CS Úřední věstník Evropské unie C 221/40

Stanovisko Specializované sekce „Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí“ Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady o financování společné zemědělské politiky

COM(2004) 489 final – 2004/0164 (CNS)

(2005/C 221/09)

Rada se dne 29. října 2004 rozhodla požádat Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s článkem 37(2) Smlouvy o ES o vypracování stanoviska k věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí“ pověřená pracemi k tomuto tématu přijala své stanovisko dne 13. ledna 2005. Zpravodajem byl pan KIENLE.

Evropský hospodářský a sociální výbor schválil na svém 414. plenární zasedání ve dnech 9. a 10. února 2005 (zasedání ze dne 9. února 2005) 133 hlasy pro, 6 členů se zdrželo hlasování, toto stanovisko:

1. Úvod

Dne 1. ledna 2005 začala uskutečňovat rozsáhlá zemědělská reforma. Jádrem této reformy je oddělená provozní prémie a silnější zaměření na rozvoj venkovských oblastí. Finanční základ společné zemědělské politiky tvoří rozhodnutí předsedů vlád z října 2002, které pevně stanoví horní mez zemědělských výdajů pro první pilíř, která nesmí přesáhnout skutečnou úroveň roku 2006 pro EU-25 do roku 2013. Ve finančním výhledu EU 2007–2013, který upravuje celkové financování EU, je toto rozhodnutí přijato pro oblast zemědělství. Výdaje na společnou zemědělskou politiku včetně rozvoje venkova pro EU-27 tak mají činit v roce 2007 57,18 mld. euro a do roku 2013 vzrůst o 1,1 procenta (v cenách roku 2004).

Předmětem stávajícího návrhu Komise o financování společné zemědělské politiky ale není, jak by se dalo přepokládat z titulu, původ a využití prostředků pro společnou zemědělskou politiku. Návrh se mnohem více zabývá rozpočtově-technickou realizací podpory zemědělství a venkovských oblastí.

2. Obsah návrhu Komise

Evropská komise chce stávajícím návrhem vytvořit rozpočtově-technický základ společné zemědělské politiky včetně politiky rozvoje venkova EU v letech 2007–2013. V jednom jediném právním aktu má být upraveno financování společné zemědělské politiky. Návrh je nutno vidět v souvislosti s návrhem nařízení o podpoře rozvoje venkova. Komise se přitom snaží o zjednodušení a větší efektivnost. Toho má být dosaženo přísnějším systémem kontroly, vyhodnocování a podávání zpráv.

2.1 Uspořádání fondů pro financování

2.1.1 Dosud: Evropský zemědělský orientační a záruční fond (EZOZF)

Evropský zemědělský orientační a záruční fond (EZOZF), který byl dosud zřízen k financování společné zemědělské politiky, se dělí na záruční sekci a orientační sekci. Záruční sekce provádí společnou organizaci zemědělských trhů (přímé platby, náhrady vývozu, intervenční nákupy), určité výdaje v oblasti veterinární ochrany a ochrany rostlin stejně jako opatření zaměřená na podávání informací a hodnocení společné zemědělské politiky. Oddělení záruk kromě toho plošně financuje určitá opatření pro oblasti venkova (zemědělská ekologická opatření, vyrovnávací příplatek pro znevýhodněné oblasti, zalesňování, předčasné odchody do důchodu) stejně jako investiční opatření v necílových oblastech 1.

Orientační sekce financuje ostatní investiční výdaje pro rozvoj venkova, které nepřevezme záruční sekce EZOZF, tedy opatření v cílových oblastech 1 a iniciativě Leader+.

2.1.2 Zásady budoucích fondů společné zemědělské politiky

Nové fondy by se ve své struktuře měly podobat Evropskému zemědělskému orientačnímu a záručnímu fondu. Správu fondů provádí výbor, který se skládá ze zástupců členských států a Komise (článek 41, výbor fondu). Veškerá opatření financovaná z nových fondů mají být podřízena postupu účetní závěrky. Dosud tomu tak bylo pouze u opatření záruční sekce. Kontrola opatření, která byla financována z orientační sekce, se dosud prováděla v rámci několikaletých podpůrných programů (v souladu s nařízením o strukturálních fondech 1260/1999).

2.1.3 Nový Evropský zemědělský záruční fond (FEAGA)

FEAGA se podobá stávající záruční sekci společného zemědělského fondu (EZOZF) a má jako dosud mimo jiné financovat opatření intervence, náhrady vývozu, přímých plateb, podpory informovanosti a odbytu. Dosavadní podpůrná opatření rozvoje venkova se z Evropského zemědělského záručního fondu již neprovádějí. Pro ně je v budoucnu kompetentní FEADER.

