Pozměněný návrh rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013) (předložený Komisí podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES) /* KOM/2006/0364 konecném znení - COD 2005/0043 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 28.6.2006 KOM(2006) 364 v konečném znění 2005/0043 (COD)2005/0044 (CNS) Pozměněný návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013) Pozměněný návrh ROZHODNUTÍ RADY o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 – 2011) (předložený Komisí podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Komise přijala dne 6. dubna 2005 své návrhy rozhodnutí o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) a o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011)[1]. Komise následně upravila rozpočtová hlediska uvedených návrhů podle dohody ze dne 17. května 2006 o finančním rámci pro období 2007 – 2013. Návrhy byly posouzeny Radou, Evropským parlamentem, Hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů. Parlament přijal valnou většinou své stanovisko k oběma návrhům dne 15. června 2006, přičemž navrhl značné množství změn. Hospodářský a sociální výbor přijal jednomyslně stanovisko dne 14. prosince 2005 a Výbor regionů zaujal stanovisko dne 16. listopadu 2005. Za účelem urychlení dohody o rámcových programech předkládá nyní Komise revidované návrhy obou rámcových programů, doplněné o změny Parlamentu a stanoviska Rady. Vzhledem k tomu, že stanovisko Parlamentu a přístup Rady odrážejí klíčové principy původních návrhů Komise, přebírají tyto revidované návrhy v podstatě a svým obsahem – pokud ne přímo přesným zněním – velkou část stanovisek přijatých ostatními institucemi. Hlavní vznesené otázky se týkají návrhu rámcového programu ES. Pokud se jedná o stanovisko Komise, lze zdůraznit tyto body: - Jedná-li se o rozsah témat a jejich vědecký a technický obsah , přijímá Komise mnohá požadovaná objasnění a doplnění, pokud odrážejí významné potřeby, pokud jsou ve shodě se zachováním celkového zaměření každé priority a jejich začlenění nebrání omezený rozpočet pro rámcový program. - Jedná-li se o společné technologické iniciativy , přijímá Komise změny kritérií užívaných pro identifikaci potenciálu společných technologických iniciativ, stejně jako jejich povahu a provádění. - Jedná-li se o Evropskou radu pro výzkum , přijímá Komise významná objasnění, včetně objasnění týkajících se funkčního období, obnovy a funkce vědecké rady, řízení a koncepce zaměstnávání Evropské rady pro výzkum, jakož i provádění nezávislého přezkoumání struktur a mechanismů Evropské rady pro výzkum v roce 2010. - Jedná-li se o program Lidé , řada změn zahrnuje odkazy na propojení tohoto programu s dalšími částmi rámcového programu a dalšími programy Společenství, dodatky, které zdůrazní mezinárodní rozměr této části programu, návrhy na zavedení odpovídajících pracovních podmínek výzkumných pracovníků a indikace způsobu spolufinancování. - Jedná-li se o program Kapacity , tvoří nyní aspekty uceleného rozvoje politik samostatnou část, což odpovídá významu této oblasti. Kritéria pro podporu nových výzkumných infrastruktur jsou kromě toho podrobnější a byl uznán význam regionálních aspektů v budování nových infrastruktur. Pokud se týká rozpočtu, zachovává Komise částky navržené v upraveném návrhu ze dne 24. května 2006. 2005/0043 (COD) Pozměněný návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 166 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[2], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[4], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[5], vzhledem k těmto důvodům: 1. Společenství si stanovilo cíl vytvořit znalostní společnost rozvíjením know-how a posilováním vědeckých a technických základů průmyslu Společenství, včetně odvětví služeb, s cílem zajistit vysokou úroveň konkurenceschopnosti. Za tímto účelem Společenství uznává odpovědnost a nezávislost vědců při definování základních směrů výzkumu na hranici znalostí a podporuje veškeré výzkumné činnosti považované za nezbytné, zejména výzkum a činnosti spojené s technickým rozvojem prováděné v podnicích, včetně malých a středních podniků (MSP), ve výzkumných střediscích a na vysokých školách a přiznává prioritu těm oblastem a projektům, kde má evropské financování a spolupráce zvláštní význam a vytváří přidanou hodnotu. Svou podporou výzkumu na hranici poznání, aplikovaného výzkumu a inovace se Společenství snaží podporovat synergie v evropském výzkumu, a vytvořit tak stabilnější základnu Evropského výzkumného prostoru. To se pozitivně odrazí na sociálním a hospodářském rozvoji všech členských států. 2. Ústřední role výzkumu byla uznána Evropskou radou na zasedání v Lisabonu, která zdůraznila, že znalosti a inovace jsou klíčové, a stanovila nový strategický cíl pro další desetiletí pro EU: stát se nejvíce konkurenceschopným a dynamickým, na znalostech založeným hospodářstvím na světě, které bude schopné udržitelného hospodářského růstu s cílem plné zaměstnanosti a většího počtu kvalitnějších pracovních míst a větší sociální soudržnosti. 3. Sedmý rámcový program je nezbytný pro dosažení lisabonského strategického cíle, aby se Evropa stala nejvíce konkurenceschopným a dynamickým, na znalostech založeným hospodářstvím na světě. Trojúhelník znalostí – vzdělání, výzkum a inovace – je základním nástrojem pro jeho dosažení. 4. Ústřední role znalostí a nehmotných statků při tvorbě hospodářského, sociálního a kulturního bohatství byla také uznána Evropskou radou na zasedání v Lisabonu. Ve společnosti založené na znalostech se inovace a znalosti vytvářejí v rámci celé společnosti, aniž by tato tvorba byla řízena shora, a stále častěji jsou dosahovány v procesech „zdola nahoru“. Je cílem Společenství mobilizovat a posílit veškeré tyto výzkumné a inovační kapacity . 5. V souladu s lisabonskou strategií stanovila Evropská rada na zasedání Barceloně cíl zvýšit výdaje na evropský výzkum na 3 % HDP Evropské unie, přičemž dvě třetiny by měly pocházet ze soukromým investic. 6. Za tímto účelem mnohé členské státy a evropský průmysl musejí zvýšit své investice do výzkumu, aby tak napomohly úspěšné podpoře výzkumu v rámci sedmého rámcového programu. 7. Hlavním cílem celého sedmého rámcového programu musí být přispět k tomu, aby výzkumný prostor Evropské unie získal světovou vedoucí roli. To vyžaduje, aby se sedmý rámcový program výrazně soustředil na prosazování výzkumu na světové úrovni a jeho financování . Je proto nezbytně nutné, aby provádění specifických programů bylo založeno na principech excelence ve výzkumu. EU se může stát světovým vedoucím výzkumným prostorem pouze tehdy, jestliže vytvoří příležitosti k nejmodernějšímu výzkumu . 8. Evropský parlament opakovaně zdůrazňuje význam výzkumu, technického rozvoje a důležitější roli znalostí pro hospodářský růst i sociální a environmentální blaho, nejnověji v pokynech pro budoucí politiku EU na podporu výzkumu z března 2005[6]. 9. Vzhledem k výzkumných potřebám pro všechny politiky Společenství a na základě široké podpory ze strany evropského průmyslu, vědecké obce, vysokých škol a dalších zúčastněných kruhů by mělo Společenství stanovit vědecké a technické cíle, kterých je třeba v rámci sedmého rámcového programu v letech 2007 až 2013 dosáhnout. 10. Zvláště důležité jsou pro průmyslový výzkum evropské technologické platformy (ETP) a společné technologické iniciativy (STI). Z evropských technologických platforem se může postupně stát hlavní nástroj na podporu evropské konkurenceschopnosti. 11. Tyto cíle by se měly zakládat na výsledcích šestého rámcového programu, pokud jde o vytvoření Evropského výzkumného prostoru, a posunout je dále ve smyslu rozvoje evropského hospodářství a společnosti založených na znalostech. Zvláště důležité jsou zejména tyto cíle: 12. Je třeba podporovat nadnárodní spolupráci na všech úrovních v celé Evropské unii. 13. Je třeba zvýšit dynamiku, tvořivost a excelenci evropského výzkumu na hranici znalostí. Za tímto účelem by se mělo stát zřetelnou prioritou sedmého rámcového programu financování spekulativnějšího základního výzkumu. 14. Lidský potenciál ve výzkumu a technice v Evropě by měl být posílen kvantitativně i kvalitativně; lepší vzdělání a odborná výzkumná příprava, snadnější přístup k možnostem výzkumu i uznání výzkumné činnosti jako „profese“ jsou základními nástroji pro dosažení tohoto cíle, v neposlední řadě pomocí značně vyššího zapojení žen do výzkumu, podpory mobility výzkumných pracovníků a profesního rozvoje. Za tímto účelem by měly být členské státy vyzvány, aby prosazovaly Evropskou chartu pro výzkumné pracovníky a Kodex chování pro přijímání výzkumných pracovníků, což jsou nástroje nezbytné k vytvoření skutečného evropského prostoru pro výzkumné pracovníky. Navíc by měla být rozvíjena a rozšiřována excelence evropských výzkumných institucí a vysokých škol. 15. Dialog mezi vědou a společností v Evropě by měl být prohlouben v zájmu vytvoření vědecké a výzkumné agendy, která by odpovídala zájmům občanů, včetně podpory kritického uvažování, a měl by být zaměřen na obnovení důvěry veřejnosti ve vědu. 16. Zvláštní pozornost bude věnována usnadnění vědecké dráhy výzkumným pracovníkům v nejproduktivnějším období života. Výzkumní pracovníci v počáteční fázi výzkumu a v rané fázi profesní dráhy by se měli stát hlavní hnací silou vědy v Evropě. 17. Je třeba posílit možnosti výzkumu a inovací v celé Evropě a zajistit jejich optimální využití. 18. S ohledem na Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený k Amsterodamské smlouvě by měl být výzkum za účelem rozvoje alternativních strategií testování a zejména metod bez využívání zvířat ve všech oblastech výzkumu podporován, aby bylo omezováno využívání zvířat při výzkumu a testování s cílem konečného nahrazení využívání zvířat. 19. Aby bylo možné tyto cíle uskutečnit, je nezbytné podporovat čtyři typy činností: nadnárodní spolupráci v politicky definovaných tématech („spolupráce“), výzkum řízený výzkumnými pracovníky na podnět výzkumné obce („myšlenky“), podporu jednotlivých výzkumných pracovníků („lidé“) a podporu výzkumných kapacit („kapacity“). 20. V rámci tématu „spolupráce“ by měla být poskytnuta podpora nadnárodní spolupráci na odpovídající úrovni v celé Evropské unii i mimo ni v několika tematických okruzích odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, v nichž musí být podporován a posilován výzkum, aby byly řešeny sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové úkoly, i úkoly v oblasti veřejného zdraví, kterým Evropa čelí a které slouží veřejnému blahu a pomáhají rozvojovým zemím. Kde je to možné, bude tento program umožňovat flexibilitu pro režimy zaměřené na úkoly, které se dotýkají více tematických priorit. Tento program by měl také zajistit, aby EU byla schopna uchovat si svou vedoucí pozici v sociologickém a společenskovědním výzkumu v oblasti interakce mezi lidmi a v oblasti nových technologií, jakož i v oblasti zkoumání významu technologií pro rozvoj společnosti jako celku. 21. V rámci tématu „myšlenky“ by tyto činnosti měla provádět Evropská rada pro výzkum (ERV), která by měla být do značné míry nezávislá. Je nezbytné zajistit vysoce kvalitní hraniční výzkum na úrovni Evropské unie, který se bude opírat o excelenci v Evropě a zlepší její profil na mezinárodní úrovni. ERV bude udržovat pravidelný kontakt s evropskými institucemi a vědeckou obcí s cílem zajistit podporu své práce a prosazování svých zájmů ve veřejné sféře. 22. V rámci tématu „lidé“ je třeba motivovat jednotlivce, aby se stali výzkumnými pracovníky, evropské výzkumné pracovníky, aby zůstali v Evropě, je třeba přilákat do Evropy výzkumné pracovníky z celého světa a snažit se, aby Evropa byla pro nejlepší výzkumné pracovníky přitažlivější. Na základě pozitivních zkušeností s „akcemi Marie Curie“ v rámci předchozích rámcových programů by měl program „lidé“ více povzbuzovat nadané jednotlivce, aby se stali výzkumnými pracovníky; vytvářet strukturu nabídky odborné výzkumné přípravy a možností a rovněž se zaměřit na kvalifikační požadavky; stimulovat evropské výzkumné pracovníky k tomu, aby zůstávali v Evropě nebo se do ní vraceli; podporovat mezioborovou mobilitu; a přilákat do Evropy výzkumné pracovníky z celého světa. Za tímto účelem by bylo třeba věnovat úsilí zlepšení vzájemného uznávání diplomů a odborných kvalifikací získaných na území Společenství a ve třetích zemích. Mobilita výzkumných pracovníků není klíčová pouze pro profesní rozvoj výzkumných pracovníků, ale rovněž pro sdílení a předávání znalostí mezi zeměmi a odvětvími a pro zajištění toho, že inovativní hraniční výzkum v různých vědních oborech bude moci využívat specializované a kvalifikované vědecké pracovníky, jakož i větší finanční zdroje. 