Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi (přepracované znění) /* COM/2014/0167 final - 2014/0091 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti návrhu Evropská společnost stárne. Důchodové systémy v celé Evropské unii (EU) je třeba přizpůsobit tak, aby zajišťovaly přiměřené, spolehlivé a udržitelné důchody. To není jednoduché. K účinnému řešení těchto problémů je zapotřebí úzce koordinovaných opatření ze strany členských států. Návrh revize směrnice 2003/41/ES o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi (IZPP)[1] zlepší správu a řízení těchto institucí, učiní je transparentnějšími a rozšíří jejich přeshraniční činnost, čímž posílí vnitřní trh. V řadě ohledů měl být přezkum směrnice proveden již dávno. Zaprvé, v návaznosti na hospodářskou a finanční krizi jsou zapotřebí vyšší normy správy a řízení odrážející osvědčené postupy na vnitrostátní úrovni, které ochrání účastníky a příjemce penzijních plánů a usnadní přeshraniční poskytování pojištění. Některé IZPP jsou velké finanční instituce, jejichž selhání by mohlo ovlivnit finanční stabilitu a mít dalekosáhlé sociální důsledky. To je obzvláště důležité, neboť zaměstnanecké penzijní pojištění získává čím dál více podobu příspěvkově definovaných systémů. Důchody účastníků těchto systémů jsou pak v případě nedostatečného řízení rizik nebo špatného hospodaření[2] ohroženy. Zadruhé, musí být zmírněny rozdíly v regulaci, překrývající se požadavky a nadměrně zatěžující přeshraniční postupy. Konzultace vedené Komisí ukázaly, že jde o jednu z překážek bránících rozvoji přeshraničních trhů se zaměstnaneckým penzijním pojištěním a že omezení těchto překážek by pomohlo společnostem, včetně malých a středních podniků a nadnárodních společností, organizovat poskytování pojištění v evropském měřítku účinněji[3]. Přeshraniční IZPP, jako jsou celoevropský penzijní fond pro mobilní výzkumné pracovníky[4] nebo plánovaný přeshraniční penzijní plán pro rakouské zaměstnance[5], se v dnešní době vyskytují jen v omezené míře. Sílící tlak na odvětví zaměstnaneckého penzijního pojištění však vzhledem ke stále omezenějším možnostem veřejných důchodových systémů pravděpodobně ještě výrazněji vzroste, takže přeshraniční IZPP budou moci na trhu se zaměstnaneckým penzijním pojištěním zaujímat čím dál větší podíl. V řadě členských států byly zavedeny nové právní předpisy, jejichž cílem je z těchto států učinit volitelná místa pro přeshraniční IZPP[6]. Zatřetí, existují důkazy o vážných nedostatcích v úrovni informací poskytovaných účastníkům a příjemcům penzijních plánů v celé EU. Mnozí účastníci těchto plánů si neuvědomují, že jejich důchodová práva nejsou zaručena, nebo že i když těchto práv nabudou, mohou jim je IZPP na rozdíl od jiných finančních smluv zkrátit[7]. Zároveň si často neuvědomují, že významný dopad na jejich důchodová práva mají také poplatky. Tento návrh vychází z řady iniciativ zahájených v posledních letech, např. bílé knihy o důchodech[8] a zelené knihy o dlouhodobém financování evropské ekonomiky[9]. V návaznosti na posledně zmíněnou knihu je cílem revize směrnice rovněž posílit schopnost IZPP investovat do aktiv s dlouhodobým ekonomickým profilem a podporovat financování udržitelného růstu v reálné ekonomice. Odvětví IZPP se rozvíjí v mnoha členských státech, v nichž důchody ze zaměstnaneckého penzijního pojištění dosud hrály omezenou roli, mimo jiné v důsledku vytváření regulačních rámců. Nebude-li nyní stanoven aktuální regulační rámec na úrovni EU, hrozí, že členské státy si budou nadále vytvářet různá vlastní řešení, čímž regulační roztříštěnost ještě posílí. Navíc k tomu, aby se výkonnost zaměstnaneckého penzijního pojištění skutečně zlepšila, je zapotřebí dlouhého období. Nečinnost by vedla ke ztrátě příležitostí z hlediska úspor nákladů a návratnosti investic a ke špatnému finančnímu plánování u mnoha milionů Evropanů. Zároveň by nepřiměřeně zvýšila zatížení mladších generací a narušila mezigenerační solidaritu. Tento návrh nezvažuje zavedení nových solventnostních pravidel, neboť ta nejsou pro příspěvkově definované systémy relevantní. Studie kvantitativních dopadů[10] vypracovaná Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (dále jen „orgán EIOPA“) v roce 2013 navíc ukázala, že dříve než bude možné o solventnostních aspektech rozhodnout, budou k nim zapotřebí úplnější údaje. 1.1. Cíle návrhu Obecným cílem tohoto návrhu je usnadnit rozvoj spoření v rámci zaměstnaneckého penzijního pojištění. Spolehlivější a účinněji spravované důchody ze zaměstnaneckého penzijního pojištění přispějí k přiměřenosti a udržitelnosti důchodů tím, že posílí podíl doplňkových důchodových spoření na důchodovém příjmu. To zároveň posílí roli IZPP coby institucionálních investorů do reálné ekonomiky EU a zvýší schopnost evropského hospodářství nasměrovat dlouhodobé úspory do investic podporujících růst. Tento návrh má čtyři specifické cíle: 1) odstranit zbývající obezřetnostní překážky bránící přeshraničnímu působení IZPP, zejména pak požadavkem, aby pravidla upravující investice a sdělování informací účastníkům a příjemcům stanovil domovský členský stát, jakož i objasněním postupů pro výkon přeshraničních činností a jasným vymezením oblasti působnosti domovského a hostitelského členského státu; 2) zajistit řádnou správu a řízení i řízení rizik; 3) poskytovat jasné a relevantní informace účastníkům a příjemcům a 4) zajistit, aby orgány dohledu měly k účinnému dohledu nad IZPP potřebné nástroje. 1.2. Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Cíle tohoto návrhu jsou v souladu s politikami a cíli Unie. Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU) stanoví opatření, jež zajišťují vytvoření a fungování vnitřního trhu s vysokou úrovní ochrany spotřebitele, jakož i svobodu poskytování služeb. Tento návrh je v souladu s bílou knihou o důchodech. Zároveň je v souladu se strategií Evropa 2020, která požaduje, aby fiskální konsolidaci a dlouhodobou finanční stabilitu doprovázela strukturální reforma systémů důchodové péče v členských státech[11]. V neposlední řadě je tento návrh v souladu s dalšími iniciativami v oblasti finančních služeb, jako je Solventnost II[12], směrnice AIFMD[13] a směrnice MiFID II[14]. Jako taková spadá rovněž do oblasti působnosti agendy Komise zaměřené na silnější finanční sektor podporující růst[15]. Návrh podporuje dodržování lidských práv tím, že chrání penzijní pojištění. Je v souladu s článkem 25 Listiny základních práv EU, který vyžaduje uznání a respektování práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život. Navrhovaná opatření by měla pozitivní dopad na ochranu spotřebitele podle článku 38 a na svobodu podnikání podle článku 16, zejména tím, že by zajistila vyšší úroveň transparentnosti penzijního připojištění, umožnila uvědomělé plánování osobních finančních rezerv a odchodu do důchodu a zároveň usnadnila IZPP a jejich přispívajícím podnikům přeshraniční provozování činnosti. Obecný cíl pak odůvodňuje i určité omezení svobody podnikání (článek 16), neboť návrh se zaměřuje na zajištění integrity a stability trhu. 2. Výsledky konzultací se zúčastněnými stranami a posouzení dopadů Tento návrh vychází z několika veřejných konzultací týkajících se požadavků na kvantitativní hlediska, správu a řízení a sdělování informací. Vzhledem ke zvláštní povaze činností IZPP byli do těchto konzultací systematicky zahrnuti sociální partneři (zaměstnavatelé a odbory). V červenci 2010 Komise uspořádala konzultaci o své zelené knize o důchodech, ve které nastínila řadu myšlenek týkajících se tohoto přezkumu[16]. Na konzultaci zareagovalo bezmála 1 700 respondentů z celé EU, přičemž 350 odpovědí přišlo od členských států, vnitrostátních parlamentů, obchodních a odborových organizací a zástupců občanské společnosti a odvětví[17]. S ohledem na zpětnou vazbu k zelené knize o důchodech požádaly útvary Komise v dubnu 2011 orgán EIOPA o technické poradenství ohledně toho, jak směrnici změnit. S ohledem na zásadu proporcionality orgán EIOPA doporučil, aby se na IZPP vztahoval rámec správy a řízení stanovený směrnicí Solventnost II. Po zveřejnění návrhu doporučení[18] následovala rozsáhlá konzultace[19]. Orgán EIOPA vydal v únoru 2012 své závěrečné doporučení, na jehož základě Generální ředitelství pro vnitřní trh a služby zorganizovalo výměnu názorů mezi zúčastněnými stranami během veřejného slyšení dne 1. března 2012. Útvary Komise následně provedly studii kvantitativních dopadů týkající se kvantitativních požadavků, jakož i studii o administrativní zátěži z hlediska aspektů souvisejících se správou a řízením a sdělováním informací. Obě studie vycházejí z příspěvků zástupců odvětví a sociálních partnerů. Tento návrh doprovází zpráva o posouzení dopadů, v níž se zvažuje celá řada možností a dílčích možností politiky. Tato zpráva byla poprvé předložena Výboru pro posuzování dopadů dne 4. září 2013. Výbor požádal, aby byla zpráva předložena znovu s doplňujícími informacemi týkajícími se stanovisek různých skupin zúčastněných stran, vymezení problému, hledisek subsidiarity a proporcionality, možností a očekávaných dopadů. Zpráva byla odpovídajícím způsobem revidována a mezi hlavní změny patřily tyto: i) komplexnější popis stanovisek členských států a různých skupin zúčastněných stran; ii) podrobnější vysvětlení problémů, které navrhované opatření řeší; iii) pokud jde o subsidiaritu, podrobnější popis toho, na co se zaměří opatření na úrovni EU; iv) jasné zdůraznění, že předmětem návrhu není další harmonizace podávání zpráv pro účely dohledu; v) nový oddíl o dopadu iniciativy na malé a střední podniky a vi) podrobnější popis předpokladů použitých při výpočtu očekávaných přínosů a nákladů různých možností. Posouzení dopadů bylo předloženo znovu dne 16. října 2013. Dne 6. listopadu výbor prohlásil, že nemůže vydat kladné stanovisko a vyžádal si některé další změny. 3. Právní stránka návrhu 3.1. Právní základ Tímto návrhem se přepracovává směrnice 2003/41/ES. Současně se jím směrnice pozměňuje a kodifikují se její nepozměněná ustanovení. Právním základem směrnice 2003/41/ES jsou původní ustanovení čl. 47 odst. 2 a články 55 a 95 Smlouvy o ES (nyní články 53 a 62 a čl. 114 odst. 1 SFEU). Návrh zachovává právní základy směrnice. Jeho cílem je vytvořit vnitřní trh prostřednictvím volného pohybu služeb a svobody usazování tím, že reguluje zavádění a vykonávání činností osob samostatně výdělečně činných a zajišťuje vysokou úroveň ochrany spotřebitelů. Směrnice 2003/41/ES upravuje oblasti, jako jsou podmínky činnosti IZPP, včetně společného přístupu k jejich zápisu nebo povolování, pravidla a postupy, které IZPP musí dodržet, chtějí-li nabízet své služby v jiných členských státech, kvantitativní solventnostní pravidla, investiční pravidla založená na zásadě obezřetné osoby, požadavky na efektivní řízení, včetně požadavků způsobilosti a bezúhonnosti, využívání služeb interního auditu a pojistněmatematických služeb, požadavky na řízení rizik, využívání depozitářů, informace, které mají být sdělovány účastníkům a příjemcům, pravomoci v oblasti dohledu a ohlašovací povinnosti. Tento návrh na těchto prvcích nadále staví. Pokud jde o informace, které mají IZPP sdělovat, návrh například zavádí celoevropský přehled důchodových dávek. Co se týče účinného řízení IZPP, stanoví podrobnější pravidla týkající se způsobilosti a bezúhonnosti a klíčových funkcí včetně řízení rizik. Cílem návrhu je rovněž usnadnit přeshraniční činnost. Oba cíle směrnice 2003/41/ES jsou zachovány. Ani jeden z těchto cílů není vzhledem k druhému cíli druhotný nebo v nepřímém vztahu. Například profesionalizací řízení IZPP, jíž se docílí vymezením úkolů a povinností klíčových vedoucích pracovníků, a zavedením posuzování vlastních rizik zaměřeného do budoucna se posílí ochrana spotřebitele. Naproti tomu lepší informovanost, kterou zajišťuje přehled důchodových dávek, dává účastníkům a příjemcům do rukou nástroj, jak vedení IZPP přimět k zodpovědnějšímu chování. Vyšší úroveň harmonizace těchto požadavků pak usnadňuje přeshraniční činnost tím, že snižuje transakční náklady a stimuluje inovace na trhu. 3.2. Subsidiarita a proporcionalita Opatření na úrovni EU v této oblasti mají přidanou hodnotu, protože opatření na úrovni samotných členských států: i) neodstraní překážky bránící přeshraniční činnosti IZPP; ii) nezajistí vyšší minimální úroveň ochrany spotřebitelů v celé EU; iii) nepovedou k úsporám z rozsahu, diverzifikaci rizik a inovacím, které jsou s přeshraniční činností spojeny; iv) nezamezí regulatorní arbitráži mezi odvětvími finančních služeb; v) nezamezí regulatorní arbitráži mezi členskými státy a vi) nezohlední zájmy přeshraničních pracovníků. V rámci navrhovaných opatření zůstává členským státům plná odpovědnost za organizaci jejich důchodových systémů. Tato revize toto výhradní právo nezpochybňuje. Revize se pak nezabývá ani otázkami vnitrostátních sociálních, pracovněprávních či daňových předpisů ani otázkami smluvního práva. Návrh je v souladu se zásadou proporcionality zakotvenou v čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Zvolené možnosti politiky se snaží nalézt rovnováhu mezi veřejným zájmem, ochranou účastníků a příjemců a náklady, které vznikají institucím, přispívajícím podnikům a orgánům dohledu. Tyto možnosti byly pečlivě zváženy, vypracovány jako minimální normy a upraveny s ohledem na různé obchodní modely. Celkově lze tedy říci, že návrh podpoří poskytování zaměstnaneckého penzijního pojištění. 