PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI PŘEDKLÁDANÉ ÚČETNÍM DVOREM EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

I. V souladu s článkem 248 Smlouvy provedl Účetní dvůr audit a) roční účetní závěrky Evropských společenství, která se skládá z konsolidovaných finančních výkazů (1) a z konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu (2) za rozpočtový rok 2008; b) legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá.

Odpovědnost vedení

II. Podle článků 268 až 280 Smlouvy a finančního nařízení odpovídá za vypracování a věrnou prezentaci roční účetní závěrky Evropských společenství a za legalitu a správnost operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá, vedení (3): a) Součástí odpovědnosti vedení za roční účetní závěrku Evropských společenství je navrhnout, zavést a zajistit vnitřní kontrolu nad sestavováním a věrnou prezentací účetní závěrky tak, aby neobsahovala významné nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou, zvolit a uplatňovat vhodné účetní metody na základě účetních pravidel přijatých účetním Komise (4) a provádět v dané situaci přiměřené účetní odhady. Podle článku 129 finančního nařízení schvaluje roční účetní závěrku Evropských společenství Komise poté, co účetní Komise provedl její konsolidaci na základě informací předložených ostatními orgány, institucemi (5) a subjekty (6) a vypracoval poznámku doprovázející konsolidovanou účetní závěrku, v níž se mimo jiné uvádí, že má přiměřenou jistotu, že účetní závěrka ve všech významných ohledech věrně a poctivě odráží finanční situaci Evropských společenství. b) Způsob, jakým vedení realizuje svou odpovědnost za legalitu a správnost uskutečněných operací, závisí na způsobu plnění rozpočtu. V případě přímého centralizovaného řízení jsou úkoly plnění svěřeny útvarům Komise. Při sdíleném řízení jsou úkoly plnění pověřeny členské státy, při decentralizovaném řízení jsou těmito úkoly pověřeny třetí země a při nepřímém centralizovaném řízení jiné subjekty. V případě společného řízení se o úkoly plnění dělí Komise a mezinárodní organizace (články 53 až 57 finančního nařízení). Úkoly plnění musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, což vyžaduje navrhnout, zavést a zajistit účelné a efektivní vnitřní kontroly, včetně odpovídajícího dohledu a vhodných opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a v případě nutnosti též soudního řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo použitých prostředků. Bez ohledu na použitý způsob plnění nese konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na jejichž základě je účetní závěrka Evropských společenství sestavena, Komise (článek 274 Smlouvy).

Odpovědnost auditora

III. Účetní dvůr je na základě svého auditu povinen předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací. Účetní dvůr provedl audit v souladu s mezinárodními účetními standardy a etickými kodexy IFAC a mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí INTOSAI, a to v míře, v níž jsou tyto v kontextu Evropských společenství relevantní. Tyto standardy vyžadují, aby byl audit naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka Evropských společenství je prosta významných nesprávností a že operace, na nichž se zakládá, jsou legální a správné.

IV. Audit zahrnuje provedení postupů, kterými se získávají důkazní informace o částkách a údajích uvedených v konsolidované účetní závěrce a o legalitě a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Zvolené postupy závisí na úsudku auditora, včetně posouzení rizika významných nesprávností v konsolidované účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou ve významné míře, ať z důvodu podvodu nebo chyby, v souladu s požadavky právního rámce Evropských společenství. Při posuzování těchto rizik zkoumá auditor vnitřní kontrolu, která se vztahuje k přípravě a věrné prezentaci konsolidované účetní závěrky, a zavedené systémy dohledu a kontroly, jež slouží k zajištění legality a správnosti uskutečněných operací, aby pak mohl navrhnout auditní postupy, jež jsou za daných okolností přiměřené. Při auditu se rovněž hodnotí vhodnost používaných účetních metod a přiměřenost provedených účetních odhadů a také celková prezentace konsolidované účetní závěrky a výročních zpráv o činnosti.

V. V souvislosti s příjmy vychází Účetní dvůr při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a z hrubého národního důchodu (HND) z makroekonomických souhrnných ukazatelů, jež pro Komisi připravily členské státy, a pak posuzuje systémy, které Komise používá pro zpracování údajů až do okamžiku, kdy jsou tyto údaje zahrnuty do konečné účetní závěrky a kdy jsou příspěvky členských států přijaty. U tradičních vlastních zdrojů zkoumá Účetní dvůr účty celních orgánů a analyzuje tok cel a zemědělských dávek pod celním dohledem do okamžiku, kdy jsou zaznamenány v konečné účetní závěrce a kdy je obdrží Komise.

VI. Účetní dvůr konstatuje, že získané důkazní informace jsou dostatečné a přiměřené a že je na jejich základě schopen vydat prohlášení o věrohodnosti.

Výrok ke spolehlivosti účetní závěrky

VII. Účetní dvůr je toho názoru, že roční účetní závěrka Evropských společenství ve všech významných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropských společenství k 31. prosinci 2008 a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal účetní Komise.

VIII. Aniž by zpochybňoval výrok vyjádřený v bodě VII, Účetní dvůr konstatuje, že nedostatky v účetních systémech částečně kvůli složitému právnímu a účetnímu rámci nadále ohrožují kvalitu finančních informací některých generálních ředitelství Komise (zejména pokud jde o předběžné financování, související oddělení účetních období a faktury / žádosti o proplacení nákladů) a také finančních informací o dlouhodobém majetku evropského družicového programu Galileo.

Výrok k legalitě a správnosti uskutečněných operací

IX. Dle názoru Účetního dvora jsou „příjmy“, závazky u všech skupin politik a platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 u skupin politik „vzdělávání a občanství“ a „správní a jiné výdaje“, ve všech významných ohledech legální a správné.

X. Dle názoru Účetního dvora a) jsou platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 ve vztahu ke skupině politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (s výjimkou rozvoje venkova), ve všech významných ohledech legální a správné. U této skupiny politik je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) i nadále účelný. V některých oblastech, zejména u rozvoje venkova, je třeba vyřešit některé problémy, aby se snížilo riziko nesprávných výdajů; b) jsou platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 ve vztahu ke skupině politik „hospodářské a finanční věci“, s výjimkou výdajů na šestý rámcový program pro výzkum a technologický vývoj (6. RP) v této skupině politik, ve všech významných ohledech legální a správné. U této skupiny politik jsou systémy dohledu a kontroly v oblasti politiky „podniky“, pokud jde o prevenci nebo zjišťování a nápravu chyb, částečně účelné, především kvůli nedostatkům týkajícím se 6. RP.

XI. Dle názoru Účetního dvora jsou platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 ve vztahu ke skupině politik „soudržnost“, „výzkum, energie a doprava“ a „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ významně, i když v různé míře, zatíženy chybami. U výše uvedených skupin politik s výjimkou „soudržnosti“ jsou systémy dohledu a kontroly, pokud jde o prevenci nebo zjišťování a nápravu proplácení nadhodnocených nebo nezpůsobilých výdajů, částečně účelné. U skupiny politik „soudržnost“ jsou systémy členských států pro nápravu chyb zjištěných vnitrostátními kontrolami ve většině případů alespoň částečně účelné.

XII. Účetní dvůr opakuje, že komplikované a nejasné požadavky právních předpisů (například pravidla způsobilosti) mají významný dopad na legalitu a správnost operací vztahujících se k výdajům ve skupinách politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (zejména u rozvoje venkova), „soudržnost“, „výzkum, energie a doprava“ a „hospodářské a finanční věci“, zejména u výdajů 6. RP.

