Vzhledem k volbám do Evropského parlamentu, které proběhnou v roce 2019, a více než 50 prezidentským, celostátním nebo místním/regionálním volbám, které se v členských státech uskuteční do roku 2020, je naléhavě zapotřebí zintenzivnit úsilí o zajištění svobodných a spravedlivých demokratických procesů. Hrozby pro demokracii v kterémkoli členském státě mohou poškodit Unii jako celek. Dezinformace se mimo to často zaměřují na evropské orgány a jejich zástupce a jejich cílem je podkopávat samotný evropský projekt jako takový. Dne 12. září 2018 přijala Komise opatření za účelem zabezpečení svobodného a spravedlivého průběhu voleb do Evropského parlamentu a doporučila případně využít sankcí, mimo jiné v případech nezákonného využití osobních údajů za účelem ovlivnění výsledku voleb. Dále je nezbytné, aby členské státy učinily kroky potřebné k ochraně integrity svých volebních systémů a infrastruktury a před volbami do Evropského parlamentu je otestovaly.

Sdělení o boji proti dezinformacím na internetu (dubnové sdělení) zdůraznilo klíčovou úlohu občanské společnosti a soukromého sektoru (především platforem sociálních médií) při řešení problému dezinformací. V návaznosti na to se online platformy a reklamní průmysl v září 2018 dohodly na kodexu zásad, který má zvýšit transparentnost online a chránit občany, zejména s ohledem na volby do Evropského parlamentu v roce 2019, ale i v dlouhodobějším výhledu. Nyní je zásadní, aby tyto subjekty splnily cíle, které v dubnu vytyčila Komise, a plně tento kodex zásad dodržovaly. Dále vzniká nezávislá síť ověřovatelů faktů, jež má za cíl zvyšovat schopnost dezinformace odhalovat a upozorňovat na ně, a na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni se dlouhodobě usiluje o podporu mediální gramotnosti.

Tento akční plán je odpovědí na výzvu Evropské rady k přijetí opatření s cílem „chránit demokratická zřízení v Unii a bojovat proti dezinformacím, mimo jiné v kontextu nadcházejících voleb do Evropského parlamentu“. Vychází ze stávajících iniciativ Komise a činnosti pracovní skupiny pro strategickou komunikaci East StratCom Evropské služby pro vnější činnost. Stanoví opatření, jež mají přijmout Komise a vysoká představitelka za pomoci Evropské služby pro vnější činnost a ve spolupráci s členskými státy a Evropským parlamentem. Do tohoto plánu byly zahrnuty informace získané od členských států mimo jiné prostřednictvím diskusí v Radě, ve Výborech stálých zástupců I a II, Politickém a bezpečnostním výboru, příslušných pracovních skupinách Rady a na zasedáních týkajících se strategické komunikace a na zasedáních politických ředitelů ministerstev zahraničních věcí. Tento plán rovněž zohledňuje spolupráci s hlavními partnery Unie, včetně Organizace Severoatlantické smlouvy a skupiny G7.

Neustálé cílené dezinformační kampaně vedené proti Unii, jejím orgánům a politikám pravděpodobně ještě posílí v období před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019. To vyžaduje, aby byla naléhavě a okamžitě přijata náležitá opatření k ochraně Unie i jejích orgánů a občanů proti dezinformacím.

Zabývat se dezinformacemi vyžaduje politickou vůli a jednotné kroky, které mobilizují všechny části veřejné správy (včetně komunit pro boj proti hybridním hrozbám, pro kybernetickou bezpečnost, zpravodajské služby a strategickou komunikaci, orgánů pro ochranu údajů, volebních orgánů, donucovacích orgánů a orgánů pro oblast médií). To by mělo probíhat v úzké spolupráci s podobně smýšlejícími partnery po celém světě. K tomu je zapotřebí úzká spolupráce mezi orgány Unie, členskými státy, občanskou společností a soukromým sektorem, zejména online platformami.

Mandát pracovní skupiny pro strategickou komunikaci East StratCom by proto měl zůstat zachován a mandát dalších dvou pracovních skupin pro strategickou komunikaci (západní Balkán a Jih) by měl být přezkoumán s ohledem na rostoucí rozsah a význam dezinformační činnosti v těchto regionech a na potřebu zvýšit povědomí o nepříznivém dopadu dezinformací.