3.3. Odkazy na jiné směrnice Tento návrh je přepracovaným zněním, které odkazuje na směrnice 2003/41/ES, 2009/138/ES, 2010/78/EU[20], 2011/61/EU a 2013/14/EU[21]. Směrnice 2003/41/ES bude touto směrnicí zrušena. 3.4. Podrobné vysvětlení návrhu Jelikož se jedná o přepracování směrnice 2003/41/ES, níže podané podrobné vysvětlení se zaměřuje pouze na nová ustanovení nebo ustanovení, která mají být změněna. Hlava I – OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 6 nyní obsahuje nové nebo objasněné definice „přispívajícího podniku“, „domovského členského státu“, „hostitelského členského státu“, „převádějící“ a „přijímající“ instituce, „regulovaného trhu“, „mnohostranného obchodního systému“, „organizovaného obchodního systému“, „trvanlivého nosiče“ a „klíčové funkce“. Článek 9 ve spojení s článkem 10 již nepodávají samostatný výčet podmínek provozování, nýbrž činí členské státy odpovědnými za zajištění toho, aby každá instituce byla zapsána nebo povolena a měla zavedena řádně stanovená pravidla pro penzijní plán. Článek 12 byl pozměněn trojím způsobem. Zaprvé stanoví, že instituce vykonává přeshraniční činnost, provozuje-li penzijní plán podléhající sociálním a pracovněprávním předpisům jiného členského státu, včetně situací, kdy jsou instituce a přispívající podnik usazeny v tomtéž členském státě[22]. Zadruhé, odstavec 4 požaduje odůvodněné rozhodnutí příslušného orgánu domovského členského státu, pokud tento orgán výkon přeshraniční činnosti zakáže. Jestliže navíc příslušný orgán domovského členského státu odmítne informovat příslušný orgán hostitelského členského státu, musí své odmítnutí zdůvodnit. Zatřetí, hostitelský členský stát již nesmí institucím vykonávajícím přeshraniční činnost ukládat žádné dodatečné požadavky na informace. Je tomu tak proto, že návrh zavádí standardizovaný přehled důchodových dávek (viz články 40 až 54). Článek 13 stanoví nová pravidla pro přeshraniční převod penzijních plánů, který musí podléhat předchozímu povolení příslušného orgánu domovského členského státu přijímající instituce. Nestanoví-li vnitrostátní sociální a pracovněprávní předpisy týkající se organizace důchodových systémů jinak, podléhá tento převod i jeho podmínky předchozímu souhlasu dotčených účastníků a příjemců nebo případně jejich zástupců. Článek 13 rovněž zahrnuje pravidla pro výměnu informací o platných sociálních a pracovněprávních předpisech, podle nichž musí být penzijní plán provozován. Pokud po uskutečnění převodu přijímající instituce vykonává přeshraniční činnost, použije se čl. 12 odst. 8 a 9. Instituce bude penzijní plán provozovat v souladu se sociálními a pracovněprávními předpisy hostitelského členského státu[23], takže úroveň ochrany účastníků a příjemců dotčených převodem se tím nesníží. Hlava II – KVANTITATIVNÍ POŽADAVKY Článek 20 o investičních pravidlech se mění trojím způsobem. Zaprvé, hostitelský členský stát již nesmí institucím vykonávajícím přeshraniční činnost ukládat žádná dodatečná investiční pravidla. To usnadňuje organizaci správy investic, zejména pro příspěvkově definované systémy. Tím není oslabena ochrana účastníků a příjemců, protože ta je zajištěna přísnějšími pravidly správy a řízení a dohledu. Zadruhé, čl. 20 odst. 6 písm. a) byl aktualizován tak, aby odrážel terminologii použitou v nařízení (EU) č. .../... [MiFIR]. Zatřetí, nejednoznačný termín „trhy rizikového kapitálu“ (čl. 20 odst. 6 písm. c)) byl nahrazen zněním, které lépe odráží původní význam tohoto ustanovení, totiž že členské státy nesmějí institucím bránit v investicích do dlouhodobých nástrojů, které nejsou obchodovány na regulovaných trzích. Kromě toho by investiční pravidla neměla omezovat investice do nekotovaných aktiv, jimiž jsou financovány nízkouhlíkové a vůči změně klimatu odolné infrastrukturní projekty. Další harmonizace pravidel týkajících se platební schopnosti instituce se nenavrhuje. Hlava III – PODMÍNKY UPRAVUJÍCÍ ČINNOSTI V případě malých IZPP návrh zachovává možnost členských států vyjmout z oblasti působnosti právních předpisů instituce spravující plány, které čítají méně než 100 účastníků. V případě jiných IZPP zajišťují přiměřenost požadavků na správu a řízení zvláštní opatření, např. opatření týkající se klíčových funkcí a hodnocení rizik. KAPITOLA 1 – Systém správy a řízení S výjimkou článků 31 a 32 (bývalé články 10 a 12) je tato hlava ve směrnici nová a stanoví nové podrobné požadavky v oblasti správy a řízení IZPP. Článek 21 stanoví, aby správní či řídící orgán nebo orgán dohledu IZPP nesl podle vnitrostátního práva konečnou odpovědnost za to, že dotyčná IZPP dodržuje právní a správní předpisy přijaté podle této směrnice. Pravidly upravujícími správu a řízení IZPP není dotčena úloha sociálních partnerů při řízení těchto institucí. Článek 22 stanoví, že instituce musí mít účinný systém správy a řízení, který umožňuje zdravé a obezřetné řízení jejich činností. Tento systém musí být přiměřený povaze, rozsahu a složitosti činností IZPP, aby požadavky na systém správy a řízení nepředstavovaly příliš velkou zátěž například pro malé instituce. Článek 23 vyžaduje, aby všechny osoby, které IZPP skutečně řídí nebo zastávají klíčové funkce, měly odpovídající odbornou kvalifikaci, znalosti a zkušenosti, které jim umožní zajistit správné a obezřetné řízení instituce a řádné plnění jejich klíčových funkcí (způsobilost), a aby měly dobrou pověst a osobní integritu (bezúhonnost). Článek 24 stanoví, aby instituce měly řádnou politiku odměňování a aby tuto politiku zveřejňovaly. Článek rovněž navrhuje svěřit Komisi pravomoc k přijetí aktu v přenesené pravomoci. Článek 25 stanoví obecné zásady týkající se klíčových funkcí. IZPP může povolit, aby jedna osoba nebo organizační jednotka vykonávala více než jednu klíčovou funkci, funkci řízení rizik však musí přidělit vždy jiné osobě nebo organizační jednotce než té, která vykonává funkci interního auditu. Článek 26 stanoví, že IZPP musí mít účinný systém řízení rizik, který je nezbytný pro neustálé zjišťování, sledování, řízení a hlášení všech rizik, včetně rizik týkajících se externě zajišťovaných nebo následně subdodavatelsky zajišťovaných činností, jimž jsou nebo by mohly být vystaveny, a jejich vzájemných závislostí. Řízení rizik by mělo být přiměřené velikosti a vnitřní organizaci institucí a povaze, rozsahu a složitosti jejich činností. Článek 27 stanoví účinnou funkci interního auditu, která hodnotí přiměřenost a účinnost systému vnitřní kontroly a dalších prvků systému správy a řízení, včetně externě zajišťovaných nebo následně subdodavatelsky zajišťovaných činností. Funkci interního auditu zastává nejméně jedna nezávislá osoba uvnitř nebo vně instituce. Článek 28 vyžaduje účinnou pojistněmatematickou funkci, která koordinuje výpočet technických rezerv a dohlíží na něj a posuzuje přiměřenost metodik a podkladových modelů, pokud účastníci a příjemci nenesou všechna rizika. Článek 29 stanoví, že instituce musí pravidelně a neprodleně po jakékoli významné změně rizikového profilu instituce vypracovávat hodnocení rizik pro potřeby důchodů. Hodnocení musí prokázat slučitelnost několika prvků v souladu s vnitrostátními požadavky a mělo by zahrnovat nová či nově vznikající rizika související se změnou klimatu, využíváním zdrojů a životním prostředím. Hodnocení rizik pro potřeby důchodů by mělo být přiměřené velikosti a vnitřní organizaci institucí a povaze, rozsahu a složitosti jejich činností. Článek 30 navrhuje svěřit Komisi pravomoc k přijetí aktu v přenesené pravomoci týkajícího se hodnocení rizik pro potřeby důchodů. KAPITOLA 2 – Externí zajišťování činností a správa investic Článek 33 stanoví pravidla pro zadávání zakázek třetím stranám (externí zajišťování činností), včetně subdodavatelsky zajišťovaných činností. KAPITOLA 3 – Depozitář Články 35 až 37 stanoví, že IZPP musí jmenovat jediného depozitáře, kterého pověří úschovou aktiv a povinnostmi dohledu, pokud účastníci a příjemci nesou plné investiční riziko. Hlava IV – INFORMACE PŘEDÁVANÉ POTENCIÁLNÍM ÚČASTNÍKŮM, ÚČASTNÍKŮM A PŘÍJEMCŮM KAPITOLA 1 – Obecná ustanovení Tato kapitola stanoví podrobnosti týkající se informací, jež mají být poskytovány účastníkům, potenciálním účastníkům a po odchodu do důchodu příjemcům, přičemž vychází z původního článku 11. Článek 38 stanoví obecné zásady pro sdělování informací. Článek 39 stanoví druh informací, které účastníci (a příjemci) musí získat, např. informace o právech a povinnostech stran, rizicích a investičních možnostech a o tom, zda jsou tyto možnosti standardní, či nikoli. Podmínky konkrétního penzijního plánu musí být zveřejněny na internetových stránkách dotčené instituce. Článek 40 ukládá IZPP povinnost, aby jednou za dvanáct měsíců poskytovaly jednotlivcům co nejsrozumitelnější přehled důchodových dávek, který zároveň představuje základní informace zadávané do plánované služby evidence důchodů popsané v bílé knize o důchodech[24]. Pokud členské státy již stanoví povinnost poskytovat jednotlivcům komplexní informace týkající se jednoho či více důchodových pilířů, ponechají si volnost navrhnout svůj vlastní důchodový informační systém, splňují-li požadavky tohoto návrhu. KAPITOLA 2 – Přehled důchodových dávek Články 40 až 44 obsahují obecná ustanovení upravující přehled důchodových dávek, který je určen pro aktivní účastníky penzijního plánu. Myšlenka přehledu důchodových dávek je založena na pokynu orgánu EIOPA Evropské komisi k přezkumu směrnice o IZPP a vychází z osvědčených vnitrostátních postupů uplatňovaných v řadě členských států a z mezinárodní činnosti vyvíjené organizací OECD[25]. Přehled zajišťuje srovnatelnost s informacemi požadovanými právními předpisy v jiných finančních odvětvích, např. s klíčovými informacemi pro investory v případě otevřených investičních fondů (SKIPCP), a zároveň zohledňuje zvláštnosti odvětví zaměstnaneckého penzijního pojištění. Přehled zároveň členským státům ponechává dostatečný prostor pro zavedení specifičtějších požadavků a integrovaných systémů, které umožňují srovnatelnost informací z různých pilířů důchodového systému. Standardizace přehledu důchodových dávek by měla umožnit automatické vytváření pravidelných přehledů a jeho možné externí zajištění, čímž udrží náklady na nízké úrovni, zejména v případě menších institucí. Články 46 až 53 stanoví položky přehledu důchodových dávek, které musí být vykládány ve spojení s článkem 45. Těmito položkami jsou: · osobní údaje účastníka, · označení instituce, · záruky, · zůstatek, příspěvky a náklady, · projekce důchodů, · investiční profil, · dosavadní výkonnost a · doplňující informace. Článek 54 navrhuje svěřit Komisi pravomoc k přijetí aktu v přenesené pravomoci týkajícího se přehledu důchodových dávek. KAPITOLA 3 – Další informace a dokumenty, které je třeba poskytnout Tato kapitola se vztahuje na informace, které by IZPP měly poskytovat účastníkům a příjemcům v různých fázích penzijního plánu, tedy bezprostředně před přistoupením k penzijnímu plánu, bezprostředně před odchodem do důchodu nebo v období vyplácení dávek. Článek 55 stanoví pro IZPP zvláštní pravidla týkající se povinnosti informovat potenciální účastníky před přistoupením k penzijnímu plánu některé IZPP. Článek 56 stanoví, jaké informace mají být účastníkům poskytnuty před odchodem do důchodu. Tyto informace by měly být poskytnuty nad rámec přehledu důchodových dávek nejméně dva roky před odchodem do důchodu, ať už je tento odchod předem stanoven, či nikoli. Článek 57 podrobně popisuje informace poskytované příjemcům v období vyplácení dávek. Tyto informace příjemcům by měly nahradit přehled důchodových dávek. Článek 58 stanoví informace, které je nutno poskytnout účastníkům a příjemcům na požádání. Hlava V – OBEZŘETNOSTNÍ DOHLED KAPITOLA 1 – Obecná pravidla pro obezřetnostní dohled Článek 59 stanoví za hlavní cíl obezřetnostního dohledu ochranu účastníků a příjemců. Článek 60 vymezuje oblasti, jež je v souvislosti s touto směrnicí třeba chápat jako oblasti spadající pod obezřetnostní dohled. Tento článek odstraňuje právní nejistotu IZPP způsobenou rozdíly v oblasti působnosti obezřetnostní regulace členských států. Článek 61 stanoví obecné zásady obezřetnostního dohledu. Například stanoví, že příslušný orgán domovského členského státu je výlučně odpovědný za obezřetnostní dohled nad všemi IZPP povolenými nebo zapsanými v jeho jurisdikci. Článek dále stanoví zásadu, že dohled nad IZPP musí být založen na prospektivním přístupu vycházejícím z rizik a že musí být zároveň včasný a přiměřený. Článek 63 zavádí proces kontroly orgánem dohledu, jehož cílem je u IZPP zjistit finanční, organizační nebo jiné rysy, které by mohly vést k jejich rizikovějšímu profilu. Článek 64 zajišťuje, aby všechny nové požadavky zavedené tímto návrhem byly zohledněny v pravomoci udělené příslušným orgánům v oblasti poskytování informací. Článek 65 stanoví, že příslušné orgány musí své úkoly provádět transparentním a odpovědným způsobem. KAPITOLA 2 – Služební tajemství a výměna informací Články 66 až 71 obsahují ustanovení a stanoví podmínky pro výměnu informací mezi příslušnými orgány a orgány a subjekty, které pomáhají posilovat stabilitu finančního systému. Hlava VI – ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Články 73 až 81 stanoví povinnosti v oblasti spolupráce a podávání zpráv a podmínky pro zpracování osobních údajů. Zahrnují ustanovení o hodnocení a přezkumu směrnice, změně směrnice 2009/138/ES (Solventnost II), lhůtě pro provedení směrnice, zrušení a určení. 4. Rozpočtové důsledky Konkrétní rozpočtové důsledky jsou posouzeny v legislativním finančním výkazu a týkají se úkolů přidělených orgánu EIOPA. ê 2003/41/ES 2014/0091 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi (přepracované znění) (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unieo založení Evropského společenství, a zejména na článkyčl. 5347 odst. 2a, článek a 6255 a čl. 11495 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské kKomise, ò nový po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, ê 2003/41/ES s ohledem na stanovisko Evropského hHospodářského a sociálního výboru, ò nový po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů, ê 2003/41/ES v souladu s řádným legislativním postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3), vzhledem k těmto důvodům: ò nový (1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES[26] byla několikrát podstatně změněna[27]. Vzhledem k novým změnám by uvedená směrnice měla být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti přepracována. ê 2003/41/ES 1. bod odůvodnění Skutečný vnitřní trh s finančními službami je rozhodující pro posílení hospodářského růstu a tvorbu pracovních příležitostí ve Společenství. ê 2003/41/ES 2. bod odůvodnění (přizpůsobený) ð nový (2) Při vytváření tohoto vVnitřního trhu bylo již dosaženo značného pokroku, což umožnilo ð by měl umožnit ï finančním institucím působit v jiných členských státech a zajišťovat vysokou úroveň ochrany ð účastníkům a příjemcům plánů zaměstnaneckého penzijního pojištění ï pro spotřebitele finančních služeb. ê 2003/41/ES 3. bod odůvodnění (přizpůsobený) Sdělení Komise „Provádění rámce pro finanční trhy: akční plán“ stanoví řadu kroků, které jsou potřebné pro dokončení vnitřního trhu finančních služeb, a Evropská rada na zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 vyzvala k provedení tohoto akčního plánu do roku 2005. ê 2003/41/ES 4. bod odůvodnění (přizpůsobený) Akční plán pro finanční služby označuje za naléhavou prioritu vytvoření směrnice o obezřetnostním dohledu nad institucemi zaměstnaneckého penzijního pojištění, protože tyto instituce jsou hlavními finančními institucemi hrajícími klíčovou úlohu při zajišťování integrace, efektivity a likvidity finančních trhů, ale nejsou předmětem uceleného legislativního rámce Společenství, který by jim umožňoval plně využívat výhod vnitřního trhu. ò nový (3) Směrnice 2003/41/ES představovala první legislativní krok na cestě k vytvoření vnitřního trhu s poskytováním zaměstnaneckého penzijního pojištění organizovaného v celoevropském měřítku. Skutečný vnitřní trh s poskytováním zaměstnaneckého penzijního pojištění má i nadále rozhodující význam pro hospodářský růst a tvorbu pracovních míst v Evropské unii a pro řešení problému se stárnutím evropské společnosti. Směrnice z roku 2003 nebyla dosud podstatně změněna tak, aby i pro instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění zavedla moderní systém správy a řízení vycházející z rizik. ê 2003/41/ES 5. bod odůvodnění (přizpůsobený) ð nový (4) ðJe třeba zavést opatření, která umožní další rozvoj doplňkového soukromého důchodového spoření, např. ve formě důchodů ze zaměstnaneckého penzijního pojištění. To je důležité, neboť systémy sociálního zabezpečení se dostávají pod rostoucí tlak, což znamená, že občané budou důchody ze zaměstnaneckého penzijního pojištění do budoucna stále více vnímat jako doplněk veřejných důchodových systémů. ï Jelikož se systémy sociálního zabezpečení dostávají pod rostoucí tlak, důchody ze zaměstnaneckého penzijního pojištění se v budoucnu stanou důležitým doplňkem veřejných důchodových systémů. Důchody ze zZaměstnaneckého penzijního pojištění je proto třeba rozvíjet, aniž by se však zpochybňoval význam důchodových systémů sociálního zabezpečení pro jistou, trvalou a účinnou sociální ochranu, která by měla zajišťovat dostatečnou životní úroveň ve stáří, a proto by měla být ústředním bodem cíle spočívajícího v posílení evropského sociálního modelu. ò nový (5) Tato směrnice ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména právo na ochranu osobních údajů, svobodu podnikání a právo na vysokou úroveň ochrany spotřebitele, a to především tím, že zajišťuje vyšší úroveň transparentnosti důchodového připojištění, umožňuje uvědomělé plánování osobních finančních rezerv a odchodu do důchodu a zároveň usnadňuje institucím zaměstnaneckého penzijního pojištění a podnikům přeshraniční provozování činnosti. Tato směrnice musí být provedena v souladu s těmito právy a zásadami. (6) Přestože směrnice 2003/41/ES vstoupila v platnost, i nadále přetrvávají zásadní obezřetnostní překážky, které institucím prodražují přeshraniční provozování penzijních plánů. Kromě toho je třeba zvýšit současnou minimální úroveň ochrany účastníků a příjemců těchto plánů. Je to o to důležitější, že významně vzrostl počet Evropanů závisejících na penzijních plánech, které přenášejí rizika dlouhověkosti a trhu z instituce nebo podniku poskytujícího plán zaměstnaneckého penzijního pojištění („přispívající podnik“) na jednotlivce. Kromě toho je třeba zvýšit současnou minimální úroveň informací poskytovaných účastníkům a příjemcům. Tyto okolnosti si vyžadují změnu směrnice. ê 2003/41/ES 7. bod odůvodnění (7) Obezřetnostní pPravidla dohledu stanovená v této směrnici mají zajistit vysoký stupeň jistoty pro budoucí důchodce stanovením přísných kontrolních norem dohledu a jasně určovat způsob účinného řízení plánůsystémů zaměstnaneckého penzijního pojištění. ê 2003/41/ES 8. bod odůvodnění (8) Instituce, které jsou úplně odděleny od jakéhokoli přispívajícího podniku a které působí na základě tvorby fondu pro jediný účel, totiž poskytování důchodových dávek, by měly mít volnost poskytovat služby a svobodu investovat a podléhat pouze koordinovaným požadavkům obezřetnostního dohledu, a to bez ohledu na to, zda se tyto instituce považují za právnické osoby. ê 2003/41/ES 9. bod odůvodnění (9) V souladu se zásadou subsidiarity si členské státy mají podržet plnou odpovědnost za organizaci svých důchodových systémů a za rozhodnutí o úloze každého ze tří „pilířů“ důchodového systému v jednotlivých členských státech. V rámci druhého pilíře si také mají podržet plnou odpovědnost za úlohy a funkce různých institucí poskytujících dávky zaměstnaneckého penzijního pojištění, jako například oborové penzijní fondy, podnikové penzijní fondy a životní pojišťovny. Tato směrnice nechce toto výhradní právo zpochybňovat. ê 2003/41/ES 10. bod odůvodnění (10) Vnitrostátní pravidla o účasti samostatně výdělečných osob v institucích zaměstnaneckého penzijního pojištění se liší. V některých členských státech mohou instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění působit na základě dohod s odvětvími nebo svazy odvětví, jejichž členové působí jako samostatně výdělečné osoby, nebo přímo se samostatně výdělečnými a zaměstnatnými osobami. V některých členských státech se samostatně výdělečná osoba také může stát účastníkem instituce, pokud tato samostatně výdělečná osoba působí jako zaměstnavatel nebo poskytuje profesionální služby některému podniku. V některých členských státech se samostatně výdělečné osoby nemohou účastnit institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění, pokud nejsou splněny některé požadavky, včetně požadavků stanovených sociálními a pracovněprávnímipracovně právními předpisy. ê 2003/41/ES 11. bod odůvodnění (11) Instituce řídící systémy sociálního zabezpečení, které již jsou koordinovány na úrovni UnieSpolečenství, by měly být z oblasti působnosti této směrnice vyňaty. Je však třeba přitom přihlížet ke zvláštním rysům institucí, které v jednom členském státě řídí jak systémy sociálního zabezpečení, tak plánysystémy zaměstnaneckého penzijního pojištění. ê 2003/41/ES 12. bod odůvodnění (12) Finanční instituce, které již využívají legislativní rámec UnieSpolečenství, by měly být obecně vyňaty z oblasti působnosti této směrnice. Protože však tyto instituce mohou také v některých případech nabízet služby zaměstnaneckého penzijního pojištění, je důležité zajistit, aby tato směrnice nevedla k narušování hospodářské soutěže. Těmto narušením se lze vyhnout uplatňováním požadavků obezřetnosti stanoveným touto směrnicí i na činnosti životních pojišťoven v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění. Komise by také měla pozorně sledovat situaci na trhu zaměstnaneckého penzijního pojištění a posuzovat možnost rozšíření dobrovolného uplatňování této směrnice na jiné regulované finanční instituce. ê 2003/41/ES 13. bod odůvodnění (13) Je-li cílem zajištění finanční bezpečnosti ve stáří, měly by být dávky vyplácené institucemi zaměstnaneckého penzijního pojištění poskytovány zpravidla jako doživotní důchod. Vyplácení dočasných důchodů nebo výplata jednorázové částky by měly být také možné. ê 2003/41/ES 14. bod odůvodnění (14) Je důležité zajistit, aby starší a zdravotně postižené osoby nebyly ohrožovány chudobou a mohlyi se těšit dobré životní úrovni. Přiměřené pokrytí biometrických rizik v režimech zaměstnaneckého penzijního pojištění je důležitou součástí boje proti chudobě a nejistotě starších lidí. Při vytváření penzijního plánu by zaměstnavatelé, zaměstnanci nebo jejich zástupci měli zvážit možnost vytvoření penzijního plánu zahrnujícího rezervy pro krytí rizik dlouhověkosti a rizik pracovní neschopnosti, a také zajištění pozůstalých vyživovaných osob. ê 2003/41/ES 15. bod odůvodnění (15) To, že se členským státům dává možnost vyjmout z oblasti působnosti vnitrostátních prováděcích právních předpisů instituce, které spravují penzijní plány čítajícímající celkem méně než 100 účastníků, může usnadnit dohled v některých členských státech, aniž by bylo oslabeno řádné fungování vnitřního trhu v této oblasti. Nemělo by to však omezit právo těchto institucí jmenovat ke správě svého investičního portfolia a úschově svýchpéči o svá investičních aktiva správce a uschovateledepozitáře ustanovené v jiném členském státě a mající náležité povolení. ê 2003/41/ES 16. bod odůvodnění (16) Instituce jako „Unterstützungskassen“ (podpůrné pokladny) v Německu, kde účastníci nemají ze zákona nárok na dávky v určité výši a kde jsou jejich zájmy chráněny povinným zákonným pojištěním proti úpadku, by měly býtmají být vyloučeny z oblasti působnosti této směrnice vyňaty. ê 2003/41/ES 17. bod odůvodnění (17) Aby bylo možno chránit účastníky a příjemce, měly by instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění omezit své činnosti na činnosti uvedené v této směrnici a na činnosti z nich vyplývající. ê 2003/41/ES 18. bod odůvodnění (18) V případě úpadku přispívajícího podniku čelí účastníci penzijního plánu riziku ztráty jak svého zaměstnání, tak svých získaných důchodových práv. Proto je nutné zajistit jasné oddělení podniku od instituce a k ochraně účastníků penzijního plánu stanovit minimální normy obezřetnosti. ê 2003/41/ES 19. bod odůvodnění (19) Instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění fungujípracují v členských státech značně rozdílným způsobem a dohled nad nimi je v těchto členských státech také značně rozdílný. V některých členských státech může být dohled vykonáván nejenom nad institucemi samotnými, ale také nad subjekty nebo společnostmi, které jsou oprávněny tyto instituce řídit. Členské státy by měly mít možnost k těmto zvláštním rysům přihlížet, pokud jsou účinně splněny všechny požadavky stanovené touto směrnicí. Členské státy by také měly mít možnost povolit řízení institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění pojišťovnám a jiným finančním podnikům, aby řídily instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění. ê 2003/41/ES 20. bod odůvodnění (20) Instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění jsou poskytovatelé finančních služeb, kteří mají značnou odpovědnost za poskytování důchodových dávek ze zaměstnaneckého penzijního pojištění, a proto by měly splňovat některé minimální normy obezřetnosti pro své činnosti a podmínky provozu. ê 2003/41/ES 21. bod odůvodnění (21) S ohledem na značný počet institucí v některých členských státech je třeba pragmatického řešení ohledně předchozího povolování institucí. Pokud však instituce zamýšlí spravovat penzijní plán v jiném členském státě, mělo by být vyžadováno předchozí povolení příslušnéhoým orgánuem domovského členského státu. ê2003/41/ES 36. bod odůvodnění (přizpůsobený) ð nový (22) Aniž jsou dotčeny vnitrostátní sociální a pracovněprávnípracovní právní předpisy o organizaci penzijních plánů včetně povinného účastenstvíi a výsledků dohod vzešlých z kolektivního vyjednávání, měly by mít instituce možnost poskytovat své služby v jiných členských státech ð poté, co získají povolení od příslušného orgánu domovského členského státu instituce ï. Institucím by mělo být povoleno přijímatzískávat finanční příspěvkyprostředky od podniků usazených v jiných ð kterémkoliv ï členskémých státěech a provozovat penzijní plány s účastníky ve více než jednom členském státě. To by mohlo u těchto institucí vést ke značným úsporám z rozsahu, zlepšit konkurenceschopnost hospodářství v Uniie Společenství a usnadnit mobilitu pracovních silpohyb pracovníků. Vyžaduje to však vzájemné uznání obezřetnostních norem. Na náležité prosazování těchto obezřetnostních norem by měly dohlížet příslušné orgány domovského členského státu, pokud není určeno jinak. ê 2003/41/ES 37. bod odůvodnění ð nový (23) Instituce jednoho členského státu by při výkonu svého práva spravovat plán zaměstnaneckého penzijního pojištění smluvně sjednaný v jiném členském státě měla plně dodržovat sociálních a pracovněprávnípracovně právní předpisy platné v hostitelském členském státě, pokud se vztahují k důchodům ze zaměstnaneckého penzijního pojištění, např. definici a vyplácení důchodových dávek a podmínky převoditelnosti důchodových práv. ðAby byla zajištěna právní jistota pro přeshraniční činnosti institucí, měla by být jasně vymezena oblast působnosti obezřetnostních pravidel. ï ò nový (24) Za účelem usnadnění organizace zaměstnaneckého penzijního pojištění na úrovni Unie by měly mít instituce možnost převádět penzijní plány na jiné instituce za hranicemi jiných států Unie, a to pouze pod podmínkou, že instituce, která penzijní plán přijímá („přijímající instituce“), získá povolení od příslušného orgánu domovského členského státu. Nestanoví-li vnitrostátní sociální a pracovněprávní předpisy týkající se důchodových systémů jinak, měly by tento převod i jeho podmínky podléhat předchozímu souhlasu dotčených účastníků a příjemců nebo případně jejich zástupců. ê 2003/41/ES 26. bod odůvodnění (25) Obezřetně provedený výpočet technických rezerv je základní podmínkou k zajištění toho, aby mohly být plněny povinnosti spojené s vyplácenímt důchodovýché dávekky. Technické rezervy by měly být vypočítáványje třeba počítat na základě uznávaných pojistněmatematickýchpojistně matematických metod a mají být potvrzovány kvalifikovanými osobami. Maximální úrokové sazby by měly být volenyje třeba volit obezřetně podle všech souvisejících vnitrostátních pravidel. Minimální částka technických rezerv by měla postačovat k tomu, aby se mohlo pokračovat ve vyplácení dávek již vyplácených příjemcům, a současně by měla odrážet závazky, které vzniknou z nabytýchnabíhajících důchodových práv účastníků penzijního plánu. ê 2003/41/ES 27. bod odůvodnění (26) Rizika krytápokrývaná institucemi se mezi jednotlivými členskými státy značně liší. Domovské členské státy by proto měly mít možnost stanovit, že výpočet technických rezerv podléhá dalším a podrobnějším pravidlům, než jsou pravidla stanovená v této směrnici. ê 2003/41/ES 28. bod odůvodnění (27) Dostačující a vhodná aktiva pokrývající technické rezervy chrání zájmy účastníků a příjemců penzijního plánu, když se přispívající podnik ocitne v úpadku. Zejména u přeshraničních činností vyžaduje vzájemné uznávání zásad dohledu uplatňovaných v členských státech, aby technické rezervy byly vždy plně finančně pokryty. ê 2003/41/ES 29. bod odůvodnění (28) Jestliže instituce nepracuje na přeshraničním základě, měly by mít členské státy možnost povolit nedostatečné krytí rezerv, pokud je vytvořen náležitý plán k obnově plného krytí a aniž jsou dotčeny požadavky směrnice Rady 80/987/EHS ze dne 20. října 1980 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se ochrany zaměstnanců v případě platební neschopnosti zaměstnavatele[28]. ê 2003/41/ES bod odůvodnění 30 (29) V mnoha případech by to mohl být přispívající podnik sám, a nikolivne samotná instituce samotná, kdo buď pokrýtyje jakékoli biometrické riziko, nebo zaručití určiténěkteré dávky činebo výnos investice. V některých případech však je to instituce samotná, kdo poskytuje toto krytí nebo záruky poskytuje samotná instituce, a povinnosti přispívajícího podniku jsou obecně vyčerpány platbou nezbytných příspěvků. Za těchto okolností se nabízené produkty podobají produktům životních pojišťoven a dotyčné instituce by měly mít alespoň stejný dodatečný vlastní kapitál jako životní pojišťovny. ê 2003/41/ES 31. bod odůvodnění (30) Instituce jsou investory se zvláště dlouhodobými investicemi. Zpětný odkup aktiv držených těmito institucemi nemůže být obecně učiněn pro jakýkoli jiný účel, než je vyplácení důchodových dávek. Aby se také odpovídajícím způsobem chránila práva účastníků a příjemců, měly by mít instituce možnost zvolit si umístění aktiv, které vyhovuje přesné povaze a trvání jejich pasiv. Tyto zřetele volají po účinném dohledu a takovém přístupu k investičním pravidlům, který dává institucím dostatečnou pružnost k rozhodování o nejbezpečnější a nejúčinnější investiční politice, a také je zavazuje, aby jednaly obezřetně. Soulad s pravidlem obezřetnosti proto vyžaduje investiční politiku určenou podle struktury účastenstvíníků jednotlivé instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění. ê 2003/41/ES 6. bod odůvodnění (přizpůsobený) (31) Tato směrnice tak představuje první krok na cestě ke vnitřnímu trhu s poskytováním zaměstnaneckého penzijního pojištění organizovaného v celoevropském měřítku. Stanovením „pravidla obezřetnosti“ jako základní zásady pro kapitálové investice a umožněním, aby instituce mohly působit i v zahraničí, se podporuje přesměrování úspor do odvětvíúseku zaměstnaneckého penzijního pojištění, což přispívá k ekonomickému a sociálnímu pokroku. ê 2003/41/ES 32. bod odůvodnění (přizpůsobený) (32) Metody a postupy dohledu se mezi členskými státy liší. Proto by členské státy měly získatdostat určitou volnost jednání ohledně přesných pravidel investování, kteráé chtějí stanovit pro instituce usazené na jejich území. Tato pravidla Ö by Õ však Ö neměla Õ nesmějí omezovat volný pohyb kapitálu, pokud to není vyžadováno z důvodů obezřetnosti. ê 2003/41/ES 33. bod odůvodnění (přizpůsobený) ð nový (33) Jako investoři na velmi dlouhou dobu s nízkými riziky likvidity mohou instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění investovat do nelikvidních aktiv, jako například do akcií, a na jakož i do ð nástrojů, které mají dlouhodobý ekonomický profil, nejsou obchodovány na regulovaných trzích, v mnohostranných obchodních systémech ani v organizovaných obchodních systémech ï, v rámci omezení stanovených obezřetností. Mohou také těžit z výhod mezinárodní diverzifikace. Investice do akcií, trhů rizikového kapitálu a Ö do Õ jiných měn, než jsou měny pasiv, ð a do nástrojů, které mají dlouhodobý ekonomický profil, nejsou obchodovány na regulovaných trzích, v mnohostranných obchodních systémech ani v organizovaných obchodních systémech ï, by proto neměly být omezovány pouze, vyjma z důvodů obezřetnosti. ò nový (34) Pojetí nástrojů s dlouhodobým ekonomickým profilem je široké. Těmito nástroji jsou nepřevoditelné cenné papíry, a proto nemají přístup k likviditě sekundárních trhů. Často vyžadují závazky na dobu určitou, což omezuje jejich obchodovatelnost. Tyto nástroje by měly být pojímány tak, že zahrnují účasti, dluhové nástroje v nekotovaných podnicích a jim poskytnuté půjčky. Nekotované podniky zahrnují infrastrukturní projekty nebo nekotované společnosti vyhledávající růstová aktiva, nemovitý majetek nebo jiná aktiva, jež by mohla být vhodná pro dlouhodobé investiční účely. Nekotovanými aktivy jsou často nízkouhlíkové a vůči změně klimatu odolné infrastrukturní projekty, jejichž financování závisí na dlouhodobých úvěrech. ê 2003/41/ES 34. bod odůvodnění (přizpůsobený) Pokud však instituce pracuje na přeshraničním základě, mohou ji příslušné orgány hostitelského členského státu požádat, aby uplatňovala omezení pro investice do akcií a jiných nástrojů nepřijatých k obchodování na regulovaném trhu, do akcií a jiných nástrojů vydávaných stejným podnikem nebo aktiv vyjádřených v neodpovídajících měnách, pokud se tato pravidla uplatňují také na instituce usazené v hostitelském členském státě. ê 2003/41/ES 35. bod odůvodnění (přizpůsobený) Omezení týkající se volného výběru schválených správců a depozitářů aktiv prováděného institucemi omezují hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a měla by proto být odstraněna. ò nový (35) Instituce by měly mít možnost investovat v jiných členských státech v souladu s pravidly svých domovských členských států, aby se jim snížily náklady na přeshraniční činnost. Hostitelským členským státům by proto nemělo být povoleno ukládat institucím usazeným v jiných členských státech dodatečné investiční požadavky. (36) Některá rizika nelze snížit prostřednictvím kvantitativních požadavků zohledněných v technických rezervách a prostřednictvím požadavků na financování, ale lze je řádně řešit pouze prostřednictvím požadavků v oblasti správy a řízení. Zajištění účinného systému správy a řízení má tudíž zásadní význam pro odpovídající řízení rizik. Tyto systémy by měly být přiměřené povaze, rozsahu a složitosti činností. (37) Politika odměňování, která podporuje nadměrné rizikové chování, může řádné a účinné řízení rizik institucí narušit. Na instituce by se v rámci politiky odměňování měly vztahovat zásady a požadavky na zveřejňování informací, které se vztahují i na ostatní typy finančních institucí v Unii, přičemž je však třeba mít na paměti konkrétní strukturu správy a řízení institucí v porovnání s ostatními druhy finančních institucí a zároveň je nutné zohlednit velikost institucí a povahu, rozsah a složitost jejich činností. (38) Klíčová funkce je vnitřní způsobilost k výkonu konkrétních úkolů v oblasti správy a řízení. Instituce by měly být dostatečně způsobilé k vytvoření funkce řízení rizik, funkce interního auditu a případně pojistněmatematické funkce. Označení konkrétní funkce jako klíčové nebrání instituci v tom, aby se svobodně rozhodla, jak si tuto klíčovou funkci v praxi uspořádá, není-li v této směrnici stanoveno jinak. Toto uspořádání by nemělo vést k nepřiměřeně zatěžujícím požadavkům, neboť je třeba zohlednit povahu, rozsah a složitost činností instituce. (39) Všechny osoby vykonávající klíčové funkce by měly být způsobilé a bezúhonné. Pouze držitelé klíčových funkcí by však měli podléhat požadavkům na oznamování příslušnému orgánu. (40) S výjimkou funkce interního auditu by dále mělo být v menších a méně složitých institucích možné, aby jedna osoba nebo organizační jednotka vykonávaly více než jednu klíčovou funkci. Osoba nebo jednotka zastávající danou klíčovou funkci by však měla být odlišná od osoby nebo jednotky vykonávající podobnou klíčovou funkci v přispívajícím podniku. Příslušnému orgánu by nicméně mělo být povoleno udělovat z tohoto pravidla výjimky s ohledem na velikost institucí a povahu, rozsah a složitost jejich činností. (41) Je nezbytné, aby instituce zlepšily své řízení rizik tak, aby bylo možné řádně porozumět potenciálním slabinám v oblasti udržitelnosti penzijního plánu a projednat je s příslušnými orgány. Instituce by v rámci svého systému řízení rizik měly předkládat hodnocení rizik svých činností týkajících se důchodů. Toto hodnocení rizik by mělo být rovněž zpřístupněno příslušným orgánům. V tomto hodnocení by instituce měly mimo jiné podat kvalitativní popis klíčových prvků určujících jejich pozici financování v souladu s vnitrostátními právními předpisy, účinnost jejich systému řízení rizik a schopnost dodržovat požadavky týkající se technických rezerv. Toto hodnocení rizik by mělo zahrnovat nová nebo nově vznikající rizika, jako jsou rizika související se změnou klimatu, využíváním zdrojů nebo životním prostředím. ê 2003/41/ES 22. bod odůvodnění (42) Každý členský stát by měl vyžadovat, aby každá instituce usazenáé na jeho území vypracovávala roční účetní závěrky a výroční zprávy s přihlédnutím ke jednotlivýmkaždému penzijnímu plánůmu provozovanýmému institucí a případně pro jednotlivé penzijní plány vypracovávala roční účetní závěrky a výroční zprávypro každý penzijní plán. Roční účetní závěrky a výroční zprávy, které poskytují skutečný a pravdivý obraz aktiv a pasiv instituce a její finanční situace, přičemž zohledňujíse zabývají jednotlivékaždým penzijním plányem provozovanéým institucí a jsou náležitě schváleny oprávněnou osobou, jsou základním zdrojem informací pro účastníky a příjemce dávek penzijního plánu a příslušné orgány. Zejména umožňují příslušným orgánům sledovat finanční zdraví instituce a hodnotit, zda je instituce schopná splnit všechny své smluvní závazky. ê 2003/41/ES 24. bod odůvodnění (43) Investiční politika instituce je rozhodujícím faktorem jak pro jistotu, tak dostupnost důchodů ze zaměstnaneckého penzijního pojištění. Instituce by proto měly vypracovat a alespoň jednou zakaždé tři roky znovu posoudit prohlášení o svých investičních zásadách. Prohlášení by mělo být k dispozici příslušným orgánům a na žádost také účastníkům a příjemcům jednotlivýchkaždého penzijníchho plánůu. ò nový (44) Instituce by měly mít možnost svěřit své řízení zcela nebo zčásti jiným subjektům jednajícím jejich jménem. Instituce by měly zůstat plně odpovědné za plnění všech svých povinností podle této směrnice, i pokud si plnění klíčových funkcí nebo provádění jakýchkoli jiných činností zajišťují externě. (45) Povinnosti úschovy a dohledu v souvislosti s aktivy institucí by měly být posíleny tím, že se objasní úloha a povinnosti depozitáře. Jmenování depozitáře by se mělo požadovat pouze u institucí provozujících plány, v nichž všechna rizika nesou účastníci a příjemci. ê 2003/41/ES 23. bod odůvodnění (přizpůsobený) Poskytování řádných informací účastníkům a příjemcům penzijního plánu má podstatný význam. Je zvláště důležité u žádostí o informace o finančním zdraví instituce, smluvních pravidlech, dávkách a skutečném financování nabíhajících důchodových nároků, investiční politice a řízení rizik a nákladů. ò nový (46) Instituce by měly poskytovat potenciálním účastníkům, účastníkům a příjemcům jasné a přiměřené informace, které jim pomáhají při rozhodování o jejich odchodu do důchodu a zajišťují vysokou úroveň transparentnosti v různých fázích penzijního plánu, jež zahrnují období před přistoupením k penzijnímu plánu, účastenství (včetně období před odchodem do důchodu) a období po odchodu do důchodu. Zejména by měly být uváděny informace týkající se nabytých důchodových nároků, předpokládané výše důchodových dávek, rizik a záruk a nákladů. Pokud účastníci nesou investiční riziko, jsou rovněž velmi důležité doplňující informace o investičním profilu, veškerých dostupných možnostech a dosavadní výkonnosti. (47) Dříve než se potenciální účastníci připojí k některému penzijnímu plánu, měly by jim být poskytnuty veškeré nezbytné informace, které jim umožní se uvědoměle rozhodnout, např. pokud jde o možnosti, jak z plánu vystoupit, nebo o příspěvky, náklady a případně investiční možnosti. (48) Těm svým účastníkům, kteří dosud neodešli do důchodu, by instituce měly vystavovat standardizovaný přehled důchodových dávek obsahující klíčové osobní a obecné informace o penzijním plánu. Přehled důchodových dávek by měl mít standardní formát, umožňující lépe porozumět vývoji důchodových nároků v čase a napříč různými plány a sloužící mobilitě pracovních sil. (49) Instituce by měly účastníky s dostatečným předstihem před jejich odchodem do důchodu informovat o tom, jaké mají z hlediska vyplácení důchodu možnosti. Není-li důchodová dávka vyplácena jako doživotní důchod, měli by účastníci, jejichž odchod do důchodu se blíží, získat informace o dostupných produktech vyplácení dávek, které jim s ohledem na odchod do důchodu umožní lepší finanční plánování. (50) Během fáze, v níž jsou důchodové dávky vypláceny, by příjemci měli nadále dostávat informace o svých dávkách a odpovídajících možnostech jejich vyplácení. To je zvláště důležité v případě, kdy příjemci ve výplatní fázi nesou významné investiční riziko. (51) Příslušný orgán by měl vykonávat své pravomoci, jejichž hlavním cílem je ochrana účastníků a příjemců. (52) Oblast působnosti obezřetnostního dohledu se mezi členskými státy liší. To může působit problémy v případě, kdy instituce musí vyhovět obezřetnostní regulaci svého domovského členského státu a zároveň dodržet sociální a pracovněprávní předpisy svého hostitelského členského státu. Objasněním toho, které oblasti jsou pro účely této směrnice považovány za součást obezřetnostního dohledu, se sníží právní nejistota a související transakční náklady. (53) Vnitřní trh pro instituce vyžaduje vzájemné uznávání obezřetnostních norem. Na dodržování těchto norem ze strany institucí by měly dohlížet příslušné orgány domovského členského státu instituce. Členské státy by měly příslušným orgánům udělit nezbytné pravomoci k využívání preventivních nebo nápravných opatření, pokud instituce některý z požadavků této směrnice poruší. ê 2003/41/ES 25. bod odůvodnění (přizpůsobený) Aby příslušné orgány plnily své úkoly předepsané jim právními předpisy, je jim třeba poskytnout odpovídající práva na informace a pravomoci k provádění zásahů vůči institucím a osobám, které je skutečně řídí. Tam, kde instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění převedla důležité úkoly, jako například řízení investic, informační technologie nebo účetnictví, na jiné podniky (externí zajištění), mělo by být možno rozšířit práva na informace a pravomoci k zásahům tak, aby pokrývaly tyto převedené úkoly a bylo možno kontrolovat, zda jsou tyto činnosti vykonávány v souladu s pravidly pro dohled. ò nový (54) Za účelem zajištění účinného dohledu nad externě zajištěnými činnostmi, včetně všech následně subdodavatelsky zajištěných činností, je nezbytné, aby příslušné orgány měly přístup ke všem relevantním údajům poskytovatelů služeb, jimž byly činnosti externě zadány, bez ohledu na to, zda jsou tito poskytovatelé regulovanými či neregulovanými subjekty, a aby měly právo provádět kontroly na místě. Aby se zohlednil tržní vývoj a zajistil trvalý soulad s podmínkami pro externí zajišťování činností, měly by instituce uvědomit příslušné orgány dříve, než rozhodující nebo významné činnosti nechají externě zajistit. (55) Je třeba přijmout ustanovení o výměně informací mezi příslušnými orgány, jinými orgány a subjekty, jejichž úkolem je posilování stability finančního systému a ukončování penzijních plánů. Je proto nutné stanovit podmínky, za kterých by byla tato výměna informací možná. Lze-li navíc informace sdělovat pouze s výslovným souhlasem příslušných orgánů, měly by mít tyto orgány možnost svůj souhlas případně podmínit splněním přísných podmínek. (56) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES[29] upravuje zpracování osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s touto směrnicí a pod dohledem příslušných orgánů. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001[30] upravuje zpracování osobních údajů prováděné evropskými orgány dohledu podle této směrnice a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů. Veškeré zpracování osobních údajů prováděné v rámci této směrnice, jako je výměna nebo přenos osobních údajů příslušnými orgány, by mělo být v souladu s vnitrostátními pravidly pro provedení směrnice 95/46/ES a jakákoli výměna nebo přenos informací evropskými orgány dohledu by měly být v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. (57) Za účelem zajištění hladkého fungování vnitřního trhu s poskytováním zaměstnaneckého penzijního pojištění organizovaného v celoevropském měřítku by Komise měla po konzultaci s orgánem EIOPA přezkoumat uplatňování této směrnice, vypracovat o něm zprávu a tuto zprávu předložit Evropskému parlamentu a Radě čtyři roky po vstupu této směrnice v platnost. V rámci tohoto přezkumu by mělo být především posouzeno uplatňování pravidel pro výpočet technických rezerv, finanční krytí technických rezerv, regulatorní kapitál, míra solventnosti, investiční pravidla a veškeré další aspekty týkající se platební schopnosti instituce. (58) V zájmu zachování spravedlivé hospodářské soutěže mezi institucemi by mělo být přechodné období umožňující pojišťovnám, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES[31], provozovat jejich činnost v oblasti poskytování zaměstnaneckého penzijního pojištění podle pravidel uvedených v článku 4 směrnice 2009/138/ES prodlouženo do 31. prosince 2022. Směrnice 2009/138/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. (59) Za účelem upřesnění požadavků uvedených v této směrnici by měla být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o jasné vymezení politiky odměňování, hodnocení rizik pro potřeby důchodů a přehled důchodových dávek. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. ê 2003/41/ES 38. bod odůvodnění (přizpůsobený) Je-li plán spravován v odděleném účetním vykazování, ustanovení této směrnice se na uvedený plán uplatňují individuálně. ê 2003/41/ES 39. bod odůvodnění (přizpůsobený) Je důležité přijmout opatření k zajištění spolupráce mezi příslušnými orgány členských států za účelem dohledu, jakož i mezi uvedenými orgány a Komisí k jiným účelům. Pro účely výkonu svých povinností a přispění k důslednému a včasnému uplatňování této směrnice si příslušné orgány navzájem poskytnou informace nutné k uplatňování této směrnice. Komise oznámila svůj záměr vytvořit výbor dohlížitelů, aby podpořila spolupráci, koordinaci a výměnu názorů mezi příslušnými orgány a důsledné uplatňování této směrnice. ê 2003/41/ES 40. bod odůvodnění (60) Jelikož cíle navrhovaného opatření, totiž vytvoření právního rámce UnieSpolečenství pro instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění, nemůže být dosaženo uspokojivě pouze na úrovni členských států, a proto jich, z důvodů jeho rozsahu a účinků tohoto opatření, jich může být lépe dosaženo na úrovni UnieSpolečenství, může UnieSpolečenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle. ò nový (61) Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech[32] zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých k provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů, které objasňují vztah mezi jednotlivými ustanoveními směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých k provedení směrnice ve vnitrostátním právu. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné. (62) Povinnost provést tuto směrnici ve vnitrostátním právu by se měla omezovat na ustanovení, která v porovnání s předchozími směrnicemi představují podstatnou změnu. Povinnost provést ve vnitrostátním právu nezměněná ustanovení totiž vyplývá z předchozích směrnic. (63) Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic uvedených v části B přílohy I ve vnitrostátním právu a pro jejich použití, ê 2003/41/ES PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: ò nový Hlava I OBECNÁ USTANOVENÍ ê 2003/41/ES Článek 1 Předmět Tato směrnice stanoví pravidla pro přístup k činnostem prováděným institucemi zaměstnaneckého penzijního pojištění a pro jejich výkon. Článek 2 Oblast působnosti 1. Tato směrnice se použijevztahuje na instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění. PokudTam, kde v souladu s vnitrostátními právními předpisy nemajíjsou instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění právní subjektivituprávnickou osobou, uplatňují členské státy tuto směrnici buď na uvedené instituce, nebo, – s výhradou odstavce 2, – na povolené subjekty odpovědné za jejich řízení a jednající jejich jménem. 2. Tato směrnice se nepoužijevztahuje na: ê 2003/41/ES (přizpůsobený) a) instituce spravující systémy sociálního zabezpečení, na něž se vztahují nařízení Ö Evropského parlamentu a Rady Õ (EHS) č. 1408/71[33] 883/2004[34] a nařízení (EHS) č. 574/72[35] 987/2009[36] ; ê 2011/61/EU čl. 62 bod 1 b) instituce, na něž se vztahují směrnice 73/239/EHS[37], směrnice 85/611/EHS[38], směrnice 93/22/EHS[39], směrnice 2000/12/ES[40], směrnice 2002/83/ES[41] a 2004/39/ES[42], 2009/65/ES[43] , 2009/138/ES, 2011/61/EU[44] a 2013/36/EU[45]; ê 2003/41/ES c) instituce, které fungují na základě systému průběžného financování; d) instituce, ve kterých zaměstnanci přispívajících podniků nemají žádné zákonné nároky na dávky a ve kterých přispívající podnik může kdykoliv zpětně odkoupit aktiva a nemusí nutně splnit své povinnosti při vypláceníýplatách důchodových dávek; e) podniky, které s ohledem na vypláceníýplatu důchodových dávek svým zaměstnancům vytvářejí důchodovou rezervu. Článek 3 PoužitíUplatňování na instituce provozující systémy sociálního zabezpečení Na instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění provozující také povinné penzijní plánydůchodové systémy vztahující se k zaměstnání, které se považují za systémy sociálního zabezpečení, na něž se vztahují nařízení (EHS) č. 883/20041408/71 a nařízení (EHS) č. 987/2009574/72, se tato směrnice použijevztahuje, pokud jde opouze co se týče jejich činnosti v oblasti nepovinného zaměstnaneckého penzijního pojištění. V uvedeném případě se pasiva a odpovídající aktiva vykazují samostatně a nelze je převádět do povinných penzijních plánůdůchodových systémů, které se považují za systémy sociálního zabezpečení, nebo opačným směrem. Článek 4 Dobrovolné použitíuplatňování na instituce, na něež se vztahuje směrnice 2009/138/ES2002/83/ES ê 2003/41/ES (přizpůsobený) Domovské členské státy se mohou rozhodnout, že použijíbudou uplatňovat články 9 až 16 a články 18 až 21 Ö 9 až 15, článek 20 až čl. 24 odst. 2, články 25 až 29, 31 až 53 a 55 až 71 Õ této směrnice na činnosti v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění u životních pojišťoven, na něž se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES2002/83/ES ze dne 5. listopadu 2002 o životním pojištění. V tomto případě se všechna aktiva a pasiva odpovídající uvedeným činnostem vykazují, spravují a organizují odděleně od činností Ö životních Õ pojišťoven a nelze je převádět. V tomto případě a pouze v souvislosti s jejich činnostmipři jejich činnosti v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění se na Ö životní Õ pojišťovny nepoužijívztahují články 20 až 26, 31 a 36 Ö 76 až 86, 132, čl. 134 odst. 2, článek 173, čl. 185 odst. 5, 7 a 8 a článek 209 Õ směrnice 2009/138/ES2002/83/ES. Domovský členský stát zajistí, aby buď příslušné orgány, nebo orgány příslušné pro dohleddozor nad Ö životními Õ pojišťovnami, na něž se vztahuje směrnice 2009/138/ES2002/83/ES, v rámci své dohlížecí činnosti ověřovaly přísné oddělení činností v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění. Článek 5 Malé instituce penzijního pojištění a zákonem stanovené plány S výjimkou článku 19 Ö článků 34 až 37 Õ se členské státy mohou rozhodnout nepoužítuplatňovat celou tuto směrnici nebo její část na jakékoli instituce usazené na jejich území, které provozují penzijní plány čítající celkemmající dohromady méně než 100 účastníků. S výhradou čl. 2 odst. 2 by však tyto instituce měly mít Ö mají Õ právo uplatňovat tuto směrnici dobrovolně. Článek 1220 lze použítse použije, pouze pokudkdyž se uplatňují všechna ostatní ustanovení této směrnice. Členské státy se mohou rozhodnout neuplatňovat použít články 9 až 17 Ö 1 až 8, 12, 20 a 34 až 37 Õ na instituce, u kterých je poskytování zaměstnaneckého penzijního pojištění stanoveno na základě právních předpisů a je zaručeno orgánem veřejné moci. Článek 1220 lze použítse použije, pouze pokudkdyž se uplatňují všechna ostatní ustanovení této směrnice. ê 2003/41/ES Článek 6 Definice Pro účely této směrnice se rozumí: a) „institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění“ nebo jen „institucí“ instituce, která bez ohledu na svoujejí právní formu, fungujeící na základě kapitálového krytí, a je zřízenaá odděleně od jakéhokoli přispívajícího podniku nebo odvětvového svazu přispěvatelůpřispěvovatelů pro účely poskytování důchodových dávek v souvislosti se zaměstnaneckou činností na základě dohody nebo smlouvy sjednané: – individuálně nebo kolektivně mezi zaměstnavatelem či zaměstnavateli a zaměstnancem či zaměstnanci nebo jejich zástupci, nebo – se samostatně výdělečnými osobami v souladu s právními předpisy domovského a hostitelského členského státu, a kteráé vykonáváají činnosti z toho přímo vyplývající; b) „penzijním plánem“ smlouva, dohoda, svěřenecká listina nebo pravidla stanovící, které důchodové dávky jsou poskytovány a za jakých podmínek; ê 2003/41/ES (přizpůsobený) ð nový c) „přispívajícím podnikem“ každý podnik nebo jiný subjekt, bez ohledu na to, zda zahrnuje jednu nebo více právnických nebo fyzických osob nebo se z nich skládá, který působí jako zaměstnavatel nebo jako osoba samostatně výdělečně činná nebo jejich kombinace a který platí příspěvky instituci zaměstnaneckého penzijního pojištění ð který je v souladu s vnitrostátními právními předpisy právně vázán k poskytování penzijního plánu nebo se k tomuto poskytování zavázal dobrovolně; ï ê 2003/41/ES d) „důchodovými dávkami“ dávky vyplácené při dosažení nebo očekávaném dosažení odchodu do starobního důchodu, nebo pokud jsou doplňkové k uvedeným dávkám a poskytovány jako podpůrné, formou plateb při úmrtí, invaliditě nebo ukončení zaměstnání, anebo ve formě podpory nebo služeb v případě nemoci, potřebnosti nebo úmrtí. Aby se napomohlo finančnímu zabezpečení po odchodu do starobního důchodu, vyplácejí se tyto dávky doživotně. Mohou však být také vypláceny dočasně nebo jednorázově; e) „účastníkem“ osoba, jejíž zaměstnanecká činnost jií opravňuje nebo bude opravňovat k pobírání důchodových dávek v souladu s ustanoveními penzijního plánu; f) „příjemcem“ osoba pobírající důchodové dávky; g) „příslušnými orgány“ vnitrostátní orgány určené k plnění povinností stanovených touto směrnicí; h) „biometrickými riziky“ rizika spojená s úmrtím, invaliditou a dlouhověkostí; ê 2003/41/ES (přizpůsobený) ð nový i) „domovským členským státem“ členský stát, ð ve kterém byla instituce povolena nebo zapsána a ve kterém má své správní ústředí. Správním ústředím se odkazuje na místo, v němž se uskutečňují hlavní strategická rozhodnutí rozhodovacího orgánu instituce; ï kde má instituce sídlo a správní ústředí, nebo pokud nemá sídlo, své správní ústředí; ê 2003/41/ES (přizpůsobený) ð nový j) „hostitelským členským státem“ členský stát, jehož sociální a pracovněprávnípracovně právní předpisy vztahující se kpro oblast plánům zaměstnaneckého penzijního pojištění se rovněž použijí pro vztah mezi přispívajícím podnikem a účastníky ð nebo příjemci ï;. ò nový k) „převádějící institucí“ instituce převádějící celý penzijní plán nebo jeho část na instituci v jiném členském státě; l) „přijímající institucí“ instituce přijímající celý penzijní plán nebo jeho část od instituce v jiném členském státě; m) „regulovaným trhem“ mnohostranný systém v Unii ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 5 nařízení (EU) č. …/… [MiFIR]; n) „mnohostranným obchodním systémem“ mnohostranný systém v Unii ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 6 nařízení (EU) č. …/… [MiFIR]; o) „organizovaným obchodním systémem“ systém nebo zařízení v Unii uvedené v čl. 2 odst. 1 bodě 7 nařízení (EU) č. .../... [MiFIR]; p) „trvalým nosičem“ nástroj, který umožňuje účastníkovi nebo příjemci ukládat informace určené jemu osobně tak, aby k nim měl přístup i v budoucnosti po dobu odpovídající účelu těchto informací, a který umožňuje reprodukci uložených informací v nezměněném stavu; q) „klíčovou funkcí“ v systému správy a řízení vnitřní způsobilost k provádění praktických úkolů; systém správy a řízení zahrnuje funkci řízení rizik, funkci interního auditu, a pokud instituce přijímá finanční závazky nebo vytváří technické rezervy, rovněž pojistněmatematickou funkci. ê 2003/41/ES (přizpůsobený) ð nový Článek 7 Činnosti instituceí Každý Ččlenskéý státy vyžadujíe od institucí usazených na jejich území, aby omezily svou činnost na operace související s poskytováním důchodových dávekv oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění az něho vyplývajících na činnostií, které z těchto operací vyplývají. Pokud Ö životní Õ pojišťovna v souladu s článkem 4 spravuje své činnosti v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění odděleným vykazováním svých aktiv a pasiv, omezují se takto odděleně vykazovaná aktiva a pasiva na operace související s poskytováním důchodových dávek a s na činnostimi, které z těchto operací z toho přímo vyplývajícími. Článek 8 PrávníZákonné oddělení přispívajících podniků od institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění Každý Ččlenskéý státy zajistí, aby byl přispívající podnik právně oddělen od instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění, aby v případě úpadku přispívajícího podniku byla aktiva instituce chráněna v zájmu účastníkůpenzijního plánu a příjemcůdůchodových dávek v případě úpadku přispívajícího podniku. Článek 9 Podmínky pro provoz institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění ð Zápis nebo povolení ï 1. Každý Ččlenskéý státy upro každéou uvedenou institucei usazenéou na jejichjeho území zajistí, aby ê 2010/78/EU čl. 4 bod 1 písm. a) (přizpůsobený) a)tato instituce byla zapsána příslušným dozorovým orgánem dove vnitrostátníhom rejstříku nebo Ö jím Õ byla povolena; v případě přeshraničních činností uvedených v článku 1220 se v rejstříku uvádějí také členské státy, ve kterých instituce působí; tyto informace se sdělujíjsou sděleny Evropskému orgánu dohledu (Evropskémuho orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) (dále jen „orgán EIOPA“) zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010[46], který je zveřejní na svých internetových stránkách.; ê 2003/41/ES (přizpůsobený) b) instituce byla skutečně vedena osobami s dobrou pověstí, které samy musí mít vhodnou odbornou kvalifikaci a praxi, nebo zaměstnávala poradce s vhodnou odbornou kvalifikací a praxí; ò nový Článek 10 Pravidla penzijního plánu ê 2003/41/ES c) Členské státy u každé instituce usazené na jejich území zajistí, aby byla zavedena řádně stanovená pravidla týkající sepro fungování každého penzijního plánu provozovaného institucí a účastníci byli o těchto pravidlech odpovídajícím způsobem informováni;. ê 2003/41/ES (přizpůsobený) d) všechny technické rezervy byly počítány a potvrzovány pojistným matematikem nebo jiným odborníkem v této oblasti, např. auditorem, podle vnitrostátních právních předpisů a na základě pojistně matematických metod uznávaných příslušnými orgány domovského členského státu; ò nový Článek 11 Závazek k pravidelnému financování a poskytování dodatečných dávek ê 2003/41/ES (e)1. Členské státy u každé instituce usazené na jejich území zajistí, aby se v případě, žetam, kde přispívající podnik zaručuje vyplácenívýplaty důchodových dávek, zavázala kbylo zajištěno pravidelnému financování.; ê 2003/41/ES (přizpůsobený) f) účastníci byli dostatečně informováni o podmínkách penzijního plánu, zejména o i) právech a povinnostech stran zapojených do penzijního plánu; ii) finančních, technických a jiných rizicích spojených s penzijním plánem; iii) povaze a rozložení těchto rizik. ê 2003/41/ES 2. V souladu se zásadou subsidiarity a spo náležitýmém přihlédnutím k rozsahu důchodových dávek nabízených režimy sociálního zabezpečení mohou členské státy stanovit, že účastníkům jsoubudou nabízeny dodatečné dávky v podobě krytí rizik dlouhověkosti a invalidity, poskytování dávek pozůstalým vyživovaným osobám a záruka vrácení příspěvků jako dodatečné dávky, pokud s tím souhlasí zaměstnavatelé a zaměstnanci nebo jejich příslušní zástupci. ê 2003/41/ES (přizpůsobený) 3. Členský stát může stanovit, že podmínky pro provoz instituce usazené na jeho území podléhají dalším požadavkům, aby bylo zajištěno, že zájmy účastníků a příjemců jsou náležitě ochráněny. ê 2010/78/EU čl. 4 bod 1 písm. a) (přizpůsobený) 5. V případě přeshraniční činnosti uvedené v článku 20 podléhají podmínky provozování instituce předchozímu povolení příslušnými orgány domovského členského státu. Při udělení tohoto povolení členské státy okamžitě informují Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění). ê 2003/41/ES (přizpůsobený) ð nový Článek 1220 Přeshraniční činnosti ð a postupy ï 1. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní sociální a pracovněprávnípracovně právní předpisy o organizaci důchodových systémůpenzijních plánů, včetně ustanovení o povinném účastenstvíi a výsledků dohod o kolektivním vyjednávání, dovolí členské státy podnikům usazeným na jejich územích finančně přispívat institucím ð, které mají v úmyslu vykonávat nebo vykonávají přeshraniční činnost ï zaměstnaneckého penzijního pojištění povoleným v jiných členských státech. Dovolí také institucím Ö povoleným na jejich území Õ zaměstnaneckého penzijního pojištění povoleným na svých územích ð vykonávat přeshraniční činnost ï přijímat Ö přijímáním Õ finančních příspěvkůy od podniků usazených na územích ð kteréhokoliv ï jiných členskéhoých státuů. 2. Instituce, která Ö má v úmyslu Õ chce ð vykonávat přeshraniční činnost a ï přijímatbýt financována finanční příspěvky od přispívajícího podnikuem usazeným na území jiného členského státu, podléhá předchozímu povolení vydanému příslušnými orgány jejíhosvého domovského členského státu , jak je uvedeno v čl. 9 odst. 5. Instituce oznámí svůj úmysl přijímatpřijmout finanční příspěvky od přispívajícího podniku usazeného na území jiného členského státu příslušným orgánům domovského členského státu, ve kterém jí bylo uděleno povolení k činnosti. 3. Členské státy vyžadují od institucí ð, které jsou povoleny nebo zapsány ï usazených na jejich územích, a které mají v úmysluzamýšlejí být financovány Ö přijímat finanční příspěvky Õ podnikem usazeným na území jiného členského státu, aby v oznámení podle odstavce 2 poskytly tyto informace: a) hostitelský členský stát nebo hostitelské členské státy; b) názevjméno ð a místo správního ústředí ï přispívajícího podniku; c) hlavní vlastnosti penzijního plánu, který má být provozován pro přispívající podnik provozován. ê 2003/41/ES (přizpůsobený) ð nový 4. Je-li příslušnému orgánu domovského členského státu podáno oznámení podle odstavce 2 a pokud tento orgán nemá žádný důvod k pochybnostem o tom, ð tento orgán nevydal rozhodnutí v tom smyslu, ï že správní struktura, nebo finanční situace instituce, a ani dobrá pověst, a odborná kvalifikace neboa praxe jejích vedoucích pracovníků jsou ð nejsou ï slučitelné se Ö zamýšlenými Õ činnostmi navrhovanými v hostitelském členském státě, sdělí do tří měsíců po obdržení všech informací podle odstavcečlánku 3 tyto informace příslušným orgánům hostitelského členského státu a následně náležitě o tom informuje dotyčnou instituci. ò nový Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci musí být zdůvodněno. Pokud příslušný orgán domovského členského státu odmítne sdělit informace uvedené v prvním pododstavci příslušným orgánům hostitelského členského státu, udá dotyčné instituci důvody svého odmítnutí do tří měsíců od obdržení všech informací uvedených v odstavci 3. Toto odmítnutí nebo nečinnost lze napadnout u soudu v domovském členském státě. ê 2003/41/ES (přizpůsobený) ð nový 5. Než instituce začne provozovat Ö vykonávat přeshraniční činnost Õ penzijní plán pro přispívající podnik v jiném členském státě, informují příslušné orgány hostitelského členského státu do dvou ð jednoho ï měsíceů po obdržení informací uvedených v odstavci 3 příslušné orgány domovského členského státu o případných požadavcích sociálních a pracovněprávníchpracovně právních předpisůech vztahujících se k důchodům ze zaměstnaneckého penzijního pojištění, podle nichž musí být penzijní plán financovaný přispívajícím podnikem v hostitelském členském státě provozován, a o všech předpisech, které mají být uplatňovány v souladu s čl. 18 odst. 7 a s odstavcem 7 tohoto článku. Příslušné orgány domovského členského státu sdělí tuto informaci instituci. 6. Po obdržení sdělení uvedeného v odstavci 5, nebo pokud příslušné orgány domovského členského státu nezašlou žádné sdělení do uplynutí lhůty stanovené v odstavci 5, může instituce začít Ö vykonávat přeshraniční činnost Õ provozovat penzijní plán financovaný přispívajícím podnikem v hostitelském členském státě v souladu se požadavky sociálníchmi a pracovněprávníchpracovně právními předpisůy hostitelského členského státu vztahujícíchmi se k důchodům ze zaměstnaneckého penzijního pojištění a v souladu s předpisy, které mají být uplatňovány v souladu s čl. 18 odst. 7 a s odstavcem 7 tohoto článku. ê 2003/41/ES (přizpůsobený) 7. Instituce financovaná podnikem usazeným v jiném členském státě podléhá zejména vůči odpovídajícím účastníkům také veškerým požadavkům na informace stanoveným příslušnými orgány hostitelského členského státu pro instituce usazené v tomto členském státě v souladu s článkem 11. ê 2003/41/ES ð nový 87. Příslušné orgány hostitelského členského státu informují příslušné orgány domovského členského státu o každé významné změně požadavků sociálních a pracovněprávníchpracovně právních předpisů hostitelského členského státu vztahujícíchtýkajících se k plánům zaměstnaneckého penzijního pojištění, které mohou ovlivnit vlastnosti penzijního plánu, pokud jde o do té míry, že se to týká ð přeshraniční činnost ï provozování penzijního plánu financovaného podnikem v hostitelském členském státě, a o veškerých změnách pravidel, která se používají v souladu s čl. 18 odst. 7 a s odstavcem 7 tohoto článku. 98. Příslušné orgány hostitelského členského státu průběžně dohlížejí na soulad činností institucí se požadavky sociálníchmi a pracovněprávníchpracovně právními předpisůy hostitelského členského státu vztahujícíchtýkajícími se k plánům zaměstnaneckého penzijního pojištění uvedenými v odstavci 5 a s požadavky na informace uvedenými v odstavci 7. Pokud by tento dohled zjistil nedostatky, informují o tom příslušné orgány hostitelského členského státu o tom okamžitěneprodleně informují příslušné orgány domovského členského státu. Příslušné orgány domovského členského státu ve spolupráci s příslušnými orgány hostitelského členského státu přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby zajistily, abyže instituce odstranízjištěná porušení sociálních a pracovněprávníchpracovně právních předpisů hostitelského členského státu odstranila. ê 2003/41/ES 109. Pokud i přes opatření přijatá příslušnými orgány domovského členského státu nebo kvůli neexistenci vhodných opatření v domovském členském státě instituce pokračuje v porušování platnýchpoužitelných ustanovení požadavků sociálních a pracovněprávníchpracovně právních předpisů hostitelského členského státu vztahujícíchtýkajících se k plánům zaměstnaneckého penzijního pojištění, mohou příslušné orgány hostitelského členského státu poté, cojakmile informují příslušné orgány domovského členského státu, přijmout vhodná opatření, aby zabránily dalším nedostatkům nebo aby za ně udělily sankcepřistoupily k jejich potrestání, a pokud se to ukáže být nezbytnýmé, zakázaly instituci působit provozovat v hostitelském členské státě činnost pro daný přispívající podnik. ò nový 10. Členské státy zajistí, aby se na instituce vykonávající přeshraniční činnost nevztahovaly žádné požadavky týkající se informací poskytovaných účastníkům a příjemcům, které příslušné orgány hostitelského členského státu uložily s ohledem na účastníky, jichž se tato přeshraniční činnost týká. Článek 13 Přeshraniční převody penzijních plánů 1. Členské státy umožní institucím povoleným nebo zapsaným na jejich území převést celý jejich penzijní plán nebo jeho část na přijímající instituce povolené nebo zapsané v jiných členských státech. 2. Převod celého penzijního plánu nebo jeho části z převádějící instituce na přijímající instituci, z nichž je každá povolena nebo zapsána v jiném členském státě, podléhá předchozímu souhlasu příslušného orgánu domovského členského státu přijímající instituce. Žádost o povolení převodu podává přijímající instituce. 3. Nestanoví-li vnitrostátní sociální a pracovněprávní předpisy týkající se organizace důchodových systémů jinak, podléhá tento převod i jeho podmínky předchozímu souhlasu dotčených účastníků a příjemců nebo případně jejich zástupců. V každém případě jsou informace o podmínkách převodu poskytnuty dotčeným účastníkům a příjemcům nebo případně jejich zástupcům nejméně čtyři měsíce před podáním žádosti uvedené v odstavci 2. 4. Žádost uvedená v odstavci 2 obsahuje tyto informace: a) písemnou dohodu mezi převádějící a přijímající institucí, která stanoví podmínky převodu, včetně hlavních vlastností penzijního plánu a popisu převáděných aktiv a případně odpovídajících pasiv; b) název a sídlo převádějící instituce; c) místo správního ústředí přispívajícího podniku a název přispívajícího podniku; d) hostitelský členský stát nebo hostitelské členské státy, je-li jich více. 5. Pokud příslušný orgán domovského členského státu přijímající instituce obdrží žádost podle odstavce 2 a pokud nevydal rozhodnutí v tom smyslu, že správní struktura nebo finanční situace přijímající instituce a ani dobrá pověst, odborná kvalifikace nebo praxe vedoucích pracovníků přijímající instituce není slučitelná s činnostmi zamýšlenými v domovském členském státě přijímající instituce, sdělí do tří měsíců od obdržení všech informací uvedených v odstavci 4 své rozhodnutí o povolení převodu přijímající instituci a příslušnému orgánu domovského členského státu převádějící instituce. Příslušný orgán domovského členského státu převádějící instituce o uvedeném rozhodnutí informuje převádějící instituci. Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci musí být zdůvodněno. Pokud příslušný orgán domovského členského státu přijímající instituce odmítne sdělit informace uvedené v prvním pododstavci příslušným orgánům domovského členského státu převádějící instituce, své odmítnutí dotyčné instituci zdůvodní do tří měsíců od obdržení všech informací uvedených v odstavci 4. Toto odmítnutí nebo nečinnost může přijímající instituce napadnout u soudu v domovském členském státě přijímající instituce. 6. Příslušný orgán domovského členského státu převádějící instituce sdělí do jednoho měsíce od obdržení informací uvedených v odstavci 5 příslušnému orgánu domovského členského státu přijímající instituce požadavky sociálních a pracovněprávních předpisů hostitelského členského státu vztahujících se k důchodům ze zaměstnaneckého penzijního pojištění, v souladu s nimiž musí být penzijní plán provozován. Příslušný orgán domovského členského státu přijímající instituce tyto informace sdělí přijímající instituci. 7. Poté, co přijímající instituce obdrží sdělení podle odstavce 6, nebo – pokud žádné sdělení od příslušného orgánu domovského členského státu přijímající instituce neobdrží – po uplynutí lhůty stanovené v odstavci 6 může dotčená přijímající instituce začít provozovat penzijní plán v souladu s požadavky sociálních a pracovněprávních předpisů hostitelského členského státu vztahujících se k důchodům ze zaměstnaneckého penzijního pojištění. 8. Pokud přijímající instituce vykonává přeshraniční činnost, použije se čl. 12 odst. 8 a 9. Hlava II KVANTITATIVNÍ POŽADAVKY ê 2003/41/ES Článek 1415 Technické rezervy 1. Domovský členský stát zajistí, aby instituce provozující plány zaměstnaneckého penzijního pojištění neustále vytvářely pro kompletní škáluvšechny svýché penzijních plánůy přiměřenýé objem pasivtechnické rezervy odpovídající finančním závazkům vyplývajícím z jejich portfolia stávajících důchodových smluv. 2. Domovský členský stát zajistí, aby instituce provozující plány zaměstnaneckého penzijního pojištění, které poskytují krytí biometrických rizik nebo zaručují buď výnos investic, nebo danou výši dávek, vytvořily dostatečné technické rezervy pro kompletní škáluvšechny těchtotyto plánůy. 