SDĚLENÍ KOMISE o provádění programu ENERGY STAR v Evropské unii v letech 2006 až 2010 /* KOM/2011/0337 konecném znení */





SDĚLENÍ KOMISE o provádění programu ENERGY STAR v Evropské unii v letech 2006 až 2010 1. Úvod Informační a komunikační technologie včetně kancelářských přístrojů, tj. počítačů, displejů, zobrazovacích zařízení, serverů atd., jsou jednou z nejrychleji rostoucích skupin elektrických spotřebičů v EU i ve světě. V terciární sféře spotřebují kancelářské přístroje 17 %[1] elektřiny a vybavení a služby IKT představují přibližně 8 % celkové spotřeby elektrické energie v EU. Na trhu se objevují stále nové aplikace a funkčnosti a používá je stále více lidí, lze proto očekávat, že se energetická spotřeba těchto zařízení do roku 2030[2] ztrojnásobí. Existující technologie, které umožňují významné snížení spotřeby energie, nejsou v plné míře zaváděny kvůli přetrvávajícím selháním trhu, např. nedostatku informací nebo roztříštěným pobídkám. Jestliže spotřebitelé dostanou přesné, srovnatelné a jasné informace o energetické účinnosti kancelářských přístrojů, pomůže to odpoutat růst v oblasti funkčnosti a využití energie IKT od jejich spotřeby energie. S kancelářskými přístroji se obchoduje po celém světě. Přestože se výrobní základna stále větší měrou přesouvá do Asie, velká část výzkumu a vývoje, marketingu a dokonce výrobních zařízení se nachází v EU a USA. Obchod v tomto tržním segmentu mezi EU a USA sice klesá, jeho objem je ale stále podstatný. USA je naším největším vývozním trhem pro kancelářské přístroje a roční hodnota obchodu mezi EU a USA v tomto tržním segmentu přesahuje 10 miliard EUR (kde vývoz do USA představuje přibližně 4 miliardy EUR a dovoz do EU zhruba 6 miliard EUR)[3]. Rostoucí energetická spotřeba kancelářských přístrojů spolu s globální povahou trhu ITK jsou přesvědčivými argumenty pro mezinárodní regulační spolupráci v této oblasti. Právě z těchto důvodů podepsaly EU a USA v prosinci 2000 Dohodu o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky (dále jen „dohoda“)[4]. Dohoda, která byla v roce 2006 obnovena na druhé pětileté období, stanoví základ pro provádění programu ENERGY STAR v EU (dále jen „program“). ENERGY STAR je dobrovolný program označování energetické účinnosti přístrojů štítky, který řídí Agentura pro ochranu životního prostředí USA (dále jen „EPA“). Provádí se v několika dalších ekonomikách, včetně Japonska, Kanady a Austrálie, prostřednictvím dohod podobných dohodě s EU. Na základě dohody EPA a Komise společně řídí program ENERGY STAR pro kancelářské přístroje. Zahrnuje to spolupráci při vývoji specifikací výrobku a vzájemné uznávání výrobků registrovaných v EU a USA. Jak je uvedeno v akčním plánu pro energetickou účinnost[5], tvoří ENERGY STAR nedílnou součást politiky EU v oblasti energetické účinnosti. Jeho cílem je „táhnout“ trh s kancelářskými přístroji k vyšší účinnosti a doplnit tak záměr směrnice o ekodesignu 2009/125/ES[6], která na trh „tlačí“ prostřednictvím povinných nebo dobrovolných minimálních požadavků na energetickou účinnost. Vzhledem k tomu, že platnost dohody vyprší v prosinci 2011, posuzuje toto sdělení výhody jejího možného obnovení (oddíl 5) na základě: - zkušeností s prováděním programu v EU (oddíl 2) - hodnocení účinnosti programu pro zlepšení energetické účinnosti kancelářských přístrojů (oddíl 3) - plánovaných změn programu ENERGY STAR v USA (oddíl 4) 2. Provádění programu Energy Star v EU V EU se program provádí prostřednictvím rozhodnutí Rady 2006/1005/ES[7] a nařízení (ES) č. 106/2008 o programu Společenství na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky[8]. 2.1. Hlavní prvky Jednotlivě lze jmenovat tyto klíčové aspekty provádění programu: - Jednotnost: Specifikace výrobku vyvíjí společně EPA a Evropská komise za pomoci členských států (Úřad Evropské unie Energy Star, EUESB). Specifikace jsou tedy stejně přísné v USA i v EU a zásadně vstupují v platnost v obou oblastech současně. Výrobky registrované jedním „řídícím subjektem“ (EPA nebo EK) jsou uznány jako vyhovující specifikacím ENERGY STAR na území druhé strany dohody. - Dynamika: Specifikace výrobku se pravidelně revidují s cílem nastavit takový politický rámec, který bude neustále povzbuzovat kancelářské vybavení k vyšší účinnosti. Od roku 2000 byly specifikace revidovány již třikrát, pokaždé s přísnějšími