XIII. Účetní dvůr zaznamenal další pokrok u systémů dohledu a kontroly Komise, zejména pokud jde o dopad výhrad na jistotu vyjádřenou v prohlášeních generálních ředitelů a větší soulad těchto prohlášení se závěry Účetního dvora. Účetní dvůr nicméně konstatuje, že Komise zatím není schopna prokázat, že její opatření na zlepšení systémů dohledu a kontroly účelně omezila riziko vzniku chyb ve skupinách politik a činnostech zmíněných v bodech X a XI.

24. září 2009

Vítor Manuel da Silva Caldeira předseda

Evropský účetní dvůr 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

INFORMACE NA PODPORU PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Úvod

1.1 Na základě ustanovení článku 248 Smlouvy o ES předkládá Účetní dvůr Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací (dále jen „DAS“, z francouzského déclaration d'assurance). Smlouva dále zmocňuje Účetní dvůr, aby toto prohlášení doplnil o zvláštní posouzení každé podstatné oblasti činnosti EU.

1.2 Cílem práce týkající se spolehlivosti účetní závěrky Evropských společenství je získat dostatečné a vhodné důkazní informace pro závěry o tom, do jaké míry byly příjmy, výdaje, aktiva a pasiva řádně zaúčtovány, o tom, zda roční účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz o finanční situaci k 31. prosinci 2008, a o výsledcích činností Společenství a peněžních tocích za daný rok (viz body 1.4–1.18).

1.3 Cílem auditní práce týkající se správnosti (7)operací, na jejichž základě byla sestavena účetní závěrka za rok 2008, je získat dostatečné a vhodné důkazní informace pro vydání výroku o tom, zda jsou uskutečněné operace v souladu s platnými předpisy či smluvními ustanoveními a zda byly správně vyčísleny. Pokud jde o obecné otázky a shrnutí výsledků, viz body 1.20–1.49 této kapitoly, podrobnosti v podobě zvláštních posouzení naleznete kapitolách 2 a 4 až 11.

Spolehlivost účetní závěrky

Obecný kontext

1.4 Připomínky Účetního dvora se týkají roční účetní závěrky za rozpočtový rok 2008, kterou sestavil účetní Komise a schválila Komise v souladu s článkem 129 finančního nařízení ze dne 25. června 2002 (8)a kterou Účetní dvůr obdržel dne 29. července 2009. Účetní závěrka obsahuje konsolidované finanční výkazy, které zahrnují zejména rozvahu s uvedením aktiv a pasiv ke konci roku a výsledovku, a konsolidované zprávy o plnění rozpočtu, které pokrývají příjmy a výdaje v daném roce.

1.5 Účetní Komise poskytl Účetnímu dvoru písemné prohlášení vedení k auditu, v němž se potvrzuje, že konsolidovaná účetní závěrka je úplná a spolehlivá (viz však bod 1.9) a že platnost většiny místních systémů Komise byla potvrzena (viz však bod 1.10).

Rozsah a koncepce auditu

1.6 Při auditu účetní závěrky za rok 2008 se Účetní dvůr zaměřil na tyto prvky: — posuzoval, zda opatření přijatá s cílem odstranit nedostatky zjištěné v účetních systémech některých generálních ředitelství (9)a decentralizovaných subjektů přispěla ke zlepšení spolehlivosti účetní závěrky, — ověřoval spolehlivost účetní závěrky za rok 2008 se zaměřením na skutečnosti, na něž upozorňoval ve svém výroku k účetní závěrce za rok 2007 (10)(předběžné financování, příslušné oddělení účetních období, faktury / výkazy nákladů a aktiva v držení Evropské kosmické agentury v rámci programu Galileo (11)).

Kroky podniknuté k posílení akruálního účetnictví

1.7 Opatření zavedená účetním Komise v roce 2007 (12)s cílem zlepšit kontrolní prostředí v oblasti účetnictví na úrovni jednotlivých generálních ředitelství měla dopad i v roce 2008 a přispěla k posílení rámce finančního výkaznictví a účetních systémů. Stále však existují určité nedostatky, kterými je nutno se zabývat, aby byla zajištěna kvalita účetních údajů (viz body 1.10 a 1.11). 1.7 Komise vítá, že Účetní dvůr přiznal dosažený pokrok, a uznává, že zlepšení v některých směrech jsou nadále nutná. Její útvary odpovědné za vedení účetnictví se proto budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů, například prostřednictvím iniciativ, jako je probíhající projekt týkající se kvality účetnictví.

1.8 Shrnutí odpovědí Komise na připomínky Účetního dvora týkající se spolehlivosti účetní závěrky za rok 2007 a komentář k nim a další poznámky Účetního dvora jsou uvedeny v tabulce 1.1 .

Omezení uvedená v prohlášení vedení v souvislosti s konsolidovanou účetní závěrkou

1.9 Účetní Komise ve svém prohlášení vedení k auditu uvedl, že informace o potvrzení platnosti účetních systémů poskytla v podobě vlastních prohlášeních vedení k auditu méně než polovina orgánů a agentur.

