CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 8.8.2014  
COM(2014) 508 final 
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
o úloze a organizaci Evropské rady pro systémová rizika (ESRB) 
{SWD(2014) 260 final}  
 
2 
 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU  PARLAMENTU A RAD Ě 
o úloze a organizaci Evropské rady pro systémová rizika (ESRB) 
1. Ú VOD 
Globální finan ční krize v roce 2008 odhali la nedostatky v regula čním a dohledovém 
rámci Evropské unie. Dohled byl stále rozt říštěn podle právních p ředpisů 
jednotlivých stát ů, byl nedostate čně zaměřen na vzájemnou závislost v rámci 
finančního systému, nezahrnoval dostate čnou výměnu informací a koordinaci mezi 
orgány dohledu a kladl malý d ůraz na makroobez řetnostní dohled. V návaznosti na 
doporučení de Larosièrovy zprávy z roku 20091 byl v roce 2010 z řízen nový orgán 
pověřený makroobez řetnostním dohledem v rámci celé EU – Evropská rada pro 
systémová rizika (ESRB), která je sou částí nového Evropského systému dohledu 
nad finan čním trhem (ESFS), jenž zahrnuje také t ři evropské orgány odv ětvového 
mikroobez řetnostního dohledu – evropské orgány dohledu)2. 
V souladu s článkem 20 na řízení o zřízení ESRB3 se tato zpráva zabývá p řezkumem 
úlohy a organizace ESRB, v četně otázek týkajících se jmenování p ředsedy ESRB, 
ve světle zkušeností získaných za uplynulé t ři roky. Podle čl. 5 odst. 1 tohoto 
nařízení je p ředsedou ESRB pro první období p ěti let od vstupu tohoto na řízení v 
platnost, tj. od 16. prosince 2010, jmenován prezident ECB. Na další období bude 
předseda ESRB jmenován zp ůsobem, který bude stanoven. Tato zpráva rovn ěž 
naplňuje požadavek na podávání zpráv podle článku 8 druhého na řízení o ESRB4, 
které definuje zp ůsoby podpory ESRB ze strany ECB.  
V zájmu jednotnosti a vzhledem ke skute čnosti, že tyto čtyři orgány jsou sou částí 
téhož systému dohledu, se Komise rozhodla provést p řezkum ESRB a evropských 
orgánů dohledu soub ěžně tak, aby mohla p řijmout a zve řejnit dvě hodnotící zprávy 
zároveň – jednu, která by se týkala ESRB, a jednu, která by se týkala evropských 
orgánů dohledu. Ú čelem této zprávy je  zhodnotit úlohu a orga nizaci ESRB od jejího 
vzniku v souladu s ustanoveními o p řezkumu v obou na řízení o ESRB. Krom ě 
přímých zkušeností nabytých členstvím v generální rad ě ESRB a v dalších řídících 
nebo poradních orgánech ESRB čerpala Komise p ři svém p řezkumu ESRB 
informace z r ůzných zdroj ů. Komise za prvé analyzovala d ůkazy z ve řejného slyšení 
o přezkumu ESFS ze dne 24. kv ětna 2013. Za druhé Komise posoudila zp ětnou 
vazbu získanou na základ ě konzulta čního procesu, který se konal od 26. dubna do 
31. července 2013. Tento proces zahrnoval ve řejnou konzultaci a cílenou konzultaci, 
která zahrnovala podrobn ější a technické otázky sm ěřující na evropské orgány 
                                                 
1  Zpráva skupiny na vysoké úrovni pro finan ční dohled (vedené Jacquesem de Larosièrem) ze dne 
25. února 2009; http://ec.europa.eu/internal_market/fin ances/docs/de_larosiere_report_en.pdf . 
2  Zakládající na řízení evropských orgán ů dohledu viz Ú ř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12.  
3  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 
o makroobez řetnostním dohledu nad finan čním systémem na úrovni Evropské unie a o z řízení 
Evropské rady pro systémová rizika (Ú ř. věst. 331, 15.12.2010, s. 1) (dále jen „na řízení o ESRB“). 
4  Nařízení Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pov ěření Evropské centrální banky 
zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (Ú ř. věst L 331, 
15.12.2010, s. 162). 
 
