V dubnu 2020 byl rozšířen tak, aby zahrnoval i podporu společností, které vyvíjejí, testují a vyrábějí tolik potřebné produkty pro boj s koronavirem, jako jsou očkovací látky, léčivé přípravky a zdravotnické, dezinfekční a ochranné prostředky, jakož i podporu mezd a režimy odkladu plateb daní. Druhá změna přijatá v květnu 2020 stanovila kritéria určující, jakým způsobem by měly členské státy provádět rekapitalizace a poskytovat podřízený dluh společnostem v nouzi. Třetí změna z června 2020 rozšířila dočasný rámec tak, aby umožňoval členským státům poskytovat veřejnou podporu všem mikropodnikům a malým podnikům, a to i v případě, že tyto podniky byly ve finančních obtížích již ke dni 31. prosince 2019. V říjnu 2020 byla přijata čtvrtá změna, která prodlužovala oblast působnosti dočasného rámce o šest měsíců do 30. června 2021 a umožňovala poskytování rekapitalizační podpory do 30. září 2021.Vzhledem k druhé vlně pandemie COVID-19 a delšímu trvání krize, než byl původní předpoklad, prodloužila pátá změna z ledna 2021 všechna opatření stanovená v dočasném rámci včetně rekapitalizačních opatření do 31. prosince 2021 a rozšířila oblast působnosti dočasného rámce zvýšením stropů stanovených v tomto rámci a umožněním přeměny některých vratných nástrojů na přímé granty do konce roku 2021.

Při řešení bezprostředních výzev, které pandemie představuje, přispělo prosazování hospodářské soutěže EU v roce 2020 k dlouhodobějším cílům Komise na období 2019–2024, jako je například „Evropa připravená na digitální věk“, „Zelená dohoda pro Evropu“, a „hospodářství ve prospěch lidí“. Návrh Komise na víceletý finanční rámec na období 2021–2027 představoval významnou změnu v tom smyslu, že do Programu pro jednotný trh zahrnul zvláštní složku věnovanou politice hospodářské soutěže. To zajistí stabilní financování opatření zvyšujících donucovací kapacitu Komise, například rozvoj pokročilých zpravodajských a vyšetřovacích metodik. Financování rovněž umožní Komisi posílit spolupráci s orgány veřejné správy v EU i jinde.

V roce 2020 se soubor nástrojů politiky hospodářské soutěže ukázal jako významný, dynamický a rychle přizpůsobitelný výjimečným okolnostem zdravotní a hospodářské krize. Rychlou reakcí a přizpůsobením pomohla politika hospodářské soutěže Komise splnit potřeby průmyslu a občanů EU a současně si zachovat konkurenceschopné trhy. To vyniklo obzvláště v rámci řady opatření, která umožnila tok rychlé podpory z veřejných zdrojů do reálné ekonomiky, případně byla součástí širší politické agendy zaměřené na obnovení udržitelného růstu, a zároveň zabránila zbytečnému narušení trhu.

Evropská síť pro hospodářskou soutěž navíc vydala společné prohlášení o uplatňování antimonopolních pravidel během koronavirové krize a úzce spolupracovala na otázkách hospodářské soutěže souvisejících s pandemií COVID-19. V tomto společném prohlášení členové Evropské sítě pro hospodářskou soutěž vyjádřili pochopení pro to, že tato mimořádná situace může vyvolat potřebu spolupráce společností s cílem zajistit dodávky a spravedlivou distribuci nedostatkových produktů všem spotřebitelům. Uvedli, že nebudou aktivně zasahovat proti nezbytným a dočasným opatřením, která byla zavedena s cílem zabránit nedostatku dodávek. Zároveň bylo nanejvýš důležité zajistit, aby výrobky považované za nezbytné pro ochranu zdraví spotřebitelů v současné situaci (např. roušky a dezinfekční gel) byly i nadále k dispozici za konkurenceschopné ceny. Evropská síť pro hospodářskou soutěž uvedla, že by proto neváhala podniknout kroky proti společnostem, které využívají současné situace tím, že vytvářejí kartely nebo zneužívají svého dominantního postavení. V souladu s tímto společným prohlášením Komise a vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž spolupracují na zajištění toho, aby dodávky základního zboží a služeb během pandemie nebyly narušovány a aby byla pravidla hospodářské soutěže uplatňována soudržným způsobem, a to jak v případě prosazování, tak při poskytování vedení v oblasti iniciativ spolupráce společností v průběhu krize. Díky úzké spolupráci a koordinaci antimonopolních případů a pokynů souvisejících s pandemií COVID-19 mohla Evropská síť pro hospodářskou soutěž vystupovat jednotně vůči společnostem, které se snažily navrhnout iniciativy v souladu s antimonopolními opatřeními.