S ohledem na vytvoření systému včasného varování by měl každý členský stát v souladu se svým institucionálním uspořádáním určit kontaktní místo, ideálně umístěné v rámci útvarů pro strategickou komunikaci. Toto kontaktní místo by sdílelo varování a zajistilo by koordinaci se všemi dalšími příslušnými vnitrostátními orgány, jakož i s Komisí a Evropskou službou pro vnější činnost. Tím nejsou dotčeny stávající pravomoci vnitrostátních orgánů podle práva Unie a/nebo vnitrostátního práva nebo podle dalších částí tohoto akčního plánu. V případě, že se dezinformace týkají voleb nebo fungování demokratických institucí v členských státech, měla by vnitrostátní kontaktní místa úzce spolupracovat s vnitrostátními volebními sítěmi. V takovém případě by měl být výsledek činnosti systému včasného varování sdílen s evropskou sítí pro volební spolupráci, a to zejména za účelem výměny informací o hrozbách souvisejících s volbami a podpory možného uplatnění sankcí. S kontaktními místy, která jsou oporou systému včasného varování, by měly spolupracovat online platformy, a to zejména během volebních období, za účelem poskytování relevantních a včasných informací.

Opatření č. 1: Zejména s ohledem na volby do Evropského parlamentu v roce 2019, ale také s dlouhodobějším výhledem, posílí vysoká představitelka ve spolupráci s členskými státy pracovní skupiny pro strategickou komunikaci a delegace Unie prostřednictvím dalších zaměstnanců a nových nástrojů nezbytných pro odhalování a analýzu dezinformační činnosti a upozorňování na ni. Členské státy by případně také měly zdokonalit svoji vnitrostátní kapacitu v této oblasti a podpořit nezbytné navýšení zdrojů pro pracovní skupiny pro strategickou komunikaci a delegace Unie.

V krátkodobém horizontu se očekává, že v roce 2019 se rozpočet pro strategickou komunikaci více než zdvojnásobí, a současně s tím dojde před volbami do Evropského parlamentu k posílení stavu o nejméně jedenáct míst. Ve střednědobém horizontu se požádá o další místa stálých úředníků v týmech pro strategickou komunikaci a středisku EU pro hybridní hrozby v ústředích a také o nová místa v delegacích v sousedství, aby bylo během příštích dvou let dosaženo celkového navýšení stavu o 50–55 pracovníků.

Systém včasného varování by měl být úzce propojen se stávajícími nepřetržitě fungujícími kapacitami, jako jsou středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události a situační středisko Evropské služby pro vnější činnost. Jako kanály pro sdílení informací by rovněž bylo možné využívat středisko EU pro hybridní hrozby Zpravodajského a informačního centra a příslušné pracovní skupiny Rady. Komise a vysoká představitelka zajistí pravidelné výměny informací a osvědčených postupů s klíčovými partnery, mimo jiné v rámci skupiny G7 a Organizace Severoatlantické smlouvy.

Pro potírání dezinformací a odrazování od nich má zásadní význam rychlá reakce postavená na účinné komunikaci založené na faktech, a to i v případech dezinformací, které se týkají záležitostí a politik Unie. To je důležité pro podporu otevřené a nezmanipulované demokratické debaty a platí to i v souvislosti s nadcházejícími volbami do Evropského parlamentu. Je třeba, aby orgány Unie a členské státy zlepšily svoji schopnost účinně reagovat a komunikovat. Komise již navýšila finanční prostředky, které poskytuje na lepší komunikační aktivity, prováděné prostřednictvím svých regionálních komunikačních programů, a to i v sousedství Unie, a delegacemi Unie. V oblasti komunikace o evropských opatřeních a politikách v Unii jsou činné všechny orgány Unie, klíčovou úlohu v poskytování zpráv přizpůsobených místní situaci, včetně zvláštních nástrojů pro vyvracení mýtů a šíření faktů, hrají zejména zastoupení Komise a kontaktní kanceláře Evropského parlamentu v členských státech.

