělení Komise a členských států v oblasti sdíleného řízení, jak už to v současnosti činí generální ředitelství Komise pro regionální politiku ve své výroční zprávě o činnosti; Analýza stávající rovnováhy mezi provozními výdaji a náklady na systém kontroly prostředků EU 58. upozorňuje v této souvislosti na význam opatření č. 10 výše uvedeného akčního plánu, které navrhuje provést "analýzu nákladů na kontrolu", neboť "je nutné nalézt vhodnou rovnováhu mezi náklady na kontrolu a přínosy těchto kontrol"; 59. žádá Komisi, aby v roce 2010 provedla úplnější a podrobnější hodnocení nákladů na zdroje, které jsou vyčleněny na kontrolní systémy v oblastech "výzkum, energie a doprava", "rozvoj venkova", "vnější pomoc" a "správní výdaje", jak to požadoval Parlament ve svých předchozích usneseních připojených k rozhodnutí o udělení absolutoria; 60. je přesvědčen, že toto hodnocení bude klíčovým nástrojem pro posouzení, jakých zlepšení lze v budoucnu dosáhnout a s jakými náklady, jak doporučuje Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2008 (bod 2.35 písm. a)), a pro dosažení pokroku v otázce přijatelného rizika výskytu chyb; Přijatelné riziko výskytu chyb 61. bere na vědomí výše uvedené sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 o společné dohodě o koncepci přijatelného rizika výskytu chyb jakožto pevného metodologického základu, z něhož lze vycházet při ekonomické analýze přijatelné míry rizika; připomíná své pochybnosti ohledně údajů o nákladech na kontrolu poskytovaných členskými státy a žádá Komisi, aby aktualizovala a doplňovala údaje použité ve sdělení; vyzývá Komisi, aby řešila všechny slabiny a nedostatky, které zjistil Účetní dvůr, a zdůrazňuje především tyto: - stanovení možné míry přijatelného rizika výskytu chyb je pouze jedním z řady prvků, kterými je třeba se zabývat v zájmu zlepšení finančního řízení v Evropské unii; dalšími prvky jsou 1) lepší využívání stávajících systémů kontroly, 2) zvýšení obecně velmi nízkých nákladů na kontrolu, 3) zjednodušení a 4) soustředění, - kvalita dostupných informací v členských státech není v současné době dostatečná k tomu, aby mohla být základem pro stanovení a schválení přijatelného rizika výskytu chyb, - postoj Rady k této otázce není znám; 62. žádá Komisi, aby vypracovala podrobnou analýzu nedostatků a slabin, které zjistil Účetní dvůr [13], zejména pokud jde o kvalitu údajů poskytovaných členskými státy; 63. připomíná opatření č. 4 výše uvedeného akčního plánu, které v souladu s doporučeními Parlamentu navrhuje zahájit "interinstitucionální dialog o přípustných rizicích uskutečněných operací"; konstatuje nicméně, že s prováděním tohoto opatření se sotva začalo; 64. domnívá se proto, že by Komise v zájmu dodržování zásady proporcionality a zásady efektivity nákladů (tj. odpovídající návratnosti vynaložených prostředků) kontrolních systémů měla zhodnotit poměr mezi zdroji, které má k dispozici pro každou jednotlivou politiku, na jedné straně a částí těchto zdrojů, kterou využívá na kontrolní systémy, v členění podle jednotlivých oblastí výdajů, na straně druhé; 65. žádá Komisi, aby stanovila oblasti s vysokou politickou citlivostí (s vysokým rizikem poškození dobré pověsti), v nichž by měl být zvolen kvalitativní (nikoli ekonomický) přístup k mírám chyb; 66. domnívá se, že při stanovování přijatelné míry chyb by měl být rovněž vzat v úvahu objem prostředků Unie, které jsou v důsledku chyb ohroženy; 67. je také přesvědčen, že stávající poměr nákladů a výnosů mezi zdroji vyčleněnými na kontrolní činnosti a výsledky těchto kontrol by měly být základním prvkem, který by měl mít Účetní dvůr na zřeteli při vydávání DAS; 68. lituje, že Komise vynakládá větší úsilí na to, aby přesvědčila Parlament o potřebě zavést koncept "přijatelného rizika výskytu chyb", než na to, aby přesvědčila členské státy o potřebě povinných vnitrostátních prohlášení o řízení; Zjednodušení 69. zdůrazňuje, že kontrolní systémy odrážejí složitost předpisů a pravidel na různých úrovních, které se někdy překrývají; naléhavě proto vyzývá Komisi, aby urychlila své kroky ve snaze o zjednodušení a plně do tohoto procesu zapojila Parlament, a žádá členské státy a regiony, aby vyvinuly odpovídající úsilí o dosažení tohoto cíle; Interinstitucionální rozprava o současném systému postupu udělování absolutoria 70. žádá Komisi, aby uspořádala interinstitucionální diskusi za účasti zástupců Rady, Komise, Účetního dvora a Parlamentu na nejvyšší úrovni v první fázi a ve druhé fázi za účasti zástupců členských států, vnitrostátních parlamentů a nejvyšších orgánů kontroly účetnictví s cílem zahájit komplexní rozpravu o současném systému postupu udělování absolutoria; 71. navrhuje přidělit během příštího rozpočtového procesu Komisi zdroje potřebné k uspořádání takové rozpravy; Politická a administrativní odpovědnost v Komisi Výroční zprávy o činnosti 72. lituje skutečnosti, že Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2008 znovu zdůraznil, že některé výroční zprávy o činnosti stále neobsahují dostatek podkladů pro prohlášení o věrohodnosti; žádá Účetní dvůr, aby zahrnul do jednotlivých kapitol výroční zprávy podrobnou analýzu příslušných výročních zpráv o činnosti; 73. se znepokojením konstatuje, že Účetní dvůr nadále nalézá slabiny ve fungování systémů dohledu a kontroly a v příslušných výhradách k jistotě vyjádřené v prohlášeních generálních ředitelů Komise, především co se týče jejich vlivu na prohlášení o věrohodnosti týkající se legality a správnosti uskutečněných operací, a připomíná členským státům a Komisi jejich povinnosti v této oblasti; Transparentnost a etika 74. trvá na tom, že veřejnost musí mít přístup k informacím o všech členech expertních a pracovních skupin, které spolupracují s Komisí, a ke zveřejněným informacím o všech příjemcích prostředků EU; 75. trvá na tom, že Komise musí být odpovědná za zajištění úplnosti, dohledatelnosti a srovnatelnosti údajů poskytnutých o příjemcích finančních prostředků EU, včetně podrobností o příjemcích a jejich projektech; 76. vítá skutečnost, že informace o příjemcích finanční podpory EU budou zveřejňovány ve větší míře na přístupné a přehledné internetové stránce, a požaduje vytvoření standardní struktury a podoby vnitrostátních, regionálních a mezinárodních internetových stránek přístupných z centrálního portálu; 77. opět zdůrazňuje, že je nezbytné provést revizi stávajícího kodexu chování členů Komise, aby se odstranily nedostatky jako: a) chybějící definice pojmu "střet zájmů", b) není stanoven postup v případě střetu zájmů, c) není jasno v otázce přijímání darů a pohoštění a d) neexistuje orgán, který by se zabýval stížnostmi a zbavoval předsedu (případné) povinnosti provádět hodnocení sebe sama; 78. očekává, že Komise zahájí konzultace s Parlamentem týkající se revize stávajícího kodexu chování členů Komise v duchu vzájemného souhlasu, kterého bylo dne 27. ledna 2010 dosaženo mezi předsedou Komise José Manuelem Barrosem a pracovní skupinou Parlamentu v otázce provedení revize rámcové dohody mezi Parlamentem a Komisí, a že přijme revidovanou verzi svého kodexu chování členů Komise nejpozději do srpna 2010, přičemž poznamenává, že tato revize měla být provedena ještě před jmenováním nové Komise; 79. připomíná, že je důležité zajistit absolutní transparentnost a publicitu, pokud jde o zaměstnance kabinetů členů Komise, kteří nebyli přijati do pracovního poměru v souladu se služebním řádem; 80. připomíná také, že závazný kodex chování členů Komise by měl zahrnovat nezbytná etická pravidla a hlavní zásady, jimiž se musí členové Komise řídit při výkonu své funkce, zejména při jmenování kolegů, a to zvláště ve svých kabinetech; 81. vyzývá Komisi, aby zajistila, aby byli všichni zaměstnanci dobře proškoleni a řádně informováni o svých povinnostech a právech stanovených v článcích 22a a 22b služebního řádu; Řízení a správní reforma 82. bere na vědomí mírné snížení počtu zaměstnanců, jejichž náplní práce je "administrativní podpora a koordinace" (z 31,8 % v roce 2007 na 30,9 % v roce 2009), což představuje jen malou část celkových režijních nákladů; opakuje své předchozí požadavky, aby byla přijata opatření s cílem dosáhnout v této oblasti 20 % podílu (bod 217 výše uvedeného usnesení ze dne 23. dubna 2009); 83. naléhavě žádá Komisi, aby společně s přípravnými dokumenty pro rozpočet na rok 2011 (dříve se jednalo o dokumenty vztahující se k předběžnému návrhu rozpočtu) předložila plán pracovních míst, v němž je uplatněno 3 % snížení v této oblasti jakožto první krok k dosažení 20 % úrovně na konci funkčního období druhé Barrosovy Komise; 84. vyzývá Komisi, aby před přepracováním služebního řádu úředníků a pracovního řádu ostatních zaměstnanců vypracovala a předložila alternativní