Zvláštní zpráva Alespoň pětina rozpočtu 
EU by měla být vynaložena 
na opatření v oblasti 
klimatu: na tomto cíli se 
ambiciózně pracuje, ale 
existuje vážné riziko, že 
nebude splněn CS 2016  č. 31
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-6491-6 ISSN2 1831-0788 doi:10.2865/352086 QJ-AB-16-033-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-6534-0 ISSN2 1977-5628 doi:10.2865/343970 QJ-AB-16-033-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-6526-5 ISSN2 1977-5628 doi:10.2865/115030 QJ-AB-16-033-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Alespoň pětina rozpočtu 
EU by měla být vynaložena 
na opatření v oblasti 
klimatu: na tomto cíli se 
ambiciózně pracuje, ale 
existuje vážné riziko, že 
nebude splněn
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 31
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy za -
měřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby 
byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných 
příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tuto zprávu přijal auditní senát I, který se zaměřuje na udržitelné využívání přírodních zdrojů. Audit vedl člen EÚD Phil 
Wynn Owen, předsedající senátu I, spolu s Kersti Kaljulaidovou, bývalou členkou EÚD. Vedoucím úkolu byl Bertrand 
Tanguy a jeho zástupcem Tomasz Plebanowicz. Členy auditního týmu byli Katharina Bryanová, Peeter Latti, Alain 
Vansilliette, Angharad Weatherallová, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaaová, Olivier Prigent, 
Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraruová a Maria Ploumakiová. Na jazykové redakci zprávy 
se podílela Hannah Critophová.
Zleva doprava: P . Wynn Owen, H. Critophová, F. Soblet, K. Bryanová, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, 
T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherallová, M. Machowski, V. Niemenmaaová, K. Kaljulaidová.
03
 Obsah
Bod
 Glosář a zkratky
I–VIII  Shrnutí
1–14  Úvod
15–23  Rozsah a koncepce auditu
24–90  Připomínky
24–64  Celkově bylo dosaženo pokroku, ale existuje vážné riziko, že cíl 20 % nebude splněn
25–33  Jedná se o kolektivní závazek, přičemž se očekává, že některé nástroje financování přispějí více než 20 %
34–38  Komisí používaná metoda sledování financování vychází z mezinárodních metodik, ale má stále 
nedostatky
39–48  Celkově bylo v plnění cíle dosaženo pokroku, ale vykazované údaje nejsou zcela spolehlivé a dostatečně 
zaměřené na výsledky
49–51  Existuje vážné riziko, že cíl nebude splněn
52–54  Předpoklady ohledně příspěvku přímých zemědělských plateb k plnění cíle týkajícího se opatření v oblasti 
klimatu postrádají náležité odůvodnění
55–59  Uplatněním jiných koeficientů pro sledování financování na základě mezinárodních metodik na Evropský 
zemědělský fond pro rozvoj venkova by se snížilo financování v oblasti klimatu o 40 %
60–64 Vzhledem k zaostávajícímu příspěvku ze strany financování výzkumu je zapotřebí přijmout rychlá opatření
65–90  Vyšší a lépe cílené financování opatření v oblasti klimatu v některých evropských strukturálních 
a investičních fondech, ale v ostatních převážně panuje dosavadní situace
68–75  Vyšší částky přidělené na oblast klimatu v rámci EFRR a FS dokazují, že lepšího zacílení na oblast klimatu 
lze dosáhnout
76–79  Potenciální příspěvek Evropského sociálního fondu k opatřením v oblasti klimatu – bylo by možné 
dosáhnout více
04 Obsah 
80–87  Výdaje v rámci společné zemědělské politiky nedoznaly výrazné změny, ačkoliv v oblasti rozvoje venkova 
existují osvědčené postupy
88–90 V rámci Evropského námořního a rybářského fondu se důraz na opatření v oblasti klimatu zvýšil pouze ve 
velice omezené míře
91–109  Závěry a doporučení
 Příloha  –  Tabulka koeficientů používaných Evropským účetním dvorem v oblasti politiky 
rozvoje venkova
 Odpovědi Komise
05
 Glosář a zkratky
Ekologizace (ozelenění, „greening“) : Složka přímých zemědělských plateb, která podporuje zemědělské postupy 
příznivé pro klima a životní prostředí. Mezi tyto postupy patří diverzifikace plodin, udržování trvalých travních 
porostů a vytváření ekologické infrastruktury.
Evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy) : Evropské strukturální a investiční fondy tvoří skupina pěti 
samostatných fondů, jejichž cílem je snížit regionální rozdíly v EU a jejichž politický rámec je stanoven na sedmileté 
rozpočtové období víceletého finančního rámce. Jedná se o těchto pět fondů: Evropský fond pro regionální rozvoj, 
Evropský sociální fond, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní 
a rybářský fond.
Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) : Cílem Evropského fondu pro regionální rozvoj je posílit 
hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské unii odstraňováním hlavních regionálních rozdílů. K tomuto účelu 
slouží finanční podpora budování infrastruktury a produktivní investice do vytváření pracovních míst určené 
zejména podnikům.
Evropský námořní a rybářský fond (ENRF) : Z Evropského námořního a rybářského fondu jsou financovány 
námořní a rybářské politiky EU na období 2014–2020. Jeho cílem je pomáhat rybářům s přechodem na udržitelný 
rybolov a podporovat pobřežní komunity v diverzifikaci jejich ekonomik. Financuje rovněž projekty, které vytvářejí 
nová pracovní místa a zlepšují kvalitu života v pobřežních oblastech Evropy.
Evropský sociální fond (ESF) : Cílem Evropského sociálního fondu je posílit hospodářskou a sociální soudržnost 
v Evropské unii zlepšením zaměstnanosti a pracovních příležitostí, zejména pomocí vzdělávacích opatření, podpory 
vyšší míry zaměstnanosti a vytváření většího počtu kvalitnějších pracovních míst.
Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) : Cílem Evropského zemědělského fondu pro rozvoj 
venkova je pomáhat venkovským oblastem EU řešit celou řadu hospodářských, environmentálních a sociálních 
výzev.
Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) : Evropský zemědělský záruční fond poskytuje finanční prostředky pro 
přímé platby zemědělcům, pro řízení zemědělských trhů a pro řadu dalších účelů, jako jsou veterinární opatření 
a opatření týkající se zdraví rostlin, potravinové programy a informační činnosti.
Fond soudržnosti (FS) : Cílem Fondu soudržnosti je posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie 
v zájmu prosazování udržitelného rozvoje. Fond soudržnosti se zaměřuje na investice do životního prostředí 
a dopravy, včetně oblastí souvisejících s udržitelným rozvojem a energetikou, které mají přínos pro životní prostředí.
Horizont 2020 : Program EU pro výzkum a inovace na období 2014–2020.
Klimatické koeficienty EU : Váha přidělovaná finančním prostředkům EU vyčleněným na jednotlivé projekty, 
opatření nebo činnosti. Tyto koeficienty vycházejí z metodiky OECD týkající se tzv. ukazatelů z Ria („Rio markers“). 
Klimatické koeficienty EU mají váhu 0 %, 40 % a 100 % v závislosti na míře přispění daného opatření ke zmírňování 
změny klimatu nebo přizpůsobení se této změně.
Opatření v oblasti klimatu : Opatření k boji proti změně klimatu (nazývaná v této zprávě jako „opatření v oblasti 
klimatu“).
Opatření : V rámci programů rozvoje venkova se „opatřením“ rozumí soubor operací nebo projektů přispívajících 
k plnění jedné či více priorit Unie v oblasti rozvoje venkova.
06 Glosář a zkratky 
Podmíněnost : Systém, v jehož rámci je většina plateb vyplácených na základě společné zemědělské politiky 
podmíněna tím, že zemědělci dodržují základní pravidla týkající se životního prostředí, bezpečnosti potravin, zdraví 
a dobrých životních podmínek zvířat a dobrého stavu půdy z hlediska zemědělství a životního prostředí.
Prioritní oblasti : Evropská unie určila šest priorit pro rozvoj venkova. V jejich rámci se rozlišuje 18 „prioritních 
oblastí“ v zájmu přesnějšího stanovení cílů jednotlivých priorit a usnadnění programování.
Priority Unie : Cíle stanovené v oblasti rozvoje venkova, které přispívají k plnění strategie Evropa 2020 pro 
inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Je stanoveno šest priorit Unie v oblastech zemědělství, lesnictví 
a venkova, které se týkají zejména podpory inovací a konkurenceschopnosti, obnovy a posilování ekosystémů, 
podpory přechodu na nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změně klimatu a podpory sociálního začleňování 
a omezování chudoby.
Program LIFE : Program EU na podporu projektů týkajících se životního prostředí, ochrany přírody a opatření 
v oblasti klimatu v celé EU, v současné době stanovený na období 2014–2020.
Programové dokumenty : Programy, jejichž pomocí jsou na základě celkových strategických cílů stanovených 
v dohodách o partnerství mezi Evropskou komisí a jednotlivými členskými státy vymezeny investiční priority, 
specifické cíle a dále též konkrétní opatření. V rámci politiky rozvoje venkova jsou nazývány „programy rozvoje 
venkova“. V případě ostatních evropských strukturálních a investičních fondů se označují jako „operační programy“.
Přímé zemědělské platby : Přímé platby jsou poskytovány zemědělcům na podporu jejich příjmů a rovněž jako 
odměna za produkci veřejných statků pomocí ekologizace, jakož i ve spojení s podmíněností.
Sledování financování v oblasti klimatu : Sledování pokroku při plnění cíle 20 % prostřednictvím měření toho, 
jakou měrou finanční prostředky k plnění tohoto cíle přispívají.
„Ukazatele z Ria“ : Kódy, které používá OECD ke sledování finančních prostředků určených na zmírňování změny 
klimatu a přizpůsobování se této změně.
Zohledňování problematiky klimatu : V této oblasti není vytvořen zvláštní nástroj financování; v rámci 
zohledňování jsou namísto toho opatření v oblasti klimatu začleněna do politik, nástrojů, programů nebo fondů EU.
07
 Shrnutí
I
Změna klimatu představuje jednu z největších výzev, kterým Evropská unie a vlády na celém světě čelí. V reakci na 
změnu klimatu a s ní spojenou potřebu značných investic se Evropská unie dohodla, že na opatření související s kli -
matem by mělo být vynaloženo alespoň 20 % jejího rozpočtu na období 2014–2020, tj. každé páté euro. Tento cíl je 
součástí opatření EU v oblasti klimatu.
II
Cíle vydat pětinu rozpočtu na opatření související s klimatem má být dosaženo zohledňováním (resp. zohledňo -
váním) opatření v oblasti klimatu v rámci různých nástrojů financování EU. To znamená, že místo aby se vytvořil 
zvláštní nástroj financování pro dosažení výše uvedeného cíle, má být problematika klimatu začleňována do politic -
kých oblastí a příslušných prostředků z rozpočtu EU.
III
Naším záměrem bylo zjistit, zda je pravděpodobné, že cíl spočívající ve vynaložení přinejmenším 20 % rozpočtu EU 
na opatření související s klimatem bude splněn a že uplatňovaný přístup přinese přidanou hodnotu tím, že povede 
k vyššímu a lépe cílenému financování opatření v oblasti klimatu.
IV
Došli jsme k závěru, že v tomto směru probíhají ambiciózní práce a že celkově bylo v plnění tohoto cíle dosaženo 
pokroku. Existuje však vážné riziko, že cíl 20 % nebude splněn, nebude-li v boji proti změně klimatu vyvinuto větší 
úsilí. Díky plnění cíle v oblasti klimatu je v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti k dis -
pozici vyšší objem prostředků lépe zacílených na opatření v oblasti klimatu. V Evropském sociálním fondu a v oblas -
tech zemědělství, rozvoje venkova a rybolovu však nedošlo k výraznějšímu posunu směrem k opatřením v oblasti 
klimatu a všechny potenciální příležitosti k financování opatření souvisejících s klimatem nebyly plně využity.
V
Podle údajů Komise dosahoval v letech 2014 až 2016 podíl financování určeného na opatření v oblasti klimatu v prů -
měru 17,6 %. Celkově Komise odhaduje, že na oblast klimatu by bylo vynaloženo 18,9 %, což je méně než cílových 
20 %.
08 Shrnutí 
VI
Podle našich odhadů by pro dosažení celkového cíle 20 % do konce roku 2020 bylo ve zbývajících letech stávajícího 
programového období, tj. v letech 2017 až 2020, třeba zvýšit míru financování v oblasti klimatu v průměru na 22 %. 
Dosažení této míry v hlavních oblastech, které k plnění cíle přispívají, tj. v oblasti zemědělství, rozvoje venkova 
a výzkumu, je vážně ohroženo. Pokud by se posuzovaný příspěvek ze strany zemědělství a rozvoje venkova vypo -
čítával v souladu s mezinárodními metodikami pro posuzování míry financování opatření v oblasti klimatu, byl by 
přibližně až o 33 miliard EUR nižší. Pokud jde o výzkum, program Horizont 2020 s aktuálním příspěvkem ve výši 24 % 
nesplnil svůj cíl vyčlenit na opatření v oblasti klimatu 35 % prostředků. Komise nemá žádný podrobný akční plán na 
to, jak tento rozdíl dorovnat.
VII
Přístup Komise k posuzování míry financování opatření v oblasti klimatu se zaměřuje na zjištění plánovaných výdajů. 
Plány však nemusí vždy odpovídat výdajům skutečným a tento přístup neposkytne žádné ucelené informace 
o dosažených výsledcích. Kromě toho metoda pro sledování financování plně neodráží dopady výdajů EU na klima -
tická opatření prostřednictvím finančních nástrojů, ani nerozlišuje mezi financováním opatření pro přizpůsobování 
se změně klimatu a pro její zmírňování.
VIII
Naše hlavní doporučení se týkají toho, že by měl být nastaven důkladný víceletý proces konsolidace a vytvořen 
komplexní rámec pro podávání zpráv a že by se mělo provádět posouzení potřeb z hlediska změny klimatu. Rovněž 
doporučujeme, aby byly opraveny nadhodnocené odhady, vypracovány akční plány pro oblasti, které zaostávají, 
a monitorovány skutečné výdaje a výsledky. Doporučujeme rovněž prozkoumat všechny potenciální možnosti 
k zajištění dalšího, skutečného pokroku v provádění opatření v oblasti klimatu.
09
 Úvod
01 
Změna klimatu představuje jednu z největších výzev, kterým Evropská unie a vlá -
dy na celém světě čelí. Klima Země se mění v důsledku vyšší koncentrace určitých 
plynů, známých jako skleníkové plyny, v atmosféře. Tyto plyny tvoří určitý plášť, 
pod nímž se drží teplo, jež zahřívá povrch Země prostřednictvím tzv. „skleníko -
vého efektu“1. Přibližně 9 % celosvětových emisí skleníkových plynů v roce 2012 
pocházelo z EU.
Dvě strany opatření v oblasti klimatu: zmírňování 
změny klimatu a přizpůsobování se této změně
02 
Existují dvě doplňující se politické reakce na změnu klimatu: zmírňování změny 
klimatu a přizpůsobování se této změně. Cílem prvního přístupu – zmírňování  – 
je vyřešit příčiny změny klimatu omezením nebo snížením emisí skleníkových 
plynů, a to zejména pomocí snížení spotřeby energie, zlepšení energetické 
účinnosti, zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů. Tento přístup zahrnuje 
rovněž snahy o ochranu a posílení prostředků ukládání skleníkových plynů2, 
jakož i zlepšení lesnických a zemědělských postupů uchovávání a ukládání uhlíku 
v půdě a lesích.
03 
Význam opatření ke zmírňování změny klimatu je zjevný z níže uvedeného 
obrázku 1 , který zobrazuje předpokládané změny povrchové teploty ve 
21. století oproti průměrným teplotám ke konci 20. století v případě nezměněné 
dosavadní úrovně emisí uhlíku3.
04 
Cílem druhého přístupu k řešení změny klimatu – přizpůsobení se  – je předvídat 
negativní a případně i pozitivní dopady změny klimatu, k nimž dojde, a přijmout 
vhodná opatření za účelem předcházení nebo minimalizace potenciální škody. 
Navzdory provádění opatření ke zmírnění změny klimatu se bude teplota na Zemi 
přinejmenším až do roku 2040 nadále zvyšovat, a to i bez ohledu na zvažovaný 
scénář emisí skleníkových plynů4. To znamená, že opatření k přizpůsobení se 
změně klimatu budou potřebná i v případě nejoptimističtějšího vývoje.1 Viz Mezivládní panel pro 
změnu klimatu (IPCC), (kol. 
autorů, Pachauri, R.K. a Meyer, 
L.A. (eds.)), Climate Change 
2014: Synthesis Report. 
Contribution of Working Groups 
I, II and III to the Fifth 
Assessment Report of the 
Intergovernmental Panel on 
Climate Change  (Změna 
klimatu v roce 2014: souhrnná 
zpráva. Příspěvek pracovních 
skupin I, II a III k páté hodnotící 
zprávě Mezivládního panelu 
pro změnu klimatu), Ženeva, 
Švýcarsko, 2014, s. 151 a další.
2 Ukládání je proces 
zachycování a dlouhodobého 
skladování skleníkových 
plynů.
3 V případě „nezměněné 
dosavadní úrovně emisí“ se 
předpokládá, že budoucí 
vývojové tendence budou 
podobné jako v minulosti 
a nedojde k žádné změně 
politik. Viz http://www.ipcc.
ch/ipccreports/tar/wg3/index.
php?idp=286
4 Sedmý akční program pro 
životní prostředí (rozhodnutí 
Evropského parlamentu 
a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 
20. listopadu 2013) a IPCC 
2013.
10 Úvod Obrázek 1Předpokládané změny povrchové teploty v EU v letech 2071–2100
Na obrázku jsou zobrazeny předpokládané změny roční průměrné teploty v období 2071–2100 v porovnání s léty 1971–2000 (při nezměněné 
dosavadní úrovni emisí uhlíku). Prognóza změn vychází ze zprůměrovaného souboru více modelů za použití scénáře předpokládajícího vysokou 
úroveň emisí stanoveného Mezivládním panelem pro změnu klimatu.
Zdroj:  Evropská agentura pro životní prostředí.
(http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean )
4
0
°
3
0
°
2
0
°
1
0
°
0
°
5
0
°
4
0
°
60o°C
< 33–3,5 3,5–4 4–4,5 4,5–5 5–5,5 5,5–6> 6
11 Úvod 
05 
Opatření k přizpůsobení se změně klimatu závisí na dopadech změny klimatu. 
Tyto dopady se výrazně liší v závislosti na geografické poloze. Patří mezi ně napří -
klad povodně, stoupající hladina moře, sucho a desertifikace či ztráta biologické 
rozmanitosti (viz obrázek 2 ).Obrázek 2
Zdroj:  Evropská agentura pro životní prostředí, 2012.Nejdůležitější pozorované a předpokládané dopady změny klimatu na hlavní 
regiony v Evropě
Severní Evropa
Mnohem vyšší nárůst teploty, než je celosvětový průměr
Úbytek sněhové pokrývky a ledové pokrývky jezer a řekZvyšování průtoku řek
Přemísťování druhů severním směrem
Zvýšení výnosu plodinSnižování poptávky po energii pro účely vytápěníZvyšování potenciálu v oblasti vodní energieNárůst rizika škod způsobených zimními bouřemiRozvoj cestovního ruchu v letním období
Horské oblasti
Vyšší nárůst teploty, než je evropský průměrSnižování rozsahu a objemu ledovcůÚbytek horských oblastí permafrostuPřemísťování rostlinných a živočišných druhůdo vyšší nadmořské výšky
Vysoké riziko vymírání druhů v alpských regionech
Rostoucí riziko eroze půdy
Pokles lyžařského cestovního ruchu
Střední a východní Evropa
Nárůst extrémně vysokých teplotPokles srážek v letním obdobíNárůst teploty vodyRostoucí riziko lesních požárůSnižování hospodářské hodnoty lesůPobřežní oblasti a regionální moře
Vzestup hladiny moříNárůst teplot na povrchu moří
Nárůst kyselosti oceánů
Rozšiřování druhů ryb a planktonu severním směrem
Změny společenstev fytoplanktonu
Nárůst rizika pro rybí populaceSeverozápadní Evropa
Nárůst srážek v zimním období
Zvyšování průtoku řek
Přemísťování druhů severním směrem
Snížení poptávky po energii pro účely vytápění
Vyšší riziko říčních a pobřežních záplavArktida
Mnohem vyšší nárůst teploty, než je celosvětový průměrÚbytek ledové pokrývky Severního ledového oceánuÚbytek grónského pevninského ledovce
Úbytek oblastí permafrostu
Rostoucí riziko ztráty biologické rozmanitostiIntenzivnější lodní doprava a těžba ropy a zemního plynu
Středomořský region
Vyšší nárůst teploty, než je evropský průměrPokles ročních srážekPokles ročního průtoku řekRostoucí riziko ztráty biologické rozmanitostiRostoucí riziko dezerti/f_ikaceVyšší poptávka po vodě v zemědělstvíPokles výnosu plodin Rostoucí riziko lesních požárůNárůst počtu úmrtí způsobených vlnami vederRozšiřování stanovišť přenašečů nemocíz jižních oblastíPokles potenciálu v oblasti vodní energiePokles cestovního ruchu v letním obdobía jeho potenciální nárůst v jiných obdobích
12 Úvod 
06 
Mezinárodní dohoda o změně klimatu přijatá v Paříži na konci roku 2015 je první 
závaznou globální dohodou pro boj proti změně klimatu5. Stanoví rámec pro 
transparentnost pro účely sledování pokroku zemí při plnění jejich individuálních 
cílů v oblasti snižování emisí skleníkových plynů6.
07 
Ještě před přijetím Pařížské dohody se EU zavázala, že sníží své emise v porov -
nání s úrovní roku 1990 o nejméně 20 % do roku 2020 a o 40 % do roku 2030. 
Stanovila rovněž dlouhodobý cíl pro rok 2050 (viz rámeček 1) . Podle nejnovějších 
odhadů7 byly celkové emise skleníkových plynů EU v roce 2014 přibližně o 24 % 
nižší než v roce 1990, ačkoliv toto snížení bylo částečně způsobeno dopadem 
hospodářské krize.
Závazek EU vynaložit 20 % svého rozpočtu na opatření 
v oblasti klimatu
08 
V reakci na potřebu značných investic spojených se změnou klimatu EU souhla -
sila, že by na opatření související s klimatem mělo být vynaloženo alespoň 20 % 
jejího rozpočtu na období 2014–20208. Tento cíl je součástí vedoucí úlohy EU, 
pokud jde o opatření EU v oblasti klimatu, který Komise považuje za nezbytnou 
podmínku úspěchu Mezinárodní dohody o změně klimatu z roku 20159. Podle 
našich odhadů tento cíl odpovídá příslibu ve výši přibližně 212 miliard EUR10. Po-
dle Komise by se na základě tohoto závazku odhadovaný orientační podíl výdajů 
souvisejících s klimatem ve výši 6 až 7 % v rozpočtu EU na období 2007–2013 
ztrojnásobil11.
09 
Komise se rozhodla zohlednit opatření v oblasti klimatu ve všech oblastech politi -
ky včetně jednotlivých nástrojů financování EU. Součástí toho bylo stanovení cíle 
vynaložit ve víceletém finančním rámci EU 2014–2020 každé páté euro na opat -
ření související s klimatem12. To znamená, že za účelem dosažení cílů spojených 
se zmírňováním změny klimatu a přizpůsobováním se této změně není vytvořen 
zvláštní nástroj financování, ale problematika klimatu má být zohledňována 
v politických oblastech a v příslušných prostředcích z rozpočtu EU. To lze reali -
zovat vynaložením více prostředků na stávající programy související s klimatem, 
přizpůsobením stávajících programů nebo vytvořením nových programů a prvků, 
jako jsou kritéria výběru, která jsou lépe zacílena na otázky související se změnou 
klimatu.5 Pařížská dohoda vstoupí 
v platnost třicátým dnem od 
data, kdy své listiny o ratifikaci, 
přijetí, schválení nebo 
přistoupení uloží u depozitáře 
nejméně 55 smluvních stran 
rámcové úmluvy, jež podle 
odhadu celkem odpovídají 
alespoň za 55 % celkových 
globálních emisí skleníkových 
plynů. Splnění podmínek 
proběhlo dne 5. října 2016, kdy 
EU uložila u depozitáře své 
oznámení o ratifikaci. Dohoda 
vstoupí v platnost 
4. listopadu 2016. Do 
17. října 2016 dohodu 
ratifikovalo 81 ze 197 stran 
úmluvy ( http://unfccc.int/
paris_agreement/items/9444.
php ).