požadavky na úroveň energetické účinnosti. Podle současné dohody si specifikace výrobku kladou za cíl reprezentovat nejvýše 25 % modelů, pro něž jsou v době stanovení specifikací k dispozici údaje. - Pobídky: V roce 2008 program výrazně posílilo začlenění povinnosti pro ústřední orgány státní správy členských států a evropské orgány, aby při zadávání veřejných zakázek specifikovaly požadavky na energetickou účinnost, které „nejsou méně náročné“ než kritéria programu ENERGY STAR[9]. Zadávání veřejných zakázek je prvotní hnací silou pro registraci výrobku v EU. 2.2 Oblast působnosti Od počátku platnosti dohody byly do programu ENERGY STAR zahrnuty specifikace pro počítače, monitory/displeje a zobrazovací zařízení (kopírky, tiskárny, skenery atd.). Mezitím byly specifikace již třikrát revidovány tak, aby odpovídaly technologickému pokroku a vedly k vyšší účinnosti. První specifikace pro servery by měly vstoupit v platnost v prvním čtvrtletí 2011. Kromě toho EPA a Komise v současné době spolupracují na vypracování kritérií pro tři další skupiny výrobků (úložiště dat, nepřerušitelné zdroje energie (UPS) a malá síťová zařízení). Odhaduje se, že těchto sedm skupin výrobků pokrývá dohromady prakticky veškerou spotřebu elektrické energie kancelářských přístrojů. Následující graf (který zahrnuje spotřební elektroniku i kancelářské přístroje) ukazuje, že výrobky, na něž se vztahuje dohoda, jsou spolu s televizními přijímači největšími konečnými odběrateli elektřiny v rámci kombinovaného odvětví IKT a spotřební elektroniky. Rovněž ukazuje, že zatímco se spotřeba elektrické energie související s některými výrobky, jako například počítači, bude stabilizovat, objem energie spotřebované ostatními přístroji, jako jsou servery a úložiště dat, významně poroste. Jsou to tedy výrobky, na které by se v budoucnu měla zaměřit naše pozornost. [pic] Graf 1. Celková spotřeby elektřiny v oblasti IKT v EU do roku 2020 podle scénáře bez opatření (včetně dopadu stávajících politických opatření, včetně ENERGY STAR) [10] Současné specifikace pro počítače jsou v platnosti od července 2009 a od roku 2006 byly dvakrát revidovány. Zahrnují široké spektrum výrobků (stolních počítačů, notebooků, pracovních stanic, počítačů typu tenký klient, malých serverů). Nové specifikace jsou přibližně o 40 % přísnější než předchozí. Nová kritéria pro zobrazovací zařízení rovněž vstoupila v platnost v červenci 2009. Kromě požadavků spojených přímo s energetickou účinností zahrnují tato kritéria rovněž ustanovení pro duplexy (tj. přístroje s oboustranným tiskem), což je důležité vzhledem ke značnému environmentálnímu dopadu používání papíru. Nová kritéria pro displeje , která vstoupila v platnost v říjnu 2009, urychlí přechod na nové, energeticky účinnějších technologie, např. podsvícení LED. Práce na kritériích pro servery a úložiště dat se zaměřuje na shromažďování údajů s cílem pochopit vztahy mezi konfigurací hardwaru a softwaru a energetickou účinností jak v aktivním, tak klidovém stavu zařízení. Vytváření specifikací pro nepřerušitelné zdroje energie (UPS) těží ze zkušeností, které EU v této skupině výrobků získala, když Společné výzkumné středisko (JRC) vytvářelo soubor pravidel pro UPS. Do poslední skupiny výrobků mezi malá síťová zařízení patří například modemy a směrovače. Zde se budou znovu hledat synergie se souborem pravidel EU pro širokopásmová zařízení, která spravuje JRC. 2.3 Propagace a registrace výrobků a podpora partnerů programu ENERGY STAR Specializovaný portál www.eu-energystar.org poskytuje příslušným zúčastněným stranám informace včetně např. pokynů pro účast na programu určených výrobcům, rozhraní pro vyhledávání v databázi výrobků ENERGY STAR registrovaných pro trh EU, poradenství v oblasti správné konfigurace a využití řízení spotřeby atd. Průměrný počet návštěv za den vzrostl v letech 2006 až 2010 přibližně o 25 %. Počet výrobců, kteří se programu účastní, se výrazně zvýšil ze 16 společností v roce 2006 na 74 v roce 2010. Tento prudký nárůst lze přisoudit ustanovením o veřejných zakázkách, která byla zavedena v roce 2008. 