metody úpravy platů úředníků a ostatních zaměstnanců na náležitém právním a účetním základě; domnívá se, že by tak měl vzniknout širší základ pro výpočet výše roční úpravy a k úpravě platů by docházelo rychleji, a tak by se v ní přiměřeněji promítal celkový hospodářský vývoj v členských státech; 85. vyzývá Komisi, aby posoudila, zda by se nevyplatilo zařazovat kandidáty do nástupní platové třídy podle jejich předpokladů k výkonu dané práce, a aby předložila návrhy na zařazení kvalifikovaných zaměstnanců do vyšších platových tříd; jako součást tohoto posouzení očekává zprávu o praktickém využití členů kabinetu po jejich odchodu z funkce a v souvislosti s podmínkami, které musí splňovat při nástupu na takové místo; 86. vyzývá Komisi, aby zaujala stanovisko k tomu, do jaké míry bylo skutečně dosaženo úspor, které byly plánovány při reformě služebního řádu v roce 2004, a to zejména s ohledem na zvýšení příspěvků úředníků a ostatních zaměstnanců v oblasti zdravotní péče a důchodů; 87. navrhuje, aby Komise rozdělila hierarchickou pravomoc mezi osoby, které odpovídají za účetnictví, a osoby, které jsou oprávněny převádět finanční prostředky podle obvyklých pravidel bezpečnosti v oblasti vnitřní kontroly při nakládání s finančními prostředky; Řízení agentur 88. připomíná svůj požadavek (body 254 a 255 výše uvedeného usnesení ze dne 23. dubna 2009) na vytvoření a uplatňování obecného systému řízení pro "regulační agentury" a na zavedení účinného monitorovacího systému agentur Unie; 89. v tomto ohledu zdůrazňuje, že přestože jsou některé agentury z právního hlediska nezávislé, Komise je i nadále odpovědná za plnění jejich rozpočtu (v souladu s čl. 317 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, články 54, 55 a 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 37 a čl. 41 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002); Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) 90. je znepokojen velkým počtem vyšetřování, která trvají déle než 9 měsíců, a tím, že jen v málo případech vyšetřovaných úřadem OLAF jsou přijímána následná opatření ve vnitrostátních soudních systémech, a domnívá se, že by mělo být provedeno hodnocení personálních zdrojů úřadu OLAF, aby se zjistilo, zda by vyšší počet zaměstnanců mohl přinést zlepšení ve dvou výše uvedených oblastech; 91. vítá závazný slib nové Komise ze dne 15. ledna 2010 co možná nejdříve odblokovat jednání v Radě o reformě úřadu OLAF a předložit nejpozději do července 2010 slíbený a dlouho očekávaný "diskusní dokument" Komise jako podklad pro jednání v Radě; 92. opakuje, že je nezbytné zohlednit postoj Parlamentu v prvním čtení ze dne 20. listopadu 2008 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) [14], a rád by znovu zdůraznil, že v zájmu zajištění toho, aby měl v budoucnu úřad OLAF dostatečně silné postavení, by bylo třeba, aby úřad zůstal v rámci Komise a zároveň si zachoval nezávislost; připomíná, že článek 317 Smlouvy o fungování EU klade větší odpovědnost na členské státy a podporuje tak trvalý požadavek Parlamentu, aby členské státy zlepšily svou spolupráci s úřadem OLAF; 93. rád by v brzké době obdržel návrh na zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO) ve smyslu článku 86 Smlouvy o fungování EU; rád by se podílel na jednáních o zřízení úřadu EPPO; 94. požaduje, aby Komise co nejdříve předložila svůj slíbený a dlouho očekávaný "diskusní dokument", a znovu připomíná důležitost postoje Parlamentu k tomuto tématu v prvním čtení ze dne 20. listopadu 2008; rád by znovu zdůraznil, že v zájmu zajištění toho, aby byl v budoucnu úřad OLAF dostatečně silný, by bylo třeba, aby úřad zůstal v rámci Komise a zároveň si zachoval nezávislost; zdůrazňuje své návrhy týkající se funkce generálního ředitele OLAF, které uvedl ve svém postoji k této věci, a žádá, aby jmenování úspěšného kandidáta proběhlo velmi rychle; je toho názoru, že toto výběrové řízení musí probíhat v interinstitucionálním rámci, který plně respektuje výsadní pravomoci Parlamentu; 95. znovu potvrzuje svůj postoj, že postup jmenování prozatímního generálního ředitele úřadu OLAF se musí obdobně řídit předpisy obsaženými v právním aktu, který je právním základem pro úřad OLAF, konkrétně ustanoveními článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) [15]; lituje toho, že Komise v tomto směru obecně uplatňuje služební řád, a je znepokojen tím, že tento přístup Komise může nepříznivě ovlivnit efektivnost úřadu OLAF; OTÁZKY TÝKAJÍCÍ SE JEDNOTLIVÝCH OBLASTÍ POLITIKY Příjmy 96. vítá skutečnost, že Účetní dvůr usoudil, že v souhrnu byla prohlášení členských států týkající se tradičních vlastních zdrojů, která byla zaslána Komisi, spolehlivá a bez zásadních chyb a že byly také správně vypočítány vlastní zdroje pocházející z DPH a vycházející z HND a Komise tyto prostředky řádně vybrala a zanesla do účtů Společenství; 97. se znepokojením bere na vědomí zprávu Komise o řeckých statistikách schodku veřejných financí a veřejného dluhu (KOM(2010) 1), která vzbuzuje vážné pochybnosti o spolehlivosti údajů poskytovaných řeckými orgány; vyzývá Komisi, aby vlastním šetřením ověřila platnost údajů dodaných za rok 2008 a potvrdila správnost a legalitu dodaných výpočtů a příspěvku do vlastních zdrojů; 98. žádá Komisi, aby předložila své plány, jak bude v budoucnu postupovat při operacích s řeckou státní správou; zdůrazňuje, že pracovníci, kteří se podílejí na správě evropských fondů, musí být vyňati z úsporných opatření s cílem zajistit zachování a integritu řídících struktur; 99. konstatuje však, že pokud jde o vlastní zdroje vycházející z DPH, výhrady vyslovené již v roce 1989 jsou nadále platné, a žádá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy pokračovala ve své snaze zajistit, aby byly vytýkané nedostatky v přiměřené době odstraněny; 100. žádá Komisi, aby ve věci vlastních příjmů vycházejících z HND postupovala podle doporučení Účetního dvora uvedeného v bodě 4.36 výroční zprávy za rok 2008 a sdělila Parlamentu podrobnosti o pokroku dosaženém při uplatňování přímého ověřování a posuzování dozorčích a kontrolních systémů vnitrostátních statistických úřadů v členských státech; Společná zemědělská politika 101. vítá pozitivní hodnocení Účetního dvora, který na základě své kontrolní činnosti dospěl k závěru, že s výjimkou oblasti rozvoje venkova se v platbách za rok končící 31. prosincem 2008 v rámci skupiny politik "zemědělství a přírodní zdroje" nevyskytly žádné významné chyby; s potěšením poznamenává, že průměrná míra chyb EU-27 je nižší než 2 % hranice, kterou Účetní dvůr toleruje; 102. se znepokojením bere na vědomí velmi rozšířené míry lokálně způsobených chyb mezi členskými státy při uplatňování podpor "na plochu" (Francie 0,20 %, Spojené království 0,24 %, Německo 0,3 %, Řecko 3,70 %, Rumunsko 12,57 %, Bulharsko přibližně 6 %) a trvá na tom, že tím nesmí být ohrožena celková důvěryhodnost systému; požaduje dobře cílená, okamžitá opatření, která povedou ke snížení administrativní zátěže pro úspěšné členské státy a k účinným protiopatřením; 103. vyjadřuje politování nad zjištěním Účetního dvora týkajícím se oblasti rozvoje venkova, která je stále poznamenána vysokou mírou chyb, přestože odhadovaná míra chyb byla nižší než v předchozích letech; 104. vítá hodnocení, které provedla Komise a které se týká kvality prohlášení a ročních shrnutí předkládaných členskými státy v oblasti výdajů na zemědělství; Komise v něm dospěla k závěru, že v roce 2008 byla většina těchto dokumentů v souladu s právními povinnostmi a celkově se řídila pokyny Komise; 105. stejně jako v předchozích letech opakuje, že IACS je obecně účinným kontrolním systémem, který snižuje riziko chyb a nesprávných výdajů, lituje však, že Účetní dvůr shledal výrazné nedostatky ve vybraných platebních agenturách ve třech členských státech: v Bulharsku, v Rumunsku a ve Spojeném království (ve Skotsku) (viz bod 5.32 výroční zprávy za rok 2008); uznává však, že byla přijata opatření k řešení těchto nedostatků; 106. požaduje zjednodušení složitých pravidel a přesnější definice kritérií způsobilosti, zejména u agroenvironmentálních opatření, v první řadě na úrovni Komise, ale také na vnitrostátní úrovni v rámci plánů rozvoje venkova, a také žádá, aby všechny zúčastněné strany měly k dispozici komplexnější a jasnější instrukce a pokyny a aby se pořádaly školicí akce; 107. lituje skutečnosti, že systém evidence půdy (LPIS), který používají vnitrostátní orgány, stále ještě v některých členských státech, ve kterých byly Účetním dvorem hlášeny závažné nedostatky (Bulharsko, Španělsko, Polsko a Spojené království), nefunguje správným způsobem; konstatuje, že na vnitrostátní úrovni byla přijata různá opatření k řešení těchto nedostatků; 108. vyjadřuje