6 Článek 13 Pařížské dohody ve 
zprávě konference smluvních 
stran týkající se jejího 
dvacátého prvního zasedání 
konaného v Paříži ve dnech 
30. listopadu až 
13. prosince 2015, která je ze 
dne 29. ledna 2016 a odkazuje 
se na ni pod kódem FCCC/
CP/2015/10/add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/
publications/
european-union-greenhouse-
gas-inventory-2016
8 KOM(2011) 500 v konečném 
znění ze dne 29. června 2011, 
„Rozpočet – Evropa 2020“, 
část II, s. 13.
9 COM(2013) 167 final ze dne 
26. března 2013, „Nová 
mezinárodní dohoda o změně 
klimatu: jak koncipovat 
mezinárodní politiku v oblasti 
klimatu po roce 2020“.
10 Odhadováno jakožto 20 % 
z 1 062,6 miliardy EUR, což 
odpovídá celkovým závazkům 
v běžných cenách uvedeným 
ve víceletém finančním rámci 
na období 2014–2020.
11 Viz výroční zpráva o činnosti 
Generálního ředitelství pro 
oblast klimatu za rok 2014, 
s. 16.
12 Tento cíl nezahrnuje oblasti 
mimo rozpočet EU, například 
úvěrové operace Evropské 
investiční banky. Evropská 
investiční banka si stanovila za 
cíl vyhradit přinejmenším 
25 % celkových úvěrů, které 
poskytuje, na opatření 
v oblasti klimatu a 35% podíl 
svých investic v rozvojových 
zemích směřovat na opatření 
v oblasti klimatu.
13 Úvod 
Role a odpovědnosti při zohledňování opatření 
v oblasti klimatu
10 
Každé generální ředitelství Komise je odpovědné za začlenění opatření v oblas -
ti klimatu do svých individuálních výdajových programů a za jejich provádění, 
případně ve spolupráci s členskými státy.
11 
Generální ředitelství pro oblast klimatu poskytuje poznatky a pokyny týkající se 
opatření v oblasti klimatu ostatním generálním ředitelstvím Komise.Cíle EU pro snížení emisí skleníkových plynů
 οDo roku 202013:
— 20% snížení emisí skleníkových plynů (oproti úrovním roku 1990);
— 20% podíl energie z obnovitelných zdrojů v rámci spotřeby energie;
— 20% zvýšení energetické účinnosti.
 οDo roku 203014:
— přinejmenším 40% snížení emisí skleníkových plynů (oproti úrovním z roku 1990);
— přinejmenším 27% podíl energie z obnovitelných zdrojů v rámci spotřeby energie;
— orientační cíl zlepšit energetickou účinnost alespoň o 27 % v porovnání s prognózou budoucí spotře -
by energie15.
 οDo roku 205016 má EU v úmyslu snížit své emise skleníkových plynů v porovnání s rokem 1990 o 80 % až 
95 %, což by se mělo projevit ve všech hlavních odvětvích.
13 KOM(2008) 30 v konečném znění ze dne 23. ledna 2008, „20 a 20 do roku 2020 – Změna klimatu je pro Evropu příležitostí“ (balíček pro oblast 
klimatu a energetiky na období do roku 2020).
14 COM(2014) 15 final ze dne 22. ledna 2014, „Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky v období 2020–2030“ (rámec v oblasti klimatu 
a energetiky do roku 2030).
15 Cíl pro oblast energetické účinnosti pro rok 2030 bude v roce 2020 zrevidován s ohledem na stanovenou 30% hodnotu.
16 COM(2011) 112 final ze dne 8. března 2011, „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“. Tento přístup 
navržený Komisí potvrdila Evropská rada v únoru 2013 a Evropský parlament v březnu 2013.Rámeček 1
14 Úvod 
12 
Generální ředitelství pro rozpočet koordinuje přípravné práce týkající se přidě -
lování zdrojů na oblast klimatu v rámci rozpočtů a shromažďuje a prezentuje 
související informace. Generální sekretariát Komise zastává koordinační úlohu 
a zajišťuje celkovou konzistentnost činností EU, což zahrnuje i politiky týkající se 
zohledňování.
13 
Konkrétní odpovědnosti Komise a členských států závisí na tom, zda určitá oblast 
politiky spadá pod sdílené řízení17, nebo je přímo řízena Komisí.  V případě přímé -
ho řízení spravuje programy, včetně většiny programu Horizont 202018 a LIFE19, 
Komise samotná.
14 
V případě sdíleného řízení Komise vyhodnocuje a projednává cíle, opatření a zvo -
lené ukazatele a schvaluje programové dokumenty připravené a předložené člen -
skými státy. Členské státy jsou odpovědné za navrhování, provádění a sledování 
opatření obsažených v programech. Programy evropských strukturálních a inves -
tičních fondů (fondů ESI) zahrnují orientační výši podpory plánované pro účely 
plnění výše uvedeného cíle v oblasti změny klimatu, zatímco v případě přímých 
zemědělských plateb vypočítává Komise tuto částku na centrální úrovni.
Stručný kontext zohledňování opatření v oblasti klimatu
 οOpatřeními v oblasti klimatu se rozumí opatření ke snížení emisí skleníkových plynů (zmír -
ňování) a k přizpůsobení se dopadům globálního oteplování (přizpůsobování se). Oba druhy 
opatření jsou potřebné a navzájem se doplňují.
 οEU hraje klíčovou roli v globálních opatřeních v oblasti klimatu a její kroky přispěly k uzavření 
ambiciózní mezinárodní dohody v Paříži.
 οZohledňování opatření v oblasti klimatu ve stávajících politikách a sledování výdajů v souvis -
losti s klimatem je proces, který vyžaduje spolupráci Komise a členských států.
 οTím, že EU stanovila cíl vynaložit pětinu svého rozpočtu na období 2014–2020 na opatření 
v oblasti klimatu, chce více zohledňovat problematiku klimatu v rámci výdajů EU.
 οCílem tohoto přístupu je vzít v potaz různé politiky a programy EU a zeměpisná specifika.17 Mezi oblasti v rámci sdíleného 
řízení patří především 
evropské strukturální 
a investiční fondy a přímé 
platby v rámci společné 
zemědělské politiky.
18 Výzkumný program Horizont 
2020  řídí Generální ředitelství 
pro výzkum. Přibližně 25 % 
rozpočtu programu Horizont 
2020 spravuje přímo Komise 
a 75 % prováděcí subjekty.
19 Výdajový program LIFE  je 
řízen přímo Generálním 
ředitelstvím pro životní 
prostředí (pokud jde o dílčí 
program pro životní prostředí) 
a Generálním ředitelstvím pro 
oblast klimatu (dílčí program 
pro oblast klimatu), ačkoliv 
prováděcími úkoly týkajícími 
se řízení projektů je pověřena 
agentura.
15
 Rozsah a koncepce auditu
15 
Naším záměrem bylo zjistit, zda je pravděpodobné, že cíle investovat přinejmen -
ším 20 % rozpočtu EU do opatření souvisejících s klimatem bude dosaženo a že 
uplatňovaný přístup přinese přidanou hodnotu.
16 
Konkrétně jsme se snažili nalézt odpovědi na tyto otázky:
— Směřují prováděná opatření k dosažení celkového cíle v oblasti klimatu?
— Je pravděpodobné, že stanovený cíl povede k vyššímu a lépe zacílenému 
financování opatření v oblasti klimatu, a přinese tak přidanou hodnotu?
17 
Stanovili jsme auditní kritéria týkající se koncipování, provádění, sledování a hod -
nocení výdajů EU určených na zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se 
této změně. Tato kritéria byla vypracována na základě strategických dokumentů 
EU, právních předpisů, pokynů Komise, rozhodnutí Rady, studií a dalších publi -
kací. Konzultovali jsme rovněž odborníky z Organizace pro hospodářskou spolu -
práci a rozvoj a Evropské investiční banky ohledně metod zohledňování opatření 
a sledování financování a analyzovali jsme i dostupnou odbornou literaturu.
18 
Na obrázku 3  je uveden přehled rozpočtových oblastí a subjektů podrobených 
auditu. Oblasti programu Horizont 2020, politiky soudržnosti, společné země -
dělské politiky, rybářské politiky a programu LIFE, na které se audit vztahoval, 
představují přibližně 78 % závazků plánovaných ve víceletém finančním rámci na 
období 2014–2020 a přibližně 85 % financování v oblasti klimatu plánovaného na 
dané období.
16 Rozsah a koncepce auditu 
19 
Naše práce v oblasti auditu se zaměřila na celkový systém nastavený na úrovni 
Komise a dvě oblasti sdíleného řízení: politiku soudržnosti a společnou země -
dělskou politiku. Tyto dvě oblasti dohromady tvoří dvě třetiny rozpočtu EU a tři 
čtvrtiny celkového cíle pro financování v oblasti klimatu ve víceletém finančním 
rámci na období 2014–2020. V období od října 2015 do února 2016 jsme realizova -
li v Polsku audity týkající se politiky soudržnosti a společné zemědělské politi -
ky, v Německu a Rumunsku audity týkající se politiky soudržnosti a ve Francii 
a Španělsku audity v oblasti společné zemědělské politiky. Kontrolované oblasti 
jsme zvolili s ohledem na výši výdajů, objem emisí skleníkových plynů a problé -
my s přizpůsobováním se změně klimatu. V každém členském státě jsme provedli 
přezkum celkového programového rámce, včetně programů stanovených na vni -
trostátní a regionální úrovni20. Podobnou práci v oblasti auditu jsme vykonali na 
úrovni Komise, pokud jde o program Horizont 2020, rybářskou politiku a program 
LIFE. Obrázek 3Přehled rozpočtových oblastí a subjektů podrobených auditu
Členské státy
Francie, Polsko
a ŠpanělskoČlenské státy
Německo, Polsko 
a RumunskoČlenské státyGŘ CLIMA GŘ EMPLGŘ ENV GŘ MARE GŘ AGRI GŘ REGIO GŘ pro výzkumKoordinující úloha: 
generální sekretariát, GŘ pro oblast 
klimatu a GŘ pro rozpočet
Program LIFE Rybářská politikaSpolečná zemědělská 
politikaPolitika soudržnosti Horizont 2020
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
20 V oblasti politiky soudržnosti 
byly pro důkladnější prověření 
vybrány regionální programy 
pro Sasko a Severní 
Porýní -Vestfálsko v Německu 
a pro Slezsko v Polsku. Pokud 
jde o politiku rozvoje venkova, 
přezkoumány byly regionální 
programy pro francouzský 
region Rhône-Alpes 
a španělskou Andalusii.
17 Rozsah a koncepce auditu 
20 
Prostřednictvím písemných dotazníků, rozhovorů s úředníky členských států 
a Komise a analýz dokumentů a údajů jsme shromáždili důkazní informace a po -
rovnali je s auditními kritérii.
21 
Tato zpráva bere v potaz také návrh Evropského parlamentu z let 2015 a 2016, 
abychom provedli audit toho, jak je plněn dohodnutý cíl vynaložit na oblast 
klimatu 20 % rozpočtu EU.
22 
Výdaje na období 2014–2020 se zatím nacházejí v rané fázi a tato zpráva se tedy 
zaměřuje na plánované výdaje, a nikoli na skutečné výdaje na úrovni projek -
tů. Neanalyzovali jsme výdaje nesouvisející s klimatem, ani jsme se nezabývali 
možnými nepříznivými vlivy podpory EU na životní prostředí21. Podobně se audit 
nevztahoval ani na jiné výdaje související s klimatem nad rámec rozpočtu EU. 
Tato zpráva tedy nezahrnuje posouzení obecných dopadů politik EU na klima, 
úspěšnost EU při plnění jejích cílů pro roky 2020 a 2030 v oblasti klimatu a ener -
getiky ani optimální úroveň financování EU v oblasti klimatu.
23 
Pokud to bylo možné, určili jsme také příklady osvědčených postupů nebo jsme 
uvedli praktické případové studie.21 Například financování pro 
účely výstavby silnic nebo 
letecké dopravy, které vede ke 
zvýšení emisí skleníkových 
plynů.
18
 Připomínky
Celkově bylo dosaženo pokroku, ale existuje vážné 
riziko, že cíl 20 % nebude splněn
24 
V této části je posouzen obecný přístup, který Komise přijala za účelem začleně -
ní cíle týkajícího se opatření v oblasti klimatu do rozpočtu EU, jakož i dosažený 
pokrok v tomto ohledu. Zkoumali jsme, zda:
— byl vytvořen plán, jak tohoto celkového cíle v oblasti klimatu dosáhnout;
— byla stanovena vhodná metoda sledování financování na základě zavedených 
mezinárodních metodik (viz například body 34–36);
— byl vykazován pokrok na základě spolehlivých a relevantních informací.
Jedná se o kolektivní závazek, přičemž se očekává, že 
některé nástroje financování přispějí více než 20 %
25 
Prověřovali jsme, zda Komise stanovila plán vymezující, z kterých rozpočtových 
oblastí by měly pocházet příspěvky a jaká by měla být jejich výše. Tyto jednotlivé 
cíle měly být stanoveny pro konkrétní oblasti rozpočtu na základě řádného po -
souzení jejich potenciálu a investičních potřeb s cílem zajistit, aby byly investice 
podpořeny v oblastech, kde je to nejvíc třeba. Zároveň by bylo třeba zohlednit 
skutečný potenciál jednotlivých politik k poskytnutí příspěvku na základě prove -
dení opatření souvisejících s oblastí klimatu, například jejich hlavní cíle a nasta -
vení. Výpočet využívaný k měření výdajů na opatření v oblasti klimatu by měl být 
založen na transparentním systému.
26 
Cíl ve výši „přinejmenším 20 %“ výdajů EU byl politickou volbou (viz bod 8). 
Komise zohledňování problematiky klimatu včetně výše cíle odůvodnila svým 
záměrem reagovat na výzvu, kterou představuje změna klimatu, a na potřebu 
značných investic do opatření v oblasti klimatu, a to zejména investic spojených 
s prováděním cílů v oblasti klimatu a energetiky pro rok 2020. Nepodařilo se nám 
však nalézt jednoznačné důkazy o výši těchto investičních potřeb.
19 Připomínky 
27 
Podle odhadů Komise bylo na opatření v oblasti klimatu vynaloženo 6 až 7 % 
rozpočtu EU na období 2007–2013 (viz bod 8). Jelikož v období 2007–2013 ne -
byl nastaven žádný postup pro sledování výdajů na opatření v oblasti klimatu, 
nedokázali jsme určit, zda a do jaké míry by splnění cíle ve výši 20 % vyžadovalo 
v období 2014–2020 dodatečné úsilí.
28 
Cíl 20 % se vztahuje na celý rozpočet EU pro celé období 2014–2020, nejedná se 
tedy o roční cíl. V  tabulce 1  jsou uvedeny hlavní rozpočtové oblasti, které přispí -
vají k plnění cíle 20 %. Tabulka 1Kontrolované rozpočtové oblasti ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 
a související prognózy Komise týkající se financování v oblasti klimatu
Kontrolovaná rozpočtová oblastPlánované výdaje  
2014–2020
(v mld. EUR)Plánovaný cíl 
financování v  oblasti 
klimatu  
2014–2020  
(%)Plánované 
financování v  oblasti 
klimatu  
2014–2020  
(v mld. EUR)
Okruh 1a – Výzkum (Horizont 2020) 74,9 ≥ 35,0 16,6
Okruh 1b – Fond soudržnosti 63,3 28,4 18,0
Okruh 1b – Evropský sociální fond 91,4 1,2 1,1
Okruh 1b – Evropský fond pro regionální rozvoj 200,3 18,5 37, 0
Okruh 2 – Evropský zemědělský záruční fond (přímé zemědělské 
platby)288,0 16,3 47, 0
Okruh 2 – Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova 99,5 5 7, 5 5 7, 2
Okruh 2 – Evropský námořní a rybářský fond 6,4 15,6 1,0
Okruh 2 – program LIFE 3,5 49,3 1,6
ROZPOČET EU 1 062,6 ≥ 20,0 212,5
Podíl kontrolovaných rozpočtových oblastí v  rozpočtu EU 7 7,9  % 84,5  %
Zdroj:  Odhady Evropského účetního dvora na základě programových prohlášení Komise, programových dokumentů, údajů Komise, nařízení 
a víceletého finančního rámce na období 2014–2020.
20 Připomínky 
29 
Zjistili jsme, že normotvůrci, tedy Evropský parlament a Rada, stanovili cíle 
v několika hlavních rozpočtových oblastech tím, že je zapracovali do právních 
předpisů, kterými se řídí příslušné nástroje financování (viz obrázek 4 ). Jsou 
uvedeny buď v preambuli právních textů, nebo jsou coby právně závazné cíle 
východiskem pro plánované cíle uvedené v  tabulce 1 , přičemž v tomto případě 
představují povinný minimální limit. Obrázek 4Cíle obsažené v nařízeních, které podporují zohledňování problematiky klimatu
1  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro 
výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).
2  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).
3  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu 
(LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 185).
4  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních 
ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 289).
Zdroj:  Evropský účetní dvůr, na základě příslušných nařízení.
Horizont 2020
Evropský fond pro 
regionální rozvoj Alespoň 12 % až alespoň 20 % na podporu přechodu na nízkouhlí-
kové hospodářství ve všech odvětvích
Článek 4 nařízení (EU) č. 1301/2013 o EFRR⁴Program LIFEEvropský zemědělský fond 
pro rozvoj venkova Alespoň 30 % na opatření v oblasti klimatu a životního prostředí
Čl. 59 odst. 6 nařízení (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z EZFRV²Alespoň 35 % na opatření v oblasti klimatu
10. bod odůvodnění nařízení (EU) č. 1291/2013, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum 
a inovace (2014–2020)¹
25 % na opatření v oblasti klimatu
Čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 1293/2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu³
21 Připomínky 
30 
Podle našich zjištění bylo záměrem, aby zdroje vzniklé na základě prosazování 
cílů zapracovaných v právních předpisech výrazně přispěly k plnění cíle týkající -
ho se opatření v oblasti klimatu. Podle našich odhadů tento předpokládaný pří -
spěvek tvoří 38 % částky potřebné ke splnění celkového cíle, kterým je vynaložit 
alespoň 20 % rozpočtu EU v období 2014–2020 na opatření v oblasti klimatu.
31 
V důsledku absence specifických cílů v ostatních podstatných oblastech rozpoč -
tu EU je pro Komisi obtížnější splnit nastavený 20% cíl. Například v rozpočtové 
oblasti týkající se konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost fungují tři 
finančně významné programy22, které na rozdíl od programu Horizont 2020, který 
spadá do této rozpočtové oblasti, nemají pro financování v oblasti klimatu stano -
veny žádné cíle.
32 
Nebyl však nikdy vytvořen žádný celkový plán, který by stanovil, které nástroje fi -
nancování by mohly přispět a v jaké míře (viz bod 26 a  tabulka 1 ). Pravděpodob -
ně se ukáže, že tento způsob stanovení příspěvků k opatřením v oblasti klimatu, 
které mají poskytnout výdajové programy rozdílné povahy, není optimální.
33 
Po roce 2014 pocházejí největší příspěvky k opatřením v oblasti klimatu ze spo -
lečné zemědělské politiky a politiky soudržnosti (viz obrázek 5 ). Klíčovou úlohu 
při snaze o splnění celkového cíle hrají fondy v oblasti zemědělství a rozvoje ven -
kova, konkrétně EZZF a EZFRV. Podle prognózy Komise přispěje EZZF k financo -
vání v oblasti klimatu částkou 47 miliard EUR a EZFRV částkou 57,2 miliardy EUR. 
Podle odhadů Komise bude ze zemědělských fondů pocházet 51,9 % financování 
v oblasti klimatu plánovaného ve víceletém finančním rámci na období 2014–
2020, což je více než jejich podíl v rozpočtu EU, který činí 37,7 %.22 Evropský program 
monitorování Země (známý 
pod názvem COPERNICUS), 
Nástroj pro propojení Evropy 
a Program pro 
konkurenceschopnost 
podniků a malých a středních 
podniků. Komise očekává, že 
tyto tři programy poskytnou 
43 % financování v oblasti 
klimatu v této rozpočtové 
oblasti.
22 Připomínky 
Komisí používaná metoda sledování financování vychází 
z mezinárodních metodik, ale má stále nedostatky
34 
Některá opatření přispívají ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se 
této změně více než jiná. Bylo tedy třeba vytvořit systém umožňující určit, která 
opatření lze do plnění cíle 20 % započítat. Komise vychází z mezinárodní metodi -
ky, a to tzv. „ukazatele z Ria“ používané OECD, která přiřazuje výdajům kategorie 
podle pravidel uvedených v  tabulce 2.  Metodika EU pro sledování financování je 
systém, v jehož rámci jsou prostřednictvím stanovení tří kategorií výdajů měřeny 
příspěvky různých nástrojů financování a oblastí politik k opatřením v oblasti kli -
matu. Za účelem převedení těchto „ukazatelů z Ria“ do podoby finančních údajů 
byly na výdaje EU uplatněny klimatické koeficienty EU ve výši 0 %, 40 % a 100 %, 
a to podle pravidel specifických pro jednotlivé výdajové oblasti. Obrázek 5Financování v oblasti klimatu v období 2014–2016 podle rozpočtových oblastí EU
Zdroj:  Programová prohlášení Komise týkající se návrhů rozpočtu na roky 2014, 2015 a 2016.Jiné oblasti: 9 % Jiné ﬁnanční prostředky v oblasti
přírodních zdrojů (ENRF + LIFE): 1 %
Horizont 2020: 8 %
Politika soudržnosti (EFRR + FS): 27 %Společná zemědělská politika
(EZZF + EZFRV): 55 %
23 Připomínky 
35 
Kontrolované generální ředitelství Komise a členské státy konstatovaly, že použí -
vání těchto tří klimatických koeficientů představuje pragmatický přístup ke sledo -
vání výdajů v oblasti klimatu. Odhalili jsme však dva hlavní nedostatky systému 
sledování financování:
— Při uplatňování klimatických koeficientů EU v některých oblastech nebyla 
systematicky dodržována zásada konzervativnosti (viz body 51–59), vypraco -
vaná Světovou bankou s cílem zabránit nadhodnocování odhadů týkajících se 
financování v oblasti klimatu (viz rámeček 2 ). Tento nedostatek vedl k nad -
hodnocení výše částek přidělených na opatření v oblasti klimatu.
— V nařízení o evropských strukturálních a investičních fondech je uplatněn 
přístup, který se od kategorií OECD odchyluje; koeficient 100 % je použit 
na podporu, která významně přispívá k plnění cíle v oblasti změny klimatu, 
zatímco koeficient 40 % je ukazatel přispění v omezené míře. Přiřazením 
nejvyšší váhy příspěvkům, které jsou pouze „významné“, nikoli pouze těm, 
pro něž je oblast změny klimatu primárním cílem, se zvyšuje počet případů, 
v nichž lze nejvyšší koeficient uplatnit. Hrozí tak, že odhady částek souvisejí -
cích s oblastí klimatu budou nadhodnoceny.Tabulka 2Klimatické koeficienty kategorií OECD a EU
OECD EU
Použitelná 
kategorieKategorie činnosti Klimatické koeficienty EUPříklad:  
kritéria používaná v  evropských strukturál -
ních a  investičních fondech
2Výdaje na činnosti, jejichž hlavním  
(primárním) cílem je oblast klimatu.100 %Podpora významně  přispívá k plnění cílů v oblasti 
změny klimatu.
1Výdaje na činnosti, pro něž je oblast klimatu  
významným, nikoli však hlavním  cílem.40 %Podpora přispívá k plnění cílů v oblasti změny 
klimatu v omezené míře.
0Výdaje, které nejsou zaměřené na cíle 
v oblasti klimatu.0 %Podpora k plnění těchto cílů nepřispívá nebo je 
příspěvek nevýznamný.
Zdroj:  Handbook on the OECD-DAC Climate Markers  (Příručka týkající se ukazatelů v oblasti klimatu Výboru pro rozvojovou pomoc / OECD), http://
www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf ; článek 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných 
ustanoveních o evropských strukturálních a investičních fondech (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).
24 Připomínky 
36 
Zjistili jsme rovněž nedostatky v ujednáních o podávání zpráv. Na rozdíl od jiných 
mezinárodních systémů (viz rámeček 2 ) systém EU pro sledování financování ne -
poskytuje žádné informace ohledně toho, jak vysoké jsou výdaje na zmírňování 
změny klimatu a přizpůsobování se této změně23.23 Podle Komise tvoří jedinou 
výjimku sledování financování 
v oblasti klimatu uplatňované 
na vnější nástroje, o kterém 
podává Generální ředitelství 
pro mezinárodní spolupráci 
a rozvoj zprávy Organizaci pro 
hospodářskou spolupráci 
a rozvoj. Informace o auditu 
této oblasti jsou uvedeny ve 
zvláštní zprávě Evropského 
účetního dvora č. 17/2013 
s názvem „Financování 
opatření v oblasti klimatu 
Evropskou unií v kontextu 
vnější pomoci“ ( http://eca.
europa.eu ).Rámeček 2Zásady vypracované mezinárodními aktéry pro účely sledování financování 
v oblasti klimatu
„Společné zásady pro sledování finančních prostředků určených na zmírňování změny klimatu“, vypracované 
společnou skupinou pro financování v oblasti klimatu tvořenou mezinárodními rozvojovými bankami24 a Me -
zinárodním klubem pro financování rozvoje, zahrnují zásadu konzervativnosti,  která stanoví, že „v případě 
nedostupnosti údajů je třeba jakoukoli nejasnost řešit na základě zásady konzervativnosti, podle níž je upřed -
nostňováno vykazování podhodnocených, spíše než nadhodnocených údajů o financování opatření v oblasti 
klimatu“.