60 % účastníků programu skutečně uvedlo veřejné zakázky jako hlavní motivaci své účasti. Zdá se, že ustanovení týkající se specifikací pro poskytování společných veřejných zakázek v celé EU je velmi důležité, neboť 65 % respondentů průzkumu mezi účastníky programu[11] uvedlo, že se účastní veřejných nabídkových řízení v jiných členských státech, než ve kterých jsou usazeni. Neexistují údaje o procentním podílu spotřebitelů, kteří znají logo ENERGY STAR. Lze však odhadovat, že je poměrně nízký, neboť jen 27 % podílejících se výrobců uvedlo informace pro spotřebitele jako hlavní motivaci své účasti. Není to tak překvapující, protože program se zaměřuje na kancelářské přístroje, a tedy na terciární sféru, nikoli na soukromé spotřebitele. Nejsilnější motivací pro účast na programu proto zůstává zadávání veřejných zakázek. 3. Dopady Záměrem tohoto oddílu je kvantifikovat dopad programu ENERGY STAR v EU a) posouzením, jak rychle se trh vyvíjí směrem k vyšší účinnosti, b) odhadem, jak přesné jsou údaje vykázané výrobci, a c) hodnocením dopadu programu na úspory energie. Tato analýza je v prvé řadě založena na nepřetržitém průzkumu trhu prováděném v letech 2008 až 2010[12]. 3.1 Pronikání výrobků ENERGY STAR na trh Pravidelně se prováděla analýza trhu, jejímž cílem bylo posoudit, jak rychle se trh vyvíjí směrem k úrovním účinnosti uvedeným v programu ENERGY STAR. Graf 2 níže ukazuje procento celkového počtu modelů na trhu, které splňují specifikace ENERGY STAR. [pic] Graf 2. Procento celkového počtu modelů na trhu, které v letech 2008 až 2010 splňovaly specifikace ENERGY STAR Graf ukazuje, že ENERGY STAR vyvíjí účinný tlak na posun trhu k vyšší účinnosti – procentní podíl výrobků splňujících specifikace se meziročně zvyšuje o 20 i více procentních bodů. V období od první poloviny roku 2008 do první poloviny roku 2009 vzrostl u všech výrobků dohromady (tj. počítačů, displejů a zobrazovacích zařízení) procentní podíl modelů, které splňují specifikace, ze 45 % až na 66 %. Ve druhé polovině roku 2009 se pak spolu se zavedením nových, přísnějších specifikací toto číslo značně snížilo na 30 %, avšak znovu začalo prudce narůstat. Pronikání modelů ENERGY STAR narůstalo v některých výrobních oblastech rychleji než v jiných. Obvykle bylo vysoké v tržním segmentu monitorů a zobrazovacích zařízení, kde je míra pronikání modelů ENERGY STAR obecně vysoká. Po dosažení zhruba 60 až 80 % tržního podílu pronikání modelů ENERGY STAR stagnuje, což ukazuje, že do některých segmentů trhu program nedosáhne. 3.2 Soulad a přesnost vykazovaných údajů V souladu s dohodou je každý řídící subjekt (tj. Komise a EPA) odpovědný za prosazování ustanovení programu ENERGY STAR na svém území, včetně sledování jeho nedodržení. Článek 12 nařízení (ES) č. 106/2008 ukládá Komisi a členským státům společnou odpovědnost za prosazování programu v EU. Členské státy jsou odpovědné za zajištění souladu s nařízením na svém území a Komise má koordinační úlohu a musí v případech zneužití přijímat nápravná opatření. V rámci svých úkolů provedla Komise šetření zaměřené na přesnost údajů poskytovaných výrobci. Šetření se nezakládalo na zkouškách ani měření výrobků, ale spíše na srovnání vykázaných hodnot s hodnotami vykazovanými pro tytéž modely jinde. Přestože analýza ukázala za uplynulé tři roky očividné zlepšení kvality různých kritérií zaznamenaných v databázi programu EU ENERGY STAR, existují u poměrně velkého počtu kritérií/výrobků rozpory mezi hodnotami nahlášenými v rámci ENERGY STAR a jinde. Výsledky tohoto průzkumu však nelze brát jako základ pro hodnocení míry nesouladu s ENERGY STAR. Toho lze dosáhnout pouze skutečným testováním výrobku. Takové zkoušky provedla EPA v roce 2009[13] na vzorku 120 výrobků. Ukázalo se, že: - 100 % testovaných počítačových monitorů ENERGY STAR a 95 % tiskáren ENERGY STAR splňuje kritéria ENERGY STAR; - 80 % testovaných počítačových monitorů a 40 % tiskáren, které nejsou součástí ENERGY STAR, kritéria ENERGY STAR rovněž splňuje. Tyto výsledky ukazují, že úroveň souladu je v rámci programu ENERGY STAR vysoká. Vysoký procentní podíl výrobků, které nejsou součástí ENERGY STAR a které kritéria programu splňují, současně naznačuje, že je třeba kritéria revidovat častěji a zajistit, aby program odlišoval účinné výrobky od neúčinných. V závislosti na skupině výrobků se pro značnou část trhu stane dodržování nových specifikací po dvou až čtyřech letech po zavedení rutinou (což bude více pravda v případě monitorů, méně pak v případě zobrazovacích zařízení a zejména počítačů). V tom okamžiku už specifikace nejmodernější energetickou účinnost