SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU KONSOLIDOVANÁ ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA EVROPSKÉ UNIE ZA ROZPOČTOVÝ ROK 2012 /* COM/2013/0570 final */





OBSAH Strana OSVĚDČENÍ KE KONSOLIDOVANÉ ÚČETNÍ ZÁVĚRCE 5 ROZPOČET EU: OD PŘÍPRAVY AŽ PO UDĚLENÍ ABSOLUTORIA 7 ČÁST I: KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY A PŘÍLOHY 11 Rozvaha 14 Výkaz o finanční výkonnosti 15 Výkaz peněžních toků 16 Výkaz změn v čistých aktivech 17 Přílohy k finančním výkazům 18 ČÁST II: SOUHRNNÉ ZPRÁVY O PLNĚNÍ ROZPOČTU A PŘÍLOHA 93 Výsledek plnění rozpočtu EU a příloha 96 Souhrnné zprávy o plnění rozpočtu 107 OSVĚDČENÍ KE KONSOLIDOVANÉ ÚČETNÍ ZÁVĚRCE Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2012 byla sestavena na základě údajů, jež předložily orgány a subjekty podle čl. 148 odst. 2 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropské unie. Prohlašuji tímto, že tato účetní závěrka byla sestavena v souladu s hlavou IX finančního nařízení a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k účetní závěrce. Účetní těchto orgánů a subjektů mi dodali všechny údaje potřebné k sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o majetku a závazcích Evropské unie a o plnění rozpočtu, a zároveň potvrdili spolehlivost těchto údajů. Potvrzuji tímto, že na základě těchto údajů a kontrolních postupů, jejichž provedení jsem považoval za nezbytné ke schválení účetní závěrky Evropské komise, jsem nabyl přiměřené jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech významných ohledech poctivý obraz finanční situace, výsledků operací a peněžních toků Evropské unie. (podepsán) Manfred Kraff účetní Komise 24. července 2013 ROZPOČET EU: OD PŘÍPRAVY AŽ PO UDĚLENÍ ABSOLUTORIA Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie (EU) uvádí údaje o činnostech orgánů, agentur a dalších subjektů EU z hlediska rozpočtového a akruálního účetnictví. Tato závěrka neobsahuje roční závěrečné účty členských států. 1. ROČNÍ ROZPOČET Z rozpočtu EU je financována celá škála politik a programů v celé EU. V souladu s prioritami, jež stanovily členské státy ve víceletém finančním rámci (VFR), provádí Komise konkrétní programy, činnosti a projekty. Jejich spektrum zahrnuje podporu projektů v oblasti vzdělávání v zájmu mobility studentů a učitelů, podporu pro zemědělce, podporu produktivních investic na tvorbu a zachování pracovních míst, rozvojovou pomoc a projekty, jejichž cílem je podpora lepšího pracovního prostředí pro pracovníky v EU či posílení kontroly na vnějších hranicích. Přes 90 % rozpočtu EU slouží financování politik a činností EU, na nichž se dohodly všechny členské státy. Přímou návaznost mezi ročním rozpočtem a politikami EU zajišťuje metoda sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting, ABB). Rozpočtová nomenklatura strukturovaná podle činností totiž umožňuje přesně rozlišovat jednotlivé oblasti politiky EU a celkový objem na ně přidělených zdrojů. Oblasti politiky se dále člení na přibližně 200 činností, z nichž více než 110 zahrnuje operační položky rozpočtu. V rozpočtové nomenklatuře odpovídají jednotlivé politiky rozpočtovým kapitolám. Jedná se převážně o politiky operační povahy, neboť smyslem jejich hlavních činností je poskytovat v daném okruhu působnosti přínos třetím stranám. V ostatních případech se jedná o horizontální politiky, jež zajišťují řádné fungování Komise, např. „Koordinace a právní poradenství“ a „Rozpočet“. Struktura činností představuje společný koncepční rámec pro stanovení priorit, plánování, sestavování rozpočtu, monitoring a vykazování. Hlavním cílem je přitom posílit hospodárné, efektivní a účinné využívání zdrojů. Rozpočet sestavuje Komise a schvaluje jej zpravidla v polovině prosince Evropský parlament a Rada postupem podle článku 314 Smlouvy o fungování EU. 2. JAK JE EU FINANCOVÁNA? EU má dva hlavní zdroje financování: příjmy z vlastních zdrojů a ostatní příjmy. 2.1 Příjmy z vlastních zdrojů Příjmy z vlastních zdrojů plynou EU za účelem financování jejího rozpočtu automaticky, aniž by bylo nutné přijímat následná rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. Celkový objem vlastních zdrojů potřebný k financování rozpočtu se určí jako rozdíl celkových výdajů a ostatních příjmů. Celková výše vlastních zdrojů nesmí překročit 1,23 % hrubého národního důchodu (HND) EU. Vlastní zdroje lze rozdělit na tradiční vlastní zdroje, vlastní zdroj z daně z přidané hodnoty (DPH) a zdroj z hrubého národního důchodu (HND). 2.2 Ostatní příjmy Ostatní příjmy plynou z činností EU a na celkových příjmech se obvykle podílejí méně než 10 %. Jedná se například o pokuty udělované v soutěžních věcech a inkasní příkazy vystavované proti soukromým a veřejnoprávním dlužníkům v souvislosti s řízením projektů EU. Patří sem též úhrady pokut, jež Soudní dvůr vyměřuje členským státům za neplnění konkrétních rozsudků. Z dlužných částek, jež nejsou uhrazeny ke dni splatnosti, nabíhají úroky z prodlení. Jsou-li neplnícími dlužníky jiné třetí strany než členské státy, mohou Komise (a Rada) přijmout rozhodnutí, jímž uloží povinnost k úhradě a která jsou přímo vykonatelná v souladu s občanským právem procesním platným na území, na němž k výkonu rozhodnutí dochází. Vymáhání od neplnících dlužníků se řídí postupy k vymáhání pohledávek, jež provádí právní služba Komise za pomoci externích právních firem. 3. JAK JE ROZPOČET EU SPRAVOVÁN A ČERPÁN 3.1 Primární operační výdaje Operační výdaje EU se vztahují k různým okruhům finančního rámce a mají různou podobu podle toho, jak se tyto prostředky vyplácejí a jaký se použije způsob řízení. Pro účely účetní závěrky za rok 2012 Komise klasifikuje své výdaje takto: Přímé centralizované řízení: rozpočet plní přímo útvary Komise. Nepřímé centralizované řízení: Komise svěřuje úkoly spojené s plněním rozpočtu subjektům práva EU nebo práva vnitrostátního, např. veřejnoprávním agenturám EU nebo agenturám plnícím úkoly veřejné služby. Decentralizované řízení: Komise svěřuje určité úkoly související s plněním rozpočtu třetím zemím. Sdílené řízení: úkoly související s plněním rozpočtu jsou svěřeny členským státům. Do tohoto režimu spadá většina výdajů, např. v oblasti zemědělství a strukturálních opatření. Společné řízení: podle této metody Komise svěřuje určité úkoly související s plněním rozpočtu mezinárodním organizacím. Od roku 2014 se tato klasifikace změní v návaznosti na vstup novelizovaného finančního nařízení v platnost. 3.2 Účastníci finančních operací v rámci Komise Kolegium komisařů nese společnou politickou odpovědnost, ale v praxi své pravomoci v oblasti plnění rozpočtu nevykonává. Těmito úkoly každoročně pověřuje jednotlivé úředníky, kteří kolegiu odpovídají a kteří se řídí finančním nařízením a služebním řádem. Tito zaměstnanci – obecně se jedná o generální ředitele a vedoucí útvarů – jsou označováni jako „pověřené schvalující osoby“. Ti pak mohou úkoly plnění rozpočtu dále delegovat na „dále pověřené schvalující osoby“. Odpovědnost schvalujících osob se týká celého procesu řízení, od určení toho, co je třeba udělat k dosažení cílů stanovených daným orgánem, až po řízení prováděných činností z operativního i rozpočtového hlediska, včetně přijímání právních závazků, kontroly plnění, provádění úhrad a případně i zpětného inkasa vyplacených prostředků. Řádné finanční řízení a odpovědnost jsou v každém útvaru zajištěny tím, že kontrola řízení (která je v rukou schvalujících osob) je oddělena od interního auditu, že je kontrolováno dodržování pravidel za použití přesných standardů vnitřní kontroly (na základě mezinárodních standardů), že jsou prováděny kontroly ex ante a ex post a nezávislé interní audity na základě hodnocení rizik a že jsou jednotlivým komisařům pravidelně podávány zprávy o činnosti. Každá schvalující osoba musí vypracovat výroční zprávu o činnostech, za něž nese odpovědnost. V této zprávě informuje o výsledcích politiky a o tom, má-li přiměřenou jistotu, že zdroje přidělené na činnosti uvedené ve zprávě byly využity k zamýšlenému účelu a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a že zavedené kontrolní postupy poskytují dostatečné záruky legality a správnosti uskutečněných operací. Na základě článku 66 finančního nařízení Komise – s přihlédnutím k celkovému výroku interního auditora – přijímá souhrnnou zprávu k výročním zprávám o činnosti, čímž přebírá celkovou politickou odpovědnost za správu rozpočtu EU v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva a výroční zprávy o činnosti jsou k dispozici na adrese: {0>http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_en.htm.<}81{>http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_cs.htm. Účetní provádí platební a inkasní příkazy, jež vystavují schvalující osoby, odpovídá za správu pokladny, stanoví účetní pravidla a metody, validuje účetní systémy a odpovídá za vedení účtů a sestavení účetní závěrky orgánu. Účetní je dále povinen stvrdit podpisem účetní uzávěrku a prohlásit, že ve všech významných ohledech poskytuje poctivý obraz finanční situace, výsledků operací a peněžních toků. 3.3 Závazky k uvolnění prostředků z rozpočtu EU Před přijetím právního závazku (například uzavřením smlouvy nebo grantové dohody) vůči třetí straně musí být v ročním rozpočtu vyčleněna konkrétní rozpočtová položka, jíž je daná činnost schválena. V této položce též musí být k dispozici dostatek finančních prostředků na to, aby byly tyto výdaje pokryty. Jsou-li tyto podmínky splněny, musí být požadované prostředky v rozpočtu vyhrazeny prostřednictvím rozpočtového závazku v účetním systému. Prostředky z rozpočtu EU však nelze vynaložit, dokud schvalující osoba nepřijme právní závazek. Jakmile je rozpočtový závazek schválen, je zaznamenán v rozpočtovém účetním systému a následně dochází k čerpání prostředků v odpovídajícím objemu. Tato skutečnost však nemá žádný dopad na finanční účty (nebo na hlavní knihu), neboť dosud nevznikly žádné náklady. 3.4 Provádění plateb 3.4.1 Obecná pravidla Platbu nelze provést, pokud schvalující osoba, která má danou operaci na starosti, neschválí rozpočtový závazek. Jakmile je platba v účetním systému schválena, je dalším krokem převod na účet příjemce. Každoročně Komise provádí přes 1,8 milionu plateb. Je účastníkem systému SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). 3.4.2 Předběžné financování, výkazy nákladů a způsobilost výdajů Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Za období vymezené v příslušném právním závazku může být rozdělena do několika splátek. Počáteční hotovost neboli záloha se ve lhůtě vymezené v právním závazku použije buď k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo musí být vrácena: pokud tedy příjemci nevzniknou způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování Unii vrátit. Vyplacené předběžné financování tudíž není konečným nákladem, dokud nejsou splněny příslušné podmínky, a proto se po provedení počáteční platby vykazuje v rozvaze EU jako majetek. Částka zálohového aktiva se (úplně nebo částečně) sníží po schválení výše způsobilých nákladů a vrácených příslušných částek. Určitou dobu po vyplacení předběžného financování obdrží příslušný subjekt EU žádost o proplacení nákladů, která má prokázat, že příjemce vynaložil předběžné financování v souladu s právním závazkem. Frekvence zasílání těchto žádostí o proplacení nákladů se v průběhu roku mění a závisí na druhu financovaného opatření a podmínkách. Neznamená to nutně, že žádosti jsou zasílány ke konci roku. Kritéria způsobilosti jsou definována v základním aktu, ve výzvách k podávání návrhů, v dalších informačních materiálech pro příjemce grantů, případně v ustanoveních grantových dohod nebo rozhodnutí o udělení grantu. Vynaložené částky jsou nejprve podrobeny analýze a poté se jejich způsobilá část zaúčtuje do nákladů. O případných nezpůsobilých částkách je příjemce informován. 