CS Úřední věstník Evropské unie C 175/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Účinná správa obnovené Lisabonské strategie“

(2009/C 175/03)

Dne 11. června 2008 Evropská komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, požádala dopisem adresovaným panu DIMITRIADISOVI Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování průzkumného stanoviska k tématu

Účinná správa obnovené Lisabonské strategie.

Předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru pověřilo dne 25 května 2008 specializovanou sekci Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost přípravou podkladů na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval paní FLORIO hlavní zpravodajkou na 449. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 3. a 4. prosince 2008 (jednání dne 4. prosince), a přijal následující stanovisko 100 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

ÚVOD

V době velké nejistoty je potřeba dlouhodobá vize, konzistentní politiky a účast všech zainteresovaných stran. Lisabonská strategie nabízí zastřešující rámec, jenž Evropské unii umožňuje posílit svůj jednotný hlas na celosvětové úrovni.

Aktivnější zapojení organizované občanské společnosti uvolní její skrytý potenciál. Pojetí a provádění strategie je důkazem toho, že by se mělo jednat o kombinaci přístupů „shora dolů“ a „zdola nahoru“. Dobrá správa Lisabonské strategie by měla být využita k podpoře konvergence politik a ekonomického růstu a zaměstnanosti.

1. Závěry a doporučení

1.1 Lisabonská strategie je projektem pro celou evropskou společnost, který jí pomáhá reagovat na výzvy globalizovaného světa. EHSV se domnívá, že vzhledem k současné krizi na finančních trzích a hospodářským důsledkům a rostoucí nejistotě, které s sebou přináší, mají evropská konkurenceschopnost, udržitelný rozvoj a sociální soudržnost i nadále zcela zásadní význam. Výbor zdůrazňuje, že tři pilíře agendy – růst a zaměstnanost, sociální soudržnost a udržitelnost – vyžadují neustálý interaktivní a vyvážený přístup.

1.2 Toto stanovisko je především reakcí na žádost Evropské komise (1). Zabývá se správou Lisabonské strategie a představuje kontinuitu předešlých příspěvků jak EHSV, tak organizací občanské společnosti v EU k lisabonskému procesu.

1.3 EHSV zdůrazňuje, že strategie vyžaduje dostatečnou podporu národních vlád, a proto vyzdvihuje to, že vlády mají politickou i morální povinnost dohodnout se na reformách s organizacemi občanské společnosti. Plnohodnotná účast nevládních zainteresovaných stran v členských státech při stanovení agendy lisabonského procesu má rozhodující význam. Národní hospodářské a sociální rady (HSR) či podobné organizace občanské společnosti by měly plnit roli, kterou jim vnitrostátní právní předpisy i praxe ukládají, s ohledem na Lisabonskou strategii (2).

1.4 Správa se v jednotlivých členských státech podstatně liší. V některých z nich jsou konzultační a informační postupy dobře organizovány, v jiných však vyžadují značné zlepšení. Měla by se podporovat výměna postupů. EHSV proto pořádá informační mise do členských států, aby bylo možné o výměně osvědčených postupů a provádění reforem diskutovat se zainteresovanými stranami z řad občanské společnosti (3).

1.5 EHSV zdůrazňuje, že reformy strategie poskytují občanům důležitou hospodářskou a sociální stabilitu společně s udržitelnými cíli rozvoje. Každý ze subjektů veřejného a soukromého sektoru by měl určit, jaká je jeho role a pozitivní přínos, a propojit tak hospodářskou efektivitu se sociální spravedlností ve snaze zajistit prosperitu lidí v Evropě.

1.6 EHSV má za to, že je velmi žádoucí, aby byly do definování účinné správy na příslušné úrovni zahrnuty všechny zainteresované strany (celostátní, regionální či místní úroveň). Různé úrovně konzultace vyžadují různé formy účasti a různé pracovní metody.

1.7 S ohledem na rozdíly mezi členskými státy doporučuje EHSV vytvoření stálých dialogů v členských státech, které by zahrnovaly jak národní HSR, tak sociální partnery a mohly by zahrnovat i ostatní zainteresované strany společnosti (MSP, sociální ekonomiku (4)) a univerzity či skupiny expertů. Měly by se jich účastnit i organizace, jež se zasazují o sociální soudržnost a rovné příležitosti.