nepředstavují. Jak ukazuje následující graf, značná část výrobků ENERGY STAR i výrobků, které součástí ENERGY STAR nejsou, může dosáhnout úrovně energetické účinnosti, která kritéria ENERGY STAR výrazně překračuje. [pic] Graf 3. Výsledky testování kritérií ENERGY STAR u 40 počítačových monitorů[14] Vede to k těmto závěrům: - Podle dostupných výsledků zkoušek je míra souladu dostatečně vysoká pro zachování důvěryhodnosti programu. Vzorek testovaných výrobků byl poměrně malý, oba řídicí subjekty by však měly testování pořádat pravidelněji, aby zajistily, že zaznamenají jakýkoli trend poklesu účinnosti. - Úrovně energetické účinnosti se obecně zvyšují, kritéria ENERGY STAR tak po určité době nebudou schopna identifikovat nejúčinnější výrobky na trhu a bude třeba je pravidelně revidovat. 3.3 Úspory energie Posouzení úspor energie souvisejících s programem ENERGY STAR bylo založeno na údajích o prodeji z Eurostatu (Prodcom), od prodejců a z dalších zdrojů, jakož i na údajích z databáze ENERGY STAR o energetické spotřebě výrobků, na přípravných studiích o ekodesignu, na programu transformace trhu Spojeného království atd. Výpočty úspor[15] vycházející z údajů o prodeji jsou přibližné, neboť se opírají o odhady, jak by byl trh strukturován bez ENERGY STAR. S touto výhradou výpočty naznačují, že dopad programu ENERGY STAR je poměrně významný. Odhaduje se, že bez ENERGY STAR by spotřeba elektřiny nových kancelářských přístrojů prodávaných v EU v posledních třech letech dosáhla přibližně 67 TWh. Programu ENERGY STAR se podařilo snížit toto číslo zhruba o 11 TWh, tj. přibližně o 16 %. Lze to přeložit jako úsporu ve výši 1,8 miliard EUR na účtech za elektřinu a 3,7 Mt emisí CO2, kterým se podařilo zabránit. Je třeba poznamenat, že tato čísla představují jen „okamžitý stav“, tj. neberou v úvahu současný dopad specifikací platných dříve (před rokem 2008) ani budoucí dopad dnes platných specifikací. Pokud si uvědomíme tyto dvě skutečnosti, program ENERGY STAR by podle odhadů mohl do roku 2020 vést ke snížení spotřeby energie stávajících počítačů, displejů a zobrazovacího zařízení v EU o více než 30 %. Následující graf zobrazuje tento trend u počítačů a displejů. [pic] Graf 4. Očekávaný dopad programu ENERGY STAR na spotřebu elektrické energie počítačů a displejů do roku 2020[16] Přesné odhady zbývajícího potenciálu úspor souvisejícího s revizí stávajících specifikací nejsou zatím k dispozici, neboť tento proces byl zahájen teprve nedávno, ale lze předpokládat, že je i nadále značný. Databáze ENERGY STAR skutečně obsahuje výrobky, které spotřebovávají méně než čtvrtinu současné mezní spotřeby energie ENERGY STAR. Kromě toho – jak ukazuje graf 1 – v následujících letech prudce stoupne spotřeba energie výrobků, na které se dohoda zatím nevztahuje, proto je třeba se jí také zabývat. 4. PLÁNOVANÉ ZMěNY PROGRAMU US ENERGY STAR A JEJICH OčEKÁVANÝ DOPAD NA DOHODU Od února 2011 EPA požaduje, aby byly všechny výrobky usilující o certifikaci v rámci programu v USA testovány v certifikovaných laboratořích třetích stran a po schválení systematicky kontrolovány. Toto přepracování je výsledkem šetření federálního kontrolního úřadu ( General Accounting Office ), které ukázalo, že nedostatečný dozor zakládá potenciál pro podvody (přestože dosud nebyl žádný odhalen). Komise se snaží zajistit, aby tyto změny nevedly k porušení dohody a neměly nepříznivý dopad na výrobce v EU, kteří se programu účastní. Záležitostí se důkladně zabývala Rada pro energetiku EU-USA a Fórum na vysoké úrovni pro regulační spolupráci mezi EU a USA. Následně EPA potvrdila, že výrobky registrované v EU podle současné dohody budou v USA i nadále uznávány a nebudou potřebovat certifikaci třetí stranou[17]. Po vypršení stávající dohody by toto řešení nebylo pro USA přijatelné, protože EPA se domnívá, že by vedlo k neustálému obcházení jejich systému registrace výrobků (výrobci by své výrobky registrovali v EU, aby se vyhnuli nákladům a času potřebnému na získání certifikace třetí stranou). Tato kapitola proto zváží možnosti pro budoucnost programu ENERGY STAR v EU, přičemž vezme v úvahu jejich očekávaný dopad na výrobce, jejich schopnost přeměnit trh směrem k vyšší účinnosti a jejich náchylnost k podvodům. 