4. Přijaté a poskytnuté úvěry Základní právní akty odvozené ze Smlouvy o EU zmocňují Unii k tomu, aby přijímala úvěrové programy s cílem mobilizovat finanční zdroje na finanční podporu členských a nečlenských států. Evropská komise, která jedná jménem EU, v současnosti provádí tři hlavní programy: evropský mechanismus finanční stabilizace (EFSM), opatření na podporu platební bilance (BOP) a makrofinanční pomoc (MFA). V rámci těchto programů může poskytovat úvěry a financovat je vydáváním dluhových nástrojů na kapitálových trzích nebo prostřednictvím finančních institucí. Vzhledem k tomu, že takto získané finanční prostředky slouží operacím na bázi „back-to-back“, nemají tyto operace přímý dopad na rozpočet EU, nicméně z právního hlediska zůstává související dluhová služba povinností EU. 5. Ochrana rozpočtu EU: finanční opravy a zpětné inkaso neoprávněně vyplacených prostředků Finanční nařízení a další příslušné právní předpisy, zejména v oblasti zemědělství a politiky soudržnosti, umožňují kontrolovat výdaje i řadu let po jejich vzniku. Je-li zjištěno pochybení, nesrovnalost či podvod, je provedeno inkaso nebo finanční oprava. Odhalování pochybení, nesrovnalostí a podvodů a jejich náprava představují poslední fázi činnosti kontrolních systémů a jsou nezbytné k prokázání řádného finančního řízení. V případě grantů ověřují způsobilost výdajů z rozpočtu příslušné útvary EU nebo, v případě sdíleného řízení, členské státy na základě podkladů, jež jsou stanoveny v platných předpisech nebo podmínkách jednotlivých grantů. V zájmu optimalizace poměru mezi náklady a přínosy kontrolních systémů bývají kontroly podkladů závěrečných žádostí v případě přímého centralizovaného řízení intenzivnější než u žádostí o průběžné platby. Při těchto kontrolách tak mohou být odhalena pochybení v průběžných platbách, která jsou následně napravena změnou výše vypláceného konečného zůstatku. Navíc jsou EU nebo členský stát povinny kontrolovat během provádění financované akce či zpětně (ex post) řádnost podkladů, a to přímo v prostorách žadatele. Pro případ, že Komise či členský stát odhalí pochybení, nesrovnalost či podvod, stanoví příslušné právní předpisy různé postupy; podrobnosti viz bod 6 přílohy k finančním výkazům. 6. ÚČETNÍ VÝKAZNICTVÍ Roční účetní závěrka EU se skládá ze dvou samostatných, přitom ale vzájemně souvisejících částí: a) finančních výkazů a b) zpráv o plnění rozpočtu, které podrobně popisují plnění rozpočtu. Roční účetní závěrku schvaluje Komise a předkládá ji nejprve Účetnímu dvoru pro účely auditu a následně Evropskému parlamentu a Radě v rámci postupu udělování absolutoria. Kromě výše uvedené výroční zprávy je plnění rozpočtu předmětem měsíčních zpráv. 6.1 Finanční výkazy Za sestavování finančních výkazů EU a za to, aby tyto výkazy podávaly ve všech významných ohledech poctivý obraz finanční situace, výsledků operací a peněžních toků EU, odpovídá účetní Komise. Finanční výkazy jsou sestavovány v souladu s účetními pravidly EU, která vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS). Další informace uvádí bod 1 přílohy k finančním výkazům. 6.2 Rozpočtové účty Účetní Komise odpovídá za vypracovávání měsíčních a ročních zpráv o plnění rozpočtu. Rozpočet Komise jako jediný obsahuje správní i operační prostředky, zatímco ostatní orgány mají prostředky pouze správní povahy. Rozpočet dále rozlišuje dva druhy prostředků: nerozlišené a rozlišené. Z nerozlišených prostředků se financují operace roční povahy (tedy operace, které odpovídají zásadě ročního rozpočtu). Rozlišené prostředky byly zavedeny proto, aby umožnily dosáhnout souladu mezi zásadou ročního rozpočtu a potřebou řídit víceleté operace. Jsou určeny především na pokrytí víceletých operací. Rozlišené prostředky se dělí na prostředky na závazky a prostředky na platby: – prostředky na závazky: kryjí celkové náklady plynoucí z právních závazků, které jsou přijaty na běžný rozpočtový rok v případě operací rozložených do několika let. Rozpočtové závazky na akce trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou však být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let. – prostředky na platby: kryjí výdaje vyplývající ze závazků přijatých v běžném rozpočtovém roce nebo v předchozích rozpočtových letech. Zavedením rozlišených prostředků vznikl rozdíl mezi přijatými závazky a prováděnými platbami: tento rozdíl, který odpovídá výši zbývajících (dosud nečerpaných) závazků, je dán prodlevou mezi okamžikem, kdy jsou závazky přijaty, a okamžikem, kdy proběhnou odpovídající platby. Tyto závazky jsou označovány jako tzv. RAL („reste à liquider“). 7. AUDIT A ABSOLUTORIUM 7.1 Audit Roční účetní závěrku EU a hospodaření se zdroji kontroluje externí auditor, tedy Evropský účetní dvůr, který pro Evropský parlament a Radu vypracovává výroční zprávu. Hlavním úkolem Účetního dvora je provést externí nezávislý audit roční účetní závěrky EU. V rámci své činnosti Účetní dvůr vydává: 1) výroční zprávu o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu, v níž rozvádí své připomínky k roční účetní závěrce a uskutečněným operacím; 2) výrok auditora, který je zveřejněn ve výroční zprávě v podobě prohlášení o věrohodnosti týkající se i) spolehlivosti účetní závěrky a ii) legality a správnosti uskutečněných operací, jejichž předmětem jsou příjmy získávané od daňových subjektů i platby konečným příjemcům; 3) zvláštní zprávy, v nichž uvádí svá zjištění z auditu konkrétních oblastí. 7.2 Absolutorium Posledním krokem v rozpočtovém cyklu je absolutorium za plnění rozpočtu udělované za daný rozpočtový rok. Orgánem udělujícím absolutorium v rámci EU je Evropský parlament. Po auditu a finalizaci účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Evropského parlamentu, aby udělil Komisi a ostatním subjektům EU absolutorium za plnění rozpočtu EU v předcházejícím rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází z posouzení roční účetní závěrky, z výroční hodnotící zprávy Komise a z výroční zprávy Účetního dvora doplněné o odpovědi Komise a dále z doplňujících otázek a žádostí o informace předložených Komisi. Absolutorium představuje politický aspekt vnější kontroly plnění rozpočtu. Jedná se o rozhodnutí, jehož prostřednictvím Evropský parlament na základě doporučení Rady „zprošťuje“ Komisi (a další subjekty EU) odpovědnosti za řízení daného rozpočtu tím, že stanoví konec trvání rozpočtu. Postup absolutoria může skončit jedním ze tří výsledků: udělení, odklad rozhodnutí nebo odmítnutí udělení absolutoria. Nedílnou součástí ročního postupu udělování absolutoria v Evropském parlamentu jsou slyšení komisařů, jichž se členové Výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu dotazují na oblasti politik v jejich pravomoci. Plenární zasedání následně schvaluje závěrečnou zprávu o absolutoriu, jež obsahuje konkrétní požadavky na opatření, která by měla Komise přijmout. Doporučení Rady k udělení absolutoria přijímá Rada ECOFIN. Jak zpráva Evropského parlamentu o absolutoriu, tak doporučení Rady k udělení absolutoria jsou předmětem každoroční zprávy o následných opatřeních, v níž Komise uvádí konkrétní opatření ke splnění požadavků Evropského parlamentu a doporučení Rady. EVROPSKÁ UNIE Konsolidované FINANČNÍ VÝKAZY A PŘÍLOHY* ROZPOČTOVÝ ROK 2012 * Je třeba poznamenat, že vzhledem k zaokrouhlování částek na miliony eur se může stát, že součty některých finančních údajů v níže uvedených tabulkách nemusí přesně odpovídat. OBSAH Strana ČÁST I: KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY A PŘÍLOHA Rozvaha 14 Výkaz o finanční výkonnosti 15 Výkaz peněžních toků 16 Výkaz změn v čistých aktivech 17 Přílohy k finančním výkazům: 18 1. Hlavní účetní zásady 19 2. Příloha k rozvaze 29 3. Příloha k výkazu o finanční výkonnosti 49 4. Příloha k výkazu peněžních toků 60 5. Podmíněná aktiva a závazky a další významné skutečnosti 61 6. Ochrana rozpočtu EU 64 7. Mechanismy finanční podpory 74 8. Řízení finančních rizik 81 9. Zveřejnění spřízněných stran 87 10. Události po rozvahovém dni 89 11. Rozsah konsolidace 90 ROZVAHA || || || || mil. EUR || Bod přílohy || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 DLOUHODOBÝ MAJETEK Nehmotný majetek || 2.1 || 188 || 149 Budovy, stroje a zařízení || 2.2 || 5 978 || 5 071 Investice vykazované ekvivalenční metodou || 2.3 || 392 || 374 Finanční majetek || 2.4 || 62 311 || 43 672 Pohledávky z obchodního styku a částky k inkasu || 2.5 || 564 || 289 Předběžné financování || 2.6 || 44 505 || 44 723 || || 113 938 || 94 278 KRÁTKODOBÝ MAJETEK || || || Zásoby || 2.7 || 138 || 94 Finanční majetek || 2.8 || 1 981 || 3 721 Pohledávky z obchodního styku a částky k inkasu || 2.9 || 14 039 || 9 477 Předběžné financování || 2.10 || 13 238 || 11 007 Peníze a peněžní ekvivalenty || 2.11 || 10 674 || 18 935 || || 40 070 || 43 234 AKTIVA CELKEM || || 154 008 || 137 512 || || || || DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY || || || Důchody a jiné zaměstnanecké požitky || 2.12 || (42 503) || (34 835) Rezervy || 2.13 || (1 258) || (1 495) Finanční závazky || 2.14 || (57 232) || (41 179) Ostatní závazky || 2.15 || (2 527) || (2 059) || || (103 520) || (79 568) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || Rezervy || 2.16 || (806) || (270) Finanční závazky || 2.17 || (15) || (51) Závazky z obchodního styku || 2.18 || (90 083) || (91 473) || || (90 904) || (91 794) PASIVA CELKEM || || (194 424) || (171 362) || || || AKTIVA NETTO || || (40 416) || (33 850) || || || Rezervní fondy || 2.19 || 4 061 || 3 608 Částky k vyžádání od členských států* || 2.20 || (44 477) || (37 458) AKTIVA NETTO || || (40 416) || (33 850) * Dne 13. prosince 2012 schválil Evropský parlament rozpočet, který předpokládá úhradu krátkodobých závazků Unie z vlastních zdrojů, které vyberou členské státy nebo které budou od nich vyžádány v roce 2013. Členské státy dále společně ručí za důchodové závazky podle článku 83 služebního řádu (nařízení Rady č. 259/68 ze dne 29. února 1968 v platném znění). || VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI || || || || || || || mil. EUR || Bod přílohy || 2012 || 2011 PROVOZNÍ VÝNOSY || Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků || 3.1 || 130 919 || 124 677 Ostatní provozní výnosy || 3.2 || 6 826 || 5 376 || || 137 745 || 130 053 PROVOZNÍ NÁKLADY || || || Správní náklady || 3.3 || (9 320) || (8 976) Operační náklady || 3.4 || (124 633) || (123 778) || || (133 953) || (132 754) PŘEBYTEK (SCHODEK) Z PROVOZNÍ ČINNOSTI || || 3 792 || (2 701) Výnosy z finančních operací || 3.5 || 2 157 || 1 491 Náklady na finanční operace || 3.6 || (1 942) || (1 355) Změny stavu závazků z titulu důchodů a jiných zaměstnaneckých požitků || || (8 846) || 1 212 Podíl na čistém schodku přidružených subjektů a společných podniků || 3.7 || (490) || (436) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA ROK || || (5 329) || (1 789) || VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ || || || || || mil. EUR || Bod || 2012 || 2011 Výsledek hospodaření za rok || || (5 329) || (1 789) Provozní činnost || 4.2 || || Odpisy dlouhodobého nehmotného majetku || || 39 || 33 Odpisy dlouhodobého hmotného majetku || || 405 || 361 (Zvýšení) / snížení úvěrů || || (16 062) || (27 692) (Zvýšení) / snížení pohledávek z obchodního styku a částek k inkasu || || (4 837) || 1 605 (Zvýšení) / snížení předběžného financování || || (2 013) || (1 534) (Zvýšení) / snížení stavu zásob || || (44) || (3) Zvýšení / (snížení) rezerv || || 299 || 234 Zvýšení / (snížení) finančních závazků || || 16 017 || 27 781 Zvýšení / (snížení) ostatních závazků || || 468 || (45) Zvýšení / (snížení) závazků z obchodního styku || || (1 390) || 6 944 Přebytek rozpočtu za předchozí období vedený jako nepeněžní příjem || || (1 497) || (4 539) Jiné nepeněžní pohyby || || 260 || (75) Zvýšení/(snížení) závazků z titulu důchodů a zaměstnaneckých požitků || || 7 668 || (2 337) Investiční činnost || 4.3 || || (Zvýšení)/snížení nehmotného majetku a budov, strojů a zařízení || || (1 390) || (693) (Zvýšení)/snížení investic vykazovaných ekvivalenční metodou || || (18) || 118 (Zvýšení)/snížení realizovatelných finančních aktiv || || (837) || (1 497) ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY || || (8 261) || (3 128) Čisté zvýšení/(snížení) peněz a peněžních ekvivalentů || || (8 261) || (3 128) Peníze a peněžní ekvivalenty k počátku roku || 2.11 || 18 935 || 22 063 Peníze a peněžní ekvivalenty ke konci roku || 2.11 || 10 674 || 18 935 VÝKAZ ZMĚN V ČISTÝCH AKTIVECH || || || || || || || mil. EUR || || Rezervní fondy (A) || Částky k vyžádání od členských států (B) || Aktiva netto =(A)+(B) Fond z přecenění na reálnou hodnotu || Ostatní rezervní fondy || Přebytek/(schodek) z minulých let || Výsledek hospodaření za rok STAV K 31. 12. 2010 || (61) || 3 545 || (48 163) || 17 232 || (27 447) Změna rezervního fondu určeného na Záruční fond || || 165 || (165) || || 0 Změny reálné hodnoty || (47) || || || || (47) Ostatní || || 2 || (30) || || (28) Rozdělení výsledku hospodaření za rok 2010 || || 4 || 17 228 || (17 232) || 0 Výsledek plnění rozpočtu za rok 2010 připsaný členským státům || || || (4 539) || || (4 539) Výsledek hospodaření za rok || || || || (1 789) || (1 789) STAV K 31. 12. 