1.8 EHSV navrhuje, aby se na konci každého lisabonského cyklu uspořádala konference (jako monitorování dopadu stálého vnitrostátního dialogu) za účasti zainteresovaných stran a organizací občanské společnosti, která by se zabývala úspěchy i nedostatky. Zdůraznění a podpora dosažených úspěchů a cílů obecně poskytne společnosti pevnější základ pro pokračování reformního procesu.

1.9 EHSV zdůrazňuje, že je třeba lepší a detailnější systém sledování (úlohy a činností různých zainteresovaných stran v procesu provádění), a proto navrhuje rozšířit využívání kvantitativního a kvalitativního modelu referenčních hodnot (viz odst. 2.8), který se již v některých zemích ověřuje a který by umožnil výraznější úlohu organizací občanské společnosti v procesech provádění a sledování.

1.10 EHSV má za to, že je nutně zapotřebí širší veřejná diskuse o metodologických a implementačních aspektech strategie a vyzývá subjekty organizované občanské společnosti, aby se na různých úrovních zapojily do širší a hlubší debaty o lisabonských reformách. Zvláštní úloha národních HSR či podobných organizací občanské společnosti v členských státech, které národní HSR nemají, by se měla posílit tam, kde je jejich úloha zatím nedostatečně rozvinutá. Vedle orgánů pro konzultace sociálních partnerů je nutné zapojit i další poradní orgány, které se zabývají specifickými aspekty Lisabonské strategie (národní rady pro udržitelný rozvoj, rovné příležitosti či boj proti chudobě).

1.11 EHSV se domnívá, že je nezbytné, aby Evropská komise a členské státy učinily nové konkrétní kroky k vylepšení provádění, a to za pomoci různých metod komunikace, zejména elektronické komunikace (vymezení osvědčených postupů, tabulky výsledků atd.). Měla by být podporována přeshraniční spolupráce a sdílení osvědčených postupů.

1.12 EHSV může plnit funkci jak platformy pro výměnu informací mezi národními HSR, sociálními partnery a dalšími subjekty občanské společnosti a orgány EU, tak i platformy pro výměnu názorů a zkušeností mezi příslušnými nevládními aktéry v rámci určitého státu. EHSV si vysoce cení příspěvků národních HSR a ostatních organizací občanské společnosti k tomuto tématu.

1.13 EHSV upozorňuje, že národní koordinátoři pro Lisabonskou strategii by měli v každém případě při přípravě, provádění a hodnocení národních programů reforem (NPR) pravidelně spolupracovat se všemi přesně určenými zúčastněnými stranami. EHSV vyzývá vlády členských států, aby intenzivněji informovaly občany o výsledcích občanského a sociálního dialogu v souvislosti s lisabonskými cíli.

2. Úloha zainteresovaných stran v procesu správy – nové formy a nástroje pro účinnou správu

2.1 Vzhledem k tomu, že mezinárodní hospodářství čelí velmi vážným výzvám a nejistotě, ekonomická nálada v Evropě se značně zhoršila. Za této situace je lisabonská agenda a provádění vyvážených strukturálních reforem o to důležitější a jsou nutná okamžitá řešení.

2.2 EHSV považuje účinnou správu Lisabonské strategie za nesmírně důležitou pro její ucelené provádění a zdůrazňuje, že posílení postavení různých úrovní (celostátní, regionální a místní) může stimulovat návrhy a řešení.

2.3 EHSV poznamenává, že v mnoha členských státech byla strategie zpočátku vnímána jako interakce mezi národními vládami a institucemi EU. EHSV hrál spolu s národními HSR a dalšími organizacemi občanské společnosti rozhodující úlohu při zlepšování správy v porovnání s výchozí situací. Výbor však s politováním konstatuje, že účast se ve všech členských státech nezvýšila stejnou měrou.

2.4 Národní koordinátoři pro Lisabonskou strategii by měli aktivněji zapojovat organizace občanské společnosti a sociální partnery do aktivit a reforem, jež jsou zapotřebí pro podporu Lisabonské strategie (tj. včasné informování, společné plánování akcí atd.), a účinněji o této strategii komunikovat s širší veřejností.

2.5 Úzká spolupráce národních HSR, sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti by přispěla k pozitivním externalitám politik a vytvořila nové synergie. Měla by se zajistit účast všech zúčastněných stran včetně zástupců znevýhodněných skupin (zdravotně postižených osob, přistěhovalců atd.).