4.1. Možnost 1: zavedení certifikace třetí stranou v EU Podle této možnosti by měla být dohoda o ENERGY STAR prodloužena o dalších 5 let a EU by měla zavést certifikaci třetí stranou. Očekává se, že tento přístup by měl tyto následky: - Míra souladu by se zvýšila. Avšak vzhledem k tomu, že poslední testy kancelářských přístrojů ukázaly při prohlášení o shodě (autocertifikaci) míru souladu 95 %, lze očekávat minimální dodatečný přínos. - Náklady na registraci výrobků by stouply způsobem, který by měl na jednotlivé subjekty na trhu nerovnoměrný dopad. Interní laboratoře předních výrobců jsou již dnes akreditovány na úrovni mezinárodních norem, které tvoří základ nových požadavků USA. Tyto podniky by navíc díky rozsahu své činnosti poměrně snadno vstřebaly náklady na externí certifikaci. Pro tento segment trhu ukazuje zpětná vazba získaná od dvou velkých výrobců na 30% zvýšení nákladů na registraci výrobku. Pro malé a střední podniky by však dodatečné zatížení v podobě nových požadavků bylo značně vyšší. Vzhledem k tomu, že udělení loga ENERGY STAR je základem pro zadávání veřejných zakázek, nové požadavky by vytvořily nerovné podmínky v přístupu k veřejným zakázkám. - Počet partnerů programu by klesl. 60 % společností, které se EU ENERGY STAR účastní, reagovalo na dotazník obsahující tyto otázky a jejich odpovědi naznačují, že by v případě povinné certifikace třetí stranou program opustily. - Nové požadavky na testování přidají k postupu registrace výrobku nejméně jeden měsíc. Odvětví poukazuje na to, že to vzhledem ke krátkému vývojovému cyklu zařízení IKT může vést k situaci, kdy povolení k používání loga přijde teprve po uvedení daného modelu na trh. Z těchto bodů vyplývá, že certifikace třetí stranou by v EU byla nepřiměřená a mohla by negativně ovlivnit dopad programu na trh. Tento závěr je v souladu s výsledky konzultace s členskými státy a zúčastněnými stranami, kterou Úřad EU Energy Star uspořádal v červnu 2010. 4.2. Možnost 2: zachovat v EU prohlášení o shodě (autocertifikaci) Zachování autocertifikace v EU by znamenalo, že příští dohoda by už nebyla pro obě strany jednotná: muselo by se upustit od zásady vzájemného uznávání a existovaly by dva odlišné systémy registrace výrobků. Důležitým faktorem v tomto případě je dopad na výrobce v EU. Ačkoli se 85 % kancelářských přístrojů dováží do EU z Asie, obchod mezi EU a USA v tomto segmentu trhu má stále významný objem. Hodnota vývozu kancelářských přístrojů z EU do USA dosáhla v roce 2008 téměř 4 miliardy EUR (přibližně polovina připadá na počítače) ve srovnání se 13 miliardami EUR za elektrické stroje a přístroje a s 20 miliardami EUR za osobní automobily. Jak je uvedeno výše, i když vývozy do USA systematicky klesají (z 24 % vývozu v roce 2004 na 15 % v roce 2008), USA jsou nadále největším vývozním trhem EU pro kancelářské přístroje. Ve světle výše uvedených čísel se na první pohled zdá, že zásada vzájemného uznávání je neodmyslitelnou součástí dohody ENERGY STAR. Avšak z výrobců, kteří poskytli zpětnou vazbu o budoucnosti dohody a účastní se programu EU ENERGY STAR, pouze jeden uvedl, že registruje v EU výrobky, které poté vyváží do USA. Naznačuje to, že partneři programu v EU se téměř výhradně zaměřují na domácí trh v EU. Lze proto předpokládat, že vývoz EU do USA pochází především od velkých společností, které dosud registrovaly své výrobky přímo v USA a které snadněji absorbují náklady na nové registrační požadavky USA. Lze rovněž předpokládat, že velká část vývozu EU v tomto tržním segmentu pochází z tržních mezer, v nichž má průmysl EU silnou pozici a na které se specifikace ENERGY STAR nevztahují, např. telekomunikační zařízení nebo specializovaný software. Tento závěr podporuje i struktura odvětví IKT v EU. Společnosti, které působí v určitých dílčích segmentech tohoto odvětví EU, se řadí mezi přední hráče na světě (zejména v oblasti telekomunikací, specializované elektroniky např. pro automobily či zdravotnictví, speciálního softwaru), nepatří však k největším výrobcům kancelářských strojů a počítačů[18]. Zaměstnanost ve druhém jmenovaném dílčím segmentu v EU postupně klesá, zatímco v souvisejících dílčích segmentech, zejména v oblasti telekomunikačních a výpočetních služeb, sledujeme pozoruhodný nárůst[19]. A pak je zde ještě výrobní základna umístěná v EU, která je rozdělena na dvě samostatné skupiny. První skupinu tvoří pobočky zahraničních nadnárodních společností. Přibližně tucet velkých amerických