V březnu 2018 vydala IASB revidovaný koncepční rámec pro účetní výkaznictví. Tento rámec v současnosti nespadá do oblasti působnosti schvalovacího postupu, který se vztahuje pouze na standardy IFRS a jejich interpretace. Revidovaný koncepční rámec doplňuje stávající standardy a je určen k tomu, aby pomáhal pochopit a interpretovat standardy IFRS. Revidovaný rámec vyjasňuje, že poskytované informace by měly uživatelům pomoci při posuzování toho, jak vedení spravuje ekonomické zdroje subjektu. Upřesňuje také, že obezřetnostní postup, definovaný jako opatrný postup při posuzování v podmínkách nejistoty, podporuje přesnost účetního výkaznictví, avšak neměl by vést k nesprávnostem vyplývajícím z asymetrického zacházení s aktivy a pasivy.

1.1.4.Obecné zásady

Požadavky IASB na provádění řádných postupů jsou popsány v příručce řádných postupů. Na její uplatňování v praxi dohlíží specializovaný výbor správců známý jako výbor pro dohled nad dodržováním postupů (DPOC). Mezi hlavní zásady patří:

•transparentnost: technická zasedání jsou přístupná veřejnosti, zápisy ze zasedání a technická dokumentace, kterou IASB posuzuje, je zpřístupněna na webových stránkách nadace ( https://www.ifrs.org/ ),

•úplná a řádná konzultace: povinné kroky u každého návrhu zahrnují přinejmenším jedno veřejné zasedání a veřejnou konzultaci. Rada musí rovněž podle zásady „dodržuj nebo vysvětli“ posoudit potřebu dalších konzultací, např. zveřejnění diskusních materiálů, zřízení poradních skupin, uspořádání veřejných slyšení nebo provádění práce v terénu. Dopisy s připomínkami, jež IASB obdrží, jsou zveřejňovány,

•odpovědnost: Rada musí provést analýzu dopadů svých nových požadavků, včetně výhod pro účetní výkaznictví, pokud jde o srovnatelnost, relevantnost a užitečnost, a nákladů, které vzniknou jejich tvůrcům a uživatelům. Nové standardy se opírají o odůvodnění závěrů, jež vysvětlují důvody rozhodnutí, a o odpovědi na připomínky obdržené během veřejných konzultací.

V listopadu 2017 výbor pro dohled nad dodržováním postupů rozhodl provést přezkum příručky řádných postupů s předpokládaným dokončením do konce roku 2020. Oblast působnosti přezkumu má mimo jiné po konzultaci s Poradní radou pro IFRS zohlednit vývoj analýzy dopadů.

Nadace IFRS v roce 2017 zadala externí studii o tom, jak přezkum vnímají zúčastněné subjekty. Výsledky potvrdily, že je silně oceňována její nezávislost a transparentnost, avšak že existují smíšené názory, pokud jde o vyváženost mezi citlivostí a kvantitou řádných postupů.

1.1.5.Řádné postupy, analýza dopadů a konkrétní zohlednění podnikatelských modelů, důsledky pro ekonomické transakce, složitost, krátkodobost a nestálost

Hlavním standardem vydaným v roce 2017 je IFRS 17 Pojistné smlouvy. Vznikl na základě diskusního materiálu vydaného v roce 2007, po němž následovaly dva konzultativní dokumenty zveřejněné v letech 2010 a 2013. IASB rovněž provedla testování ve čtyřech kolech. Na posledním externím přezkumu v roce 2016 se podílelo dvanáct účastníků z odvětví pojišťovnictví a jeho cílem bylo zjistit problémy související s interpretací a potíže související s prováděním šesti konkrétních požadavků tohoto standardu.