23. V rámci tématu „kapacity“ by mělo být optimalizováno využití a vývoj výzkumných infrastruktur; je třeba posílit inovační kapacity malých a středních podniků a jejich schopnosti využít výzkum ke svému prospěchu; měl by se podporovat vývoj regionálních uskupení zaměřených na výzkum; je třeba uvolnit výzkumný potenciál v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech EU; je třeba vzájemně přiblížit vědu a společnost v zájmu harmonické integrace vědy a techniky do evropské společnosti; a je třeba podniknout horizontální akce a opatření na podporu mezinárodní spolupráce. 24. Společné výzkumné středisko má zásadní úlohu poskytovat vědeckou a technologickou podporu koncepcí, rozvoje, provádění a sledování politik EU ze strany zákazníků. Společnému výzkumnému středisku by měla být poskytována trvalá podpora, která by mu umožnila plnit funkci vědeckého a technologického referenčního centra pro EU, nezávisle na soukromých nebo národních zájmech. 25. Komise při mnoha příležitostech uznala, že regiony mají hrát významnou úlohu při uskutečňování Evropského výzkumného prostoru[7]. 26. Sedmý rámcový program doplňuje další činnosti uskutečňované v členských státech i další akce Společenství, které jsou nezbytné pro celkovou strategii provádění lisabonských cílů, a to zejména akce zaměřené na strukturální fondy, zemědělství, vzdělávání, odbornou přípravu, konkurenceschopnost a inovace, průmysl, zaměstnanost a životní prostředí. 27. Inovace a činnosti spojené s malými a středními podniky, které tento rámcový program podporuje, by měly doplňovat činnosti prováděné v souladu s rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovace. 28. Účast na činnostech tohoto rámcového programu by měla být umožněna prostřednictvím zveřejnění všech náležitých informací, které by měly být dostupné včas a měly by být snadno přístupné všem možným účastníkům. 29. Vzhledem k většímu rozsahu akcí rámcového programu, jež má širokou podporu, pákovému efektu finančních prostředků na státní a soukromé investice, potřebě umožnit Společenství splnit nové vědecké a technické úkoly a plně využít potenciál těchto výzkumných pracovníků bez jakékoli formy diskriminace, vzhledem ke klíčové roli, kterou Společenství hraje ve zefektivňování evropského výzkumného systému, příspěvku rozsáhlejšího sedmého rámcového programu ke snaze o nalezení řešení změn klimatu a udržitelnosti, zlepšení zdraví evropské populace, stejně jako k oživení lisabonské strategie vznikla naléhavá potřeba postupně zvyšovat zdvojnásobit rozpočet EU na výzkum[8]. 30. S ohledem na přezkoumání používání nových nástrojů šestého rámcového programu, které proběhlo v polovině období, a na pětileté posouzení rámcového programu byl definován nový přístup, který by měl umožnit, aby politických cílů výzkumné politiky EU bylo dosaženo snadněji, účinněji a pružněji. Za tímto účelem by měl být k podpoře různých akcí použit jednotlivě nebo v kombinacích menší soubor jednodušších „režimů financování“, pružněji a s větší svobodou, a účastníkům by měla být dána větší autonomie řízení. 31. Protože cílů akcí, které mají být podniknuty v souladu s článkem 163 Smlouvy ve snaze přispět k tomu, aby v Evropě byla vytvořena společnost a hospodářství založené na znalostech, nemohou dostatečně dosáhnout členské státy, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje sedmý rámcový program rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. 32. Provádění sedmého rámcového programu může podnítit doplňkové programy s účastí některých členských států, účast Společenství v programech prováděných několika členskými státy nebo podpořit vytvoření společných podniků nebo jiných struktur ve smyslu článků 168, 169 a 171 Smlouvy. 33. Společenství uzavřelo řadu mezinárodních dohod v oblasti výzkumu a je třeba vyvinout úsilí k posílení mezinárodní výzkumné spolupráce za účelem využití všech výhod internacionalizace výzkumu a vývoje, přispění k vytváření globálních veřejných statků a dalšího začlenění Společenství do celosvětové výzkumné obce. 34. Existuje již nezanedbatelný souhrn vědeckých znalostí schopných výrazně zlepšit život lidí v rozvojových zemích; tento sedmý rámcový program bude, kde to bude možné, přispívat ke splnění rozvojových cílů tisíciletí do roku 2010. 35. Sedmý rámcový program by měl přispět k podpoře růstu, udržitelného rozvoje a ochraně životního prostředí. 36. Výzkumné činnosti, jež tento rámcový program podporuje, by měly respektovat základní etické zásady, včetně zásad uvedených v Chartě základních práv Evropské unie. V úvahu jsou a budou nadále brána stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích. Výzkumné činnosti zaměřené na lidské klonování, dědičné modifikace lidského genomu[9] nebo produkci lidských embryí výhradně pro poskytování kmenových buněk by v rámci tohoto programu neměly být podporovány. Výzkum na využití lidských kmenových buněk by v rámci tohoto rámcového programu mohl být financován v závislosti na obsahu vědeckého návrhu a na právním rámci dotčeného členského státu / dotčených členských států. 37. V souladu se sedmým rámcovým programem bude věnována náležitá pozornost prostřednictvím odpovídajících opatření poskytnuta aktivní podpora úloze žen ve vědě a výzkumu ve snaze povzbudit větší počet žen, aby se zapojily do tohoto pracovního prostředí a posílit jejich aktivní roli ve výzkumu. 38. Tento akt stanoví pro celou dobu trvání programu finanční rámec, který představuje pro rozpočtový orgán hlavní odkaz ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. 39. Je třeba přijmout vhodná opatření – přiměřená finančním zájmům Evropských společenství – k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k získání prostředků, které byly ztraceny, chybně vyplaceny nebo nesprávně použity v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[10], (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[11] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[12]. 40. Je důležité zajistit řádnou finanční správu sedmého rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nepraktičtějším a rovněž zaručit právní jistotu a dostupnost programu pro všechny účastníky. Je nezbytné zajistit soulad s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a s požadavky na zjednodušení a lepší právní úpravu. Zjednodušení postupů používaných při provádění sedmého rámcového programu pomůže zajistit, aby flexibilní prováděcí opatření byla obsažena v pravidlech účasti. ROZHODLY TAKTO: Článek 1 Přijetí Zřízení rámcového programu Na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se přijímá zřizuje rámcový program pro činnosti Společenství v oblasti výzkumu, technického rozvoje, včetně demonstrací (dále jen „sedmý rámcový program“). Článek 2 Cíle a činnosti 41. Sedmý rámcový program podporuje činnosti uvedené v odstavcích 2 až 5. Cíle a hlavní rysy těchto činností jsou uvedeny v příloze I. 42. Spolupráce: podpora celé oblasti výzkumných činností prováděných v nadnárodní spolupráci v těchto tematických oblastech: 43. zdraví; 44. potraviny, zemědělství a biotechnologie; 45. informační a komunikační technologie; 46. nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie; 47. energetika; 48. životní prostředí (včetně změny klimatu); 49. doprava (včetně letectví); 50. sociálně-ekonomické a humanitní vědy; 51. bezpečnost a vesmír. 52. Myšlenky: podpora výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky a prováděného ve všech oblastech jednotlivými národními nebo nadnárodními týmy, které si konkurují na evropské úrovni. 53. Lidé: kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu ve výzkumu a technice v Evropě, jakož i podpora mobility. 54. Kapacity: podpora klíčových aspektů evropského výzkumu a inovačních kapacit, jako jsou výzkumné infrastruktury; regionální uskupení zaměřená na výzkum; vytvoření plného výzkumného potenciálu v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech EU; výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků (MSP); otázky „vědy ve společnosti“; podpora soudržného rozvoje politik; horizontální činnosti v rámci mezinárodní spolupráce. 55. Sedmý rámcový program rovněž podporuje přímé nejaderné vědecké a technické akce prováděné Společným výzkumným střediskem (SVS) definované v příloze I. Článek 3 Sedmý rámcový program se provede prostřednictvím specifických programů. Tyto programy stanoví přesné cíle a podrobná prováděcí pravidla. Článek 4 Nejvyšší celková částka a podíly pro jednotlivé programy 1. Nejvyšší celková částka pro finanční účast Společenství v sedmém rámcovém programu je 50 52172726 milionů EUR. Částka se rozdělí mezi činnosti a akce uvedené v čl. 2 odst. 2 až 6 takto (v milionech EUR): Spolupráce | 32 29244432 | Myšlenky | 7 46011862 | Lidé | 4 7277129 | Kapacity | 4 2917486 | Nejaderné činnosti Společného výzkumného střediska | 1 7511817 | 2. Předběžné rozdělení mezi tematické oblasti každé činnosti podle odstavce 1 je uvedeno v příloze II. 3. Podrobná pravidla finanční účasti Společenství v tomto rámcovém programu jsou stanovena v příloze III. Uvedené částky se mohou změnit při revizi finančního výhledu vztahujícího se na období tohoto rámcového programu. Článek 5 Ochrana finančních zájmů Společenství Pro akce Společenství financované v rámci tohoto rozhodnutí se uplatní nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (ES, Euratom) č. 2185/96 na jakékoli porušení práva Společenství, včetně porušení smluvní povinnosti stanovené na základě programu v důsledku konání nebo opomenutí ze strany hospodářského subjektu, které vyústí nebo může vyústit v narušení všeobecného rozpočtu Evropských společenství nebo rozpočtů, které ES spravují, v důsledku neodůvodněného vydání. Článek 6 56. Veškeré výzkumné činnosti uskutečňované v rámci sedmého rámcového programu se provádějí v souladu se základními etickými zásadami. 57. V rámci tohoto rámcového programu nesmí být financován výzkum v těchto oblastech: 58. výzkumná činnost za účelem klonování lidí k reprodukčním účelům, 59. výzkumná činnost zaměřená na změnu genetického dědictví lidských bytostí, která by mohla učinit tyto změny dědičnými[13], 60. výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, včetně transferu jader somatických buněk. 61. Výzkum na využití lidských kmenových buněk, a to dospělých i embryonálních, by mohl být financován v závislosti na obsahu vědeckého návrhu a na právním rámci daného členského státu / daných členských států. Všechny žádosti o financování výzkumu na využití lidských embryonálních kmenových buněk musí, je-li to vhodné, obsahovat údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou příslušné orgány členských států, jakož i údaje o uděleném etickém schválení / udělených etických schváleních. Co se týká odvozování lidských embryonálních kmenových buněk, musí orgány, organizace a výzkumní pracovníci podléhat přísnému režimu licencí a kontroly v souladu s právním rámcem daného členského státu. 62. Na základě vědeckého pokroku se pro druhou fázi tohoto programu (2010 – 2013) musí provést revize oblastí výzkumu uvedených v odstavci 2 tohoto článku. Článek 7 Sledování, hodnocení a přezkoumání 63. Komise nepřetržitě a systematicky sleduje provádění rámcového programu a jeho specifických programů a pravidelně informuje o výsledcích tohoto sledování. 64. Nejpozději v roce 2010 provede Komise za pomoci externích odborníků průběžné hodnocení tohoto rámcového programu a jeho specifických programů, které bude založeno na vědeckých důkazech a které bude vycházet z hodnocení šestého rámcového programu ex-post. Toto hodnocení bude zahrnovat kvalitu probíhajících výzkumných činností, jakož i kvalitu provádění a řízení a pokrok při plnění stanovených cílů.Komise sdělí závěry tohoto hodnocení, spolu s vlastními připomínkami a případně s návrhy na úpravu tohoto rámcového programu Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Jakmile bude k dispozici dostatečné množství údajů, vypracuje se zpráva o pokroku, která bude předcházet průběžnému hodnocení a poskytne první závěry ohledně účinnosti nových akcí probíhajících v rámci sedmého rámcového programu a ohledně úsilí o zjednodušení. 