Tabulka 1.1 — Kontrola opatření přijatých v návaznosti na připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti Účetního dvora ke spolehlivosti účetní závěrky za rozpočtový rok 2007 a na další připomínky uvedené ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2007 Připomínky v prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2007 Odpovědi Komise ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2007 Vývoj v roce 2008 Odpověď Komise Nedostatky v účetních systémech částečně kvůli složitému právnímu a účetnímu rámci a navzdory realizovaným zlepšením i nadále ohrožují kvalitu finančních informací některých generálních ředitelství Komise. Týká se to zejména předběžného financování, souvisejícího oddělení účetních období a faktur / výkazů nákladů a aktiv v držení Evropské kosmické agentury v rámci programu Galileo. Tyto skutečnosti vedly k množství oprav po předložení předběžné účetní závěrky. Účetní Komise považoval účetní údaje za dostatečně přesné pro konečnou účetní závěrku. Pokud jde o aktiva v držení Evropské kosmické agentury, panuje určitá nejistota a došlo k prodlení při převodu aktiv na Evropská společenství. Plánuje se, že tato aktiva budou vykázána, jakmile budou otázky převodu vyřešeny. Nedostatky v účetních systémech některých generálních ředitelství Komise i nadále ohrožují kvalitu finančních informací, zejména u částek předběžného financování, souvisejícího oddělení účetních období a faktur / výkazů nákladů. Bylo proto nutné po předložení předběžné účetní závěrky provést několik oprav. Pokud jde o aktiva v držení Evropské kosmické agentury, má se za to, že program je stále ve fázi výzkumu, a o aktivech se tudíž zatím neúčtuje. Komise by však měla získat potřebné informace, které by jí umožnily sestavit seznam zásob, ověřit platnost kritérií pro zaúčtování a posoudit ocenění těchto aktiv. Útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů. Komise v současnosti spolupracuje s Evropskou kosmickou agenturou (ESA) s cílem zajistit, aby byla v příhodné době příslušná aktiva programu Galileo převedena na Komisi a náležitě zaznamenána na účtech. Převod aktiv programu Galileo z ESA na Komisi bude podle předpokladu zahájen nejdříve koncem roku 2010. Další připomínky uvedené v rámci výroční zprávy za rozpočtový rok 2007 Účetní Komise zatím stále nebyl schopen potvrdit platnost dvou místních systémů ani bez výhrad potvrdit platnost třetího systému. Podobně jako v předchozích letech se vyskytly důležité horizontální otázky a jiné nedořešené záležitosti. Na potvrzení platnosti pro oba systémy se stále pracuje. Výhrada ke třetímu systému byla odstraněna v roce 2008. Účetní Komise zatím stále nebyl schopen potvrdit platnost jednoho místního systému ani potvrdit platnost druhého systému, jehož platnost měla být potvrzena v roce 2008. Navzdory značnému snížení počtu otevřených otázek je povaha a důležitost zbývajících horizontálních otázek pro spolehlivost účetní závěrky rizikem. V částkách vedených v účetním systému jako předběžné financování a faktury / výkazy nákladů byly zjištěny chyby. Ačkoliv byla zjištěna pouze nízká míra chyb, pokud jde o finanční dopad těchto rozvahových položek, četnost výskytu těchto chyb podtrhuje potřebu přesnost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat. Účetní dvůr zjistil nízkou míru chyb, pokud jde o finanční dopad těchto rozvahových položek. Četnost výskytu těchto chyb však podtrhuje potřebu přesnost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat. Komise připouští záležitost, kterou uvedl Účetní dvůr, a její útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů, například prostřednictvím iniciativ, jako je probíhající projekt týkající se kvality účetnictví. K zajištění úplnosti a spolehlivosti účetních údajů a informací uvedených ve vysvětlivkách týkajících se finančních oprav prováděných členskými státy a odpočtů od následných plateb je navzdory zaznamenaným zlepšením třeba dalších opatření. Podle akčních plánů pro strukturální fondy se Komise snaží zlepšit spolehlivost a úplnost údajů obdržených od členských států mimo jiné prováděním auditů na místě v členských státech. V průběhu roku 2008 byly systémy upraveny, takže je možno určit a vysvětlit všechny částky získané zpětně odečtením od následné platby. Příloha k účetní závěrce navzdory úsilí Komise stále neobsahuje úplné a spolehlivé účetní údaje o činnostech členských států prováděných v souvislosti s finančními opravami, zejména v oblasti strukturálních opatření. Komise nadále usiluje o zlepšení podávání zpráv, aby všechny členské státy mohly nahlásit úplné a spolehlivé údaje.

Potvrzení platnosti místních systémů finančního řízení

1.10 Mnohá generální ředitelství v současnosti používají pro účely finančního řízení a pro zadávání operací, které jsou odesílány do centrálního účetního systému (ABAC) přes rozhraní, vlastní počítačové systémy. Platnost většiny těchto systémů potvrdil (13)účetní Komise. Ve svých doporučeních však účetní Komise popsal řadu otevřených průřezových problémů (14), z jejichž povahy a důležitosti vyplývá, že pro spolehlivost účetní závěrky by i nadále mohly představovat riziko (15). 1.10 Útvary účetního se pravidelně obracejí na generální ředitelství s cílem nalézt řešení zjištěných problémů. V roce 2008 mohly tudíž na základě pokroku dosaženého jednotlivými útvary uzavřít polovinu doporučení. Přijímání následných opatření pokračuje i v roce 2009 za účelem uzavření dosud nevyřešených doporučení. To by mělo pomoci zlepšit celkovou situaci, a tudíž dále snížit riziko, pokud jde o spolehlivost účetních závěrek.

Posílení postupů pro oddělení účetních období

1.11 Postupy oddělení účetních období se rozumí postupy, jimiž se rozhoduje, ke kterému rozpočtovému roku by měla být daná operace přiřazena. Tyto postupy musí útvary Komise používat u všech výdajů příštích období (jde o více než 100 miliard EUR). V deseti generálních ředitelstvích, která Účetní dvůr prověřoval (16)a která odpovídají za více než 90 % výdajů příštích období, bylo zjištěno, že v posledních třech letech docházelo kontinuálně ke zlepšení. Je však třeba podotknout, že některé útvary používají postupy pro oddělení účetních období během uzávěrky k opravám chybných účtů, místo aby opravovaly příslušné jednotlivé k chybám náchylné účetní zápisy (např. zaúčtování chybných částek, dvakrát zaúčtované částky nebo nezaúčtování částek), což může vést k nepřesnostem v účetních údajích v průběhu roku (viz body 1.13–1.15). 1.11 Komise připouští argumenty Účetního dvora a její útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů, například prostřednictvím iniciativ, jako je probíhající projekt týkající se kvality účetnictví.

Konsolidovaná účetní závěrka za rok 2008

1.12 Při auditu konsolidované účetní závěrky, který provedl Účetní dvůr, bylo zjištěno, že účetní závěrka je prosta významných nesprávností. Byla však zjištěna řada problémů týkajících se konkrétních skutečností, které si vyžádají další pozornost, jak je uvedeno níže.

Konsolidovaná rozvaha k 31. prosinci 2008

Předběžné financování

1.13 Audit provedený Účetním dvorem u reprezentativního statistického vzorku 80 operací předběžného financování zaznamenaných v účetním systému odhalil nízkou míru chyb, pokud jde o finanční dopad u této rozvahové položky. Četnost výskytu těchto chyb však podtrhuje potřebu přesnost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat. K nejobvyklejším typům chyb patřily: — chybějící účetní zápisy nebo dvojité účetní zápisy či chybné částky, které se obvykle opravují při oddělení účetních období, — účtování operací na nesprávný účet hlavní účetní knihy. 1.13 Komise připouští argumenty Účetního dvora a její útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů, například prostřednictvím iniciativ, jako je probíhající projekt týkající se kvality účetnictví.

1.14 Při další auditní práci na identifikaci a potvrzení platnosti položek předběžného financování byly dále zjištěny tyto problémy s úplností či přesností rozvahy: — zúčtování nevypořádaných částek předběžného financování se ne vždy provádí správně. V řadě případů nebylo zúčtování provedeno vůbec nebo byly zaúčtovány chybné částky, — generální ředitelství používají pro zúčtování částek předběžného financování různé metody. Zatímco většina generálních ředitelství zúčtovává částky předběžného financování po obdržení příslušného výkazu nákladů nebo faktury a po ověření způsobilosti, některá generální ředitelství čekají do konce programu, nebo dokonce až do doby, kdy obdrží zprávu o závěrečném auditu (17). Rozdílné a nevhodné způsoby zúčtování částek předběžného financování vedou k méně přesným výsledkům výpočtů souvisejících s oddělením účetních období na konci roku.

Závazky

1.15 Audit reprezentativního statistického vzorku 80 faktur / výkazů nákladů ze souboru závazků zaznamenaných v účetním systému odhalil nízkou míru chyb, pokud jde o finanční dopad u této rozvahové položky. Četnost výskytu těchto chyb však podtrhuje potřebu spolehlivost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat. Většina chyb se týká účtování chybných částek k fakturám v době, kdy byly obdrženy (před kontrolami způsobilosti), a opravy chybných zápisů prostřednictvím oprav při oddělení účetních období. 1.15 Komise připouští argumenty Účetního dvora a její útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů, například prostřednictvím iniciativ, jako je probíhající projekt týkající se kvality účetnictví.