2.6 Pro to, aby provádění bylo úspěšné, bude nezbytné zajistit účinnější financování prostřednictvím různých fondů EU (strukturálních fondů atd.) v souladu s lisabonskými cíli.

2.7 Účinná víceúrovňová správa

2.7.1 K tomu, aby bylo možné adekvátně reagovat na globální výzvy, jsou zapotřebí nové a inovační formy správy. EHSV doporučuje vytvoření stálých dialogů (které by zahrnovaly národní HSR, sociální partnery, MSP, univerzity, ostatní zainteresované strany občanské společnosti včetně organizací sociální ekonomiky a těch, jež se zasazují o sociální soudržnost a rovné příležitosti pro všechny). Tyto dialogy by měly pomoci vymezit překážky v procesu provádění a podpořit nové pobídky pro oblasti, jež zaostávají. HSR či podobné organizace mohou tímto způsobem přispět k vypracování návrhů s cílem odpovědět na problémy, které vyvstaly.

2.7.2 Tyto stálé dialogy by mohly v zemích, kde se to bude považovat za nutné, sloužit jako nástroje účinné víceúrovňové správy, a to ve spolupráci s národními koordinátory pro Lisabonskou strategii. Mohly by pomoci vyhodnocovat kroky podniknuté v každé oblasti priorit (na základě doporučení Komise pro danou zemi), přičemž by mohly na celostátní, regionální a místní úrovni využívat kvantitativní a kvalitativní model referenčního srovnávání (viz odst. 2.8). To může být využito také při přeshraničním srovnávání.

2.7.3 Při jednání Evropské komise se sociálními partnery, nevládními organizacemi a různými organizacemi občanské společnosti by měla být zajištěna transparentnost (přístup k údajům, dodržování lhůt).

2.7.4 Jedním z nástrojů, jenž by mohl provádění lisabonské agendy usnadnit, je otevřená metoda spolupráce. Výbor při několika příležitostech prohlásil, že by tato metoda mohla být využívána lépe a efektivněji. Toho lze dosáhnout využíváním přístupu „společných zásad“ (5), jenž byl nedávno zaveden, a vytvořením podmínek pro to, aby se organizovaná občanská společnost mohla na evropské úrovni podílet nejen na formulování cílů Lisabonské strategie, ale i na vyjednávání o těchto cílech. V současné svízelné finanční a ekonomické situaci je však zapotřebí, aby všechny vlády a zainteresované strany učinily další kroky ke stanovení vhodnějších cílů.

2.7.5 Zúčastněné strany by měly vypracovat nové metody pro sdílení osvědčených postupů: víceúrovňové vytváření sítí by znamenalo vzájemnou výměnu informací mezi různými úrovněmi správy, zatímco užší spolupráce mezi příhraničními oblastmi ve dvou či více členských státech by vedla ke stanovení přeshraničních cílů.

2.8 Kvantitativní a kvalitativní referenční srovnávání

2.8.1 K rozdílům mezi členskými státy patří odlišnosti ve sběru relevantních údajů pro strukturální ukazatele. Je třeba najít způsoby a prostředky, jak získat kvalitní objektivní informace o ukazatelích v různých členských státech. Za tímto účelem je ještě více žádoucí posílení existujících vazeb mezi odpovědnými orgány (například národními statistickými úřady), kterých využívá Eurostat, aby se tak zlepšila nutná společná statistická základna. Tyto údaje musí být široce přístupné a diskuse o volbě kritérií co nejtransparentnější.

2.8.2 Kvantitativní a kvalitativní referenční srovnávání, které vychází z cílů národních programů reforem a jež vytvořily zúčastněné strany společně se zástupci vlád, by na základě strukturálních ukazatelů (6) a obecných cílů Lisabonské strategie poskytlo účinné a konkrétní informace pro posouzení pokroku dosaženého v každém členském státě. Každá národní HSR či obdobná organizace by měla provést analýzu a stanovit si svá vlastní prioritní kritéria. Národní HSR v zemích, jako je Belgie, Bulharsko a Francie již začaly v pravidelných intervalech (tj. každé dva roky) provádět referenční srovnávání 14 ukazatelů, na nichž se dohodly vlády členských států, a některých dodatečných strukturálních ukazatelů, a to za využití statistik, jež jsou volně k dispozici na internetových stránkách Eurostatu. Další národní HSR tak mohou také učinit, pokud se pro to rozhodnou.

