ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
76.

poukazuje na to, že všechny úrovně správy musí vědomě připravit komunikační strategii, díky níž by lidé porozuměli existujícím rizikům a jež by je nasměrovala ke správnému chování. Důležitými aspekty této strategie jsou ucelenost sdělení, poskytování spolehlivých a dostupných informačních zdrojů a dobrá vizuální podoba. Je třeba vyškolit týmy komunikátorů, kteří mohou přímo oslovit občany, a vyškolit úředníky a odborníky v oblasti komunikace. Zdůrazňuje, že je třeba uznat úlohu místních orgánů v této komunikační strategii, neboť místní orgány mohou pomoci vytvořit most mezi tvůrci politik, odborníky a veřejností;
8.

poukazuje na to, že v souladu s článkem 154 SFEU provedla Komise před předložením svého návrhu dvoufázovou konzultaci se sociálními partnery o možných opatřeních EU v oblasti minimálních mezd. V první fázi od 14. ledna do 25. února 2020 konzultovala Komise se sociálními partnery, nakolik je potřebné předložit iniciativu týkající se minimálních mezd a na co by se měla případně zaměřit. Ve druhé fázi od 3. června do 4. září 2020 konzultovala Komise se sociálními partnery, co by mělo být obsahem zamýšleného návrhu a jaký právní nástroj by měl být zvolen. Návrh směrnice zohledňuje příspěvky zúčastněných stran, zejména pokud jde o otázku autonomie sociálních partnerů. Je proto velmi důležité, aby Komise podporovala budoucí budování kapacit a autonomii sociálních partnerů na evropské a vnitrostátní úrovni, neboť právní předpisy nezaručují silné sociální partnery. Názory veřejnosti byly shromážděny také prostřednictvím odpovědí na standardní průzkum Eurobarometr 92 (podzim 2019), který obsahoval otázky o prioritách Evropské unie (včetně minimální mzdy);
15.

vyzývá k provádění ambiciózních investic do klíčových zelených odvětví (např. do projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, oběhového hospodářství, do přechodu k druhům dopravy šetrnějším k životnímu prostředí), které jsou zapotřebí k budování odolnosti a vytváření růstu a pracovních míst ve spravedlivé, inkluzivní a udržitelné společnosti založené na solidaritě, a zdůrazňuje, že tyto investice jsou z celé řady hledisek přínosné pro ekonomiku a zdraví a dobrou kvalitu života lidí. Místní a regionální orgány plní důležitou úlohu v rámci procesu oživení a tam, kde je to vhodné, by měly být zapojeny do plánování a provádění těchto investic;
40.

usiluje o to, aby železniční doprava tvořila větší podíl ve veřejné dopravě a hrála v ní důležitější roli a aby byla z ekonomického a sociálního hlediska atraktivnější. Vedle podpory dosažení klimatické neutrality v odvětví železniční dopravy by bylo vhodné zvýšit a zviditelnit atraktivitu zaměstnání v tomto odvětví, a to s ohledem na vznikající generační propast a probíhající změny v souvisejících profesích. Proto by chtěl VR zejména: — vybídnout orgány členských států a regionální orgány, aby podporovaly vzdělávání v železničních profesích a zřizovaly příslušná vzdělávací zařízení nebo studijní programy na vysokých školách v souladu s potřebami trhu, především v oblasti inženýrství, automatizace a signalizace a v dalších specializovaných oborech, — vybídnout železniční podniky, aby nabízely další odbornou přípravu a snažily se zvýšit atraktivitu práce v odvětví železniční dopravy, — doporučit železničním podnikům a školám, aby s pomocí regionálních a celostátních orgánů pořádaly soutěže, v nichž si budou žáci moci ověřit své vědomosti o železniční dopravě, — vybídnout Evropskou komisi, aby zachovala a rozšířila program #DiscoverEU. VR rovněž navrhuje zavést společnou iniciativu, která by tento program provázala s odvětvím železniční dopravy. Jejím cílem by bylo spojit cesty uskutečňované mladými lidmi v rámci programu Interrail s programem akcí ve městech a regionech, které by byly zaměřeny na místní železniční stanice jakožto kulturní statky nebo na technické návštěvy, díky nimž by se mladí lidé o železnici dozvěděli více, — uvítat zapojení odvětví železniční dopravy do mezinárodního uměleckého festivalu Europalia v roce 2021, jehož ústředním tématem bude vliv železniční dopravy v umění a její úloha při prosazování změn;
51.