Další problémy

Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek

1.16 Na doporučení Účetního dvora bylo v příloze k účetní závěrce uvedeno více informací o zpětném získávání neoprávněně vyplacených částek. Z auditu provedeného Účetním dvorem vyplývá, že údaje k finančním opravám, které Komise vykazuje, jsou spolehlivé, pokud jsou výsledkem jejích vlastních auditních činností. Členské státy však často Komisi neposkytují úplné a spolehlivé informace o finančních opravách, které provádějí samy (viz bod 6.30). Kvůli vysokému podílu nezpůsobilých výdajů, na něž Účetní dvůr ve svých zprávách opakovaně poukazoval, má Účetní dvůr za to, že v oblasti strukturálních akcí by v příloze ke konsolidované účetní závěrce měly být uvedeny úplné a spolehlivé účetní údaje o mechanismech oprav. 1.16 Co se týká informací o finančních opravách, které provedly samy členské státy, Komise vynakládá na základě akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly k posílení kontrolní úlohy Komise v rámci strukturálních opatření značné úsilí o zlepšení kvality údajů poskytnutých členskými státy a pokračuje ve svém úsilí o zlepšení podávání zpráv, aby všechny členské státy mohly nahlásit úplné a spolehlivé údaje. Viz rovněž odpověď Komise k bodu 6.30.

1.17 Účetní dvůr na základě prověrky práce certifikačních orgánů a související analýzy Komise opakovaně vyslovuje pochybnosti o spolehlivosti účtů pohledávek za členskými státy v oblasti zemědělství (účty pohledávek EZZF) (18). Komise poukázala na nedostatky týkající se účtů pohledávek u čtvrtiny platebních agentur (19)a navrhla finanční opravy (20)v přibližné výši 25,3 milionu EUR. Tyto opravy představují přibližně 1,95 % z 1 295 milionů EUR, které měly být získány zpět ke konci roku 2008. Ačkoliv jsou tyto opravy těsně pod 2 % prahem významnosti, značí to, že u účtů pohledávek EZZF obecně existuje riziko významné chyby (viz bod 5.56). 1.17 Komise získala pro účely schválení a zaúčtování dostatek informací o dlužnících. V žádném případě nebylo zjištěno, že by šlo o významný finanční dopad na celkovou úroveň účetní závěrky (a tudíž s ohledem na rozhodnutí). Komise navrhla opravy ve výši 25,3 milionu EUR na základě posouzení informací poskytnutých certifikačními orgány v jejich zprávách a výpočtu nejpravděpodobnější míry (a výše) chyb v souvislosti s dlužnými částkami u konkrétních platebních agentur. V případě dluhů je použita stejná logika jako u řešení (a případně oprav) chyb vyplývajících z podrobného testování výdajů fondů. Zjištěné finanční chyby se napravují v rámci běžných postupů schvalování účetní závěrky.

Půjčky a výpůjčky

1.18 Pokud jde o makroekonomickou finanční pomoc, platební bilance a půjčky Euratomu, Společenství si půjčují prostředky na kapitálových trzích a zpřístupňují je zamýšleným příjemcům v jejich měnách. Mezinárodní účetní standardy a účetní pravidlo ES č. 11 vyžadují, aby se rozdíly mezi poskytnutými a tržními úrokovými sazbami odrazily v účetní závěrce. To se však nestalo. Důvody a účinky těchto odchylek od standardů nejsou ve vysvětlivkách k finančním výkazům Společenství dostatečně pojednány. 1.18 Podle nařízení Rady o makroekonomické finanční pomoci, platební bilanci a úvěrech Euratomu půjčují Společenství peněžní prostředky vypůjčené na kapitálových trzích členským státům a třetím příjemcům se stejnou úrokovou sazbou. Cílem těchto operací je umožnit příjemcům, aby využili úvěruschopnosti ES. U těchto vzájemně navazujících operací proto není důležitá tržní sazba a není použitelná metoda efektivní úrokové míry stanovená v účetním předpisu ES 11. Stávající účetní zpracování lépe odráží zvláštní povahu a podstatu úvěrů a výpůjček (zásada přednosti obsahu před formou). Jak navrhuje Účetní dvůr, Komise bude v poznámkách k ročním účetním závěrkám ES zveřejňovat přesnější informace a uváží objasnění účetního předpisu 11, aby lépe zohledňoval zvláštnosti těchto operací.

Závěr

1.19 Účetní dvůr dospěl k závěru, že vyslovené připomínky nemají významný dopad na spolehlivost účetní závěrky.

Správnost uskutečněných operací

Struktura zvláštních posouzení v kontextu prohlášení o věrohodnosti

1.20 V kapitolách 5 až 11 uvádí Účetní dvůr zvláštní posouzení ke skupinám oblastí politiky, které jsou uspořádány na základě sestavování rozpočtu podle činností (ABB – z angl. Activity Based Budgeting) (viz tabulka 1.2 O příjmech pojednává kapitola 4. Každé zvláštní posouzení obsahuje úvod ke skupině politik, zjištění a závěry o správnosti operací a účelnosti systémů a rovněž oddíl o kontrole opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky.

Vysvětlení ke koncepci a výsledkům prohlášení o věrohodnosti

1.21 Koncepce, kterou Účetní dvůr používá při auditu správnosti uskutečněných operací, má dva hlavní pilíře: přímé testování operací, jímž se zjišťuje, nakolik jsou tyto operace správné, a posuzování účelnosti systémů dohledu a kontroly při zajišťování správnosti. Tyto skutečnosti doplňují důkazní informace vyplývající z relevantní práce jiných auditorů (jsou-li tyto informace k dispozici) a analýzy prohlášení vedení (21).

Jak Účetní dvůr provádí testování operací

1.22 Při testování operací se vychází z reprezentativního statistického vzorku příjmů nebo plateb vybraných ze souboru jako celku, obvykle jde o skupinu oblastí politiky. Výsledkem testování je statistický odhad, do jaké míry jsou operace v daném souboru správné.

1.23 Ke stanovení velikosti vzorku používá Účetní dvůr auditní model míry jistoty. Tento model počítá s posouzením přirozeného rizika výskytu chyb v operacích a rizika, že systémy dohledu a kontroly takovým chybám nebudou schopny předcházet, odhalovat je a napravovat (kontrolní riziko). Ve většině případů se Účetní dvůr musí spoléhat primárně na své přímé testování, neboť systémy neposkytují dostatečnou jistotu o správnosti operací.

1.24 Testování zahrnuje podrobnou prověrku operací vybraných ke kontrole; kontroluje se, zda je žádost či platba správně vyčíslena a zda je v souladu s platným pravidly a předpisy, které upravují provádění výdajů. Pokud je operace chybně vyčíslena nebo nesplňuje požadavky právních předpisů či smluvní požadavky, má se za to, že obsahuje chybu. Přes vzorek účetních operací zaúčtovaných v rozpočtových účtech dohledá Účetní dvůr platbu až na úroveň konečného příjemce (např. zemědělce, organizátora školení, navrhovatele projektu rozvojové pomoci) a testuje dodržování příslušných podmínek na všech příslušných úrovních.