2.8.3 Národní kritéria by mohla být na základě požadavků každé úrovně (celostátní, regionální, místní a odvětvové (7)) upravena a náležitě přizpůsobena. Národní referenční hodnoty v každé prioritní oblasti (jež na svém jarním zasedání v roce 2006 stanovila Evropská rada) by měly být zaměřeny na shromáždění národních a regionálních údajů s cílem poskytnout konkrétní ukazatele a míry výkonnosti. Do databáze by měly mít přístup národní HSR a také sociální partneři a ostatní zúčastněné strany z řad občanské společnosti. Pokud jde o praktickou stránku, byly navrženy následující kroky:

— přístupný internetový systém referenčního srovnávání na internetových stránkách EHSV (stránka CESLink (8)) pro účinné shromažďování a analýzu dat v reálném čase (9);

— národní HSR či podobné organizace by mohly shromažďovat údaje jednou či víckrát během tříletého lisabonského cyklu, nebo za ně musí ručit stávající národní systémy účasti;

— výsledky by také mohly být analyzovány v rámci pravidelně konaných kulatých stolů a představovány na výroční konferenci pořádané EHSV.

2.8.4 Zúčastněné strany by tak mohly stanovit reálné cíle a poskytnout ucelené informace pro přezkum národních programů reforem. Navíc by bylo snadné je aktualizovat, což by umožnilo provádět průběžné vyhodnocování. Zároveň by to usnadnilo určování osvědčených postupů v členských státech.

V Bruselu dne 4. prosince 2008 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI generální tajemník Evropského hospodářského a sociálního výboru Martin WESTLAKE

(1) Místopředsedkyně Evropské komise paní Wallström požádala ve svém dopise z 11. června 2008 adresovaném předsedovi EHSV panu Dimitriadisovi, aby EHSV vypracoval průzkumné stanovisko k tématu Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost. Tato žádost Komise adresovaná EHSV je v souladu s všeobecným mandátem jarního summitu Evropské rady v roce 2008, v rámci něhož Rada „…vyzývá Komisi a členské státy, aby posílily účast významných zainteresovaných stran v lisabonském procesu…“.

(2) EHSV poznamenává, že v žádném případě nezasahuje do stávajícího konzultačního postupu, pravomocí a legitimity sociálních partnerů v členských státech.

(3) Představitelé Francie, Španělska, Belgie a Nizozemska vyjádřili spokojenost se správou procesu ve svých členských státech. Zjištění první informační mise – viz příloha 2.

(4) Sociální ekonomika je tvořena třemi velkými skupinami organizací: družstvy, vzájemnými společnostmi a sdruženími, k nimž se nedávno přidaly nadace. Sociální ekonomika v EU, s. 11, CESE/COMM/05/2005.

(5) Metoda společných zásad je zaměřená na velmi specifická témata, v jejichž případě chtějí členské státy dosáhnout pokroku, třebaže pravomoc EU je zde omezená. Viz stanovisko EHSV Nový evropský sociální akční program,Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 99.

(6) V prosinci 2003 se vlády členských států společně dohodly na 14 strukturálních ukazatelích. Jsou to tyto ukazatele: HDP na obyvatele v paritě kupní síly, produktivita práce, míra zaměstnanosti, míra zaměstnanosti starších pracovníků, úroveň dosaženého vzdělání mládeže, hrubé domácí výdaje na výzkum a vývoj, srovnávací cenové úrovně, podnikové investice, míra rizika chudoby po sociálních dávkách, míra dlouhodobé nezaměstnanosti, rozptýlení regionální míry zaměstnanosti, emise skleníkových plynů, energetická náročnost národního hospodářství a objem nákladní dopravy k HDP. Eurostat o těchto strukturálních ukazatelích pravidelně informuje:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=1133,47800773,1133_47802588&_dad=portal&_schema=PORTAL.

(7) Odvětvová úroveň – každé odvětví hospodářské činnosti by taktéž mělo určit kroky, jež jsou zapotřebí pro dosažení lisabonských cílů (např. cíle inovace a konkurenceschopnosti).

(8) http://www.eesc.europa.eu/ceslink/08-en/presentation-ceslink-en.html

(9) EHSV může k tomuto procesu přispět tak, že poskytne prostor na internetových stránkách, kde bude možné se podělit o výsledky a vyměňovat si informace.