ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
33.

požaduje proto, aby byl návrh směrnice v dalších fázích legislativního procesu zásadně přepracován a aby při tom byly – při zachování účinnosti systému EU pro obchodování s emisemi a přiměřeného rozdělení zátěže mezi všechna hospodářská odvětví – zohledněny zejména tyto body: — nejefektivnější zařízení by měla být obecně zbavena uvedené zátěže, — mělo by se i nadále vybízet k technologickému vývoji a omezení dopadů na životní prostředí stanovením realistických referenčních hodnot na základě 10 % nejefektivnějších zařízení, tak aby byly technicky i ekonomicky dosažitelné, — stanovené referenční hodnoty by měly v plné míře zohledňovat emise vznikající při výrobě elektřiny z vysokopecních plynů, — referenční hodnoty by neměly být paušálně snižovány a neměl by být používán opravný koeficient, — energeticky náročným odvětvím by neměla být snižována náhrada za ceny elektřiny a měla by existovat možnost náhrady celkových nepřímých nákladů. Za tímto účelem by se na úrovni EU mělo alespoň zvážit zavedení referenčních kritérií, aby se předešlo narušení hospodářské soutěže na jednotném evropském trhu, — regulační opatření by měla zahrnovat i polotovary energeticky náročných průmyslových odvětví, aby se předešlo relokalizaci průmyslu do zahraničí, a — množství přidělených povolenek by mělo být přizpůsobeno měnícím se objemům výroby;
28.

v souvislosti s opatřením 6 je přesvědčen, že je naprosto nezbytné provádět Pařížskou dohodu z 21. konference smluvních stran Rámcové úmluvy OSN s cílem zmírnit škodlivý dopad změny klimatu na oceány, pobřežní oblasti a ekosystémy a řešit budoucí náklady způsobené globálním oteplováním a vzestupem hladin oceánů. Globální klimatické cíle vyžadují opatření na přizpůsobení se změně klimatu na místní úrovni, neboť tam se změny klimatu projevují nejvíce. Z tohoto důvodu, jak VR nedávno uvedl (10), hrají místní a regionální orgány zásadní úlohu při přípravě a provádění vnitrostátních, unijních a mezinárodních rámců pro přizpůsobení, které se zabývají důsledky změny klimatu pro světové oceány. Pro tyto účely je třeba poskytnout zvláštní kapacity a finanční podporu všem regionům, a to včetně nejvzdálenějších regionů, vzhledem k jejich strategické poloze v Atlantském a Indickém oceánu a Karibském moři. V souladu s Pařížskou dohodou je rovněž zásadní začlenit přizpůsobení se změně klimatu do námořní správy a také ponechat významný podíl stávajících fosilních paliv nevytěžen. V tomto ohledu má za to, že v zájmu jednotnosti by opatření 6 mělo být posíleno tak, že do něj budou zahrnuta opatření zaměřená na zamezení dalšímu průzkumu ropných nalezišť v citlivých oblastech evropských moří;
25.

poukazuje na to, že činnost platformy REFIT se soustřeďuje především na konkrétní aspekty legislativy EU, které by se daly zlepšit, aniž by se zásadním způsobem měnily celé právní akty. Má za to, že by toto úzké zaměření mělo být doplněno ambicióznějším přístupem, jehož cílem by bylo strukturální vylepšení regulačního rámce EU ve střednědobém horizontu;
52.

žádá o vytvoření mechanismu/fondu pro evropské investice do modré ekonomiky. Tento fond, který by byl námořní variantou Junckerova plánu č. 2, by mohl mít další dva způsoby intervence: — přímé evropské financování strukturujících projektů a rizikových projektů, které by se týkaly například prvních fází uvádění na trh u projektů v oblasti energie z moře; — zřízení regionálních investičních fondů na úrovni regionálních nebo meziregionálních platforem modré ekonomiky, do nichž by přispívaly evropské fondy a místní partneři, zejména z odvětví bankovnictví a finančních služeb. V rámci těchto fondů musí EFSI významně přispívat k rizikovému financování a nepřenášet ho na místní partnery;
13.