Tabulka 1.2 — Realizace výdajů v roce 2008 podle kapitol výroční zprávy (v mil. EUR) Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) (34) odpovídají rozpočtové nomenklatuře pro rok 2008 v rozdělení podle kapitol výroční zprávy Účetního dvora Platby realizované v roce 2008 (35) Kapitoly výroční zprávy Příjmy 53,7 (36) Daně a cla (hl. 14) Zemědělství a přírodní zdroje 55 114,9 Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05) Životní prostředí (hl. 07) Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11) Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17) Soudržnost 36 596,9 Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04) Regionální politika (hl. 13) Výzkum, energie a doprava 7 516,7 Výzkum (hl. 08) Energie a doprava (hl. 06) Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09) Přímý výzkum (hl. 10) Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření 6 323,1 Vnější vztahy (hl. 19) Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21) Rozšíření (hl. 22) Humanitární pomoc (hl. 23) Vzdělávání a občanství 1 734,9 Vzdělávání a kultura (hl. 15) Komunikace (hl. 16) Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18) Hospodářské a finanční věci 621,4 Hospodářské a finanční věci (hl. 01) Podniky (hl. 02) Hospodářská soutěž (hl. 03) Vnitřní trh (hl. 12) Obchod (hl. 20) Správní a jiné výdaje 8 582,9 Parlament (odd. I) Rada (odd. II) Komise (odd. III) Soudní dvůr (odd. IV) Účetní dvůr (odd. V) Hospodářský a sociální výbor (odd. VI) Výbor regionů (odd. VII) Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII) Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX) Celkový součet 116 544,5

Jak Účetní dvůr hodnotí a prezentuje výsledky testování operací

1.25 K chybám v operacích dochází z mnoha důvodů a tyto chyby mají řadu různých podob v závislosti na povaze porušení a konkrétním pravidle či smluvním závazku, který byl porušen. Mohou se týkat podmínky platby nebo jiného aspektu souvisejícího s dodržováním předpisů.

1.26 Účetní dvůr klasifikuje chyby dvěma způsoby: a) jako vyčíslitelné nebo nevyčíslitelné v závislosti na tom, zda je možné změřit, jak velký díl částky vyplacené z rozpočtu EU byl vyplacen nesprávně; b) podle jejich povahy jako chyby ve způsobilosti (platba nesplňuje pravidla způsobilosti), chyby ve výskytu (úhrada nákladu, jehož vznik nelze prokázat), chyby v přesnosti (nesprávně vypočítané platby nebo platby, jejichž správnost nebyla prokázána) nebo jiné chyby týkající se dodržování předpisů (chyba, které nezpochybňuje způsobilost platby).

1.27 Účetní dvůr vyjadřuje četnost výskytu chyb uvedením procenta vzorku, který obsahuje chyby (jak vyčíslitelné, tak nevyčíslitelné). Tento údaj ukazuje, s jakou pravděpodobností jsou chyby v dané skupině politiky jako celku rozšířeny (viz bod 1.3 části 1 příloh 1 příslušných kapitol).

1.28 Účetní dvůr odhaduje finanční dopad chyb na základě míry chyb. Míra chyb se počítá pouze z vyčíslitelných chyb. Účetní dvůr hodnotí odhadovanou míru chyb oproti míře významnosti ve výši 2 %, aby zjistil, i na základě dalších důkazních informací, zda jsou platby v dané výdajové oblasti prosty významných chyb (výrok „bez výhrad“), nebo zda obsahují významnou míru chyb („záporný“ výrok (22)). Pro účely prezentace výsledků se míra chyb klasifikuje do tří rozpětí: a) méně než 2 %; b) mezi 2 % a 5 %; c) více než 5 %. Tyto informace uvádí část 1 příloh 1 kapitol 4 až 11 a jejich shrnutí je uvedeno v tabulce 1.3 .

Jak Účetní dvůr posuzuje systémy a vykazuje výsledky

1.29 Systémy dohledu a kontroly vytváří Komise (a v případě sdíleného nebo decentralizovaného řízení i členské a přijímající státy) k řízení rozpočtových rizik, včetně správnosti operací. Posuzování účelnosti systémů při zajišťování správnosti je tedy klíčovým auditním postupem, který je zvláště vhodný pro identifikaci doporučení, která povedou ke zlepšení.

1.30 Každá skupina politik se řídí řadou vlastních systémů, jejichž testování a posouzení zabere značné množství času. Účetní dvůr tedy obvykle každoročně vybere pro účely prověrky vzorek systémů. Výsledky posouzení systémů se předkládají ve formě tabulky s názvem Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly, uvedené v části 2 příloh 1 kapitol 4 až 11. Systémy se klasifikují jako „účelné“ při zmírňování rizika chyb v operacích; „částečně účelné“ (pokud existují určité nedostatky s dopadem na fungování systémů z hlediska účelnosti) nebo „neúčelné“ (jsou-li nedostatky všudypřítomné, a tím zcela podrývají fungování systémů z hlediska účelnosti).

1.31 Účetní dvůr dále předkládá celkové posouzení systémů dohledu a kontroly (rovněž uvedené v části 2 příloh 1 kapitol 4 až 11), které zohledňuje jak posouzení vybraných systémů, tak výsledky testování operací.

Obecný přehled výsledků auditu za rok 2008

1.32 V oblasti příjmů a ve skupině politik „správní a jiné výdaje“ jsou systémy dohledu a kontroly ve svém souhrnu účelné (viz body 4.29–4.30 a 11.20–11.21) a Účetní dvůr odhaduje, že finanční dopad chyb je zde menší než 2 % celkových částek (viz tabulka 1.3 Účetní dvůr dále posoudil prohlášení generálních ředitelů a pověřených schvalujících osob a toto posouzení potvrdilo, že není třeba vyjadřovat žádné výhrady (viz body 2.3, 2.4 a 2.9 a tabulka 2.1

Tabulka 1.3 — Shrnutí výsledků DAS 2008 k legalitě a správnosti uskutečněných operací Zvláštní posouzení k DAS v rámci výroční zprávy za rozpočtový rok 2008 Body výroční zprávy Fungování systému dohledu a kontroly Rozpětí chyb Příjmy (39) 4.29–4.30 Zemědělství a přírodní zdroje 5.62–5.67 (40) (41) Soudržnost 6.35–6.36 (42) Výzkum, energie a doprava 7.40–7.41 Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření 8.33–8.34 Vzdělávání a občanství 9.31–9.32 Hospodářské a finanční věci 10.27–10.28 (43) (44) Správní a jiné výdaje 11.20–11.21 Výše uvedená tabulka shrnuje celkové posouzení systémů dohledu a kontroly, které je rozvedeno v příslušných kapitolách, a předkládá celkové výsledky testování věcné správnosti, které Účetní dvůr provedl. Tabulka zobrazuje hlavní prvky, avšak nemůže obsáhnout veškeré příslušné podrobnosti (zvláště pokud jde o nedostatky systémů dohledu a kontroly a typy chyb). Ty jsou popsány v textu zprávy v rámci metodiky, na níž spočívá koncepce auditu Účetního dvora (viz body 1.5–1.15). Legenda: Fungování systémů dohledu a kontroly účelné částečně účelné () neúčelné () Systémy se klasifikují jako „částečně účelné“, pokud se u některých kontrolních mechanismů má za to, že fungují, kdežto u jiných nikoli. Jako celek tedy nemusí úspěšně omezovat chyby v uskutečněných operacích na přijatelnou úroveň.

Rozpětí chyb () méně než 2 % (pod prahem významnosti) mezi 2 % a 5 % více než 5 % () Účetní dvůr se rozhodl prezentovat míru chyb ve třech rozpětích (viz bod 1.28). Tato rozpětí nelze interpretovat jako interval spolehlivosti (ve statistickém slova smyslu).