65. Dva roky po skončení tohoto rámcového programu dokončí nezávislí odborníci pro Komisi hodnocení jeho odůvodnění, provádění a výsledků.Komise sdělí závěry tohoto hodnocení, spolu s vlastními připomínkami, Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně […] PŘÍLOHA I VĚDECKÉ A TECHNICKÉ CÍLE, HLAVNÍ RYSY TÉMAT A ČINNOSTÍ Sedmý rámcový program bude pokračovat v obecných cílech popsaných v článku 163 [14] Smlouvy s cílem posílit konkurenceschopnost průmyslu a naplnit potřeby výzkumu ostatních politik Společenství, a tím přispívat tak k vytváření společnosti založené na znalostech, jež vychází z Evropského výzkumného prostoru, a doplňovat činnosti na národní a regionální úrovni. Podpoří Posílí excelenci vědeckého a technického výzkumu, technického rozvoje a demonstrací prostřednictvím následujících čtyř programů: spolupráce, myšlenky, lidé a kapacity. I SPOLUPRÁCE V této části sedmého rámcového programu bude poskytována podpora mezinárodní spolupráci v různých formách na všech úrovních v celé Evropské unii a mimo ni, v několika tematických oblastech odpovídajících hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, kde musí být podporován a posilován výzkum nejvyšší kvality, aby byly řešeny sociální, hospodářské, environmentální a průmyslové úkoly, kterým Evropa čelí. Převážná část tohoto úsilí bude zaměřena na zlepšení průmyslové konkurenceschopnosti a výzkumný program bude odrážet potřeby uživatelů v celé Evropě. Hlavním cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji. Toto je devět témat určených pro činnost EU: 66. zdraví; 67. potraviny, zemědělství a biotechnologie; 68. informační a komunikační technologie; 69. nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie; 70. energetika; 71. životní prostředí (včetně změny klimatu); 72. doprava (včetně letectví); 73. sociálně-ekonomické a humanitní vědy; 74. bezpečnost a vesmír. Témata jsou obecně definována na poměrně vysoké úrovni, aby mohla být přizpůsobována vyvíjejícím se potřebám a příležitostem, které mohou v průběhu sedmého rámcového programu vzniknout. Pro každé z nich byla určena řada činností, které naznačují zamýšlené hlavní rysy pro podporu Společenství. Tyto priority byly určeny na základě svého přínosu pro cíle EUSpolečenství, včetně přechodu ke znalostní společnosti, příslušného evropského výzkumného potenciálu a přidané hodnoty zásahů na úrovni EUSpolečenství pro tyto oblasti. Zvláštní pozornost bude věnována zajištění účinné koordinace mezi tematickými a vědeckými oblastmi a prioritním vědním oblastem, které se prolínají různými tématy, jako jsou námořní vědní obory a technologie. VíceoborovostMezioborovost a mnohooborovost budou podporovány společnými přístupy, které přesahují hranice jednotlivých témat, k předmětům výzkumu a technologie souvisejícím s více než jedním tématem a společnými výzvami tvořícími důležitou mezitematickou formu spolupráce. Zejména v případě oblastí s významem pro průmysl byla témata určena kromě jiných zdrojů i na základě práce různých „evropských technologických platforem“ zřízených v oborech, v nichž konkurenceschopnost, hospodářský růst a prosperita Evropy závisejí na významném výzkumném a technickém pokroku ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Evropské technologické platformy sdružují pod vedením průmyslu účastníky za účelem stanovení a provádění strategického plánu výzkumu. Tento rámcový program přispěje k uskutečnění těchto strategických plánů výzkumu tam, kde představují skutečnou evropskou přidanou hodnotu. Evropská technologická platforma může hrát roli v usnadňování účasti průmyslu ve výzkumných projektech souvisejících s jejich specifickou oblastí. Devět témat také zahrnuje výzkum potřebný k podpoře formulování, provádění a hodnocení politik EUSpolečenství, například v oblastech zdraví, bezpečnosti, ochrany spotřebitele, energetiky, životního prostředí, rozvojové pomoci, rybolovu, námořních záležitostí, zemědělství, dobrých životních podmínek zvířat, dopravy, vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnanosti, sociálních věcí, soudržnosti a vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a právaspravedlnosti a vnitřních věcí, společně s přípravným a doprovodným výzkumem pro zvyšování interoperability a kvality norem a jejich zavádění. V rámci každého tématu budou kromě těchto činností zaručena možnost využít otevřeně a pružně řešeny dva typů příležitostí a potřeb: - Vznikající potřebyBudoucí a vznikající technologie: pro podporu výzkumu zaměřeného na určení nebo další zkoumání nových vědeckých a technologických příležitostí v dané oblasti a/nebo v jejich kombinaci s jinými vhodnými oblastmi a obory prostřednictvím zvláštní podpory pro spontánní výzkumné návrhy, včetně společných výzev; pro rozvoj nových myšlenek a radikálně nových způsobů využívání a pro zkoumání nových možností v rámci cestovních map pro výzkum zaměřené na určení nebo další zkoumání v dané oblasti a/nebo na rozmezí několika oborů, nových vědeckých a technických příležitostí, a to zejména možností, které by mohly přinést zásadní pokrok; bude zaručena náležitá koordinace s činnostmi vykonávanými v rámci programu Myšlenky, aby se zabránilo překrývání a zajistilo optimální využití financování. - Nepředvídané politické potřeby: reagovat pružně na nové politické potřeby, které vyvstanou v průběhu rámcového programu, jako je nepředvídaný vývoj nebo události vyžadující rychlou reakci, například nové epidemie, vznikající obavy o bezpečnost potravin nebo odezva na přírodní katastrofy. Šíření a přenos znalostí představuje klíčovou přidanou hodnotu evropských výzkumných činností a za účelem zvýšit využívání výsledků průmyslem, tvůrci politik a společností budou přijata opatření. Šíření bude považováno za souhrnný úkol v rámci Pro posílení šíření a využívání výsledků výzkumu EU bude ve všech tematických oblastech podporováno šíření znalostí a předávání výsledků, včetně jejich předávání tvůrcům politiky všech tematických oblastí s příslušnými omezeními u témat bezpečnosti s ohledem na důvěrný ráz těchto činností, mimo jiné prostřednictvím financování iniciativ pro vytváření sítí, seminářů a akcí, za pomoci externích odborníků a informačních a elektronických služeb, zejména služby CORDIS. Bude zajištěna doplňkovost a součinnost mezi tímto programem a jinými programy Společenství. Akce na podporu inovací budou prováděny v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace. Zvláštní pozornost by měla být věnována tomu, aby se zajistila náležitá účast malých a středních podniků[15], zejména malých a středních podniků založených na znalostech spolupracujících na nadnárodní úrovni. V části „Spolupráce“ programu budou v rámci každého tématu přijata konkrétní opatření včetně podpůrných akcí pro zjednodušení účasti malých a středních podniků, které budou doplněny kvantitativním a kvalitativním sledováním. Podpora bude poskytována rovněž iniciativám zaměřeným na zapojení se do dialogu o vědeckých otázkách a výsledcích výzkumu s širokou co nejširší veřejností mimo výzkumnou obec a v oblasti vědecké komunikace a vzdělávání, včetně případného zapojení organizací občanské společnosti nebo sítí takových organizací. Zohledněny budou také etické zásady a hlediska rovnosti žen a mužů. Integrace rozměru rovnosti žen a mužů bude zohledněna ve všech oblastech výzkumu. Rostoucí konkurenceschopnost evropského výzkumu vyžaduje, aby byl využit veškerý potenciál Evropského výzkumného prostoru. Proto se projekty zaměří na zajištění vědecké excelence. Podpoří rovněž skutečný Evropský výzkumný prostor vytvářením široce založených konsorcií a prozkoumáním možností nejlepšího využití lidských a finančních zdrojů. Ve všech těchto tématech bude podpora mezinárodní spolupráci poskytována prostřednictvím: - výzkumu založeného na spolupráci; - společných technologických iniciativ; - koordinace výzkumných programů; - mezinárodní spolupráce. Výzkum založený na spolupráci Výzkum založený na spolupráci bude tvořit hlavní část a jádro financování výzkumu z prostředků EU Společenství. Cílem je vytvořit v hlavních oblastech rozvoje znalostí vynikající výzkumné projekty a sítě schopné přilákat výzkumné pracovníky a investice z Evropy a z celého světa. Toho bude dosaženo podporováním výzkumu založeného na spolupráci prostřednictvím řady režimů financování: projekty založené na spolupráci, sítě excelence, koordinační/podpůrné akce (viz Příloha III). Společné technologické iniciativy Ve velmi omezeném počtu případů by rozsah cíle VTR a míra potřebných zdrojů mohly opravňovat k vytváření dlouhodobých veřejno-soukromých partnerství v podobě společných technologických iniciativ. Tento nový přístup založený především na činnostech vyvíjených Tyto iniciativy vyplývající především z práce evropskými technologickými platformami a bude zahrnovat jedno hledisko nebo malý počet vybraných hledisek výzkumu v příslušné oblasti. Prováděné budou slučovat investice soukromého sektoru a vnitrostátní a evropské veřejné financování, včetně poskytování grantů z výzkumného rámcového programu a poskytování půjček od Evropské investiční banky. O společných technologických iniciativách lze rozhodovat na základě článku 171 Smlouvy, a přijaté jednotlivě musí takové společné akce slučovat veřejné a soukromé financování, které může zahrnovat financování půjček ze strany EIB, financovaných případně mimo jiné prostřednictvím finančního nástroje na sdílení rizik. (to může zahrnovat vytvoření společného podniku) nebo na základě rozhodnutí o specifických programech v souladu s článkem 166 Smlouvy. Potenciální společné technologické iniciativy budou určeny otevřeným a transparentním způsobem na základě hodnocení s použitím řady kritérií, včetně: - přidané hodnoty zásahů na úrovni EU poměřované excelencí; - existence skutečných sociálních potřeb a přínosů; - nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících nástrojů; - míry dopadů na konkurenceschopnost a růst průmyslu; - stupně a srozumitelnosti definice cíle a výsledků, které mají být sledovány; - míry závazků průmyslu v oblasti financí a zdrojů; - míry dopadů na konkurenceschopnost a růst průmyslu; - důležitosti přínosu pro širší cíle politiky; - schopnosti získat další vnitrostátní podporu a využít aktuální anebo budoucí financování průmyslu; - nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících nástrojů. Povaha společných technologických iniciativ musí být jasně definovaná, zejména pokud jde o záležitosti týkající se: - finančních závazků; - délky závazků účastníků; - právních předpisů pro sjednávání a rušení smluv; - práv duševního vlastnictví. S ohledem na široký záběr a výjimečnou složitost společných technologických iniciativ bude vyvinuto výrazné úsilí k zajištění jejich průhledných operací v souladu se zásadami excelence. Jakékoli financování společných technologických iniciativ ze strany Společenství bude přidělováno na základě zásad excelence a transparentnosti obsažených v tomto rámcovém programu. Zvláštní pozornost bude věnována soudržnosti a koordinaci společných technologických iniciativ a vnitrostátních programů a projektů ve stejných oblastech, přičemž budou dodrženy jejich stávající prováděcí postupy. Při jejich provádění by se měl brát ohled na malé a střední podniky a na možnosti přenosu technologie, jakož i na nutnost předvídání potřeb vzdělávání a odborné přípravy k naplnění těchto cílů a k zajištění toho, aby účast v těchto projektech byla otevřena široké škále účastníků z celé Evropy a zejména malým a středním podnikům. Kromě toho by pro společné technologické iniciativy v souvisejících oblastech mohly být důležité zkušenosti získané prostřednictvím struktury EUREKA. Koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství Akce prováděná v této oblasti bude využívat dvou hlavních nástrojů: programu ERA-NET a účasti Společenství ve společně prováděných vnitrostátních výzkumných programech (článek 169 Smlouvy). Tato akce se může vztahovat na oblasti, které nejsou přímo spojeny s devíti tématy, pokud mají dostatečnou přidanou hodnotu EU pro Evropu. Tato akce bude také využita k vzájemnému doplňování a součinnosti mezi rámcovým programem a činnostmi prováděnými v rámci mezivládních struktur, jako jsou EUREKA a COST[16]. Program ERA-NET