V době, kdy je důvěra v naše demokratické instituce pod tlakem, má podpora občanů zásadní význam. Sociální inovace vychází od občanů a místních společenství: od konzultací s nimi s cílem určit potřeby společnosti, přes formulaci řešení, až po prováděcí fázi prostřednictvím procesu začlenění, sdílení, společné odpovědnosti, vzájemnosti a vytvoření sítě vícero zúčastněných stran. Tento rozměr by měl být integrován do územního rozměru, co možná nejblíže potřebám jednotlivcům, rodin a společenství.
10.

domnívá se, že větší zapojení místních a regionálních orgánů do evropského semestru by mělo znamenat jejich zapojení od začátku, mimo jiné díky podílení se na vypracování národních programů reforem prostřednictvím kombinace plánování shora dolů a zdola nahoru. Má za to, že provádění národních programů reforem by mělo být koordinovanou činností všech úrovní státní správy vycházející z víceúrovňové správy (2). Zdůrazňuje, že během celého procesu by měly být zajištěny transparentnost a odpovědnost a že tento proces by měl být více založen na důkazech a rozsáhleji využívat posouzení územního dopadu;
43.

vyslovuje se tudíž pro to, aby byl vypracován jednotný postup, podle něhož by bylo možné měřit evropskou přidanou hodnotu opatření v oblasti politiky soudržnosti, a odkazuje v tomto směru i na svou studii s názvem „The EU Added Value Test to Justify EU Spending: What Impact for Regions and Local Authorities?“ (Zkoumání evropské přidané hodnoty s cílem odůvodnit vynakládání prostředků EU – jaký to má dopad na regiony a místní orgány?) (1). Hlavním kritériem by mohlo být to, zda se vynaložením prostředků EU docílí impulsů pro naplnění cílů politiky soudržnosti, které jsou stanoveny ve Smlouvách, a pro dosažení udržitelného růstu, zaměstnanosti a sociální soudržnosti a zda přispějí ke zvládnutí společných výzev. Při tom by mělo být zohledněno i to, že územní přístup je v předem definovaných oblastech účinnější a vzhledem ke své decentralizované povaze poskytuje přidanou hodnotu v porovnání s odvětvovými, resp. centrálními podpůrnými a finančními nástroji;
16.

souhlasí s názory uvedenými ve zprávě Health at a Glance: Europe 2016, a sice že by členské státy EU měly za účelem naplnění potřeb stárnoucí populace, vytvoření lepších řetězců péče a boje proti zbytečnému využívání nemocniční péče posílit systémy primární péče. Mělo by se investovat do primární péče, ambulantní péče a domácí péče a vysoce specializovaná nemocniční péče by se z důvodů kvality měla koncentrovat. Aby se snížil tlak na nemocnice, musí být primární péče k dispozici i mimo běžnou pracovní dobu. Je naléhavě třeba vyvinout multidisciplinární způsoby práce. Lidé pracující v primární péči by měli být specialisty na prevenci, na propagaci zdraví a na poskytování péče v případě chronických onemocnění;
15.

připomíná, že uvedené nařízení stanoví, že strategie RIS3 musí zahrnovat „kontrolní mechanismus“, který by měl být schopen prostřednictvím náležitého výběru ukazatelů výsledků zachytit a sledovat změny předpokládané v každé jejich prioritě a měl by podporovat výměnu osvědčených postupů. Zdůrazňuje význam zaměřit se na kontrolu a hodnocení. Měl by se proto vytvořit flexibilní společný orientační rámec, který by byl schopen zachytit a sledovat změny předpokládané v každé prioritě RIS3, což by regionům pomohlo při tvorbě vlastních mechanismů sledování a individuálně uzpůsobených ukazatelů v závislosti na situaci a potřebách. Mechanismus sledování umožní regionům kontinuálně rozvíjet své strategie založené na empirických údajích. Bude do značné míry záviset na vlastnostech RIS3, a jejich definice by proto měla být součástí rozvoje strategie. S ohledem na tuto skutečnost navrhuje, aby z tohoto hlediska bylo možné zvážit zvláštní finanční dotaci z více fondů, jejímž účelem je podporovat flexibilní metodiku integrovaného a sdíleného provádění všemi aktéry, včetně činnosti v oblasti analýzy, monitorování, hodnocení a monitorování;
30.

zdůrazňuje, že je nutné zvýšit transparentnost označování potravin, včetně porovnatelných informací o dopadu potravin na životní prostředí. Je třeba si uvědomit, že údaje o živinách a kalorické hodnotě, které jsou momentálně na etiketách uváděny, plně nepostihují složité vzájemné souvislosti mezi potravinami a zdravím a že na stávajících označeních zcela chybí informace o dopadu potravinářských výrobků na životní prostředí. Většina spotřebitelů sice ví, že jejich volba má určitý dopad na životní prostředí, označení produktů však neobsahují žádné informace, které by zákazníkům pomohly vybrat si udržitelné potraviny. Domnívá se, že označení by měla být jasná a měla by obsahovat relevantní informace, neměla by však být příliš složitá nebo zatěžovat výrobce potravin;
27.