Graf 1.1 — Meziroční srovnání (33)

1.33 Pokud jde o skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ a „vzdělávání a občanství“, Účetní dvůr odhaduje, že celkový finanční dopad chyb činí méně než 2 % celkových výdajů jednotlivých skupin politik. Účetní dvůr nicméně zjistil, že výdaje na rozvoj venkova v rámci skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ obsahovaly chyby v míře, která přesahuje 2 % (viz bod 5.62), a z testování, které provedl, vyplývá, že průběžné a konečné platby u skupiny politik „vzdělávání a občanství“ obsahovaly významné chyby (viz bod 9.31). U skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ míra chyb podle odhadu Účetního dvora mírně přesahuje 2 % celkových výdajů na tuto skupinu politik. Účetní dvůr však zjistil, že na platby spadající do šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj připadá nepoměrně velká část této celkové míry chyb (viz body 10.12–10.13). 1.33 Komise vítá celkové kladné hodnocení těchto skupin politiky. Komise sdílí názor Účetního dvora, že ve výdajích na rozvoj venkova je častější výskyt chyb, s uspokojením však konstatuje, že míra chyb se v této oblasti snižuje. Komise poznamenává, že v oblasti vzdělávání a občanství zjistil Účetní dvůr vyčíslitelné chyby ve čtyřech z 21 šetřených předběžných a konečných platbách. Viz rovněž odpověď na bod 9.31. Co se týče skupiny ekonomických a finančních věcí, Komise se domnívá, že celková chybovost transakcí v této oblasti politiky je celkem vzato bez podstatných chyb, jelikož RP.6 představuje pouze 8 % plateb. Pokud jde o platby v rámci RP.6, zjištění a závěry Účetního dvora v této kapitole a v kapitole 7 jsou podobné. Viz též odpovědi na body 10.12 a 10.13.

1.34 Účetní dvůr dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly u skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ jsou při zajišťování správnosti operací částečně účelné (viz bod 5.63). I když Účetní dvůr opakuje, že systém IACS obecně je jako kontrolní systém snižující riziko chyb či nesprávných výdajů účelný (viz bod 5.64), poukázal na nedostatky režimu jednotné platby a režimu jednotné platby na plochu (viz bod 5.65) a na nedostatky v oblasti rozvoje venkova (viz bod 5.66), jimiž je třeba se zabývat. Účetní dvůr dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly u skupiny politik „vzdělávání a občanství“ jsou částečně účelné (viz bod 9.32) (23). U skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ prověřoval Účetní dvůr tři systémy dohledu a kontroly. Pokud jde o zajišťování legality a správnosti plateb, byly dva systémy posouzeny jako účelné a jeden jako částečně účelný (24)(viz bod 10.28). 1.34 Tendence v průběhu let ukazuje, že celkově se systémy dohledu a kontroly zlepšily v oblasti zemědělství a přírodních zdrojů a nyní jsou účelné, ačkoli v oblasti rozvoje venkova je zapotřebí další zlepšení. Komise se domnívá, že by některé otázky, jež Účetní dvůr doporučuje řešit s ohledem na režim jednotné platby a režim jednotných plateb na plochu, měly za následek zavedení ještě složitějších pravidel, což by vedlo k velmi složitému kontrolnímu systému, jehož zavedení by bylo nákladné a bylo by v rozporu se snahami Komise o zjednodušení. Mimoto by byla fakticky znovu zavedena forma spojení vyplácené podpory s produkcí (viz odpověď Komise k bodu 5.65 písm. b)). Pokud jde o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, v roce 2008 poskytuje systém dohledu a kontroly zavedený pro období 2007–2013 řádný rámec. Významného pokroku při jeho zavádění bylo dosaženo prostřednictvím analýzy prohlášení o zárukách spolehlivosti ex-post a intenzivních monitorovacích návštěv a auditů. Pokud jde o skupinu politiky ekonomické a finanční věci, zjištění a závěry Účetního dvora týkající se RP.6 a kapitoly 7 jsou podobné, zatímco ostatní výdaje jsou bez podstatných chyb. Komise se domnívá, že existující systémy dohledu a kontroly jsou jako celek hospodárné, úměrné a přiměřené (viz odpovědi na body 10.19 a 10.28).

1.35 U skupin politik „soudržnost“ (25), „výzkum, energie a doprava“, „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ a „hospodářské a finanční věci“ dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly jsou částečně účelné (viz body 6.21, 6.23, 6.36, 7.41, 8.34 a 10.28 a tabulka 1.3 U skupin politik „výzkum, energie a doprava“, „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ a „hospodářské a finanční věci“ se podle Účetního dvora odhadovaná míra chyb pohybuje mezi 2 % a 5 % celkových výdajů, zatímco u skupiny politik „soudržnost“ se míra chyb odhaduje na více než 5 % (viz body 6.17, 6.35, 7.40 a 8.33 a tabulka 1.3 U skupin politik „soudržnost“ a „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ je Účetní dvůr toho názoru, že rozsah výhrad vyjádřených v prohlášeních generálních ředitelů a pověřených schvalujících osob měl být širší, aby odrážel podstatné nedostatky, jež v těchto výdajových oblastech i nadále přetrvávají, jak dokládají auditní zjištění Účetního dvora (viz body 2.6–2.7 a 2.10–2.11 a tabulka 2.1 Nejproblematičtější oblastí zůstává „soudržnost“, u níž se odhadovaná míra chyb pohybuje vysoko nad mírou chyb ostatních oblastí politiky. 1.35 V oblasti soudržnosti došlo v roce 2008 k značnému zlepšení při zavádění systémů řízení a kontroly některých programů. Z posouzení účelného fungování systémů v 545 operačních programech ve výročních zprávách generálního ředitelství pro regionální politiku a generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti za rok 2008 vyplývá, že 78 % programů funguje náležitě nebo vykazuje nedostatky s malým dopadem (57 % v roce 2007). Ačkoli míra chyb je i nadále nepřijatelně vysoká, snížila se četnost chyb: bylo zjištěno, že chyby vykazuje 43 % projektů ve vzorku v porovnání s 54 % v roce 2007. Komise podotýká, že auditní vzorek, na němž jsou zjištění založena, zahrnuje pouze programové období 2000–2006, jelikož s ohledem na programové období 2007–2013 nedošlo téměř k žádnému proplacení výdajů. Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 6.23, 6.35 a 6.36. Je vynakládáno značné úsilí o zlepšení řízení výzkumné politiky v mezích platného právního a finančního rámce. Komise bude pokračovat v důsledném provádění kontrol. Komise bude nadále usilovat o snížení zbytkové míry chyb v této skupině politik. Ve výročních zprávách o činnosti poskytují generální ředitelé přiměřenou jistotu ohledně legality a správnosti uskutečněných operací. Pokud generální ředitel může tuto přiměřenou jistotu založit na odhadované chybovosti, která je pod prahem významnosti, jak je tomu například u generálního ředitelství pro rozšíření, kterým se Účetní dvůr zabývá ve skupině politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, není nutno uvést žádné výhrady. V oblasti „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ Komise navrhla své kontroly pro tuto skupinu politik tak, aby zahrnovaly celou dobu trvání víceletých projektů, takže většině finančních chyb může předejít při běžném průběhu svých kontrol, či tyto chyby zjistit a opravit. Povinné finanční audity plánované v rámci kontrolního systému Komise by měly Komisi umožnit tyto chyby týkající se předběžného financování odhalit a opravit – později v účetním roce – před uskutečněním konečných plateb. Tuto nízkou zbytkovou míru chyb potvrzují následné kontroly Komise. Viz rovněž odpověď na bod 8.34.