2011 || (108) || 3 716 || (35 669) || (1 789) || (33 850) Změna rezervního fondu určeného na Záruční fond || || 168 || (168) || || 0 Změny reálné hodnoty || 258 || || || || 258 Ostatní || || 21 || (19) || || 2 Rozdělení výsledku hospodaření za rok 2011 || || 6 || (1 795) || 1 789 || 0 Výsledek plnění rozpočtu za rok 2011 připsaný členským státům || || || (1 497) || || (1 497) Výsledek hospodaření za rok || || || || (5 329) || (5 329) STAV K 31. 12. 2012 || 150 || 3 911 || (39 148) || (5 329) || (40 416) Přílohy k finančním výkazům 1. HLAVNÍ ÚČETNÍ ZÁSADY 1.1 PRÁVNÍ ZÁKLAD A ÚČETNÍ PRAVIDLA Účetnictví Evropské unie (EU) je vedeno v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. října 2012 (Úř. věst. L 298, 26. října 2012), kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (dále jen „finanční nařízení“), a v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla k uvedenému nařízení. V souladu s čl. 143 finančního nařízení sestavuje EU své finanční výkazy podle pravidel akruálního účetnictví, která vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS). Tato účetní pravidla, jež přijímá účetní Komise, musí používat všechny orgány a subjekty EU zahrnované do konsolidace, tak aby byla zajištěna jednotnost při vedení účetnictví, oceňování a předkládání účetních závěrek a aby se sjednotil postup sestavování finančních výkazů a konsolidace. Účty jsou vedeny v eurech za kalendářní rok. 1.2 ÚČETNÍ ZÁSADY Cílem finančních výkazů je poskytnout informace o finanční situaci, výkonnosti a peněžních tocích účetní jednotky, které jsou užitečné pro široký okruh uživatelů. V případě účetních jednotek veřejného sektoru, k nimž EU patří, musí finanční výkazy poskytovat zejména informace, jichž lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání účetní jednotky se svěřenými zdroji. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument. Obecná ustanovení (či účetní zásady), která musí být při sestavování finančních výkazů dodržena, jsou obsažena v účetním pravidle EU č. 2 a jsou totožná s ustanoveními standardu IPSAS 1. Jedná se o tyto zásady: věrné zobrazení, akruální účetnictví, předpoklad nepřetržitého trvání účetní jednotky, stálost účetních metod, agregace, zákaz kompenzace a srovnatelnost informací. K sestavení finančních výkazů podle výše uvedených pravidel a zásad je nutné, aby vedoucí pracovníci provedli určité odhady, které ovlivňují vykazovanou výši určitých položek v rozvaze a výkazu o finanční výkonnosti, a aby byla zveřejněna podmíněná aktiva a podmíněné závazky. 1.3 KONSOLIDACE Rozsah konsolidace Konsolidované finanční výkazy EU zahrnují všechny významné ovládané účetní jednotky (orgány a agentury), přidružené účetní jednotky a společné podniky, tedy 51 ovládaných účetních jednotek, 5 společných podniků a 4 přidružené účetní jednotky. Úplný seznam účetních jednotek zahrnutých do konsolidace uvádí bod přílohy 11.1. Ve srovnání s rokem 2011 se rozsah konsolidace rozšířil o 1 ovládanou účetní jednotku (agenturu), avšak vliv tohoto rozšíření na konsolidované finanční výkazy je nevýznamný. Ovládané účetní jednotky Rozhodnutí zahrnout určitou účetní jednotku do konsolidace vychází z pojetí ovládání. Ovládané jsou všechny účetní jednotky, v nichž má EU pravomoc přímo či nepřímo řídit finanční a operační politiku s cílem mít užitek z jejich činnosti. Tato pravomoc musí být v dané době vykonatelná. Ovládané účetní jednotky jsou do konsolidace zahrnuty v plném rozsahu. Konsolidace se provádí za období od počátku vztahu mezi ovládající a ovládanou účetní jednotkou do zániku tohoto vztahu. Mezi nejobvyklejší ukazatele ovládání v rámci EU patří: zřízení účetní jednotky zakládací smlouvou nebo sekundárním právním předpisem, financování účetní jednotky ze souhrnného rozpočtu, existence hlasovacích práv v řídících orgánech, audit ze strany Evropského účetního dvora a absolutorium udělované Evropským parlamentem. Je zřejmé, že o tom, zda k ovládání stačí splnění jednoho, nebo všech výše vyjmenovaných kritérií, je třeba rozhodnout na základě individuálního posouzení. Podle tohoto přístupu jsou orgány EU (vyjma ECB) a agentury (vyjma agentur z bývalého druhého pilíře) považovány za účetní jednotky pod výlučnou kontrolou EU, a jsou tudíž zahrnuty do konsolidace. Za ovládanou účetní jednotku je dále považováno Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO). Při konsolidaci byly vyloučeny veškeré významné transakce a zůstatky ve vztazích mezi účetními jednotkami ovládanými EU. Naopak nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi těmito účetními jednotkami nejsou významné, a proto vyloučeny nebyly. Společné podniky Společný podnik spočívá na smluvním ujednání, podle nějž EU a jedna či více dalších smluvních stran (dále jen „spoluvlastníci“) vyvíjejí hospodářskou činnost, která podléhá společné kontrole. Společnou kontrolou se rozumí smluvně sjednaná sdílená přímá či nepřímá kontrola nad hospodářskou činností spojenou s potenciálním přínosem. Účasti ve společných podnicích jsou vykazovány pomocí ekvivalenční metody a prvotně jsou zachycovány v pořizovací ceně. Podíl EU na výsledcích společně ovládaných účetních jednotek je uveden ve výkazu o finanční výkonnosti a její podíl na změnách v rezervních fondech je vykazován v rezervních fondech. Účetní hodnota společného podniku v účetní závěrce k rozvahovému dni je dána součtem pořizovací ceny a všech změn (další příspěvky, podíl na hospodářských výsledcích a změny v rezervních fondech, snížení hodnoty a dividendy). Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi EU a spoluovládanými účetními jednotkami jsou nevýznamné, a proto nebyly z konsolidace vyloučeny. Účetní zásady platné pro společné podniky se mohou lišit od účetních zásad, které přijala EU pro podobné transakce a účetní případy za podobných okolností. Přidružené účetní jednotky Přidružené jsou všechny účetní jednotky, v nichž má EU přímý či nepřímý podstatný vliv, ale neovládá je. Podstatný vliv se přepokládá v případě, má-li EU přímo či nepřímo nejméně 20 % hlasovacích práv. Účasti v přidružených účetních jednotkách se vykazují pomocí ekvivalenční metody a prvotně jsou zachycovány v pořizovací ceně. Podíl EU na výsledcích přidružených účetních jednotek je uváděn ve výkazu o finanční výkonnosti a její podíl na změnách ve stavu rezervních fondů je vykazován v rezervních fondech. Účetní hodnota přidružené účetní jednotky vykázaná v účetní závěrce k rozvahovému dni je dána součtem pořizovací ceny a všech změn (další příspěvky, podíl na hospodářských výsledcích a změny v rezervních fondech, snížení hodnoty a dividendy). Výplata zisku přidruženou účetní jednotkou snižuje její účetní hodnotu. Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi EU a přidruženými účetními jednotkami nejsou významné, a proto nebyly vyloučeny. Účetní zásady platné pro přidružené účetní jednotky se mohou lišit od účetních zásad, které přijala Evropská unie pro podobné transakce a účetní případy za podobných okolností. V případech, kdy EU drží nejméně 20% podíl v investičním kapitálovém fondu, neusiluje o uplatnění podstatného vlivu. S těmito fondy se tedy zachází jako s finančními nástroji a klasifikovány jsou jako realizovatelná finanční aktiva. Nekonsolidované účetní jednotky, jejichž prostředky spravuje Komise Prostředky systému zdravotního pojištění pro zaměstnance Evropské unie, Evropského rozvojového fondu a účastnického garančního fondu spravuje jménem těchto fondů Komise. Jelikož však nejsou tyto účetní jednotky ovládány EU, nejsou ani zahrnovány do její konsolidované účetní závěrky; viz bod 11.2, kde jsou uvedeny další podrobnosti o příslušných částkách. 1.4 ZÁKLAD SESTAVENÍ 1.4.1 Měna a základ pro přepočet Funkční měna a měna účetní závěrky Údaje ve finančních výkazech jsou uváděny v milionech EUR, přičemž euro je pro EU měnou funkční i měnou účetní závěrky. Transakce a zůstatky Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakce. Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání cizoměnových transakcí a z přepočtu peněžních cizoměnových aktiv a pasiv kurzem ke konci účetního období jsou zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti. Na budovy, stroje a zařízení a dlouhodobý nehmotný majetek, které jsou vykazovány ve stálé hodnotě v eurech vypočtené pomocí sazby platné v den pořízení, se používají různé metody přepočtu. Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a pasiv ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů platných dne 31. prosince: Směnné kurzy vůči euru Měna || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 || Měna || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 BGN || 1,9558 || 1,9558 || PLN || 4,0740 || 4,4580 CZK || 25,1510 || 25,7870 || RON || 4,4445 || 4,3233 DKK || 7,4610 || 7,4342 || SEK || 8,5820 || 8,9120 GBP || 0,8161 || 0,8353 || CHF || 1,2072 || 1,2156 HUF || 292,3000 || 314,5800 || JPY || 113,6100 || 100,2000 LVL || 0,6977 || 0,6995 || USD || 1,3194 || 1,2939 LTL || 3,4528 || 3,4528 || || || Změny reálné hodnoty peněžních finančních nástrojů denominovaných v cizí měně a klasifikovaných jako realizovatelné, které jsou dány rozdíly z přepočtu cizích měn, jsou zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti. Ve výkazu o finanční výkonnosti se zachycují též rozdíly z přepočtu nepeněžního finančního majetku a závazků v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty. Rozdíly z přepočtu nepeněžních finančních nástrojů klasifikovaných jako realizovatelná finanční aktiva se zachycují ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu. 1.4.2 Použití odhadů V souladu se standardy IPSAS a obecně přijatými účetními zásadami zahrnují finanční výkazy nutně též číselné údaje založené na odhadech a předpokladech vedoucích pracovníků, které byly provedeny na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné výše závazků z titulu zaměstnaneckých požitků, výše rezerv, finančních rizik vyplývajících ze zásob a pohledávek z obchodního styku, výše příjmů a výdajů příštích období, objem podmíněných aktiv a závazků a rozsah snížení hodnoty dlouhodobého nehmotného majetku a budov, strojů a zařízení. Skutečné výše se může od těchto odhadů lišit. Změny odhadů se zaznamenávají v období, v němž jsou zjištěny. 1.5 ROZVAHA 1.5.1 Dlouhodobý nehmotný majetek Nabyté licence na programové vybavení se vykazují v historických cenách snížených o oprávky a ztráty ze snížení hodnoty. Tento majetek je odepisován lineárně po dobu odhadované životnosti. Dlouhodobý nehmotný majetek vytvořený vlastní činností je aktivován v rozvaze, když jsou splněna příslušná kritéria účetních pravidel EU. Aktivovat lze všechny přímo přiřaditelné náklady nutné k tvorbě, produkci a přípravě majetku k tomu, aby mohl fungovat způsobem, který zamýšleli vedoucí pracovníci. Náklady spojené s výzkumem, neaktivovatelné náklady na vývoj a náklady na údržbu se účtují jako náklady v době jejich vynaložení. 1.5.2 Budovy, stroje a zařízení Všechny budovy, stroje a zařízení se účtují v historických cenách snížených o oprávky a ztráty ze snížení hodnoty. Historická cena zahrnuje výdaje přímo související s pořízením nebo výstavbou daného majetku. Dodatečné náklady jsou zahrnovány do účetní hodnoty daného majetku, případně se účtují jako samostatný majetek, avšak pouze tehdy, je-li pravděpodobné, že budoucí ekonomický prospěch či potenciální přínos z této věci poplynou EU a že lze spolehlivě zjistit cenu věci. Náklady na opravy a údržbu jsou zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti za účetní období, v němž vznikly. Pozemky a umělecká díla se neodepisují, jelikož se u nich předpokládá neomezená životnost. Nedokončený majetek není odepisován, neboť dosud není uveden do užívání. Odpisy ostatního majetku se vypočítávají lineární metodou, při níž jsou po dobu očekávané životnosti přiřazovány náklady zůstatkové hodnotě takto: Druh majetku || Sazba lineárního odpisu Budovy || 4 % Zařízení, stroje a vybavení || 10 % až 25 % Nábytek || 10 % až 25 % Zařízení a inventář || 10 % až 33 % Vozový park || 25 % Počítačové technické vybavení || 25 % Jiný hmotný majetek || 10 % až 33 % Zisky a ztráty z vyřazení majetku se určují tím způsobem, že se výnosy snížené o náklady na prodej porovnají s účetní hodnotou vyřazeného majetku, a vykazují se ve výkazu o finanční výkonnosti. Leasing Nájem hmotného majetku, při němž EU nese v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví, je klasifikován jako finanční leasing. Majetek najatý formou finančního leasingu je aktivován na počátku nájemního vztahu v reálné hodnotě tohoto majetku nebo v současné hodnotě minimálních leasingových splátek, podle toho, která z hodnot je nižší. Každá leasingová splátka se dělí na závazek a finanční poplatky, tak aby byla u nesplaceného závazku dosažena konstantní úroková sazba. Závazky z nájemního vztahu (bez finančních poplatků) jsou vykázány mezi ostatními (dlouhodobými a krátkodobými) závazky. Úroková složka finančních nákladů je zachycována ve výkazu o finanční výkonnosti po celé období nájemního vztahu, aby byla u zbývajícího zůstatku za každé období vykazována konstantní periodická úroková sazba. Majetek najatý formou finančního leasingu se odepisuje po dobu životnosti nebo po dobu trvání leasingového vztahu, podle toho, které z těchto období je kratší. Nájemní vztahy, při nichž si značnou část rizik a výhod vyplývajících z vlastnictví ponechává pronajímatel, se klasifikují jako operativní leasing. Splátky operativního leasingu jsou zachycovány lineárně ve výkazu o finanční výkonnosti po celou dobu trvání leasingu. 