také znepokojení nad chybami, pokud jde o výdaje v rámci programu SAPARD v Bulharsku a Rumunsku, kvůli nimž muselo generální ředitelství pro zemědělství vyjádřit ve výroční zprávě o činnosti výhradu; bere na vědomí již přijaté akční plány v reakci na doporučení Komise; 109. zdůrazňuje význam včasných a důkladných následných auditů, jimiž je možno zjistit nezpůsobilé výdaje nebo nedostatečné podklady, a umožnit tak provést nezbytné opravy; 110. je znepokojen nedostatky, které Účetní dvůr zjistil v souvislosti s tím, jak členské státy vymezují, co je nezbytné k udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, neboť určitým příjemcům je vyplácena podpora v rámci režimu jednotné platby nebo režimu jednotné platby na plochu, aniž by příjemci s dotčenou půdou cokoli dělali (bod 5.49 výroční zprávy za rok 2008); 111. domnívá se, že tyto nedostatky, včetně problému příjemců, kteří nesplňují podmínky definice "zemědělců", jak odhalil Účetní dvůr ve výroční zprávě za rok 2008, by měla Komise vyřešit, aby zajistila vyšší míru věrohodnosti u činnosti certifikačních orgánů; 112. bere na vědomí závěry Účetního dvora a naléhavě vyzývá Komisi, aby zlepšila kontroly v členských státech, které nesplňovaly právní předpisy Společenství při rozdělování nároků nad rámec ustanovení nařízení; 113. bere na vědomí, že Komise poukázala na nedostatky týkající se účtů pohledávek u čtvrtiny platebních agentur a navrhla finanční opravy v přibližné výši 25,3 milionu EUR; dále poznamenává, že tyto opravy představují přibližně 1,95 % z 1295 milionů EUR, které měly být získány zpět ke konci roku 2008; zdůrazňuje, že i když je tento údaj těsně pod 2 % prahem významnosti, značí, že na souhrnné úrovni účtů pohledávek existuje riziko významné chyby; 114. žádá Komisi, aby situaci podrobně dále sledovala a zajistila, aby dluhy byly správně stanoveny a řádně zaúčtovány do rozpočtu Společenství; Soudržnost 115. konstatuje, že průběžné platby za období 2007–2013, které byly provedeny v roce 2008, představují pouze 32 % výdajů a že připomínky Účetního dvora se vztahují zejména k výdajům během programového období 2000–2006, které představují 68 % výdajů z Fondu soudržnosti v roce 2008; konstatuje tedy, že dopady posílení právního rámce na období 2007–2013 a zjednodušení opatření přijatých v letech 2008 a 2009 se zatím nemohou viditelně projevit; 116. zdůrazňuje, že naprostou prioritou musí být další snižování celkových měr chyb, které byly i v roce 2008 v oblasti výdajů vysoké, a zlepšování dohledu Komise a systému zpětného vymáhání prostředků; 117. je znepokojen tím, že chyby zjištěné v oblasti soudržnosti poukazují na skutečnost, že 11 % celkové vyplacené částky nemělo být nikdy vyplaceno, přičemž v roce 2007 nedošlo k žádnému zlepšení; lituje, že finanční opravy a zpětné získávání částek jsou funkční jen zčásti; konstatuje, že v programovém období 2000–2006 byly provedeny tyto finanční opravy: Španělsko 1535,07 milionu EUR; Řecko 881,24 milionu EUR; Itálie 693,90 milionu EUR; Francie 248,48 milionu EUR; Spojené království 155,94 milionu EUR; Portugalsko 128,24 milionu EUR; Polsko 88,99 milionu EUR; Maďarsko 40,62 milionu EUR; Slovenská republika 39,16 milionu EUR; Irsko 25,55 milionu EUR; Německo 19,33 milionu EUR; Švédsko 11,30 milionu EUR; 118. se znepokojením bere na vědomí problémy, s nimiž se setkávají orgány členských států v oblasti provádění regulačních požadavků na období 2007–2013 ve vnitrostátním právu (jako například problémy neslučitelnosti mezi EU a vnitrostátní úrovní, zpoždění v přípravě předpisů, nejednoznačné předpisy), stejně jako v oblasti zavádění nových řídících a kontrolních systémů (přidělování úkolů novým orgánům, např. řídícím a certifikačním orgánům a orgánům účetní kontroly); 119. vyslovuje politování nad tím, že systém sankcí pro členské státy, které vykazují vysokou míru chyb a dostávají značný podíl finančních prostředků, je neúčinný, neboť tyto státy vrací pouze 3–5 % z celkového objemu zpětně získaných prostředků; je znepokojen skutečností, že náklady na to, aby měl členský stát řádně fungující kontrolní systémy, tuto částku výrazně převyšují, což je demotivující; 120. znovu opakuje svůj požadavek na další zjednodušení pravidel navrhovaných Komisí a také na zavedení účinnějších kontrol na vnitrostátní a evropské úrovni s cílem zajistit účinnější provádění strukturálních fondů a Fondu soudržnosti; je toho názoru, že je nezbytné objektivní hodnocení dopadů opatření pro zjednodušení pravidel zavedených v letech 2008–2009, a vyzývá Komisi, aby toto hodnocení provedla do konce roku 2010; 121. bere na vědomí obavy Účetního dvora týkající se skutečnosti, že je obtížné stanovit v jediné výroční zprávě definitivní a neotřesitelný obraz měnící se a vyvíjející se reality, kterou představuje rozpočet politiky soudržnosti podléhající víceletému dynamickému rámci, v němž lze ověřit konečná procenta chyb a nesrovnalostí s následky, stejně jako reálná množství, která podléhají navrácení, až s velkým zpožděním (Komise právě uzavřela období 1994–1999); v tomto smyslu Komisi žádá, aby kromě platného akčního plánu předložila ve spolupráci s Účetním dvorem návrh, který by tyto obtíže vyplývající z rozdílu mezi víceletým rozpočtovým rámcem a systémem každoroční kontroly řešil; tento návrh by byl vhodný také pro zaručení efektivnější kontroly velkých evropských projektů, jako například Galileo; 122. konstatuje, že akční plán na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření předložený v roce 2008 nebyl v roce 2008 plně proveden a nevyřešil hlavní problém, tj. příliš složitá pravidla společně s prováděcími požadavky, které se v jednotlivých členských státech a někdy dokonce i v různých regionech liší; žádá Komisi, aby zajistila včasný překlad pokynů pro potřeby orgánů veřejné správy v členských státech; zdůrazňuje navíc, že dopad akčního plánu nelze zatím posoudit, neboť chyby, k nimž došlo v předchozích letech, stále ovlivňují výdaje, které Komise proplácí, na což Účetní dvůr oprávněně poukazuje ve své výroční zprávě (bod 6.34); 123. domnívá se, že přestože došlo k výraznému zlepšení řídících a kontrolních systémů, které byly zavedeny v rámci akčního plánu na rok 2008, jenž posílil dozorčí úlohu Komise nad strukturálními opatřeními, je zjištění Komise, že pouze 31 % systémů funguje řádně, zatímco 60 % vyžaduje zlepšení, neuspokojivé; vyzývá proto odpovědné členské státy, regionální orgány a řídící orgány, aby intenzivně spolupracovaly s Komisí ve snaze tento trend ve statistikách zvrátit; 124. konstatuje, že výsledek auditu uvádí předběžnou míru chyb ve výši 5 %, což odráží pozitivní výsledky zjednodušení zavedeného na programové období 2007–2013; 125. zjišťuje, že akční plán, který vypracovala Komise, jí umožnil přijmout opatření ve všech oblastech, které doporučoval Účetní dvůr; vítá kroky Komise v podobě poskytování školení a pokynů pro orgány spravující jednotlivé programy s cílem zlepšit fungování sdíleného řízení, jež se uplatňuje při řízení výdajů v rámci politiky soudržnosti; dále vyzývá Komisi, aby zvýšila své úsilí při poskytování pokynů členským státům, jak postupovat, a aby členské státy vybízela k posílení postupů pro zpětné vymáhání nesprávně vyplacených částek a podávání zpráv o této činnosti; 126. bere na vědomí zjištění Účetního dvora, že podíl projektů obsahujících chyby v reprezentativním statistickém vzorku činil 43 % a že u velkého počtu projektů došlo k přeplacení; domnívá se však, že toto zjištění je zmírněno tvrzením Komise, že si byla vědoma existence nedostatků v pěti z celkem šesti dotčených programů a přijala nápravná opatření; bere na vědomí další tvrzení Komise, které potvrzuje zjištění Účetního dvora uvedené v bodu 6.20 jeho výroční zprávy, že v případě 58 % chyb se jedná o chyby v dodržování předpisů, které by neměly mít dopad na proplacení výdajů; 127. konstatuje, že porušování pravidel pro zadávání veřejných zakázek je nejčastějším důvodem vzniklých nesrovnalostí; vyzývá Komisi, aby prověřila příčinu tohoto nedodržování příslušných pravidel; v této souvislosti vítá zjištění Účetního dvora a iniciativy přijaté Komisí ke zjednodušení řízení strukturálních fondů a je toho názoru, že tyto iniciativy přispějí ke snížení výskytu chyb; 128. vybízí Komisi, aby nejpozději do roku 2011 předložila návrh týkající se přijatelného rizika výskytu chyb v oblasti politiky soudržnosti, jež je oblastí nejnáchylnější k chybám; 129. žádá Komisi, aby neprodleně provedla počáteční analýzu poměru nákladů a výnosů mezi zdroji vynaloženými na kontrolní činnosti v rámci GŘ REGIO a GŘ EMPL a výsledků získaných v rámci těchto kontrol; 130. konstatuje, že první pozitivní dopady posílené kontroly a právního rámce – a také akčního plánu Komise – na