Evropská investiční banka  začlenila tuto zásadu mezi své obecné zásady pro vedení záznamů o úvěrech, 
které poskytuje na opatření v oblasti klimatu:
„Důvěryhodnost : systém vedení záznamů musí zachovávat důvěryhodnost podávání zpráv banky o opatře -
ních v oblasti klimatu, a v případě pochybností nebo nejistoty ohledně dopadů opatření na oblast klimatu se 
proto předpokládá, že budou daná opatření vyloučena.“
Mezi další obecné zásady EIB patří, že by měly být vedeny záznamy pokud možno pouze o těch částech 
projektů a programů, které mají význam z hlediska klimatu , a že záznamy o opatřeních pro zmírňování  
změny klimatu a pro přizpůsobování  se této změně by měly být vedeny odděleně.
24 Africká rozvojová banka, Asijská rozvojová banka, Evropská banka pro obnovu a rozvoj, Evropská investiční banka, Meziamerická rozvojová 
banka a Mezinárodní finanční korporace, která je členem Skupiny Světové banky.
Zdroj:  Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking  (Společné zásady pro sledování finančních prostředků určených na zmírňování 
změny klimatu), 31. března 2015. EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient economy  (Strategie 
EIB v oblasti klimatu – Mobilizace finančních prostředků pro přechod k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změně klimatu), Evrop -
ská investiční banka, 22. září 2015.
25 Připomínky 
25 COM(2014) 903 final ze dne 
26. listopadu 2014 s názvem 
„Investiční plán pro Evropu“, 
s. 7, 10 a 11.
26 Odhad Komise ke konci roku 
2015, viz zvláštní zpráva 
č. 19/2016 s názvem „Plnění 
rozpočtu EU prostřednictvím 
finančních nástrojů – 
ponaučení z programového 
období 2007–2013“, bod 21 
(http://eca.europa.eu ).
27 Účelem tohoto finančního 
nástroje, který byl vytvořen 
Evropskou investiční bankou 
a Komisí a je součástí 
programu LIFE, je využívat 
veřejné prostředky 
k mobilizaci soukromých 
investic do činností týkajících 
se přírodního kapitálu.
28 Očekává se, že nástroj 
financování přírodního 
kapitálu poskytne v letech 
2015 až 2017 finanční 
prostředky ve výši 100 až 
125 milionů EUR.
29 SWD(2016) 299 ze dne 
14. září 2016, který doplňuje 
přezkum víceletého 
finančního rámce v polovině 
období COM(2016) 603 final.37 
V roce 2014 Komise navrhla, aby byly výdaje vynakládané prostřednictvím 
finančních nástrojů v rámci evropských strukturálních a investičních fondů na 
programové období 2014–2020 přinejmenším zdvojnásobeny25. Na finanční 
nástroje z těchto fondů bude vyčleněno přibližně 21 miliard EUR26. Účelem těchto 
finančních nástrojů je, aby bylo zajištěno jejich opakované využívání a aby měly 
multiplikační účinek generující další investice. Do procesu sledování financování 
v oblasti klimatu je například zahrnut příspěvek EU z roku 2016 ve výši 10 milio -
nů EUR na nástroj financování přírodního kapitálu27. Skutečný příspěvek daného 
nástroje by mohl být desetinásobně vyšší28. Sledování pokroku při plnění 20% 
cíle v základním rozpočtu EU neodráží plné finanční dopady výdajů EU na klima -
tická opatření.
38 
Zároveň jsme zjistili potenciální nadhodnocení odhadu příspěvku z nástroje 
financování přírodního kapitálu k opatřením v oblasti klimatu. To je způsobeno 
tím, že uvedený nástroj investuje rovněž do oblastí, v nichž nejsou výdaje týkající 
se klimatu hlavním, ani významným cílem.
Celkově bylo v plnění cíle dosaženo pokroku, ale vykazované 
údaje nejsou zcela spolehlivé a dostatečně zaměřené na 
výsledky
39 
Systém používaný pro účely sledování pokroku v plnění cíle ve výši 20 % je 
začleněn do ročního rozpočtového procesu Komise. Každé generální ředitelství 
stanoví, jak podrobně je třeba sledování provádět, a vykazuje souhrnné výsledky 
Generálnímu ředitelství pro rozpočet. Generální ředitelství pro rozpočet i Gene -
rální ředitelství pro oblast klimatu sledují pokrok na roční bázi.
40 
Průměrná úroveň příspěvků na oblast klimatu mezi léty 2014 a 2016 byla 17,6 %. 
Z pracovních dokumentů Komise, které doplňují přezkum víceletého finančního 
rámce v polovině období29, vyplývá, že v těchto letech bylo dosaženo pokroku 
(viz obrázek 6 ), neboť celkový příspěvek z rozpočtu EU na financování v oblasti 
klimatu podle odhadů Komise činil 13,6 % v roce 2014, 17,3 % v roce 2015 a 20,9 % 
v roce 2016. Pro rok 2017 Komise na základě svého návrhu rozpočtu odhaduje 
financování opatření v oblasti klimatu ve výši 19,3 %.
26 Připomínky 
41 
Komise ve výroční zprávě o činnosti za rok 2015 uznala, že není schopna s jistotou 
posoudit, zda se jí celkově daří plnit cíl 20 % stanovený pro období víceletého 
finančního rámce na roky 2014–202030. Komise posoudila pokrok při plnění 20% 
cíle v přezkumu víceletého finančního rámce v polovině období, zveřejněného 
14. září 2016. Podle jejích odhadů bude 18,9 % rozpočtu EU vynaloženo na opat -
ření v oblasti klimatu. Zjistili jsme, že údaje za roky 2014 a 2015 byly do značné 
míry založeny na odhadech. Zejména tomu tak bylo v případě evropských struk -
turálních a investičních fondů.30 Viz výroční zpráva o činnosti 
Generálního ředitelství pro 
oblast klimatu za rok 2015, s. 7.Obrázek 6Přehled plánovaných výdajů souvisejících s oblastí klimatu v období 2014 až 2016
Podíl ﬁnancování v oblasti klimatu v rozpočtu EU
0510152025
17,6 %20,9 %
17,3 %
13,6 %Cíl 20 %
Průměr
2014–20162016 2015 2014
Zdroj:  údaje Komise, přezkum víceletého finančního rámce na období 2014–2020 v polovině období, SWD(2016) 299 final.
27 Připomínky 
42 
Bylo to nevyhnutelné, neboť výdajové nástroje na nové programové období byly 
teprve nově vytvořeny, a některé informace tak nebyly v dané době k dispozici, 
nicméně v důsledku těchto omezení bylo obtížné údaje poskytnuté za období 
2014–2016 (viz obrázek 6 ) meziročně srovnávat. Kromě toho schválení víceletých 
výdajových programů v roce 2015 automaticky přispělo ke zvýšení objemu finan -
cování na opatření v oblasti klimatu, neboť na základě schválení programů byly 
jejich plány související s oblastí klimatu zaneseny do systému. Vývoj z let 2014 až 
2016 proto nelze považovat za trend pro celé období.
43 
V oblasti výdajů týkajících se rybolovu nemusí členské státy svá plánovaná 
opatření týkající se klimatu vykazovat Komisi do roku 2016. Do té doby nemůže 
Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov ověřit přesnost orientační 
výše příspěvku k plnění cílů týkajících se opatření v oblasti klimatu, který uvádějí 
členské státy ve svých operačních programech.
44 
Doposud není k dispozici žádný nástroj, který by poskytoval víceletou konsoli -
dovanou aktualizaci údajů o situaci v rámci celého rozpočtu EU. Komise nedávno 
aktualizovala údaje o výdajích na klimatická opatření za celé finanční období 
v kontextu přezkumu víceletého finančního rámce v polovině období.
45 
Uplatňovaný přístup s sebou nese určité riziko, neboť se zaměřuje na zjišťování 
plánů týkajících se budoucích výdajů. Plánovaným výdajům na opatření v oblasti 
klimatu však nemusí nutně odpovídat výdaje skutečné. Tento audit sice nezkou -
mal skutečné výdaje a údaje o skutečných výdajích obecně nejsou zatím k dis -
pozici, ale přesto jsme nalezli příklady, které na výše uvedené riziko poukázaly. 
Při srovnávání skutečných výdajů na úrovni projektů s plány programu LIFE jsme 
zjistili, že zvolené projekty programu LIFE tvořily v rámci celkových finančních 
prostředků EU přidělených na program LIFE příspěvek ve výši 34 %. Nedosahova -
ly tedy výše 49,3 %, která byla předpokládána v rozpočtových dokumentech.
28 Připomínky 
31 Komise například odkazovala 
na své zkušenosti s některými 
nástroji v rámci rozpočtu 
(např. CO2MPARE) a na 
přístupy, které používá EIB, 
Světová banka a jiné 
mezinárodní finanční instituce 
a soukromí investoři (např. 
projekt Sustainable Energy 
Investments  (SEI) Metrics, 
Skupina institucionálních 
investorů v oblasti změny 
klimatu (IIGCC)).46 
Tento příklad dokládá nutnost toho, aby úřady přehodnocovaly jakékoli plánova -
né příspěvky k financování v oblasti klimatu, jakmile si jsou dostatečně jisté pova -
hou svých plánovaných výdajů, a aby se zároveň vyhnuly zbytečným administra -
tivním nákladům. Komise zatím žádný postup za tímto účelem nestanovila.
47 
Přístup Komise k plnění cíle 20 % je kromě toho zaměřen pouze na finanční úda -
je. Informace o tom, co se pomocí finančních prostředků plánuje dosáhnout nebo 
již bylo dosaženo z hlediska výsledků, jako je snížení emisí skleníkových plynů, 
jsou k dispozici pouze u částí rozpočtu. Tyto informace rovněž nelze srovnávat, 
což brání konsolidaci výsledků dosažených v jiných oblastech.
48 
V rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj nejsou členské státy povinny 
společný ukazatel výstupů týkající se snížení emisí skleníkových plynů uplatňo -
vat mimo investice v oblasti energetiky. Členské státy se sice mohou rozhodnout 
i pro zahrnutí jiných oblastí, avšak ukázalo se, že ne všechny členské státy, v nichž 
byl proveden audit, tak učinily. Kromě toho se pro výpočet emisí skleníkových 
plynů a jejich snížení používají různé metodiky a nástroje31. Několik orgánů 
členských států vytváří nástroje pro výpočet emisí u určitých typů projektů, jako 
je doprava příznivá pro klima, v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj. 
V důsledku výše uvedených skutečností panuje nedostatek informací o tom, v ja -
kém rozsahu opatření související s oblastí klimatu přispějí ke snížení emisí CO2, 
a je možné, že dostupné údaje nebude možno mezi jednotlivými členskými státy 
srovnávat. Zjistili jsme, že existující ukazatele se zaměřují na otázku zmírňování 
změny klimatu v odvětví energetiky, zatímco ukazatele týkající se přizpůsobení 
se změně klimatu se vyskytují zřídka.
29 Připomínky 
Existuje vážné riziko, že cíl nebude splněn
49 
Podle našich odhadů je pro dosažení celkového cíle 20 % do konce roku 2020 
nutno ve všech zbývajících letech stávajícího víceletého finančního rámce, tj. v le -
tech 2017 až 2020, míru financování v oblasti klimatu zvýšit v průměru na 22 %. 
To odpovídá odhadu vypracovanému Generálním ředitelstvím pro oblast klima -
tu32. Znamená to, že oproti období 2014–2016 bude v období 2017–2020 zapotře -
bí intenzivnější úsilí. Nicméně podle odhadů přezkumu v polovině období dosáh -
nou výdaje na opatření v oblasti klimatu za období 2014–2020 celkem 18,9 %.
50 
Provedli jsme také analýzu za účelem posouzení prognózy Komise. Vycházeli 
jsme z předpokladu, že oblasti s největším podílem na financování v oblasti 
klimatu ( tabulka 1 ) opravdu poskytnou očekávané částky těchto prostředků, 
a odhadli jsme, že úroveň financování v oblasti klimatu, které je třeba v letech 
2014–2020 dosáhnout v oblastech rozpočtu EU nezahrnutých v  tabulce 133, je 
18,2 %. To by znamenalo zdvojnásobení současného úsilí v těchto oblastech34. 
Nepodařilo se nám nalézt žádné důkazy, které by dokládaly, že Komise své úsilí 
v těchto oblastech zintenzivňuje, a popisovaly, jak by bylo tohoto znásobení úsilí 
možno dosáhnout.
51 
Kromě toho existují vážná rizika, která by mohla mít dopad na očekávaný příspě -
vek v oblastech uvedených v  tabulce 1 , jež mají poskytnout většinu plánovaného 
financování v oblasti klimatu v rámci víceletého finančního rámce na období 
2014–2020. Hlavní rizika jsou analyzována podle jednotlivých odvětví v následují -
cích třech oddílech:
— Předpoklady ohledně nejvyššího příspěvku přímých zemědělských plateb 
k plnění cíle týkajícího se opatření v oblasti klimatu jsou nedostatečně odů -
vodněny, což může vést k nadhodnocení odhadů (body 52–54).
— Uplatnění klimatických koeficientů EU vedlo k nadhodnocení odhadu pří -
spěvku v oblasti klimatu ze strany rozvoje venkova (body 55–59).
— V nezbytných případech jsme příspěvky ze strany přímých zemědělských 
plateb a opatření pro rozvoj venkova upravili, aby byly v souladu se zásadou 
konzervativnosti (viz body 54 a 58). Těmito úpravami by se financování v ob -
lasti klimatu ze strany zemědělství snížilo přibližně až o 33 miliard EUR, což 
představuje okolo 15 % celkového cíle.
— Program Horizont 2020 zaostává v plnění svého cíle ve výši 35 % a je třeba, 
aby bylo v jeho rámci toto zaostávání odstraněno (body 60–64).32 Viz graf ve výroční zprávě 
o činnosti Generálního 
ředitelství pro oblast klimatu 
za rok 2015, s. 12.
33 Jedná se zejména o výzkumné 
programy (s výjimkou 
Horizontu 2020) a výdajové 
programy v rámci 
rozpočtových okruhů 
týkajících se bezpečnosti 
a občanství a vnějších 
vztahů EU.
34 Podle našich odhadů 
vycházejících z úrovně 11,4 %, 
jejíž dosažení se očekává 
v letech 2014–2016, by 
k dosažení celkového cíle 20 % 
bylo zapotřebí dosáhnout ve 
zbývajícím období 2017–2020 
průměrnou úroveň 23,2 %.
30 Připomínky 
Předpoklady ohledně příspěvku přímých zemědělských 
plateb k plnění cíle týkajícího se opatření v oblasti klimatu 
postrádají náležité odůvodnění
52 
Přímé zemědělské platby se skládají z ekologizační složky, která představuje 30% 
podíl prostředků, a ze složky tvořené platbami netýkajícími se ekologizace, která 
představuje zbývajících 70 % prostředků. Komise odhaduje, že příspěvek pří -
mých zemědělských plateb k financování v oblasti změny klimatu bude v letech 
2016–2020 tvořit přibližně 20 % ročně35. Výše financování v oblasti klimatu se 
vypočítá sečtením ekologizační složky, která přispívá 14,0 % prostředků, a složky 
tvořené platbami netýkajícími se ekologizace, která přispívá 5,6 % prostředků (viz 
obrázek 7 ).35 Odhaduje se však, že za celé 
období let 2014–2020 
dosáhne příspěvek v průměru 
16,3 %, neboť platby za 
zemědělské postupy příznivé 
pro klima a pro životní 
prostředí, které jsou 
označovány jako „platby na 
ekologizaci“, se do výpočtu 
zahrnují teprve od roku 2016.Obrázek 7Přehled metody navržené Komisí pro výpočet výše financování v oblasti klimatu ze 
strany přímých zemědělských plateb
Příspěvek k ﬁnancování
v oblasti klimatu Podíl přímých plateb Klimatický koeﬁcient EUPříspěvek přímých plateb 
k ﬁnancování v oblasti klimatu
Ekologizace
(30 %)
Přímé platby mimo
rámec ekologizace
(70 %)Diverziﬁkace plodin
(33 %)
Plochy využívané 
v ekologickém zájmu (33 %)
Trvalé pastviny
(33 %)
20 %0 %
40 %
100 %
40 %0,00 %
3,96 %
9,90 %
5,60 %
19,46 %
8 %x
xx
xx
Zdroj: Vysvětlení metodiky pro uplatnění sledování financování v oblasti klimatu na přímé platby (Evropská komise).
31 Připomínky 
36 Jedná se o tyto tři zemědělské 
postupy: diverzifikace plodin, 
vyhrazení plochy využívané 
v ekologickém zájmu v rámci 
zemědělských ploch 
a zachování stávajících 
trvalých travních porostů.53 
Metoda a klimatické koeficienty EU uplatňované při výpočtu příspěvku ekologi -
zační složky k financování v oblasti klimatu náležitě odrážejí míru, v níž všechny 
tři zemědělské postupy36 spojené s touto platbou souvisejí s problematikou 
klimatu. Zjistili jsme však, že neexistuje dostatek vyčíslitelných prvků, které by 
opravňovaly uplatňovat u plateb netýkajících se ekologizace úroveň příspěvku 
ve výši 20 % (viz rámeček  3). Komise považuje konečný příspěvek k financování 
v oblasti klimatu ve výši 8 %, tj. 20 % x 40 %, za konzervativní odhad. Rámeček 3Nedostatečná odůvodněnost příspěvku přímých plateb netýkajících se ekologizace 
k financování v oblasti klimatu
Komise je přesvědčena, že z hlediska klimatu jsou přínosné i některé přímé zemědělské platby netýkající se 
ekologizace, a to převážně prostřednictvím norem v oblasti podmíněnosti. Komise uznala, že kvantifikovat 
tento příspěvek by bylo velice obtížné a nákladné, a rozhodla se, že za prostředky související s klimatem ozna -
čí 20 % rozpočtu určeného na přímé platby netýkající se ekologizace.
Komise uvažovala o tom, že ke zdůvodnění tohoto 20% podílu by bylo možné využít systém sankcí za poru -
šení pravidel v oblasti podmíněnosti. Zjistili jsme však, že k takovému postupu neexistují žádné jednoznačné 
důvody.
54 
Aby se zohlednil přínos, který má k financování v oblasti klimatu podmíněnost, 
Komise uvažovala o konzervativnějším přístupu, kdy by se namísto 20 % bralo 
v potaz pouze 10 % přímých plateb netýkajících se ekologizace. Při takovém 
postupu by byl příspěvek přímých zemědělských plateb k opatřením v oblasti 
klimatu nižší. Jak ukazuje obrázek 8 , příspěvek by se snížil o 9 miliard EUR, a to ze 
47,1 miliardy EUR na 38 miliard EUR. Uplatní-li se zásada konzervativnosti vypra -
covaná Světovou bankou (viz bod 35), měla Komise vzít v úvahu nižší hodnotu 
příspěvku k financování v oblasti klimatu.
32 Připomínky Obrázek 8Srovnání mezi přístupem zvoleným Komisí a konzervativnějším přístupem 
(v miliardách EUR)
Zdroj:  Údaje Komise a odhady Evropského účetního dvora vycházející z údajů Komise.
– 9 miliard EUR
38,047,1
29,09,018,1
29,0
Odhadovaný příspěvek 
přímých plateb
při uplatnění 
konzervativnějšího 
přístupuPříspěvek přímých 
platebGreening 10 % přímých
plateb bez 
ekologizace
s ukazatelem 40 %Přímé platby bez 
ekologizaceEkologizaceKonzervativnější přístup Výpočet Komise
Uplatněním jiných koeficientů pro sledování financování na 
základě mezinárodních metodik na Evropský zemědělský 
fond pro rozvoj venkova by se snížilo financování v oblasti 
klimatu o 40 %
55 
Nařízení (EU) č. 215/201437 stanoví metodiku pro sledování financování v oblasti 
klimatu v rámci každého z pěti evropských strukturálních a investičních fondů. 
V případě Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova toto sledování 
zahrnuje uplatňování klimatických koeficientů EU na priority a prioritní oblasti 
rozvoje venkova, a to bez ohledu na hlavní a dílčí opatření, která jsou k dosažení 
těchto politických cílů využívána.37 Prováděcí nařízení Komise (EU) 
č. 215/2014 ze dne 
7. března 2014, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1303/2013 o společných 
ustanoveních o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
Evropském sociálním fondu, 
Fondu soudržnosti, 
Evropském zemědělském 
fondu pro rozvoj venkova 
a Evropském námořním 
a rybářském fondu, 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti a Evropském 
námořním a rybářském fondu, 
pokud jde o metodiky 
podpory opatření v souvislosti 
se změnou klimatu, určování 
milníků a cílů ve 
výkonnostním rámci 
a nomenklaturu kategorií 
zásahů pro evropské 
strukturální a investiční fondy 
(Úř. věst. L 69, 8.3.2014, s. 65).
33 Připomínky 
56 
Komise dospěla k názoru, že metodika OECD využívající tzv. „ukazatele z Ria“ je 
v oblasti EZFRV nevhodná, neboť daná opatření mají vícečetné a systematické 
vedlejší přínosy environmentální, ekonomické či sociální povahy. Na základě 
přístupu Komise je právem přidělován klimatický koeficient ve výši 100 % prioritě 
Unie č. 5 s názvem „Podpora účinného využívání zdrojů a podpora přechodu na 
nízkouhlíkové hospodářství v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví, 
které je odolné vůči změně klimatu“, která souvisí s oblastí klimatu. Komise však 
tentýž klimatický koeficient ve výši 100 % uplatnila na všechny prioritní oblasti, 
které jsou zahrnuty pod prioritu Unie č. 4 s názvem „Obnova, zachování a zlepše -
ní ekosystémů souvisejících se zemědělstvím a lesnictvím“, která se týká životní -
ho prostředí, a to i přes rozdílné zaměření obou těchto priorit. Komise rozhodla, 
že vzhledem k charakteristickým rysům opatření v oblasti rozvoje venkova je 
koeficient ve výši 40 % příliš nízký. Přístup Komise vedl k tomu, že klimatický koe -
ficient ve výši 40 % byl uplatněn pouze na 10 % plánovaného objemu financování 
v oblasti klimatu v rámci EZFRV; zbývajících 90 % plánovaného financování v této 
oblasti je váženo koeficientem ve výši 100 %.
57 
Zjistili jsme, že v rámci EZFRV je na rozdíl od ostatních evropských strukturálních 
a investičních fondů zapotřebí používat pro jednotlivá opatření různé klimatické 
koeficienty EU. Přístup uplatňovaný v případě EZFRV dostatečně nerozlišuje mezi 
příspěvky různých činností k financování v oblasti klimatu, což vede k tomu, že 
jsou odhady příspěvků k opatřením v oblasti klimatu nadhodnoceny. Například 
platby na „oblasti s přírodními omezeními“, jejichž cílem je zabránit opouštění 
zemědělské půdy, byly váženy koeficientem ve výši 100 %. Tyto činnosti sice mo -
hou v závislosti na způsobu, jakým je zemědělská půda ve skutečnosti využívána, 
změnu klimatu zmírňovat, není to však zaručeno a tyto činnosti nelze srovnávat 
s činnostmi, jako je lesnictví, na něž se rovněž uplatňuje koeficient ve výši 100 % 
(viz rámeček 4 ).Rámeček 4Ilustrace rozdílu v odůvodnění mezi různými opatřeními
Platby na „ oblasti s přírodními omezeními “ kompenzují zemědělcům nevýhody vyplývající z přírodních či 
jiných omezení. Jejich konečným cílem je zabránit opouštění zemědělské půdy. Zjistili jsme, že tyto platby by 
sice mohly pomoci zabránit změně klimatu, není to však jejich prvořadým cílem, a bylo by proto obezřetnější 
uplatňovat klimatický koeficient ve výši 40 %. Touto korekcí samotnou by se příspěvek EZFRV k financování 
opatření v oblasti klimatu za období 2014–2020 snížil o 16 %, tj. o 9,2 miliardy EUR.