1.5.3 Snížení hodnoty nefinančního majetku Majetek, u nějž se předpokládá neomezená životnost, není odepisován a každoročně je u něj prováděn test snížení hodnoty. U odpisovaného majetku se snížení hodnoty posuzuje vždy, když okolnosti nebo změna podmínek signalizují, že nebude možné realizovat jejich účetní hodnotu. Ztráta ze snížení hodnoty se účtuje ve výši, o kterou účetní hodnota majetku převyšuje jeho realizovatelnou hodnotu. Realizovatelná hodnota se rovná reálné hodnotě majetku snížené o náklady na prodej nebo užitné hodnotě, podle toho, která z hodnot je vyšší. Nejméně jednou ročně se posuzuje zůstatková hodnota a životnost nehmotného majetku a budov, strojů a zařízení, a případně jsou tvořeny opravné položky. Je-li účetní hodnota majetku vyšší než jeho odhadovaná realizovatelná hodnota, je k účetní hodnotě neprodleně vytvořena opravná položka ve výši rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou. Pokud pominou důvody pro snížení hodnoty účtované v předchozích letech, opravná položka z titulu snížení hodnoty se zruší. 1.5.4 Investice Účasti v přidružených účetních jednotkách a společných podnicích Účasti v přidružených účetních jednotkách a ve společných podnicích se účtují ekvivalenční metodou. Pořizovací cena účastí se upraví tak, aby odrážela podíl na zvýšení či snížení čistého majetku přidružených účetních jednotek a společných podniků, který lze připsat EU po prvotním vykázání, a pokud okolnosti signalizují snížení hodnoty, je v případě potřeby vytvořena opravná položka k zachycení nižší realizovatelné hodnoty. Tato realizovatelná hodnota se určí postupem popsaným v bodě 1.5.3. Pominou-li později důvody pro toto snížení hodnoty, je opravná položka z titulu snížení hodnoty zrušena k zachycení účetní hodnoty, která by byla vykazována, kdyby se žádná ztráta ze snížení hodnoty neúčtovala. Investice do fondů rizikového kapitálu Investice do fondů rizikového kapitálu jsou klasifikovány jako realizovatelná finanční aktiva (viz bod 1.5.5), a proto jsou vedeny v reálné hodnotě s tím, že zisky a ztráty ze změn reálné hodnoty (včetně rozdílů z přepočtu cizích měn) jsou zachyceny ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu. Jelikož investice do fondů rizikového kapitálu nemají kotovanou tržní cenu na aktivním trhu, oceňují se jednotlivě pořizovací cenou nebo přiřaditelnou hodnotou čistého majetku, podle toho, která částka je nižší. Nerealizované zisky z ocenění reálnou hodnotou se účtují do rezervních fondů. Nerealizované ztráty se posuzují z hlediska snížení hodnoty majetku, aby se určilo, zda mají být vykázány ve výkazu o finanční výkonnosti jako ztráty ze snížení hodnoty, nebo jako změny ve fondu přecenění na reálnou hodnotu. 1.5.5 Finanční majetek Klasifikace EU člení svůj finanční majetek na tyto kategorie: i) finanční aktiva v reálné hodnotě vykázané do zisku nebo ztráty, ii) úvěry a pohledávky z obchodního styku, iii) investice držené do splatnosti a iv) realizovatelná finanční aktiva. Zařazení finančních nástrojů se určí v okamžiku jejich počátečního zachycení a poté se opětovně posuzuje ke každému rozvahovému dni. i) Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty Do této kategorie je finanční aktivum zařazeno, jestliže je pořízeno v zásadě za účelem prodeje v krátké době nebo pokud jej takto klasifikuje Evropská unie. Do této kategorie jsou řazeny rovněž deriváty. Aktiva zařazená do této kategorie jsou klasifikována jako krátkodobý finanční majetek, jestliže se jejich realizace předpokládá do 12 měsíců od rozvahového dne. ii) Úvěry a pohledávky z obchodního styku Úvěry a pohledávky z obchodního styku jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami, která nejsou kotována na aktivním trhu. Vznikají, jestliže EU poskytuje peníze, zboží nebo služby přímo dlužníkovi bez úmyslu s touto pohledávkou obchodovat. Jsou součástí dlouhodobého majetku, s výjimkou úvěrů a pohledávek se splatností do 12 měsíců od rozvahového dne. iii) Investice držené do splatnosti Investice držené do splatnosti jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami a s pevně určenou splatností, u nichž má EU úmysl a schopnost držet je do splatnosti. V průběhu tohoto rozpočtového roku nedržela EU v této kategorii žádné investice. iv) Realizovatelná finanční aktiva U realizovatelných finančních aktiv se jedná o nederiváty, které jsou zařazeny do této kategorie nebo nejsou zařazeny do žádné jiné kategorie. Tato aktiva jsou vedena jako krátkodobý nebo dlouhodobý majetek v závislosti na období, v němž EU očekává jejich vyřazení a které obvykle odpovídá zbytkové splatnosti k rozvahovému dni. Jako realizovatelná finanční aktiva jsou klasifikovány rovněž investice do nekonsolidovaných účetních jednotek a další kapitálové investice (např. operace rizikového kapitálu), o nichž se neúčtuje ekvivalenční metodou. Prvotní zachycení a ocenění Nákup a prodej finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, investic držených do splatnosti a realizovatelných finančních aktiv se vykazuje ke dni obchodu, tj. ke dni, k němuž se EU zaváže dané aktivum koupit nebo prodat. Úvěry se vykazují ke dni, kdy je dlužníkům převedena hotovost. Finanční nástroje jsou prvotně vykazovány v reálné hodnotě. V případě finančního aktiva, které není vykazováno v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, jsou do reálné hodnoty při prvotním zachycení zahrnuty transakční náklady. Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty jsou prvotně zachycována v reálné hodnotě s tím, že související transakční náklady jsou vykázány ve výkazu o finanční výkonnosti. Reálná hodnota finančního aktiva v okamžiku prvotního zachycení se obvykle rovná transakční ceně (tj. reálné hodnotě obdrženého protiplnění). Při poskytnutí dlouhodobého bezúročného úvěru nebo úvěru, jehož úroková sazba nedosahuje tržní výše, lze však reálnou hodnotu odhadnout jako současnou hodnotu všech budoucích peněžních toků z úvěru, které jsou diskontovány pomocí tržní úrokové sazby platné pro podobné nástroje s podobným úvěrovým ratingem. Úvěry poskytnuté z prostředků přijatých úvěrů jsou oceňovány v nominální výši, která je považována za reálnou hodnotu. Důvod je tento: – „Tržní prostředí“ pro úvěrové operace EU je velmi specifické a odlišuje se od kapitálových trhů, kde jsou emitovány podnikové nebo státní dluhopisy. Jelikož poskytovatelé úvěrů na těchto trzích mají možnost vybírat si mezi alternativními investicemi, tato možnost alternativních příležitostí se promítá do tržních cen. EU však tuto možnost alternativních investic nemá, protože nesmí investovat peníze na kapitálových trzích; EU pouze přijímá úvěry za účelem jejich dalšího poskytnutí za stejnou úrokovou sazbu. To znamená, že EU nemá alternativní možnost poskytovat úvěry z prostředků přijatých úvěrů nebo tyto prostředky investovat. Nemá tedy smysl uvažovat oportunitní náklady, a není tedy dán základ pro srovnání s tržními sazbami. Úvěrové operace EU jsou vlastně trhem samy o sobě. Jelikož nelze pracovat s oportunitními náklady, neodráží tržní cena objektivně podstatu úvěrových transakcí EU. Není proto vhodné určovat reálnou hodnotu úvěrů EU srovnáním s komerčními nebo státními dluhopisy. – Jelikož neexistuje aktivní trh ani podobné transakce, s nimiž by bylo možné srovnávat, měla by EU pro reálné ocenění svých úvěrových operací v rámci EFSM, podpory platební bilance apod. používat účtovanou úrokovou sazbu. – Navíc jsou u těchto přijatých a poskytnutých úvěrů vlivem jejich vzájemného („back-to-back“) charakteru dány kompenzační účinky. Efektivní úroková sazba poskytnutého úvěru se tedy rovná efektivní úrokové sazbě souvisejícího úvěru přijatého. Transakční náklady vzniklé EU a poté přeúčtované příjemcům úvěrů jsou zachycovány přímo ve výkazu o finanční výkonnosti. Finanční nástroje se z účetnictví vyřadí, jakmile zaniknou nebo jsou převedena práva na příjem peněžních toků z investice, přičemž EU převede v podstatě všechna rizika a všechny výhody vyplývající z vlastnictví. Následné ocenění i) Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty se následně vykazují v reálné hodnotě. Zisky a ztráty, jež plynou ze změny reálné hodnoty v případě finančních nástrojů vykazovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, se vykazují ve výkazu o finanční výkonnosti za období, ve kterém vznikly. ii) Úvěry, pohledávky z obchodního styku a investice držené do splatnosti jsou vykazovány v zůstatkové hodnotě určené pomocí metody efektivní úrokové sazby. V případě úvěrů, jež jsou poskytovány z prostředků úvěrů přijatých, se na oba druhy úvěrů používá tatáž efektivní úroková sazba, neboť tyto úvěry mají charakter operací na bázi back-to-back a jelikož se svými podmínkami ani objemem vzájemně významně neliší. Transakční náklady vzniklé EU a poté přeúčtované příjemcům úvěrů jsou zachycovány přímo ve výkazu o finanční výkonnosti. iii) Držené do splatnosti – EU v současnosti nemá investice držené do splatnosti. iv) Realizovatelná finanční aktiva jsou následně vykazována v reálné hodnotě. Zisky a ztráty plynoucí ze změn reálné hodnoty realizovatelných finančních aktiv jsou vykazovány ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu. Je-li aktivum zařazené jako realizovatelné finanční aktivum prodáno nebo sníží-li se jeho hodnota, jsou kumulované úpravy reálné hodnoty zaúčtované dříve do fondu z přecenění na reálnou hodnotu zachyceny ve výkazu o finanční výkonnosti. Úroky z realizovatelných finančních aktiv vypočítané pomocí metody efektivní úrokové sazby jsou zachyceny ve výkazu o finanční výkonnosti. Dividendy z realizovatelných kapitálových nástrojů se zaúčtují v okamžiku, kdy EU vznikne nárok na jejich výplatu. Reálná hodnota investic kotovaných na aktivních trzích vychází z aktuálních nabídkových cen. V případě, že trh určitého finančního aktiva není aktivní, (a v případě nekotovaných cenných papírů) EU stanoví reálnou hodnotu za pomoci metod ocenění. Mezi tyto metody patří použití transakcí z nedávné doby mezi nespřízněnými osobami, srovnání s jinými, v podstatě stejnými nástroji, analýza diskontovaných peněžních toků, modely oceňování opcí a další metody ocenění, které běžně používají účastníci trhu. V případech, kdy reálnou hodnotu investic do kapitálových nástrojů, které nemají kotovanou tržní cenu na aktivním trhu, nelze spolehlivě změřit, ocení se tyto investice pořizovací cenou sníženou o ztráty ze snížení hodnoty. Snížení hodnoty finančního majetku Ke každému rozvahovému dni EU posuzuje, zda existují objektivní důkazy o snížení hodnoty finančního majetku. Hodnota finančního majetku je snížena a z tohoto snížení hodnoty vznikají ztráty, pouze pokud existují objektivní důkazy o snížení hodnoty v důsledku jedné nebo více událostí, jež nastaly po okamžiku prvotního zachycení majetku, a taková ztrátu generující událost (či události) má dopad na odhadované budoucí peněžní toky z finančního majetku, jejž lze spolehlivě odhadnout. a) Majetek vykazovaný v zůstatkové hodnotě Existují-li objektivní důkazy, že vznikla ztráta v důsledku snížení hodnoty úvěrů, pohledávek z obchodního styku nebo investic držených do splatnosti, které jsou vykazovány v zůstatkové hodnotě, pak se výše ztráty rovná rozdílu mezi účetní hodnotou majetku a současnou hodnotou odhadovaných budoucích peněžních toků (s vyloučením budoucích úvěrových ztrát, k nimž nedošlo) diskontovaných původní efektivní úrokovou sazbou tohoto finančního majetku. Účetní hodnota majetku se sníží a výše ztráty se zachytí ve výkazu o finanční výkonnosti. Mají-li úvěr nebo investice držená do splatnosti variabilní úrokovou sazbu, pak je diskontní sazbou pro účely ocenění ztráty ze snížení hodnoty aktuální efektivní úroková sazba podle smlouvy. Ve výpočtu současné hodnoty odhadovaných budoucích peněžních toků zajištěného finančního aktiva se odráží peněžní toky, které mohou plynout z realizace kolaterálu, snížené o náklady vynaložené na získání a prodej kolaterálu, ať již je realizace pravděpodobná či nikoli. Pokud se v následujícím období ztráta ze snížení hodnoty sníží a tento pokles lze dát objektivně do souvislosti s událostí, k níž došlo po zaúčtování snížení hodnoty, předchozí zaúčtovaná ztráta ze snížení hodnoty se prostřednictvím zápisu ve výkazu o finanční výkonnosti zruší. b) Majetek vykázaný v reálné hodnotě V případě kapitálových investic, které jsou zařazeny jako realizovatelná finanční aktiva, se při určování toho, zda došlo ke snížení hodnoty cenných papírů, bere ohled na významný nebo trvalý (dlouhotrvající) pokles reálné hodnoty cenného papíru pod jeho pořizovací cenu. Pokud takové důkazy existují v případě realizovatelného finančního aktiva, pak se kumulovaná ztráta (rovnající se rozdílu mezi pořizovací cenou a současnou reálnou hodnotou sníženou o ztráty ze snížení hodnoty daného finančního aktiva, která již byla v minulosti vykázána ve výkazu o finanční výkonnosti) odúčtuje z rezervního fondu a vykáže ve výkazu o finanční výkonnosti. Ztráty ze snížení hodnoty vykázané ve výkazu o finanční výkonnosti u kapitálových nástrojů se ve výkazu o finanční výkonnosti neruší. Pokud v následujícím období vzroste reálná hodnota dluhového nástroje, který je zařazen jako realizovatelné finanční aktivum, a pokud lze dát tento nárůst objektivně do souvislosti s událostí, k níž došlo po zaúčtování snížení hodnoty, zruší se ztráta ze snížení hodnoty prostřednictvím výkazu o finanční výkonnosti. 