míru chyb v programovém období 2007–2013 se viditelně projeví nejspíše až koncem roku 2010; 131. je znepokojen tím, že s blížícím se koncem programového období 2000–2006 mohou vnitrostátní orgány, které jsou pod tlakem, aby absorbovaly prostředky EU přidělené na závazky, předložit vyšší počet neplánovaných projektů; zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit, aby se tato situace v tomto programovém období neopakovala, a vyzývá Komisi, aby přísně uplatňovala opravná a odrazující opatření (pozastavení plateb a finanční opravy) vůči členským státům, u nichž to bude zapotřebí; 132. lituje v této souvislosti pomalého zahájení programů spadajících do programového období 2007–2013, k němuž došlo v důsledku toho, že členské státy předložily se zpožděním zprávy o posouzení shody a auditní strategie; sdílí názory Účetního dvora a je znepokojen tím, že toto zpoždění může zvýšit pravděpodobnost, že kontrolní systémy nebudou v počáteční fázi schopny chybám předcházet a zjišťovat je; znovu vyzývá Komisi, aby co nejdůsledněji plnila svou kontrolní úlohu; 133. požaduje, aby Komise stanovila a šířila osvědčené postupy mezi členskými státy s cílem umožnit lepší absorpci finančních prostředků a urychlení cash flow u příjemců prostřednictvím úpravy a zjednodušení prováděcích předpisů pro strukturální fondy na vnitrostátní úrovni; 134. bere na vědomí zjištění Účetního dvora, že v programovém období 2007–2013 jsou posílena ustanovení o provádění kontroly a jsou vyjasněny příslušné odpovědnosti Komise a členských států; v této souvislosti oceňuje přínos orgánů provádějících audit, které byly zřízeny pro každý z programů, a sdílí očekávání Komise, že výroční zpráva o auditu a stanoviska předložená orgánem provádějícím audit by měly podpořit prohlášení o věrohodnosti, které předkládají vnitrostátní kontrolní systémy; 135. žádá Komisi, aby Parlamentu poskytla v rámci své nadcházející souhrnné zprávy a výroční zprávy o činnosti jasné informace o členských státech, jejichž kontrolní systémy jsou nejméně efektivní, a aby pro každý fond vypracovala klasifikační tabulku za daný rok; kromě toho vyzývá Účetní dvůr, aby vypracoval podobnou tabulku také na základě svých auditů; 136. upozorňuje na připomínku Účetního dvora podobnou té pro rok 2007, že rozsah ani hloubka výhrad ve výroční zprávě o činnosti plně neodrážejí závažnost problémů spojených s výskytem nesrovnalostí a neúčinnými kontrolními systémy; je tedy toho názoru, že přístup generálních ředitelství by měl být obezřetnější a rozsah výhrad tudíž větší; 137. upozorňuje na specifickou povahu výdajů v rámci politiky soudržnosti, která vyplývá z víceletého systému řízení, a zdůrazňuje, že finanční opravy se provádějí až v následujících letech a také při uzavírání programového období, což Komisi v úhrnu umožňuje zjistit a napravit velké množství nesrovnalostí; 138. vítá čtvrtletní zprávy Komise o finančních opravách a zintenzivnění finančních oprav Komise v letech 2008 a 2009; lituje nicméně, že systém finančních oprav má na členské státy jen malý odrazující účinek, neboť veškeré nezpůsobilé výdaje zjištěné Komisí nebo Účetním dvorem mohou členské státy nahradit způsobilými výdaji; zastává stanovisko, že Komise, by měla zajistit, aby v budoucnu mohly být nahrazovány jinými výdaji bez ztráty prostředků pro příslušné členské státy jen ty nesrovnalosti, které odhalí samotné členské státy; 139. vyslovuje politování nad chabou kvalitou zpráv o zpětném vymáhání částek a finančních opravách, které předkládají některé členské státy Komisi, což omezuje užitečnost a úplnost čtvrtletních zpráv Komise předkládaných Parlamentu; vyzývá Komisi, aby přijala další opatření a zajistila, aby členské státy plnily své povinnosti tím, že budou důsledně kontrolovat a posuzovat spolehlivost a úplnost poskytovaných údajů, a očekává, že obdrží nové stručné pokyny určené pro certifikační orgány a také doporučení Komise, jak zlepšit výkaznictví; žádá Komisi, aby v nadcházející souhrnné zprávě uvedla, které členské státy neplní požadavky na výkaznictví; 140. konstatuje, že počet nesrovnalostí nahlášených členskými státy úřadu OLAF v roce 2008 výrazně kolísá: Itálie 802, Španělsko 488, Spojené království 483, Portugalsko 403, Německo 372, Polsko 329, Nizozemsko 262, Švédsko 146, Francie 98, Řecko 96, Česká republika 80, Slovenská republika 62, Maďarsko 39, Rakousko 37, Belgie 35, Estonsko 28, Finsko 28, Litva 26, Lotyšsko 22, Slovinsko 13, Kypr 4, Bulharsko 4, Irsko 2, Malta 1, Rumunsko 0; je znepokojen tím, že tato skutečnost může vést k narušení ucelenosti systému výkaznictví; 141. konstatuje, že u kontrolovaných projektů nebyly Komisi hlášeny žádné případy podvodů, a zdůrazňuje, že míra chyb ve zprávě Účetního dvora nepoukazuje nezbytně na podvody; 142. žádá Komisi, aby neustále kontrolovala věrohodnost nahlašovaných údajů a aby ověřila na základě vlastních šetření účinnost systému výkaznictví tam, kde se počet hlášených nesrovnalostí jeví jako nízký; 143. žádá Komisi, aby poskytla podrobné informace o číselných údajích a režimech rozdělování plateb provedených v rámci Fondu solidarity Evropské unie řeckými orgány po ničivých lesních požárech; vyzývá Komisi, aby poskytla informace o kontrolách ex post provedených na základě těchto výsledků; 144. vítá rozhodnutí Účetního dvora začlenit do pracovního plánu na rok 2010 audity ESF a EFRR zaměřené na oblasti cestovního ruchu, odborného vzdělávání žen a zásobování veřejnosti pitnou vodou, které mají zvláštní význam pro rozvoj místních komunit; 145. vyzývá Účetní dvůr, aby vyhodnotil, jak řídící orgány provádějí vnější hodnocení strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, a aby se zejména zaměřil na nezávislost tohoto hodnocení, pokud jej platí jeho objednavatel; 146. vyzývá Účetní dvůr, aby vyhodnotil schopnost orgánů členských států pro kontrolu účetnictví provádět audity, a to z hlediska lidských zdrojů, a jejich nezávislost při posuzování shody systému kontroly řízení; Zaměstnanost a sociální věci 147. vítá skutečnosti, že v rámci prostředků přidělených Evropskému sociálnímu fondu (ESF) činila míra využití u prostředků na závazky 100 % (tj. 10,6 miliardy EUR) a u prostředků na platby 97,1 % (tj. 8,8 miliardy EUR); oceňuje úsilí Komise o zlepšení finančního řízení; 148. má doklady o tom, že u ESF je míra chyb nižší než celkových 11 % zjištěných pro všechny strukturální fondy; vybízí Komisi, aby informovala o své vlastní míře chyb a aby zvážila posílení samostatnosti ESF v příštím rozpočtovém období; 149. připomíná, že přijetí vhodných opatření k prevenci podvodů a korupce je úkolem generálního ředitelství pro zaměstnanost, které tyto prostředky spravuje; vítá úzkou spolupráci s úřadem OLAF; požaduje záruky, že případy podvodů v ESF budou vyšetřovat a stíhat také vnitrostátní soudní orgány; 150. konstatuje, že míra chyb nemusí nezbytně ukazovat na podvody, a vyzývá proto, aby se v budoucnu jasně rozlišovalo mezi podvody a mírou chyb; 151. vítá skutečnost, že se Komise snaží od všech členských států získávat podrobné údaje prostřednictvím každoročních kontrolních zpráv orgánů pro kontrolu účetnictví a souhrnných výročních zpráv; žádá o kontrolu povinnosti skládat účty, aby informace nemusely být předkládány dvakrát; považuje za nepřijatelné a trestuhodné, že vnitrostátní správní a kontrolní orgány své zprávy buď vůbec nepřekládají, nebo jsou tyto zprávy nedostatečné a že tyto orgány nedodržují minimální požadavky finančních předpisů; žádá proto Komisi, aby vypracovala návrhy na zlepšení a rozšíření stávajících požadavků na předkládání zpráv a aby tyto návrhy obsahovaly i mechanismus sankcí; 152. konstatuje, že v procesu přidělování prostředků může dojít ke střetu zájmů mezi orgány, které prostředky spravují, a mezi jejich příjemci; žádá Komisi, aby na úrovni veřejné správy v členských státech prosazovala za pomoci odpovídajících prostředků opatření k zamezení střetu zájmů v procesu přidělování prostředků; 153. zdůrazňuje, že právě cílové skupiny a navrhovatelé projektů v rámci ESF prostředky potřebují nejvíce; vybízí k tomu, aby se do spolufinancování projektů započítávala také dobrovolná činnost v obecně prospěšných organizacích a nepeněžité vklady; žádá o zjištění aktuálních správních nákladů ESF u navrhovatelů projektů podle členských států a projektů; 154. připomíná nejnovější změny v nařízeních, jimiž se řídí strukturální fondy (nařízení (ES) č. 1341/2008 [16], nařízení (ES) č. 284/2009 [17], nařízení (ES) č. 396/2009 [18], nařízení (ES) č. 397/2009 [19] a nařízení (ES) č. 846/2009 [20]), s cílem zjednodušit administrativní postupy; žádá o předložení zprávy o dopadech těchto změn; 155. konstatuje, že takovéto zjednodušené postupy jsou pro snižování administrativní