bude rozvíjet a posilovat koordinaci vnitrostátních a regionálních výzkumných činností prostřednictvím: - vytvoření rámce, který osobám odpovědným za provádění veřejných výzkumných programů umožní koordinaci jejich činností. To bude zahrnovat podporu pro nové projekty ERA-NET, jakož i pro rozšíření a prohloubení rozsahu stávajících projektů ERA-NET, např. rozšířením jejich partnerství a také vzájemným vzájemným zpřístupňováním programů. Projekty ERA-NET by se případně mohly použít pro programy koordinace mezi evropskými regiony a malými nebo středními členskými státy za účelem umožnění jejich spolupráce s rozsáhlými iniciativami; - poskytování, a to v omezeném počtu případů, dodatečné finanční podpory EUSpolečenství účastníkům, kteří společně využívají zdrojů vytvářejí společný fond pro účely společných výzev k předkládání návrhů v příslušných vnitrostátních a regionálních programech („ERA-NET PLUS“). Účast Společenství ve vnitrostátních výzkumných programech prováděných společně na základě článku 169 je zvláště důležitá pro evropskou spolupráci ve velkém měřítku v „proměnné geometrii“ mezi členskými státy, které sdílejí společné potřeby a/nebo zájmy. V přesně vymezených případech budou Takové iniciativy podle článku 169 zahájeny v oblastech, které budou stanoveny v úzkém spojení se členskými státy, včetně možné spolupráce s mezivládními programy, na základě řady kritérií: - význam pro cíle EUSpolečenství; - jasné stanovení cíle, který má být sledován, a jeho význam pro cíle tohoto rámcového programu; - stávající základ (stávající nebo plánované vnitrostátní výzkumné programy); - evropská přidaná hodnota; - kritické množství, s ohledem na velikost a počet zapojených programů, podobnost činností, které zahrnují; - uplatnění článku 169, jakožto nejúčinnějšího prostředku pro dosažení cílů. Mezinárodní spolupráce Budoucí akce týkající se mezinárodní spolupráce musí vykazovat jasně definovanou evropskou přidanou hodnotu a na základě této části rámcového programu to budou: - zpřístupnění všech činností prováděných v tematických oblastech výzkumným pracovníkům a výzkumným institucím ze všech třetích zemí, s omezeními pro téma bezpečnosti a případně s výrazným úsilím povzbudit je k využití této příležitosti. - zvláštní akce týkající se spolupráce v každé tematické oblasti věnované třetím zemím v případě vzájemného zájmu o spolupráci na jednotlivých tématech, která budou vybrána na základě vědecké a technické úrovně a potřeb těchto třetích zemí. V úzkém spojení s dvoustrannými dohodami o spolupráci nebo mnohostrannými dialogy mezi EU a těmito zeměmi nebo skupinami zemí budou tyto akce sloužit jako přednostní nástroje pro uskutečňování spolupráce EU a těchto zemí. Takovými akcemi jsou zejménaNabízejí se také oblasti oboustranného zájmu, takové akce tedy zahrnují: akce zaměřené na posílení výzkumných kapacit kandidátských zemí, jakož i sousedních zemí, a činnosti pro spolupráci zaměřené na rozvojové a vznikající země soustřeďující se na konkrétní potřeby těchto zemí v oblastech, jako je zdravotnictví, rybolov a životní prostředí, a prováděné za finančních podmínek přizpůsobených jejich kapacitám. Tato část rámcového programu zahrnuje akce mezinárodní spolupráce v každé tematické oblasti a napříč různými tématy. Tyto akce budou prováděny v koordinaci s akcemi v částech rámcového programu nazvaných „Lidé“ a „Kapacity“. TÉMATA 1. Zdraví Cíl Zlepšení zdraví evropských občanů a, zvýšení konkurenceschopnosti a posílení inovačních kapacit evropského průmyslu a podniků v oblasti zdraví při současném řešení globálních otázek zdraví, včetně vznikajících epidemií. Důraz bude kladen na translační výzkum (klinické využití základních objevů včetně vědeckého potvrzení experimentálních výsledků ), vývoj a validaci nových terapií, metod pro podporu zdraví a prevenci, včetně podpory zdravého stárnutí , diagnostických nástrojů a lékařských technologií, jakož i na udržitelné a účinné systémy zdravotní péče. Odůvodnění Sekvenování lidského geonomu a nedávný pokrok v postgenomice způsobily zásadní převrat ve výzkumu lidského zdraví a chorob. Integrování obrovského množství údajů a pochopení výchozích biologických procesů a rozvoj klíčových technologií pro biotechnologický průmysl v oblasti zdraví vyžaduje sloučení kritických množství různých odborných znalostí a zdrojů, které nejsou k dispozici na vnitrostátní úrovni, a to za účelem rozvoje znalostí a schopností pro zásah. Významný pokrok v translačním výzkumu zdraví, který je nezbytný k zajištění toho, aby byl biomedicínský výzkum zdrojem praktického přínosu a aby zvýšil kvalitu života, vyžaduje rovněž multidisciplinární a panevropský přístup se zapojením různých účastníků. Takové přístupy umožňují, aby Evropa efektivněji přispívala k mezinárodnímu úsilí v boji proti chorobám s globálním významem. Klinický výzkum mnoha chorob (např. rakoviny, kardiovaskulárních a infekčních chorob, duševních a neurologických chorob, zejména těch, které souvisejí se stárnutím, jako je Alzheimerova choroba nebo Parkinsonova choroba) se opírá o mezinárodní testy prováděné ve více střediscích, aby byl v krátkodobém horizontu dosažen požadovaný počet pacientů. K dosažení významných výsledků je pro epidemiologický výzkum zapotřebí velká různorodost populací a mezinárodních sítí. Pro zvýšení počtu pacientů v jednotlivých studiích vyžaduje vývoj nových diagnostik a způsobů léčby vzácných chorob, jakož i provádění epidemiologického výzkumu těchto chorob, také přístupy zahrnující více zemí. Provádění výzkumu zaměřeného na zdravotní politiku na evropské úrovni také umožní srovnávání modelů, systémů, údajů o pacientech a vzorků odebraných pacientům, které jsou uchovávány ve vnitrostátních databázích a biologických bankách. Intenzivní biomedicínský výzkum v EU napomůže posílení konkurenceschopnosti evropských průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi, lékařskými technologiemi a farmacií. Spolupráce EU s rozvojovými zeměmi jim umožní vybudovat výzkumné kapacity. EU musí také sehrávat aktivní roli ve vytváření prostředí vedoucího k inovacím ve veřejném sektoru a ve farmaceutickém odvětví, které budou řešit potřeby oblasti veřejného zdraví, zejména pro dosažení co největších úspěchů v klinickém výzkumu. Malé a střední podniky, které se zabývají výzkumem, jsou hlavními hospodářskými hybnými silami průmyslových odvětví zabývajících se zdravotnickými biotechnologiemi a lékařskými technologiemi. Přestože se v Evropě nyní nachází více biotechnologických společností než v USA, většina z nich jsou malé společnosti, méně vyzrálé než jejich konkurenti. Úsilí veřejno-soukromého výzkumu na úrovni EU usnadní jejich rozvoj. Výzkum v EU bude také přispívat k vývoji nových norem pro vytvoření vhodného legislativního rámce pro nové lékařské technologie (např. regenerativní lékařství). Evropský výzkum a inovace v oblasti alternativních testovacích strategií, především u metod bez použití zvířat, zajistí vedoucí postavení při řešení zájmů veřejnosti a účastníků o využívání zvířat v biomedicínském výzkumu a navíc mohou vytvořit trh pro určitá odvětví průmyslu. Činnosti, které budou řešeny, včetně výzkumu podstatného pro požadavky politiky, jsou uvedeny níže. V rámci všech činností budou řešeny dvě strategické otázky bude zvláštní pozornost věnována strategickým otázkám, a to zdraví dětí, a zdraví stárnoucí populace. Dlouhodobé pPlány výzkumu, jako jsou programy vytvořené evropskými technologickými platformami, například platforma pro inovační lékařství, budou v náležitých případech podporovány. Jako doplnění těchto politických potřeb a reakce na nové politické potřeby mohou být podporovány další akce, například v oblastech otázek zdravotní politiky a zdraví a bezpečnosti v zaměstnání. Etické, právní a socioekonomické otázky budou zohledněny v rámci všech těchto činností. Činnosti - Biotechnologie, generické nástroje a lékařské technologie pro lidské zdraví. - Vysoce výkonný výzkum. Posílením vytváření, standardizace, získávání a analýzy údajů urychlit pokrok při experimentech v genomickém, postgenomickém a biomedicínském výzkumu. - Detekce, diagnóza a sledování. S důrazem na neinvazivní nebo minimálně invazivní přístupy. - Předvídání vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti terapií. Vyvíjet a ověřovat biologické markery, metody a modely in vivo a in vitro, včetně přístupů s využitím simulace, farmakogenomiky, zaměření a distribuce a nahrazování testů na zvířatech. - Inovační léčebné přístupy a zásahy. Zkoumat, upevnit a zajistit další vývoj pokročilých terapií a technologií s potenciálním využitím u mnoha chorob a poruch, jako například nových nástrojů terapie pro regenerativní lékařství. - Translační výzkum pro lidské zdraví - Integrování biologických údajů a procesů: shromaždování údajů ve velkém měřítku, biologie systémů (včetně modelování komplexních systémů). Vytvářet a analyzovat velké množství údajů potřebných k lepšímu pochopení složitých regulačních sítí tisíců genů a genových produktů ovládajících důležité biologické procesy, a to ve všech příslušných organismech a na všech úrovních organizace. - Výzkum mozku a souvisejících chorob, lidského vývoje a stárnutí. Prozkoumat procesy zdravého stárnutí a způsob, jakým geny a prostředí ovlivňují mozkovou činnost, a to jak za normálních podmínek, tak i při mozkových chorobách, včetně příslušných nemocí souvisejících s věkem (např. demence). - Translační výzkum infekčních chorob. Zabývat se odolností vůči antimikrobiálním léčivým přípravkům, globální hrozbou HIV/AIDS, včetně současného nakažení hepatitidou C, malárií a tuberkulózou, jakož i možnými novými a znovu se objevujícími epidemiemi (např. SARS a vysoce patogenní influenza). - Translační výzkum vážných chorob: rakoviny, kardiovaskulárních chorob, diabetu/obezity; vzácných chorob a jiných chronických chorob, včetně revmatických chorob(např. osteoartritidy). Rozvíjet strategie zaměřené na pacienta, od prevence po diagnózu se zvláštním důrazem na a léčbu, včetně klinického výzkumu. - Optimalizace poskytování zdravotní péče evropským občanům - Převádění výsledků klinických výzkumů do klinické praxe. PochopitVytvořit znalostní základnu pro klinické rozhodování a způsob převádění výsledků klinického výzkumu do klinické praxe, a obzvláště řešit bezpečnost pacientů a lepší používání léků (včetně některých hledisek farmakovigilance a vědecky vyzkoušeného doplňkového a alternativního lékařství), jakož i specifické otázky dětí, žen a starších osob. - Kvalita, účinnost a solidarita systému zdravotní péče , včetně přechodových systémů zdravotní péče . Převádět účinné léčebné zásahy do rozhodnutí řídících pracovníků, posoudit náklady, účinnost a přínosy různých zásahů, včetně bezpečnosti pacientů, stanovit potřeby a podmínky s cílem zajišťovat zajistit dostatek lidských zdrojů, analyzovat faktory ovlivňující rovnost přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči (např. zdravotně postižených osob), včetně analýz populačních změn (např. stárnutí, mobilita a migrace a měnící se pracovní prostředí). - Zlepšená prevence chorob a lepší využívání léků. Rozvíjet účinné zásahy do veřejného zdravotnictví se zaměřením na hlavní zdravotní faktory (například stres, strava, životní styl nebo environmentální faktory a jejich interakce s léky). Identifikovat úspěšné zásahy v různých prostředích zdravotní péče pro zlepšení předepisování léků a zlepšení způsobu, jakým pacienti léky užívají (včetně hledisek farmakovigilance a interakce léků). - Vhodné využívání nových zdravotních terapií a technologií. Dlouhodobá bezpečnost a posouzení účinnosti hlediska a sledování rozsáhlého využívání nových lékařských technologií (včetně zařízení) a pokročilých terapií při současném zajištění vysoké úrovně ochrany veřejného zdraví a prospěchu pro něj. 2. Potraviny, zemědělství a biotechnologie Cíl Vybudování evropského znalostního biologického hospodářství[17] propojením vědy, průmyslu a dalších účastníků s cílem využít nových a vznikajících výzkumných příležitostí, které se zaměřují na sociální, environmentální a hospodářské výzvy: rostoucí poptávku po bezpečnějších, zdravějších a kvalitnějších potravinách a po udržitelném využívání a produkci obnovitelných biologických zdrojů; rostoucí riziko epizootických a zoonotických chorob a poruch souvisejících s potravinami; ohrožení udržitelnosti a bezpečnosti zemědělské