V únoru 2017 monitorovací rada zdůraznila, že nové standardy by měly být podloženy solidní analýzou dopadů. Analýza dopadů standardu ISRF 17 byla zveřejněna v květnu 2017 ve spojení s konečným zněním standardu. Evropská komise toto zveřejnění vítá, ale současně se domnívá, že by bylo žádoucí analýzu dopadů systematicky začlenit do procesu vytváření standardů IASB, a utvářet tak výsledný standard takovýmto způsobem, nikoli zveřejňovat analýzu dopadů „ad hoc“ na konci procesu vytváření standardu. V analýze dopadů se zdůrazňovalo, že požadavky na použití aktuálních předpokladů a včasné uznání očekávaných ztrát by zvýšilo transparentnost, přičemž možnosti zajištěné standardem IFRS 17 by pojistitelům umožnily vykazovat aktiva a pasiva v souladu se svým podnikatelským modelem. Má se za to, že důslednost při uplatňování aktuálního měření aktiv i pasiv zmírní obavy týkající se krátkodobosti a nestálosti. Z analýzy dopadů vyplynulo, že náklady na zajištění souladu by pravděpodobně byly významné, avšak v jednotlivých jurisdikcích by se výrazně lišily s ohledem na rozdílnou dosavadní vnitrostátní praxi, včetně toho, zda národní obecně uznávané účetní zásady (GAAP) v současnosti stanoví použití reálné hodnoty nebo běžných cen. Pokud jde o složitost, byl stanoven zjednodušený přístup pro krátkodobé smlouvy s cílem poskytnout operativní úlevu. Analýza dopadů zkoumala také vzájemné působení IFRS 17 a regulačního rámce Solventnost II. Dospěla také k závěru, že další požadavky IFRS 17 na podávání zpráv o výkonnosti by pravděpodobně vyžadovaly, aby pojistitelé vyvinuli další systémy. Pokud jde o dopad na pojistné trhy, došla analýza dopadů k závěru, že zvýšená transparentnost by mohla zajistit lepší informace a nepřímo přispět ke změnám cen nebo změnám v koncepci výrobků, ale žádný přímý dopad zjištěn nebyl.

Celkově představuje zveřejnění významné zlepšení řádných postupů IASB. Analýza dopadů tohoto standardu na pojistný trh je však dosud silně závislá na předpokladu, že účetní standardy jsou neutrální a „neovlivňují hospodářskou realitu v podnicích“. Analýza dopadů na pojistný trh je navíc kvalitativní, a nikoli kvantitativní. V důsledku toho skutečný dopad na ekonomické transakce v EU nemusí být zcela jasný.

Evropská komise v roce 2017 předložila monitorovací radě diskusní materiál, jehož cílem je celkové posílení metodiky IASB pro posuzování dopadů. Další dialog o posílení posuzování dopadů byl zařazen do pracovního plánu monitorovací rady na rok 2018.

2.3.Správa a řízení, integrita a odpovědnost

1.1.6.Přehled

Nadace IFRS je řízena správní radou složenou z 22 správců (Trustees), kteří jsou společně zodpovědní za celkový dohled nad IASB a jmenování členů IASB. Správci se v roce 2017 sešli na třech zasedáních. Správci jsou jmenováni na základě zeměpisného původu a jejich jmenování podléhá předchozímu schválení monitorovací rady, která má zajišťovat spojení s orgány veřejné správy. Členem monitorovací rady je i Evropská komise. V roce 2017 se monitorovací rada sešla na jednom zasedání. IASB má 14 členů, které jmenují správci takovým způsobem, aby byla zajištěna zeměpisná vyváženost. Funkční období členů IASB je pětileté a může být jednou prodlouženo. IASB je odpovědná za vypracování standardů. V roce 2017 se konalo 11 jejích zasedání. Správci také jmenují 14 členů Výboru pro interpretace IFRS (IFRIC), jehož úkolem je interpretovat uplatňování standardů IFRS a vydávat pokyny k otázkám účetního výkaznictví. Poradní rada pro IFRS dále představuje fórum pro účast organizací a jednotlivců. Její členy jmenují správci a IASB s ní musí konzultovat rozhodnutí týkající se větších projektů.

1.1.7.Pravidla transparentnosti

Zasedání IASB a Výboru pro interpretace jsou přístupná veřejnosti, pořad jednání se zveřejňuje a zasedání jsou vysílána před internet.

Pokud se členové nadace IFRS setkávají se zúčastněnými subjekty mimo rámec příručky řádných postupů, nevedou se o tom žádné formální záznamy.

1.1.8.Zastoupení zúčastněných subjektů

Součástí „Přezkumu struktury a efektivity prováděného svěřenskými správci“, který nadace IFRS provádí každých pět let, je veřejná konzultace. Zatím poslední se uskutečnila v roce 2015. Konzultace usilovala o zpětnou vazbu, pokud jde o zeměpisné rozdělení správců. Některé zúčastněné subjekty včetně Evropské komise argumentovaly tím, že členství správců by mělo zohledňovat závazek přijetí IFRS a poměrný podíl na finančních příspěvcích poskytovaných nadaci. Správci však znovu potvrdili, že členství ve správní radě a v IASB by mělo být reprezentativní z hlediska světových finančních trhů a mělo by se řídit požadavky zeměpisné vyváženosti, aby bylo zachováno úměrné zastoupení Asie-Oceánie, Evropy a Ameriky.