Spolupráce mezi členskými státy a orgány Unie by měla dále posílit, především pokud jde o sdílení informací, společné učení, zvyšování povědomí, aktivní vydávání zpráv a výzkum. Větší sdílení zpravodajských informací mezi členskými státy a orgány Unie je nezbytné pro zlepšení přehledu o situaci a jejich schopnosti reagovat. Aktivní a objektivní komunikace o hodnotách a politikách Unie je zvlášť účinná, když ji provádějí přímo členské státy. Za tímto účelem Komise a vysoká představitelka vyzývají členské státy, aby zvýšily své úsilí v oblasti komunikace a bránily Unii a její orgány před dezinformačními kampaněmi.

Opatření č. 3: Do března roku 2019 Komise a vysoká představitelka ve spolupráci s členskými státy zřídí systém včasného varování pro řešení dezinformačních kampaní, a to v úzké spolupráci se stávajícími sítěmi, Evropským parlamentem, Organizací Severoatlantické smlouvy a mechanismem rychlé reakce skupiny G7. Opatření č. 4: S ohledem na nadcházející volby do Evropského parlamentu posílí Komise ve spolupráci s Evropským parlamentem své úsilí v oblasti komunikace o hodnotách a politikách Unie. Členské státy by v oblasti komunikace o hodnotách a politikách Unie měly výrazně zvýšit své úsilí. Opatření č. 5: Komise a vysoká představitelka ve spolupráci s členskými státy posílí strategickou komunikaci v sousedství Unie.

PILÍŘ č. 3: MOBILIZACE SOUKROMÉHO SEKTORU K BOJI PROTI DEZINFORMACÍM

Při řešení problému dezinformací hrají klíčovou úlohu online platformy, inzerenti a reklamní průmysl, protože rozsah tohoto problému přímo souvisí se schopností těchto platforem posilovat, zaměřovat a šířit dezinformační zprávy nepřátelských subjektů. S ohledem na jejich dřívější neúspěchy, pokud jde o vhodné jednání s cílem tento problém řešit, je Komise v dubnu 2018 vyzvala, aby své snahy zintenzivnili. Vzhledem k těmto okolnostem byl dne 26. září 2018 zveřejněn kodex zásad boje proti dezinformacím. Hlavní online platformy, které tento kodex podepsaly, se zavázaly ke zvláštním opatřením, jež mají být provedena před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019.

Komise vyzývá všechny signatáře kodexu, aby opatření a postupy v něm určené provedli rychle a účinně v celé EU a zaměřili se na opatření, která jsou naléhavá a relevantní pro zajištění integrity voleb do Evropského parlamentu v roce 2019. Velké online platformy by měly především okamžitě i) zajistit kontrolu umisťování reklamy a transparentnost politické reklamy, a to na základě účinných hloubkových kontrol totožnosti zadavatelů, ii) rušit falešné účty aktivní na jejich službách a iii) identifikovat automatizované boty a odpovídajícím způsobem je označovat. Online platformy by rovněž měly spolupracovat s vnitrostátními regulačními orgány pro audiovizuální oblast a s nezávislými ověřovateli faktů a výzkumnými pracovníky na odhalování a označování dezinformačních kampaní, a to zejména během volebních období, a na zviditelňování a šíření obsahu, jehož faktická správnost byla ověřena.

Komise bude s pomocí skupiny evropských regulačních orgánů pro audiovizuální mediální služby (ERGA) monitorovat provádění závazků signatáři kodexu a bude pravidelně informovat o tom, zda a do jaké míry jednotlivé platformy tyto závazky plní. Aby bylo možné toto monitorování účinně a komplexně provádět, měly by platformy do konce tohoto roku Komisi poskytnout aktuální a úplné informace o opatřeních, která za účelem splnění těchto závazků přijaly. Komise tyto informace zveřejní v lednu 2019. Počínaje lednem 2019 by platformy rovněž měly pravidelně poskytovat úplné informace o tom, jak závazky provádějí, mimo jiné prostřednictvím odpovědí na zvláštní žádosti Komise, aby bylo možné cíleně monitorovat dodržování kodexu před volbami do Evropského parlamentu. Tyto informace budou též zveřejněny.