má v úmyslu zahájit projekt „CoR4Climate Pact“, aby tuto důležitou iniciativu v ještě větší míře podpořil. V jeho rámci by byli určeni vyslanci Zelené dohody, kteří by měli představovat kontaktní osoby pro šíření informací a osvědčených postupů souvisejících se Zelenou dohodou (včetně informací o úloze Zelené dohody jakožto faktoru urychlujícího sociální a hospodářské oživení po krizi způsobené onemocněním COVID-19). Tento projekt by měl zahrnovat také rozsáhlejší komunikaci o Zelené dohodě, a to jak navenek na internetových stránkách VR, tak interně se členy VR. Místním a regionálním orgánům by při tom měly být poskytovány ty nejrelevantnější informace, včetně informací o možnostech financování, aby tak mohly zavést své místní Zelené dohody. V neposlední řadě bude projekt „CoR4Climate Pact“ příležitostí ke zhodnocení angažovanosti členů VR při realizaci Zelené dohody a k propagaci možností vzájemného učení;
(6) Pro zlepšení plánování v oblasti prevence a připravenosti by Unie měla i nadále prosazovat investice do prevence katastrof napříč odvětvími a komplexní přístupy k řízení rizik, které podporují prevenci a připravenost, přičemž by měla zohlednit přístup zohledňující širokou škálu rizik, přístup založený na ekosystémech a pravděpodobné dopady změny klimatu, a to v úzké spolupráci s příslušnými vědeckými obcemi a s klíčovými hospodářskými subjekty. Proto by se pozornost měla soustředit na meziodvětvové přístupy zohledňující všechna rizika a založené na cílech odolnosti platných pro celou Unii, které by sloužily jako podklad pro základní definici kapacit a připravenosti . Při definování cílů odolnosti platných pro celou Unii musí Komise spolupracovat s členskými státy.

(6) Pro zlepšení plánování v oblasti prevence a připravenosti by Unie měla i nadále prosazovat investice do prevence katastrof napříč odvětvími a komplexní přístupy k řízení rizik, které podporují prevenci a připravenost, přičemž by měla zohlednit přístup zohledňující širokou škálu rizik, přístup založený na ekosystémech a pravděpodobné dopady změny klimatu, a to v úzké spolupráci s příslušnými vědeckými obcemi a s klíčovými hospodářskými subjekty. Proto by se pozornost měla soustředit na meziodvětvové přístupy zohledňující všechna rizika a založené na odlišných potřebách členských států a regionů EU s cílem posílit jejich kapacity a zlepšit celkovou odolnost a připravenost EU . Při definování cílů odolnosti platných pro celou Unii musí Komise spolupracovat s členskými státy a místními a regionálními orgány .
Vzhledem k závažné povaze přeshraničních zdravotních hrozeb by měl program podporovat koordinovaná opatření v oblasti veřejného zdraví na úrovni Unie, aby bylo možné řešit různé aspekty těchto hrozeb. V zájmu posílení schopnosti Unie připravit se na zdravotní krizi, reagovat na ni a zvládnout ji by měl program poskytovat podporu akcím prováděným v rámci mechanismů a struktur zřízených podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1082/2013/EU a dalších příslušných mechanismů a struktur zřízených na úrovni Unie. To by mohlo zahrnovat strategické vytváření zásob základního zdravotnického vybavení nebo budování kapacit pro reakce na krize, preventivní opatření týkající se očkování a imunizace a posílené programy dozoru. V této souvislosti by měl program podporovat celounijní a meziodvětvovou kapacitu aktérů pro předcházení krizím, připravenost, dozor, řízení a reakce na úrovni Unie i na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně plánování pro nepředvídané události a cvičení připravenosti v souladu s přístupem „jedno zdraví“. Ta by měla usnadnit vytvoření rámce pro integrovanou a průřezovou komunikaci o riziku, který bude fungovat ve všech fázích zdravotní krize – prevence, připravenosti a reakce.