Na základě odpovědí všech 27 členských států na dva po sobě jdoucí průzkumy provedené Evropskou komisí v období od poloviny března do konce prosince 2020 byla do té doby schválena pomoc ve výši 2,96 bilionu EUR a skutečně vynaloženo bylo přibližně 544 miliard EUR. Podle předběžných údajů zaslaných členskými státy v absolutních číslech platí, že více než čtvrtinu vyplacené podpory (155,36 miliardy EUR) poskytla Francie, po níž následovala Itálie s 19,8 % celkové vyplacené podpory (107,9 miliardy EUR), Německo s 19,1 % celkové vyplacené podpory (104,25 miliardy EUR) a Španělsko s 16,7 % (90,8 miliardy EUR). V relativním vyjádření bylo podle předběžných údajů zaslaných členskými státy zemí, která vyplácela nejvíce ve srovnání se svým vlastním HDP, Španělsko (7,3%), po němž následovala Francie (6,4 %), Itálie (6,0 %), Řecko (4,4%), Malta (3,9 %), Maďarsko (3,7 %), Portugalsko (3,6 %), Polsko (3,6 %) a Kypr (3,5 %). Na úrovni zemí EU-27 odpovídají výdaje na státní podporu v souvislosti s koronavirem přibližně 3,9 % HDP EU.

Cílem aktu o digitálních trzích – navrhovaného nařízení, které má být přijato podle článku 114 SFEU – by bylo zabránit strážcům v ukládání nespravedlivých podmínek podnikům a spotřebitelům. Mezi příklady takových nespravedlivých podmínek patří zákaz přístupu podniků k vlastním údajům, zamezení přístupu uživatelů k určité službě a omezení přechodu na alternativní služby. Společnosti by byly podle tohoto aktu určeny jako strážci, pokud by byla současně splněna tři kvantitativní kritéria . Na určené strážce by se vztahovala celá řada povinností a zákazů s cílem zajistit otevřené on-line prostředí, které by bylo spravedlivé pro podniky a spotřebitele a otevřené inovacím ze strany kohokoli. Pro zajištění účinnosti nových pravidel se předpokládá možnost sankcí za nedodržení zákazů a povinností uvedených v aktu o digitálních trzích.

V roce 2020 pokračovala Komise v přezkumu pravidel státní podpory v oblasti zemědělství a rybolovu. Tento přezkum zahrnuje nařízení o blokových výjimkách v zemědělství , pokyny ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech , nařízení o blokových výjimkách v odvětví rybolovu , nařízení o podpoře de minimis v odvětví rybolovu a akvakultury a pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury . Tyto nástroje byly v roce 2020 prodlouženy, jejich platnost vyprší nyní na konci roku 2022 a v současné době jsou předmětem hodnocení. Tato hodnocení by měla být dokončena v roce 2021 a po nich by měla následovat posouzení dopadů v souladu s požadavky na zlepšování právní úpravy. Komise provádí svou revizi s cílem stanovit nové soubory pravidel státní podpory v odvětvích zemědělství a rybolovu, která by se měla začít uplatňovat v roce 2023.

Pravidla státní podpory tvoří zásadní součást ekologické transformace. V souladu se sdělením Komise o Zelené dohodě pro Evropu a se zásadami kontroly účelnosti jsou pokyny pro státní podporu, které jsou relevantní pro Zelenou dohodu pro Evropu, v současné době předmětem cíleného přezkumu, který má být dokončen do konce roku 2021. To se týká pokynů k regionální podpoře, sdělení o významných projektech společného evropského zájmu, rámce pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací, pokynů k rizikovému financování, pokynů v oblasti životního prostředí a energetiky a příslušných ustanovení obecného nařízení o blokových výjimkách. Revidované pokyny k systému ETS byly přijaty v roce 2020 .

Výsledky kontroly účelnosti byly zveřejněny v říjnu 2020. Komise dospěla k závěru, že hodnocená pravidla jsou i nadále z velké části vhodná pro daný účel. U některých ustanovení je však třeba provést revize včetně vyjasnění, dalšího zefektivnění a zjednodušení, jakož i úpravy, které budou odrážet nedávný legislativní vývoj, současné priority, změny na trzích a technologický vývoj. Aby si Komise vyhradila dostatek času na změnu těchto pravidel, prodloužila platnost těchto pravidel státní podpory do 31. prosince 2021. Platnost pravidel by jinak vypršela na konci roku 2020.