a japonských výrobců má výrobní závody v členských státech EU (obvykle v EU-15). Druhou skupinu tvoří především malé a střední podniky, které jsou více zeměpisně rozptýlené než nadnárodní společnosti s významným zastoupením v EU-10. Tyto společnosti se orientují spíše na trh se stolními počítači. Jejich podnikání se zaměřuje na sestavování osobních počítačů z místních komponent, na zvyšování hodnoty hodnotového řetězce (např. vyvíjením softwaru pro specializované aplikace) nebo jednoduše na následný prodej výrobků nakoupených mimo EU. Vzhledem k omezenému rozsahu činnosti tyto společnosti nekonkurují velkým nadnárodním společnostem na světových trzích v oblasti cen, ale spíše vytvářením řešení „na míru“ přizpůsobeným místnímu trhu. Převážná část příjmů těchto společností proto často nepochází z prodeje hardwaru, nýbrž ze zajištění jeho servisu. Většina těchto výrobců se pohybuje v segmentu trhu s nízkými cenami a jejich ziskové rozpětí je poměrně nízké (přibližně 5 %). To je typický profil partnerů programu EU ENERGY STAR. Z hlediska výrobců v EU je tedy zachování snadného systému registrace výrobků důležitější než zachování vzájemného uznávání. „Výrobci první skupiny“ budou muset v USA projít certifikací třetími stranami bez ohledu na to, jaký přístup zvolí EU, zatímco „výrobci druhé skupiny“ se zaměřují na domácí trh v EU a z jejich pohledu má zachování snadného systému registrace výrobků zásadní význam. Současně je třeba zajistit, aby pro všechny výrobce, ať už pocházejí z USA nebo ne, platily pro získání označení ENERGY STAR v USA stejné podmínky. USA chtěly původně požadovat, aby certifikační orgány (jejichž prostřednictvím bude systém registrace výrobků probíhat) měly „významné zastoupení v Severní Americe“. Na námitky ze strany EU a Koreje byla tato podmínka stažena a požadavky byly harmonizovány s mezinárodními normami. V důsledku toho jsou dnes certifikační orgány USA ENERGY STAR přítomny v několika členských státech. Ačkoli testy ENERGY STAR pro kancelářské přístroje prokázaly vysokou míru souladu, zachování autocertifikace by vyžadovalo důkladné prosazování programu. Soudí se, že důvěryhodnost programu ENERGY STAR by bylo možné zajistit prostřednictvím kontrol na místě kombinovaných s přímými důsledky pro podvodně certifikované výrobky. Komise se bude snažit členským státům při řádném prosazování programu pomáhat. 4.3 Možnost 3: nahradit ENERGY STAR alternativními regulačními nástroji Programu ENERGY STAR se podařilo posunout trh k vyšší účinnosti. Současně platí, že nebudou-li změny, které připravují naši partneři v USA, zavedeny v EU, nebude platit zásada vzájemného uznávání a zmizí některé důvody pro uzavření nové dohody. Tento oddíl se proto stručně zabývá alternativou k programu ENERGY STAR, tedy povinným označováním energetické účinnosti štítky podle směrnice 2010/30/ES[20]. ENERGY STAR je složkou širší kombinace politik zaměřených na energetickou účinnost výrobků. Tento rámec zahrnuje rovněž směrnici o ekodesignu a výše uvedenou směrnici o označování energetické účinnosti štítky. Zatímco směrnice o ekodesignu „tlačí“ na trh stanovením minimálních požadavků na energetickou účinnost, směrnice o označování energetické účinnosti štítky a ENERGY STAR jej „táhnou vzhůru“ vytvářením pobídek pro výrobce, díky nimž jsou jejich výrobky v oblasti energetické účinnosti konkurenceschopné. Ekodesign tak doplňuje dva nástroje pro označování, neboť zajišťuje rychlejší a úplnější transformaci trhu. Může mít dopad i na segmenty trhu, kde nástroje označování nejsou účinné. To je například případ herních počítačů, u nichž není energetická účinnost pro spotřebitele při rozhodování o nákupu důležitým hlediskem. Ekodesign proto není alternativou k ENERGY STAR, nýbrž jeho doplňkem, ačkoli je nutno jej na rychle se vyvíjející zařízení, jako je IKT, používat opatrně. Možnou alternativou ENERGY STAR je energetický štítek. Štítek se stupnicí A–G, který umožňuje srovnání a je vystaven v místě prodeje, spotřebitelé v EU obecně uznávají, což vedlo k pozoruhodnému nárůstu účinnosti výrobků, které se štítkem označují. V porovnání s ENERGY STAR lze říci, že energetický štítek má tyto výhody a nevýhody: Výhody | Je povinný. Tím se zajišťuje, že lze porovnat energetickou účinnost všech produktů na trhu. Rovněž umožňuje použití ve všech segmentech trhu, zatímco v případě