má za to, že by mohly být splněny dvě funkce. Zaprvé by mělo být možné poskytovat v hospodářsky příznivých obdobích pobídky ke strukturálním reformám v členských státech s cílem podpořit hospodářskou a sociální konvergenci v rámci eurozóny a zlepšit její hospodářskou konkurenceschopnost a odolnost. Za druhé by mělo být možné snížit rozdílnost hospodářských cyklů členských států eurozóny danou strukturálními faktory, a to zavedením nástroje, který by reagoval na asymetrické šoky;
5.

vítá zásady stanovené článkem 15 nařízení o přístavech a, aniž by zpochybňoval dohodu, které bylo dosaženo, vyzývá Evropskou komisi, aby stanovila další pokyny, co se týče provádění. Poukazuje na to, že komerční přístavní činnosti vykonávají soukromí provozovatelé a že je nutné, aby s nimi přístavní orgány konzultovaly záležitosti v souvislosti s rozvojem přístavů;
35.

vyzývá Evropskou komisi, aby v rámcové směrnici o vodě vytvořila alternativu standardu sledování „one out, all out“. Pravidlo „one out, all out“ neposkytuje příliš přesný obraz skutečného ekologického a chemického stavu ani úsilí, které již bylo na zlepšení kvality vody vynaloženo. Je nutné vyvinout takový nástroj sledování, jenž bude zohledňovat výsledky, kterých už bylo v členských státech dosaženo, a to mimo jiné v zájmu zachování akceptace nezbytných opatření;
10.

aniž by byly dotčeny mezinárodní povinnosti poskytovat ochranu žadatelům o azyl a všem osobám majícím nárok na jiné formy mezinárodní ochrany bez ohledu na to, zda na území EU vstoupily řádným způsobem, vyzývá VR k vytvoření hotspotů ve třetích zemích pro osoby žádající o mezinárodní ochranu. Tyto hotspoty by měly být vytvořeny ve třetích zemích, spravovány EU a mezinárodními organizacemi (UNHCR) a pověřeny úkolem přezkoumávat oprávněnost žádostí o azyl. Osobám, jimž bylo přiznáno právo na azyl nebo na mezinárodní ochranu, by měla být umožněna cesta řádnými dopravními prostředky do evropských zemí dle jejich výběru, aby se tak nemusely plavit na chatrných plavidlech provozovaných převaděči;
21.

ačkoli má Evropská komise jen velmi omezenou možnost zasahovat do právních předpisů týkajících se trhu s půdou (jež spadají do působnosti členských států), mohla by zvážit tyto podněty: — podnítit využití možností podpory nových opatření přispívajících k mobilitě půdy v rámci regionálního rozvoje (pozemkové banky, iniciativy propojující nabídku zemědělské půdy s poptávkou po ní a další iniciativy na místní úrovni na podporu přístupu k půdě pro nové zemědělce), — rozšířit rámec podpory na nové modely zemědělského podnikání (zejména inovativní druhy partnerství mezi zemědělci); — podpořit prostřednictvím doporučení EU týkajících se přístupu k půdě a osvědčených postupů aktivnější vnitrostátní politiky (v závislosti na míře ambicí);
Pro účely těchto mechanismů udělování licencí je důležitý přísný a řádně fungující systém kolektivní správy. Tento systém zahrnuje zejména pravidla řádné správy, transparentnosti a podávání zpráv, jakož i to, že budou pravidelně, s náležitou péčí a přesně rozdělovány a vypláceny částky příslušející nositelům práv, jak je stanoveno ve směrnici 2014/26/EU. Všichni nositelé práv by měli mít k dispozici další vhodná ochranná opatření a zároveň by měli mít možnost uplatnění těchto mechanismů na svá díla nebo jiné předměty ochrany vyloučit. Podmínky spojené s těmito mechanismy by neměly mít vliv na jejich praktický význam pro instituce kulturního dědictví.