Rozhodnutí se týká dohody o urovnání patentových sporů, podle které společnost Cephalon přiměla společnost Teva, aby nevstupovala na trh s generickou verzí modafinilu výměnou za balíček obchodních transakcí, které byly pro společnost Teva prospěšné, a určité platby v hotovosti. Společnost Teva měla své vlastní patenty týkající se výrobního procesu modafinilu a byla připravena vstoupit na trh modafinilu s vlastní generickou verzí, kterou již začala prodávat ve Spojeném království. Poté se dohodla se společností Cephalon na tom, že se stáhne z trhu a nebude napadat patenty společnosti Cephalon. Šetření Komise konstatovalo, že cílem a důsledkem této dohody o „úplatě za pozdržení vstupu na trh“ bylo po několik let to, že společnost Teva byla vyloučena jako konkurent a společnost Cephalon si mohla i nadále účtovat vysoké ceny, i když patentová ochrana jejích hlavních patentů na modafinil již dávno vypršela.

Aby Komise mohla získat komplexnější porozumění otázkám hospodářské soutěže, dynamice trhu a obchodním výzvám v odvětví „internetu věcí“ zaměřeném na spotřebitele, zahájila v červenci 2020 odvětvové šetření týkající se internetu věcí . Komise přezkoumá jednání, které by mohlo omezit nebo narušit hospodářskou soutěž a u něhož by mohl být nezbytný včasný zásah. Závěrečná zpráva bude vydána v roce 2022.

V červnu 2020 zahájila Komise čtyři formální vyšetřování proti společnosti Apple. Komise zkoumá, zda podmínky a další opatření společnosti Apple pro integraci služby Apple Pay do obchodních aplikací a webových stránek na iPhonech a iPadech porušují antimonopolní pravidla EU. Komise také vyšetřuje omezení přístupu společnosti Apple k funkci NFC (Near Field Communication, komunikace na krátkou vzdálenost) na iPhonech pro platby v obchodech a údajné odmítnutí přístupu ke službě Apple Pay .

V únoru 2020 byla španělské hotelové skupině Meliá v odvětví hotelových ubytovacích služeb uložena pokuta ve výši 6,7 milionu EUR za to, že do svých dohod s cestovními kancelářemi zahrnovala ustanovení, podle nichž byly tyto smlouvy platné pouze pro rezervace spotřebitelů, kteří měli bydliště ve stanovených zemích. Komise konstatovala, že to rozděluje jednotný trh tím, že to omezuje schopnost cestovních kanceláří volně prodávat hotelové ubytování ve všech zemích EHP a reagovat na přímé žádosti spotřebitelů, kteří měli bydliště mimo stanovené země.

4.2 Kontrola spojování podniků přispěla k digitální transformaci a posílila jednotný trh

V květnu 2020 Tribunál zrušil rozhodnutí Komise z roku 2016, které zakazovalo spojení společností Hutchinson 3G a Telefonica UK. Komise konstatovala, že spojení snižující počet operátorů ze čtyř na tři by vedlo ke zvýšení cen a omezení výběru pro spotřebitele na trhu mobilních telefonních služeb ve Spojeném království. Tribunál potvrdil, že Komise může zakázat spojení, která nevytvářejí ani neposilují dominantní postavení, avšak pouze v případě, že by toto spojení mohlo ovlivnit hospodářskou soutěž v rozsahu srovnatelném s účinkem dominantního postavení. Tribunál konstatoval, že Komise neprokázala, že by dané spojení vyloučilo významný konkurenční tlak, což by vedlo k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže. Komise se proti tomuto rozsudku odvolala k Soudnímu dvoru.