zátěže na vnitrostátní, regionální i místní úrovni klíčové; zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit, aby tyto postupy nevedly v budoucnu k vyšší míře chyb. Vnitřní politiky Výzkum, energie a doprava 156. vítá mírné snížení výskytu chyb ve srovnání s předchozími roky v této skupině politik a také zlepšení, pokud jde o opožděné platby, neboť Účetní dvůr shledal, že v roce 2008 se Komise ve včasném provádění plateb příjemcům výrazně zlepšila; 157. naléhavě žádá Komisi, aby udělala vše pro to, aby zachovala pozitivní trend z roku 2008 v této oblasti, která je pod přímou finanční správou Komise; 158. bere však se znepokojením na vědomí, že audit Účetního dvora v oblasti výzkumu, energie a dopravy obecně znovu odhalil významnou míru chyb v platbách příjemcům a v dozorčích a kontrolních systémech Komise, které nedostatečně zmírňují přirozené riziko proplácení nadhodnocených nákladů; 159. zejména je znepokojen nevyřešenou výhradou, kterou vznesly čtyři útvary Komise odpovědné za oblast výzkumu, v důsledku míry zbytkových chyb, které ovlivňují žádosti o proplácení nákladů v rámci šestého rámcového programu; 160. také bere na vědomí systematickou nejednotnost v přístupu k příjemcům finančních prostředků EU v různých oblastech, programech a způsobech řízení; 161. obává se, že může být poškozena pověst EU, dozvědí-li se zúčastněné subjekty, že v oblasti zemědělství jsou uplatňovány přísnější kontroly než v oblasti výzkumu; 162. poznamenává, že některé právní předpisy týkající se financování výzkumu (např. pokud jde o sankce) nebyly dříve uplatňovány, a vyzývá Komisi, aby tento jev zastavila a zajistila jednotné uplatňování stávajících právních předpisů v plném rozsahu; 163. zároveň připomíná své požadavky vznesené ve výše uvedeném usnesení ze dne 23. dubna 2009 (bod 117 a další), zejména požadavek na zdržení se jakýchkoli zpětných změn a na zohlednění oprávněných požadavků příjemců, stejně jako na rozšíření přijímání osvědčení týkajících se metodiky uplatňované v souvislosti s průměrnými osobními náklady, kde nebylo dosaženo žádného viditelného pokroku; vyzývá Komisi, aby za účelem zajištění řádné tvorby právních předpisů předložila realistické návrhy týkající se jak cílů, tak postupů v budoucnu; 164. v této souvislosti s hlubokým znepokojením konstatuje, že bylo schváleno pouze jediné osvědčení týkající se metodologie uplatňované v souvislosti s průměrnými náklady na zaměstnance; 165. lituje nedostatku jasných informací o aktivech vytvořených v programu Galileo; žádá Komisi, aby získala informace nezbytné k vytvoření inventárního soupisu, ověřila podmínky pro uznání a posoudila ocenění aktiv vytvořených v programu Galileo, které provedla Evropská kosmická agentura; žádá Komisi, aby zaslala tyto informace Parlamentu před koncem roku 2010; 166. je znepokojen tím, že právní úprava stávajícího rámcového programu neodpovídá potřebám moderního výzkumného prostředí, a je přesvědčen, že pro nový rámcový program je nezbytná další modernizace a zjednodušení; 167. domnívá se, že zjednodušení pravidel výpočtu požadovaných výdajů je nezbytným krokem směrem ke zlepšení situace, a žádá Komisi, aby pokračovala ve své snaze zavést co nejsnadnější pravidla pro příjemce v rámci programů; požaduje jasnou definici nezbytných kritérií pro posouzení, zda metodiky příjemců pro výpočet nákladů splňují požadavky příslušných právních předpisů; 168. zdůrazňuje, že Komise musí zajistit přísné uplatňování kontrol, zejména tím, že zlepší spolehlivost osvědčení o auditu a bude účelně provádět svou strategii auditů ex post, v příslušných případech bude ukládat sankce a u nesprávných úhrad vykázaných nákladů včasně zpět vymáhat prostředky nebo provádět opravy, jak to doporučuje Účetní dvůr; 169. rovněž požaduje, aby Komise přemýšlela o rozdělení činností mezi jednotlivá generální ředitelství, které má podle Účetního dvora spolu s neexistencí integrovaného informačního systému pro řízení za následek obtížnou koordinaci, zejména následné sledování výsledků auditu; Životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin 170. považuje celkové míry plnění rozpočtových položek na životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin za uspokojivé; 171. zdůrazňuje celkovou míru plnění rozpočtu ve výši 95,15 % v oblasti životního prostředí, plnění ve výši 99,75 % u prostředků na závazky v oblasti veřejného zdraví a 98 % plnění kapitoly bezpečnost potravin a zdraví zvířat, což představuje uspokojivý výsledek; 172. konstatuje, že v rámci rozpočtu na rok 2008 bylo provedeno šest pilotních projektů a přípravných akcí; 173. vítá skutečnost, že míra plnění provozního rozpočtu programu LIFE + dosáhla 99,26 %; konstatuje, že bylo vybráno 196 projektů; konstatuje, že 52 % poskytnutých finančních prostředků bylo přiděleno na projekty zaměřené na oblast přírody a biologické rozmanitosti; domnívá se však, že stále je prostor ke zlepšení řízení Komise, aby byla zajištěna udržitelnost spolufinancovaných projektů; 174. konstatuje v této souvislosti, že by mohlo být dosaženo zlepšení, kdyby se zajistilo, aby podpůrná opatření byla zavedena již v době zveřejnění výzev k předkládání návrhů, a také dalším zlepšením šíření poznatků, jež jsou výsledkem projektů v rámci programu LIFE, a posílením systematické činnosti navazující na projekty po jejich ukončení; 175. vyzývá Komisi, aby i nadále prohlubovala pomoc žadatelům a poskytovala jim specifické školení a vytvořila pro ně přehledné a srozumitelné pokyny; zdůrazňuje, že těm částem programu, jejichž míra plnění poklesla na nízkou úroveň, by měla být věnována okamžitá pozornost a měla by být přijata příslušná opatření; 176. zdůrazňuje význam, který má poskytování další a přesně cílené pomoci žadatelům, kteří provádějí projekty v rámci programu veřejného zdraví, aby se tak zamezilo nepřiměřeným požadavkům na proplácení nákladů a neúplným finančním zprávám, které mají za následek zdlouhavé postupy; dále se domnívá, že výzvy k předkládání návrhů musí být jasné a přehledné, aby byly vyloučeny žádosti o financování projektů, které z důvodu své velikosti a s tím souvisejících vysokých nákladů nesplňují požadavky pro získání finančních prostředků či nejsou dostatečně kvalitní; 177. s uspokojením konstatuje, že čerpání Tabákového fondu bylo úspěšné a je přesvědčen o významu tohoto nástroje; 178. připomíná Komisi její odpovědnost vůči Výkonné agentuře pro zdraví a spotřebitele (EAHC); konstatuje, že agentura EAHC řídila 256 spolufinancovaných projektů, což představuje celkem 119 milionů EUR z rozpočtu EU, a že organizovala schůzky expertů a informační dny; považuje výsledky agentury EAHC v roce 2008 za uspokojivé; Vnitřní trh a ochrana spotřebitele 179. vyjadřuje politování nad tím, že výroční zprávy o činnosti generálních ředitelství a útvarů Komise jsou na internetu k dispozici pouze v jednom jazyce; vyzývá Komisi, aby u výročních zpráv za rok 2009 situaci napravila; 180. zdůrazňuje, že k chybám při plnění rozpočtu dochází v mnoha případech v důsledku příliš složitých pravidel a postupů týkajících se výdajů; vyzývá proto Komisi k tomu, aby vynaložila další úsilí o zjednodušení právního rámce, zejména s cílem řešit přetrvávající problémy v některých systémech kontroly; 181. vyjadřuje politování nad tím, že četnost fyzických kontrol v oblasti dovozu ze strany členských států je i nadále velice malá, a to navzdory častým doporučením Účetního dvora a skutečnosti, že cla představují výraznou část celkových příjmů rozpočtu na rok 2008; vyzývá proto Komisi, aby členské státy požádala o zajištění patřičné rovnováhy mezi fyzickými kontrolami při dovozu a kontrolami proclení jednotlivých subjektů; 182. vítá zlepšení, která umožnila dosáhnout míry plnění 92 % u prostředků na platby u rozpočtové položky "Provádění a rozvoj vnitřního trhu" (rozpočtová položka 12 02 01); bere na vědomí míru plnění ve výši 48 % u programu SOLVIT (rozpočtová položka 12 02 02), k níž došlo v důsledku využití prostředků na platby teprve v prvním roce po vytvoření této rozpočtové položky; oceňuje proto skutečnost, že míra plnění u prostředků na závazky dosáhla 97 %; 183. uznává, že míra plnění 97 % u prostředků na platby v oblasti celní politiky (rozpočtové položky 14 04 01 a 14 04 02) představuje výrazné zlepšení oproti předchozímu roku, a to díky kvalitnější metodě výpočtu, a vybízí Komisi, aby tímto způsobem pokračovala i nadále; 184. oceňuje úsilí, které bylo vynaloženo k dosažení míry plnění 97 % u prostředků na platby v oblasti spotřebitelské politiky (rozpočtové položky 17 02 01 a 17 02 02); Doprava a cestovní ruch 185. bere na vědomí, že v rozpočtu na rok 2008, jak byl s konečnou platností schválen a pozměněn v průběhu roku, bylo na politiky v působnosti Výboru pro dopravu