Pro účely těchto mechanismů udělování licencí a ku prospěchu zapojených nositelů práv je nezbytný přísný a řádně fungující systém kolektivní správy. Základy tohoto systému jsou zejména pravidla řádné správy, transparentnosti a podávání zpráv, jakož i to, že budou s využitím technologického pokroku, jenž je za tímto účelem k dispozici, pravidelně, s náležitou péčí a přesně rozdělovány a vypláceny částky příslušející nositelům práv, jak je stanoveno ve směrnici 2014/26/EU. Všichni nositelé práv by měli mít k dispozici další vhodná ochranná opatření a zároveň by měli mít možnost uplatnění těchto mechanismů na svá díla nebo jiné předměty ochrany vyloučit. Podmínky spojené s těmito mechanismy by neměly mít vliv na jejich praktický význam pro instituce kulturního dědictví.
12.

Studie „The potential of closing missing links of small scale infrastructure in Europe’s border regions for growth and employment – recommendations for the way ahead“ (Budování chybějících spojení v drobné infrastruktuře evropských příhraničních regionů a jeho potenciál pro růst a zaměstnanost (2)) uvádí velké množství případových studií, které tento stav dokládají.
17.

vítá navržené prodloužení možnosti vývozu dávek v nezaměstnanosti ze tří na šest měsíců. Poukazuje nicméně na to, že by to mělo být spojeno s odpovídajícími aktivními politikami na trhu práce, které jsou klíčovým prvkem takzvaných „aktivačních strategií“, jež jsou zaměřeny na interakci mezi pojištěním pro případ nezaměstnanosti a asistenčními systémy, aktivními politikami na trhu práce a podmíněností podpory. Podle VR je třeba vyjasnit, jakým způsobem by členské státy měly mít možnost prodloužit dobu vývozu dávek nad rámec platných evropských právních předpisů. VR má však pochybnosti ohledně zvláštních pravidel pro dobu zaměstnání nepřesahující 12 měsíců;
32.

poukazuje na to, že projekty P2P často spojují partnery ve veřejných či poloveřejných službách a že zmírňují účinek toho, že mezi organizacemi v různých členských státech existují rozdíly, co se týče předpisů a financování. Avšak vedle dočasného financování projektů by měla existovat i možnost, že úspěšné projekty P2P budou moci pokračovat díky financování ze strukturálních fondů. V příštím programovém období by se mělo učinit více pro to, aby zkušenosti z příhraničních oblastí byly zohledněny zákonodárci na celostátní úrovni. Členské státy by měly uzavírat dohody týkající se hranic, aby omezily dopady, jež hranice představují vzhledem k předpisům a financování na úrovni jednotlivých zemí;
63.

navrhuje, aby postupy územního plánování evropských měst a velkoměst a meziměstského plánování v rámci plánů udržitelné městské mobility zahrnovaly stanovení oblastí určených k nízkoemisní dopravě a mobilitě. Při územním plánování by se měla upřednostnit aktivní doprava (jízda na kole a chůze), řešení veřejné dopravy cestujících, sdílení automobilů a spolujízda. Proto požaduje, aby EU v oblasti dopravy uplatňovala předvídavou investiční politiku, která by měla vést k lepšímu veřejnému zdraví a v jejímž rámci by zcela v souladu s Pařížskou dohodou uzavřenou na konferenci COP 21 bylo v regionech, kde to topografické podmínky umožňují, alespoň 10 % finančních prostředků EU určených na dopravu investováno do cyklistiky;
8.

vyzývá k nové společné ambici, která by se netýkala pouze vědecké excelence v Evropě, ale vědecké excelence a inovační kapacity celé Evropy, a to tím, že by se zmobilizoval veškerý potenciál všech evropských území a přispělo by se k posílení jejich kapacit a podporovaly by se otevřené inovace založené na spolupráci;
46.

navrhuje, aby kritéria způsobilosti pro podporu na dopravní infrastrukturu a sítě (výstavba, modernizace, vybavení) byly pro ostrovy zmírněny s cílem umožnit co nejúčinnější propojení s pevninským dopravním systémem a co nejlepší začlenění do evropského prostoru a trhu;
8.

je rovněž přesvědčen o tom, že je nutné podniknout kroky s cílem poskytnout mladým lidem lepší start do profesního života, a to tím, že se bude investovat do jejich technických a behaviorálních znalostí a pracovních a komunikačních dovedností a zkušeností a pomůže se jim také se začleněním na trh práce tím, že začnou vykonávat samostatnou výdělečnou činnost nebo budou zaměstnáni na místo, které odpovídá jejich profilu. Je rovněž nutné investovat do modelu, který podpoří možnost rekvalifikace, jež by mladým lidem otevřela nové pracovní příležitosti;
59.