Důležitou úlohu při plnění některých z hlavních ekologických cílů politiky EU v oblasti rozvoje venkova hrají 
lesnické činnosti , jako například zalesňování. Zalesňování a zakládání lesů reagují na potřebu zlepšovat 
ekosystémy a ukládání uhlíku a zajistit přechod na nízkouhlíkové hospodářství. Zalesňování rovněž pomáhá 
zabraňovat přírodním katastrofám a požárům a přispívá k přizpůsobování se změně klimatu. Zjistili jsme, že 
tyto důvody opravňují k uplatňování klimatického koeficientu ve výši 100 %.
34 Připomínky 
58 
Při posuzování programů členských států v oblasti rozvoje venkova jsme zjisti -
li, že přístup Komise vedl k tomu, že za opatření v oblasti klimatu je označován 
větší objem výdajů, než by tomu bylo v případě, kdyby byla jednotlivá opatření 
posuzována samostatně a klasifikována v souladu s mezinárodními standardy. Na 
základě tohoto zjištění jsme klimatické koeficienty přezkoumali ( příloha ) a pro 
celou EU jsme odhadli revidovanou výši financování v oblasti klimatu z EZFRV na 
období let 2014–2020. Podle našich odhadů by se částky z EZFRV určené na opat -
ření v oblasti klimatu měly snížit o 42 %, tj. o 23,9 miliardy EUR (viz obrázek 9 ).Obrázek 9Rozdíl v částkách z EZFRV určených na opatření v oblasti klimatu (v miliardách EUR)
Zdroj:  Odhady vypracované Evropským účetním dvorem na základě údajů získaných z databáze SFC2014 prostřednictvím softwaru Infoview ke 
dni 30. května 2016 – Plánované výdaje z EZFRV podle prioritních oblastí a opatření stanovených ve schválených programech rozvoje venkova.33,357,2
23,9
Odhad Evropského 
účetního dvoraNařízení (EU)
č. 2015/2014– 42 %
35 Připomínky 
59 
V rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti (FS) 
čelila Komise při klasifikaci výdajů obdobným problémům, podařilo se jí však 
uplatnit detailnější přístup. S osvědčenými postupy jsme se setkali rovněž v rámci 
stejné rozpočtové oblasti, do níž spadá i rozvoj venkova: postupy sledování fi -
nancování v rámci programu LIFE jsou konzervativnější než postupy uplatňované 
v rámci EZFRV. Pro podprogramy (podobné prioritám v oblasti rozvoje venkova 
č. 4 a 5) programu LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu se používají odlišné 
koeficienty pro sledování financování (viz rámeček 5 ).Rámeček 5Metody sledování financování uplatňované v programu LIFE
V programu LIFE jsou výdajové položky v souladu s metodikou OECD zařazeny do jedné ze tří kategorií: 
primárně související s oblastí klimatu (100 %), významně související s oblastí klimatu (40 %) a nesouvisející 
s oblastí klimatu (0 %).
Většina částek, které mají být podle plánů vynaloženy v rámci podprogramu pro životní prostředí, se sleduje 
pomocí koeficientu ve výši 40 %38, přičemž v rámci podprogramu pro oblast klimatu se příslušné částky sledují 
pomocí koeficientu ve výši 100 %39.
Program LIFE je jednoznačným příkladem programu, v jehož rámci nejsou environmentální výdaje (s maxi -
mální hodnotou koeficientu ve výši 40 %) na rozdíl od praxe uplatňované v oblasti rozvoje venkova v plné 
míře vztaženy k problematice klimatu. V důsledku toho není financování v oblasti klimatu vždy možné mezi 
jednotlivými oblastmi srovnávat.
38 Typickým příkladem projektu v rámci podprogramu pro životní prostředí by bylo budování čističek odpadních vod s cílem minimalizovat 
znečištění vodních toků. Hlavní cíl je environmentální, tj. snížení znečištění, ale takový projekt by se mohl částečně týkat i městských 
kanalizačních sítí, a prostřednictvím zvládání povodní tak přispět k přizpůsobování se změně klimatu.
39 Typickým příkladem projektu v rámci podprogramu pro oblast klimatu by byla renovace stávajícího fondu budov s cílem dosáhnout úspory 
energie a snížit emise skleníkových plynů.
36 Připomínky 
Vzhledem k zaostávajícímu příspěvku ze strany financování 
výzkumu je zapotřebí přijmout rychlá opatření
60 
Výsledky sledování financování v oblasti klimatu vynakládané v programu Ho -
rizont 2020 za rok 2014 ukazují, že z rozpočtu bylo na opatření v oblasti klimatu 
věnováno 24 % prostředků40. Tato hodnota je výrazně nižší než cíl 35 % (viz 
obrázek 4 ). Právními předpisy stanovený požadavek41, aby víceletý pracovní pro -
gram zahrnoval údaj o výši výdajů souvisejících s oblastí klimatu, nebyl v letech 
2014–2015 ani v letech 2016–2017 dodržen. Pro jednotlivé pracovní programy 
proto nebyl stanoven žádný kvantifikovaný cíl, který by určoval jejich příspěvek 
k plnění cíle vynaložit na opatření v oblasti klimatu alespoň 35 % celkového roz -
počtu programu Horizont 2020.
61 
V programu Horizont 2020 se stanoví a rozlišují poměrné výše rozpočtových pro -
středků na programovatelná opatření a na opatření realizovaná „zdola nahoru“42. 
U programovatelných opatření lze objem výdajů souvisejících s oblastí klimatu 
odhadnout tak, že se klimatické koeficienty EU uplatní na příslušné kategorie vý -
dajů. Komise se však domnívá, že výsledky z oblastí, v nichž jsou opatření realizo -
vána „zdola nahoru“, jsou ze své podstaty nepředvídatelné43. V roce 2014 výdaje 
na opatření realizovaná „zdola nahoru“ představovaly 35 % celkového rozpočtu 
programu Horizont 2020, přičemž za opatření související s oblastí klimatu bylo 
považováno 8,5 % z nich.
62 
Využili jsme předpokládaný příspěvek k financování v oblasti klimatu ze strany 
programovatelných opatření za roky 2014 až 2017 a vypočítali jsme44, že k tomu, 
aby bylo dosaženo cíle 35 % pro celý víceletý finanční rámec na období 2014–
2020, by průměrný podíl výdajů v rámci programu Horizont 2020 souvisejících 
s oblastí klimatu musel mezi lety 2018 a 2020 dosáhnout výše 47 %. Tato hodnota 
představuje ve srovnání s již dosaženým podílem ve výši 24 % výrazný nárůst. 
Obrázek 10  znázorňuje příklad trajektorie, po níž se výše prostředků přidělených 
na oblast klimatu v rámci programu Horizont 2020 bude muset pohybovat, má-li 
být dosaženo cíle 35 %.40 Komise má za to, že údaje 
o výdajích souvisejících 
s oblastí klimatu dosud 
vzhledem ke skutečnosti, že se 
zprávy Evropského 
investičního fondu podávají 
jednou za dva roky, 
nezohledňují některé 
z finančních nástrojů, které 
jsou sledovány na úrovni 
projektů, tj. „zdola nahoru“ 
(nástroje InnovFin SMEG 
a InnovFin SME VC).
41 Rozhodnutí Rady 2013/743/EU 
ze dne 3. prosince 2013 
o zavedení zvláštního 
programu, kterým se provádí 
Horizont 2020 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 965), stanoví, že 
víceleté pracovní programy 
pro provádění Horizontu 2020 
musí ve vhodných případech 
obsahovat údaj o výši výdajů 
souvisejících s oblastí klimatu.
42 Programovatelná opatření 
mají jasný tematický cíl, který 
je v souladu s jedním z témat 
vymezených v pracovním 
programu Komise. U opatření 
realizovaných „zdola nahoru“ 
nejsou tematické cíle předem 
stanoveny a mohou se lišit 
v závislosti na jednotlivých 
projektech.
43 To, jaký podíl opatření 
realizovaných „zdola nahoru“ 
lze považovat za opatření 
související s klimatem, závisí 
na návrzích předkládaných 
výzkumnými pracovníky, které 
jsou hodnoceny z hlediska 
jejich vědecké excelence.
44 Zdrojem těchto údajů je návrh 
rozpočtu na rok 2017, okruh 
1a: Konkurenceschopnost pro 
růst a zaměstnanost, oddíl 
3.2.2 – Příspěvek 
k zohledňování opatření 
v oblasti klimatu. Výpočet 
vychází ze skutečnosti, že 
v období 2015–2017 (stejně 
jako v roce 2014) 
představovala opatření 
realizovaná „zdola nahoru“ 
35 % celkového rozpočtu a že 
v uvedeném období (stejně 
jako v roce 2014) souviselo 
s oblastí klimatu 8,5 % 
rozpočtu určeného na tato 
opatření.
37 Připomínky Obrázek 10Příklad trajektorie výše prostředků přidělených na oblast klimatu, má-li být splněn 
cíl 35 % stanovený pro program Horizont 2020 (v miliardách EUR)
63 
V listopadu 2015 vypracovala Komise akční plán45 s cílem napravit nedostatečné 
tempo pokroku, jehož je v rámci programu Horizont 2020 dosahováno při plnění 
v něm stanoveného cíle 35 %. Provedli jsme analýzu toho, zda tento akční plán 
obsahuje ustanovení dostatečná k tomu, aby bylo zajištěno nezbytné odstranění 
zaostávání v oblasti výzkumu. V akčním plánu se zavádějí určitá opatření počína -
je pracovním programem 2016–2017 a uznává se v něm, že v rámci pracovního 
programu na období 2018–2020 bude zapotřebí zintenzivnit úsilí. Komise má na -
příklad v úmyslu zavést povinné kontroly týkající se klimatu, kterým má být celý 
pracovní program před svým schválením podroben. Aspekty týkající se klimatu 
mají kromě toho být zahrnuty do standardních formulářů pro návrhy projektů 
a do kritérií pro udělování grantů. Dalším ze způsobů, které jsou v akčním plánu 
doporučeny k tomu, aby se napomohlo ke splnění obecného cíle 35 %, je přidě -
lovat dostatečné prostředky na opatření, která významně přispívají k plnění cílů 
v oblasti změny klimatu.
02468101214
22 %53 %
47 %53 %
47 %53 %
47 %
23 %77 % 75 %
25 % 25 %75 %78 %9,59,013,2
12,2
11,0
10,09,4
Odhady2017 2014 2020 2019 2015 2016 2018Opatření 
nesouvisející s klimatem
Opatření
v oblastiklimatu
Zdroj:  Údaje Komise na období 2014–2017 (návrh rozpočtu na rok 2017) a odhady Evropského účetního dvora týkající se opatření v oblasti klima -
tu na období 2018–2020.
45 Strategická skupina 
generálních ředitelů pro 
výzkum a inovace dne 
12. listopadu 2015 potvrdila 
opatření obsažená v akčním 
plánu, jejichž cílem je zvýšit 
míru zohledňování opatření 
v oblasti klimatu v rámci 
programu Horizont 2020 
a navýšit výdaje týkající se 
klimatu.
38 Připomínky 
64 
Akční plán sice obsahuje užitečné návrhy, nenavrhuje však žádné kvantifikovatel -
né cíle ani modely, jak by bylo možno cíle 35 % dosáhnout. Akční plán například 
nezahrnuje související propočty ani nestanoví plán, jak by bylo relativně nízký 
podíl výdajů souvisejících s klimatem v letech 2014–2017 možno kompenzovat 
v letech 2018–2020.
Vyšší a lépe cílené financování opatření v oblasti 
klimatu v některých evropských strukturálních 
a investičních fondech, ale v ostatních převážně 
panuje dosavadní situace
65 
Cíl vynaložit 20 % rozpočtu EU na opatření v oblasti klimatu je možno v jednot -
livých politických oblastech zohlednit zvýšením výdajů na stávající programy 
související s klimatem, vytvářením nových programů nebo vypracováváním prv -
ků sloužících k většímu zacílení výdajů na cíle související s klimatem. Dokladem 
„lépe zacílených výdajů“ by byla skutečnost, že by byly v rámci fondů a programů 
stanovovány požadavky, které by byly na plnění cílů souvisejících s klimatem za -
měřeny více, než tomu bylo v období 2007–2013. Celkově vzato se nám nepodaři -
lo určit, zda a do jaké míry cíl 20 % představuje ve srovnání s obdobím 2007–2013 
nárůst ve výdajích na opatření v oblasti klimatu (viz bod 27).
66 
Přezkoumali jsme evropské strukturální a investiční fondy a přímé zemědělské 
platby, neboť tyto oblasti, které jsou předmětem sdíleného řízení, představují při -
bližně tři čtvrtiny plánovaného financování v oblasti klimatu (viz bod 19). U těch -
to prostředků jsme posuzovali, zda ve srovnání s obdobím 2007–2013 byl cíl 20 % 
přínosem k boji proti změně klimatu prostřednictvím:
— rozsáhlejšího přidělování prostředků EU na opatření v oblasti klimatu – 
tj. kvantitativního zlepšení – nebo
— lépe zacíleného financování EU určeného na opatření v oblasti klimatu – 
tj. kvalitativního zlepšení.
39 Připomínky 
46 Zvolený příklad projektu má 
ilustrovat vynakládání 
prostředků ERFF a FS na 
opatření v oblasti klimatu. 
Neprovedli jsme audit 
výkonnosti ani nákladové 
efektivity tohoto projektu. Viz 
zvláštní zpráva č. 21/2012 
s názvem „Nákladová 
efektivita investic do 
energetické účinnosti v rámci 
politiky soudržnosti“, která se 
zabývá otázkami nákladové 
efektivity týkajícími se energie 
z obnovitelných zdrojů ( http://
eca.europa.eu ).67 
Jelikož vynakládání prostředků na období 2014–2020 bylo teprve nedávno za -
hájeno, analyzovali jsme kvantitativní a kvalitativní zlepšení tím, že jsme auditu 
podrobili koncepci opatření ve výdajových programech a plánované výdaje, 
a nikoli skutečné výdaje na úrovni projektů. Příklady uvedené v tomto oddíle 
tudíž v prvé řadě slouží jako případové studie pro ilustraci námi zaznamenaných 
silných a slabých stránek a osvědčených postupů.
Vyšší částky přidělené na oblast klimatu v rámci EFRR a FS 
dokazují, že lepšího zacílení na oblast klimatu lze dosáhnout
68 
Posuzovali jsme, zda zahrnutí opatření v oblasti klimatu do operačních progra -
mů EFRR a FS na období 2014–2020 vedlo ve srovnání s obdobím 2007–2013 
k tomu, že byl na investice v oblasti klimatu přidělován větší objem prostředků. 
Jelikož výdaje na opatření v oblasti klimatu nebyly v rámci programů na období 
2007–2013 specificky monitorovány, za účelem provedení našeho posouzení 
jsme nejprve určili, které kategorie investic, označované jako oblasti zásahů, byly 
srovnatelné s kategoriemi souvisejícími s klimatem v období 2014–2020. V rámci 
druhého kroku jsme klimatické koeficienty EU na období 2014–2020 uplatnili na 
výdaje EU vynaložené v rámci relevantních kategorií investic v období 2007–2013.
Zohledňování opatření v oblasti klimatu v rámci EFRR a FS vede 
k přidělování většího objemu prostředků na tato opatření…
69 
Je plánováno, že v období 2014–2020 se výdaje související s klimatem v rámci 
všech programů EFRR a FS, včetně rámce pro Evropskou územní spolupráci, ve 
srovnání s obdobím 2007–2013 zvýší o přibližně 69 %, tj. ze 32,4 miliardy EUR na 
54,7 miliardy EUR. Z hlediska podílu výdajů souvisejících s klimatem v rámci cel -
kového objemu finančních prostředků EFRR a FS se mají tyto výdaje zvýšit z 12 % 
v období 2007–2013 na 21 % v období 2014–2020.
70 
Jak ukazuje obrázek 11 , povaha výdajů souvisejících s klimatem se v porovnání 
mezi oběma obdobími financování změnila. Zatímco v období 2007–2013 k fi -
nancování v oblasti klimatu nejvíce přispěla kategorie železniční a multimodální 
dopravy, která představovala 32 % celkových výdajů, v období 2014–2020 náleží 
největší podíl investicím do energetické účinnosti, které představují 34 % celko -
vého odhadovaného objemu prostředků na opatření v oblasti klimatu (viz příklad 
uvedený v  rámečku 646).
40 Připomínky Obrázek 11Srovnání odhadovaného příspěvku EFRR a FS k opatřením v oblasti klimatu 
v jednotlivých odvětvích a letech (v miliardách EUR)
Zdroj:  Odhady Evropského účetního dvora vycházející z údajů Komise.VFR 2014–2020Odhad Evropského účetního dvora v rámci VFR 2007–2013 Energetická účinnost (100 %)
Železniční a multimodální doprava (40 %)
Přizpůsobování se změně klimatu (100 %)
Energie z obnovitelných zdrojů (100 %)
Městská doprava  a inteligentní dopravní systémy (40 %)
Jiné (100 %)
Biologická rozmanitost, kvalita vzduchu a vodní 
hospodářství (40 %)
Přístavy a vnitrozemské vodní cesty (40 %)
Jiné (40 %)
Celkem60 50 40 30 20 10 0
6,1
10,2
0,4
4,5
3,5
0,7
4,6
1,6
0,8
32,418,4
8,4
6,4
5,9
5,8
4,4
3,3
1,1
1,0
54,7
41 Připomínky Rámeček 6Příklad investice do energetické účinnosti spolufinancované ze strany ERFF 
v Rumunsku
Je plánováno, že v  Rumunsku  budou v období 2014–2020 projekty v oblasti energetické účinnosti týkající se 
soukromých a veřejných budov47 tvořit okolo 6 % celkového spolufinancování ze strany EU ve srovnání s při -
bližně 1 % v období 2007–2013. Výdaje na tyto projekty se váží koeficientem týkajícím se opatření v oblasti 
klimatu ve výši 100 %.
Jeden z takovýchto projektů zaměřených na zvýšení energetické hospodárnosti obytných budov  byl finan -
cován ve třetím městském obvodě v Bukurešti. Spolufinancování ze strany EFRR v rámci regionálního operač -
ního programu na období 2007–2013 dosáhlo částky přibližně 162 500 EUR. Projekt byl dokončen v roce 2015. 
V důsledku zateplení bytového domu a renovace systému vytápění se roční spotřeba energie snížila z 331 
kWh/m2 na 143 kWh/m2, tj. o 57 %. Odhadované snížení emisí CO2 činí 238 tun/rok.
Bytový dům ve stavu před realizací investice  
(v blízkosti místa projektu)Probíhající práce  
(v blízkosti místa projektu)Bytový dům po realizaci investice  
(místo projektu)
47 Včetně vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a dálkového vytápění.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
42 Připomínky Tabulka 3Financování v oblasti klimatu v rámci EFRR a FS v období 2007–2013 a v období 
2014–2020
Členské státyOdhadovaný podíl financo -
vání v oblasti klimatu v ob -
dobí 2007–2013Odhadovaná výše financo -
vání v oblasti klimatu v ob -
dobí 2007–2013  
(v mld. EUR)Podíl financování v  ob-
lasti klimatu  v období 
2014–2020Výše financování v  ob-
lasti klimatu  v období 
2014–2020  
(v mld. EUR)
Německo 7, 0  % 1,20 27, 0  % 2,90
Polsko 8,0 % 5,60 15,0 % 11,60
Rumunsko 9,0 % 2,20 19,0 % 4,30
Zdroj:  Odhady Evropského účetního dvora vycházející z programových dokumentů a ze zpráv členských států.71 
Obecný trend na úrovni EU se odráží i ve všech třech členských státech, které byly 
za účelem auditu v oblasti politiky soudržnosti navštíveny. I v těchto zemích je 
plánováno, že v období 2014–2020 se výdaje na opatření v oblasti klimatu v rámci 
všech operačních programů EFRR a FS zvýší. Zaznamenali jsme však i výrazné roz -
díly mezi členskými státy, pokud jde o jejich finanční závazky týkající se opatření 
v oblasti klimatu v rámci rozpočtu EU (viz tabulka 3 ).
… a případy lepšího zacílení na problematiku klimatu skutečně 
existují
72 
Provedli jsme finanční posouzení a kromě toho jsme zkoumali i to, zda začle -
nění opatření v oblasti klimatu do operačních programů EFRR a FS na období 
2014–2020 vedlo k investičním činnostem, které jsou na opatření v oblasti klimatu 
zacíleny lépe. V některých oblastech jsme identifikovali kvalitativní zlepšení. Za -
prvé jsme zjistili, že problematika klimatu je ve větší míře zohledňována v rámci 
procesů řízení. V Německu, Polsku a Rumunsku jsme zaznamenali kvalitativní 
zlepšení ve způsobu, jak je otázka klimatu zohledňována v rámci žádostí o grant, 
včetně požadavků, aby byly popsány dopady a rizika z hlediska změny klimatu 
nebo příspěvek projektu k řešení problematiky změny klimatu. Zadruhé jsme 
zjistili případy, kdy byly prováděny změny s cílem zaměřit se na opatření v oblasti 
klimatu (viz rámeček 7 ).
43 Připomínky Rámeček 7Příklady lepšího zacílení na problematiku změny klimatu v rámci programů EFRR 
a Fondu soudržnosti podrobených auditu
V Německu  byl Spolkovým ministerstvem životního prostředí, ochrany přírody, stavebnictví a jaderné bez -
pečnosti vytvořen projekt financovaný výlučně z vnitrostátních prostředků, jehož cílem je podnítit partnery 
v oblasti životního prostředí k aktivní účasti na procesu přípravy programů v rámci EFRR a podpořit začleňová -
ní environmentálních a klimatických otázek. Projekt kromě jiného vedl k vypracování dvou manuálů týkajících 
se přípravy programů. Tyto manuály mimo jiné obsahovaly příklady osvědčených postupů pro začleňování 
opatření týkajících se klimatu do projektů v různých oblastech. Klimatické koeficienty EU byly označeny za 
první krok správným směrem a současně bylo zdůrazněno, že ekologickou udržitelnost je nutno začleňovat do 
všech opatření.
V operačním programu německé spolkové země Sasko  se ve výběrových kritériích stanoví, že budovy ve 
vlastnictví společností musí být renovovány v souladu s normami energetické hospodárnosti, které překračují 
zákonné požadavky o 10 %. Při renovacích za účelem zajištění energetické hospodárnosti je navíc financování 
zaměřeno pouze na ty části projektu, které přinášejí přidanou hodnotu z hlediska ochrany klimatu, zatímco 
v minulosti byly podporovány projekty v celém rozsahu.
Rumunsko  přiděluje vyšší bodové ohodnocení projektům zahrnutým do operačního programu pro rozsáhlou 
infrastrukturu, které poskytují vyšší úsporu energie. Zaznamenali jsme rovněž, že polské a rumunské  vnitro -
státní orgány stanovily podmínky způsobilosti, které jsou koncipovány tak, aby bylo dosaženo větších synergií 
s relevantními širšími strategiemi, jako jsou akční plány pro udržitelnou energetiku či plány týkající se udržitel -
né městské mobility.
73 
Očekává se, že v období 2014–2020 bude až 64 % výdajů souvisejících s klimatem 
v rámci operačních programů EFRR a FS pocházet z investičních kategorií, u nichž 
je uplatňován klimatický koeficient EU ve výši 100 %. Uplatnění tohoto koefici -
entu znamená, že dané výdaje významně přispívají k plnění cílů v oblasti změny 
klimatu (viz tabulka 2 ). Ve srovnání s obdobím 2007–2013, kdy většina výdajů 
souvisejících s klimatem pocházela z činností, které k řešení problematiky změny 
klimatu přispívaly pouze v omezené míře, se jedná o zvýšení (viz obrázek 12 ).
44 Připomínky 
74 
Ačkoliv se objem prostředků na opatření, která jsou pokládána za primárně za -
měřená na řešení problematiky klimatu, má v období 2014–2020 v každém ze tří 
navštívených členských států zvýšit, míra tohoto zvýšení se výrazně liší. V Pol -
sku a Rumunsku je, zejména z důvodu pokračující podpory železniční a měst -
ské hromadné dopravy48, koeficient ve výši 100 % přiřazen přibližně polovině 
objemu prostředků týkajících se klimatu v rámci všech operačních programů, 
zatímco v německých operačních programech jsou tímto koeficientem váženy 
téměř všechny výdaje související s klimatem vzhledem k jeho výraznému přínosu 
k opatřením v oblasti klimatu.