a cestovní ruch k dispozici celkem 2516000000 EUR v prostředcích na závazky a v prostředcích na platby pak byla k dispozici částka 1703000000 EUR; bere dále na vědomí, že z těchto částek: - bylo na transevropské dopravní sítě (TEN-T) k dispozici 969425000 EUR v prostředcích na závazky a 892308000 EUR v prostředcích na platby, - bylo na bezpečnost dopravy k dispozici 13600000 EUR v prostředcích na závazky a 10000000 EUR v prostředcích na platby, - bylo na program Marco Polo k dispozici 39080000 EUR v prostředcích na závazky a 37958000 EUR v prostředcích na platby, - bylo na činnost dopravních agentur a dozorčího orgánu pro program Galileo k dispozici 96160000 EUR v prostředcích na závazky a 98000000 EUR v prostředcích na platby, - bylo na dopravu včetně prioritní oblasti věnované udržitelné městské mobilitě v sedmém rámcovém programu pro výzkum a vývoj k dispozici 468472000 EUR v prostředcích na závazky a 345402000 EUR v prostředcích na platby, - bylo na bezpečnost dopravy včetně přípravných kroků, které mají za cíl podpořit přeshraniční dopravu na hraničních přechodech na severovýchodě Evropské unie, k dispozici 5350000 EUR v prostředcích na závazky, - bylo na cestovní ruch k dispozici 2500000 EUR v prostředcích na závazky a 1500000 EUR v prostředcích na platby; 186. bere na vědomí skutečnost, že při posuzování plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2008 se Účetní dvůr rozhodl soustředit se spíše na politiku výzkumu a energetickou politiku než na dopravní politiku; 187. vítá nadále vysokou míru využívání prostředků na závazky i na platby na projekty transevropských sítí (TEN-T), která dosahuje téměř 100 %, a vyzývá členské státy, aby zajistily, aby bylo k dispozici přiměřené financování z vnitrostátních rozpočtů, jež by odpovídalo těmto závazkům EU; připomíná, že Parlament podporoval vyšší míru financování z prostředků Unie; konstatuje, že revize prioritních projektů RTE-T v roce 2010 bude příležitostí k vyhodnocení, zda byly tyto výdaje dostatečné a efektivně vynaložené; 188. vyjadřuje znepokojení nad tím, že již druhý rok za sebou byla míra využití prostředků na platby vyhrazené na dopravní bezpečnost dosti nízká (79 %); konstatuje, že míra využití prostředků na platby vyhrazených pro program Marco Polo II byla zvlášť nízká (40 %) a že míra využití plateb určených na optimalizaci dopravních systémů dosáhla pouze 67 %; připomíná, že v každém případě je částka uvedená v rozpočtu na rok 2008 shodná s částkou navrženou v předběžném návrhu rozpočtu Komise (PNR); 189. vyjadřuje politování nad mimořádně nízkou mírou využití prostředků na platby určených na práva cestujících (27 %); konstatuje, že provedené platby představují pouze 55 % částky navrhované Komisí v jejím PNR; zdůrazňuje, že investice směřující mimo jiné do informování cestujících o jejich právech má značný význam pro účinné uplatňování příslušných předpisů; 190. trvá na tom, že míra využití prostředků na platby pro program GALILEO (50 %) je nedostatečná vzhledem k důležitosti tohoto programu pro oblast logistiky a udržitelné dopravy; 191. vyzývá Komisi, aby podrobně vysvětlila nedostatečné využívání těchto prostředků a popsala, jaká opatření hodlá provést, aby se tento problém v budoucnu neopakoval; 192. bere na vědomí, že testy operací metodou sondy ukazují na nejpravděpodobnější chybovost mezi 2 a 5 %; vyzývá Komisi aby zvýšila úsilí o to, aby se tato hodnota snížila pod 2 %; 193. s uspokojením konstatuje, že Účetní dvůr dospěl k názoru, že roční účetní závěrka Výkonné agentury pro transevropskou dopravní síť je ve všech významných ohledech legální a správná; je znepokojen zpožděním při přijímání zaměstnanců a vítá cíl agentury obsadit současná volná místa; 194. vyjadřuje politování nad chybějícími údaji o činnostech v oblasti cestovního ruchu a vítá nový právní a ekonomický rámec, který skýtá Lisabonská smlouva a který umožňuje rozvíjet v tomto odvětví činnosti na úrovni Evropské unie (sociální a kulturní cestovní ruch, význačné turistické destinace atd.), jež budou podporovány z víceletého rozpočtového rámce; 195. opakuje svůj požadavek, aby Komise každý rok předkládala Parlamentu a Radě podrobnější popis výdajů z každé rozpočtové položky a porovnala tyto údaje s připomínkami/poznámkami k dané položce; Kultura a vzdělávání 196. vítá úsilí Komise o dosažení větší transparentnosti a o vstřícnost vůči klientům a podporuje další kroky v tomto směru; žádá, aby se v rámci nadcházejícího přezkumu víceletých programů v polovině období uskutečnilo hloubkové hodnocení výkonných a řídících struktur; doporučuje zahrnout prvky, které by měřily míru spokojenosti klientů ve vztahu k národním agenturám; připomíná v této souvislosti, že téměř 70 % prostředků na víceleté programy je čerpáno prostřednictvím národních agentur; 197. podporuje pokyny poskytnuté Komisí vnitrostátním orgánům v souvislosti s dohledem nad prací národních agentur s cílem dále zjednodušit řízení programů v členských státech; podporuje Komisi v tom, aby pokračovala v aktivním monitorování správy programů ze strany národních agentur s cílem vyhnout se přerušení provádění částí víceletých programů; podporuje přísný přístup Komise v podobě pozastavení plateb národním agenturám v případech odhalení nedostatků v řízení; vyzývá všechny zainteresované strany, aby zabránily negativním důsledkům, které tyto nedostatky způsobují příjemcům; v zájmu transparentnosti a kontroly nákladů žádá Komisi, aby oddělila organizační náklady a náklady na zaměstnance národních agentur od prostředků, které mají být vyplaceny v podobě grantů; 198. upozorňuje na nebezpečí spojená s kontrolními opatřeními, která nejsou úměrná spravovaným rozpočtům; domnívá se, že příslušné požadavky v oblasti kontroly nesmějí v žádném případě vytvářet tlak na zvětšení rozsahu, v jehož důsledku se zvýší práh pro účastníky; 199. s ohledem na revizi finančního nařízení žádá Komisi, aby usilovala o novou úpravu, podle níž by příjemci mohli získávat více vlastních zdrojů, aniž by se museli obávat, že jim bude snížena podpora, kterou dostávají v rámci spolufinancování EU; 200. žádá Komisi, aby spolu s národními agenturami hledala přiměřené a flexibilní řešení problematiky úroků z nevyčerpaných prostředků decentralizovaných rozpočtů, z nichž je sice v členských státech odváděna srážková daň, ale které musí národní agentury v plné výši vrátit; 201. bere na vědomí výrazné snížení počtu chyb v souvislosti s platbami; domnívá se však, že v případě průběžných a konečných plateb je třeba dosáhnout dalšího zlepšení; vyzývá Komisi, aby pečlivěji dohlížela na proces vydávání ročních prohlášení ex post v souvislosti s programem celoživotního učení, a to prostřednictvím monitorovacích návštěv a přímého ověřování; 202. vyzývá Komisi, aby přezkoumala administrativní překážky znesnadňující fungování programu "Mládež v akci" ("Youth in Action"); vyzývá zejména k tomu, aby opatření spadající pod akce 1.1 a 1.3 tohoto programu byla k dispozici jako snadno dostupné služby; zdůrazňuje, že kritéria výběru musí být pro uchazeče transparentní a srozumitelná; vyzývá Komisi, aby zvážila zavedení nového systému přidělování finančních prostředků v rámci programu "Mládež v akci", a zajistila tak, že se finanční prostředky budou moci čerpat na projekty malého rozsahu a projekty týkající se mládeže, které za současné situace nejsou schopny zajistit si vlastní finanční prostředky; Občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci 203. bere na vědomí relativní snížení míry čerpání prostředků na závazky z rozpočtu na rok 2008 na prostor svobody, bezpečnosti a práva ve srovnání s rokem 2007 (87,51 % v roce 2008 oproti 90,29 % v roce 2007); konstatuje, že 75000000 EUR bylo převedeno do roku 2009, avšak podotýká, že podle informací poskytnutých útvary Komise byla tato částka vyčleněna před 31. březnem 2009; konstatuje, že míra čerpání prostředků na platby ve srovnání s rokem 2007 vzrostla (80,88 % v roce 2008 oproti 60,41 % v roce 2007); vyzývá generální ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost, aby se v roce 2009 i nadále snažilo čerpat prostředky na závazky a prostředky na platby v nejvyšší možné míře; 204. lituje skutečnosti, že nebylo možné, aby v rámci Fondu pro vnější hranice Komise provedla první zálohové platby členským státům dříve než na konci roku 2008, neboť prováděcí opatření byla přijata teprve 5. března 2008, a některé členské státy předložily původní verzi popisu řídících a kontrolních systémů a dokumenty finančního plánování se značným zpožděním nebo v nedostatečné kvalitě; 205. konstatuje, že v nadcházejících letech by udělování absolutoria agenturám za plnění rozpočtu mělo ve větší míře vycházet z hodnocení výsledků činnosti agentur v průběhu celého roku, které vypracuje příslušný výbor; Schengenský informační systém druhé generace 206. je velmi znepokojen zpožděními při tvorbě Schengenského informačního systému druhé generace a dopady těchto zpoždění na rozpočet EU a rozpočty členských států; konstatuje, že tzv. mezníkový test 1 týkající se stability, spolehlivosti a výkonnosti projektu SIS II provedený na konci ledna 2010 byl neúspěšný; 207. připomíná povinnost Komise – vyplývající z nařízení Rady (ES) č. 1104/2008 ze dne 24. října 2008 o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS I+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) [21] a z rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS I+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) [22] – předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku týkající se vývoje SIS II a přechodu ze SIS I + na SIS II každých šest měsíců a poprvé po prvních šesti měsících roku 2009; konstatuje, že první zpráva o pokroku za období od ledna 2009 do června 2009 (KOM(2009) 555), která byla zveřejněna 22. října 2009, je už zastaralá a že druhá zpráva o pokroku dosud není k dispozici; 208. znovu opakuje požadavek Rady a Parlamentu vůči Komisi – který vyjádřila Rada ve svých závěrech o dalším směřování SIS II ze 4.