výroby, produkce akvakultury a rybolovu, včetně hrozeb způsobených zejména změnou klimatu a rostoucí poptávku po kvalitních potravinách při zohlednění dobrých životních podmínek zvířat a situace venkova a přímořských oblastí a způsoby plnění specifických potřeb spotřebitelů. Odůvodnění Inovace a pokrok ve znalostech o udržitelném řízení, produkci a využívání biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin, zvířat) poskytnou základ pro nové, udržitelné, bezpečnější, ekologické a konkurenceschopné produkty pro odvětví založená na zemědělství, rybolovu, krmivech, potravinářství, zdravotnictví, lesnictví a pro související odvětví. V souladu s evropskou strategií pro vědy o živé přírodě a biotechnologii[18] to napomůže zvyšování konkurenceschopnosti evropských zemědělských a biotechnologických, semenářských a potravinářských společností, zejména technicky vyspělých malých a středních podniků, při současném zlepšování sociálního zabezpečení a dobrých životních podmínek. Výzkum bezpečnosti potravinových a krmivových řetězců, chorob souvisejících se stravou, volby potravin a vlivu potravin a výživy na zdraví napomůže v boji s poruchami, které souvisejí s potravinami (např. s obezitou, alergiemi) a infekčními chorobami (např. přenosnými spongiformními encefalopatiemi, influenzou ptáků), a zároveň bude významně přispívat k provádění stávajících a formulování budoucích politik a právních předpisů v oblasti zdraví veřejnosti, zvířat a rostlin a ochrany spotřebitelů. Rozdíly mezi evropskými průmyslovými odvětvími v těchto oblastech a jejich převážně malý rozsah, přestože jsou příležitostí a jednou ze silných stránek Evropy, vedou k rozštěpeným přístupům k podobným problémům. Tyto problémy lze lépe řešit posílením spolupráce a sdílením odborných znalostí, například znalostí o nových metodologiích, technologiích, procesech a normách, které vyplývají z měnících se právních předpisů EUSpolečenství. Několik evropských výzkumných platforem přispívá ke stanovování společných priorit výzkumu v oblastech, jako je genomika rostlin a biotechnologie, lesnictví a průmyslová odvětví založená na lesnictví, globální zdraví zvířat, chov hospodářských zvířat, potravinová a průmyslová biotechnologie. Tento výzkum bude také poskytovat znalostní základnu potřebnou k podpoře[19]: společné zemědělské politiky, otázek zemědělství a obchodu, předpisů v oblasti bezpečnosti potravin, evropské lesnické strategie, standardů Společenství pro zdraví, tlumení chorob a dobré životní podmínky zvířat a reformy společné rybářské politiky zaměřené na zajištění udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury a bezpečnost potravin z mořských živočichů. Předpokládá se pružná odezva na nové potřeby politiky, zejména s ohledem na nové sociální a hospodářské trendy. Činnosti - Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí: Umožňování výzkumu, včetně technologií, které mají v názvu příponu „-omika“, jako je genomika, proteomika, metabolomika, systémová biologie, bioinformatika a konvergující technologie pro mikroorganismy, rostliny a zvířata, včetně využití a udržitelného využívání jejich biologické rozmanitosti; Pro biologické zdroje z pozemního prostředí se výzkum zaměří na: úrodnost půdy; zdokonalené plodiny a výrobní systémy v celé jejich rozmanitosti, včetně ekologického zemědělství, programů kvalitní výroby a sledování a hodnocení dopadů GMO na životní prostředí a lidi; zdraví rostlin; udržitelné, konkurenceschopné a multifunkční zemědělství a lesnictví; integrovaný rozvoj venkova;. Z zdraví zvířat[20] a jejich dobré životní podmínky, chov zvířat a živočišná výroba, včetně výzkumu očkovacích látek a diagnostiky; zdraví rostlin; udržitelný a konkurenceschopný rybolov a akvakultura; infekční choroby zvířat, včetně epidemiologických studií, zoonóz a jejich patogenních mechanismů a chorob spojených s krmivy; jiné hrozby pro udržitelnost a bezpečnost výroby potravin, včetně změny klimatu; bezpečné odstraňování živočišného odpadu;. V případě biologických zdrojů z vodního prostředí bude výzkum podporovat udržitelnost a konkurenceschopnost rybolovu, poskytovat vědeckou a technickou základnu řízení rybolovu a napomáhat udržitelnému rozvoji akvakultury, včetně chovu a dobrých životních podmínek. ochrana, řízení a využívání živých vodních zdrojů, vVývoj nástrojů potřebných pro tvůrce politiky a jiné odpovědné osoby v oblastech jako je zemědělství, rybolov a akvakultura a rozvoji venkova (krajina, postupy správy půdy atd.); socioekonomické a etické souvislosti výroby. - „Od stolu k zemědělskému podniku“: Potraviny, zdraví a dobré životní podmínky: Spotřebitelská, společenská, kulturní, průmyslová a zdravotní hlediska potravin a krmiv, včetně behaviorálních a kognitivních věd; výživa, choroby a poruchy související s výživou a stravou, včetně obezity a alergií; přínos některých potravin a způsobů stravování pro zdraví; inovační technologie zpracování potravin a krmiv (včetně balení); zvýšená kvalita a bezpečnost potravin, nápojů a krmiv, chemická i mikrobiologická; integrita (a kontrola) potravinového řetězce; environmentální dopady potravinových a krmivových řetězců a dopady na tyto řetězce; dopady a odolnost potravinových řetězců vzhledem ke globálním změnám; celková koncepce potravinového řetězce (včetně mořských plodů); sledovatelnost. - Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy : Zdokonalené plodiny a lesní zdroje, suroviny, mořské produkty a biomasa (včetně mořských zdrojů) pro energetiku, životní prostředí a produkty s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou materiály a chemické látky, včetně nových zemědělských systémů, biologických procesů a koncepcí biologických rafinerií; biokatalýza, nové a zdokonalené mikroorganismy a enzymy; lesnictví a lesnické produkty a procesy; bio-náprava životního prostředí a ekologičtější bio-zpracování, využití zemědělských a průmyslových odpadů a vedlejších produktů. 3. Informační a komunikační technologie Cíl Zlepšit konkurenceschopnost evropského průmyslu a umožnit, aby Evropa ovládala a formovala budoucí rozvoj informačních a komunikačních technologií (IKT), aby byly splněny požadavky evropské společnosti a hospodářství. Činnosti posílí evropskou vědeckou a technologickou základnu a zajistí její celosvětové vedoucí postavení v oblasti IKT, využíváním IKT napomohou podpoře a podněcování inovací výroby, služeb a procesů a kreativitě a zajistí, aby pokroku v IKT mohli rychle využívat evropští občané, podniky, průmyslová odvětví a vlády. Odůvodnění Informační a komunikační technologie jsou zásadní pro budoucnost Evropy a jsou základem pro uskutečňování lisabonské strategie. Mají stimulující dopad na tři klíčové oblasti: produktivitu a inovaci, modernizaci veřejných služeb a pokrok ve vědě a technologii. Polovina případů zvýšení produktivity v našich hospodářstvích je vysvětlována dopadem IKT na produkty, služby a obchodní procesy. IKT jsou hlavním činitelem v posilování inovací a tvořivosti a ve zvládnutí změny v hodnotových řetězcích ve všech odvětvích průmyslu a služeb. IKT jsou zásadní pro uspokojení zvýšené poptávky po zdravotní a sociální péči, obzvláště u lidí se zvláštními potřebami, včetně stárnoucí populace, a pro modernizaci služeb v oblastech veřejného zájmu, jako je vzdělávání, kulturní dědictví, učení, sociální začlenění, soudržnost, bezpečnost, energetika, doprava a životní prostředí, a pro propagaci dostupnosti a transparentnosti vládnutí a procesů vývoje politiky. IKT hrají důležitou roli při řízení výzkumu a technologického rozvoje a komunikace a podněcují pokrok v jiných oblastech vědy a techniky, protože přetvářejí způsob, jakým výzkumní pracovníci provádějí výzkum, spolupracují a inovují. Rostoucí hospodářské a společenské požadavky společně s pokračujícím začleňováním IKT a potřebou dále posouvat technologické hranice, jakož i vytvářet inovativní produkty a služby založené na IKT vysoké hodnoty, tvoří rozšiřující se program pro výzkum. Přiblížit technologii lidem a organizačním potřebám znamená: skrýt složitost technologie a podle potřeby odhalit funkčnost; zajistit funkčnost, velmi snadné používání, dostupnost a dosažitelnost technologií; poskytovat aplikace, řešení a služby založené na IKT, které jsou důvěryhodné, spolehlivé a lze je přizpůsobit kontextu a preferencím uživatelů. Výzkumní pracovníci v oblasti IKT se na základě poptávky po větší hodnotě za nižší cenu v současné době účastní globální soutěže zaměřené nav dosahování další miniaturizaci, zvládnutí procesu sbližování počítačových, komunikačních a mediálních technologií, včetně lepší interoperability mezi systémy a sbližování s jinými relevantními vědami a disciplínami a v budování systémů, které jim umožní se dále učit a vyvíjet. Z těchto různých snah vzniká nová vlna technologií. Výzkumné činnosti v oblasti IKT budou také čerpat ze širší škály vědeckých a technických oborů, včetně biologických věd, chemie a věd o živé přírodě, psychologie, pedagogiky, kognitivních a sociálních věd, a přispívat k nim. IKT je jedno z odvětví, kde probíhá nejintenzivnější výzkum. Výzkum v oblasti IKT, veřejný i soukromý, představuje třetinu celkového výzkumu ve všech nejdůležitějších ekonomikách. Přestože již Evropa zaujímá vedoucí místo v průmyslu a technologiích v klíčových oblastech IKT, v investicích do výzkumu IKT zaostává za svými hlavními konkurenty. Pouze prostřednictvím obnoveného a intenzivnějšího spojování investic na evropské úrovni bude moci co nejlépe využít příležitostí, které může nabídnout pokrok v IKT. Činnosti v oblasti výzkumu IKT budou úzce propojeny s akcemi politiky pro zavádění IKT a s regulačními opatřeními v rámci všeobecné a ucelené strategie. Po rozsáhlých konzultacích včetně informací získaných od řady evropských technologických platforem a průmyslových iniciativ v oblastech, jako je nanoelektronika, vestavěné systémy, mobilní a bezdrátová komunikace, elektronická média, fotonika, robotika software, služby a technologie typu Grid byly stanoveny priority. Činnosti Úloha výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií je v rámci tohoto tématu zvláště důležitá pro podporu výzkumu na hranicích znalostí v hlavních IKT a v kombinaci s jinými příslušnými oblastmi a obory; pro rozvoj myšlenek a radikálně nových způsobů využívání a pro zkoumání nových možností v rámci cestovních map výzkumu IKT, včetně využití kvantových efektů, systémové integrace a inteligentních systémů. - Technologické pilíře IKT : - Nanoelektronika, fotonika a integrované mikro- a nanosystémy: posouvání hranic miniaturizace, integrace, různorodosti, uchovávání a hustoty; zvýšení výkonnosti a vyrobitelnosti za nižších nákladů; usnadnění zapojování IKT do řady aplikací; rozhraní; základní výzkum vyžadující zkoumání nových koncepcí. - Všudypřítomné počítačové sítě s neomezenou kapacitou: všudypřítomný přístup prostřednictvím heterogenních sítí – pevných, mobilních, bezdrátových a vysílacích sítí dosahujících z osobní oblasti až do regionální a globální oblast – umožňující hladký přenos stále větších objemů dat a služeb v jakoukoli dobu, na jakémkoli místě. - Vestavěné systémy, počítače a řízení: výkonné, bezpečné a distribuované, spolehlivé a účinné výpočetní, paměťové a komunikační systémy a výrobky, které jsou vestavěné v objektech a fyzických infrastrukturách a které mohou snímat a řídit své okolí a mohou se mu přizpůsobovat. interoperabilita diskrétních a spojitých systémů. - Software, technologie Grid, bezpečnost a spolehlivost: dynamický, přizpůsobivý, spolehlivý a důvěryhodný software a služby, platformy pro software a služby, komplexní systémy a nové architektury zpracování, včetně jejich poskytování jako využitelného zdroje. - Znalostní, kognitivní systémy a systémy schopné učit se: sémantické systémy; zaznamenávání a využívání znalostí, které jsou zakotveny v obsahu webových stránek a multimédií; biologicky inspirované umělé systémy, které vnímají, rozumějí, učí se a vyvíjejí se a samostatně jednají; učení pomocí uživatelsky vstřícných strojů a lidí založené na lepším pochopení lidského poznávání; - Simulace, vizualizace, interakce a smíšené reality: nástroje pro inovační návrhy a tvořivost v oblasti produktů, služeb a digitálních médií a pro přirozenou, interakci a komunikaci bohatou na kontext, která integruje funkce přirozené řeči. Nové perspektivy v IKT čerpající z jiných