1.5.6 Zásoby Zásoby se vykazují v pořizovací ceně nebo v čisté realizovatelné hodnotě, podle toho, která z hodnot je nižší. Pořizovací cena je určována metodou first-in, first-out (FIFO). Pořizovací cena výrobků a nedokončené výroby zahrnuje suroviny, přímé mzdové náklady, ostatní přímé náklady a související výrobní režii (na základě běžné provozní kapacity). Čistá realizovatelná hodnota se rovná odhadované prodejní ceně v rámci běžného podnikání snížené o náklady na kompletaci a prodej. Pokud jsou zásoby určeny k distribuci zdarma nebo jen za nominální poplatek, oceňují se pořizovací nebo reprodukční pořizovací cenou, podle toho, která z hodnot je nižší. Reprodukční pořizovací cena se rovná nákladům, které by EU vynaložila na pořízení majetku k datu vykázání. 1.5.7 Předběžné financování Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování může být rozdělena na několik splátek. Tuto zálohu či počáteční hotovost je nutno v období stanoveném v dohodě využít na účel, pro který byla poskytnuta, nebo ji vrátit. Příjemce je povinen zálohu předběžného financování Unii vrátit v případě, že mu nevzniknou způsobilé výdaje. Výše předběžného financování se (úplně nebo částečně) sníží poté, co je schválena výše způsobilých výdajů (které se vykazují jako náklady) a vrácených částek. Nevyčerpané předběžné financování se na konci roku ocení ve výši původně vyplacených částek snížených o: vrácené částky, způsobilé částky zaúčtované jako náklad, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky. Úroky z předběžného financování se zaúčtovávají tak, jak nabíhají v souladu s ustanoveními příslušné dohody. Na konci roku se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou příjmy z naběhlých úroků a tento odhad se zahrne do rozvahy. 1.5.8 Pohledávky z obchodního styku Pohledávky z obchodního styku jsou vykazovány v původní výši po odečtení opravné položky zohledňující snížení hodnoty. Opravná položka k pohledávce se vytvoří, existují-li objektivní důkazy, že EU nebude moci inkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva. Výše opravné položky se uvede ve výkazu o finanční výkonnosti. Obecná opravná položka se vytváří též na základě zkušeností z minulosti k nevypořádaným inkasním příkazům, k nimž dosud nebyla vytvořena zvláštní opravná položka. K vykazování příjmů příštích období ke konci roku viz bod 1.5.14 níže. 1.5.9 Peníze a peněžní ekvivalenty Peníze a peněžní ekvivalenty jsou finanční nástroje a jsou řazeny do krátkodobého majetku. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců. 1.5.10 Důchody a jiné zaměstnanecké požitky Závazky z titulu důchodů Penzijní plány zaměstnanců EU jsou vymezeny na bázi definovaných požitků. Jelikož zaměstnanci odvádějí ze svých platů třetinu očekávaných nákladů na tyto požitky, není tento závazek financován. Závazek z těchto penzijních plánů definovaných požitků, který je vykazován v rozvaze, se rovná současné hodnotě závazku z definovaných požitků k rozvahovému dni. Hodnotu závazku z definovaných požitků vypočítávají pojistní matematici přírůstkovou metodou (projected unit credit method). Jeho současná hodnota se určí tím způsobem, že jsou odhadované budoucí odlivy peněžních prostředků diskontovány pomocí úrokové sazby státních dluhopisů, jejichž splatnost se blíží splatnosti příslušného penzijního závazku a jež jsou vydány v měně, v níž budou dávky vypláceny. Pojistněmatematické zisky a ztráty vyplývající z empirických korekcí a změn pojistněmatematických předpokladů jsou okamžitě zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti. Náklady na pracovní poměry minulých období jsou neprodleně zachyceny ve výkazu o finanční výkonnosti, pokud změny penzijního plánu nejsou podmíněny tím, že zaměstnanci zůstanou v pracovním poměru po určenou dobu (rozhodné období). V tom případě se náklady na pracovní poměry minulých období odepisují lineárně po celé rozhodné období. Zdravotní dávky po odchodu do důchodu EU poskytuje svým zaměstnancům zdravotní dávky formou úhrady nákladů na zdravotní péči. Pro běžnou správu těchto dávek byl vytvořen zvláštní fond. Tento systém využívají zaměstnanci, důchodci, vdovy a vdovci a osoby na nich závislé. Dávky poskytované osobám, které nejsou v pracovním poměru (důchodci, sirotci atd.), jsou klasifikovány jako „zaměstnanecké požitky po skončení pracovního poměru“. Vzhledem k povaze těchto dávek je nutné provádět pojistněmatematické výpočty. Příslušný závazek v rozvaze se stanoví na obdobném základě jako v případě penzijních závazků (viz výše). 1.5.11 Rezervy Rezervy jsou tvořeny v okamžiku, kdy má EU aktuální právní závazek nebo mimosmluvní povinnost vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a kdy lze částku spolehlivě odhadnout. Rezervy nejsou tvořeny na krytí budoucích provozních ztrát. Výše rezervy se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných výdajů nutných ke splnění aktuálního závazku k datu vykázání. Pokud se rezerva týká velkého počtu položek, závazek se odhadne vážením všech možných výsledků jejich pravděpodobností (tzv. „metoda očekávané hodnoty“). 1.5.12 Finanční závazky Finanční závazky jsou klasifikovány jako finanční závazky v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty nebo jako finanční závazky vykazované v zůstatkové hodnotě (přijaté úvěry). Mezi přijaté úvěry patří úvěry od úvěrových institucí a závazky z dluhových cenných papírů. Prvotně jsou zachycovány v reálné hodnotě, která odpovídá výnosům z jejich poskytnutí (reálná hodnota obdrženého protiplnění) po odečtení vzniklých transakčních nákladů, a poté se účtují v zůstatkové hodnotě pomocí metody efektivní úrokové sazby; případný rozdíl mezi výnosy sníženými o transakční náklady a odkupní hodnotou se zachycuje ve výkazu o finanční výkonnosti po celou dobu trvání úvěrového vztahu za pomoci metody efektivní úrokové sazby. Finanční závazky jsou klasifikovány jako dlouhodobé závazky, s výjimkou finančních závazků se splatností do 12 měsíců od rozvahového dne. V případě úvěrů, jež jsou poskytnuty z prostředků úvěrů přijatých, nelze na tyto přijaté ani poskytnuté úvěry použít metodu efektivní úrokové sazby, a to s ohledem na princip významnosti. Transakční náklady vzniklé EU a následně přeúčtované příjemcům úvěrů jsou zachycovány přímo ve výkazu o finanční výkonnosti. Mezi finanční závazky, jež jsou vykazovány v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, jsou řazeny deriváty, je-li jejich reálná hodnota záporná. Účetně jsou zpracovávány stejně jako finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, viz bod 1.5.5. 1.5.13 Závazky z obchodního styku Významná část závazků EU z obchodního styku nesouvisí s pořízením zboží či služeb, ale s neuhrazenými žádostmi příjemců grantů a dalších finančních prostředků EU o proplacení nákladů. Jako závazky z obchodního styku jsou v příslušné výši zachyceny po obdržení žádosti o proplacení nákladů. Poté, co jsou náklady ověřeny a schváleny jako způsobilé, se tyto závazky oceňují ve schválené a způsobilé výši. Závazky z pořízení zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši; odpovídající náklady se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení EU. 1.5.14 Náklady, výnosy, příjmy a výdaje příštích období Podle účetních pravidel EU se transakce a účetní případy zachycují ve finančních výkazech za období, s nímž souvisí. Na konci účetního období se výdaje příštích období účtují na základě odhadované výše převáděného závazku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými operačními a praktickými pokyny Komise, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy podávaly věrný a poctivý obraz skutečnosti. Rovněž výnosy se účtují v tom období, k němuž se vztahují. Není-li ke konci roku dosud vystavena faktura, ale EU již poskytla službu nebo dodala zboží nebo existuje-li smluvní ujednání (např. odkazující na smlouvu), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období. Pokud byla před koncem účetního roku již vystavena faktura, avšak služby dosud nebyly poskytnuty nebo zboží zatím nebylo dodáno, bude výnos odložen a zaúčtuje se v následujícím účetním období. 1.6 VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 1.6.1 Výnosy Výnosy z transakcí, jež nemají povahu směny Tyto výnosy představují převážnou většinu výnosů EU a tvoří je zejména přímé a nepřímé daně a příjmy z vlastních zdrojů. Kromě daní mohou EU plynout platby od dalších stran, například cla, pokuty a dary. Zdroj z HND a zdroj z DPH Výnosy se zaúčtují do období, v němž Evropská komise odešle členským státům výzvu s žádostí o jejich příspěvky. Jsou oceňovány v „požadované výši“ (tj. ve výši uvedené ve výzvě). Jelikož zdroje plynoucí z DPH a HND vycházejí z odhadů údajů za daný rozpočtový rok, je možné je měnit až do okamžiku, kdy členské státy zveřejní konečné údaje. Vliv změny odhadu se zohlední při určování čistého přebytku či schodku za období, v němž ke změně došlo. Tradiční vlastní zdroje Pohledávky z obchodního styku a související výnosy se zaúčtovávají v okamžiku doručení příslušných měsíčních výkazů A (včetně vybraných cel a dlužných částek, na něž je poskytnuta jistota a jež nejsou zpochybněny) od členských států. K datu vykázání se provádí odhad příjmů, které členské státy za dané období vybraly, avšak dosud Evropské komisi neuhradily; tyto příjmy jsou zaúčtovány jako příjmy příštích období. Doručené čtvrtletní výkazy B členských států (včetně odvodů, jež nebyly vybrány a na něž nebyla poskytnuta jistota, a včetně částek, na něž byla poskytnuta jistota, ale které dlužníci zpochybnili) se zaúčtují jako výnosy snížené o náklady na výběr, na něž mají členské státy nárok (25 %). Dále se ve výkazu o finanční výkonnosti uvede snížení hodnoty ve výši odhadované nevybrané částky. Pokuty Výnosy z pokut se zaúčtovávají v okamžiku, kdy EU přijme rozhodnutí o uložení pokuty a kdy je toto rozhodnutí úředně oznámeno pokutovanému subjektu. V případě pochybností o platební schopnosti podniku je k pohledávce vytvořena opravná položka. Po rozhodnutí o udělení pokuty mohou dlužníci ve lhůtě dvou měsíců od data oznámení: – buď rozhodnutí přijmout, a v takovém případě musejí pokutu uhradit ve stanovené lhůtě, čímž ji EU inkasuje s konečnou platností; – nebo rozhodnutí odmítnout a podat opravný prostředek podle práva EU. Avšak i když se dlužníci odvolají, musí být jistina pokuty ve lhůtě tří měsíců uhrazena, neboť odvolání nemá odkladný účinek (článek 278 Smlouvy o EU), anebo, za jistých okolností a s výhradou souhlasu účetního Komise, může pokutovaný subjekt namísto úhrady předložit bankovní záruku ve výši dlužné částky. Jestliže podnik podá proti rozhodnutí opravný prostředek a pokutu prozatímně zaplatí, vykáže se tato částka jako podmíněný závazek. Jelikož však opravný prostředek pokutovaného subjektu proti rozhodnutí