75 
Bylo však zjištěno, že v oblasti výzkumu a inovací a v oblasti malých a středních 
podniků je úloha opatření v oblasti klimatu relativně malá. U programů, které 
byly předmětem auditu v Německu a Rumunsku, jsme zjistili, že Komise během 
programových jednání nevyvinula důrazný tlak na to, aby se výrazně zvýšil počet 
opatření v oblasti klimatu realizovaných v oblasti výzkumu a vývoje a v oblasti 
rozvoje podnikání v rámci programů, ve kterých byl počet těchto opatření příliš 
nízký či nulový. Členské státy byly schopny cíle 20 % dosáhnout, aniž musely 
financování v těchto oblastech upravovat. To znamená, že nebyly plně využity 
všechny potenciální možnosti pro financování opatření v oblasti klimatu.48 Tyto projekty se považují za 
projekty související s klimatem 
ze 40 %.Obrázek 12Podíl a výše výdajů na opatření v oblasti klimatu podle klimatických koeficientů EU 
v obou obdobích
Zdroj:  Odhady Evropského účetního dvora vycházející z údajů Komise.21 miliard EUR
(64 %)12 miliard EUR
(36 %)20 miliard EUR
(36 %)35 miliard EUR
(64 %)
Koeﬁcient 40 %Koeﬁcient 100 %
33 miliard EUR55 miliard EUR VFR 2014–2020
VFR 2007–2013100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
45 Připomínky 
Potenciální příspěvek Evropského sociálního fondu 
k opatřením v oblasti klimatu – bylo by možné dosáhnout 
více
76 
Komise uznala, že se zvyšuje poptávka po zelených pracovních místech, přičemž 
se předpokládá, že do roku 2020 bude v odvětví energetické účinnosti zaměst -
náno 2 miliony osob a v odvětví energie z obnovitelných zdrojů 3 miliony osob49. 
Zásadní význam pro vytvoření zelené ekonomiky bude mít sladění nabídky 
„zelených“ pracovníků a zvýšené poptávky po nich. Nedostatek kvalifikovaných 
specialistů a pracovníků v oblasti zelených pracovních míst by měl za následek 
náklady a zpoždění50 při provádění opatření souvisejících s klimatem.
77 
Přechod na nízkouhlíkové hospodářství současně povede rovněž ke snižování 
počtu pracovních míst v odvětvích založených na fosilních palivech, a pracovníci 
z těchto odvětví tak budou nuceni osvojovat si nové dovednosti51. Ve srovnání 
s ostatními fondy politiky soudržnosti byl v rámci operačních programů ESF zře -
telně přidělen na opatření v oblasti klimatu pouze velice nízký podíl prostředků, 
a to konkrétně 1,4 % z částky 83 miliard EUR.
78 
Komise měla za to, že podíl prostředků ESF přidělených na výdaje související 
s oblastí klimatu, stanovený na základě informací od členských států získaných 
v rámci operačních programů ESF, může podhodnocovat očekávaný přínos ESF 
k opatřením v oblasti klimatu v období 2014–2020, jehož rozsah se ukáže až po 
realizaci daných programů. Skutečnost, že nebyly stanoveny žádné požadavky, 
aby byl v rámci ESF brán zřetel na opatření v oblasti klimatu, představuje promar -
něnou příležitost k tomu, aby tato oblast přispěla k přechodu na nízkouhlíkové 
hospodářství a k opatřením v oblasti klimatu obecně.
79 
V době, kdy byly operační programy na období 2014–2020 schvalovány, neexis -
toval žádný požadavek, aby členské státy poskytly Komisi jakékoli odůvodnění 
přidělování prostředků ESF na plnění cílů týkajících se opatření v oblasti klimatu. 
Programy tudíž nebyly systematicky kontrolovány z hlediska toho, zda budou 
zaměřeny na poptávku po zelených pracovních místech nebo zda budou podpo -
rovat přechod na nízkouhlíkové hospodářství.49 Viz pracovní dokument útvarů 
Komise s názvem „Využití 
potenciálu zeleného růstu pro 
oblast zaměstnanosti“ ze dne 
18. dubna 2012.
50 Zpráva Výboru pro 
environmentální audit Dolní 
sněmovny Parlamentu 
Spojeného království Green 
Jobs and Skills  (Zelená pracovní 
místa a dovednosti) závěrem 
konstatuje, že „spoléhání na 
to, že nedostatky v oblasti 
dovedností vyřeší výlučně trh, 
způsobuje zpoždění při 
ozeleňování ekonomiky.“ 
http://www.publications.
parliament.uk/pa/cm200910/
cmselect/cmenvaud/159/159i.
pdf.
51 Viz např. body 324 a 325 
zprávy OECD Aligning Policies 
for the Transition to a Low-
Carbon Economy (Zajištění 
souladu politik za účelem 
přechodu k nízkouhlíkovému 
hospodářství), http://www.
oecd.org/env/Aligning-
policies-for-the-transition-to-
a-low-carbon-economy-
CMIN2015 -11.p df .
46 Připomínky 
52 Zvláštní zpráva č. 26/2016 
s názvem „Zvýšit účinnost 
podmíněnosti a dosáhnout 
zjednodušení nadále 
představuje náročný úkol“ 
(http://www.eca.europa.eu ).
53 Pracovní dokument útvarů 
Komise ze dne 22. června 2016 
s názvem „Přezkum 
ekologizačních (ozeleňujících) 
ustanovení po prvním roce 
uplatňování“ – SWD(2016) 218 
final, viz str. 14 přílohy 2, 
část 3/6.
54 Tato částka byla stanovena na 
základě odhadu, v jehož rámci 
byly sečteny orientační údaje 
o platbách přímé podpory 
vyplacených producentům 
podle nařízení Rady (ES) 
č. 1782/2003 (Úř. věst. L 270, 
21.10.2003, s. 1) a nařízení Rady 
(ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 30, 
31.1.2009, s. 16), které jsou 
uvedeny ve zprávách 
o rozdělení přímé podpory 
zemědělcům za rozpočtové 
roky 2007 až 2013:  
http://ec.europa.eu/
agriculture/cap-funding/
beneficiaries/direct-aid/
index_en.htm .Výdaje v rámci společné zemědělské politiky nedoznaly 
výrazné změny, ačkoliv v oblasti rozvoje venkova existují 
osvědčené postupy
80 
Tento oddíl se zabývá posouzením toho, zda začlenění opatření v oblasti klimatu 
do přímých zemědělských plateb a programů rozvoje venkova, které byly před -
mětem přezkumu, vedlo k pozitivním změnám v kvantitě výdajů v oblasti klima -
tu – měřeno zvýšeným objemem finančních prostředků vyčleněných na výdaje 
v oblasti klimatu – a v jejich kvalitě – měřeno jejich lepším zacílením na operace 
související s oblastí klimatu. Přezkoumali jsme dostupné důkazní informace 
ohledně systému podmíněnosti a přímých zemědělských plateb a rovněž progra -
my rozvoje venkova na období 2014–2020 týkající se Andalusie, Polska a regionu 
Rhône-Alpes a porovnali jsme je s programy na období 2007–2013.
Zavedení platby na ekologizaci nezaručuje výraznou změnu 
příspěvku přímých plateb k řešení problematiky klimatu
81 
V nedávné zprávě52 jsme dospěli k závěru, že díky změnám společné zemědělské 
politiky na období 2014–2020 se snížilo množství pravidel podmíněnosti, a to tím, 
že byly odstraněny požadavky, které nebyly pro zemědělskou činnost dostatečně 
relevantní.
82 
Jako nový prvek společné zemědělské politiky na období 2014–2020 byla zave -
dena ekologizační složka. Zahrnuje sice požadavky, které jsou pro oblast klima -
tu relevantní (viz bod 53), do značné míry však vychází z dříve uplatňovaných 
povinností týkajících se dobrého zemědělského a environmentálního stavu, které 
se týkaly podobných zemědělských postupů, jako je ochrana trvalých travních 
porostů či zachování krajinných prvků. Podle dostupných informací je 64 % pří -
jemců přímých plateb od ekologizačních požadavků osvobozeno53. Existuje tudíž 
riziko, že přímé platby budou na opatření v oblasti klimatu přeorientovány pouze 
v omezené míře. Komise plánuje, že environmentální výsledky platby na ekologi -
zaci vyhodnotí v roce 2017 a na konci roku 2018.
83 
Očekává se, že příspěvek k přímým zemědělským platbám ve víceletém finanč -
ním rámci na období 2014–2020 dosáhne 288 miliard EUR. Uvedená částka je 
srovnatelná s částkou 276 miliard EUR přímé podpory, jež byla producentům 
vyplacena v rozpočtových letech 2007 až 201354.
47 Připomínky 
Financování v oblasti klimatu v rámci rozvoje venkova: zaměření 
na opatření v oblasti klimatu se nezvýšilo
84 
Vzhledem ke specifickým rysům oblasti rozvoje venkova nebylo možno všechny 
programy rozvoje venkova vzájemně porovnat, neboť v jednotlivých programech 
jsou programová opatření prováděna prostřednictvím odlišných typů operací. 
Na základě tří programů rozvoje venkova jsme stanovili odhad podílu financo -
vání v oblasti klimatu v období 2007–2013 a porovnali jsme jej s plány na období 
2014–2020. V žádném z těchto programů jsme nezaznamenali žádnou reálnou 
vzestupnou ani sestupnou změnu v objemu investic (viz  tabulka 4 ).Tabulka 4Financování v oblasti klimatu v období 2007–2013 a v období 2014–2020
Vyhodnocené programy 
rozvoje venkovaOdhadovaný podíl finan -
cování v  oblasti klima -
tu v období 2007–2013Odhadovaná výše finan -
cování v  oblasti klima -
tu v období 2007–2013  
(v miliardách EUR)Podíl financování v  ob-
lasti klimatu  v období 
2014–2020Výše financování v  ob-
lasti klimatu  v období 
2014–2020  
(v miliardách EUR)
Andalusie, Španělsko 66,2 % 1,38 55,0 % 1,05
Polsko (jeden program 
rozvoje venkova na celý 
tento členský stát)37, 0  % 0,50 39,4 % 0,34
Rhône-Alpes, Francie 78,0 % 0,51 75,0 % 0,80
Zdroj:  Odhady Evropského účetního dvora vycházející z údajů Komise.
48 Připomínky 
V oblasti rozvoje venkova existují osvědčené postupy, ale obecně 
převažuje dosavadní praxe
85 
Při posuzování programů z hlediska případných kvalitativních zlepšení jsme 
u hlavních prvků procesu řízení, jako jsou požadavky týkající se kritérií způso -
bilosti či výběrových kritérií, zatím neshledali žádné výrazné změny. Platilo to 
zejména v případě opatření, která jsou z finančního hlediska významná, jako 
jsou opatření zabývající se oblastmi s přírodními omezeními či ekologickým 
zemědělstvím.
86 
Koncepce některých méně významných opatření však byla upravena tak, aby tato 
opatření s oblastí klimatu souvisela ve větší míře. Podle našich odhadů souvisí 
s opatřeními, která jsou ve srovnání s obdobím 2007–2013 lépe zacílena na řešení 
problematiky klimatu, přibližně 10 % prostředků EZFRV určených na oblast kli -
matu v regionu Rhône-Alpes, 22 % v Polsku a 36 % v Andalusii. Zaznamenali jsme 
několik příkladů nově se objevujících osvědčených postupů, které přímo přispíva -
jí k boji proti změně klimatu (viz rámeček 8 ).
Příklady lepšího zaměření na problematiku změny klimatu v rámci programů 
EZFRV podrobených auditu
Koncepce některých opatření v oblasti lesnictví , s nimiž jsme se v  Polsku , regionu Rhône-Alpes  a Andalu -
sii setkali, byla zdokonalena tak, aby podporovala ukládání uhlíku nebo zvyšovala odolnost lesů vůči změně 
klimatu. Programy regionu Rhône-Alpes obsahovaly rovněž jedno opatření, které přispívá k rozvoji místně 
vyráběné energie z obnovitelných zdrojů tím, že podporuje investice malých dřevozpracujících společností do 
využívání palivového dřeva.
Zlepšení jsme zaznamenali rovněž ve způsobu, jak jsou v rámci daných tří programů koncipována agroenvi -
ronmentálně-klimatická opatření , která jsou příznivá z hlediska klimatu. Polsko začalo provádět chemickou 
analýzu obsahu organického uhlíku v půdě a uplatňovat výsadbu vedlejších plodin s cílem dosáhnout pozitiv -
ní bilance organické hmoty na zemědělských pozemcích. V Andalusii byly zavedeny nové požadavky s cílem 
řešit problém půdní eroze, která má negativní dopad na produkci oliv.Rámeček 8
49 Připomínky 
87 
Příklady osvědčených postupů jsme zaznamenali rovněž u opatření vypracova -
ných v období 2007–2013, která jsou stále ještě prováděna i v období 2014–2020 
(viz rámeček 9 ).
Příklad pokračujícího financování opatření v oblasti klimatu z regionálního 
programu regionu Rhône-Alpes ve Francii
Program na období 2014–2020 nadále podporuje investiční projekty, které přímo přispívají ke zmírňování 
změny klimatu, a to například vyvíjením metod produkce methanu pro oblast zemědělství . Cílem je usnad -
nit nabídku a využívání obnovitelných zdrojů energie. Výdaje v rámci uvedených projektů jsou oprávněně 
sledovány pomocí klimatického koeficientu ve výši 100 %.
Příkladem takového projektu, jenž využívá energii z odpadů, je projekt znázorněný na níže uvedené fotografii, 
který byl financován v roce 2012 a dokončen v roce 2015. Polovina odpadů, které jsou v zařízení zpracovávány 
jakožto vstupní surovina, je zemědělského původu, zatímco druhou polovinu tvoří zelený odpad poskytovaný 
místní společností. Výstupy zlepšují potravinovou soběstačnost daného zemědělského podniku a pokrývají 
rovněž potřeby tepla na vytápění místní školy a dalších místních prostor. Celkové náklady na toto zařízení 
pro výrobu metanu, které byly způsobilé pro podporu z EZFRV, činily 881 000 EUR. Daný projekt byl z 37,36 % 
financován prostřednictvím veřejné podpory, přičemž 105 000 EUR bylo poskytnuto v podobě grantů z EZFRV 
a 224 415 EUR v podobě vnitrostátního spolufinancování.Rámeček 9
Příklad zemědělského projektu souvisejícího s  oblastí klimatu
Zdroj:  Conseil Régional Auvergne-Rhône-Alpes  (Regionální rada regionu Auvergne-Rhône-Alpes).
50 Připomínky 
V rámci Evropského námořního a rybářského fondu se důraz 
na opatření v oblasti klimatu zvýšil pouze ve velice omezené 
míře
88 
Problematika změny klimatu nebyla v rámci Evropského rybářského fondu (ERF) 
na období 2007–2013 zohledněna, a Generální ředitelství pro námořní záležitosti 
a rybolov proto jeho příspěvek k opatřením v oblasti klimatu v uvedeném období 
nevyčíslilo. Podle našich odhadů55 činil příspěvek ERF k opatřením v oblasti 
klimatu v období 2007–2013 přibližně 1 miliardu EUR, což představovalo 26 % 
prostředků uvedeného fondu. Za období 2014–2020 se celková odhadovaná 
výše příspěvků na opatření v oblasti klimatu (viz bod43) poskytnutých v rámci 
všech operačních programů Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) 
ze strany členských států rovněž pohybuje okolo 1 miliardy EUR, což představuje 
přibližně 18 % prostředků ENRF.
89 
Jedním z hlavních důvodů této stabilní úrovně v absolutním vyjádření je sníže -
ná podpora, která je v rámci ENRF přidělována na opatření zaměřená na úpravu 
kapacity loďstva. Došlo ke snížení související podpory na výměnu nebo moderni -
zaci motorů a trvalé nebo dočasné zastavení rybolovných činností, přičemž pod -
pora na výměnu motorů se sleduje pomocí koeficientu ve výši 100 %, opatření 
týkající se trvalého zastavení se sledují pomocí koeficientu ve výši 100 % a opat -
ření týkající se dočasného zastavení se sledují pomocí koeficientu ve výši 40 %.
90 
Stávající právní rámec jsme porovnali s obdobím 2007–2013 s cílem zjistit, zda 
byly v rámci stávajícího námořního a rybářského fondu učiněny kroky směrem 
k lepšímu začleňování cílů v oblasti změny klimatu do obsahu jeho opatření. 
Toto porovnání bylo provedeno v případě opatření, která lze sledovat zpětně 
do období 2007–2013. Přímé a jasné odkazy na cíle v oblasti změny klimatu, a to 
jak jejího zmírňování, tak i přizpůsobování se této změně, se stále ještě vyskytují 
pouze vzácně, a v důsledku této skutečnosti uvedený rybářský fond rozsah svého 
příspěvku k opatřením v oblasti klimatu nerozšířil (viz rámeček 10 ).55 Náš odhad vycházel 
především z metodiky, kterou 
GŘ pro námořní záležitosti 
a rybolov použilo 
v rozpočtových dokumentech 
na roky 2014 až 2016, ačkoliv 
jsme zahrnuli rovněž opatření 
pro trvalé zastavení 
rybolovných činností, na něž 
jsme uplatnili koeficient ve 
výši 100 %, a opatření pro 
dočasné zastavení 
rybolovných činností, na něž 
jsme uplatnili koeficient ve 
výši 40 %. Doplnění 
uvedených opatření je jedinou 
odchylkou od metodiky 
použité GŘ pro námořní 
záležitosti a rybolov, neboť 
odráží ve jmenovité výši 
koeficient pro opatření na 
úpravu kapacity loďstva 
stanovený v prováděcím 
nařízení Komise (EU) 
č. 1232/2014 ze dne 
18. listopadu 2014, kterým se 
mění prováděcí nařízení 
Komise (EU) č. 215/2014, aby se 
upravily odkazy na nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 508/2014, 
a kterým se opravuje 
prováděcí nařízení (EU) 
č. 215/2014 (Úř. věst. L 332, 
19.11.2014, s. 5).
51 Připomínky 
Příklady lepšího zacílení na problematiku změny klimatu v rámci Evropského 
námořního a rybářského fondu podrobeného auditu
Ve srovnání s předchozím obdobím jsme v rámci ENRF zaznamenali omezený počet zlepšení. Z celkového 
počtu 50 opatření podporovaných z ENRF byla tři již dříve existující opatření56 zdokonalena tak, aby začleňo -
vala opatření v oblasti klimatu, a byla vypracována dvě nová opatření sledující cíle v oblasti změny klimatu57. 
ENRF nyní kromě toho obsahuje samostatné opatření zaměřené na energetickou účinnost a zmírňování změny 
klimatu, ačkoliv podobné operace byly pro financování způsobilé již v minulosti. Toto opatření, které je jed -
noznačně zaměřeno na problematiku klimatu a je sledováno pomocí koeficientu ve výši 100 %, by mělo být 
využito v rámci 3 738 projektů v celé EU, z nichž by se převážná většina týkala výměny a modernizace motorů.
56 Tato opatření se zabývala „vnitrozemským rybolovem a vnitrozemskými vodními živočichy a rostlinami“, „produktivními investicemi do 
akvakultury“ a „zpracováním produktů rybolovu a akvakultury“. Byly doplněny odkazy týkající se zejména zlepšení energetické účinnosti.
57 Tato dvě nová opatření se týkala „vzájemných fondů pro případy nepříznivých klimatických jevů a ekologických katastrof“ a „pojištění populace 
akvakultury“.Rámeček 10
52
 Závěry a doporučení
91 
Orgány EU přijaly politický závazek na víceletý finanční rámec na období 2014–
2020 zohlednit problematiku klimatu v rámci všech rozpočtových výdajů EU a za -
jistit, aby se alespoň pětina rozpočtu EU vynaložila na činnosti v oblasti klimatu. 
Hlavním cílem tohoto závazku je reagovat na výzvu, jakou je změna klimatu, a na 
potřebu značných investic pro účely opatření v oblasti klimatu. Naším záměrem 
bylo zjistit, zda je pravděpodobné, že cíle investovat přinejmenším 20 % rozpočtu 
EU do opatření v oblasti klimatu bude dosaženo a že uplatňovaný přístup přinese 
přidanou hodnotu tím, že povede k vyššímu objemu prostředků lépe zacílených 
na opatření v oblasti klimatu.
92 
Došli jsme k závěru, že v tomto směru probíhají ambiciózní práce a že celkově 
bylo v plnění uvedeného cíle dosaženo pokroku. Existuje však vážné riziko, že cíl 
20 % nebude splněn, nebude-li v boji proti změně klimatu vyvinuto větší úsilí. 
Díky plnění uvedeného cíle je v rámci některých z evropských strukturálních 
a investičních fondů, konkrétně Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu 
soudržnosti, k dispozici vyšší objem prostředků lépe zacílených na opatření v ob -
lasti klimatu. V dalších oblastech, jako například v Evropském sociálním fondu 
a v oblastech zemědělství, rozvoje venkova a rybolovu, však většinou panuje do -
savadní situace, tj. nedošlo k výraznějšímu přesunu těchto finančních prostředků 
na opatření v oblasti klimatu.
Celkově bylo dosaženo pokroku, ale existuje vážné riziko, že 
cíl 20 % nebude splněn
93 
Cíl vynaložit „alespoň 20 %“ rozpočtu EU na opatření v oblasti klimatu je součástí 
vedoucí úlohy EU v souvislosti s opatřeními v oblasti klimatu a je výrazem jedno -
značného odhodlání bojovat proti změně klimatu. Podle údajů Komise dosahoval 
podíl financování určeného na opatření v oblasti klimatu v letech 2014 až 2016 
v průměru 17,6 % (viz body 26 a 40–41).
94 
Doposud není k dispozici žádný nástroj, který by poskytoval víceletou konso -
lidovanou aktualizaci údajů ohledně pokroku, jehož je při plnění tohoto cíle 
dosahováno v rámci celého rozpočtu EU. Komise nedávno v kontextu přezkumu 
víceletého finančního rámce v polovině období aktualizovala údaje o výdajích na 
klimatická opatření za celé finanční období 2014–2020. Celkově Komise odhaduje, 
že 18,9 % by bylo vynaloženo na oblast klimatu, což je méně než cílových 20 % 
(viz bod 44).
53 Závěry a doporučení 
95 
Nedostatky metody sledování financování, kterou Komise a členské státy pou -
žívají, se týkají podávání zpráv a komplexnosti. Uvedená metoda sledování plně 
neodráží finanční dopady výdajů EU na klimatická opatření prostřednictvím 
finančních nástrojů a podrozvahových položek, a to i přes rostoucí míru jejich vy -
užívání (body 37 a 38). Nerozlišuje mezi opatřeními ke zmírňování změny klimatu 
a k přizpůsobení se této změně, a je proto obtížné posoudit míru financování pro 
tyto odlišné přístupy k řešení problematiky změny klimatu (bod 36).
Doporučení 1 – Důkladný víceletý proces konsolidace
Komise  by měla každoročně provádět důkladný víceletý proces konsolidace s cí -
lem určit, zda se míra výdajů v oblasti klimatu vyvíjí v souladu s plánem dosáh -
nout cíle 20 %.
Cílový termín realizace: prosinec 2017.
Doporučení 2 – Komplexní rámec pro podávání zpráv
a) Komise  by měla každoročně v rámci své roční zprávy o řízení a výkonnosti 
vykazovat konsolidované informace o pokroku při plnění celkového cíle 20 % 
a uvádět ucelené informace také v každé příslušné výroční zprávě o činnos -
ti. V rámci těchto zpráv by měla informovat o pokroku při uskutečňování 
akčních plánů, pokud existují. Dále by se měly vykazovat informace o přínosu 
finančních nástrojů k opatřením v oblasti klimatu.
b) Členské státy  by měly v rámci svých výročních zpráv o provádění určených 
Komisi podávat informace o oblastech spadajících do režimu sdíleného řízení, 
v nichž existují potenciální možnosti k realizaci opatření v oblasti klimatu, 
a uvést, jak plánují uvedená opatření v těchto oblastech rozšířit.
Datum pro splnění cíle: každoročně, počínaje výročními zprávami za rok 
2016.
c) Komise  a členské státy  by měly zajistit, aby se při shromažďování údajů roz -
lišovalo mezi zmírňováním změny klimatu a přizpůsobováním se této změně.
Cílový termín realizace: vytvoření tohoto systému pro příští víceletý finanč -
ní rámec.
54 Závěry a doporučení 
96 
Podle našich odhadů je pro dosažení celkového cíle 20 % do konce roku 2020 
nutno ve všech zbývajících letech stávajícího víceletého finančního rámce, tj. v le -
tech 2017 až 2020 (viz bod 46), míru financování v oblasti klimatu zvýšit v prů -
měru na 22 %. Hlavními oblastmi, které k plnění uvedeného cíle přispívají, jsou 
zemědělství, rozvoj venkova a politika soudržnosti a dále pak výzkumný program 
Horizont 2020 (bod 33). Nikdy však nebyl vytvořen žádný celkový plán, který by 
stanovil, které nástroje financování by k plnění uvedeného cíle mohly přispět 
a v jaké míře (viz bod 26). Pravděpodobně se ukáže, že tento způsob stanovení 
příspěvků k opatřením v oblasti klimatu, které mají zajistit výdajové programy 
rozdílné povahy, není optimální.