vědních a technologických oborů, včetně nových poznatků z fyziky, biotechnologií, věd o živé přírodě, matematice a o materiálech pro miniaturizaci zařízení IKT na velikosti srovnatelné a umožňující interakci s živými organismy, pro zvýšení výkonnosti a uživatelské vstřícnosti systémového inženýrství a zpracovávání informací a pro modelování a simulaci živých organismů. - Integrace technologií : - Osobní prostředí: osobní komunikační a počítačová zařízení, příslušenství, elektronická zařízení začleněná do oděvu („wearables“), implantáty; jejich rozhraní a spojení se službami a zdroji. - Domácí prostředí: komunikace, sledování, ovládání, pomoc; bezešvá interoperabilita a využívání všech zařízení; interaktivní digitální obsah a služby. - Robotické systémy: pokročilé autonomní systémy; poznávání, ovládání, akční dovednosti, přirozená interakce a spolupráce; miniaturizace, humanoidní technologie. - Inteligentní infrastruktury: nástroje, jejichž využití zvyšuje efektivitu a uživatelskou vstřícnost infrastruktur nezbytných pro každodenní život, usnadňuje jejich přizpůsobování a údržbu, zvyšuje jejich odolnost při provozu a odolnost proti poruchám. - Výzkum aplikací: - IKT vycházející vstříc společenským výzvám: Nové systémy, netradiční materiály, struktury, technologie a služby v oblastech veřejného zájmu, zvyšující kvalitu, účinnost, přístup a inkluzivnost; snadno použitelné aplikace, integrace nových technologií a iniciativ, jako je asistované žití v domácím prostředí. - v oblasti zdraví , zlepšení prevence chorob a zajištění zdravotní péče, včasná diagnóza, léčba a personalizace; samostatnost, bezpečnost, sledování a mobilita pacientů; zdravotní informační prostor pro objevování znalostí. - zlepšit začleňování a rovnou účast a zabraňovat vzniku digitální propasti; asistivní technologie pro starší a zdravotně postižené osoby; návrh určený pro všechny. - v oblasti mobility ; inteligentní dopravní systémy a vozidla a inteligentní řešení služeb v oblasti cestovního ruchu založená na IKT, umožňující bezpečnou, ekologickou, pohodlnou a účinnou přepravu osob a zboží. - na podporu životního prostředí , řízení rizik a udržitelného rozvoje, pro prevenci nebo snížení zranitelnosti a zmírnění následků přírodních pohrom, průmyslových havárií a lidských činností souvisejících s hospodářským rozvojem. - v oblasti veřejné moci ; účinnost, otevřenost a odpovědnost, pro veřejnou správu světové úrovně a odkazy na občany a podniky, podpora demokracie, umožnit všem přístup k informacím. - IKT zaměřené na obsah, tvořivost a osobní rozvoj: - nové mediální vzory a nové formy obsahu, včetně oblasti zábavy; vytváření interaktivního digitálního obsahu; obohacené zkušenosti uživatelů; rentabilní doručování obsahu; správa digitálních práv; hybridní média. - učení za podpory technologií; adaptivní a kontextualizovaná řešení pro učení; aktivní učení. - systémy založené na IKT pro postupnou podporu přístupnosti a používání digitálních kulturních a vědeckých zdrojů a prostředků, ve vícejazyčném a multikulturním prostředí - IKT podporující podniky a průmysl: - nové formy dynamicky propojených kooperativních obchodních postupů, digitální ekosystémy, obzvláště pro malé a středně velké organizace; optimalizovaná, distribuovaná organizace práce a pracovní prostředí založené na spolupráci jako například sdílení poznatků a interaktivní služby (např. pro oblast cestovního ruchu); - výroba , včetně tradičních průmyslových odvětví: rychlé a adaptivní navrhování, výroba a dodávky značně personalizovaných výrobků; digitální a virtuální výroba; modelovací, simulační, optimalizační a prezentační nástroje; miniaturní a integrované výrobky IKT; - IKT pro důvěru a důvěryhodnost: správa identit; ověření a oprávnění; technologie zlepšující soukromí; správa práv a majetku; ochrana proti ohrožení z internetu. - Budoucí a vznikající technologie: podporovat výzkum na hranici znalostí v hlavních IKT a v kombinaci s jinými příslušnými oblastmi a obory; podporovat nové myšlenky a radikálně nové způsoby využívání a zkoumání nových možností ve výzkumných plánech pro IKT. 4. Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie Cíl Zvýšit konkurenceschopnost evropského průmyslu a vytvořit znalosti pro zajištění jeho transformace z průmyslu založeného na zdrojích na průmysl založený na znalostech, a to vytvářením průlomovýchskokových změn znalostí a zaváděním rozhodujících poznatků pro nové aplikace na rozhraní různých technologií a oborů. To bude přínosem jak pro nová, technologicky vyspělá průmyslová odvětví, tak i pro tradiční průmyslová odvětví s vyšší přidanou hodnotou založená na znalostech, se zvláštním zaměřením na náležité šíření výsledků VTR k malým a středním podnikům. Tyto činnosti směřují k technologiím, které ovlivní všechna průmyslová odvětví a mnoho dalších témat sedmého rámcového programu. Odůvodnění Zdá se, že rostoucí problémy ovlivňující mnoho pokles průmyslových činností se již neomezuje na tradiční odvětví s velkou pracovní náročností, ale začíná být pozorován ve zprostředkujících odvětvích, které tvoří tradičně silné stránky evropského průmyslu, a dokonce v některých vysoce technologických odvětvích. Je třeba podporovat silnou průmyslovou základnu, a to posílením objemu znalostí ve stávajícím průmyslu, jakož i Tento trend je možno a nutno zvrátit vybudováním silného evropského průmyslu založeného na znalostech, vyžadujícího znalosti, s důrazem na využití základního výzkumu pro průmyslová použití. To bude zahrnovat modernizaci stávající základny malých a středních podniků a vytváření nových znalostních malých a středních podniků, od šíření znalostí a odborných znalostí až po programy spolupráce. Konkurenceschopnost průmyslu budoucnosti bude z velké míry záviset na nanotechnologiích a jejich využití. VTR v oblasti nanověd a nanotechnologií, kterým se věnuje několik oblastí, může urychlit transformaci evropského průmyslu. V oblastech jako jsou nanovědy, nanotechnologie, materiály a výrobní technologie je obecně uznáváno vedoucí postavení EU, které je nutno posílit, aby byla pozice EU ve vysoce konkurenčním globálním kontextu zajištěna a zlepšena. Příslušné priority pro průmysl a jejich integraci v odvětvových aplikacích lze uskutečnit prostřednictvím činností, jako jsou evropské technologické platformy v oblastech jako například nanoelektronika, výroba, ocelářství, chemie, doprava, stavebnictví, průmyslová bezpečnost, textilní průmysl, odvětví papíru a celulózy dřevozpracující průmysl a nanolékařství. To pomůže stanovit společné priority a cíle výzkumu. Kromě toho budou pomocí pružné reakce na nové politické potřeby, které v průběhu sedmého rámcového programu vyvstanou, příslušných priorit pro průmyslové odvětví a jejich integrace pro odvětvové aplikace budou řešeny příslušné otázky politiky, právních předpisů a standardizace a dopadů, přičemž je třeba pružně reagovat na nové politické potřeby, které vznikají. Činnosti - Nanovědy, nanotechnologie - Vytváření nových znalostí o jevech závislých na rozhraní a velikosti; řízení vlastností materiálů pro nové aplikace na nanoúrovni; integrace technologií na nanoúrovni; samoorganizační vlastnosti; nanomotory; nanostroje a nanosystémy; metody a nástroje pro označování a manipulaci v nanorozměrech; nanotechnologie a vysoce přesné technologie v chemii pro výrobu základních materiálů a součástí; dopad na lidskou bezpečnost, zdraví a prostředí; metrologie, sledování a zaznamenávání, názvosloví a normy; zkoumání nových koncepcí a přístupů pro odvětvové aplikace, včetně integrace a sbližování vznikajících technologií. Činnosti se budou rovněž zabývat dopadem nanotechnologií na společnost a významem nanovědy a nanotechnologie pro řešení sociálních problémů. - Materiály - Vytváření nových znalostí o vysoce výkonných površích a materiálech pro nové výrobky a procesy; materiály založené na znalostech, s vlastnostmi „na míru“ a předvídatelným výkonem; spolehlivější návrh a simulace; počítačové modelování; větší složitost; environmentální slučitelnost; integrace funkčnosti na nanoúrovni, molekulárnímikroúrovni a makroúrovni úrovních v chemické technologii a odvětvích zpracování materiálů; nové nanomateriály včetně nanokompozitů, biomateriály, umělé materiály s elektromagnetickými vlastnostmi, které se nevyskytují v přírodě, a hybridní materiály, včetně navrhování a řízení jejich zpracování, vlastností a výkonu. Materiály s novými vlastnostmi jsou klíčové pro budoucí konkurenceschopnost evropského průmyslu a představují základ technického pokroku v mnoha oblastech, jako je zdraví, elektronika, energetika, doprava a bezpečnost. - Nová výroba - Vytváření podmínek a aktiv pro udržitelnou výrobu založenou na znalostech, včetně budování, vývoje a ověřování platnosti nových vzorů, v reakci na vznikající potřeby průmyslu, a podpora modernizace evropské průmyslové základny; vývoj generických výrobních prostředků pro adaptivní, propojenou výrobu založenou na znalostech; vývoj nových konstrukčních koncepcí využívajících sbližování technologií (např. nanotechnologie, biotechnologie, informační technologie a odpovídajících konstrukčních požadavků) pro další generaci výrobků a služeb s vysokou přidanou hodnotou a přizpůsobení měnícím se potřebám; zapojení výrobních technologií využívajících vysoce výkonné nástroje. - Integrace technologií pro průmyslové aplikace - Integrace nových znalostí, nanotechnologií a mikrotechnologií týkajících se nanotechnologie, materiálů a výroby v odvětvových aplikacích a napříč sektorovými aplikacemi za účelem uspokojení především potřeb určených příslušnými evropskými technologickými platformami, jako jsou: zdravotnictví, stavebnictví, doprava, energetika, chemie, životní prostředí, textilní a oděvní průmysl, odvětví papíru a celulózy, strojírenství. 5. Energetika Cíl PřizpůsobeníTransformování stávajícího energetického systému založeného na fosilních palivech na systém, který je udržitelnější a méně závislý na dovážených palivech, založený na různorodém komplexu souboru energetických zdrojů a nosičů , se zvláštní pozorností věnovanou energetickým technologiím s nižšími nebo žádnými emisemi CO2, kombinovaných se zvýšenou energetickou účinností a skladováním energie pro řešení výzev týkajících se bezpečnosti dodávek a změny klimatu, a to při současném zvyšování konkurenceschopnosti evropských energetických odvětví. Odůvodnění Energetické systémy čelí důležitým úkolům. Naléhavá potřeba objevit a vyvinout přiměřená a včasná řešení je odůvodněna znepokojivými trendy v celosvětové poptávce po energiích, omezeností konvenčních zásob ropy a zemního plynu a (s očekávaným růstem o 60 % v příštích 30 letech), potřebou výrazně snížit emise skleníkových plynů, aby byly zmírněny ničivé následky změny klimatu, nepříznivým kolísáním cen ropy (především pro odvětví dopravy, které je na ropě velmi závislé) a geopolitickou nestabilitou v dodavatelských zemích. Výzkum energií je důležitým příspěvkem pro zajištění dostupných nákladů na energie pro naše občany a průmysl. Výzkum a demonstrace jsou zapotřebí pro zajištění ekologických a rentabilních technologií a opatření, která umožní, aby EU splnila své cíle stanovené v rámci Kjótského protokolu i mimo něj a aby uskutečnila své závazky týkající se energetické politiky, jak je popsáno v zelené knize z roku 2000 o bezpečnosti zásobování energií[21], v zelené knize o energetické účinnosti z roku 2005 a v zelené knize o evropské strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii z roku 2006. Evropa dosáhla světového prvenství v řadě energetických technologií na výrobu energií a energeticky účinných technologií. Je průkopníkem v moderních technologiích v oblasti obnovitelných zdrojů energie, jako je sluneční energie, bioenergetika a větrná energie. EU je také globálním konkurentem v technologiích výroby a distribuce elektrické energie a má velké výzkumné schopnosti v oblasti zachycování a zbavování uhlíku. Toto postavení však neustále nyní čelí ohrožuje vážné konkurenci (zejména ze Spojených států a Japonska). Proto si musí Evropa své vedoucí postavení udržet a rozvíjet ho, což vyžaduje značnéúsilí a mezinárodní spolupráci. Radikální transformace energetického systému ve spolehlivý, konkurenceschopný a udržitelný energetický systém s nižšími nebo žádnými emisemi CO2 vyžaduje nové technologie s riziky, která jsou příliš vysoká a jejichž výnospřínos je příliš nejistý na to, aby soukromé firmy poskytly všechny investice potřebné pro výzkum, vývoj, demonstrace a zavádění. V mobilizování soukromých investic a evropského úsilí by proto měla sehrávat klíčovou roli veřejná podpora a zdroje by měly být slučovány uceleněji a účinněji, aby konkurovaly ekonomikám, které ve velké míře a důsledně investují do podobných technologií. V této souvislosti sehrávají důležitoupodstatnou roli evropské technologické platformy tím, že koordinovaně mobilizují potřebné výzkumné úsilí. Níže jsou uvedeny činnosti pro splnění tohoto cíle. Součástí je i specifická činnost týkající se znalostí pro vytváření energetické politiky, která může rovněž poskytovat podporu nově vznikajícím politickým potřebám, například v souvislosti s rolí evropské energetické politiky ve vývoji mezinárodních činností v oblasti změny klimatu a nestability nebo narušení dodávky a ceny energie. Činnosti - Vodíkové a palivové články Integrovaná činnost určená k poskytnutí silné technologické základny pro konkurenceschopná průmyslová odvětví v EU zabývající se palivovými a vodíkovými články pro stacionární, přenosné a dopravní aplikace. Evropská technologická platforma pro vodíkové a palivové články této činnosti napomáhá navrhováním integrované strategie výzkumu a zavádění. - Výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů Technologie pro zvýšení celkové účinnosti konverze, nákladové efektivnosti a spolehlivosti, snižující náklady na výrobu elektřiny z původních obnovitelných zdrojů energie, včetně biologicky rozložitelného odpadu, a vývoj a demonstrace technologií vhodných pro různé regionální podmínky. - Výroba obnovitelných paliv Integrované konverzní technologie a systémy pro výrobu paliv: vyvíjet a snižovat náklady pevných, kapalných a plynných paliv (včetně vodíku) vyrobených z obnovitelných zdrojů energie, včetně biomasy a biologicky rozložitelného odpadu, se zaměřením na rentabilní výrobu, skladování, distribuci a používání uhlíkově neutrálních paliv, zejména kapalných biopaliv pro dopravu. - Obnovitelné zdroje pro ohřev a chlazení Výzkum, vývoj a demonstrace tTechnologií a zařízení, včetně technologií skladování, na zvýšení účinnosti a snížení nákladů na aktivní a pasivní ohřev a chlazení z obnovitelných zdrojů, zajišťující jejich využití v různých regionálních podmínkách. - Technologie zachycování a uchovávání CO2 pro výrobu elektřiny s nulovými emisemi Výzkum, vývoj a demonstrace technologií pro vVýrazné snižování nepříznivého environmentálního dopadu používání fosilních paliv se zaměřením na vysoce efektivní a výnosné elektrárny a/nebo parní elektrárny s téměř nulovými emisemi založené na technologiích zachycování a uchovávání CO2, zejména na uchovávání v podzemí. - Technologie čistého spalování uhlí Podstatně zlepšit efektivitu, spolehlivost a náklady elektráren prostřednictvím výzkumu, vývoje a demonstrace konverzních technologií čistého spalování uhlí a dalších pevných paliv, přičemž zároveň by se produkovaly druhotné energetické nosiče (včetně vodíku) a kapalná nebo plynná paliva. - Inteligentní energetické sítě Výzkum, vývoj a demonstrace způsobu, jak zZvýšit efektivitu, bezpečnost a, spolehlivost a kvalitu evropských elektroenergetických a plynárenských systémů a sítí, zejména v rámci integrovanějšího evropského trhu s energií, např. přetvářením současných elektrických rozvodných sítí v interaktivní sítě služeb (zákazníci / provozovatelé), rozvíjením možností uchovávání energie a odstraněním překážek a odstranit překážky zavádění ve velkém měřítku a účinné integrace distribuovaných a obnovitelných zdrojů energie. - Energetická účinnost a úspory Výzkum, vývoj a demonstrace nových koncepcí, Nové koncepce optimalizace ověřených koncepcí a technologií pro zvýšení energetické účinnosti a omezení konečné a primární spotřeby energieúspor pro budovy, s přihlédnutím k jejich životnímu cyklu, dopravu, služby a průmysl. To zahrnuje integraci strategií a technologií pro energetickou účinnost (včetně kogenerace a polygenerace), využívání nových a obnovitelných energetických technologií a opatření a způsoby řízení poptávky po energii a dodávky energie vyráběné klimaticky neutrálním způsobem do budov. - Znalosti pro vytváření energetické politiky Vývoj nástrojů, metod a modelů pro hodnocení hlavních hospodářských a sociálních otázek souvisejících s energetickými technologiemi pro poskytnutí vyčíslitelných cílů a scénářů pro střednědobý a dlouhodobý horizont (včetně poskytnutí vědecké podpory pro vývoj politiky). 6. Životní prostředí (včetně změny klimatu) Cíl Udržitelná správa životního prostředí a jeho zdrojů prostřednictvím zlepšování znalostí o vzájemném působení klimatu, biosféry, ekosystémů a lidských činností a vyvíjení nových technologií, nástrojů a služeb pro integrované řešení globálních environmentálních otázek. Důraz bude kladen na předvídání změn klimatických, ekologických, zemských a oceánských systémů; na nástroje a technologie ke sledování, prevenci , a zmírňování a přizpůsobení se environmentálním tlakům a rizikům, včetně zmírňování zdravotních rizik, jakož i na ochranu a obnovu přirozeného a umělého životního prostředí. Odůvodnění Environmentální problémy přesahují státní hranice a vyžadují koordinovaný přístup na panevropské a často světové úrovni. Přirozené zdroje Země a umělé životní prostředí jsou pod neustálým tlakem v důsledku rostoucí populace, urbanizace, neustálého rozšiřování odvětví zemědělství, akvakultury, rybolovu, dopravy, stavebnictví a energetiky, jakož i proměnlivosti a oteplování klimatu v místním, regionálním a celosvětovém měřítku. Evropa se musí zapojit do nového udržitelného vztahu s životním prostředím při současném zvyšování konkurenceschopnosti šetrné k životnímu prostředí a posilováním evropského průmyslu. Vzhledem k míře, rozsahu a vysoké úrovni složitosti environmentálního výzkumu je pro dosažení kritického množství zapotřebí spolupráce v celé EU. Spolupráce usnadňuje společné plánování, využívání propojených a interoperabilních databází a vývoj ucelených a rozsáhlých pozorovacích a prognostických systémů. Výzkum by se měl zaměřit na potřebu správy údajů a informačních služeb a problémů spojených s přenosem údajů, jejich integrací a mapováním. Na úrovni EU je výzkum potřebný k plnění mezinárodních závazků, jako je Rámcová úmluva OSN o změně klimatu (UNFCCC) a Kjótský protokol, Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, Úmluva OSN o boji proti rozšiřování pouští, Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách, cíle světové vrcholné schůzky o udržitelném rozvoji konané v roce 2002, včetně iniciativy EU pro vodu, a příspěvky k práci mezinárodní skupiny odborníků pro změnu klimatu a iniciativy pro pozorování Země. Kromě toho vyvstávají významné potřeby výzkumu ze stávajících a vznikajících politik na úrovni EU, z provádění šestého akčního plánu pro ochranu životního prostředí a souvisejících tematických strategií (např. strategie EU týkající se moře), akčních plánů, programů a směrnic pro environmentální technologie a pro životní prostředí a zdraví a směrnic, jako je rámcová směrnice o vodě a program NATURA 2000. EU potřebuje posílit své postavení na světových trzích s environmentálními technologiemi. Takové technologie přispívají k udržitelné spotřebě a produkci, které pomáhají při zajišťování udržitelného růstu poskytováním ekologicky efektivních řešení environmentálních problémů v různých měřítcích a ochranou našeho kulturního a přírodního dědictví. Environmentální požadavky jsou podnětem k inovaci a mohou vést ke vzniku obchodních příležitostí a vyšší konkurenceschopnosti, a současně zajišťují udržitelnější budoucnost pro příští generace. Evropské technologické platformy pro dodávky vody a hygienu a pro udržitelnou chemii potvrzují potřebu akcí na úrovni EU a jejich plány výzkumu jsou brány v úvahu v níže uvedených činnostech. Jiné platformy (například pro výstavbu a lesnictví) se částečně zabývají otázkami environmentální technologie a jsou rovněž brány v úvahu. Socioekonomické aspekty ovlivňují obzvlášť výrazně vývoj a uvádění environmentálních technologií na trh a jejich následnou aplikaci, jako například v případě hospodaření s vodními zdroji. Činnosti berou v úvahu socioekonomické aspekty politik a technologického rozvoje, a to kdykoli je to pro dané téma důležité. Níže je uvedena řada činností [22] , z nichž mnohé přímo souvisejí s politickými potřebami. Další podpora však může být poskytnuta novým politickým potřebám, které vznikají, například v souvislosti s posuzováním dopadu politik EU na udržitelnost; sledování činností po Kjótském protokolu o změně klimatu ; a nové environmentální politiky, například v evropské půdní strategii a v námořní politice, normách a právních předpisech. Činnosti - Změna klimatu, znečištění a rizika - Tlak na životní prostředí a na podnebí: Fungování systémů podnebí a Země, včetně polárních oblastí; opatření pro přizpůsobení a zmírňování; znečištění vzduchu, půdy a vody; změny složení atmosféry a koloběhu vody; globální a regionální vzájemné působení podnebí a atmosféry, zemského povrchu, ledu a oceánu; a dopady na biologickou rozmanitost a ekosystémy, včetně dopadu stoupající hladiny moře na pobřežní oblasti a dopadů na zvláště citlivé oblasti, jako jsou horské regiony. - Životní prostředí a zdraví: Interakce environmentálních podnětů způsobujících stres s lidským zdravím, včetně identifikace zdrojů, biomonitorovací výzkum týkající se zdraví v souvislosti s životním prostředím, kvalita vnitřního ovzduší a spojitosti s vnitřním prostředím, městské prostředí, emise motorových vozidel a dopad a vznikající rizikové faktory; metody integrovaného posouzení rizik pro toxickénebezpečné látky, včetně nahrazování pokusů na zvířatech; vyčíslení a analýza nákladů a přínosů environmentálních zdravotních rizik a ukazatele pro strategie prevence. - Přírodní rizika: Zlepšit předvídánípředpovídání a integrované posuzování nebezpečí, citlivosti a rizik pro katastrofy související s geologickými nebezpečími (jako např. zemětřesení, sopky, tsunami) a klimatem (jako jsou bouře, sucha, a povodně, lesní požáry, sesuvy půdy, laviny a jiné extrémní jevy) a jejich dopady; vyvinout systémy včasného varování a zlepšit strategie pro prevenci, a zmírňování a řízení, a to i v rámci přístupu k více rizikům. - Udržitelné řízení zdrojů - Ochrana a udržitelné řízení přírodních a umělých zdrojů a biologické rozmanitosti: Ekosystémy; řízení vodních zdrojů; nakládání s odpady a prevence odpadů; ochrana a řízení biologické rozmanitosti, včetně kontroly invazivních nepůvodních druhů, ochrana půdy, ochrana mořského dna, lagun a pobřežních oblastí, přístupy proti desertifikaci a znehodnocování půdy, ochrana přírodní krajiny; udržitelné využívání lesů a hospodaření s lesyspráva lesů; udržitelná správa a plánování městského prostředí, včetně následně industrializovaných zón; správa údajů a informační služby; posuzování a předvídání v souvislosti s přírodními procesy. - VývojŘízení mořských prostředí: Dopady lidských činností na mořské prostředí a jeho zdroje; znečištění a eutrofizace v regionálních mořích a pobřežních oblastech; hlubokomořské ekosystémy; posuzování trendů v biologické rozmanitosti moří, procesů v ekosystému a mořských proudů; geologie mořského dna. Rozvoj strategií, koncepcí a nástrojů pro udržitelné využívání oceánů a jejich zdrojů. - Environmentální technologie - Environmentální technologie pro sledování, simulaci, prevenci, zmírňování, přizpůsobování, nápravu a obnovení přírodního a umělého prostředí: Související s vodním, klimatickým, vzdušným, mořským, městským a venkovským prostředím, s půdou, se zpracováním odpadu, s recyklováním, s ekologickými výrobními procesy a udržitelnými produkty, s bezpečností chemických látek, s ochranou kulturního dědictví a zastavěným prostředím. - Ochrana, zachování a posílení kulturního dědictví, včetně životního prostoru člověka, podpora integrace kulturního dědictví do městského prostředí. - Posuzování, ověřování a testování technologií: Metody a nástroje pro posuzování procesů, technologií a produktů z hlediska environmentálních rizik a životního cyklu, včetně strategií alternativního testování a zejména metod bez použití zvířat pro průmyslové chemikálie; podpora platforem pro udržitelnou chemii, lesní technologii, zásobování vodou a asanaci vod[23]; vědecká a technologická hlediska budoucího evropského programu ověřování a testování environmentálních technologií, šíření a tvorba nástrojů pro posuzování třetí osobou. - Pozorování Země a nástroje pro posuzování - Systémy pro pozorování pevniny a oceánů a metody pro sledování životního prostředí a udržitelného rozvoje: Přispívat k vývoji a integraci pozorovacích systémů z hlediska environmentálních otázek a otázek udržitelnosti v rámci GEOSS (s nímž se doplňuje GMES); interoperabilita mezi systémy a optimalizace informací pro porozumění, modelování a předvídání environmentálních jevů pro posuzování, zkoumání a řízení přírodních zdrojů. - Metody předvídání a nástroje pro hodnocení udržitelného rozvoje s ohledem na různá měřítka pozorování: modelování spojení mezi hospodářstvím / životním prostředím / společností, včetně tržních nástrojů, vnější faktory, prahy a vyvíjení znalostní základny a metodologií pro posuzování dopadu na udržitelnost v klíčových otázkách, jako je využívání půdy a otázky moře; vývoj městského prostředí, sociální a hospodářské napětí související se změnou klimatu. 