EU nemá odkladný účinek, použijí se přijaté peníze k vyrovnání pohledávky. Je-li namísto úhrady pokuty poskytnuta záruka, je pokuta nadále vykazována jako pohledávka. Pokud se zdá pravděpodobné, že by Tribunál nemusel vydat rozhodnutí ve prospěch EU, vytvoří se ke krytí tohoto rizika rezerva. Jestliže byla namísto úhrady poskytnuta záruka, je k neuhrazené pohledávce vytvořena opravná položka v potřebné výši. Kumulované úroky, které Evropské komisi naběhnou z bankovních účtů, na které byly uloženy došlé platby, se zaúčtovávají jako výnosy a o stejnou částku se zvýší podmíněné závazky. Výnosy ze směny Výnosy z prodeje zboží a služeb se zaúčtovávají v okamžiku, kdy podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího. Výnosy spojené s transakcí, jejíž součástí je poskytnutí služeb, se zaúčtují s ohledem na stupeň dokončení transakce k datu vykázání. Výnosový a nákladový úrok Výnosový a nákladový úrok je zachycován ve výkazu o finanční výkonnosti pomocí metody efektivní úrokové sazby. Jde o způsob výpočtu zůstatkové hodnoty finančního majetku nebo závazků a rozložení výnosového a nákladového úroku do příslušného období. Při výpočtu efektivní úrokové sazby EU odhaduje peněžní toky, přičemž přihlíží ke všem smluvním podmínkám finančního nástroje (například možnosti předčasného splacení), nikoli však k budoucím úvěrovým ztrátám. Do výpočtu jsou zahrnuty veškeré poplatky a další protiplnění, které si zaplatí smluvní strany a které jsou nedílnou součástí efektivní úrokové sazby, dále transakční náklady a všechny prémie nebo slevy. Po vytvoření opravné položky k finančnímu aktivu nebo skupině podobných finančních aktiv v důsledku ztráty ze snížení hodnoty se zaúčtuje výnosový úrok; tento úrok se vypočte pomocí úrokové sazby používané k diskontování budoucích peněžních toků za účelem ocenění ztráty ze snížení hodnoty. Výnosy z dividend Výnosy z dividend se zaúčtovávají v okamžiku, kdy vzniká nárok na jejich úhradu. 1.6.2 Náklady Náklady plynoucí ze směny, jež jsou vynaloženy na pořízení zboží a služby, se zachycují po dodání a jejich akceptaci ze strany EU. Zachycují se ve výši původní fakturované ceny. Náklady neplynoucí ze směny jsou zvláštností EU a připadá na ně většina jejích celkových nákladů. Souvisejí s převody prostředků příjemcům a mohou být trojího druhu: i) nárokové částky, ii) převody poskytnuté na základě dohod a iii) granty, příspěvky a dary poskytnuté na základě volného uvážení. Převody se zaúčtovávají jako náklady období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením, služebním řádem či jiným právním předpisem) nebo pokud byla podepsána smlouva, která převod povoluje; pokud příjemce splnil kritéria způsobilosti; a lze-li provést přiměřený odhad příslušné částky. Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro vykázání, se zaúčtuje jako náklad ve způsobilé výši. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období závazkem vůči příjemcům, které však příjemci dosud nevykázali, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období. 1.7 PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY 1.7.1 Podmíněná aktiva Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k jedné či více nejistým událostem, které nejsou plně pod kontrolou EU. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomického prospěchu nebo potenciálního užitku. 1.7.2 Podmíněné závazky Podmíněný závazek je možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem, které nejsou plně pod kontrolou EU, anebo se jedná o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale není vykázán, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo potenciální užitek, anebo za málo pravděpodobných okolností, kdy výši závazku nelze stanovit s dostatečnou spolehlivostí. 2. PŘÍLOHA K ROZVAZE DLOUHODOBÝ MAJETEK 2.1 DLOUHODOBÝ NEHMOTNÝ MAJETEK || mil. EUR || Částka Účetní hodnota brutto k 31. 12. 2011 || 301 Přírůstky || 89 Úbytky || (11) Ostatní změny || 0 Účetní hodnota brutto k 31. 12. 2012 || 379 Oprávky k 31. 12. 2011 || (152) Odpisy za daný rok || (39) Úbytky || 4 Ostatní změny || (4) Oprávky k 31. 12. 2012 || (191) || Účetní hodnota netto k 31. 12. 2012 || 188 Účetní hodnota netto k 31. 12. 2011 || 149 Výše uvedené údaje se týkají především programového vybavení počítačů. 2.2 BUDOVY, STROJE A ZAŘÍZENÍ Ke dni 31. prosince 2012 bylo v rámci nedokončeného majetku vykázáno 660 milionů EUR (2011: 219 milionů EUR) v souvislosti s projektem Galileo, globálním navigačním družicovým systémem EU, který je budován za pomoci Evropské kosmické agentury (ESA). Po dokončení bude systém tvořit 30 satelitů, 2 kontrolní centra a 16 pozemních stanic. Částka v rozvaze vyjadřuje aktivovatelné náklady, jež Komisi v souvislosti s tímto projektem vznikly od 22. října 2011, kdy byly úspěšně vypuštěny první dva satelity systému. Před tímto datem, jak je rovněž vysvětleno v předchozí účetní závěrce, Komise považovala tento projekt za projekt ve výzkumné fázi, a proto byly v souladu s účetními pravidly EU zaúčtovány do nákladů všechny vzniklé náklady. Předpokládaný rozpočet na období od zahájení projektu až do konce účinnosti stávajícího finančního rámce činí 3 837 milionů EUR. Očekává se, že během nadcházejícího finančního rámce bude vynaloženo dalších 5 400 milionů EUR na plné rozmístění systému, jeho využití, poskytování služeb projektu Galileo do roku 2020 a přípravu rozmístění systému příští generace s tím, že tato částka bude v plném rozsahu financována z rozpočtu EU. Za rok 2012 jsou vykázány neaktivovatelné náklady na vývoj ve výši 13 milionů EUR. Od října 2011 až do rozvahového dne byly vypuštěny celkem čtyři družice a po ukončení následné testovací fáze bude ukončena fáze ověřování na oběžné dráze („IOV“). Tuto fázi společně financovaly EU a ESA a podle grantové dohody mezi oběma stranami má ESA dokončený majetek oficiálně převést na EU. S tímto právním převodem bude muset vyslovit souhlas rada ESA; v této souvislosti je třeba uvést, že jejími členskými státy jsou – s výjimkou dvou států (Norska a Švýcarska) – členské státy EU. V současnosti nemá Komise důvod se domnívat, že některý z členů ESA tento převod zablokuje. BUDOVY, STROJE A ZAŘÍZENÍ || || || || || || || || || mil. EUR || Pozemky a budovy || Stroje a zařízení || Nábytek a vozový park || Technické vybavení počítačů || Jiný DHM || Finanční leasing || Nedokon-čený DHM || CELKEM || || || || || || || || || || || || || || || || Účetní hodnota brutto na konci předchozího roku || 4 118 || 528 || 229 || 557 || 228 || 2 685 || 645 || 8 990 Přírůstky || 96 || 42 || 22 || 52 || 11 || 511 || 583 || 1 317 Úbytky || (26) || (23) || (21) || (54) || (11) || 0 || 0 || (135) Převody mezi kategoriemi majetku || 102 || 8 || 0 || 12 || 0 || (14) || (111) || (3) Ostatní změny || 24 || 3 || 3 || 11 || 3 || (1) || 1 || 44 Účetní hodnota brutto na konci roku || 4 314 || 558 || 233 || 578 || 231 || 3 181 || 1 118 || 10 213 Oprávky na konci předchozího roku || (1 999) || (425) || (166) || (396) || (137) || (796) || || (3 919) Tvorba odpisů za rok || (138) || (45) || (20) || (67) || (21) || (114) || || (405) Zrušení odpisů || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 1 || || 1 Úbytky || 3 || 23 || 21 || 51 || 10 || 5 || || 113 Převody mezi kategoriemi majetku || - || 0 || 0 || (11) || 0 || 14 || || 3 Ostatní změny || (3) || (2) || (1) || (13) || (2) || (7) || || (28) Oprávky na konci roku || (2 137) || (449) || (166) || (436) || (150) || (897) || || (4 235) || || || || || || || || ÚČETNÍ HODNOTA NETTO K 31. 12. 2012 || 2 177 || 109 || 67 || 142 || 81 || 2 284 || 1 118 || 5 978 ÚČETNÍ HODNOTA NETTO K 31. 12. 2011 || 2 119 || 103 || 63 || 161 || 91 || 1 889 || 645 || 5 071 Budoucí splátky z titulu finančního leasingu a obdobných nároků jsou vykázány jako dlouhodobé a krátkodobé závazky (viz body 2.15 a 2.18.1). Člení se takto: Finanční leasing || mil. EUR Popis || Kumulova-né splátky (A) || Budoucí splátky || Celko-vá hodno-ta || Následné náklady na majetek || Hodno-ta majet-ku || Odpisy || Účetní hodnota netto =A+B+C+D < 1 rok || > 1 rok || > 5 let || Závazky celkem (B) || (A + B) || (C) || (A+B+C) || (D) Pozemky a budovy || 992 || 63 || 342 || 1 686 || 2 091 || 3 083 || 61 || 3 144 || (877) || 2 267 Jiný DHM || 18 || 7 || 11 || 1 || 19 || 37 || - || 37 || (20) || 17 Celkem k 31. 12. 2012 || 1 010 || 70 || 353 || 1 687 || 2 110 || 3 120 || 61 || 3 181 || (897) || 2 284 Úroková složka || || 85 || 307 || 502 || 893 || || || || || Celkem budoucí minimální leasingové splátky k 31. 12. 2012 || || 155 || 660 || 2 189 || 3 003 || || || || || Celkem budoucí minimální leasingové splátky k 31. 12. 2011 || || 153 || 608 || 1 859 || 2 620 || || || || || 2.3 INVESTICE VYKAZOVANÉ EKVIVALENČNÍ METODOU || || || mil. EUR || Bod || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Účasti ve společných podnicích || 2.3.1 || 42 || 62 Účasti v přidružených účetních jednotkách || 2.3.2 || 350 || 312 Celkem || || 392 || 374 2.3.1 Účasti ve společných podnicích || mil. EUR || GJU || SESAR || Projekt ITER || ILL || Spol. podnik pro palivové články a vodík || Celkem Stav k 31. 12. 2011 || 0 || 0 || 0 || 25 || 37 || 62 Příspěvek || - || 70 || 116 || 98 || 54 || 338 Podíl na čistém výsledku || - || (70) || (106) || (91) || (91) || (358) Stav k 31. 12. 2012 || 0 || 0 || 10 || 32 || 0 || 42 Účasti ve společných podnicích se účtují ekvivalenční metodou. Účastem EU lze na základě příslušných procentuálních podílů přiřadit tyto účetní hodnoty: || || || mil. EUR || || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Dlouhodobý majetek || || 226 || 211 Krátkodobý majetek || || 106 || 123 Dlouhodobé závazky || || 0 || 0 Krátkodobé závazky || || (291) || (314) Výnosy || || 8 || 8 Náklady || || (427) || (379) Společný podnik Galileo (GJU) v likvidaci Společný podnik Galileo vstoupil koncem roku 2006 do likvidace, jež nadále pokračuje. Jelikož tato účetní jednotka nevyvíjela v roce 2012 žádnou činnost a nadále se nachází v likvidaci, nevznikly jí žádné výnosy ani náklady. Společný podnik SESAR Cílem tohoto společného podniku je modernizovat systém uspořádání letového provozu v Evropě a rychle realizovat evropský hlavní plán uspořádání letového provozu. Za tímto účelem má být v EU koordinován a soustředěn veškerý související výzkum a vývoj. K 31. prosinci 2012 držela Komise ve společném podniku SESAR majetkovou účast ve výši 46,12 %. Celkový (orientační) příspěvek Komise, s nímž se pro SESAR (v období 2007 až 2013) počítá, činí 700 milionů EUR. Kumulovaný nevykazovaný podíl na ztrátě činí 157 milionů EUR. Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER Členy organizace ITER jsou EU, Čína, Indie, Rusko, Jižní Korea, Japonsko a USA. Tato organizace byla založena za účelem: správy zařízení ITER, podpory využívání těchto zařízení, podpory porozumění a akceptace energie z jaderné syntézy mezi veřejností a provozování dalších činností k dosažení jejího cíle. Svůj příspěvek do organizace ITER International poskytuje EU (Euratom) prostřednictvím společného podniku "Fusion for Energy", včetně příspěvků členských států a Švýcarska. Celkový příspěvek je z právního hlediska pokládán za příspěvek Euratomu pro organizaci ITER, neboť členské státy ani Švýcarsko nemají v této organizaci vlastnickou účast. Vzhledem k tomu, že EU drží z právního hlediska účast ve společném podniku ITER International, musí Komise tuto účast vykazovat ve své účetní závěrce. Ke dni 31. prosince 2012 držela Komise v ITER vlastnickou účast ve výši 44,25 %. Celkový (orientační) příspěvek Euratomu na ITER (v období 2007–2041) činí 8 949 milionů EUR. Společné technologické iniciativy Partnerství veřejného a soukromého sektoru v podobě společných technologických iniciativ, jež byly realizovány prostřednictvím společných podniků ve smyslu článku 187 Smlouvy, byla ustavena proto, aby naplnila cíle Lisabonské agendy pro růst a zaměstnanost. Do této položky jsou zařazeny společná technologická iniciativa pro inovativní léčiva (IIL) a společný podnik pro palivové články a vodík (FCH), avšak tři další, ARTEMIS, Clean Sky a ENIAC, jsou sice po právní stránce označovány jako společné podniky, avšak z účetního hlediska musí být pokládány za přidružené účetní jednotky (a jsou proto tak i uvedeny v bodu 2.3.2), neboť v nich Komise vykonává podstatný vliv, a nikoli společnou kontrolu. Společná technologická iniciativa pro inovativní léčiva (IIL) Společný podnik ILL podporuje farmaceutický výzkum a vývoj v předkonkurenční fázi v členských státech a přidružených zemích. Jeho cílem je posílit investice do výzkumu v biofarmaceutickém odvětví a podpořit zapojení malých a středních podniků do své činnosti. Ke dni 31. prosince 2012 držela Komise v ILL vlastnickou účast ve výši 78,58 %. Maximální orientační příspěvek Komise dosáhne do 31. prosince 2017 1 mld. EUR. Společný podnik pro palivové články a vodík (FCH) Cílem společného podniku FCH je sdružovat zdroje z veřejného a soukromého sektoru, a zintenzivnit tak výzkum vedoucí ke zvýšení celkové efektivity výzkumných činností v EU a k rychlejšímu vývoji technologií palivových článků a vodíkových technologií a k jejich rychlejšímu zavádění do praxe. Ke dni 31. prosince 2012 držela Komise ve společném podniku FCH vlastnickou účast ve výši 80,6 %. Maximální orientační příspěvek EU dosáhne do 31. prosince 2017 470 milionů EUR. Kumulovaný nevykazovaný podíl na ztrátě dosahuje 12 milionů EUR. 2.3.2 Účasti v přidružených účetních jednotkách || || || || mil. EUR || EIF || ARTEMIS || Clean Sky || ENIAC || Celkem Stav k 31. 