Doporučení 3 – Posouzení potřeb v oblasti změny klimatu
Při plánování potenciálního příspěvku k opatřením v oblasti klimatu ze strany jed -
notlivých rozpočtových položek či nástrojů financování by Komise  měla zajistit, 
aby tyto plány vycházely z realistického a důkladného posouzení potřeb v oblasti 
změny klimatu a z potenciálu jednotlivých oblastí přispět k plnění celkového cíle.
Cílový termín realizace: vytvoření tohoto systému pro příští víceletý finanč -
ní rámec.
97 
Předpokládá se, že na hlavní oblasti, které byly v rámci tohoto auditu posuzo -
vány, bude připadat 84,5 % očekávaných příspěvků k plnění cíle týkajícího se 
opatření v oblasti klimatu. Některé z těchto oblastí mají stanoveny cíle související 
s klimatem – program Horizont 2020, Evropský zemědělský fond pro rozvoj ven -
kova, program LIFE a Evropský fond pro regionální rozvoj –, které zajištění jejich 
příspěvku podporují (body 28 a 29). Existují však závažná rizika, jež by mohla mít 
na očekávaný příspěvek v oblasti zemědělství, rozvoje venkova a výzkumu nega -
tivní dopad (body 49–51).
98 
Přístup Komise k plánování a měření pokroku při plnění cíle 20 % v rámci celého 
rozpočtu EU vycházel z mezinárodní metodiky. Komise a členské státy, jež byly 
předmětem auditu, uvedly, že tento přístup považují za pragmatický způsob, 
jak výdaje v oblasti klimatu sledovat. Při uplatňování klimatických koeficientů 
EU v některých oblastech však nebyla systematicky dodržována zásada konzer -
vativnosti vypracovaná s cílem zabránit tomu, aby byly prostředky na opatření 
v oblasti klimatu nadhodnocovány (bod 35).
55 Závěry a doporučení 
99 
Předpoklady týkající se příspěvku přímých zemědělských plateb k opatřením 
v oblasti klimatu nejsou dostatečně odůvodněny. V důsledku uplatnění zásady 
konzervativnosti by se příspěvky k financování v oblasti klimatu snížily o 9 mili -
ard EUR (body 53 a 54). Uplatnění klimatických koeficientů EU vedlo k tomu, že 
podíl, jímž k řešení problematiky v oblasti klimatu přispívá oblast zemědělství 
a rozvoje venkova, byl nadhodnocen. Přístup uplatňovaný v případě EZFRV dosta -
tečně nerozlišuje mezi příspěvky různých činností k řešení problematiky finan -
cování v oblasti klimatu, a v důsledku toho jsou příspěvky k opatřením v oblasti 
klimatu nadhodnoceny. Podle našich odhadů by měly být částky z EZFRV určené 
na opatření v oblasti klimatu sníženy o 23,9 miliardy EUR (bod 58).
100  
Odhadli jsme, že v jejich úhrnu by se těmito úpravami příspěvek oblasti zeměděl -
ství a rozvoje venkova k financování v oblasti klimatu snížil přibližně až o 33 mili -
ard EUR, což představuje okolo 15 % celkového cíle (body 51, 54 a 58).
Doporučení 4 – Opravit nadhodnocené odhady
Komise  a členské státy  by měly uplatnit zásadu konzervativnosti a opravit 
nadhodnocené odhady týkající se prostředků v rámci EZFRV tím, že přezkoumají 
soubor klimatických koeficientů EU.
Cílový termín realizace: do prosince 2017.
101  
Výzkumný program Horizont 2020 v plnění svého cíle 35 % zaostává a je nutno, 
aby v jeho rámci bylo toto zaostávání odstraněno. Je sice povzbudivé, že Komise 
zavedla akční plán, tento plán však dostatečně podrobně nestanoví předpokláda -
ný způsob, jak má být nezbytné odstranění zaostávání zajištěno (body 60–64).
102  
Vedle toho, že existují rizika, která mají dopad na zajištění příspěvku k řešení 
problematiky financování v oblasti klimatu v hlavních oblastech, by k dosažení 
cíle 20 % bylo zapotřebí, aby se zdvojnásobilo úsilí vyvíjené i v dalších, méně 
významných oblastech, které k plnění uvedeného cíle přispívají. Nepodařilo se 
nám nalézt žádné důkazy – jako například akční plán –, které by dokládaly, že 
Komise své úsilí v těchto oblastech zintenzivňuje, a popisovaly, jak by bylo tohoto 
zdvojnásobení úsilí možno prakticky dosáhnout (bod 47).
56 Závěry a doporučení 
Doporučení 5 – Vypracovat akční plány
Kdykoli proces každoroční konsolidace odhalí možné riziko, že očekávaných 
příspěvků ze strany určité oblasti nebude dosaženo, by Komise  měla vypracovat 
akční plán pro tuto oblast, v němž podrobně uvede, jak má podle jejího očekává -
ní být nezbytné odstranění zpoždění zajištěno.
Cílový termín realizace: do března 2017 pro vypracování akčních plánů.
103  
Přístup Komise k posuzování výše prostředků na opatření v oblasti klimatu se 
zaměřuje na zjištění plánovaných výdajů. S tímto přístupem je však neoddělitel -
ně spojeno určité riziko, neboť plánovaným výdajům nemusí nutně odpovídat 
výdaje skutečné. Posuzovat by se tudíž mělo skutečné dosažení plánovaných 
příspěvků k financování opatření v oblasti klimatu a současně by mělo zabránit 
nepřiměřeným administrativním nákladům. Komise pro to zatím nevypracovala 
postup (bod 46). Monitorování toho, jak je cíl 20 % z finančního hlediska skutečně 
plněn, by však neposkytovalo žádné informace o výsledcích, jichž bylo prostřed -
nictvím výdajů na opatření v oblasti klimatu dosaženo. Zjistili jsme, že informace 
o tom, čeho pomocí finančních prostředků dosáhnout nebo čeho již bylo dosaže -
no z hlediska výsledků, jako je snížení emisí skleníkových plynů, jsou k dispozici 
pouze u některých částí rozpočtu a tyto informace nelze vzájemně porovnávat 
(bod 47).
Doporučení 6 – Vypracovat ukazatele pro monitorování 
skutečných výdajů na opatření v oblasti klimatu 
a souvisejících výsledků
Komise  by měla:
a) ve spolupráci s  členskými státy  vyvinout v oblasti sdíleného řízení harmoni -
zovaný a přiměřený systém pro monitorování toho, jak jsou opatření v oblasti 
klimatu ve skutečnosti prováděna;
b) v souladu se svou iniciativou s názvem „Rozpočet zaměřený na výsledky“ 
stanovit ve všech oblastech, které k dosažení daného cíle přispívají, výsledko -
vé ukazatele související s klimatem, a to zejména za účelem posuzování emisí 
skleníkových plynů a jejich snížení dosažených prostřednictvím opatření 
financovaných ze strany EU;
c) usnadňovat výměnu osvědčených postupů ohledně výsledkových ukazatelů 
týkajících se klimatu mezi členskými státy.
Cílový termín realizace: do prosince 2018.
57 Závěry a doporučení 
Vyšší a lépe cílené financování opatření v oblasti klimatu 
v některých evropských strukturálních a investičních 
fondech, ale v ostatních většinou panuje dosavadní situace
104  
Ve srovnání s obdobím 2007–2013 se výdaje související s klimatem v období 
2014–2020 v rámci všech programů EFRR a FS, včetně rámce pro Evropskou 
územní spolupráci, se podle plánu mají zvýšit ze 32,4 miliardy EUR na 54,7 miliar -
dy EUR. Vedle navýšení finančních prostředků jsme zaznamenali i lepší zacílení na 
opatření v oblasti klimatu a osvědčené postupy v některých oblastech, například 
pokud jde o proces řízení programů nebo druh financovaných investic (body 69 
a 70).
105  
U programů, které byly předmětem auditu v Německu a Rumunsku, jsme však 
zjistili, že Komise během programových jednání nevyvinula důrazný tlak na to, 
aby se počet opatření v oblasti klimatu realizovaných v oblasti výzkumu a vývoje 
či v oblasti rozvoje podnikání výrazně zvýšil. To znamená, že nebyly plně využity 
všechny potenciální možnosti pro financování opatření souvisejících s klimatem 
(bod 75).
106  
Podobně by se ještě vzhledem k rostoucí poptávce po zelených pracovních 
místech v hospodářství mohl zvýšit přínos, který by k opatřením v oblasti klimatu 
mohl mít Evropský sociální fond. Zjistili jsme, že v tomto směru byl na opatření 
v oblasti klimatu v rámci operačních programů ESF přidělen z celkové částky 
83 miliard EUR velice nízký podíl prostředků ve výši 1,4 %. Komise systematicky 
nezkontrolovala, zda budou programy zaměřeny na poptávku po zelených pra -
covních místech ani zda budou podporovat přechod na nízkouhlíkové hospodář -
ství (body 76–79).
107  
I přes to, že se nově objevují některé osvědčené postupy, nedošlo v rámci poli -
tik v oblasti zemědělství, rozvoje venkova či rybolovu k žádnému významnému 
posunu směrem k opatřením v oblasti klimatu.
58 Závěry a doporučení 
108  
Zavedení platby na ekologizaci nezaručuje výraznou změnu příspěvku přímých 
plateb k řešení problematiky klimatu. Tento nový systém má sice na opatření 
v oblasti klimatu určitý dopad, avšak v praxi do značné míry vychází z již existu -
jících zemědělských postupů (body 81 a 83). V žádném ze tří programů rozvoje 
venkova, které byly předmětem auditu, jsme nezaznamenali žádnou reálnou 
vzestupnou ani sestupnou změnu v objemu investic. Pokud jde o lepší zacílení 
opatření v oblasti klimatu, v hlavních prvcích procesu řízení, jako jsou požadavky 
týkající se kritérií způsobilosti a výběrových kritérií, jsme nezjistili žádné výraz -
né změny. Koncepce některých méně významných opatření však byla upravena 
tak, aby tato opatření s oblastí klimatu souvisela ve větší míře. Zaznamenali jsme 
rovněž několik příkladů nově se objevujících osvědčených postupů, které přímo 
přispívají k boji proti změně klimatu (body 84–87).
109  
V rámci námořního a rybářského fondu se zacílení na opatření v oblasti klima -
tu zvýšilo pouze ve velice omezené míře. Přímé a jasné odkazy na cíle v oblasti 
změny klimatu, a to jak pokud jde o její zmírňování, tak i přizpůsobování se této 
změně, se stále ještě vyskytují pouze vzácně. V důsledku této skutečnosti se míra 
příspěvku námořního a rybářského fondu k opatřením v oblasti klimatu dosud 
nezvýšila (body 88–90).
Doporučení 7 – Prozkoumat všechny potenciální možnosti 
a zajistit skutečný posun směrem k opatřením v oblasti 
klimatu
Komise  by měla:
a) identifikovat oblasti, jejichž potenciál pro opatření v oblasti klimatu je nedo -
statečně využit, jako je například Evropský sociální fond, a vypracovat akční 
plány, jak příspěvek těchto oblastí k uvedeným opatřením zvýšit;
b) Komise  a členské státy  by měly opatření v oblasti klimatu více zohledňovat 
v oblasti zemědělství, rozvoje venkova a rybolovu, a to například vypracová -
ním nových nebo změnou zacílení stávajících opatření pro boj proti změně 
klimatu.
Cílový termín realizace: do prosince 2017.
59 Závěry a doporučení 
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Phil WYNN OWEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 26. října 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Klaus-Heiner LEHNE
60
 Příloha
Tabulka koeficientů používaných Evropským účetním dvorem v oblasti politiky roz -
voje venkova
Navrhovaná tabulka vycházející z auditních návštěv ve členských státech, která byla rovněž s určitými 
úpravami převzata z přípravné studie zadané Komisí, napravuje nedostatečné rozlišování výše klimatic -
kých koeficientů EU podle jednotlivých opatření.
Na základě případových studií analyzovaných ve členských státech, přezkumu odborné literatury1, analýzy inter -
ních zpráv Komise a uplatnění mezinárodních standardů2 jsme jako první krok sestavili aktualizovanou tabulku 
klimatických koeficientů, která zohledňuje opatření a jejich politické cíle reprezentované prioritními oblastmi 
(viz níže). Jako druhý krok jsme stanovili výši prostředků z EZFRV podle jednotlivých opatření a prioritních ob -
lastí. Údaje, které stanovení těchto částek umožňují, jsou k dispozici od Komise. Jediný případ, kdy bylo nutno 
učinit předpoklad, byl u unijní priority č. 43. Jako poslední krok jsme klimatické koeficienty obsažené v níže 
uvedené tabulce uplatnili na odpovídající částky z EZFRV.Příloha
1 Tabulka byla vypracována zejména na základě přípravné studie zadané Komisí Tracking system for climate expenditure in the post-2013 EU budget  
(Systém pro sledování výdajů v oblasti klimatu v rámci rozpočtu na období po roce 2013) – podrobné posouzení SZP, tabulka 5.4 (s. 25–30).
2 Ukazatele z Ria používané OECD a zásady pro sledování financování vypracované mezinárodními rozvojovými bankami, jako je Světová banka.
3 Priorita Unie č. 4 je v souladu s „pokyny ke strategickému plánování“ vypracovanými Komisí pojímána v rámci programů jako „blok“, tj. výdaje 
z EZFRV nejsou přidělovány na jednotlivé prioritní oblasti. Plánované výdaje z EZFRV v rámci této priority jsme tudíž vydělili třemi a každé ze tří 
prioritních oblastí v rámci priority Unie č. 4: prioritní oblasti 4a (obnova, zachování a posílení biologické rozmanitosti), 4b (lepší hospodaření 
s vodou, včetně nakládání s hnojivy a pesticidy) a 4c (předcházení erozi půdy a lepší hospodaření s půdou), jsme přidělili stejnou částku z EZFRV.
61 Příloha 
Navrhovaná tabulka
Priority a prioritní 
oblasti Priorita č. 2 Priorita č. 3 Priorita č. 4 Priorita č. 5 Priorita č. 6
Zvýšení životaschopnosti 
zemědělských podniků 
a konkurenceschopnosti 
všech druhů zemědělské 
činnosti ve všech 
regionech a  podpora ino -
vativních zemědělských 
technologiíPodpora organizace potra -
vinového řetězce, dobrých 
životních podmínek zvířat 
a řízení rizik v zemědělstvíObnova, zachování a zlepšení ekosystémů 
souvisejících se zemědělstvím a lesnictvímPodpora účinného 
využívání zdrojů 
a podpora přechodu 
na nízkouhlíkovou 
ekonomiku v odvětvích 
zemědělství, potra -
vinářství a lesnictví, 
která je odolná vůči 
klimatuPodpora 
sociálního 
začleňování, sni -
žování chudoby 
a hospodářského 
rozvoje ve 
venkovských 
oblastechKód opatřeníNázev opatření Pro všechny prioritní 
oblastiZlepšení 
konkurence -
schopnosti 
prvovýrobců 
jejich lepším 
začleněním do 
potravinářské -
ho řetězcePodpora 
předcházení 
rizikům v ze -
mědělských 
podnicích 
a řízení 
těchto rizikObnova, 
zachování 
a zvýšení 
biologické 
rozmani -
tostiLepší 
hospodaření 
s vodou, 
včetně 
nakládání 
s hnojivy 
a pesticidyPředcházení 
erozi půdy 
a lepší 
hospodaření 
s půdouPro všechny prioritní 
oblastiPro všechny 
prioritní oblasti
1Předávání znalostí a informační 
akce0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
2Poradenské, řídicí a pomocné 
služby pro zemědělství0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
3Režimy jakosti zemědělských 
produktů a potravin0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
4 Investice do hmotného majetku 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
5Obnova potenciálu zemědělské 
produkce poškozeného přírodními 
katastrofami a zavedení vhodných 
preventivních opatření0 % 0 % 100 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
6Rozvoj zemědělských podniků 
a podnikatelské činnosti0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
7Základní služby a obnova vesnic ve 
venkovských oblastech0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
8Investice do rozvoje lesních oblastí 
a zlepšování životaschopnosti lesů0 % 0 % 40 % 100 % 100 % 100 % 100 % 0 %
9 Zřizování seskupení producentů 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
10Agroenvironmentálně-klimatická 
opatření0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
11 Ekologické zemědělství 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
12Platby v rámci sítě Natura 2000 
a podle rámcové směrnice o vodě0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
13Platby pro oblasti s přírodními či 
jinými zvláštními omezeními0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
14 Dobré životní podmínky zvířat 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
15Lesnicko-environmentální a  kli-
matické služby a ochrana lesů0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
16 Spolupráce 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
17 Řízení rizik 0 % 0 % 40 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
18Financování doplňkových 
vnitrostátních přímých plateb 
v Chorvatsku0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %
19Iniciativa LEADER: podpora 
budování kapacit „zdola nahoru“, 
které by mohlo vést k inovativním 
přístupům k řešení výzev v oblasti 
klimatu0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
20 Technická pomoc 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %Příloha
62 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
I
Komise je plně odhodlána bojovat proti změnám klimatu. Přístup EU k přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku, 
která se pružně se přizpůsobuje změnám klimatu, je vytvářen politickými opatřeními, která také usilují o posun 
investičních vzorů. Veřejné výdaje EU a státní rozpočty členských států tento přechod doplňují a usilují o jeho 
urychlení.
Návrhem na zohledňování problematiky klimatu v rozpočtu EU1 a zvýšení souvisejících výdajů z rozpočtu na 20 % 
Komise usiluje o to, aby rozpočet EU hrál v podpoře zohledňování této problematiky roli průkopníka. Evropská rada 
a Evropský parlament přístup zohledňování podpořily2 a potvrdily, že těchto 20 % představuje odpovídající úroveň 
podpory.
II
Evropská rada jednoznačně potvrdila přístup Komise mít zohledňování problematiky klimatu v rozpočtu za hlavní 
cíl, a to na základě politického cíle, kterým je zajistit, že alespoň 20 % výdajů EU v aktuálním víceletém finančním 
rámci (MFF) bude souviset s klimatem.
Kromě zohledňování tento víceletý finanční rámec  (MFF) také předkládá zvláštní program určený k řešení opatření 
v oblasti klimatu.
IV
Komise vítá skutečnost, že Účetní dvůr uznal dosavadní náročnou práci a potřebu pokračovat v úsilí o další zlep -
šování zohledňování. Současně se Komise domnívá, že v zahrnování otázek udržení klimatu do vývoje programů 
i v rozvoji jedinečného kvantifikovaného přístupu zohledňování byl učiněn významný pokrok, což nyní poskytuje 
transparentní základnu.
Komise však poznamenává, že potenciální individuální příspěvek jednotlivých fondů se liší podle jejich základního 
poslání, a je proto tedy nevyhnutelné, že se systémy používané k plánování a sledování tohoto příspěvku budou 
fond od fondu lišit. Také reforma společné zemědělské politiky (SZP) v rámci EU vedla k významnému navýšení 
financování opatření v oblasti klimatu v porovnání s obdobím mezi lety 2007–2013. Komise se domnívá, že je zde 
patrný významný posun směrem k většímu množství opatření v oblasti klimatu.
V
Komise vyhodnotila pokrok směrem k cíli 20 % v přezkumu v polovině období víceletého finančního rámce zveřej -
něném dne 14. září 2016. Nejnovější údaje uvedené v pracovním dokumentu útvarů Komise (2016) 299 doprovázejí -
cím přezkum v polovině období víceletého finančního rámce (COM(2016) 603) ukazují, že v období 2014–2020 bude 
dosaženo výdajů souvisejících s klimatem ve výši celkem o něco více než 200 miliard EUR. To se rovná zhruba 18,9 % 
za celé finanční programové období.
Viz také odpověď Komise k bodu 28.
1 Viz COM(2011) 500 final, část I, oddíl 6.1.4 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
2 Viz Závěry Evropské rady ze dne 7. února 2013 a usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2013 o novém víceletém finančním rámci (VFR) 
(P7_TA(2013)0078).
Odpovědi Komise 63
VI
Komise bere na vědomí simulace Účetního dvora. Komise však ustanovila inovační a podrobnou metodu sledování 
postavenou na ukazatelích z Ria Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj (OECD).
Komise nicméně uznává potřebu trvalého úsilí o zvyšování významu klimatu napříč programy EU včetně programů 
zmíněných Účetním dvorem.
Metoda používaná Komisí byla připravena transparentním a koordinovaným způsobem. Přístup EU k hodnocení 
úrovní financování v oblasti ochrany klimatu v zemědělství a rozvoji venkova je důkladný. Podobně u přímých pla -
teb na ochranu životního prostředí výpočet objektivně odráží skutečnost, že tyto tři zemědělské postupy souvisejí 
s klimatem. Ani u přímých plateb, které nejsou určeny na ekologizaci, není 8% dopad těchto plateb na klima nad -
hodnocený, pokud se podíváme na výhody podmíněnosti a přímých plateb pro klima.
VII
Komise uznává, že inovační přístup ke sledování financování v oblasti klimatu a jeho provádění v rozpočtu EU by 
se mohlo dále zdokonalit včetně zvyšování granularity s ohledem na opatření na zmírňování a přizpůsobování. 
Ve světle nejasného administrativního dopadu a komplikovanosti zabránění dvojího počítání, které bere v úvahu 
často spojené společné výhody, Komise zároveň ve svém systému sledování v současné době nepředvídá další 
desagregaci.
VIII
Komise poznamenává, že některá z doporučení Účetního dvora již byla nebo budou řešena ( zejména doporučení 
1, 6b) a 6c) ), některá jsou částečně přijatelná (doporučení 2a), 3, 4, 5 a 7a)), a některá nejsou vhodná nebo provedi -
telná ( doporučení 2c), 6a) a 7b) ). Komise se celkově domnívá, že přístup zohledňování zvýšil příspěvek rozpočtu EU 
k ochraně klimatu.  
Úvod
01
Komise je plně oddána boji proti změnám klimatu. Přístup EU k přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku a ekono -
miku, která se pružně přizpůsobuje změnám klimatu, je vytvářen politickými opatřeními, která také usilují o posun 
investičních vzorů, jak znovu potvrzuje nedávný balíček opatření Komise3. Veřejné výdaje z EU a státní rozpočty 
členských států tento přechod doplňují a usilují o jeho urychlení.
02
Komise považuje přizpůsobení se nevyhnutelným změnám klimatu a zmírnění jejich dopadu za komplementární 
politické reakce a snaží se využívat obojí současně tam, kde je to vhodné.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_cs.htm
Odpovědi Komise 64
05
Přizpůsobovací opatření se snaží omezit rizika spojená se změnou klimatu na přijatelnou úroveň na základě prognóz 
změn klimatu.
07
Existuje mnoho hybatelů snižování úrovní emisí skleníkových plynů (GHG); zejména se jedná o nižší energetickou 
náročnost (méně energie spotřebované na jednotku HDP) a využití obnovitelných zdrojů. Ekonomický růst (HDP na 
hlavu) byl pozitivním hybatelem emisí (tj. nepřispíval k jejich zmírnění) v období mezi lety 2005–2013, i když jeho 
působení bylo od roku 2007/08 slabší4. V tomto kontextu není zaručeno jasné určení dopadu ekonomické krize na 
emise.
08
Komise zdůrazňuje, že cíl 20 % byl oznámen jako jeden z více prvků přístupu zohledňování v rozpočtu EU, který je 
také jedním z více prvků v přístupu EU k reakci na investiční potřeby spojené se změnou klimatu.
Přístup zohledňování v rozpočtu EU demonstruje závazek EU a její pozici v čele opatření v oblasti klimatu, stejně 
jako všech opatření EU pro boj proti změnám klimatu.
09
Komise si je vědoma, že těchto 20 % bylo oznámeno jako politický a aspirační cíl sloužící ke zvýšení významu otázek 
klimatu napříč operacemi financovanými rozpočtem EU. Tento přístup byl schválen Evropskou radou a Evropským 
parlamentem a podpořil následující prováděcí kroky. Komise zdůrazňuje, že Komise i rozpočtový orgán se v duchu 
výše uvedeného rozhodly neučinit z tohoto cíle součást právního textu.
Kromě zohledňování předkládá víceletý finanční rámec (VFR) také zvláštní program, který mimo jiné řeší opatření 
v oblasti klimatu (v rámci programu LIFE).
12
Generální ředitelství pro rozpočet koordinuje rozmístění zdrojů v rozpočtu na základě politických priorit včetně 
opatření v oblasti klimatu, shromažďuje a ve výkazu odhadů návrhu rozpočtu konsoliduje údaje k ospravedlnění 
částek navržených Komisí rozpočtovému orgánu pro roční rozpočtový proces.