3 dohledu, vnitrostátní orgány, p říslušné instituce a agentury a hlavní zú častněné 
subjekty. Komise obdržela celkem 137 odpov ědí (94 v rámci ve řejné konzultace a 
43 v rámci cílené konzultace). Za t řetí Komise posoudila p říspěvek skupiny ESRB 
na vysoké úrovni pro p řezkum ESRB5, jakož i spole čné stanovisko evropských 
orgánů dohledu k p řezkumu ESRB6. Navíc Komise zohlednila i další studie a 
zprávy týkající se této v ěci, které p ředložil MMF7. A kone čně pečlivě posoudila 
studii zadanou Evropským parlamentem8 o přezkumu ESRB a usnesení Evropského 
parlamentu obsahující doporu čení Komisi o revizi ESFS9 a předcházející diskuse. 
Na základ ě vstupů z těchto různých externích zdroj ů – dále jen „zú častněných 
subjektů“ – provedla Komise posouzení požadované v p říslušných právních 
předpisech10.  
Posoudit fungování ESRB je v tomto okamžiku složitým úkolem, a to ze dvou 
hlavních d ůvodů. Za prvé je obtížné posoudit pln ění úkolů ze strany ESRB jako 
makroobez řetnostního orgánu soust ředícího se na budoucnost vzhledem k tomu, že 
ESRB byla z řízena v dob ě vrcholící finan ční krize a jejím hlavním mandátem je 
právě bránit vzniku takovýchto krizí. Za druhé se v sou časné době provádějí dvě 
významné reformy finan čního rámce, které budou mít dopad na úlohu ESRB, 
konkrétně zřízení jednotného mechanismu dohledu11 v eurozón ě – a v členských 
státech mimo eurozónu, které navázaly úzkou spolupráci s ECB, – a ustanovení 
týkající se makroobez řetnostních nástroj ů v nové sm ěrnici a na řízení o kapitálových 
požadavcích (CRD IV/CRR)12. Následující kapitoly této zprávy se však zam ěřují na 
                                                 
5  ESRB, skupina na vysoké úrovni pro p řezkum ESRB, p říspěvek k přezkumu ESRB (stanoveno 
v nařízení o ESRB), b řezen 2013:  
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/130708_h ighlevelgroupreport.pdf?e913faa529f509c934cd48
4435ad13a8 . 
6  Společné stanovisko evropských orgán ů dohledu – p řezkum Evropské rady pro systémová rizika 
(ESRB, 17. prosince 2013, ESAs-2013-035; https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/pu blications/opinions/ESAs _opinion_on_the_ESRB_re
view.pdf ). 
7 Evropská unie: Zve řejňování dokumentace o programu hodnocení finan čního sektoru – Technická 
zpráva o makroobez řetnostním dohledu a o úloze ESRB; zpráva MMF o zemích č. 13/70; b řezen 2013. 
8  Evropský parlament, P řehled nového evropského systému finan čního dohledu (ESFS) – část 2: Práce 
Evropské rady pro systémová rizika (ESRB) (auto ři: Samuel McPhilemy a John Roche (Oxford 
Analytica)), říjen 2013:  
http://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/etudes/join/2013/507490/IPOL-
ECON_ET(2013)507490_EN.pdf . 
9  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. b řezna 2014 obsahující doporu čení Komisi o revizi 
Evropského systému finan čního dohledu (ESFS) (2013/2166(INL)):  
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0202+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#top . 
10  Viz článek 20 na řízení o ESRB – o čekává se stanovisko ECB.  
11  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance sv ěřují 
zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obez řetnostnímu dohledu nad úv ěrovými 
institucemi (Ú ř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63) (na řízení, kterým se z řizuje jednotný mechanismus 
dohledu). 
12  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obez řetnostních 
požadavcích na úv ěrové instituce a investi ční podniky a o zm ěně nařízení (EU) č. 648/2012 (Ú ř. věst. 
L 176, 27.6.2013, s. 1) a sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 
o přístupu k činnosti úv ěrových institucí a o obez řetnostním dohledu nad úv ěrovými institucemi a 
investičními podniky, o zm ěně směrnice 2002/87/ES a zrušení sm ěrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú ř. 
věst. L 176, 27.6.2013, s. 338). 
 