2.1.4 Nový Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (FEADER)

Z nového fondu FEADER mají být v budoucnu financována všechna opatření na rozvoj venkova a tím se má usnadnit financování druhého pilíře. Fond má sdružovat prostředky z EZOZF orientační sekce a prostředky na rozvoj venkova EZOZF záruční sekce. S modulačními prostředky z 1. pilíře, které vyplývají ze sazeb při krácení podle nařízení (ES) 1782/2003, článek 10, v roce 2013 mají podle představ Komise EU činit celkem rozpočtové prostředky pro rozvoj venkova 14,2 mld. EUR (pro EU-27, na cenovém základě 2004).

2.2 Provádění plateb a kontrola

2.2.1 Platební agentury

Pro zpracování jsou podle návrhu Komise nadále příslušné platební agentury, které jsou zřizovány členskými státy. U platebních agentur se jedná o schválené agentury nebo zařízení členských států, které mají za úkol kontrolovat přípustnost žádostí, podchycovat provedené platby a předkládat Komisi nutné podklady.

2.2.2 Způsob placení a vázání prostředků

Platby z FEAGA se mají provádět měsíčně, platby z FEADER čtvrtletně. V souladu s návrhem nařízení se provádí vázání prostředků u FEADER odděleně podle programů a na několik let, odděleně podle ročních tranží. Přitom platí pravidlo „n+2“ stejně jako automatické ukončení vázání prostředků po této době. Pravidlo „n+2“ znamená, že prostředky poskytnuté v rámci jednoho programu musí být vyplaceny před koncem druhého roku následujícího po poskytnutí („n“ = rok poskytnutí).

2.2.3 Předávání informací Komisi

Členské státy mají předávat Komisi prohlášení o výdajích a po uplynutí rozpočtového roku roční účty stejně jako potvrzení o úplnosti, přesnosti a věcné správnosti účtů. K tomu má přibýt prohlášení o spolehlivosti vedoucího platební agentury. Pro výdaje FEADER musí platební agentura kromě toho sestavit podle návrhu Komise roční účty podle programů.

2.2.4 Účetní závěrka, splnění podmínek a finanční zpráva

Podle návrhu nařízení uzavírá Komise před 30. dubnem účty platebních agentur. Rozhodnutí o účetní uzávěrce se vztahuje na úplnost, přesnost a věcnou správnost předaných účtů. Stejně jako při dosavadním postupu má Komise rozhodnout, zda a které částky je nutno vyloučit z financování Společenstvím (splnění podmínek). Nové jsou lhůty na finanční opravy, které jsou prodlouženy z 24 na 36 měsíců. Komise má každoročně před 1. zářím (dosud to byl 1. červenec) předkládat Evropskému parlamentu a Radě finanční zprávu o spravování fondů.

3. Obecné poznámky

3.1 Podpora musí být pro společnost přijatelná a uskutečnitelná

EHSV je jasné, že finanční prostředky pro společnou zemědělskou politiku tvoří značnou – i když v průběhu času relativně klesající – část celkového rozpočtu EU. O to více považuje EHSV za nezbytné, aby podpora zemědělství a venkova byla pro společnost uskutečnitelná a přijatelná. K tomu musí být podle názoru EHSV splněny dva předpoklady:

— Platby musí přicházet ke koncovým příjemcům pokud možno nezkrácené.

— Účinnou kontrolou je nutno předcházet zneužití.

3.2 Inovativní náznaky jednoduššího provádění

EHSV spatřuje v předloženém návrhu nařízení zcela rozdílné inovativní náznaky lepšího rozpočtově technického provádění a zjednodušení. Realizace prostřednictvím vytvoření dvou fondů s jasným obsahovým rozdělením je podle názoru EHSV správná a účelná. Nařízením se dosáhne zřetelného pokroku ve zjednodušení. V jednom jediném právním základě bude upraveno financování společné zemědělské politiky. Místo dosavadních dvou kontrolních systémů bude zaveden kontrolní systém jeden. Různé systémy finančního řízení pro opatření rozvoje venkova budou sjednoceny. Druhý systém finančního řízení pro opatření FEAGA ale zůstane zachován. Návrh nařízení o podpoře rozvoje venkova vedle toho redukuje 5 systémů programového plánování na jeden jediný systém programového plánování a snižuje počet programů. EHSV uznává tato zjednodušení, která bude pociťovat zejména bruselská administrativa.

3.3 Zjednodušení musí být příjemci citelně vnímáno

Zjednodušení by však mělo být podle názoru EHSV citelně vnímáno bezpodmínečně na všech úrovních. Jak EU, tak také členské státy a koncoví příjemci z toho musí mít prospěch. Pro EHSV je zvláště důležité, že zjednodušení byrokratických průběhů bude mít ohlas na konci správního řetězce, u zemědělců. Současná situace evropských zemědělců je charakterizována vysokou mírou byrokracie doprovázenou častým zpožďováním výplat podpor. Krajním způsobem se to například projevilo u SAPARD (předvstupní pomoc pro zemědělství a venkov v kandidátských zemích), což nedávno kritizoval také Evropský soudní dvůr. Je ale velmi malé riziko, že částky neprávem vyplacené zemědělcům nemohou být znovu inkasovány zpět. Z tohoto důvodu považuje EHSV za naléhavě nutné dosáhnout u koncových příjemců rychlé a pokud možno nekomplikované podpory.