4 Viz dekompoziční analýza EEA: Oddíl 2.4 z dokumentu Trends &Projections in Europe 2015 (Trendy a projekty v Evropě v roce 2015) : Zpráva EEA 
č. 4/2015.
Odpovědi Komise 65
Rámeček – Stručný kontext zohledňování  
Čtvrtý bod
Opatření EU v oblasti klimatu zahrnuje širokou řadu opatření a ambiciózní cíle, jejichž smyslem je, aby se z EU stal 
světový lídr na poli opatření v oblasti klimatu. Zohledňování problematiky klimatu napříč zásadami a programy EU 
je jedním z prvků podpory přechodu na nízkouhlíkovou společnost, která se pružně přizpůsobuje změnám klimatu.
Přístup EU k zohledňování klimatu v nástrojích EU a rozpočtu je vytvořen na čtyřech úrovních, jak je vysvětleno 
v odpovědi Komise na bod 24.
Připomínky
24
Komise se domnívá, že rozpočet EU učinil v zohledňování problematiky klimatu významný pokrok. Přístup EU 
k zohledňování problematiky klimatu v nástrojích EU a rozpočtu je vytvořen na čtyřech úrovních:
— politická rozhodnutí učiněná institucemi EU (v kontextu přijetí VFR 2014–2020) pro zohledňování opatření v ob -
lasti klimatu5 a oznámení cíle zajistit, že alespoň 20 % výdajů EU bude souviset s klimatem,
— udržení cílů v oblasti klimatu v právním rámci / pokynech (právní základ pro novou sadu výdajových programů 
a pokynů),
— provádění předpisů a pokynů týkajících se udržení klimatu (kvalita implementace),
— součást tohoto přístupu tvoří společná metoda sledování výdajů týkajících se klimatu ve všech nástrojích EU.
Uznáváme, že audit se zaměřuje zejména na finanční cíle.
Druhá odrážka
Komise nesouhlasí s rozhodnutím Účetního dvora považovat zásady dohodnuté v roce 2015 některými organiza -
cemi provádějícími mezinárodní rozvojovou pomoc za měřítko při hodnocení „vhodnosti“ inovačního a podrobného 
přístupu zohledňování EU dohodnutého na úrovni EU.
25
Komise uznává rozhodnutí Účetního dvora považovat cíl 20 % za rozpočtový cíl, ale opětovně zdůrazňuje, že tento 
cíl byl oznámen Komisí jako politický cíl podpory zohledňování problematiky klimatu v různých programech. 
Vzhledem k povaze cíle se Komise domnívá, že pouhá rozpočtová interpretace neodráží význam přístupu EU 
k zohledňování.
5 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
Odpovědi Komise 66
26
Komise zdůrazňuje, že politický cíl 20 % byl oznámen, aby napomohl zohledňování problematiky klimatu v progra -
mech EU (viz odpověď komise na bod 25). Z tohoto důvodu komise nekvantifikovala podíl potřeb investic, který by 
měl být pokryt rozpočtem EU, ale považovala odhady za navržené v rámci návrhu Komise pro MFF6.
27
Komise se domnívá, že došlo k významnému nárůstu příslušných výdajů v oblasti klimatu. Komise zároveň potvr -
zuje, že v předcházejícím MFF neexistují žádné souhrnné a porovnatelné údaje o příslušných výdajích v oblasti 
klimatu, což by bylo předpokladem pro vývoj podrobnějších cílů. Vývoj důkladného a transparentního systému 
sledování byl jedním prvkem přístupu zohledňování EU.
28
Komise vyhodnotila pokrok směrem k cíli 20 % v přezkumu v polovině období víceletého finančního rámce (VFR) 
zveřejněném 14. září 2016. Údaje uvedené v pracovním dokumentu útvarů Komise (2016) 299 doprovázejícím 
přezkum v polovině období víceletého finančního rámce (COM(2016) 603) ukazují, že po dobu let 2014–2020 bude 
dosaženo výdajů souvisejících s klimatem celkem o něco více než 200 miliard EUR. To se rovná zhruba 18,9 % za 
celé období finančního programového období. Data zveřejněná v příloze 2 pracovního dokumentu útvarů Komise 
uvádějí podrobné součty podle odhadů programů, kterých se týká cíl 20 % sledování financování v oblasti klimatu 
za celé období programu pro roky 2014–2020.
Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates
Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020Total 
2014-2020
For reference: Total EU Budget  
(Section III- Commission, Financial programming)118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757. 8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU 
Budget13.6 % 17.3 % 20.9 % 19.3 % 19.6 % 19.9 % 19.7 % 18.9 %
Souhrnná odpověď Komise k bodům 31 a 32
Komise znovu zdůrazňuje, že politický cíl 20 % byl oznámen, aby podpořil přístup zohledňování (viz také odpověď 
komise na bod 25). Komise považuje takovéto pružné nastavení cíle 20 % za přiměřené v zájmu vývoje inovativního 
přístupu zohledňování a sledování financování v oblasti klimatu. Přístupem zohledňování se EU snaží integrovat 
aspekty v oblasti klimatu napříč rozpočtem EU.
Komise potvrzuje, že spoluzákonodárci nezvážili konkrétní cíle nezbytné k propagování zohledňování problematiky 
klimatu ve všech programech. Jak je uvedeno v odpovědi Komise na bod 24, úsilí o zohledňování probíhá ve více 
procesech, a konkrétní cíle jsou jedním z nich.
Údaje zveřejněné ve víceletém finančním rámci ukazují, že mnoho programů napříč rozpočtem EU přispívá k opat -
řením v oblasti klimatu. Současně se Komise shoduje, že konkrétní cíle mohou být užitečné pro pokrok v oblasti 
zohledňování problematiky klimatu.
Příslušné výdaje v oblasti klimatu jsou sledovány napříč rozpočtem. V případě evropských investičních a strukturál -
ních fondů (ESIF) byl tento požadavek sledování nastaven spoluzákonodárci.
6 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf
Odpovědi Komise 67
34
Komise uznává, že průkopnickou metodu sledování EU dohodnutou v rámci legislativního procesu EU, která nabízí 
jedinečnou působnost a podrobnost, je možné dále zlepšit. Současně neexistují žádné mezinárodně dohodnuté 
metody pro kvantifikované sledování financování v oblasti klimatu.
35
Ukázalo se, že metoda EU, jež spočívá v přiřazení koeficientů výdajům EU, nabízí vhodnou rovnováhu mezi množ -
stvím údajů a administrativním úsilím, které musí vynaložit Komise i členské státy.
První odrážka
Komise uznává možnost určitého nadhodnocení a podhodnocení významnosti otázek klimatu v rámci určitých 
výdajů při použití současné metody a také jako přímý důsledek použití systému založeného na třech průměrných 
koeficientech „ukazatelů z Ria“. Současně Komise považuje svoji metodu za dostatečně spolehlivou a nepovažuje 
sadu zásad vyvinutých skupinou mezinárodních poradenských organizací v roce 2015 ke sledování svých operací ke 
zmírnění škod za relevantní pro hodnocení přístupu používaného Komisí. Komise podtrhuje, že pro některé z výpo -
čtů Účetního dvora použitých v této zprávě byly použity koeficienty, které se liší od koeficientů použitých Komisí.
Druhá odrážka
Komise považuje přístup sledování dohodnutý spoluzákonodárci EU za důkladný a vhodný pro příslušné účely. 
Kategorie a metody OECD jsou sice užitečné při informování o přístupu EU, nebyly však navrženy s cílem podporo -
vat zohledňování a kvantifikované sledování v rozpočtu EU a byly proto spoluzákonodárcem upraveny pro potřeby 
jednotlivých programů v příslušných legislativních základnách.
Komise poukazuje na to, že základním cílem jednotlivých programů EU je nastavit příslušný právní základ, a zohled -
ňování svou podstatou představuje provádění základního cíle v souladu se zásadami EU v oblasti klimatu, ne nahra -
zení základního cíle.
36
Systém EU pro sledování financování v oblasti klimatu také zahrnuje specifické prvky, kterými se liší od systémů 
sledování používaných mezinárodními organizacemi, a proto není porovnání se sledovacími systémy mezinárodní 
pomoci relevantní.
Komise uznává, že inovační přístup ke sledování financování v oblasti klimatu a jeho provádění v rozpočtu EU je 
možné dále zdokonalit včetně zvyšování granularity s ohledem na opatření zmírňování a přizpůsobování. Ve světle 
nejasného administrativního dopadu a komplikovanosti zabránění dvojího počítání, které bere v úvahu často spo -
jené společné výhody, Komise zároveň ve svém systému sledování v současné době nepředvídá další desagregaci.
37
Komise souhlasí, že nástroje financování jsou důležité a přispívají k opatřením týkajícím se klimatu a zahrnula pří -
spěvek rozpočtu k těmto nástrojům ve svém sledování výdajů v oblasti klimatu.
Odpovědi Komise 68
39
Komise se domnívá, že bylo ve většině ohledů dosaženo dobrého pokroku v zohledňování problematiky klimatu 
a že sledování výdajů v oblasti klimatu je důkladné a transparentní, jak je uvedeno v jejích odpovědích zejména na 
body 12 a 28. Komise uznává potřebu dalšího vývoje svého přístupu ke sledování a podávání zpráv v oblasti klimatu.
40
Viz také odpovědi Komise k bodům V a 28.
41
Jak je podrobně popsáno v odpovědi Komise na bod 28, Komise potvrzuje, že před přezkumem v polovině období 
víceletého finančního rámce nedokázala s jistotou zhodnotit, zda se daří dosáhnout cíle 20 %, protože evropským 
strukturálním a investičním fondům ještě chyběly informace o plánovaných výdajích pro období víceletého finanč -
ního rámce, a proto nebyly v té době k dispozici žádné spolehlivé údaje. Komise vyhodnotila pokrok směrem k cíli 
20 % v přezkumu v polovině období víceletého finančního rámce, kdy se ukázalo, že za období mezi lety 2014–2020 
překročí výdaje související s klimatem 200 miliard EUR. To se rovná zhruba 18,9 % za celé finanční programové 
období.
43
Plánovaná opatření v oblasti klimatu s odpovídajícími koeficienty jsou uvedena v operačních programech (OP) 
Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF). Indikativní alokace ENRF pro jednotlivá opatření je zahrnuta 
ve výročních zprávách o provádění členských států (od května 2016). Finanční tabulka v těchto zprávách a hlavní 
charakteristiky podporovaných operací, které se objeví ve výročních zprávách členských států o operacích (podle 
ENRF, čl. 97 odst. 1 písm. a)), umožní Komisi trvale sledovat úroveň výdajů i veškeré změny v indikativním příspěvku 
ke změně klimatu vyhlášené v operačním programu.
44
Nyní, kdy jsou programové postupy ukončeny, Komise dokáže konsolidovat spolehlivé údaje pro aktualizované 
odhady těchto programů s ohledem na výdaje v oblasti klimatu a aktuální stav zveřejnila v kontextu přezkumu 
v polovině období víceletého finančního rámce. Jinak by byly její výpočty založeny na nepřesných údajích 
a nesprávném výkladu, pokud by byly založeny na předběžných údajích z let 2014–2016.
45
Komise se domnívá, že je velice důležité zaměřit sledování financování v oblasti klimatu na závazky a plánované 
a přijaté výdaje, jelikož pouhé údaje o výdajích by jí pro zlepšení zohledňování neposkytly užitečné informace, pro -
tože mezi plánováním a výdaji uplyne mnoho času. Komise se také domnívá, že sledování finančních vstupů z roz -
počtu EU nemůže být dáno do významného příčinného vztahu s dosahováním cílů EU v oblasti klimatu a energií 
nebo jakýmikoli odhadovanými úrovněmi investičních potřeb.
Zavedení přístupu sledování na úrovni plánovaných výdajů bylo prvním přirozeným a zásadním krokem k lepší 
integraci otázky klimatu ve všech programech EU. Přirozené riziko rozpoznané Účetním dvorem existuje u všech roz -
počtových plánů. Komise souhlasí s Účetním dvorem, že plánované výdaje ne vedou k platbám, ale poukazuje na to, 
že průměrně 97 % všech rozpočtových závazků EU z roku 2015 je realizováno, díky čemuž se ze stávajícího systému 
sledování budoucího závazku stává účinný nástroj také pro výdaje. Komise také poukazuje na to, že metody použité 
k výpočtu 34 % a 49,3 % mají rozdílný přístup a rozsah.
Odpovědi Komise 69
46
Komise pravidelně přezkoumává údaje a zohledňuje změny v plánování v kontextu postupu vytváření ročního 
rozpočtu a jeho realizace. Komise se také zavázala v přezkumu v polovině období víceletého finančního rámce 
vyhodnotit pokrok směrem cíli 20 % v rámci přezkumu v polovině programů víceletého finančního rámce. Komise 
považuje stávající systémy sledování a podávání zpráv za vhodné a v této chvíli nepovažuje zavádění dodatečných 
požadavků na podávání zpráv za nezbytné.
47
Komise potvrzuje, že cíl 20 % se výslovně týká výdajů rozpočtu EU, a domnívá se, že by nebylo vhodné míchat do 
sledování finančního cíle nefinanční prvky.
Současně uznáváme, že by se toto spojení mezi výdaji, mobilizovanými opatřeními a výsledky mělo zlepšit. V kon -
textu různých výdajových programů a podle stupně, ve kterém se zaměřují na investování do opatření v oblasti kli -
matu, byly stanoveny výstupní a výsledkové indikátory; určité společné indikátory mohou být agregovány na úrovni 
EU. Tyto společné indikátory byly vyvinuty na základě zvládnutí politiky v rámci příslušného konkrétního programu 
(např. indikátor měření emisí skleníkových plynů ze zemědělství je zahrnut ve sledovacím a vyhodnocovacím rámci 
společné zemědělské politiky (SZP). Konkrétní výstupní indikátor EFRR snížení emisí skleníkových plynů je definován 
pro financované investice do infrastruktury).
V současné době však není technicky možné připravit konsolidované údaje, které například vypovídají o tom, jak 
činnosti financované z rozpočtu EU přispívají ke snížení emisí skleníkových plynů.
48
Společné indikátory ERDF mají společné definice, které jsou doporučeny v pokynech Komise7 a které byly před 
dokončením prodiskutovány s odborníky členského státu. I když bylo možné navrhnout metodu pro měření snížení 
emisí skleníkových plynů obnovitelnými zdroji energie a úsporami energie, nebylo dosaženo shody a neexistovalo 
více metod dostupných pro další takové výpočty v jiných oblastech. Veškeré údaje shromážděné pomocí společ -
ných nebo konkrétních indikátorů jsou dostupné k vyhodnocení a mohou případně přispět k ponaučení se při 
budoucím provádění politik.
49
Komise se domnívá, že pokrok v zohledňování problematiky klimatu byl učiněn ve všech ohledech a dosažení cíle je 
proveditelné. Komise odkazuje na nedávnou analýzu poskytnutou v přezkumu v polovině období víceletého finanč -
ního rámce zveřejněném 14. září (jak je mimo jiné uvedeno v odpovědi na bod 28) a potvrzuje svůj záměr pokračo -
vat v úsilí o zohledňování problematiky klimatu v programech EU.
7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf
Odpovědi Komise 70
50
Jak bylo ve střednědobé revizi víceletého finančního rámce oznámeno, Komise poukazuje na to, že plánuje posou -
dit pokrok s ohledem na cíl 20 % v přezkumu v polovině období jednotlivých programů, což poskytuje příležitost 
k dalšímu zohledňování problematiky klimatu ve výdajových programech EU.
51
Komise znovu zdůrazňuje, že se nedomnívá, že by metoda dohodnutá EU pro sledování financování v oblasti kli -
matu představovala riziko pro zohledňování problematiky klimatu, ale poznamenává, že simulace Účetního dvora 
používají jiné koeficienty používané pro výdaje EU na zemědělství.
První odrážka
Komise se domnívá, že metoda, kterou používá, byla připravena transparentně a koordinovaně, tato metoda byla 
sdělena Evropskému parlamentu a Evropské radě a nevede k nadhodnocení.
Viz také odpověď Komise k bodu 53.
Druhá odrážka
Podobně byly i koeficienty týkající se klimatu pro rozvoj venkova nastaveny transparentně, ve shodě s politickým 
cílem 20 %.
Třetí odrážka
Komise se domnívá, že její odhady celkového příspěvku pro oblast klimatu z obou fondů SZP jsou založeny na 
dohodnuté metodě EU, ke které budou každoročně poskytnuty veškeré podrobností v programovém prohlášení 
doprovázejícím návrh rozpočtu Komise.
Jak bylo zdůrazněno v odpovědi Komise na bod 35, Komise nepovažuje sadu zásad vyvinutých skupinou meziná -
rodních pomocných organizací v roce 2015 ke sledování svých operací ke zmírnění škod za relevantní pro hodnocení 
přístupu dohodnutého na úrovni EU. Komise zdůrazňuje, že výpočty Účetního dvora použité v této zprávě se liší od 
výpočtů dohodnutých na úrovni EU, které jsou dostatečně spolehlivé.
Čtvrtá odrážka
Program Horizont 2020 přinesl značné navýšení prostředků na výzkumu, pokud jde o sedmý rámcový program pro 
výzkum a technologický rozvoj. Odhaduje se, že část tohoto sedmého rámcového programu pro výzkum „Spolu -
práce“ přispěla na opatření v oblasti klimatu ve výši 2,4 mld. EUR (2007–2013), zatímco výše příspěvku za první dva 
roky programu Horizont 2020 (2014–2015) činí 3,2 mld. EUR.
Nicméně pro další podporu je již zaveden akční plán (viz odpověď Komise na bod 60), aby bylo dosaženo navrho -
vané úrovně výdajů (jako indikativního cíle) stanovené v nařízení o programu Horizont 2020.
Odpovědi Komise 71
53
Komise bere na vědomí, že simulace Účetního dvora používají jiné metody a obecné zásady dohodnuté některými 
mezinárodními poradenskými organizacemi, ale znovu zdůrazňuje, že bude i nadále používat přístup EU. Metoda 
použitá Komisí je důvěryhodná a byla připravena transparentně a koordinovaně. Je založena na ukazatelích z Ria 
a byla sdělena Evropskému parlamentu a Účetnímu dvoru.
Přínos podmíněnosti u opatření v oblasti klimatu může být vyhodnocen, pokud použijeme ukazatel z Ria ve výši 
40 % na podíl 20 % přímých plateb, které nejsou určeny na ekologizaci. Stejně jako u jiných výpočtů se jedná 
o zástupný indikátor založený na systému sankcí v oblasti podmíněnosti. Komise se však domnívá, že přínos přímých 
plateb, které nejsou určeny na ekologizaci, pro klima ve výši 8 % není nadhodnocený, uvážíme-li přínos podmíně -
nosti a přímých plateb pro klima.
Viz odpověď Komise k bodu 51.
Rámeček 3 – Nedostatečná odůvodněnost příspěvku přímých plateb netýkajících se 
ekologizace k financování v oblasti klimatu
Viz odpověď Komise k bodu 51.
54
Komise se domnívá, že použité prvky jsou dostatečně spolehlivé.
Viz odpověď Komise k bodu 51, první odrážka.
55
Sledování financování v oblasti klimatu z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) dodržuje 
zásadu použití ukazatele pro politické cíle tak, jak je vyjádřeno v prioritách Unie pro rozvoj venkova a v souvisejících 
prioritních oblastech. Protože členské státy mohou plánovat opatření flexibilně podle jejich očekávaného přínosu 
k těmto různým cílům, musí být sledování prováděno spíše na úrovni těchto priorit EZFRV než na úrovni měření.
Kvůli této intervenční logice a zásadám sdíleného řízení je úkolem členských států stanovit, ke které prioritě nebo 
prioritním oblastem přispívá opatření nejvíce.
Opatření 13 pod programem pro oblasti, které čelí přírodním omezením, tak bylo například programováno podle 4 
různých priorit / prioritních oblastí. Ty členské státy, které plánovaly opatření 13 na základě priority 4, ho považují za 
důležitější pro dosažení cílů této priority.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 56, 57, 58 a rámečku 4
Komise si bere na vědomí úvahy Účetního dvora o nedostatcích metody sledování pro EZFRV a simulací založených 
na různých přístupech.
Současná metoda sledování pro EZFRV usiluje o rovnováhu mezi poskytnutím přiměřeně spolehlivého odhadu 
výdajů týkajících se klimatu a minimalizací administrativní zátěže a nákladů.
Odpovědi Komise 72
Navrhovaný přístup Soudního dvora založený na použití různých koeficientů klimatu pro různá opatření/činnosti 
v rámci konkrétních prioritních oblastí a priorit Unie by zvýšil přesnost, ale také by vedl ke zvýšení administrativní 
zátěže vnitrostátních a místních orgánů.
Prioritě 4 by měl být přiřazen 100% ukazatel, protože tato priorita zahrnuje opatření, která přispívají k ochraně 
životního prostředí a posílení odolnosti ekosystémů, pokud jde o přizpůsobení se změně klimatu. Pokud vezmeme 
v úvahu rozmanitost, různorodost a komplikovanost činností v rámci priority 4 Unie (např. zemědělské prostředí 
a klimatická opatření), ztížilo by rozlišování podle opatření/činnosti členským státům sledování výdajů.
Opatření u oblastí, které čelí přírodním omezením, v EZFRV je důležité, protože zabraňuje opouštění půdy a udržuje 
environmentální a hospodářskou hodnotu obhospodařování oblastí s přírodními omezeními. Pomáhá udržet země -
dělské ekosystémy, které by byly bez podpory ztraceny, což je důležité v kontextu přizpůsobení se změnám klimatu 
a zmírnění následků (např. pastviny). Nový přístup k označování založený na dohodnutých biofyzikálních kritériích, 
která mají být nastavena během aktuálního programového období, povede k výraznějšímu zaměření na udržení 
obdělávání nejcennějších zemědělských pozemků a tedy ke zvýšení významu opatření ke zmírnění dopadu změn 
klimatu a přizpůsobení se těmto změnám.
59
Komise se domnívá, že konkrétní metody sledování stanovené v programovém prohlášení EZFRV a programu LIFE 
uvedeném v tomto odstavci byly dohodnuty v rámci metody sledování EU, která byla vyvinuta k použití během 
aktuálního programového období.
60
Program Horizont 2020 přinesl značné navýšení prostředků na výzkum, pokud jde o sedmý rámcový program 
pro výzkum a technologický rozvoj. Zatímco přímé porovnání celého programu není možné, odhaduje se, že část 
tohoto sedmého rámcového programu pro výzkum „Spolupráce“ přispěla během sedmi let programu (2007–2013) 
na opatření v oblasti klimatu ve výši 2,4 mld. EUR, přičemž poslední ověřené hodnoty za pouhé dva první roky 
(2014–2015) porovnatelných „programovatelných“ části programu Horizont 2020 činí 3,2 mld. EUR. I když jsou tedy 
aktuální hodnoty pod počáteční plánovanou úrovní, představují pozitivní signál závazku Komise.
Úvody do „hlavních“ pracovních programů na období 2014–2015 a 2016–2017 poskytly jasné informace o výdajích 
spojených s klimatem prostřednictvím příslušných odkazů na výzvy/témata tam, kde je to vhodné. Pracovní útvary 
Komise v tomto kontextu pečlivě a trvale sledují všechna témata programu Horizont 2020, pokud jde o výdaje týka -
jící se klimatu, aby bylo možné změřit pokrok v porovnání s plánovanou úrovní výdajů programu Horizont 2020.
Akční plán zahájený vloni poskytuje v tomto ohledu další podporu. Probíhající proces strategického plánování na 
období 2018–2020 navíc uznává význam zohledňování opatření v oblasti klimatu a zvýšení příslušných výdajů. Jak -
mile bude dokončen proces strategického plánování, bude možné využít více kvantitativních aspektů pro období 
2018–2020.
Odpovědi Komise 73
61
Přínos iniciativ zdola k opatření v oblasti klimatu nemůže být stanoven, dokud nebudou zvoleny jednotlivé projekty 
k financování, tento přínos se také může rok od roku lišit.
62
Komise pozorně sleduje pokrok v rámci tohoto indikátoru a má stále určité rozpětí, ve kterém se může pohybovat. 
Do doby, než budou schváleny pracovní programy (přibližně na podzim roku 2017), Komise aktualizuje údaje, aby 
mohla přesněji stanovit aktuální stav a požadovaný rozpočet na období 2018–2020. Přezkum v polovině období 
víceletého finančního rámce (podrobněji v odpovědi Komise na bod 28) také jednoznačně upozorňuje na prvky, 
které by podpořily další zohledňování problematiky klimatu v programu Horizont 2020.
63
Proces strategického plánování na období 2018–2020 je dlouhodobý a považuje opatření v oblasti klimatu za velkou 
prioritu. Jakmile bude dokončen proces strategického plánování, bude možné zabývat se využitím více kvantitativ -
ních aspektů v období 2018–2020 a přidělením prostředků rozpočtu na opatření v oblasti klimatu.