1.36 Oproti předchozím rokům byly zaznamenány tyto změny: pokles odhadované míry chyb u skupin politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (26)a „výzkum, energie a doprava“ (27). Účetní dvůr odhaduje, že u skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (viz bod 5.13) se celková míra chyb pohybuje pod 2 %, zatímco u skupiny politik „výzkum, energie a doprava“ zůstává mírně nad 2 % (viz bod 7.40). Pokud jde o skupinu politik „vzdělávání a občanství“, Účetní dvůr odhaduje, že finanční dopad chyb je menší než 2 %. Účetní dvůr má za to, že příčinou tohoto stavu je velký podíl záloh, v nichž se vyskytuje relativně méně chyb než v průběžných a konečných platbách (viz body 9.6–9.7 a 9.31). Ve skupině politik „hospodářské a finanční věci“ se celková odhadovaná míra chyb za rozpočtový rok 2008 pohybuje mírně nad 2 % (v roce 2007 to bylo mírně pod 2 %) kvůli chybám zjištěným u výdajů šestého rámcového programu, které však představují pouze 8 % výdajů této skupiny politik (viz bod 10.27). 1.36 Komise vítá celkově kladný vývoj hodnocení Účetního dvora prokazující patrný pokrok oproti předchozímu roku.

1.37 Účetní dvůr zdůrazňuje, že z jeho auditů vyplývá, že složitá a nejasná kritéria způsobilosti či složité právní požadavky výrazně přispívají k riziku chyb, zejména ve skupinách politik „zemědělství a přírodní zdroje“, „soudržnost“, „výzkum, energie a doprava“ a „hospodářské a finanční věci“ (viz body 5.17–5.26, 5.34–5.52, 6.18–6.20, 7.12–7.15 a 10.11–10.14). 1.37 Určitý stupeň složitosti pravidel a kritérií způsobilosti je nevyhnutelný, jelikož ty jsou často stanoveny v zájmu dosažení požadovaných cílů politiky, které jsou výsledkem složitého legislativního procesu, v němž má poslední slovo legislativní orgán. Komise se nicméně zavázala, že legislativnímu orgánu předloží návrhy na další zjednodušení, bude-li to možné. Ve svém návrhu týkajícím se tříletého přezkumu finančního nařízení v roce 2010 uváží prostor pro další zjednodušení pravidel způsobilosti. Přezkoumá rovněž zásady pro další zjednodušení odvětvových právních předpisů u dalšího kola základních aktů, jež mají vstoupit v platnost od roku 2014. Co se týká zemědělství a přírodních zdrojů, výsledky se zlepšily díky trvalému úsilí o zjednodušení právních požadavků / kritérií způsobilosti v rámci obou pilířů SZP. Viz rovněž konkrétní odpovědi na body 5.17 až 5.26, 5.34 až 5.52. V oblasti soudržnosti došlo k úpravě nařízení na období 2007–2013 a k začlenění zjednodušení na základě práce skupiny odborníků Komise a členských států. Počátkem roku 2009 vydala Komise také přehled pravidel způsobilosti. Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 1.41–1.42 a bodu 6.37 písm. a). 7. rámcový program představuje posun kupředu, pokud jde o zjednodušení. Na základě zkušeností získaných při provádění programu může Komise případně navrhnout změny jeho právního základu.

1.38 U skupin politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ a „hospodářské a finanční věci“ řídí Komise výdaje společně s mezinárodním organizacemi (28), děje se tak na základě dohod, které rovněž zaručují Účetnímu dvoru právo provádět audit. Účetnímu dvoru byly přesto přístup k auditním zprávám OSN a podkladovým dokumentům i ověřovací návštěvy týkající se DAS 2008 zcela nebo zčásti upřeny (viz body 8.13 a 10.10). 1.38 Komise plně podporuje žádosti Účetního dvora o informace a přístup k dokladům. Standardní dohoda s mezinárodními organizacemi o poskytnutí příspěvku obsahuje text týkající se přístupu Účetního dvora. Viz rovněž odpověď na bod 8.13.

Jak řešit nedostatky

1.39 Loni Účetní dvůr konstatoval, že navzdory pozitivnímu vývoji rámce vnitřní kontroly Komise obsahuje podstatná část operací, na nichž se zakládá účetní závěrka EU, významnou míru chyb (bod 1.42 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007). Audit Účetního dvora k prohlášení o věrohodnosti dále poukázal na někdy i podstatné rozdíly v typu, výskytu a míře nesprávností mezi skupinami politik i uvnitř těchto skupin. Následující odstavce nastiňují, jak by bylo možné dosáhnout pokroku při vytváření účelnějšího rámce vnitřní kontroly Společenství (29).

1.40 Ačkoliv má Unie jeden souhrnný rozpočet, peněžní prostředky se vydávají mnoha různými způsoby. Existují rozdíly ve způsobech řízení, typech příjemců, periodicitě poskytování pomoci, způsobech podávání žádostí a různých typech kontrolních systémů a systémů pro zpětné vymáhání prostředků. Tyto rozdíly existují, aby bylo možno zohlednit situaci v příslušné rozpočtové oblasti a jednotlivé cíle pomoci i náklady a složitost správy a kontroly jednotlivých režimů.

Potřeba zjednodušení

1.41 Stanovená pravidla, jimiž se řídí výdaje finančních prostředků, mají zajišťovat, aby pomoc dosáhla žádoucích politických cílů, tj. „vydávání prostředků na správné věci ve správnou dobu“. Některá pravidla jsou společná všem typům plateb, zatímco jiná závisí na typu výdajů. Typ a složitost pravidel tedy mohou být také dány složitostí cílů dané politiky. 1.42 Čím náročnější a složitější pravidla, tím větší riziko, že se nebudou dodržovat, čímž se zvyšuje riziko chyb v operacích a riziko, že cílů politiky nebude dosaženo. Zároveň platí, že přílišné vylaďování a stanovování velmi konkrétních programových cílů nutně zvyšuje náklady na kontrolu, zda těchto cílů bylo dosaženo. Jinak řečeno: dobře koncipovaná pravidla a právní předpisy, jejichž interpretace a použití jsou snadné, snižují riziko chyb (bod 1.45 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007). 1.41–1.42. Komise souhlasí s analýzou Účetního dvora, zdůrazňuje však, že stanovování pravidel znamená usilovat o náležitou rovnováhu mezi splněním často specifických cílů politiky a zamezením přílišné složitosti. Zatímco úlohou Komise je navrhovat právní předpisy, složitost se může zvýšit při projednávání legislativním orgánem, který vydává konečné rozhodnutí. Komise se zavázala, že do všech příslušných budoucích legislativních návrhů začlení popis souvisejících kontrolních opatření. Zjednodušení je významným prvkem programu Komise ke zlepšení právní úpravy. Členské státy musí ve svých vnitrostátních programech rovněž zjednodušit kritéria způsobilosti. Určitá úroveň složitosti je však nevyhnutelná a je nutno ji vzít v úvahu v budoucích diskusích o přijatelné úrovni rizika. Viz rovněž odpověď k bodu 2.35 písm. b). V oblasti soudržnosti již nařízení o ESF na období 2007–2013 umožnilo vykazovat nepřímé náklady na základě paušálních sazeb. Možnost použít paušální sazby, jednorázové částky a běžné stupnice jednotkových nákladů u programů na období 2007–2013 byla pro EFRR i ESF zobecněna změnou právních předpisů o fondech v květnu 2009. Další zjednodušení byla přijata v prosinci 2008 a v květnu 2009. V červenci 2009 Komise předložila rovněž návrhy na další zjednodušení prováděcího nařízení č. 1828/2006 a obecného nařízení č. 1083/2006. Komise může na základě zkušeností získaných při provádění programu případně navrhnout změny jeho právního základu.