3.4 Správní výlohy lze snížit

Vytčeného cíle zjednodušení bude sice dosaženo v dostatečné míře pro Komisi, nikoli však pro členské státy. Části nařízení dokonce působí proti cíli zjednodušení a zvyšují správní výlohy. EHSV lituje, že platební agentury musí v důsledku různého způsobu placení i nadále vést dva systémy řízení financování. Z tohoto důvodu by se mělo bezpodmínečně dbát na to, aby oba tyto systémy byly „aerodynamické“, aby náklady byly co nejnižší. Pokud jsou nutná další přizpůsobení zejména u nařízení o podpoře venkova, představuje poskytnutí dodatečných podkladů pro členské státy dodatečné náklady.

3.5 Členské státy jsou více zatěžovány

Pro členské státy vyplývá z předloženého návrhu Komise, zvýšená finanční zodpovědnost na základě prodlouženého období pro obvinění a zostřené úpravy lhůt stejně jako zpětné inkasování prostředků Komisí. EHSV v zásadě vítá, že úpravou zpětného inkasování prostředků spočívá ručení za vyplacené prostředky podpory nejen na EU, nýbrž také na členských státech. Ve smyslu efektivního a transparentního využití prostředků musí existovat možnost zpětného inkasování neprávem vyplacených prostředků také po delší době. Protože EHSV ví, že mnohé členské státy kritizují zvýšenou spoluzodpovědnost, bude velmi pozorně sledovat, aby tyto členské státy neztratily zájem o programy – na úkor konečných uživatelů. Očekává se větší disciplína členských států s přísnější lhůtou výplaty. EHSV vítá omezení výplaty, považuje ale tak úzké časové omezení za přemrštěné, a proto vyzývá Komisi, aby plánované lhůty ještě jednou zvážila.

3.6 „Metapodpora“ by měla zůstat výjimkou

EHSV dává ke zvážení, že se rozšiřováním technické pomoci odčerpávají prostředky pro vlastní účel fondu, podporu zemědělství a rozvoje venkova. Taková to „meta–podpora“, podpora institucí a struktur, které mají vlastní podporu provádět, by neměla převažovat. Naopak musí zůstat omezena na skutečné nutnosti. Přitom EHSV kritizuje zejména podporu budování nebo rozvoje správních a kontrolních struktur členského státu Společenstvím. Toto je nepochybně povinností členských států. EHSV navrhuje provádět takovéto rozšiřování technické pomoci pouze v několika málo výjimečných případech a v časovém omezení. EHSV v tomto případě žádá, aby Komise podala zprávu, aby se tento druh podpory mohl pečlivě sledovat.

4. Zvláštní poznámky

4.1 Pojmenování zemědělského fondu pro rozvoj venkova (FEADER)

Nový Evropský fond pro rozvoj zemědělství a venkova nese v nařízení o podpoře venkova jméno Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova EZFRV. EHSV požaduje vyhnout se tomuto rozdílnému označování a provést jednotné označení fondu v textech nařízení.

4.2 Správní výlohy

4.2.1 Rozšíření certifikačního řízení (článek 7)

Dodatečné správní výlohy vznikají rozšířením certifikačního řízení na doprovodné systémy (článek 7). Doposud kontroloval certifikační subjekt úplnost, přesnost a věcnou správnost ročních účetních závěrek doručených Komisi. Nyní musí certifikační namísto toho ověřovat „řídicí, sledovací a kontrolní systémy schválených platebních agentur stejně jako jejich roční účty“. EHSV požaduje objasnění nutnosti takovéhoto ověření. Cílem mělo být soustředit práci certifikačních míst jednotně na potvrzování učiněných výdajů platebních agentur.

4.2.2 Uspořádání ročních účtů (článek 8)

Pro platby z nového zemědělského fondu pro rozvoj venkova (FEADER) je nutno sestavovat roční účty, ale systém financování (vázání prostředků, zálohy, zatímní platby, doplatky)-, je celkově zaměřen na dobu platnosti programu. EHSV se obává, že platební agentury musí uvést své výdaje jak v ročním účtu, tak také v celkové účetní závěrce určitého programu, a to vyvolává zvýšené náklady. Roční účetní závěrky je nutno vždy akceptovat.