Vzhledem k závažné povaze přeshraničních zdravotních hrozeb by měl program podporovat koordinovaná opatření v oblasti veřejného zdraví na úrovni Unie, aby bylo možné řešit různé aspekty těchto hrozeb. V zájmu posílení schopnosti Unie připravit se na zdravotní krizi, reagovat na ni a zvládnout ji by měl program poskytovat podporu akcím prováděným v rámci mechanismů a struktur zřízených podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1082/2013/EU a dalších příslušných mechanismů a struktur zřízených na úrovni Unie. To by mohlo zahrnovat strategické vytváření zásob základního zdravotnického vybavení , podporu investic do výroby zdravotnických prostředků a léčivých přípravků pro boj proti pandemiím a dalším hrozbám pro veřejné zdraví za účelem zajištění evropské suverenity, budování kapacit pro reakce na krize nebo podporu vypracování statistického protokolu ze strany členských států, který by umožňoval srovnávat údaje o dopadu pandemie na úrovni NUTS 2 , preventivní opatření týkající se očkování a imunizace a posílené programy dozoru. V této souvislosti by měl program podporovat celounijní a meziodvětvovou kapacitu aktérů pro předcházení krizím, připravenost, dozor, řízení a reakce na úrovni Unie i na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně plánování pro nepředvídané události a cvičení připravenosti v souladu s přístupem „jedno zdraví“. Ta by měla usnadnit vytvoření rámce pro integrovanou a průřezovou komunikaci o riziku, který bude fungovat ve všech fázích zdravotní krize – prevence, připravenosti a reakce.
Aby byl zajištěn přínos plánu na podporu oživení a odolnosti k plnění cílů facility, měl by tento plán zahrnovat opatření pro realizaci reforem a projektů veřejných investic prostřednictvím uceleného plánu na podporu oživení a odolnosti. Plán na podporu oživení a odolnosti by měl být v souladu s příslušnými výzvami a prioritami jednotlivých zemí stanovenými v kontextu evropského semestru, s národními programy reforem, národními energetickými a klimatickými plány, plány spravedlivé transformace a dohodami o partnerství a operačními programy přijatými v rámci fondů Unie. V zájmu posílení opatření, která spadají do priorit Zelené dohody pro Evropu a Digitální agendy, by měl plán rovněž stanovit opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci. Opatření by měla umožnit rychlé dosažení cílů a příspěvků stanovených v národních energetických a klimatických plánech a jejich aktualizacích. Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování priorit Unie v oblasti klimatu a životního prostředí.

Aby byl zajištěn přínos plánu na podporu oživení a odolnosti k plnění cílů facility, měl by tento plán zahrnovat opatření pro realizaci reforem a projektů veřejných investic prostřednictvím uceleného , náležitého, účinného a účelného plánu na podporu oživení a odolnosti. Plán na podporu oživení a odolnosti by měl být v souladu s příslušnými výzvami a prioritami jednotlivých zemí stanovenými v kontextu evropského semestru, s národními programy reforem, národními energetickými a klimatickými plány, plány spravedlivé transformace a dohodami o partnerství a operačními programy přijatými v rámci fondů Unie. Plány na podporu oživení a odolnosti by navíc měly být v souladu se zásadou vytváření evropské přidané hodnoty. V zájmu posílení opatření, která spadají do priorit Zelené dohody pro Evropu, Digitální agendy , průmyslové strategie a strategie pro MSP, evropské agendy dovedností, záruky pro děti a záruk pro mladé lidi , by měl plán rovněž stanovit opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci. Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování priorit Unie v oblasti klimatu a životního prostředí. Alespoň 40 % plánů na podporu oživení a odolnosti by mělo být zaměřeno na začleňování opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a cílů v oblasti udržitelnosti životního prostředí.
5.

domnívá se, že je zapotřebí zvážit decentralizovanější přístup k provádění jednotného trhu, v jehož rámci by byla odpovědnost za sledování a kontrolu správného uplatňování práva EU přenesena na agentury na úrovni členských států, a to podle vzoru decentralizovaného přístupu k uplatňování pravidel EU v oblasti hospodářské soutěže. Domnívá se, že takový decentralizovaný přístup by pomohl snížit administrativní zátěž na všech úrovních a zároveň by posílil odpovědnost členských států za jednotný trh, která je nezbytná pro jeho řádné fungování;
Aby byla pro plánování zdrojů z FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst poskytnuta určitá flexibilita, mělo by být možné vypracovat samostatný program FST nebo přidělit zdroje FST jedné nebo několika specifickým prioritám v rámci programu podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+) nebo Fondu soudržnosti. Podle článku 21a nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] by měly být zdroje FST navýšeny o doplňkové financování z EFRR a ESF+. Příslušné částky převedené z EFRR a ESF+ by měly odpovídat typu operací stanovených v územních plánech spravedlivé transformace.