ENERGY STAR nemají výrobci v určitých segmentech motivaci ke zvyšování účinnosti. Spotřebitelé EU jej široce uznávají. Zdá se však, že v případě kancelářských přístrojů hraje uznání spotřebitelů menší roli než například požadavky veřejných zakázek. | Nevýhody | Na rozdíl od ENERGY STAR není na úrovni EU propojen s povinnými pravidly pro zadávání veřejných zakázek. Legislativní postup je pomalejší a méně flexibilní, což může v případě takových rychle se vyvíjejících a komplexních výrobků jako IKT představovat problém. Přestože směrnice o označování energetické účinnosti štítky počítá s určitou vnitřní dynamikou (prázdné třídy „nad A“, které se zaplní s vývojem trhu), vývojový cyklus požadavků na ekodesign a označování energetické účinnosti štítky trvá zpravidla tři až čtyři roky oproti jednomu roku v případě ENERGY STAR. Je to způsobeno skutečností, že v případě povinných nástrojů je třeba zvažovat takové aspekty, jako je dopad na různé segmenty trhu či srovnatelnost různých použití, mnohem pečlivěji než v případě dobrovolného systému. V důsledku tohoto vývoje nejsou povinné nástroje často schopny udržet krok se stále se zkracujícími vývojovými cykly výrobků IKT. Kromě toho by v případě IKT bylo zavedení povinného označování štítkem všech výrobků nesmírně složité, vezmeme-li v úvahu různorodost konfigurací výrobků, aplikací a způsobů používání (např. ENERGY STAR se zakládá na způsobu používání typickém pro kancelářské prostředí a nezastupuje použití v domácnosti). Posun od ENERGY STAR k energetickému štítku by roztříštil mezinárodní regulační rámec, což by vedlo k dodatečným nákladům pro odvětví i veřejný sektor. Tomu je vzhledem ke globální povaze tohoto trhu třeba zabránit. | Ačkoli má energetický štítek oproti ENERGY STAR určité výhody, ENERGY STAR se zdá být pro kancelářské přístroje vhodnější. ENERGY STAR nabízí v současné době pohotově dostupné řešení energetické účinnosti pro kancelářské přístroje. Platnost tohoto závěru se však bude nadále sledovat a argumenty uvedené v tomto oddíle budou posuzovány z hlediska výrobků spadajících do působnosti dohody v závislosti na vývoji trhu a technologií. 4.4. Závěr Dynamika a dobrovolný charakter programu ENERGY STAR jej činí politickým nástrojem, který vyhovuje výrobkům IKT. Část úspěchu programu lze přičíst snadnému postupu registrace výrobků. Přechod na certifikaci třetími stranami by dostal malé a střední podniky ve srovnání s většími společnostmi do nevýhodné pozice. Tomu je třeba zabránit, protože program je spojen s povinnými pravidly pro zadávání veřejných zakázek a malé a střední podniky představují většinu účastníků. Rovněž by to mohlo vést ke snížení počtu partnerů programu, a tím i ke snížení dopadu ENERGY STAR na trh. Analýza profilu výrobců, kteří se programu účastní, a trhu s kancelářskými přístroji v EU obecně ukazuje, že vzájemné uznávání není klíčovým prvkem dohody mezi EU a USA. Hlavní snahou by mělo být zachování ústředního prvku programu a jeho hlavního cíle – společné vypracování a zavádění specifikací výrobků v EU a USA, které vytváří pobídky k nepřetržitému zlepšování energetické účinnosti kancelářských přístrojů. To lze zajistit výše uvedenou možností 2. Podle této možnosti by si EU zachovala svůj vliv na vývoj specifikací ENERGY STAR, které jsou de facto globální normou pro energetickou účinnost IKT. 5. Závěr: doporučení ohledně obnovení dohody Platnost stávající dohody vyprší v prosinci 2011. Během uplynulých čtyř let pomohl program zvýšit energetickou účinnost kancelářských přístrojů a šetřil i peníze spotřebitelů. Jeho dopad na trh ještě znásobila jeho rostoucí oblíbenost u výrobců. Odvětví tento program plně podporuje, protože nabízí flexibilní a dynamický politický rámec, vhodný zejména pro takové rychle se vyvíjející výrobky, jako jsou IKT. Změny, které USA plánují, současně představují výzvu pro budoucnost dohody. Proto se doporučuje, aby se Evropská unie nadále účastnila programu ENERGY STAR, i když s určitými nezbytnými úpravami. Konkrétní návrhy pro prodloužení dohody: - EU a USA by měly nadále spolupracovat na vývoji specifikací výrobků, tj. oba subjekty by měly přibližně ve stejnou dobu zavádět stejnou úroveň požadavků. - Vzhledem k rozhodnutí USA zavést certifikaci třetími stranami by měla dohoda pokračovat v rámci dvou různých systémů registrace výrobků. Konec zásady vzájemného