64
Akční plán Komise by měl být doplněn o „kvantifikovatelné cíle“. Nejvhodnějším okamžikem pro jejich stanovení je 
navrhování pracovních programů na období 2018–2020, které zatím nebylo dokončeno.
65
Komise potvrzuje, že z předcházejícího VFR neexistují žádné porovnatelné údaje týkající se výdajů spojených s kli -
matem. Komise se současně domnívá, že hlavní zvýšení výdajů spojených s klimatem v odhadech Účetního dvora 
pro některé programy (zejména ty v bodě 69) dobře potvrzují odhady Komise na pracovní úrovni od začátku VFR.
67
Komise se domnívá, že základní přínos sledování financování v oblasti klimatu v rozpočtu EU spočívá v podpoře 
návrhu výdajových opatření příznivých pro klima napříč programy EU. Uznáváme, že příklady uvedené v této části 
neposkytují základ pro vytváření obecnějších závěrů a že mají pouze ilustrativní účely.
70
Komise zdůrazňuje, že cílem jejího přístupu zohledňování je integrovat otázku klimatu napříč rozpočtovými nástroji 
EU a že změna ve složení příslušných výdajů spojených s klimatem odráží změny ve výdajových prioritách v jednotli -
vých programech a úlohy různých zdrojů financování dostupných na úrovni členských států.
Odpovědi Komise 74
71
Odchylky ve výdajích spojených s klimatem v programech různých zemí odráží velký rozsah prioritních odvětví růz -
ných zemí, a nemělo by na ně tedy být nahlíženo jako na indikaci širšího nebo užšího závazku k opatřením v oblasti 
klimatu.
75
Cílení činností v oblasti výzkumu a vývoje v jednotlivých odvětvích nebo skupinách (jako nízkouhlíková ekono -
mika) nebylo výslovně předmětem podrobné diskuze při plánování. Jednání o cílech v oblasti výzkumu a vývoje 
podléhala předběžné podmíněnosti inteligentní specializace. Pokud by Komise zasáhla, aby bylo dosaženo silnější 
orientace na klima s ohledem na výzkum a vývoje v operačních programech v Německu a Rumunsku, bylo by to 
v rozporu s právně zavedenou předběžnou podmíněností u strategií inteligentní specializace, pro které je zásadní 
postup zdola nahoru. Pracovní útvary Komise si všímají skutečnosti, že udržitelná energie a klima patří mezi hlavní 
priority těchto strategií.
76
Komise poznamenává, že programy Evropského sociálního fondu mohou reagovat na jakékoliv změny v poptávce 
po zelených dovednostech, pokud k takové poptávce dojde.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 77 až 79
Komise poznamenává, že zatímco příspěvek ze všech fondů ESI k opatřením v oblasti klimatu přesahuje 25 %, 
samostatný přínos jednotlivých fondů se musí nevyhnutelně lišit podle toho, jak těsně jsou jejich konkrétní základní 
poslání spojena s opatřeními v oblasti klimatu. U Evropského sociálního fondu může být tento příspěvek pouze 
nepřímý, zejména prostřednictvím investování do zelených dovedností, které zase úzce souvisí s rozvojem pracov -
ního trhu a tudíž jsou poháněny poptávkou.
Komise poznamenává, že systém sledování příspěvku z Evropského sociálního fondu k opatřením v oblasti klimatu 
byl ve finančním období 2014–2020 posílen zejména zahrnutím opatření v oblasti klimatu jako „druhotného tématu“ 
při sledování příspěvku z ESF.
Přesto Komise připouští, že příspěvek z Evropského sociálního fondu k opatřením v oblasti klimatu může být lépe 
ohodnocen, a zváží možnosti, jak toho v budoucnosti dosáhnout.
81
S poslední reformou byl rozsah podmíněnosti předmětem poměrně rozsáhlé revize s ohledem na skutečnost, zda 
byly požadavky kontrolovatelné, přímo adresované zemědělcům a spojené se zemědělskou činností. V důsledku 
toho byl seznam standardů dobrého zemědělského a environmentálního stavu zkrácen o více než 50 % (z 15 na 7) 
a požadavky statutárního řízení byly sníženy z 18 na 13.
Odpovědi Komise 75
82
Komise nesdílí názor, že ekologizace přímých plateb je ve velké míře založena na předchozích standardech dobrého 
zemědělského a environmentální stavu. Požadavky na ekologické prioritní oblasti a rozmanitost plodin jsou nové 
a byla silně posílena ochrana trvalých pastvin, například plnou ochranou environmentálně citlivého trvalého trav -
ního porostu a snížením rozpětí pro možnost rozorávat trvalé travní porosty.
Komise také věří, že dopad ekologizace přímých plateb je významný, a ne jen omezený. Tento dopad jasně odráží 
vztah těchto tří zemědělských postupů ke klimatu. Třebaže požadavky na ekologizaci se netýkají všech zemědělců, 
dostupné informace ukazují, že se týkají 72 % celkových zemědělských oblastí, což s ohledem na opatření v oblasti 
klimatu je ještě více relevantní.
84
Zohledňování problematiky klimatu nevyžaduje, aby každý region/členský stát zvýšil investice do zmírňování 
dopadu změn klimatu nebo do přizpůsobení se těmto změnám. Opatření v oblasti klimatu musí být stanovena 
patřičnou analýzou SWOT a označením potřeb a vyhodnocena s ohledem na ostatní priority. Porovnávací základna 
se ve dvou programových obdobích změnila. Zejména dopad ekonomické krize vedl v mnoha oblastech k výraznější 
ekonomické podpoře v oblasti zemědělství, která byla touto krizí ovlivněna. S ohledem na tuto situaci není stabili -
zace výdajů spojených s klimatem (i když se nedají přesně kvantifikovat kvůli nedostatku vhodných metod) negativ -
ním výsledkem.
85
Za nastavení výběrového kritéria nesou zodpovědnost členské státy. Komise poskytla informace ohledně „Potenci -
álu pro opatření v oblasti klimatu v EZFRV“, které zahrnovaly doporučení navrhnout výběrová kritéria.
89
Cíle přizpůsobit objem rybolovu dostupným zdrojům prostřednictvím finanční podpory opatření zaměřených na 
vedení loďstev bylo v minulém programovém období částečně dosaženo. To vysvětluje sníženou podporu z Evrop -
ského námořního a rybářského fondu pro opatření zaměřená na loďstva v porovnání s předchozím obdobím pod 
Evropským rybářským fondem.
Závěry a doporučení
91
Komise zdůrazňuje, že závazek zvýšit výdaje spojené s klimatem minimálně na 20 % rozpočtu EU byl politický záva -
zek, jehož cílem bylo zohlednit opatření v oblasti klimatu napříč programy EU.
Odpovědi Komise 76
92
Komise se domnívá, že v pokynech k udržení klimatu i ve vývoji programu a rozvoji jedinečného kvantifikova -
ného přístupu zohledňování byl obecně učiněn významný pokrok, a že tak tento přístup poskytuje transparentní 
základnu.
Komise však poznamenává, že potenciál přínosu jednotlivých fondů se liší podle toho, jak těsně jsou jejich konkrétní 
základní poslání spojena s opatřeními v oblasti klimatu. Je proto nevyhnutelné, aby se systémy používané k progra -
mování a sledování přínosu fond od fondu lišily.
Komise se přesto domnívá, že je na dobré cestě k dosažení 20% cíle, přičemž uznává, že je zapotřebí dalšího úsilí, jak 
uvádí přezkum v polovině období víceletého finančního rámce.
93
Komise zdůrazňuje, že 20% cíl by oznámen jako jeden prvek přístupu zohledňování v rozpočtu EU, který samotný 
je jedním prvkem v přístupu EU k reakci na investiční potřeby spojené se změnou klimatu (viz odpověď Komise na 
bod 24).
Přístup zohledňování v rozpočtu EU dokládá, stejně jako všechna opatření EU pro boj proti změnám klimatu, odhod -
lání EU angažovat se v otázce klimatu a mít zde vedoucí postavení.
Komise posoudila pokrok, kterého dosáhla na cestě k dosažení 20% cíle v přezkumu v polovině období víceletého 
finančního rámce, jak vysvětluje v odpovědi na bod 28.
94
Nyní, kdy jsou programové postupy dokončeny, Komise dokáže konsolidovat spolehlivé údaje pro aktualizované 
odhady těchto programů s ohledem na výdaje v oblasti klimatu a aktuální stav zveřejnila v kontextu přezkumu 
v polovině období víceletého finančního rámce. Její výpočty by byly založeny na nepřesných údajích a nesprávném 
výkladu, pokud by byly založeny na údajích za období let 2014–2016.
Přezkum v polovině období víceletého finančního rámce odhaduje, že za období let 2014–2020 přesáhnou výdaje 
související s udržením klimatu 200 miliard EUR. To se rovná zhruba 18,9 % za celé finanční programové období.
95
Komise zdůrazňuje, že metoda EU pro sledování financování v oblasti klimatu je průkopnickým kvantifikovaným pří -
stupem ke sledování rozpočtových výdajů. Existují jistě další možnosti zlepšení, celkově je to však metoda důkladná 
a transparentní.
Doporučení 1 – Důkladný víceletý proces konsolidace
Komise přijímá doporučení provést důkladnou víceletou konsolidaci s cílem určit, zda se úroveň výdajů v oblasti 
klimatu vyvíjí v souladu s plánem dosáhnout cíle 20 %, a domnívá se, že ho bude v kontextu přezkumu v polovině 
období víceletého finančního rámce dosaženo. Komise plánuje pokračovat v každoročním sledování procesu v kon -
textu přípravy ročního návrhu rozpočtů.
Odpovědi Komise 77
Doporučení 2 – Komplexní rámec pro podávání zpráv  
a)
Komise toto doporučení částečně přijímá.
Potvrzuje, že bude podle potřeby ve výročních zprávách vykazovat příslušné aspekty a dosažený pokrok při usku -
tečňování opatření v oblasti klimatu. Nová Výroční zpráva o hospodaření a plnění (AMPR) shrnuje (část 1) plnění roz -
počtu na základě nejnovějších dostupných materiálů o výsledcích dosažených rozpočtem EU. Tyto údaje pocházejí 
z výroční zprávy o činnosti, rozpočtového programového prohlášení a dalších zdrojů, jako jsou hodnocení a zprávy 
o provádění programů EU. Zpráva poskytuje souhrnný přehled, zatímco další podrobné údaje o cílech programů 
a pokroku u ukazatelů jsou dostupné ve výroční zprávě o činnosti a v programovém prohlášení.
Komise nepřijímá doporučení podávat zprávy o nástrojích financování v kontextu sledování rozpočtové snahy 
dosáhnout cíle 20 %.
b)
Komise upozorňuje, že toto doporučení je určeno členským státům.
c)
Komise toto doporučení nepřijímá. I když je odhodlána zlepšit granularitu údajů, je nejasné, jak se taková dodatečná 
administrativní zátěž pro Komisi a členské státy projeví. Komise zváží možnost rozlišování mezi zmírněním následků 
a přizpůsobením, pokud bude tato metoda v budoucnu revidována, nicméně zdůrazňuje, že jsou obě činnosti vzá -
jemně úzce propojeny.
96
Komise souhlasí s tím, že je potřeba dalšího úsilí, aby bylo klima napříč programy EU zohledněno. Politický cíl 
20 % byl oznámen, aby podpořil přístup zohledňování problematiky klimatu (viz také odpověď Komise na bod 25). 
Komise považuje takovéto pružné nastavení cíle 20 % za přiměřené pro vývoj inovativního přístupu k zohledňování 
a sledování financování v oblasti klimatu. Přístup zohledňování EU se snaží zahrnout hlediska klimatu do všech poli -
tik a k podpoření tohoto zohledňování používá cíl 20 %.
Komise posoudila pokrok, kterého dosáhla při dosahování cíle20 % v přezkumu v polovině období víceletého 
finančního rámce, jak vysvětluje v odpovědi na bod 28.
Doporučení 3 – Posouzení potřeb v oblasti změny klimatu
Komise toto doporučení částečně přijímá.
Komise uznává, že by měla zvážit potřeby změny klimatu a potenciálního příspěvku v jednotlivých oblastech při 
navrhování nového celkového politického cíle. Komise se nechystá plánovat konkrétní příspěvky pro každou oblast 
nebo program.
Odpovědi Komise 78
97
Komise se domnívá, že v zohledňování problematiky klimatu do rozpočtu EU byl učiněn velký pokrok a že metoda 
EU je transparentní a pro tento účel vhodná.
Komise odkazuje na svou odpověď v bodu 29 týkající se povahy výdajů v oblasti klimatu u různých nástrojů. Zdů -
razňuje, že se právní texty liší ve své integraci politického cíle zohledňování problematiky klimatu, který je v něko -
lika případech v úvodní části uváděn jako politická ambice, a ne jako právně závazný cíl. Viz také odpovědi Komise 
k bodům 25 a 26.
Komise popsala svůj odhad výdajů spojených s klimatem do roku 2020 v kontextu přezkumu v polovině období 
víceletého finančního rámce.
98
Přístup EU k zohledňování problematiky klimatu byl postaven na mezinárodní praxi a vyvinul kvantifikovanou 
metodu sledování, která vyvažuje administrativní zátěž a spolehlivost údajů.
Komise bere na vědomí, že výpočty Účetního dvora vycházejí z jiných metod sledování financování v oblasti kli -
matu, ale nedomnívá se, že by těmto metodám byla měla být dána přednost před inovačním a podrobným přístu -
pem zohledňování, který byl v EU dohodnut.
99
Komise si uvědomuje, že při použití současné metody existuje možnost nadhodnocení a podhodnocení určitých 
výdajových prvků souvisejících s klimatem. Současně nepovažuje sadu zásad vyvinutých skupinou mezinárodních 
poradenských organizací v roce 2015 ke sledování svých operací ke zmírnění škod za relevantní pro hodnocení pří -
stupu dohodnutého na úrovni EU. Metoda použitá Komisí je důvěryhodná, byla připravena transparentně a koordi -
novaně a byla sdělena Evropskému parlamentu a Radě.
Komise odhaduje celkový příspěvek v oblasti klimatu z obou fondů SZP na základě platné metody, ke které budou 
každoročně poskytovány veškeré podrobnosti v programovém prohlášení doprovázejícím návrh rozpočtu Komise.
Komise věří, že u přímých plateb na ochranu životního prostředí výpočet objektivně odráží souvislost klimatu 
a těchto tří zemědělských postupů. U přímých plateb nespojených s ekologizací může být jejich příspěvek pro opat -
ření v oblasti klimatu ve spojitosti s podmíněností posouzen použitím ukazatele z Ria ve výši 40 % na podíl 20 % 
přímých plateb nesouvisejících s ekologizací. Stejně jako u jiných výpočtů se jedná o zástupný indikátor založený na 
systému sankcí v oblasti podmíněnosti. Komise se však domnívá, že přínos přímých plateb, které nejsou určeny na 
ekologizaci, pro klima ve výši 8 %, není nadhodnocený, uvážíme-li přínos podmíněnosti a přímých plateb pro klima. 
Výpočet zcela respektuje zásadu spolehlivosti.
100
Komise odhaduje celkový příspěvek v oblasti klimatu z obou fondů SZP na základě platné metody, ke které budou 
každoročně poskytovány veškeré podrobnosti v programovém prohlášení doprovázejícím návrh rozpočtu Komise.
Odpovědi Komise 79
Doporučení 4 – Opravit nadhodnocené odhady
Komise toto doporučení částečně přijímá. Metoda sledování musí zůstat v průběhu aktuálního víceletého finanč -
ního rámce stabilní z důvodů předvídatelnosti, konzistence a transparentnosti. Komise však zváží způsoby, jak 
vylepšit metodu sledování u EZFRV pro programové období po roce 2020, aniž by došlo ke zvýšení administrativní 
zátěže.
101
Akční plán Komise bude doplněn o podrobnější kvantifikovatelné cíle. Nejvhodnějším okamžikem pro jejich stano -
vení je navrhování pracovních programů na období 2018–2020, které zatím nebylo dokončeno.
102
Komise uznává, že u několika programů je zapotřebí dalšího úsilí ke zlepšení zohledňování, ale nedomnívá se, že by 
konkrétní akční plány na zvýšení výdajů v oblasti klimatu přinášely přidanou hodnotu.
Doporučení 5 – Vypracovat akční plány
Komise toto doporučení částečně přijímá.
Komise vyhodnotí příležitosti ke zvýšení významu klimatu v kontextu přezkumů v polovině období jednotlivých 
programů a politik, jak je uvedeno v přezkumu v polovině období víceletého finančního rámce MFF MTR. Na 
základě výsledku těchto revizí Komise zváží nápravné opatření. Zavádění jednotlivých akčních plánů by nebylo 
vhodné, neboť jednotlivé programy již poskytují postupy pro nastavení priorit v závislosti na režimu řízení.
103
Komise se domnívá, že sledování prostředků na závazky bylo nezbytným prvním krokem k lepší integraci opatření 
v oblasti klimatu do rozpočtu EU a poskytuje dostatečný nástroj, který vyvažuje administrativní zátěž dodatečného 
sledování. Stávající odhady jsou skutečně prováděny na základě plánovaných výdajů (návrh rozpočtu), jsou však 
aktualizovány podle skutečně schváleného rozpočtu a doplňovacích návrhů. Komise vyhodnotí nákladovou efek -
tivitu poskytnutí dodatečných odhadů na základě skutečných závazků. Výpočty založené na skutečných platbách 
by však vytvořily další administrativní zátěž, neboť platby mohou trvat roky a mohou být předmětem finančních 
korekcí. Komise však může poskytnout odhad, neboť přibližně 97 % prostředků na závazky se stane prostředky na 
platby.
Komise souhlasí s potřebou posílit u výdajů EU důraz na výsledky. Aktuální výkonnostní rámec vytvořený zákono -
dárci však poskytuje ukazatele týkající se klimatu pouze u části výdajů a tyto ukazatele nemohou být agregovány na 
úrovni rozpočtu EU. Toto ponaučení vezmeme v úvahu při sestavování následujícího výkonnostního rámce vícele -
tého finančního rámce.
Odpovědi Komise 80
Doporučení 6 – Vypracovat ukazatele pro monitorování skutečných výdajů na opatření 
v oblasti klimatu a souvisejících výsledků  
a)
Komise v této fázi nepřijímá doporučení vypracovat nový systém sledování. Vedlo by to ke zvýšení administrativní 
zátěže členských států, která nebyla stávajícími směrnicemi předpokládána a která nebyla zahrnuta do partner -
ských dohod a operačních programů. Komise bude pokračovat v používání stávajících systémů sledování, které také 
poskytují údaje o výdajích.
b)
Komise doporučení přijímá a bude ho provádět tak, jak je vysvětleno níže.
Posílí a zlepší porovnatelnost ukazatelů výsledků spojených s klimatem ve všech oblastech rozpočtu EU a v kon -
textu následujícího víceletého finančního rámce zváží možnosti vytvoření nových ukazatelů spojených s klimatem 
k vyhodnocení příspěvku rozpočtu EU k opatřením v oblasti klimatu, zejména vyhodnotí emise skleníkových plynů 
a jejich snižování díky opatřením financovaným EU.
c)
Komise přijímá doporučení, které považuje za již provedené, jak vysvětluje níže.
Bude nadále aktivně prosazovat výměnu osvědčených postupů také v konkrétní oblasti výsledkových ukazatelů 
týkajících se klimatu. Expertní skupina pro sledování a vyhodnocování společné zemědělské politiky již například 
poskytuje fórum pro výměnu osvědčených postupů týkajících se vyhodnocování této politiky, včetně takovýchto 
ukazatelů.
105
Cílení činností v oblasti výzkumu a vývoje v konkrétních odvětvích nebo skupinách (jako je nízkouhlíková ekono -
mika) nebylo výslovně předmětem podrobné diskuze při plánování. Jednání o cílech v oblasti výzkumu a vývoje 
podléhala předběžné podmíněnosti inteligentní specializace. Pokud by Komise zasáhla, aby bylo dosaženo silnější 
orientace na klima s ohledem na výzkum a vývoj v operačních programech, bylo by to v rozporu s regulatorními 
požadavky, zejména pak se skutečností, že strategie inteligentní specializace jsou procesem zdola nahoru. V tomto 
kontextu je trend takový, že investice do výzkumu a vývoje u nízkouhlíkových energií budou pravděpodobně 
výrazně vyšší, než jak je stanoveno v programech a jak se původně předpokládalo na základě metody sledování.
106
Komise zdůrazňuje, že příspěvek Evropského sociálního fondu k opatřením v oblasti klimatu může být pouze 
nepřímý, zejména prostřednictvím investic do dovedností v oblasti ochrany přírody, což je naopak úzce propojeno 
s vývojem pracovního trhu a tím podporované poptávkou. Skutečný podíl výdajů spojených s klimatem přidělených 
z Evropského sociálního fondu bude znám teprve po provedení těchto programů.
Komise se domnívá, že podíl výdajů spojených s klimatem přidělených z Evropského sociálního fondu, který 
se zjišťuje na základě informací oznámených členskými státy v operačních programech Evropského sociálního 
fondu, může být proto nižší než očekávaný příspěvek z Evropského sociálního fondu pro opatření v oblasti klimatu 
v období mezi lety 2014–2020.
Komise se odvolává na společnou odpověď na body 77–79.
Odpovědi Komise 81
107
Také reforma společné zemědělské politiky v rámci EU vedla v porovnání s obdobím mezi roky 2007–2013 k význam -
nému zvýšení financování opatření v oblasti klimatu.
108
Komise nesdílí názor, že ekologizace přímých plateb v praxi ve velké míře spočívá na stávajících zemědělských 
postupech. Komise je naopak přesvědčena, že zavádění ekologizace významně přispěje k dalším opatřením v oblasti 
klimatu. Požadavky na ekologicky prioritní oblasti a rozmanitost plodin jsou skutečně nové a ochrana trvalých past -
vin byla výrazně posílena například plnou ochranou environmentálně citlivého trvalého travního porostu a omeze -
ním možností rozorávat trvalé travní porosty.
Ekologické platby de facto  zvýšily hranici, nad kterou mohou být environmentální praktiky placeny z programů 
rozvoje venkova. Platby poskytované na operace v rámci agroenvironmentálně-klimatického opatření mohou být 
provedeny pouze u závazků a požadavků, které překračují ekologické povinnosti. Přináší to lepší výsledky v oblasti 
ochrany životního prostředí a klimatu.
109
Výroční zprávy o provádění Evropského námořního a rybářského fondu se ve zvýšené míře soustředí na sledování 
výdajů tohoto fondu na opatření v oblasti klimatu. Viz odpověď Komise k bodu 43.
Doporučení 7 – Prozkoumat všechny potenciální možnosti a zajistit skutečný posun 
směrem k opatřením v oblasti klimatu  
a)
Komise částečně přijímá doporučení podobně jako u doporučení 5, tj. že zjistí oblasti s nedostatečně využitým 
potenciálem a zváží možnosti a činnosti ke zvýšení významu otázky klimatu v příslušných výdajových programech 
v kontextu jednotlivých přezkumů v polovině období. Nebude však pro jednotlivé programy vytvářet zvláštní akční 
plány na výdaje v oblasti klimatu.
b)
Komise toto doporučení nepřijímá. Změna víceletého finančního plánování evropských strukturálních a investičních 
fondů, které jsou řízeny sdíleně a u nichž jsou finanční struktury určované výší předem přidělených přídělů, není 
v této fázi proveditelná. Podobně není možné v tomto programovém období v legislativním rámci (např. Evropský 
námořní a rybářský fond) vypracovat a přijmout nová opatření v oblasti klimatu.
Současně Komise zváží možnosti, jak posílit zohledňování otázky klimatu v kontextu přezkumů v polovině období 
jednotlivých programů.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 14.10.2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 2 2.7. 2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 26.10.2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 14.11.2016
V reakci na změnu klimatu a s ní spojenou potřebu 
značných investic se členské státy EU dohodly, že na 
opatření související s klimatem by mělo být vynaloženo 
alespoň 20 % rozpočtu EU na období 2014–2020. Zjistili 
jsme, že probíhá ambiciózní práce a že celkově bylo 
dosaženo pokroku. Existuje však vážné riziko, že cíl 20 % 
nebude splněn, nebude-li vyvinuto větší úsilí. Díky plnění 
uvedeného cíle je v rámci Evropského fondu pro 
regionální rozvoj a Fondu soudržnosti k dispozici vyšší 
objem prostředků lépe zacílených na opatření v oblasti 
klimatu. V Evropském sociálním fondu a v oblastech 
zemědělství, rozvoje venkova a rybolovu však nedošlo 
k výraznějšímu posunu směrem k opatřením v oblasti 
klimatu.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR