[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 18.7.2007

SEK(2007) 981

PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Průvodní dokument ke

SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Posilování vnitřního trhu pro mobilní televizi Souhrn posouzení dopadů {KOM(2007) 409 v konečném znění}{SEK(2007) 980}

SHRNUTÍ

1. ÚVOD

Toto posouzení dopadů popisuje možnosti, které Komise zvažovala při přípravě svého sdělení „ Posilování vnitřního trhu pro mobilní televizi “. Hlavním cílem uvedeného sdělení je podpořit zavádění trhu pro mobilní televizi na celém území EU. Časový rámec sdělení byl zvolen tak, aby bylo zajištěno zavedení veškerých podmínek potřebných pro úspěšné rozšíření daných služeb v EU.

Proběhly rozsáhlé konzultace se zúčastněnými stranami. Útvary Komise konkrétně pomohly zřídit zastřešující skupinu pro dané odvětví, Evropskou radu pro mobilní vysílání (EMBC) , která sdružuje hlavní zúčastněné strany odvětví, včetně provozovatelů vysílání, výrobců, poskytovatelů obsahu a telefonních operátorů. EMBC vydala v březnu 2007 doporučení týkající se technologií, spektra a právní úpravy.

2. MOBILNÍ TELEVIZE JAKO ZÁLEžITOST EU

Mobilní televize je novou konvergenční technologií, která spojuje dvě významná průmyslová odvětví EU: mobilní komunikace a audiovizuální oblast . Tato technologie má velký potenciál pro růst a zaměstnanost v EU, přičemž se nejedná pouze o uvedená dvě bezprostředně dotčená průmyslová odvětví, nýbrž také o několik souvisejících oblastí, jako je poskytování obsahu a reklama.

Rovněž se očekává, že mobilní televize bude pro spotřebitele EU velkým přínosem, neboť jim zajistí přístup k televizním programům na jakémkoli místě a v jakoukoli dobu a zprostředkuje jim bohatý a rozmanitý audiovizuální obsah přizpůsobený individuálním potřebám. Díky tomu se budou rozvíjet nové způsoby používání audiovizuálního obsahu a interakce s tímto obsahem, které by mohly z mobilní televize učinit záležitost nového životního stylu spíše než pouhou platformu nové technologie.

Zavádění a rozšiřování služeb mobilní televize však dosud v EU probíhá pomalu a Evropě hrozí, že ztratí v oblasti mobilních služeb svou konkurenční výhodu a promarní výjimečnou příležitost k růstu a inovacím, pokud v rámci celé Evropy nebude zajištěna dostatečná koordinace. Klíčem k výraznému rozšíření těchto inovačních služeb v EU je vytvoření příznivých podmínek, které zúčastněným stranám umožní využít přínosů vnitřního trhu EU, a zejména dosáhnout potřebných úspor z rozsahu .

Z těchto důvodů Komise dospěla k závěru, že je potřeba vypracovat strategii EU v oblasti mobilní televize , která bude řešit hlavní otázky právní úpravy a pomůže vytyčit opatření pro dané odvětví, vnitrostátní orgány a veškeré zúčastněné strany. Cíle sdělení a související posouzení dopadů je potřeba vnímat v kontextu iniciativy Komise i2010 [1] a právního rámce EU pro elektronické komunikace . Uvedené sdělení je tedy klíčovým nástrojem pro podporu rozšíření nových inovačních služeb.

3. TECHNOLOGIE MOBILNÍ TELEVIZE

Zjednodušeně se dá říci, že podstatou „mobilní televize“ je přenos audiovizuálního obsahu do mobilního zařízení. Tento přenos může mít různé podoby, od živého televizního vysílání po vysílání ze záznamu nebo na vyžádání. Kromě toho mohou být služby mobilní televize přenášeny prostřednictvím různých sítí včetně mobilních komunikací, pozemního vysílání, družicového vysílání nebo internetu.

U služeb mobilní televize je potřeba rozlišovat mezi přímým spojením dvou zařízení (unicast – „od jednoho bodu k druhému bodu“) a vysíláním (broadcast – „od jednoho bodu k mnoha bodům“) . Obrazové přenosy na vyžádání nebo přenosy ze záznamu na vyžádání jsou příklady přímého spojení dvou zařízení (unicast), zatímco tradiční televizní programy jsou obvykle vysílány (broadcast). Přímé spojení dvou zařízení (unicast) je dnes velice běžnou záležitostí a většina operátorů využívá k přenosu televizního obsahu do mobilních zařízení sítě stávajících mobilních komunikací (2,5 nebo 3G/UMTS).

Vysílání (broadcast) mobilní televize je stále ještě v začátcích. V Evropě se pro pilotní projekty a uvádění nových produktů digitálního vysílání pozemní mobilní televize na trh využívají převážně tyto technologie: DVB-H (Digital Video Broadcast transmission to Handheld terminals – Přenos digitálního obrazového vysílání do kapesních terminálů ), založený na normách DVB-T. Mezi další technologie patří T-DMB (Terrestrial Digital Multimedia Broadcasting – Pozemní digitální multimediální vysílání, založené na normách T-DAB) a MediaFLO (Media Forward Link Only). Existují rovněž hybridní družicové/pozemní systémy jako DVB-SH , které působí v družicových pásmech.

V současné době je v EU nejrozšířenější normou DVB-H ; zkoušky a/nebo komerční nabídky se uskutečňují v 15 členských státech. DVB-H je jedinou normou, která zajišťuje zpětnou kompatibilitu s DVB-T, což je norma používaná v EU pro digitální pozemní vysílání.

4. OBLAST PůSOBNOSTI

Sdělení a související posouzení dopadů se zabývají otázkami, které spadají do působnosti právní úpravy elektronických komunikací (například technologie a normy, povolovací režimy a problematika spektra), a zaměřují se výhradně na pozemní vysílání mobilní televize .

Otázky týkající se obsahu zahrnuty nejsou , neboť se jimi zabývá řada konkrétních koncepčních i legislativních iniciativ v rámci audiovizuální politiky EU. Například návrh nové směrnice o audiovizuálních mediálních službách se bude vztahovat rovněž na audiovizuální obsah poskytovaný prostřednictvím mobilních platforem.

Z oblasti působnosti sdělení a souvisejícího posouzení dopadů jsou rovněž vyloučeny audiovizuální služby poskytované prostřednictvím mobilních komunikačních sítí , jako jsou mobilní komunikace 3G/UMTS, neboť používání těchto sítí neotevírá nové strategické otázky týkající se technologií, spektra a povolovacích režimů.

5. SOUčASNÝ STAV NA TRHU EU

V současné době je trh s vysíláním mobilní televize dosud velmi málo rozvinutý; komerční provoz byl zahájen ve čtyřech členských státech: v Itálii, Německu, Finsku a ve Spojeném království. Avšak zavádění služeb začíná získávat dynamiku. Rok 2006 byl rokem klíčovým, pokud jde o pilotní projekty a oznamování novinek. Očekává se, že v roce 2007 budou uváděny na trh nové produkty, přičemž v Německu, ve Francii a ve Španělsku se připravuje uvádění nových produktů na trh v celostátním měřítku. Rok 2008 bude pro dané odvětví z hlediska služeb mobilní televize rokem hlavním , vzhledem k významným sportovním událostem, jako je Mistrovství Evropy ve fotbale a olympijské hry, které budou pro tyto nové služby významnou zkouškou.

Tabulka 1 – současný stav mobilní televize v EU-27

Technologie | Členské státy, v nichž se tato technologie používá |

Zkoušky | Uvádění nových produktů na trh |

DVB-H | AT, BE, CZ, DE, ES, FR, HU, IE, LT, LU, NL, PT, SE, SI, UK | IT, FI |

DMB/DAB-IP | FR , IE, NL, UK | DE, UK |

MediaFLO | FR, UK |

5.1. Zjištěné problémy

Útvary Komise určily tři hlavní oblasti , které jsou pro úspěšné zavedení mobilní televize v EU důležité: 1) technologie a normy, 2) právní prostředí, zejména povolovací režimy a 3) dostupnost a harmonizace spektra. Ve všech oblastech má význam aspekt vnitřního trhu .

5.1.1. Technologie

Situaci v EU v současné době charakterizuje přítomnost několika norem pro přenos mobilní televize. V důsledku množství technických možností pro mobilní televizi máme před sebou problém potenciální roztříštěnosti trhu . V minulosti se již podobné otázky vyskytly v souvislosti s interoperabilitou mobilních komunikací a s interoperabilitou interaktivní televize a televize s vysokým rozlišením (HDTV) a byly řešeny různými způsoby – od harmonizace norem (GSM, UMTS) až po podporu průmyslových dohod (označení „HD ready“).

Roztříštěný evropský trh může vést ke ztrátám úspor z rozsahu, k pomalejšímu rozšiřování služeb a k dražšímu zařízení. V případě nových technologií jako mobilní televize je pro zavedení a rozšiřování služeb nezbytné dosáhnout za přiměřenou dobu kritického množství.

Technologie – posouzení dopadů ze zabývá touto klíčovou otázkou: Co je třeba udělat, aby bylo úspor z rozsahu (vnitřní trh) dosaženo co nejdříve, aby mohlo výrobní odvětví EU i spotřebitelé využívat výhod, které se jim naskytnou po zavedení služeb mobilní televize?

5.1.2. Povolovací režimy

Přístup jednotlivých států k povolování služeb mobilní televize se značně liší. Tuto skutečnost potvrdilo šetření, které zahájily útvary Komise v roce 2006.

V řadě členských států podléhá mobilní televize obecnému režimu pro vysílání. V jiných státech nejsou stanovena žádná konkrétní pravidla, nebo se o právním rámci pro tyto nové služby stále jedná. Tato situace vyvolává značnou právní nejistotu a v některých případech právní vakuum , což má nepříznivý vliv na operátory mobilní televize.

Režimy udělování povolení musejí zohledňovat zásady vnitřního trhu a měly by usilovat o rovné podmínky hospodářské soutěže pro všechny zúčastněné strany. Na území EU je nezbytné zajistit určitou úroveň provázanosti regulačních přístupů, aby došlo k vyjasnění použitelných právních předpisů a k vytvoření právního prostředí, které bude stimulovat investice a inovace.

Povolovací režimy – posouzení dopadů ze zabývá touto klíčovou otázkou: Co je třeba udělat, aby měly služby mobilní televize oporu v právním prostředí na území celé EU?

5.1.3. Spektrum

Hlavním předpokladem úspěšného rozšíření mobilní televize je včasný přístup k rádiovému spektru . Klíčovým úkolem je zajistit, aby požadovaná pásma rádiového spektra byla co nejdříve dispozici ve všech regionech Evropy. K dosažení tohoto cíle je potřeba: 1) neprodleně určit klíčová pásma spektra; 2) posoudit, zda je zapotřebí harmonizace nebo koordinace na evropské úrovni, mimo jiné, aby byly umožněny úspory z rozsahu; 3) odhadnout budoucí poptávku po těchto určených pásmech spektra, a to z kvantitativního i kvalitativního hlediska, a posoudit tato pásma s ohledem na vývoj dostupnosti spektra na vnitrostátní i evropské úrovni.

V této fázi byla určena dvě hlavní pásma spektra, která mají význam pro mobilní televizi a která by měla být posouzena na úrovni EU: takzvané L-pásmo a spektrum UHF.

Zásadním faktorem pro dostupnost spektra UHF je vypnutí analogového pozemního televizního vysílání v této části spektra. Většina členských států pravděpodobně dodrží lhůtu EU pro vypnutí analogového pozemního televizního vysílání, která byla stanovena na rok 2012 a kterou schválila Rada a Evropský parlament. Sdělení Komise o digitální dividendě , které je plánováno na poslední čtvrtletí roku 2007, stanoví strategii Komise týkající se využívání spektra po vypnutí analogového vysílání a bude se zabývat zejména pásmem UHF.

Spektrum UHF (470–862 MHz) upřednostňuje vzhledem k jeho technickým vlastnostem většina operátorů. Využívání tohoto spektra je však omezeno různými politikami členských států týkajícími se digitální dividendy a nedostatečnou koordinací na úrovni EU. Útvary Komise požádaly členské státy, zda by mohly určit v rámci digitální dividendy pro mobilní televizi dílčí pásmo .

Na některých trzích, kde není k dispozici jiné spektrum pásma, lze alternativně využít L-pásma (1452–1492 MHz). Využívání tohoto pásma je v současné době omezeno na určité technologie. Komise připravila návrhy na zahájení využívání tohoto pásma pro řadu technologií[2].

Spektrum – posouzení dopadů ze zabývá touto klíčovou otázkou: Co je třeba udělat, aby bylo na území EU k dispozici odpovídající spektrum pro mobilní televizi?

6. MOžNÁ OPATřENÍ

Posouzení dopadů s ohledem na každou z určených tří hlavních strategických oblastí (technologie, povolovací režimy a spektrum) uvádí a hodnotí tři hlavní možná opatření, shrnutá v tabulce níže.