7. Doprava (včetně letectví) Cíl Vyvíjet na základě technologického pokroku a pokroku dosaženého při provozu a na základě evropské dopravní politiky integrované, bezpečnější , ekologičtější a inteligentnější panevropské dopravní systémy ve prospěch všech občanů a společnosti, s ohledem na životní prostředí a přírodní zdroje a zajišťovat a dále rozvíjet konkurenceschopnost vedoucí roli, kterou získal evropský průmysl na světovém trhu. Odůvodnění Doprava je jednou ze silných stránek Evropy – odvětví letecké dopravy přispívá 2,6 % k HDP EU (s 3,1 miliony pracovních míst) a oblast pozemní dopravy vytváří 11 % HDP EU (a zaměstnává 16 milionů osob). Doprava však způsobuje vznik 25 % všech emisí CO2 v EU, a proto je nezbytně nutná ekologizace tohoto systému, aby byly zajištěny udržitelnější dopravní vzory a slučitelnost s mírami růstu, jak je uvedeno v Bílé knize „Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout“.[24] Rozšíření (zvýšení rozlohy o 25 % a populace o 20 %) a hospodářský rozvoj EU představují nové výzvy pro účinnou, rentabilní a udržitelnou dopravu osob a zboží. Doprava také přímo souvisí s dalšími hlavními politikami, jako je obchod, hospodářská soutěž, životní prostředí, zaměstnanost, soudržnost, energetika, bezpečnost a vnitřní trh. Investice do VTR v dopravních odvětvích v EU je předpokladem pro zajištění technologické konkurenční výhody na celosvětových trzích.[25] Činnosti na evropské úrovni budou také podněcovat restrukturalizaci průmyslu, včetně integrace dodavatelského řetězce a zejména malých a středních podniků. Plány výzkumu vyvíjené evropskými technologickými platformami[26] podporují potřebu nového pohledu na „dopravní systémy“, který bere v úvahu interakci vozidel nebo plavidel, dopravních sítí nebo infrastruktur a využívání dopravních služeb, které lze rozvíjet pouze na evropské úrovni. Náklady na VTR ve všech těchto oblastech podstatně rostou a spolupráce na úrovni EU je nezbytná k tomu, aby „kritické množství“ různých poskytovatelů VTR mohlo rentabilně řešit rozsáhlé a multidisciplinární výzvy a aby byly splněny politické, technologické a sociálně-ekonomické výzvy týkající se otázek jako je „ekologické a bezpečné vozidlo“ budoucnosti, interoperabilita a intermodalita se zvláštním zaměřením na vodní a železniční dopravu, cenovou dostupnost, bezpečnost, kapacitu a environmentální dopady v rozšířené Unii. Při provádění evropských politik bude také podstatné vyvíjení technologií pro podporu systému Galileo a jeho aplikací. Stejně jako velký průmyslový význam níže uvedených témat a činností budou integrovaným způsobem řešeny potřeby tvůrců politiky včetně hospodářských, sociálních a environmentálních hledisek dopravní politiky. Navíc bude poskytována podpora pro reakci na stávající, jakož i nové potřeby politiky, například v souvislosti s vývojem v námořní politice nebo s prováděním politiky jednotného evropského nebe. Činnosti - Letectví a letecká doprava - Ekologizace letecké dopravy: snížení emisí, včetně skleníkových plynů, a rušení hlukem, což zahrnuje práci na motorech a alternativních palivech, strukturách a nových návrzích letadel, letištních operacích a řízení provozu. - Zvyšování časové efektivity: zvyšování efektivity letových řádů se zaměřením na inovační systémy řízení letového provozu v souladu s účinným prováděním politiky jednotného evropského nebe, která integruje vzdušné, pozemní a kosmické složky, včetně letového provozu a větší autonomie letadel. - Zajišťování spokojenosti a bezpečnosti zákazníků: zvýšení pohodlí cestujících, inovační služby poskytované za letu a účinnější odbavování cestujících; zlepšení všech bezpečnostních hledisek letecké dopravy; širší výběr letadel od letadel s širokým trupem po malá menší letadla vhodná pro různá využití. - Zvyšování rentability: snižování nákladů souvisejících s vývojem výrobků, výrobních a provozních nákladů, a to se zaměřením na inovační a bezúdržbová, opravovaná a přebudovaná letadla, zvýšené využívání automatizace a simulace. - Ochrana letadel a cestujících: zlepšení opatření na ochranu cestujících, posádky, letadla a systému letecké dopravy, jako jsou například vylepšené metody pro zpracování údajů a identifikaci, ochrana letadla proti útoku, automatické obnovení bezpečného stavu letadla a zdokonalení koncepce letadel z hlediska bezpečnosti. - Průkopnická činnost v letecké dopravě budoucnosti: řešení dlouhodobých výzev letectví prostřednictvím radikálnějších, ekologicky účinných, přístupných a inovačních kombinací technologií, které by vedly k významnému pokroku v letecké dopravě. - Udržitelná pozemní (železniční, silniční a vodní) doprava - Ekologizace pozemní dopravy: snížení znečištění životního prostředí a rušení hlukem, včetně skleníkových plynů, za pomoci technologických a socioekonomických prostředků; vývoj ekologických motorů s nízkou spotřebou a ekologických a účinných pohonných hmot, včetně hybridní technologie, a využití alternativních paliv v dopravě, zejména vodíkových a palivových článků, s přihlédnutím k rentabilitě a energetické účinnosti; strategie ukončení životnosti vozidel a plavidel. - Podporování a zvyšování přechodu na jiný druh dopravy a odlehčení dopravních koridorů: vývoj udržitelných, inovačních, intermodálních a interoperabilních regionálních a vnitrostátních dopravních a logistických sítí, infrastruktur a systémů v Evropě; internalizace nákladů; výměna informací mezi vozidlem/plavidlem a dopravní infrastrukturou; optimalizace kapacity infrastruktury; strategie pro přechod na jiný druh dopravy za účelem podpory energeticky účinných dopravních prostředků. - Zajištění udržitelné a přístupné městské mobility pro všechny občany, včetně znevýhodněných občanů: inovační organizační schémata, včetně ekologických a bezpečných vozidel a neznečišťujících méně znečišťujících dopravních prostředků, nové vysoce kvalitní způsoby veřejné dopravy a racionalizace soukromé dopravy, komunikační infrastruktura, integrované městské plánování a doprava, včetně souvislosti s růstem a zaměstnaností. - Zvýšení bezpečnosti a ochrany: jako přirozená součást dopravního systému, v dopravních činnostech pro řidiče, cestující, posádku, cyklisty a chodce, jakož i pro náklad, při návrhu a provozu vozidel, plavidel, infrastruktur a v rámci celkového dopravního systému. - Posílení konkurenceschopnosti: zlepšení postupů pro navrhování; vývoj pokročilých technologií v oblasti pohonných hmot a vozidel a plavidel; budování inovačních a rentabilních výrobních systémů a infrastruktury; integrovatelné architektury. - Podpora evropského globálního satelitního navigačního systému (Galileo) a systému EGNOS : přesné služby navigace a určování času pro použití v řadě odvětví; účinné využití satelitní navigace a podpora pro definici technologií druhé generace a aplikací. 8. Sociálně-ekonomické vědy a humanitní vědy Cíl Vytváření hlubokých a společných znalostí o složitých a vzájemně souvisejících socioekonomických problémech, před nimiž Evropa stojí, jako jsou růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost, sociální soudržnost , mezikulturní porozumění, sociální, kulturní výzvy a výzvy v oblasti vzdělávání v rozšířené Evropě, a udržitelnost, kvalita života , demografická změna, migrace a integrace a celosvětová vzájemná závislost, zejména s ohledem na stanovení lepší znalostní základny pro politiky v příslušných oblastech a se specifickým cílem rozvinout nezbytný předpoklad pro moderní udržitelnou společnost. Odůvodnění Evropa má silnou a velmi kvalitní výzkumnou základnu v sociálně-ekonomických a sociálně-kulturních vědách a humanitních oborech. Různorodost přístupů v rámci EU v hospodářské, sociální, politické a kulturní oblasti poskytuje velmi plodnou půdu pro výzkum v těchto oborech na úrovni EU. Ve výzkumu založeném na spolupráci a zaměřeném na evropské sociálně-ekonomické otázky ve zmíněných oblastech spočívá vysoká evropská přidaná hodnota. Za prvé, otázky a dotyčné výzvy mají vysokou prioritu na evropské úrovni EU a jsou předmětem politik EU Společenství. Za druhé, srovnávací výzkum v některých nebo všech zemích EU nebo v jiných zemích je obzvláště účinným nástrojem a současně představuje významné studijní příležitosti přesahující hranice zemí a regionů. Za třetí, výzkum na úrovni EU má zvláštní výhody v tom, že umožňuje shromažďovat údaje z celé Evropy a využívat více hledisek pro pochopení složitých otázek. A nakonec, vývoj skutečně evropské sociálně-ekonomické znalostní základny, která umožní čelit těmto klíčovým výzvám, podstatně přispěje k podpoře společného porozumění v celé Evropské unii a především mezi evropskými občany. Níže jsou uvedeny činnosti, které budou podporovány a od nichž se očekává, že významně přispějí k formulování, provádění, působení a posouzení politiky a stanovení regulačních opatření v širokém spektru oblastí, jako je hospodářská politika, sociální politika, politika vzdělávání a odborné přípravy, kulturní politika, politika rovnosti žen a mužů, podniková politika, politika mezinárodního obchodu, spotřebitelská politika, politika vnějších vztahů, politika spravedlnosti a vnitřních věcí, politika vědy a techniky a politika úředních statistik a vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Navíc budou poskytnuty příležitosti pro řešení vznikajících sociálně-ekonomických výzev, jakož i provádění výzkumu nových nebo nepředvídaných politických potřeb. Pro jednání o budoucích plánech výzkumu lze rovněž použít sociální platformy. Činnosti - Růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost ve znalostní společnosti: rozvoj a integrace výzkumu v otázkách ovlivňujících růst, socioekonomickou stabilitu, zaměstnanost a konkurenceschopnost, zahrnujících témata jako inovace, vzdělávání, včetně celoživotního učení a úlohy vědeckých a jiných znalostí a nehmotných statků v celosvětovém měřítku, mládež a politika v oblasti mládeže, přizpůsobení politik v oblasti trhu práce a vnitrostátní institucionální souvislosti. - Slučování hospodářských, sociálních a environmentálních cílů v jeden evropský cíl: zaměřením se na dvě klíčové a neoddělitelné otázky neustálého vývoje evropských socioekonomických modelů a hospodářské, a sociální a regionální soudržnosti v rozšířené EU, a to s ohledem na udržitelnost a ochranu životního prostředí, udržitelné plánování městského prostředí, energetiku, úlohu měst a metropolitních regionů a na sociálně-ekonomický dopad evropské politiky a evropských právních předpisů. - Hlavní trendy ve společnosti a jejich důsledky: například demografická změna, včetně stárnutí a jeho účinků na důchodové systémy, a migrace a integrace, analýza dopadů demografické změny na rozvoj měst; životní styl, práce, rodina, uvedení pracovního a rodinného životav v soulad, otázky rovnosti žen a mužů, situace zdravotně postižených osob, zdraví a kvalita života; ochrana spotřebitele v oblasti hospodářství; nerovnosti; trestná činnost; role obchodní činnosti ve společnosti a rozmanitost populace, národnostní příslušnost, náboženský pluralismus, vzájemné působení kultur, multikulturní otázky a otázky související s ochranou základních práv a bojem proti rasismu a nesnášenlivosti a všem formám diskriminace. - Evropa ve světě: pochopení měnícího se vzájemného působení, vzájemné závislosti a také vztahů mez