12. 2011 || 292 || 0 || 0 || 20 || 312 Příspěvky || - || 22 || 97 || 16 || 135 Podíl na čistém přebytku/(schodku) || 9 || (22) || (97) || (22) || (132) Jiné změny vlastního kapitálu || 35 || - || - || - || 35 Stav k 31. 12. 2012 || 336 || 0 || 0 || 14 || 350 Účasti v přidružených účetních jednotkách se účtují ekvivalenční metodou. EU lze na základě jejích procentně vyjádřených účastí v těchto subjektech přiřadit tyto účetní hodnoty: || || || mil. EUR || || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Majetek || || 505 || 460 Závazky || || (191) || (162) Výnosy || || 33 || 28 Schodek || || (177) || (182) Evropský investiční fond (EIF) Evropský investiční fond (EIF) je finanční institucí EU, která se specializuje na poskytování rizikového kapitálu a záruk malým a středním podnikům. Komise splatila ze své kapitálové účasti 20 % a zbývající, zatím nevyžádaná, částka představuje celkem 720 milionů EUR. mil. EUR EIF || Celkový kapitál EIF || Komisí upsaný podíl Základní kapitál celkem || 3 000 || 900 Splacený || (600) || (180) Nesplacený || 2 400 || 720 Společný podnik ARTEMIS Tato účetní jednotka byla zřízena za účelem realizace společné technologické iniciativy se soukromým sektorem v problematice vestavěných počítačových systémů. Maximální orientační příspěvek Komise dosáhne 420 milionů EUR. Kumulovaný nevykazovaný podíl na ztrátě činí 5 milionů EUR (vlastnická účast 95,2 %). Společný podnik Clean Sky Cílem této účetní jednotky je urychlit vývoj, validaci a demonstraci čistých technologií letecké dopravy v EU, a zvláště vytvořit radikálně novátorský systém za účelem snížení dopadu letecké dopravy na životní prostředí. Maximální orientační příspěvek Komise dosáhne 800 milionů EUR. Kumulovaný nevykazovaný podíl na ztrátě činí 48 milionů EUR (vlastnická účast 62,89 %). Společný podnik ENIAC Cílem tohoto subjektu je vymezit společně dohodnutou agendu výzkumu v oblasti nanoelektroniky s cílem stanovit priority pro výzkum a osvojení si hlavních kompetencí v této oblasti. Za tímto účelem budou sdružovány zdroje z veřejného a soukromého sektoru na podporu výzkumných a vývojových projektů. Celkový závazek EU dosáhne 450 milionů EUR. Ke dni 31. prosince 2012 držela Komise ve společném podniku ENIAC vlastnickou účast ve výši 95,90 %. 2.4 DLOUHODOBÝ FINANČNÍ MAJETEK || || mil. EUR || Bod || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Realizovatelná finanční aktiva || 2.4.1 || 4 870 || 2 272 Úvěry || 2.4.2 || 57 441 || 41 400 Celkem || || 62 311 || 43 672 2.4.1 Dlouhodobá realizovatelná finanční aktiva || || mil. EUR || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Záruční fond* || 1 327 || 1 475 ESUO v likvidaci || 1 102 || - Investice z fondu BUFI || 832 || - Finanční nástroj pro sdílení rizik (RSFF) || 593 || - Nástroj pro úvěrové záruky za projekty TEN-T (LGTT) || 52 || - Evropská agentura pro chemické látky || 52 || - Evropská banka pro obnovu a rozvoj || 188 || 188 Operace rizikového kapitálu || 123 || 134 Nástroj na rozběh ETF || 305 || 234 Ostatní realizovatelné investice || 296 || 241 Celkem || 4 870 || 2 272 * Záruční fond drží dluhopisy EFSM vydané Komisí, a tyto dluhopisy byly proto vyloučeny. V zájmu lepšího zachycení ekonomické reality jsou počínaje rokem 2012 všechna realizovatelná finanční aktiva vykazována podle zbytkové splatnosti k rozvahovému dni. Aktiva se splatností delší než 1 rok k datu vykázání se vykazují jako dlouhodobá, naopak aktiva se splatností před koncem roku 2013 jsou vykazována jako krátkodobá (viz bod 2.8). Prostředky Záručního fondu za rok 2012 jsou oproti roku 2011 vykázány bez zahrnutí peněz a peněžních ekvivalentů (2011: 302 milionů EUR) a bez souvisejících závazků (2011: 1 milion EUR). Kdyby byl v účetní závěrce za rok 2011 uplatněn tentýž přístup, vypadalo by srovnání mezi oběma obdobími takto: || || mil. EUR || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Záruční fond* || 1 327 || 973 ESUO v likvidaci || 1 102 || 982 Investice z fondu BUFI || 832 || 588 Finanční nástroj pro sdílení rizik (RSFF) || 593 || 365 Nástroj pro úvěrové záruky za projekty TEN-T (LGTT) || 52 || 47 Evropská agentura pro chemické látky || 52 || 91 Evropská banka pro obnovu a rozvoj || 188 || 188 Operace rizikového kapitálu || 123 || 134 Nástroj na rozběh ETF || 305 || 234 Ostatní realizovatelné investice || 296 || 241 Celkem || 4 870 || 3 843 * Záruční fond drží dluhopisy EFSM vydané Komisí, a tyto dluhopisy byly tedy vyloučeny. Záruční fond Ze Záručního fondu pro vnější vztahy jsou kryty úvěry, za něž EU poskytla na základě rozhodnutí Rady záruku. Předmětem krytí jsou zejména úvěrové operace Evropské investiční banky (EIB) mimo území EU, úvěry poskytnuté v rámci makrofinanční pomoci (MFA) a úvěry poskytnuté Euratomem mimo území EU. Jedná se o dlouhodobý nástroj ke krytí nesplácených úvěrů, na něž EU poskytla záruku. Fond je financován z příspěvků ze souhrnného rozpočtu EU, které odpovídají 9 % kapitálové hodnoty operací, dále z úrokových výnosů, které plynou z investic realizovaných z aktiv fondu, a z částek inkasovaných od nesplácejících dlužníků, kvůli nimž musel fond aktivovat své záruky. Případný přebytek ročního hospodaření se vrací do rozpočtu EU jako příjem. EU je povinna vytvořit rezervní fond na záruky za úvěry třetím zemím. Smyslem rezervního fondu je pokrýt požadavky Záručního fondu a případně aktivované záruky, které převyšují disponibilní prostředky fondu, tak aby bylo možné tyto prostředky uhradit z rozpočtu. Rezervní fond svým objemem odpovídá cílové částce ve výši 9 % neuhrazeného objemu úvěrů ke konci roku. ESUO v likvidaci Pokud jde o prostředky ESUO v likvidaci, jedná se u všech těchto realizovatelných finančních aktiv o dluhové cenné papíry denominované v eurech a kótované na aktivních trzích. K 31. prosinci 2012 dosahovala hodnota dluhových cenných papírů (v jejich reálné hodnotě) s konečnou splatností v roce 2013 výše 490 milionů EUR (2011: 481 milionů EUR). Investice z fondu BUFI Prozatímně inkasované pokuty spravuje od 1. ledna 2010 Komise ve fondu zřízeném pro tento účel (BUFI) s tím, že tyto prostředky investuje do finančních nástrojů zařazených jako realizovatelná finanční aktiva. Finanční nástroj pro sdílení rizik (RSFF) Finanční nástroj pro sdílení rizik spravuje EIB s tím, že investiční portfolio Komise slouží k tvorbě rezerv na finanční riziko plynoucí z úvěrů a záruk, které EIB poskytuje na způsobilé výzkumné projekty. Příslušný rozpočet Komise by měl v období 2007 až 2013 dosáhnout 1 mld. EUR, z nichž by až 800 milionů EUR mohlo připadnout na zvláštní program „Spolupráce“ a až 200 milionů EUR na zvláštní program „Kapacity“. Stejnou částku se zavázala poskytnout EIB. K 31. prosinci 2012 přispěla Komise spolu s ESVO a třetími zeměmi na RSFF částkou ve výši 1 006 milionů EUR. Příspěvky investuje EIB do dluhopisů (reálná hodnota k 31. prosinci 2012 754 milionů EUR) a hotovostních a termínovaných vkladů (314 milionů EUR). Podmíněný závazek ve výši 948 milionů EUR (bod 5.2.1) představuje odhadovanou maximální ztrátu k 31. prosinci 2012, kterou by Komise utrpěla v případě nesplácení úvěrů či čerpání záruk, které poskytla EIB v rámci RSFF. Nutno poznamenat, že celkové riziko Komise je omezeno výší jejího příspěvku na tento nástroj. Nástroj pro úvěrové záruky za projekty TEN-T (LGTT) Nástroj pro úvěrové záruky za projekty v oblasti transevropských dopravních sítí poskytuje záruky ke zmírnění rizika na straně příjmů v prvních letech realizace uvedených projektů. Konkrétně by záruka plně pokrývala pohotovostní úvěrové linky, jež by byly čerpány pouze v případech, kdy by peněžní toky z projektu nestačily ke splácení přednostního dluhu. Tento nástroj je společným finančním produktem Komise a EIB a nařízením TEN-T na něj bylo z rozpočtu EU na období 2007–2013 vyčleněno 500 milionů EUR. Dalších 500 milionů EUR na něj alokuje EIB, takže nástroj bude disponovat celkem 1 miliardou EUR. K 31. prosinci 2012 přispěla Komise na LGTT částkou 155 milionů EUR. EIB tyto prostředky investovala do dluhopisů (reálná hodnota činila k 31. prosinci 2012 75 milionů EUR) a termínovaných vkladů (88 milionů EUR). Ke konci roku 2012 byly schváleny úvěry v hodnotě 523 milionů EUR, které tak jsou kryty uvedenou zárukou. Podmíněný závazek ve výši 39 milionů EUR (bod 5.2.1) představuje odhadovanou maximální ztrátu k 31. prosinci 2012, kterou by Komise utrpěla v případě nesplácení úvěrů, které poskytuje EIB v rámci operací LGTT. Tato částka odpovídá 7,4 % z celkové zaručené částky. Nutno poznamenat, že celkové riziko Komise je omezeno výší jejího příspěvku na tento nástroj. Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBOR) Vzhledem k tomu, že EBOR není kotována na burze, a vzhledem k omezením v její zakladatelské smlouvě, jež se týkají mimo jiné prodeje majetkových podílů maximálně do výše pořizovacích nákladů a pouze stávajícím akcionářům, je účast Komise v EBRD oceněna v pořizovací ceně snížené o případné opravné položky. mil. EUR EBOR || Celkový kapitál EBOR || Podíl upsaný Komisí Základní kapitál celkem || 29 601 || 900 Splacený || (6 202) || (188) Nesplacený || 23 399 || 712 Operace rizikového kapitálu V rámci operací rizikového kapitálu jsou finančním zprostředkovatelům poskytovány prostředky na financování kapitálových investic. Spravuje je EIB a financovány jsou z prostředků na evropskou politiku sousedství. Nástroj na rozběh ETF Nástroj na rozběh ETF pokrývá program Růst a zaměstnanost, víceletý program pro podniky a soukromé podnikání, a zejména pro malé a střední podniky (MAP), program pro konkurenceschopnost a inovace a pilotní projekt Transfer technologií, které spravuje EIF a které podporují zakládání a financování začínajících malých a středních podniků prostřednictvím investic do vhodných specializovaných fondů rizikového kapitálu. Koncem roku bylo příjemcům z nástroje na rozběh ETF přislíbeno dalších 122 milionů EUR, tyto prostředky však dosud nebyly čerpány. Ostatní realizovatelné investice Největší část ostatních dlouhodobých realizovatelných investic připadá na Evropský fond pro jihovýchodní Evropu (113 milionů EUR), fond „Zelenou energií k růstu“ (39 milionů EUR) a fond GEEREF (68 milionů EUR). 2.4.2 Dlouhodobé úvěry || || mil. EUR || Bod || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Úvěry poskytnuté z rozpočtu EU a ESUO || 2.4.2.1 || 162 || 170 Úvěry poskytnuté z přijatých úvěrů || 2.4.2.2 || 57 279 || 41 230 Celkem || 57 441 || 41 400 2.4.2.1 Úvěry poskytnuté z rozpočtu Evropské unie a ESUO v likvidaci || mil. EUR || Úvěry se zvláštními podmínkami || Úvěry ESUO na bydlení || Celkem Celkem k 31. 12. 2011 || 151 || 19 || 170 Nové úvěry || - || - || - Splacené částky || (17) || (4) || (21) Kurzové rozdíly || 1 || - || 1 Změny účetní hodnoty || 11 || 1 || 12 Celkem k 31. 12. 2012 || 146 || 16 || 162 Úvěry se zvláštními podmínkami jsou poskytovány v rámci spolupráce s nečlenskými státy za zvýhodněnou úrokovou sazbu. Všechny úvěry jsou splatné za déle než 12 měsíců od konce roku. Efektivní úroková sazba se pohybuje v rozmezí 7,73 % až 14,507 %. 2.4.2.2 Úvěry poskytnuté z přijatých úvěrů mil. EUR || Makrofinanční pomoc || Euratom || Podpora platební bilance || EFSM || ESUO v likvidaci || Celkem Celkem k 31. 12. 2011 || 595 || 451 || 11 625 || 28 344 || 266 || 41 281 Nové úvěry || 39 || - || - || 15 800 || - || 15 839 Splacené částky || (84) || (24) || - || - || (46) || (154) Kurzové rozdíly || - || - || - || - || 5 || 5 Změny účetní hodnoty || (1) || (2) || (2) || 332 || (4) || 323 Celkem k 31. 12. 