Aby byla pro plánování zdrojů z FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst poskytnuta určitá flexibilita, mělo by být možné vypracovat samostatný program FST nebo přidělit zdroje FST jedné nebo několika specifickým prioritám v rámci programu podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+) nebo Fondu soudržnosti. Podle článku 21a nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] by mohly být zdroje FST navýšeny o doplňkové financování z EFRR a ESF+. Příslušné částky převedené z EFRR a ESF+ by měly odpovídat typu operací stanovených v územních plánech spravedlivé transformace.
(17) Komise ve svém sdělení „Zelená dohoda pro Evropu“ oznámila svůj záměr provést posouzení a předložit návrhy na zvýšení cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů pro rok 2030, aby byl zajištěn jeho soulad s cílem dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050. V dotčeném sdělení Komise také zdůraznila, že k plnění cíle klimatické neutrality by měly přispívat veškeré politiky Unie a svou úlohu by v něm měla mít všechna odvětví. Do září 2020 by Komise měla na základě komplexního posouzení dopadů a s přihlédnutím ke své analýze integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které jí byly předloženy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (1), přezkoumat cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 a prozkoumat možnosti stanovení nového cíle pro rok 2030 v podobě 50– 55 % snížení emisí ve srovnání s úrovněmi v roce 1990. Pokud bude Komise považovat za nezbytné změnit cíl Unie pro rok 2030, měla by Evropskému parlamentu a Radě předložit návrhy na případné změny tohoto nařízení. Kromě toho by Komise měla do 30. června 2021 posoudit, jak by bylo třeba změnit právní předpisy Unie, kterými se dotčený cíl provádí, aby bylo dosaženo 50– 55 % snížení emisí ve srovnání s rokem 1990.

(17) Komise ve svém sdělení „Zelená dohoda pro Evropu“ oznámila svůj záměr provést posouzení a předložit návrhy na zvýšení cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů pro rok 2030, aby byl zajištěn jeho soulad s cílem dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050. V dotčeném sdělení Komise také zdůraznila, že k plnění cíle klimatické neutrality by měly přispívat veškeré politiky Unie a svou úlohu by v něm měla mít všechna odvětví. Co nejdříve a nejpozději na počátku září 2020 by Komise měla na základě komplexního posouzení dopadů a s přihlédnutím ke své analýze integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které jí byly předloženy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (1), přezkoumat cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 a prozkoumat možnosti stanovení nového cíle pro rok 2030 v podobě alespoň 55 % snížení emisí ve srovnání s úrovněmi v roce 1990. Pokud bude Komise považovat za nezbytné změnit cíl Unie pro rok 2030, měla by Evropskému parlamentu a Radě předložit návrhy na případné změny tohoto nařízení. Kromě toho by Komise měla do 30. června 2021 posoudit, jak by bylo třeba změnit právní předpisy Unie, kterými se dotčený cíl provádí, aby bylo dosaženo alespoň 55 % snížení emisí ve srovnání s rokem 1990.
22.

vyzdvihuje nutnost meziodvětvové spolupráce a soudržnosti příslušných oblastí politiky. Opatření by se měla jednotně zaměřovat na všechny zdroje znečišťování ovzduší, tj. na dopravu (silniční i nesilniční), energetiku (včetně vytápění domácností), zemědělství a průmysl, a měla by zohledňovat i další relevantní aspekty, jako je změna klimatu nebo zdraví. Mohla by být prospěšná pro všechny (např. opatření na úsporu energie), nicméně některá z nich (např. podpora spalování biomasy nebo podpora automobilů s dieselovým motorem) mohou mít negativní dopad na kvalitu ovzduší. Je třeba využívat synergie a vyvarovat se kontraproduktivních opatření. V zájmu uskutečnění stávajících cílů týkajících se kvality ovzduší by měla být využita veškerá příslušná opatření naplánovaná v rámci Zelené dohody pro Evropu, tzn. nejen akční plán pro nulové znečištění, nýbrž i strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, akční plán pro oběhové hospodářství, strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu a právní rámec pro klima;
Oblast působnosti Inovačního fondu uvedeného v čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES by měla být rozšířena na podporu inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií a procesů, které se týkají spotřeby paliv v odvětvích budov a silniční dopravy. Kromě toho by měl Inovační fond sloužit k podpoře investic do dekarbonizace odvětví námořní dopravy, včetně investic do udržitelných alternativních paliv, jako je vodík a čpavek, která jsou vyráběna z obnovitelných zdrojů, a dále do technologií pohonu s nulovými emisemi, jako jsou větrné technologie. Vzhledem k tomu, že výnosy plynoucí ze sankcí stanovených v nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] (9) jsou přiděleny Inovačnímu fondu jako vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení, měla by Komise zajistit, aby byla věnována náležitá pozornost podpoře inovačních projektů zaměřených na urychlení vývoje a zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v odvětví námořní dopravy podle čl. 21 odst. 1 nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]. Aby bylo zajištěno, že v rámci této rozšířené působnosti bude k dispozici dostatečné množství finančních prostředků na inovace, měl by být Inovační fond doplněn o 50 milionů povolenek, které by pocházely částečně z povolenek, které by jinak mohly být vydraženy, a částečně z povolenek, které by jinak mohly být přiděleny bezplatně, a to v souladu se stávajícím podílem finančních prostředků poskytovaných z jednotlivých zdrojů do Inovačního fondu.