Tabulka 2: Možná opatření

Otázka/oblast | Technologie | Povolovací režimy | Spektrum |

Možná opatření | Možné opatření 1 | Učinit jednu normu povinnou na území EU | Jedno povolení na území celé EU | Přidělení spektra harmonizováno na úrovni EU |

Možné opatření 2 | Podpořit dané odvětví, aby se dohodlo na společné normě. Pokud by k dohodě nedošlo, učinit společnou normu povinnou | Nezávazný rámec | Opatření v rámci „právně nevynutitelného předpisu“ |

Možné opatření 3 | Zachovat současnou situaci | Žádné opatření (tj. nepřijmout žádná konkrétní opatření) | Žádné opatření (tj. nepřijmout žádná konkrétní opatření) |

7. ZÁVěRY

Hlavní závěry, které vyplývají z podrobného hodnocení každé možnosti, jsou uvedeny níže.

Technologie

K možnému řešení otázky technologií by mohlo přispět přijetí společné normy v celé EU , což by mohlo přinést výhody, pokud jde o úspory z rozsahu, rychlé rozšíření mobilní televize, levnější terminály a konkurenceschopnost EU. Pro dosažení tohoto cíle se zdá přiměřenější usilovat o to, aby se v rámci daného odvětví dospělo k dohodě ohledně společné normy, s alternativní možností právní úpravy, která by učinila normu povinnou ( Možné opatření 2 ), než přijmout nyní správní rozhodnutí o konkrétní normě ( Možné opatření 1 ). Zapojení daného odvětví do procesu by přispělo k lepšímu přizpůsobení se změně technologií a pravděpodobně by snížilo „náklady spojené s přechodem“ – tj. náklady zúčastněných stran z daného odvětví, které již investovaly prostředky do jiných norem nebo do souboru norem. Kromě toho by to vedlo ke snížení administrativního zatížení pro EU a vnitrostátní orgány.

Podle potřeby by dále Komise mohla uskutečňovat podpůrná a propagační opatření a mohly by být realizovány prvky společné regulace, jako je například zveřejnění určité normy v seznamu norem. Komise by pravidelně sledovala pokroky, kterých v tomto ohledu dané odvětví dosáhne, a posuzovala by, zda jsou pokroky k dosažení společné normy dostatečné.

Povolovací režimy

Pokud jde o povolovací režimy , teoreticky nejlepší možností by bylo povolení pro mobilní televizi na území celé EU ( Možné opatření 1 ), které by zajistilo rovné podmínky v celé EU. V současné době však neexistuje žádný právní mechanismus k zavedení takového systému povolovacího režimu pro celou Evropu. V návrzích Komise zveřejněných ke konzultacím v rámci probíhajícího přezkumu předpisového rámce pro elektronické komunikace jsou mimo jiné uvedena ustanovení pro povolování služeb na úrovni EU. Pokud však tyto návrhy budou schváleny, vstoupí v platnost příliš pozdě na to, aby byly použitelné pro mobilní televizi. V tuto chvíli se zdá, že by k zajištění rovných podmínek a právní jistoty pro služby mobilní televize v Evropě bylo nejlepší Možné opatření 2 , kterým by Komise prostřednictvím nezávazných opatření (právně nevynutitelným předpisem) zavedla právní rámec pro povolování služeb mobilní televize.

Spektrum

Harmonizovaný přístup na úrovni EU k identifikaci a přidělení pásem spektra pro mobilní televizi ( Možné opatření 1 ) by byl výhodný tím, že by přinesl jistotu v celé EU, pokud jde o dostupnost spektra pro tyto služby, čímž by umožnil využít od samého počátku potenciálu velkého trhu. Tato skutečnost by významně posílila obchodní využitelnost mobilní televize, neboť spektrum je klíčovým faktorem.

Pokud je harmonizace možná, zdají se být opatření na úrovni EU nejlepším řešením, jak se zvažuje v případě L-pásma. Pokud harmonizace možná není, přinejmenším v počáteční fázi, jak je tomu v případě pásma UHF, bude potřeba přijmout opatření v podobě právně nevynutitelného předpisu ( Možné opatření 2 ), které bude členské státy motivovat k tomu, aby postupovaly koordinovaně, pokud a jakmile se otevřou příležitosti v pásmu UHF. Kombinace Možného opatření 1 a 2 v závislosti na pásmech spektra se proto zdá nejvýhodnější pro zajištění zpřístupnění vhodného spektra pro služby mobilní televize na území celé EU.

V každém z případů je cílem nalézt takový přístup, který bude nejméně zatěžující, a přitom povede k dosažení požadovaných cílů.

[1] i2010 / KOM(2005) 229 (http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/communications/com_229_i2010_310505_fv_en.pdf).

[2] Výbor pro rádiové spektrum (2006): mandát Komise pro L-pásmo(http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/current/mandates/EC%20Mandate%20to%20CEPT%20on%20L_Band%20Oct%202006.pdf).