2012 || 549 || 425 || 11 623 || 44 476 || 221 || 57 294 || || || || || || Úvěry se splatností do 1 roku || 15 || - || - || - || - || 15 || || || || || || Úvěry se splatností nad 1 rok || 534 || 425 || 11 623 || 44 476 || 221 || 57 279 Výrazný nárůst těchto úvěrů je dán tím, že v roce 2012 byly čerpány úvěry v rámci EFSM. Tento vývoj se souběžně promítá v nárůstu přijatých úvěrů EU (viz bod 2.14). K přijatým a poskytnutým úvěrům blíže viz bod 7. 2.5 DLOUHODOBÉ POHLEDÁVKY Z OBCHODNÍHO STYKU A ČÁSTKY K INKASU || mil. EUR || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Členské státy || 545 || 268 Ostatní || 19 || 21 Celkem || 564 || 289 Z výše uvedených pohledávek z obchodního styku připadá 550 milionů EUR (2011: 273 milionů EUR) na transakce, jež nemají povahu směny. Nárůst pohledávek za členskými státy připadá na dosud neprovedená rozhodnutí o schválení účetních závěrek za programy v oblasti rozvoje venkova financované z EZFRV a EZZF. 2.6 DLOUHODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ || || mil. EUR || Bod || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Předběžné financování || 2.6.1 || 40 790 || 40 625 Zálohy || 2.6.2 || 3 715 || 4 098 Celkem || || 44 505 || 44 723 2.6.1 Předběžné financování Pro to, je-li předběžné financování vykázáno jako krátkodobý, nebo dlouhodobý majetek, je určující termín, k němuž jej bude možno inkasovat zpět nebo k němuž bude čerpáno. Čerpání je určeno smlouvou o daném projektu. Všechny splátky či čerpání, k nimž má dojít do dvanácti měsíců ode dne vykázání, se vykazují jako krátkodobé předběžné financování. Získané jistoty pro účely předběžného financování Po příjemcích, kteří nejsou členskými státy, požaduje Komise v některých případech při výplatě záloh (předběžného financování) poskytnutí jistoty. U jistot tohoto druhu se vykazují dvě hodnoty: „nominální“ a „průběžná“. U „nominální“ hodnoty se rozhodná událost váže k existenci jistoty. U „průběžné“ hodnoty je rozhodnou událostí výplata předběžného financování nebo následné zúčtování. „Nominální“ hodnota získaných jistot pro účely předběžného financování činila k 31. prosinci 2012 1 348 milionů EUR, zatímco jejich „průběžná“ hodnota dosahovala 1 083 milionů EUR (2011: 1 330 milionů EUR, resp. 1 083 milionů EUR). Účinné krytí určité části předběžného financování, která je vyplácena v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (7. RP), zajišťuje Účastnický záruční fond (PGF) – v roce 2012 bylo na předběžné financování vyplaceno celkem 4 mld. EUR (2011: 3,3 mld. EUR). Tento fond je samostatný subjekt nezávislý na EU a není zahrnut do konsolidace v této účetní závěrce – bod 11.2.3. || mil. EUR Způsob řízení || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Přímé centralizované řízení || 1 249 || 1 219 Nepřímé centralizované řízení || 1 042 || 774 Decentralizované řízení || 677 || 697 Sdílené řízení || 37 214 || 37 249 Společné řízení || 592 || 686 Prováděné jinými orgány a agenturami || 16 || - Celkem || 40 790 || 40 625 Nejvýznamnější podíl dlouhodobého předběžného financování připadá na strukturální akce za programové období 2007–2013: 23,9 miliardy EUR připadá na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS), 6,5 miliardy EUR na Evropský sociální fond (ESF), 6,1 miliardy EUR na Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a 0,6 miliardy EUR na Evropský rybářský fond (ERF). Mnoho z takto financovaných projektů má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší než jeden rok. Tato část předběžného financování se proto vykazuje jako dlouhodobý majetek. Na předběžné financování připadá velká část celkových aktiv EU, a proto je mu věnována řádná a pravidelná pozornost. Je třeba poznamenat, že objem předběžného financování jednotlivých programů musí dostačovat k tomu, aby se příjemcům zajistila nezbytná počáteční hotovost na zahájení projektu. Současně je však třeba ochránit finanční zájmy EU a zohledňovat omezení právní a praktické povahy i omezení z hlediska nákladové účinnosti. Všechny tyto aspekty Komise řádně zohlednila při své snaze o zlepšení kontroly předběžného financování. 2.6.2 Zálohy || || mil. EUR || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Nástroje finančního inženýrství || 2 717 || 3 378 Režimy podpory || 998 || 720 Celkem || 3 715 || 4 098 V rámci programů na léta 2007–2013 financovaných ze strukturálních fondů lze provádět platby z rozpočtu EU ve prospěch členských států, a tím přispívat do nástrojů finančního inženýrství (ať už ve formě úvěrů, investic do vlastního kapitálu nebo záruk), za jejichž zřízení a správu odpovídají členské státy. Prostředky, které nejsou do konce roku na tyto nástroje využity, jsou vlastnictvím EU (stejně jako standardní předběžné financování), a v rozvaze Komise jsou tedy vykázány jako majetek. Základní právní předpisy však nestanoví povinnost členských států podávat Komisi o využití těchto záloh pravidelné zprávy a v některých případech je členské státy dokonce nemusí ani uvádět ve výkazech výdajů, které Komisi předkládají. Hodnota tohoto majetku se tedy ke konci roku odhaduje, a to na základě informací členských států o čerpání těchto prostředků. Prostředky vykázané u režimů podpor stanovila Komise odhadem nevyúčtovaných záloh na různé režimy podpory (státní podpora, tržní opatření EZZF). KRÁTKODOBÝ MAJETEK 2.7 ZÁSOBY || || mil. EUR || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Vědecký materiál || 81 || 78 Ostatní || 57 || 16 Celkem || 138 || 94 2.8 KRÁTKODOBÝ FINANČNÍ MAJETEK || || mil. EUR || Bod || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Realizovatelná finanční aktiva || 2.8.1 || 1 858 || 3 619 Úvěry || 2.8.2 || 123 || 102 Celkem || || 1 981 || 3 721 2.8.1 Krátkodobá realizovatelná finanční aktiva Realizovatelná finanční aktiva jsou pořizována pro jejich investiční návratnost nebo výnos anebo zůstávají v držení proto, aby se vytvořila určitá skladba majetku nebo druhotný zdroj likvidity. Proto mohou být prodána v reakci na potřebu likvidity nebo na změny úrokových sazeb. Přehled realizovatelných finančních aktiv se zbytkovou splatností do konce roku 2013 nabízí následující tabulka: || || mil. EUR || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Záruční fond || 268 || - ESUO v likvidaci || 490 || 1 463 Investice z fondu BUFI || 845 || 1 358 Finanční nástroj pro sdílení rizik (RSFF) || 160 || 547 Nástroj pro úvěrové záruky za projekty TEN-T (LGTT) || 23 || 97 Evropská agentura pro chemické látky || 69 || 151 Ostatní realizovatelné investice || 3 || 3 Celkem || 1 858 || 3 619 Jak je uvedeno v bodě 2.4.1, vykazování realizovatelných finančních aktiv se počínaje rokem 2012 změnilo. Kdyby byl tentýž přístup uplatněn v účetní závěrce za rok 2011, vypadalo by srovnání mezi oběma obdobími takto: || || mil. EUR || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Záruční fond || 268 || 201 ESUO v likvidaci || 490 || 481 Investice z fondu BUFI || 845 || 770 Finanční nástroj pro sdílení rizik (RSFF) || 160 || 182 Nástroj pro úvěrové záruky za projekty TEN-T (LGTT) || 23 || 49 Evropská agentura pro chemické látky || 69 || 60 Ostatní realizovatelné investice || 3 || 3 Celkem || 1 858 || 1 746 2.8.2 Krátkodobé úvěry V této položce jsou vykázány úvěry se zbytkovou splatností do 12 měsíců od rozvahového dne (podrobnosti viz bod 2.4.2.2 výše). Zařazeny zde jsou i termínované vklady Evropské služby pro vnější činnost (42 milionů EUR) a ESUO v likvidaci (22 milionů EUR). 2.9 KRÁTKODOBÉ POHLEDÁVKY Z OBCHODNÍHO STYKU A ČÁSTKY K INKASU || || mil. EUR || Bod || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Pokuty || 2.9.1 || 4 090 || 3 125 Členské státy || 2.9.2 || 6 270 || 2 693 Příjmy a náklady příštích období || 2.9.3 || 3 368 || 3 267 Další pohledávky z obchodního styku a částky k inkasu || 2.9.4 || 311 || 392 Celkem || || 14 039 || 9 477 Z celkové výše uvedené částky připadá 13 729 milionů EUR (2011: 8 955 milionů EUR) na odhadovaný objem transakcí, jež nemají povahu směny. 2.9.1 Pokuty Jedná se o částky pokut, které udělila Komise a které mají být inkasovány, ve výši 4 357 milionů EUR (2011: 3 369 milionů EUR) po odečtení opravných položek ve výši 267 milionů EUR (2011: 244 milionů EUR). Na pokuty neuhrazené k 31. prosinci 2012 byly poskytnuty jistoty v celkové výši 2 513 milionů EUR (2011: 3 012 milionů EUR). Je třeba poznamenat, že 1 471 milionů EUR z uvedených pohledávek bylo splatných po 31. prosinci 2012. 2.9.2 Členské státy || mil. EUR || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Pohledávky z obchodního styku – EZZF a rozvoj venkova: || || EZZF || 1 172 || 1 439 EZFRV || 14 || 23 Přechodný nástroj pro financování rozvoje venkova (TRDI) || 44 || 37 SAPARD || 136 || 142 Opravná položka || (814) || (771) Celkem || 552 || 870 DPH: zaplacená částka a nárok na vrácení || 44 || 41 || || Vlastní zdroje: || || Zapsané na účtu A || 45 || 29 Zapsané na samostatném účtu || 1 294 || 1 263 Pohledávka z titulu vlastních zdrojů || 3 617 || - Opravná položka || (773) || (779) Ostatní || 16 || 114 Celkem || 4 199 || 627 Ostatní pohledávky vůči členským státům: || || Očekávané inkaso předběžného financování || 1 220 || 963 Ostatní || 255 || 192 Celkem || 1 475 || 1 155 Celkem || 6 270 || 2 693 Pohledávky z obchodního styku – EZZF a rozvoj venkova V této položce jsou vykázány pohledávky za členskými státy k 31. prosinci ve výši, kterou tyto státy vykázaly a ověřily k 15. říjnu. Hodnota pohledávek vzniklých v době od uvedeného vykázání do 31. prosince byla odhadnuta. Komise odhaduje i výši opravných položek k pohledávkám za příjemci, jejichž inkaso je nepravděpodobné. Vytvoření opravné položky však neznamená, že by se Komise vzdávala práva vymáhat pohledávku v budoucnu. V opravné položce je zahrnuta srážka ve výši 20 %, která odpovídá částce, kterou si členské státy mohou ponechat na pokrytí správních nákladů. Pohledávky z vlastních zdrojů Významný nárůst pohledávek za členskými státy lze vysvětlit zejména tím, že ke dni 31. prosince 2012 měly být na základě opravných rozpočtů č. 5 a 6/2012 poskytnuty vlastní zdroje ve výši 3 617 milionů EUR. Tyto opravné rozpočty byly přijaty dne 21. listopadu 2012 a 12. prosince 2012. Podle článku 10 nařízení č. 1150/2000 se částky, které odpovídají úpravám finančních příspěvků založených na HND, zapisují na účty v první pracovní den ledna 2013. Je třeba poznamenat, že členské státy mají nárok ponechat si 25 % z tradičních vlastních zdrojů k úhradě nákladů na jejich výběr. Výše uvedené částky jsou proto uváděny v čisté výši po odečtení této srážky. Na základě odhadů zaslaných členskými státy byla od pohledávek za členskými státy odečtena opravná položka. Neznamená to však, že by se Komise vzdávala nároku na vymáhání částek odpovídajících výši opravných položek. 2.9.3 Příjmy a náklady příštích období || || mil. EUR || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Příjmy příštích období || 3 002 || 2 952 Náklady příštích období || 351 || 296 Ostatní || 15 || 19 Celkem || 3 368 || 3 267 Největší část z této položky připadá na příjmy příštích období: || || mil. EUR || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Vlastní zdroje || 2 388 || 2 644 Zemědělské vázané příjmy za listopad a prosinec || 218 || 111 Fond soudržnosti a fondy pro regionální rozvoj a rozvoj venkova: finanční opravy || 276 || 16 Ostatní příjmy příštích období || 120 || 181 Celkem || 3 002 || 2 952 2.9.4 Jiné pohledávky z obchodního styku a částky k inkasu V této položce jsou vykázány zejména inkaso předběžného financování, inkaso nákladů, jakož i ostatní výnosy z činností správní a operační povahy. 2.10 KRÁTKODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ || || mil. EUR || Bod || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Předběžné financování || 2.10.1 || 9 548 || 8 089 Zálohy || 2.10.2 || 3 690 || 2 918 Celkem || || 13 238 || 11 007 2.10.1 Předběžné financování mil. EUR Způsob řízení || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 Přímé centralizované řízení || 3 289 || 3 048 Nepřímé centralizované řízení || 3 908 || 3 037 Decentralizované řízení || 301 || 330 Sdílené řízení || 1 008 || 761 Společné řízení || 844 || 803 Prováděné jinými institucemi a agenturami || 198 || 110 Celkem || 9 548 || 8 089 Zůstatek krátkodobého předběžného financování má dvě složky: předběžné financování brutto a související časové rozlišení (zaúčtované s cílem zohlednit související výdaje odhadované ke konci roku). Obě složky musí být zohledněny, mají-li být řádně zanalyzovány meziroční změny v zůstatku krátkodobého čistého předběžného financování. Rok 2012 je na straně jedné charakterizován dalším poklesem krátkodobéh