V listopadu 2020 Komise za podmínky splnění určitých závazků schválila navrhované nabytí společnosti Covage společností SFR FTTH, společně kontrolovanou společnostmi Altice, Allianz a Omers. Společnosti SFR FTTH a Covage jsou významnými provozovateli optických sítí ve Francii. Společnost Covage prodává přístupy k optickým sítím na velkoobchodní úrovni, zatímco společnost Altice působí jak na velkoobchodní, tak na maloobchodní úrovni. Komise konstatovala, že uvedená transakce by spojeným podnikům zajistila velmi silné postavení na trhu velkoobchodních služeb FTTO (fibre-to-the-office). V jeho důsledku by alternativní maloobchodníci měli méně alternativních dodavatelů. Vzhledem k tomu, že společnost Covage by byla vertikálně začleněna do maloobchodních činností společnosti SFR, subjekt vzniklý spojením by měl jak schopnost, tak motivaci zabránit maloobchodním konkurentům v přístupu ke kapacitě optických vláken společnosti Covage na velkoobchodní úrovni. Společnost SFR nabídla, že odprodá 95 % činností FTTO společnosti Covage a nabídne uzavření smlouvy o přechodném zajištění služeb, která by odprodávanému podniku umožnila plně se osamostatnit.

V prosinci 2020 Komise podmínečně schválila nabytí společnosti Fitbit společností Google. Společnost Fitbit vyvíjí, vyrábí a distribuuje chytré hodinky a fitness náramky. Komise měla obavy, že by společnost Google mohla využít databáze společnosti Fitbit ke zvýšení již tak obrovského množství údajů, které Google vlastní, k personalizaci reklam. Společnost Google by také mohla omezit přístup konkurentů k aplikačnímu programovacímu rozhraní společnosti Fitbit Web API a znevýhodnit konkurenční výrobce zařízení nositelných na zápěstí tím, že by snížila jejich interoperabilitu se smartphony Android. Aby mohla společnost Google získat povolení, zavázala se, že nebude používat údaje společnosti Fitbit pro reklamy Google a že bude tyto údaje uchovávat odděleně v datových silech. Společnost Google se rovněž zavázala, že bude i nadále poskytovat příslušným třetím stranám možnost získávat přístup k údajům o zdraví a kondici uživatelů v softwarových aplikacích prostřednictvím rozhraní Web API společnosti Fitbit bez poplatků a s výhradou souhlasu uživatele. Společnost se také zavázala, že bude i nadále umožňovat interoperabilitu konkurenčních zařízení nositelných na zápěstí s chytrými telefony využívajícími systém Android. V neposlední řadě tyto závazky zahrnují mechanismus zrychleného řešení sporů, který mohou uplatnit třetí strany.

V oblasti dodávek pohonných hmot a souvisejících výrobků Evropská komise v červenci 2020 podmínečně schválila akvizici společnosti Grupa Lotos společností PKN Orlen, dvěma velkými polskými integrovanými ropnými a plynárenskými společnostmi. Komise měla obavy, že by tato transakce v podobě, v níž byla původně oznámena, poškodila hospodářskou soutěž v oblasti pohonných hmot v Polsku, paliva pro tryskové motory v Polsku a České republice a souvisejících výrobků, jako jsou například různé druhy bitumenu, v Polsku. Společnost PKN Orlen nabídla balíček odprodejů a dalších závazků. Tento balíček zahrnoval odprodej podílu v rafinérii, skladovacích zařízeních, maloobchodních čerpacích stanicích a zařízeních na výrobu bitumenu. Komise dospěla k závěru, že tato nápravná opatření umožní konkurentům účinně konkurovat subjektu vzniklému spojením.

V července 2020 Komise podmínečně schválila nabytí společnosti Bombardier Transportation společností Alstom v odvětví železniční dopravy. Společnosti Alstom a Bombardier zaujímají celosvětové vedoucí postavení v železniční dopravě a soutěží v oblasti výroby a dodávek vlaků s velmi vysokou rychlostí (kolejová vozidla s velmi vysokou rychlostí) a řešení železniční signalizace. Komise dospěla k závěru, že tato transakce by vyvolala vážné obavy o ohrožení hospodářské soutěže. Skupina Alstom by se stala nesporným předním hráčem na trhu kolejových vozidel s velmi vysokou rychlostí a kolejových vozidel pro hlavní tratě, jakož i signalizace pro hlavní tratě. Komise přijala komplexní balíček závazků nabízený spojujícími se podniky, odprodej vlakových platforem a výrobních zařízení pro kolejová vozidla s velmi vysokou rychlostí a kolejová vozidla pro dálkové trati. Společnosti Alstom a Bombardier rovněž nabídly, že konkurentům v oblasti signalizace budou poskytovat starší palubní jednotky, nezbytné informace o propojení a podporu.