3. Výpočet technických rezerv se provádí každý rok. Domovský členský stát však může povolit, aby byl výpočet prováděn jednou za tři roky, pokud instituce poskytne účastníkům nebo příslušným orgánům osvědčení nebo zprávu o úpravách v jednotlivých letech v tomto tříletém období. Osvědčení nebo zpráva odráží upravený vývoj technických rezerv a změny krytých rizik. 4. Výpočet technických rezerv provádí a potvrzuje pojistný matematik nebopřípadně jiný odborník v této oblasti, například auditor, podle vnitrostátních právních předpisů na základě pojistněmatematickýchpojistně matematických metod uznávaných příslušnými orgány domovského členského státu a podle těchto zásad: a) minimální částka technických rezerv se vypočítá dostatečně obezřetným pojistněmatematickýmpojistně matematickým bilancováním s přihlédnutím ke všem závazkům ohledně dávek a k příspěvkům v souladu s penzijními plány instituce. Tato částka musí být dostatečná, aby se mohlo pokračovat ve výplatách důchodů a dávek již vyplácených příjemcům a aby odrážela závazky vyplývající z nabytýchnarůstajících důchodových právnároků účastníků. Ekonomické a pojistněmatematicképojistně matematické předpoklady zvolené pro hodnocení pasiv se volí rovněž obezřetně s případným přihlédnutím k přiměřené velikosti nepříznivé odchylky; b) maximální použité úrokové sazby se vybírají obezřetně a určují se v souladu se všemi příslušnými pravidly domovského členského státu. Tyto obezřetné úrokové sazby se určují s přihlédnutím k: i) výnosu odpovídajících aktiv držených institucí a budoucí návratnosti investic nebo ii) tržním výnosům státních dluhopisů nebo dluhopisů vysoké kvality;. c) biometrické tabulky používané pro výpočet technických rezerv jsou založeny na zásadách obezřetnosti s ohledem na hlavní vlastnosti skupiny účastníků a penzijních plánů, a zejména na předpokládané změny příslušnýchvýznamných rizik; d) způsob a základ výpočtu pojistnětechnických rezerv se zpravidla z jednoho účetního období na druhé nemění. Případné odchylkynosti však mohou být odůvodněny změnou právních, demografických nebo ekonomických okolností, na kterých jsou založeny předpoklady. 5. Domovské členské státy mohou podmínit výpočet technických rezerv dalšími a podrobnějšími požadavky s cílem zajistit odpovídající ochranu zájmů účastníků a příjemců. 2010/78/EU čl. 4 bod 4 6. Za účelem další harmonizace pravidel výpočtu technických rezerv, která může být odůvodněná zejména u úrokových sazeb a dalších předpokladů ovlivňujících úroveň technických rezerv, vydá Komise po poradě s Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) každé dva roky nebo na žádost členského státu zprávu o situaci ohledně vývoje přeshraničních činností. ê 2003/41/ES Komise navrhne veškerá nezbytná opatření k zabránění možných narušení způsobených různými úrovněmi úrokových sazeb a k ochraně příjemců a účastníků každého penzijního plánu. ê 2003/41/ES (přizpůsobený) Článek 1516 Finanční krytí technických rezerv 1. Domovský členský stát od každé instituce vyžaduje, aby měla neustále dostatečná a vhodná aktiva ke krytí technických rezerv pro kompletní škáluvšechny provozovanýché penzijních plánůy. 2. Domovský členský stát může instituci povolit, aby po časově omezenéou obdobídobu neměla dostatečná aktiva ke krytí technických rezerv. V tomto případě příslušné orgány od instituce vyžadují, aby přijala konkrétní a proveditelný plán obnovy k zajištění opětovného splnění požadavků odstavce 1. Uvedený plán podléhá těmto podmínkám: a) instituce vytvoří konkrétní a proveditelný plán, aby znovu vytvořila požadované množství aktiv k plnému a včasnémuna plné krytí technických rezerv v patřičném čase. Plán mají k dispozici účastníci a případně jejich zástupci nebo podléhá schválení příslušnými orgány domovského členského státu; b) při vypracování plánu se přihlíží ke konkrétní situaci instituce, zejména ke struktuře aktiv a pasiv, profilu rizik, plánu likvidity, věkovému profilu účastníků s nárokem na pobírání důchodových dávek, nově vytvářeným plánům a plánům přecházejícím z plánů fungujících na základě nekapitálovéhom nebo jen částečně kapitálového krytím na plné kapitálové krytí; c) v případě ukončení penzijního plánu během obdobídoby uvedeného výše v Ö v první větě Õ tohototomto odstavcei informuje instituce příslušné orgány domovského členského státu. Instituce vytvoří postup k převedení aktiv a odpovídajících pasiv nado jinoué finanční institucie nebo podobnýého subjektu. Tento postup se sdělí příslušným orgánům domovského členského státu a obecný nástin postupu se v souladu se zásadouami důvěrnosti zpřístupní účastníkům nebo případně jejich zástupcům. 3. V případě přeshraniční činnosti uvedené v článku 1220 musí být technické rezervy pro kompletní škáluvšechny provozovanýché penzijních plánůy neustále plně finančně pokryty. Pokud tyto podmínky nejsou splněny, zasáhnou příslušné orgány domovského členského státu v souladu s článkem 6214. Aby bylo možno tomuto požadavku vyhovět, může domovský členský stát vyžadovat oddělené vykazování aktiv a pasiv. Článek 1617 Regulatorní kapitál 1. Domovský členský stát zajistí, aby instituce provozující penzijní plány v případech, ve kterých instituce samotnáé, a nikolivne přispívající podnik poskytujeí záruku na pasiva ke krytí biometrických rizik nebo zaručujeí určitý výnos investic činebo výši dávek, měly trvale k dispozici dodatečná aktiva převyšující technické rezervy, která sloužímají sloužit jako vyrovnávací rezerva. Výše těchto aktiv mámusí odrážet typ rizik a stav aktiv pro kompletní škáluvšechny provozovanýché penzijních plánůy. Tato aktiva nesmějí být zatížena žádnými předvídatelnými závazky a slouží jako bezpečnostní kapitálová rezerva k odstraňování odchylek mezi očekávanými a skutečnými výdaji a zisky. ê 2009/138/ES čl. 303 bod 1 2. Pro účely výpočtu minimální částky dodatečných aktiv se použijí pravidla stanovená v článcích 17a až 17d17, 18 a 19. ê2003/41/ES 3. Odstavec 1 však nebrání členským státům, aby požadovat pona institucích usazených na jejich území požadovaly, aby měly regulatorní kapitál, nebo stanovilyovat podrobnější pravidla, pokud jsou odůvodněna obezřetností. ê 2009/138/ES čl. 303 bod 2 (přizpůsobený) Článek 1717a Disponibilní míra solventnosti 1. KaždýČčlenskéý státy požadujíe po institucích uvedených v čl. 1617 odst. 1, které se nacházejí na jejichjeho území, aby vždy měly vždy dostatečnou disponibilní míru solventnosti pro veškerou svou činnost odpovídající alespoň požadavkům této směrnice. 2. Disponibilní míra solventnosti se skládá z aktiv instituce očištěných ode všech předvídatelných závazků po odečtení položek nehmotného majetku, a to včetně: a) splaceného základního kapitálu nebo v případě instituce mající formu vzájemné pojišťovny splaceného skutečného počátečního kapitálu plus všechny účty účastníkůčlenů vzájemné pojišťovny, které splňují tato kritéria: i) ve stanovách musí být stanoveno, že platby účastníkůmčlenům vzájemné pojišťovny lze provádět z těchto účtů jen tehdy, nezpůsobí-li to pokles disponibilní míry solventnosti pod požadovanou úroveň, nebo pokud byly po zrušení podniku vyrovnány všechny ostatní dluhy pojišťovny;, ii) ve stanovách musí být stanoveno, že co se týče plateb uvedených v bodě i) prováděných z jiných důvodů jiných, než je individuální ukončení účastenstvíčlenství ve vzájemné pojišťovně, musí být alespoň jeden měsíc předem informovány příslušné orgány, které mohou během této doby platbu zakázat, a iii) odpovídající ustanovení stanov smějí být změněna pouze poté, co příslušné orgány prohlásí, že nemají ke změně žádné námitky, aniž jsou dotčena kritéria uvedená v bodech i) a ii); b) rezerv (zákonné rezervní fondy a dobrovolné rezervy) nevztahujících se k přijatým závazkům; c) zisku nebo ztráty po odečtení splatných dividend; a d) v rozsahu povoleném vnitrostátními právními předpisy rezervy zisku obsaženýché v rozvaze, pokud mohou být použity ke krytí případných ztrát, které nebyly určeny k rozdělení účastníkům a příjemcůmčlenům a oprávněným osobám. Disponibilní míra solventnosti se snižuje o částku vlastních akcií přímo držených institucí. 3. Členské státy mohou stanovit, že disponibilní míra solventnosti může zahrnovat také: a) kumulativní prioritní akciový kapitál a podřízený dluhový kapitál až do výše 50 % disponibilní míry solventnosti nebo požadované míry solventnosti, podle toho, která míraco je nižší, z něhož nejvýše 25 % může připadat na podřízený dluhový kapitál se stanovenou dobou splatnosti nebo na kumulativní prioritní akciový kapitál se stanovenou dobou splatnosti, pokud existují závazné dohody, podle kterých se v případě úpadku nebo likvidace instituce podřízený dluhový kapitál nebo prioritní akciový kapitál řadí za nároky všech ostatních věřitelů a nemá být zaplacen, dokud nejsou vyrovnány všechny ostatní dosud nevyrovnané dluhy; b) cenné papíry bez stanoveného data splatnosti a ostatní nástroje, včetně jiných kumulativních prioritních akcií jiných, než které jsou uvedeny v písmenu a), až do výše 50 % disponibilní míry solventnosti nebo požadované míry solventnosti, podle toho, která míraco je nižší, pro celkový součet těchto cenných papírů a podřízeného dluhového kapitálu uvedeného v písmenu a) za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky: i) nesmějí být splaceny na podnět držitele nebo bez předchozího souhlasu příslušného orgánu; ii) emisní smlouva musí instituci umožňovat odložit platbu úroků z úvěru; iii) pohledávky věřitele z úvěru vůči instituci se musí v plném rozsahu řadit až za pohledávky všech nepodřízených věřitelů; iv) doklady, jimiž se řídí emise cenných papírů, musí obsahovat ustanovení o schopnosti absorbovat ztráty z dluhů a nezaplacených úroků, přičemž instituci musí být umožněno pokračovat v činnosti,; a v) musí se přihlížetédne se pouze ke skutečně splaceným částkám. Pro účely písmene a) musí podřízený dluhový kapitál splňovat také tyto podmínky: i) přihlédne se pouze ke skutečně splacené částce;, ii) u přijatých úvěrů se stanovenou dobou splatnosti musí být původní doba splatnosti alespoň pět let. Nejpozději jeden rok přede dnem splatnosti musí instituce předložíit příslušným orgánům ke schválení plán, z něhož vyplývá, jak bude zachována disponibilní míra solventnosti nebo jak bude uvedena na požadovanou úroveň ke dni splatnosti, pokud se rozsah, v jakém je úvěr zařazen jako součást disponibilní míry solventnosti, postupně nesnižuje během nejméně posledních pěti let přede dnem splatnosti. Příslušné orgány mohou povolit předčasné splacení těchto úvěrů, pokud o to emitující instituce požádá a její disponibilní míra solventnosti nepoklesne pod požadovanou úroveň; iii) u přijatých úvěrů bez stanovené doby splatnosti musí být dodržena pětiletá výpovědní lhůta, ledaže tyto dluhy nadále nejsou považovány za součást disponibilní míry solventnosti nebo pokud je pro dřívější splatnost výslovně požadován předchozí souhlas příslušných orgánů. V druhém případě musí instituce informujeovat příslušné orgány nejméně šest měsíců před navrhovaným datem splacení, přičemž musí uvedeést disponibilní a požadovanou míru solventnosti před splacením a po splacení. Příslušné orgány povolí splacení pouze tehdy, neklesne-li disponibilní míra solventnosti instituce pod požadovanou úroveň; iv) smlouva o úvěru nesmí obsahovat ustanovení, podle kterých se za určitých okolností, kromě likvidace instituce, dluh stane splatným před dohodnutým dnem splatnosti,; a v) smlouvu o úvěru lze změnit pouze tehdy, prohlásí-li příslušné orgány, že nemají proti změně námitky.; 4. Na žádost instituce, doplněnou podpůrnými doklady a adresovanou příslušnému orgánu domovského členského státu, a se souhlasem tohoto příslušného orgánu, může disponibilní míra solventnosti obsahovat také: a) pokud se nepoužívá metoda zillmerizace, nebo pokud se používá a je nižší než akviziční přirážka obsažená v pojistném, rozdíl mezi nezillmerizovanou nebo částečně zillmerizovanou matematickou rezervou a matematickou rezervou zillmerizovanou podílem rovnajícím se akviziční přirážce obsažené v pojistném; b) veškeré skryté čisté rezervy vzniklé z ocenění aktiv, nemají-li tyto skryté čisté rezervy výjimečnou povahu; c) jednu polovinu nesplaceného základního kapitálu nebo počátečního kapitálu, jakmile splacená část dosáhne 25 % tohoto základního kapitálu nebo počátečního kapitálu, až do 50 % disponibilní míry solventnosti nebo požadované míry solventnosti, podle toho, která míraco je nižší. Hodnota uvedená v písmenu a) nesmí převýšit 3,5 % součtu rozdílů mezi pojistnými částkami životních pojištění a zaměstnaneckého penzijního pojiště