– 5. června 2009 a Parlament ve svém usnesení ze dne 22. října 2009 o pokroku v zavádění Schengenského informačního systému II a Vízového informačního systému [23] –, aby zajistila plnou transparentnost finanční stránky vývoje SIS druhé generace; 209. zdůrazňuje, že Komise by měla plnit své povinnosti předkládat zprávy více včas a transparentněji; 210. vyzývá Účetní dvůr, aby provedl hloubkový audit a předložil zvláštní zprávu hodnotící řízení projektu SIS II ze strany Komise, a to od začátku projektu, počínaje první výzvou k předkládání nabídek; 211. vyhrazuje si právo ponechat v rezervě finanční prostředky, které mají být vyčleněny na rozvoj projektu SIS II v rozpočtu na rok 2011, s cílem zajistit plnou kontrolu a dohled nad tímto postupem ze strany Parlamentu; Práva žen a rovnost pohlaví 212. připomíná Komisi, že podle článku 8 Smlouvy o fungování EU je podpora rovného zacházení pro muže a ženy základním principem Evropské unie a měla by se dodržovat při všech činnostech, a měla by se tedy projevit i při udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropské unie; 213. vyslovuje politování nad tím, že se dosud neuplatňuje sestavování rozpočtu s ohledem na pohlaví; opakuje proto svůj požadavek, aby Komise učinila další kroky k zajištění toho, aby se při rozpočtovém plánování stalo uplatňování hlediska pohlaví skutečností; 214. vítá studii proveditelnosti [24] týkající se sestavování rozpočtu s ohledem na pohlaví, kterou připravila Komise, a vyzývá všechny partnery v rozpočtovém procesu Evropské unie, aby vzali tuto studii v úvahu při přípravě, plnění nebo auditu rozpočtu; 215. vyzývá Komisi, aby vyvinula další úsilí při přípravě genderově specifických údajů, které lze zařadit do zpráv o udělení absolutoria za plnění rozpočtu, neboť velmi kusé údaje, které jsou zatím k dispozici, neposkytují dostatečný přehled o situaci; 216. vyzývá Účetní dvůr, aby ve svých zprávách k udělení absolutoria věnoval samostatnou část aspektům rovnosti pohlaví; 217. vítá skutečnost, že byly zjednodušeny mechanismy financování na období 2007–2013, ale vyslovuje politování nad tím, že přes toto zlepšení byl velký počet úhrad u projektů soudržnosti (k nimž patří Evropský sociální fond a rovnost pohlaví) v roce 2008 znovu poznamenán chybami; žádá proto Komisi, aby zajistila, aby byly mechanismy financování účinnější. Vnější akce 218. na základě zkušeností z roku 2007 a 2008 konstatuje, že je nezbytně nutné zajistit, aby se i nadále zvyšovala transparentnost výdajů v této oblasti politiky, zejména pokud jde o zřízení Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ); 219. vyzývá Komisi, aby před ukončením postupu udělování absolutoria za rok 2008 předložila konkrétní, podrobné a souhrnné plány týkající se personálního zabezpečení, organizační a kontrolní struktury ESVČ, které by zejména obsahovaly zvýšení počtu zaměstnanců a jejich rozdělení, předpokládané dopady na rozpočet a změny služebního řádu a finančního nařízení, a aby na základě předložených návrhů okamžitě zahájila jednání s rozpočtovým orgánem; odmítá jednat na základě vágních rámcových dohod; 220. je jednoznačně toho názoru, že právo Parlamentu provádět kontrolu z pozice orgánu příslušného k udělení absolutoria by se v žádném případě nemělo zřízením ESVČ nijak zmenšit; očekává, že Komise bude mít tuto skutečnost [25] na zřeteli při přípravě návrhu revize stávajícího finančního nařízení; zdůrazňuje, že tato revize by měla být součástí běžné revize po třech letech; odmítá koncept zrychleného řízení, který navrhuje Komise; 221. se značným znepokojením bere na vědomí, že podle celkového hodnocení Účetního dvora jsou systémy dohledu a kontroly všech dotčených generálních ředitelství (AIDCO, RELEX, ELARG a ECHO) stále pouze částečně efektivní, a také závěr Účetního dvora, že v platbách v této skupině politik došlo k významným chybám; upozorňuje, že stejně jako dříve byly chyby zjištěny zejména na úrovni delegací a u příjemců prostředků; 222. vítá zlepšení, kterého dosáhlo GŘ AIDCO ve svých systémech dohledu a kontroly; vybízí však úřad EuropeAid, aby provedl nezbytná zlepšení svých kontrol ex ante, prováděl externí audity a odstranil nesrovnalosti a nedostatky ve svých ročních plánech auditů, v auditním modulu CRIS a v celkovém monitorování auditních výsledků; 223. naléhavě žádá GŘ RELEX, aby posílilo své kontroly ex ante a odstranilo nedostatky zjištěné Účetním dvorem v jeho finančním řízení a dohledu nad projekty; vítá skutečnost, že GŘ RELEX uznalo potřebu věnovat se těmto problémům ve větší míře; 224. upozorňuje na značný počet možných případů podvodu (102 případů), které v této skupině politik vyšetřuje úřad OLAF, jedná se o druhý nejvyšší počet případů hned za vnitřním vyšetřováním; vítá pozornost, kterou úřad OLAF věnuje vnější pomoci v rámci vyšetřování a preventivní činnosti a v rámci posílené spolupráce; 225. vyjadřuje politování nad zpožděními při zajišťování transparentnosti vynakládání prostředků EU spravovaných mezinárodními organizacemi, zejména OSN (v tzv. "společném řízení"); lituje skutečnosti, že i přes opakované výzvy ze strany Komise k plnění finanční a správní rámcové dohody (FAFA) se Účetní dvůr potýkal s problémy při získávání auditních zpráv a podkladů od OSN; zaznamenává a vítá pokrok, jehož bylo dosaženo, zejména uzavření dohody o zadáních pro ověřovací návštěvy v dubnu 2009 a podpis společných pokynů pro předkládání zpráv; 226. oceňuje skutečnost, že organizace OSN mají často specifické zkušenosti a odborné znalosti, které jinde nejsou k dispozici; vyjadřuje nicméně však znepokojení nad tím, že Komise předem přesvědčivě nedokládá, zda je volba organizace OSN skuteně účinnější a účelnější než jiné způsoby poskytování pomoci [26]; žádá Komisi, aby používala transparentnější a objektivnější postup výběru způsobů provádění pomoci; 227. poukazuje na pokračující trend zvyšování příspěvků do fondů sdružujících více dárců, zejména fondů OSN, v souladu se zásadami dobré spolupráce mezi dárci; vyjadřuje však nespokojenost s přetrvávajícími těžkostmi Účetního dvora v souvislosti s přístupem k finančním dokumentům agentur OSN; vítá kroky Komise s cílem ulehčit auditorské postupy Účetního dvora a vyzývá k přijetí dalších opatření v zájmu plné ochrany finančních zájmů Evropské unie a zvýšení transparentnosti postupů včetně případné úpravy dohody FAFA; 228. zdůrazňuje v tomto ohledu, že je hluboce rozčarován a nespokojen, neboť se Komisi dosud nepodařilo vytvořit skutečně evropský nástroj pro řešení krizí, o což byla žádána v předchozích usneseních při udělování absolutoria; znovu trvá na tom, že je naléhavě nutné tento nástroj vytvořit, a vyzývá novou Komisi, aby při nadcházející revizi finančního nařízení dala sama sobě možnost spravovat v případě potřeby samostatně fondy sdružující více dárců (multi-donor trust funds); 229. vítá pozitivní vývoj, pokud jde o transparentnost, cíle a mezinárodní koordinaci dárců, který přineslo zavedení mechanismu PEGASE [27] zřízeného v rámci dočasného mezinárodního mechanismu TIM [28], jehož oblast působnosti je však širší, jelikož pokrývá výdaje v rámci TIM a zároveň náklady spojené s oživením hospodářských činností (rozpočtová podpora, financování infrastruktur a sociální opatření) v souladu s palestinským plánem reforem a rozvoje; 230. bere na vědomí doporučení Účetního dvora, aby v dokumentech strategického plánování týkajících se evropského nástroje sousedství a partnerství byly stanoveny jasné strategické