Oblast působnosti Inovačního fondu uvedeného v čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES by měla být rozšířena na podporu inovací v oblasti nízkouhlíkových technologií a procesů, které se týkají spotřeby paliv v odvětvích budov a silniční dopravy , jakož i opatření zaměřených na snížení velkého množství emisí skleníkových plynů, jež nevycházejí z projektů, ani nejsou inovativní . Kromě toho by měl Inovační fond sloužit k podpoře investic do dekarbonizace odvětví námořní dopravy, včetně investic do udržitelných alternativních paliv, jako je vodík a čpavek, která jsou vyráběna z obnovitelných zdrojů, a dále do technologií pohonu s nulovými emisemi, jako jsou větrné technologie. Vzhledem k tomu, že výnosy plynoucí ze sankcí stanovených v nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] (10) jsou přiděleny Inovačnímu fondu jako vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení, měla by Komise zajistit, aby byla věnována náležitá pozornost podpoře inovačních projektů zaměřených na urychlení vývoje a zavádění obnovitelných a nízkouhlíkových paliv v odvětví námořní dopravy podle čl. 21 odst. 1 nařízení xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]. Aby bylo zajištěno, že v rámci této rozšířené působnosti bude k dispozici dostatečné množství finančních prostředků na inovace a opatření , měl by být Inovační fond doplněn o 50 milionů povolenek, které by pocházely částečně z povolenek, které by jinak mohly být vydraženy, a částečně z povolenek, které by jinak mohly být přiděleny bezplatně, a to v souladu se stávajícím podílem finančních prostředků poskytovaných z jednotlivých zdrojů do Inovačního fondu.
Každý členský stát by za tímto účelem měl předložit Komisi sociální plán pro klimatická opatření (dále jen „plán“). Tyto plány by měly sledovat dva cíle. Zaprvé by měly poskytovat zranitelným domácnostem, zranitelným mikropodnikům a zranitelným uživatelům dopravy nezbytné zdroje na financování a provádění investic do energetické účinnosti, dekarbonizace vytápění a chlazení a do vozidel a mobility s nulovými a nízkými emisemi. Zadruhé by měly zmírňovat dopad navýšení nákladů na fosilní paliva na ty nejzranitelnější a tím zabránit energetické a dopravní chudobě během přechodného období, dokud tyto investice nebudou provedeny. Plány by měly mít investiční složku prosazující dlouhodobé řešení , jímž je snižování závislosti na fosilních palivech , a mohou obsahovat i jiná opatření, včetně dočasné přímé podpory příjmů s cílem zmírnit v krátkodobém horizontu negativní dopady na příjmy .

Každý členský stát by za tímto účelem měl předložit Komisi sociální plán pro klimatická opatření (dále jen „plán“). Tyto plány by měly sledovat dva cíle. Zaprvé by měly označit a zmapovat domácnosti ve stavu energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility nebo ohrožené energetickou chudobou, zranitelné mikropodniky a malé podniky a společně s místními a regionálními orgány, sociálními partnery a občanskou společností vypracovat podrobnou analýzu hlavních příčin energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility na jejich území. Plány by měly rovněž stanovit cíle pro postupné a účinné odstranění energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility. Zadruhé by měly poskytnout domácnostem ve stavu energetické chudoby a lidem, kteří čelí chudobě v oblasti mobility, stejně jako mikropodnikům a malým podnikům nezbytné zdroje na financování a realizaci investic do hloubkové renovace budov, zejména budov s nejvyšší energetickou náročností a sociálního bydlení, do pokrytí veškeré zbytkové poptávky po vytápění a chlazení energií z obnovitelných zdrojů a do mobility s nulovými emisemi. Plány by měly mít především investiční složku prosazující dlouhodobá řešení postupného odstraňování závislosti na fosilních palivech. Lze počítat i s dalšími opatřeními, jako je přímá podpora, která by však měla být časově omezená a podmíněná dlouhodobými investicemi s dlouhodobými dopady .