zdůrazňuje, že to, zda bude doporučeno zahájit s touto zemí přístupová jednání, což by bylo logické završení dosavadního pokroku, závisí na plnění kritérií stanovených EU, a to v souladu se závěry Rady EU z prosince 2015 a se závěry slovenského předsednictví ze zasedání Rady pro obecné záležitosti (13. prosince 2016);
27.

vítá, že mnoho regionů EU usiluje o rozvoj biohospodářství, zároveň ale upozorňuje na velké rozdíly v rozvoji biohospodářství v jednotlivých regionech a spatřuje v tomto ohledu ještě značný potenciál k rozvoji. Mezi regiony EU existují velké rozdíly již v otázce, co se rozumí pod pojmem „biohospodářství“. VR se proto domnívá, že jsou zapotřebí odpovídající komunikační strategie, aby se informovalo o možnostech, které biohospodářství přináší, a šířilo se odpovídající obecné povědomí. VR žádá Komisi, ale i členské státy a regiony EU, aby začaly vyvíjet příslušnou činnost, popř. zvýšily své úsilí. Musí se vést otevřená a transparentní diskuse o cílech a výzvách biohospodářství a možnostech jeho realizace, ale rovněž o negativních dopadech či škodách souvisejících s jeho nezavedením, a to se všemi příslušnými aktéry přímo na místě. O biohospodářství by měla být informována i veřejnost a na rozdíl od oblasti biotechnologií by měla mít možnost se do něj aktivně zapojit;
35.

navrhuje, aby byla v roce 2019 za účelem podpory co nejuvědomělejšího a nejširšího zapojení místních a regionálních orgánů uspořádána konference, kterou by spolupořádala Evropská komise a jež by se věnovala tématu vhodného soužití s konfliktními druhy, a zvláště s velkými predátory, které by bylo bezpečné a užitečné i pro místní společenství. To by umožnilo posoudit dopad stanoviska z vlastní iniciativy a fungování platforem souvisejících s evropskými a biogeografickými oblastmi a uskutečnit politickou a vědeckou diskusi o konkrétních opatřeních, která by se měla uplatňovat po roce 2021;
19.

navrhuje, aby se pro nastavení budoucího programového období vycházelo z výše zmíněného dokumentu „Scenarios for Integrated Territorial Investment“ a aby byl tento dokument uplatněn v co možná největší šíři. Přístup vycházející z principu využití ITI by měl být uplatňován obecněji, a to nejenom v městských aglomeracích, kde se v současné době využívá nejčastěji, a měl by být prováděn rozsáhleji i na různě definovaných venkovských a funkčních územích, na základě místních podmínek, tak jak je nastiňují 4 scénáře tohoto dokumentu. Uplatňování nástroje pro integrované územní investice na funkční oblasti má velký význam, jelikož cílená podpora poskytovaná těmto regionům, založená na strategii „zdola nahoru“, může být ve výsledku nesmírně účinná a přínosná, co se týče vytváření synergií mezi místními zdroji a vnějšími zdroji financování. Implementaci nástroje integrovaných územních investic by měly v následujícím programovém období povinně umožnit všechny členské státy, aby ITI mohly uplatnit svůj potenciál stát se stěžejním nástrojem uplatňování regionální politiky soudržnosti EU, a to vždy na základě zásady partnerství, přičemž by zajistily náležité zapojení a účast místních a regionálních orgánů při navrhování, provádění, sledování a hodnocení strategií;
29.

domnívá se, že při řešení migrační krize a situace uprchlíků, žadatelů o azyl a osob v podobné situaci je jednou z klíčových otázek uznání, případně rovnocennost dovedností, kompetencí a diplomů dotčených osob, neboť bez toho nelze hovořit o skutečné integraci, ani co se týče vzdělávání, ani co se týče trhu práce. Proto opakuje svou výzvu, aby byly členské státy podporovány při zajišťování přístupu k opatřením v oblasti mapování dovedností, úvodu do jazyka, rozšiřování dovedností a k dalším opatřením, která podporují začlenění do trhu práce a do společnosti. Důležité je i neprodleně posuzovat vzdělání a titul, které osoby získaly ve své zemi původu (1); Domnívá se, že by měly být konzultovány dotčené místní a regionální orgány v zájmu účinného společného řešení při respektování cílů integrace, rovných příležitostí a lidských práv;
15.

konstatuje, že cílem na úrovni EU je zajistit do roku 2020 připojení o rychlosti vyšší než 30 MB/s po celé Evropě, včetně venkovštějších a izolovanějších oblastí. Jedná se však pouze o průměr EU, přičemž mezi jednotlivými zeměmi a místními oblastmi existují obrovské rozdíly, zejména ve venkovských a nejodlehlejších oblastech, kde není ojedinělá rychlost 10 MB/s, a to i v hospodářsky prosperujících členských státech. To je obvyklý standard zaručující, aby typická domácnost mohla využívat nejpopulárnější služby on-line. Nedostatečné širokopásmové připojení představuje v dnešní době vážnou výzvu pro územní soudržnost. Žádá Evropskou komisi, aby zintenzivnila úsilí týkající se rozvoje vysokorychlostního internetu ve venkovských oblastech prostřednictvím dostupných modelů financování, které neomezí přístup určitých členských států k financování investic do širokopásmových sítí, a podpory přístupu k financování, pokud jde o investice do širokopásmových sítí, pro malé projekty. Dále žádá, aby byly vyčleněny specifické prostředky na rozvoj širokopásmového připojení ve venkovských oblastech a aby tyto prostředky nemohly být využity na jiná opatření;
29.

vyzývá ke globálnímu přístupu k rozvoji digitálních infrastruktur, v jehož rámci jednotlivé správní orgány disponují interoperabilními řešeními a v maximální možné míře sdílejí společnou technickou bázi a zároveň rozvíjejí aplikace pro své specifické potřeby. Takový přístup by umožnil, že nebude nutné rozvíjet infrastruktury pro jednotlivé služby, což by snížilo náklady a zároveň by to umožnilo zlepšit efektivitu. Tento přístup by také omezil územní roztříštěnost jednotného trhu;
7.

souhlasí, že brexit nesmí být zneužit k tomu, aby se zcela upustilo od jakékoli kontroly státních podpor, ale má za to, že v důsledku narušení hospodářské činnosti ostatních členských států EU kvůli brexitu by se mělo rozšířit obecné nařízení o blokových výjimkách a měla by se dočasně uvolnit nebo pozastavit pravidla státní podpory pro některá odvětví, jež budou pravděpodobně nejvíce postižena, pokud nepůjde o selektivní podpory, jež by byly v rozporu s cílem, aby byly právní předpisy EU uplatňovány spravedlivě na všechny podniky;
58.

poznamenává však, že vzhledem k dlouhé historii spolupráce v regionu a prosperující ekonomice by mohli být aktéři zapojení do EUSALP ještě ambicióznější a jít nad rámec spolupráce zavedené programem Interreg, a sloužit tak za příklad dalším makroregionům. Jednou z možností, která by mohla být zvážena, je vytvoření stálé koordinační struktury pro provádění strategie, jež by účinně podporovala systém správy;
32.

domnívá se, že Evropský fond pro strategické investice (EFSI) by mohl pomoci napravit selhání trhu v oblasti sociálního bydlení u značně rizikových projektů, na něž by nebylo možné získat tradiční úvěr od EIB. V oblasti sociálního bydlení však musí nové finanční nástroje, k nimž EFSI patří, naplňovat určité dlouhodobé potřeby, co se týče cenově dostupného bydlení a energetické účinnosti. Skutečnost, že podle údajů z června 2017 byla na sociální infrastrukturu využita 4 % celkového rozpočtu EFSI, dokládá tento problém, který může být prohlouben nedostatečným využíváním investiční doložky stanovené v Paktu o stabilitě a růstu a rozhodnutím zařadit při výpočtu schodku veřejných financí investice do sociálního bydlení do účetní kategorie veřejné správy v rámci evropského systému účtů 2010. Z tohoto důvodu žádá, aby byl vyhodnocen Junckerův plán a půjčky EIB z hlediska investic provedených v oblasti bydlení, a očekává, že nedávno vytvořená pracovní skupina na vysoké úrovni pro sociální infrastrukturu bude hrát v tomto ohledu důležitou roli;
34.

podporuje myšlenku, že by místním a regionálním orgánům měl být udělen přístup k datům v případech, kdy by to bylo v „obecném zájmu“ a zásadně by to zlepšilo fungování veřejného sektoru, například v případě optimalizace systémů řízení provozu na základě údajů v reálném čase od soukromých vozidel;