uznávání je politováníhodný, neočekává se však, že by měl nepříznivý dopad na výrobce, kteří se účastní programu v EU. Komise nicméně podnikne příslušné kroky, aby zajistila, že požadavky USA nedostanou vývozce z EU do nevýhodného postavení. - Vzhledem k tomu, že výrobci uvedli zadávání veřejných zakázek jako hlavní motivaci své účasti v programu, a také k tomu, že značná část z nich se účastní veřejných nabídkových řízení v jiných členských státech, než ve kterých jsou usazeni, ustanovení o zadávání veřejných zakázek obsažené v nařízení (ES) č. 106/2008 by se mělo zachovat. Rovněž by měla být prozkoumána možnost jeho rozšíření i mimo ústřední orgány státní správy. - S ohledem na důkazy, že díky rychlému vývoji trhu a technologií ENERGY STAR neoznačuje vždy nejúčinnější výrobky na trhu, by se měly specifikace pravidelně a často revidovat. - Dostupné údaje ukazují na vysoký stupeň souladu, Komise a členské státy by však měly úzce spolupracovat na důkladném prosazování programu a účinnost prosazování přezkoumat nejpozději 18 měsíců po uzavření dohody. - Komise bude nepřetržitě sledovat dopad změn, které navrhují USA, a programu ENERGY STAR na úspory energie a na výrobce a nejpozději rok před vypršením platnosti nové dohody provede analýzu možností, jak v budoucnu řešit spotřebu energie kancelářských přístrojů, včetně možnosti nahradit ENERGY STAR jinými politickými nástroji. [1] http://re.jrc.ec.europa.eu/energyefficiency/publications.htm . [2] Gadgets and Gigawatts — Policies for Energy Efficiency Electronics (Přístroje a gigawaty –– politika energeticky účinné elektroniky) © OECD/IEA, 2009, [obrázek 127], [strana 287], který cituje Grochowského, E. and M. Annavarama (2006), Energy per Instruction Trends in Intel Microprocessors (Energie podle instrukčních trendů mikroprocesorů Intelu), časopis Technology@Intel Magazine, březen 2006. [3] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-GI-10-001/EN/KS-GI-10-001-EN.PDF . [4] Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 26.„Dohoda mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky“, Úř. věst. L 172, 26.6.2001, s. 3. [5] KOM(2006) 545 v konečném znění. [6] Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10. [7] Rozhodnutí Rady 2006/1005/ES ze dne 18. prosince 2006 o uzavření Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky, Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 24. [8] Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 1. [9] Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 3, článek 6. [10] Dopad informačních a komunikačních technologií na energetickou účinnost, zpráva Bio Intelligence Service, září 2008. [11] Ze 74 partnerských podniků se průzkumu zúčastnilo 30. [12] Závěrečná zpráva ENERGY STAR EU, IDC, říjen 2010. Pro vyčíslení celkového počtu modelů na trhu použilo IDC tyto zdroje: a) informace distribučních kanálů, b) informace prodejců, c) databáze IDC. [13] Hodnotící zpráva EPA: Důvěryhodnost programu ENERGY STAR lze zlepšit rozšířeným testováním výrobků, zpráva č. 10-P-0040, 30. listopadu 2009, http://www.epa.gov/oig/reports/2010/20091130-10-P-0040.pdf. [14] Hodnotící zpráva EPA: Důvěryhodnost programu ENERGY STAR lze zlepšit rozšířeným testováním výrobků, zpráva č. 10-P-0040, 30. listopadu 2009, http://www.epa.gov/oig/reports/2010/20091130-10-P-0040.pdf. Výraz „procento překračující standard“ na ose y je třeba chápat jako „procento, o které byl standard překročen“. [15] Výpočet bral v úvahu pouze specifikace ENERGY STAR platné v období 2008–2010 a pouze úspory, jichž bylo s uvedenými specifikacemi dosaženo během tohoto tříletého období. [16] Tyto odhady byly vypracovány v rámci posouzení dopadů pro nařízení, kterým se provádí směrnice 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů, serverů a displejů. Model nebral v úvahu dopad specifikací, které byly zavedeny v letech 2000–2005. [17] Nové požadavky na certifikaci v USA se vztahují pouze na nově registrované výrobky. Výrobky certifikované v EU před vypršením současné dohody se proto nebudou muset v USA po vypršení současné dohody znovu registrovat. [18] Zdroj: OECD Information Technology Outlook 2008 – OECD © 2008 - ISBN 9789264055537. [19] Mapování IKT v regionech EU: umístění, zaměstnanost, faktory přitažlivosti a ekonomický dopad, JRC-IPTS, 2008. [20] Úř. věst. L 153/1, 18.6.2010, s. 1.