Spojení podniků Fiat Chrysler / Peugeot Pokud jde o automobilový průmysl, Komise po důkladném šetření a s výhradou určitých podmínek schválila spojení společností Fiat Chrysler Automobiles (FCA) a Peugeot SA (PSA). Díky této transakci vznikla čtvrtá největší skupina působící v automobilovém průmyslu na světě pod jménem Stellantis. Komise dospěla k závěru, že toto spojení by narušilo hospodářskou soutěž na trhu s malými lehkými užitkovými vozidly v několika členských státech. Spojující se firmy se zavázaly prodloužit stávající dohodu o spolupráci mezi společnostmi PSA a Toyotou pro malá lehká užitková vozidla. Společnost PSA vyrábí vozidla Toyota za účelem jejich prodeje v EU. Rozšířená dohoda zvýší výrobní kapacitu, kterou má společnost Toyota k dispozici, a sníží se převodní ceny vozidel a souvisejících náhradních dílů a příslušenství. Tato opatření umožní společností Toyota účinně konkurovat společnosti Stellantis a rozšiřovat svou působnost na trhu EU s malými lehkými užitkovými vozidly. Společnosti FCA a PSA se navíc dohodly na změně smluv o opravách a údržbě, které uzavřely se svými sítěmi servisních pracovníků. Bude usnadněn přístup k sítím servisních pracovníků, což umožní soutěžitelům a novým účastníkům soutěžit na trhu malých lehkých užitkových vozidel.

4.3 Státní podpora usnadnila digitální transformaci a ochranu jednotného trhu

Infrastruktura širokopásmového připojení, která splňuje potřeby velmi vysokých digitálních rychlostí, kapacit a kvality, má klíčový význam pro splnění cílů EU v oblasti konektivity do roku 2025, stanovených v digitální strategii. Státní podpora přispívá k zavádění vysoce výkonných sítí širokopásmového připojení v EU tím, že řeší selhání trhu, tj. situací a oblastí, v nichž komerční provozovatelé nemají motivaci poskytovat dostatečné širokopásmové pokrytí.

V srpnu 2020 schválila Komise režim poukázek v hodnotě 200 milionů EUR s cílem pomoci nízkopříjmovým rodinám v Itálii získat přístup k vysokorychlostním širokopásmovým službám. Tento režim státní podpory zmenší digitální propast v Itálii a současně omezí možná narušení hospodářské soutěže. V prosinci 2020 Komise rovněž schválila režim poukázek v hodnotě 20 milionů EUR, který má studentům v Řecku pomoci získat přístup k širokopásmovým službám a využívat vzdělávání na dálku.

Komise schválila podle pravidel EU pro státní podporu německý režim na podporu zavádění širokopásmových sítí s velmi vysokou kapacitou v Německu. Cílem tohoto režimu je vytvoření nové veřejně financované infrastruktury pro konektivitu s velmi vysokou kapacitou, která zajistí rychlejší internet pro domácnosti, společnosti a veřejné instituce v Německu. Německo upřednostní domácnosti, které mají přístup k rychlosti nižší než 100 megabitů za sekundu, s cílem přispět ke zmenšení digitální propasti mezi venkovskými a městskými oblastmi v Německu. V rámci tohoto režimu je cílem Německa zpřístupnit gigabitové sítě všem občanům do konce roku 2025.

5. Příspěvek politiky hospodářské soutěže EU k ekologické transformaci

V této souvislosti vydala Komise v říjnu 2020 výzvu k poskytnutí příspěvků o vzájemné součinnosti pravidel hospodářské soutěže a politik udržitelnosti. Komise vyzvala různé zúčastněné strany včetně odborníků na hospodářskou soutěž, akademických pracovníků, zástupců průmyslu, skupin ochránců životního prostředí a spotřebitelských organizací, aby poskytly své názory a příspěvky ohledně součinnosti antimonopolní politiky, politiky spojování podniků a politiky státní podpory s politikami v oblasti životního prostředí a klimatu. Tyto příspěvky byly využity na konferenci, která se konala v únoru 2021. Na polovinu roku 2021 je naplánována zpráva o úvahách z konzultačního procesu.

5.1 Státní podpora usnadňující ekologickou transformaci

V oblasti kontroly státní podpory Komise posoudila a schválila státní opatření na podporu zavádění energie z obnovitelných zdrojů, zvyšování energetické účinnosti, případnou podporu zavádění infrastruktury pro mobilitu s nulovými nebo nízkými emisemi, stimulaci poptávky po vozidlech s nulovými nebo nízkými emisemi pro veřejnou a soukromou dopravu a snižování emisí CO2 a dalších emisí (včetně dekarbonizačních opatření) nebo zlepšování oběhového hospodářství.