Kromě toho musí platební agentury předávat oddělené roční účty pro výdaje jednotlivých programů FEADER. Také certifikační místa, která dosud podávala v rámci ročního účtu zprávy, pak musí sestavovat tyto zprávy pro oddělené roční účty. EHSV lituje, že Komise nedosáhla dalšího zjednodušení, považuje však náklady za obhajitelné.

4.2.3 Dodatečné podklady (článek 8)

Dodatečně k ročnímu účtu je nutno předložit prohlášení o spolehlivosti vedoucího platební agentury. EHSV to nepovažuje za nutné. Existuje již kontrolní systém na základě uspořádání platebních agentur a certifikačních míst. Podle názoru EHSV by rovněž stačilo, kdyby správnost údajů potvrzoval vedoucí platební agentury.

4.3 Financování

4.3.1 Rozšíření financování technické pomoci (článek 5)

Financování technické pomoci má být rozšířeno o analýzu, správu, sledování a provádění společné zemědělské politiky stejně jako o budování kontrolních systémů a technické i administrativní pomoci. Nově k tomu přistupuje také financování výkonných agentur podle nařízení (ES) č. 58/2003, financování opatření na šíření osvěty a rovněž opatření na podporu spolupráce a výměny zkušeností na úrovni Společenství v rámci rozvoje venkova (včetně propojení aktérů do sítě). Toto má být provedeno v rámci centrální správy prostředků. EHSV pohlíží na podporu správy členského státu prostřednictvím Společenství velmi kriticky.

Podpora propojení do sítě je naproti tomu užitečně umístěna u Komise.

4.3.2 Vracení částek (článek 32, článek 33, článek 35)

Účast členských států na finančních důsledcích nevrácení se zvyšuje. Komise může podle návrhu připsat částky, které měly být vráceny, k tíži členského státu, pokud stát nezahájil všechna možná řízení správního práva nebo soudní řízení k vrácení (pro platby z FEAGA: v roce po prvním úředním nebo soudním zjištění). Toto dosud není možné. U neúspěšného vrácení během 4 let (pokud je vrácení předmětem soudního řízení jednotlivého státu: 6 let), nese členský stát 50 % finančních důsledků. Dosud nese finanční následky Společenství samo. EHSV obecně vítá skutečnost, že nikoli Komise sama, nýbrž také členské státy převezmou odpovědnost za platby. Tím se podařilo dosáhnout toho, že členské státy uspořádaly pečlivěji své struktury podpory a jejich kontrolu. Zvýšená finanční spoluzodpovědnost ale nesmí vést k tomu, že členské státy ztratí zájem o programy. Vzhledem k tomu, že doba trvání řízení může překročit 4 respektive 6 let, navrhuje proto EHSV zvážit délku období a procentní sazby účasti členských států.

4.3.3 Omezení vyplacení zálohy na 7 % (článek 25)

Podle článku 25 bude záloha, kterou Komise po schválení programu rozvoje venkova vyplácí platební agentuře určené členským státem, omezena na 7 % účasti FEADER. EHSV považuje toto omezení za přijatelné, jelikož takováto omezení již existují a není nutno se obávat újmy na likviditě platebních agentur.

4.4 Dodržování platebních lhůt (článek 16)

Podle článku 16 je definitivní časové omezení zpožděné platby členskými státy stanoveno na 15. října příslušného rozpočtového roku. V určité míře se dodatečným platbám nelze vyhnout (například soudní rozsudky). Zejména s přechodem na nový systém (oddělené) provozní prémie potřebují správy větší časový prostor. EHSV proto považuje 15. říjen za nevýhodný.

4.5 Lhůta pro zamítnutí financování (článek 31)

Podle článku 31 (Splnění podmínek) může Komise zamítnout financování za určitých předpokladů (nesoulad s předpisy Společenství, snahy o shodu s členským státem). To neplatí pro výdaje, které byly uskutečněny více než 36 měsíců před tím, než Komise písemně oznámila příslušnému členskému státu výsledky ověřování. Tato „promlčecí lhůta“ činila dosud 24 měsíců. Změna rozšiřuje možnosti Komise vystříhat se plateb, jež nejsou v souladu s právem Společenství. Určitý časový tlak na ověřování takovéto zákonnosti, tak jak existuje u současné úpravy, ale EHSV považuje za účelný. Včasný zásah EU také slouží prevenci a podrobuje kázni členské státy.

4.6 Krácení plateb Komisí (článek 17)

Komise si v článku 17 vytváří opci pro krácení nebo pozastavení měsíčních plateb členským státům. Vedle možnosti Komise vyžadovat zpět respektive neučinit v rámci účetní závěrky platby je nyní vytvořena možnost aktuálního krácení příspěvků u zjevného zneužívání prostředků Společenství. Takovýto postup se již praktikuje. Odpovídající právní základ je podle názoru EHSV nutno podpořit.