1.43 Na místě je však určitá opatrnost. Zjednodušování pravidel pouze proto aby se snížilo riziko nesprávnosti, by mohlo mít i své nevýhody, pokud by obecnější pravidla vedla k méně cíleným výdajům. „Zjednodušení“ by dále mohlo znamenat uvolnění podmínek pro výplatu záloh v některých oblastech (viz například body 9.6–9.7) a zvýšení částek, které je možno takto vyplatit. Takové zjednodušení by ale měly podporovat účelné systémy, neboť nesprávnost výdajů by se jinak stala zjevnou až po částečném dokončení nebo úplném uzavření programu, k nimž dochází až později. Bez ohledu na tyto výhrady je nicméně třeba, aby zjednodušení zůstalo prioritním cílem. 1.43 Komise připouští, že zjednodušení znamená rovnováhu mezi potřebou náležitého řízení veřejných finančních prostředků a dosažením často velmi specifických cílů politiky. Tato rovnováha je v jednotlivých oblastech politiky řešena různě a často vede k různým způsobům řízení a předpisům s přihlédnutím k zapojení různých účastníků na různých úrovních. Komise podniká kroky s cílem zajistit, aby její kontrolní systémy byly pokud možno účelné a plně přihlížely k víceleté povaze mnoha programů a potřebě účinného a účelného kontrolního systému k provádění správných kontrol ve správné době. Co se týká oblasti politiky „vzdělávání a kultura“, podoba nových programů na období 2007–2013 zjednodušila pravidla a umožnila rozsáhlé využívání jednorázového financování. To by spolu s důsledným schvalováním vnitrostátních řídících a kontrolních systémů mělo snížit riziko spojené s konečnými platbami. Viz rovněž odpověď na bod 9.7.

Nutná reakce

1.44 Je třeba přiznat, že řízení rozpočtu EU se vyvíjelo postupně v reakci na typ jednotlivých postupně zaváděných výdajových programů. Pravidla, jimiž se řídí výdaje, a metody řízení musí zohlednit specifika jednotlivých cílů rozpočtových výdajů. Tyto cíle by však neměly být příliš podrobné, protože to by znamenalo nadměrnou administrativní zátěž a vedlo by to k formulaci právních předpisů, jejichž dodržování je obtížné. Je tedy nutné, aby Komise uvážlivě přezkoumala základní regulační rámec a strukturu řízení konkrétních výdajových programů. 1.44 Komise zdůrazňuje, že stanovení pravidel je v pravomoci legislativního orgánu. Komise nedávno přijala řadu návrhů na zjednodušení (a o určitém zjednodušení bylo rozhodnuto v případě strukturálních fondů) a bude nadále navrhovat zjednodušení, pokud to napomáhá dosažení specifických cílů politiky. V tomto ohledu je nutno vzít v úvahu práci Komise na přijatelném riziku chyb, jelikož to podporuje jednoznačný názor na riziko, které lze kontrolovat na základě podmínek způsobilosti a kontrolního prostředí, a tudíž riziko, jehož kontrola není hospodárná. V roce 2010 Komise předloží rozpočtovému orgánu konkrétní návrhy týkající se přijatelného rizika v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy, rozvoje venkova, vnější pomoci a administrativních výdajů. Viz rovněž odpověď na body 1.41–1.42.

1.45 V této souvislosti se musí jako první a podstatný úkol shromáždit spolehlivé a úplné informace, které umožní provést věrohodné hodnocení stávajících nákladů na kontroly (30). 1.45 Komise shromáždí informace o nákladech na kontroly jako součást svých návrhů týkajících se přijatelného rizika chyb, a to v roce 2010 nejprve v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy, rozvoje venkova, vnější pomoci a administrativních výdajů.

1.46 Obdobně zásadní je i pečlivé posouzení toho, zda současná míra výdajů na kontroly přináší maximální přínos. Pokud by tomu tak nebylo, pak by okamžitým cílem mělo být maximální využití prostředků, kterou jsou již nyní vydávány, a zdrojů již k těmto účelům vyhrazených (31). 1.46 Komise podporuje další zlepšování svých systémů vnitřní kontroly (jak je uvedeno v bodě 1.39) a bude v tomto úsilí důrazně pokračovat. Tyto kontrolní systémy mají poskytnout přiměřenou jistotu na základě náležité rovnováhy mezi různými druhy kontrol („správné kontroly ve správné době“). Například předběžné kontroly (kontroly ex-ante) mohou zjistit určité druhy chyb, nikoli však ostatní chyby, a nebylo by hospodárné kontrolovat všechny projekty na místě. V důsledku akčního plánu ke zlepšení kontroly strukturálních fondů již Komise přijala opatření ex-ante ke zlepšení kontrolních systémů. Komise rovněž poukazuje na skutečnost, že 2–3 % snížení míry chyb prostřednictvím účelnějších kontrol ex-ante (uvedené u EFRR v ilustrativní případové studii předložené ve sdělení o „přijatelném riziku“) (KOM(2008) 866) vyplývá z posouzení chyb, které Účetní dvůr uvedl v prohlášení o věrohodnosti za rok 2005, a jedná se spíše o opatření týkající se „rizika kontroly“ (rizika, že určité kontroly nefungují v některých případech účelně).

1.47 Spolu s nutnými kroky vedoucími k zajištění účelnosti systémů musí být cílem nastavení vhodné rovnováhy mezi náklady na kontroly a jejich přínosy (viz doporučení Účetního dvora ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2007, bod 1.52). 1.47 Koncepce účinné a účelné vnitřní kontroly je obsažena ve finančním nařízení (článek 28a). V souladu s tím musí všechny útvary Komise ve své výroční zprávě o činnosti předložit výsledky vnitřní kontroly, informovat o její účelnosti a přijmout opatření k odstranění zjištěných nedostatků. Komise se proto domnívá, že vzhledem ke skutečnosti, že zlepšování kontrolních struktur a zjednodušování postupů je průběžným a neustálým procesem, musí být toto úsilí trvalé. V souladu s návrhem Účetního dvora bude Komise při vypracovávání návrhů týkajících se přijatelného rizika dále zkoumat rovnováhu mezi náklady a přínosy kontroly, a to v roce 2010 nejprve v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy, rozvoje venkova, vnější pomoci a administrativních výdajů.

1.48 Bylo by žádoucí, aby se při posuzování výdajových programů pro účely schválení vysvětlovala související rizika a náklady na správu a kontrolu nutnou k omezení těchto rizik na úroveň, která by byla z hlediska nákladů účelná. Rada a Parlament by pak rozhodovaly informovaněji a přímo braly v úvahu rizika a související náklady. 1.48 Ve sdělení „Cesta k jednotnému chápání koncepce přijatelného rizika chyb“ (KOM(2008) 866) se již Komise zavázala, že do všech příslušných budoucích legislativních návrhů začlení popis souvisejících kontrolních opatření.