cíle a měřitelné ukazatele výkonnosti; domnívá se, že podobné kroky by měly být učiněny i v souvislosti s ostatními vnějšími nástroji, jejichž působnost je i nadále velmi obecná; 231. navrhuje, aby Komise vypracovala studii, v níž budou prozkoumány možnosti větší flexibility rozpočtů v oblasti vnějších politik; domnívá se, že vzhledem k dosavadním rozpočtovým přebytkům a stále rostoucím potřebám v této oblasti politiky by měl hned od začátku existovat prostor pro větší flexibilitu, který však nesmí být na úkor řádného sestavování rozpočtu a rozpočtové kontroly; Rozvojová a humanitární pomoc 232. vyjadřuje politování nad zjištěním Účetního dvora, že závazky týkající se rozpočtové podpory vykazují vysoký počet nevyčíslitelných chyb; trvá na tom, že Komise by měla provádět přísnější hodnocení těchto plateb; s uspokojením bere v tomto ohledu na vědomí revizi finančních okruhů z února 2009 týkající se tohoto typu plateb; 233. s uspokojením bere na vědomí zlepšení, pokud jde o jasnost a strukturu Komisí prováděných posouzení souladu s požadavky finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci (DCI); nicméně lituje skutečnosti, že Účetní dvůr zjistil časté případy, kdy Komise strukturovaným a formálním způsobem neprokázala, že řízení veřejných financí bylo dostatečně transparentní, odpovědné a účelné, nebo alespoň že byl vytvořen věrohodný a relevantní program reforem; 234. souhlasí s Účetním dvorem, že Komise by měla usilovat o prosazování svých rozhodnutí o způsobilosti k rozpočtové podpoře a měla by zajistit, aby všechny budoucí dohody o financování byly komplexním a jasným východiskem umožňujícím posoudit dodržení platebních podmínek; 235. vyzývá Komisi, aby v souvislosti s rozpočtovou podporou posílila systémy dohledu a kontroly, které zajišťují správnost plateb, důkladněji monitorovala organizace, které provádějí projekty financované EU, prováděla efektivnější audity s přísným sledováním na ně navazujících kroků a vypracovala pokyny pro rozpočtovou podporu s větší orientací na výsledky; 236. naléhavě vyzývá Komisi, aby pomáhala partnerským zemím rozvíjet kapacity parlamentní kontroly a auditu, zejména pokud je pomoc poskytována prostřednictvím rozpočtové podpory, a vyzývá ji, aby pravidelně podávala zprávy o dosaženém pokroku; 237. poukazuje na to, že jeho úlohou v souvislosti s rozpočtovou podporou je volat Komisi k odpovědnosti za výsledky výdajů a že rozpočtová podpora je nástroj pomoci, který vyžaduje zásadní posun v charakteru parlamentního dohledu, a to od kontroly nad vstupy k prověřování výsledků podle jistých ukazatelů; 238. opakuje svůj požadavek, aby rozvojová pomoc obecně a konkrétně rozpočtová podpora byly postupně spjaty s prohlášením o zveřejnění ex ante, které vydává vláda přijímající země a podepisuje ministr financí a které se týká vybraných problémů, jež ovlivňují správu věcí veřejných a strukturu odpovědnosti země, která je příjemcem pomoci; 239. vyzývá novou Komisi, aby se chopila iniciativy a předložila tento návrh dalším mezinárodním dárcům – zejména Světové bance – s cílem vyvinout a uplatňovat tento nástroj ve shodě s ostatními dárci; očekává, že jej Komise bude informovat o možném časovém rámci pro tato jednání; 240. naléhavě žádá Komisi, aby stanovila strategické cíle a vhodné ukazatele výkonnosti, které by umožnily efektivní posouzení dopadu činností EU; 241. vyzývá Komisi, aby kladla větší důraz na zdraví žen v rozvojových zemích obecně a konkrétně na zlepšení péče o zdraví matek, protože jde o oblast, ve které chybí nejvíce ke splnění rozvojových cílů tisíciletí; 242. vítá pokrok ve věci rozdělení úkolů mezi dárci a dalších zásad efektivity pomoci; má však pocit, že Komise by měla zvýšit své úsilí při koordinaci činností členských států v tomto ohledu; 243. zdůrazňuje, že je nezbytné zvýšit účinnost pomoci a snížit její nesourodost; domnívá se, že vysoký počet projektů řízených Komisí a členskými státy (přibližně 40000 projektů) by měl být snížen a měla by být dána přednost účinnějším programům a lepší koordinaci s dárci EU jednoznačným zaměřením se na menší počet prioritních oblastí intervence v každé zemi, která je příjemcem podpory, přičemž nesmí dojít k vyloučení malých, ale efektivních nevládních organizací, které působí přímo v terénu; 244. poznamenává, že 63 % prostředků dosud vynaložených z nástroje pro zajišťování potravin bylo poskytnuto prostřednictvím mezinárodních organizací, a připomíná, že nařízení (ES) č. 1337/2008 [29] stanoví, že pokud jde o provádění pomoci, musí Komise rozdělovat prostředky "rovnoměrně" [30] mezi mezinárodní organizace a "jiné způsobilé subjekty"; 245. znovu požaduje větší zapojení parlamentů a konzultace s občanskou společností [31] v partnerských zemích při vypracovávání a přezkoumávání strategických dokumentů o jednotlivých zemích v rámci DCI; 246. naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila větší zviditelnění činností financovaných EU na jiných kontinentech; Nevládní organizace 247. bere na vědomí písemná vyjádření komisařů Maroše Šefčoviče a Algirda Šemety ze dne 8. března 2010, která obsahují podrobné informace o tom, jak Komise a výkonné agentury financují organizace nevládního typu; 248. vyzývá Komisi, aby vytvořila veřejný rejstřík subjektů nevládního typu financovaných útvary Komise, sladila různé databáze se záznamy o příjemcích prostředků z rozpočtu EU nebo Evropského rozvojového fondu, uváděla ve svém účetním systému "neziskovou" povahu subjektů, které jsou příjemci těchto prostředků, a zabývala se možností rozšířit rejstřík představitelů zájmových skupin o informace o finančních prostředcích, které dostávají od EU; Rumunsko a Bulharsko 249. je znepokojen nedostatky v řízení předvstupních fondů vnitrostátními orgány Bulharska a Rumunska a vítá opatření, která přijala Komise, včetně přerušení plateb, přísného dohledu a spolupráce s oběma těmito členskými státy, což společně vedlo k výraznému zlepšení situace; je však i nadále znepokojen zásadními nedostatky týkajícími se možných nesrovnalostí v řízení finančních prostředků programu Phare dvěma prováděcími agenturami v Bulharsku, přestože smluvní vázání prostředků z programu Phare bylo ukončeno; bere na vědomí závazek současných orgánů vyšetřit tyto nesrovnalosti a reformovat řízení finančních prostředků z EU; 250. bere na vědomí, že práce na vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu by měly být ukončeny do 19. října 2035; konstatuje, že původ finančních prostředků z různých generálních ředitelství v Komisi je netransparentní; žádá Účetní dvůr, aby provedl kontrolu zde použitých finančních prostředků; 251. lituje skutečnosti, že nedošlo k výraznému pokroku při řešení zjištěných nedostatků (zejména pokud jde o Národní fond pro silniční infrastrukturu); podporuje proto obezřetný přístup Komise a její závazek důsledně přísně sledovat tuto situaci, přijmout opatření v návaznosti na uvedená zjištění a poskytovat poradenství a podporu bulharským orgánům s cílem řešit zjištěné nedostatky; naléhavě žádá Komisi, aby při schvalování zpráv o posuzování shody předložených v rámci operačních programů bulharskými orgány a před provedením průběžných plateb za programové období 2007–2013 postupovala s co největší obezřetností a přísností; bere na vědomí kroky, které učinilo Bulharsko; vítá kladný výsledek postupu posuzování shody prováděný Komisí u všech operačních programů a zároveň zdůrazňuje, že je třeba, aby Komise nadále uplatňovala účinnou kontrolu a poskytovala poradenství; 252. bere na vědomí, že Komise v červenci 2008 pozastavila platby Rumunsku v rámci programu SAPARD v důsledku nedostatků a nesrovnalostí zjištěných jejími útvary, a vítá skutečnost, že Rumunsko předložilo akční plán na řešení těchto nedostatků, který Komisi umožnil v červenci 2009 zrušit pozastavení plateb; 253. podporuje Komisi, která v roce 2008 v zájmu ochrany finančních zájmů EU pozastavila platby Bulharsku s ohledem na nedostatky a nesrovnalosti v řízení fondů zjištěné útvary Komise u tří předvstupních programů: Phare/přechodný nástroj, ISPA a SAPARD; vítá pozitivní reakci Bulharska na veškerá doporučení, díky níž mohla Komise v roce 2009 zrušit pozastavení plateb; 254. lituje nicméně nedostatků, zejména neschopnosti odhalit neregulérní poskytování podpory a odpovídajícím způsobem řešit nesrovnalosti, a vyzývá Bulharsko, aby přijalo podrobný akční plán ve spolupráci s Komisí a pod důsledným dohledem nezávislého auditora; 255. zdůrazňuje, že tento akční plán musí naplňovat konkrétní, měřitelné, dosažitelné, významné a časově vymezené cíle, zejména – v příslušných případech – vytvoření transparentních pravidel pro zadávání veřejných zakázek, které budou splňovat mezinárodní standardy a nebudou bránit v hospodářsk