4 dosavadní činnosti ESRB, zd ůrazňují hlavní p řednosti a úsp ěchy ESRB a ozna čují 
oblasti možného zlepšení.  
2. F UNGOVÁNÍ ESRB  (ÚLOHA A ORGANIZACE ) OD JEJÍHO VZNIKU  
2.1. Úloha ESRB  
Mandát ESRB je v obecných rysech definován v na řízení o ESRB. ESRB je 
odpovědná za makroobez řetnostní dohled nad finan čním systémem v rámci Unie s 
cílem přispívat k p ředcházení systémovým rizik ům ohrožujícím finan ční stabilitu, 
která jsou d ůsledkem vývoje v rámci finan čního systému, nebo k jejich zmír ňování. 
Přispívá k řádnému fungování vnit řního trhu a zajiš ťuje tím, že se finan ční odvětví 
podílí na podpo ře udržitelného hospodá řského růstu. Nařízení o ESRB definuje 
systémové riziko jako „n arušení kontinuity finan čního systému, které m ůže mít 
závažné negativní dopady na vnit řní trh a reálnou ekonomiku. Všechny typy 
finančních zprost ředkovatel ů, trhů a infrastruktury mohou mít do ur čité míry 
systémový význam“13.  
Nařízení o ESRB zd ůrazňuje preventivní úlohu ESRB  v tom, že by m ěla „přispívat 
k předcházení systémovým rizik ům“ tak, aby „nedocházelo k výskyt ům rozsáhlých 
finančních problém ů“. Kromě toho ESRB „identifikuje sy stémová rizika a stanoví 
pořadí jejich d ůležitosti“. 
Při naplňování svého makroobez řetnostního mandátu plní ESRB řadu klíčových 
funkcí, konkrétn ě sleduje rizika, posuzuje je a kone čně, pokud je to vhodné, 
vydává varování a doporu čení pro nápravná opat ření14. Kromě politických 
doporučení zveřejnila ESRB n ěkolik dokument ů týkajících se její činnosti a 
analytické práce: čtvrtletní p řehledy ukazatel ů rizik, zprávy poradního v ědeckého 
výboru a jiné p říležitostné práce a komentá ře, jakož i dv ě výroční zprávy. Podle 
nařízení o ESRB m ůže ESRB vydávat pouze varování a doporu čení, která jsou 
nezávazná, ale vztahuje se na n ě zásada „konej, nebo vysv ětli“. Použití nezávazných 
nástrojů umožňuje ESRB svobodn ě komunikovat s jakýmkoli ve řejným orgánem, 
který se zabývá finan čními otázkami, a zajistit v ětší prostor p ři formulaci 
případných doporu čení. ESRB se p ři zajišťování toho, aby byla v reakci na její 
varování a politická doporu čení přijata příslušná opat ření, spoléhá na sv ůj vliv a 
autoritu (tj. sílu pov ěsti). Varování a doporu čení mohou být na základ ě rozhodnutí 
generální rady ESRB v každém jednotlivém p řípadě zveřejněna. K dnešnímu dni 
vydala ESRB sedm politických doporu čení15.  
                                                 
13  Viz čl. 2 písm. c) na řízení o ESRB. 
14  Viz článek 3 na řízení o ESRB. 
15    Doporu čení o poskytování úv ěrů v cizích m ěnách (Úř. věst C 342, 22.11.2011, s. 1); doporu čení o 
financování v amerických dolarech (Ú ř. věst C 72, 10.03.2012, s. 1); doporu čení o 
makroobez řetnostním mandátu vnitrostátních orgán ů (Úř. věst C 41, 14.2.2012, s. 2); doporu čení o 
financování úv ěrových institucí (Ú ř. věst C119, 25.4.2013, s. 1); doporu čení o fondech pen ěžního trhu 
(Úř. věst C 146, 25.5.2013, s. 1); doporu čení o průběžných cílech a nástrojích makroobez řetnostní 
politiky (Ú ř. věst C 170, 15.6.2013, s. 1); doporu čení o pokynech pro nastavení sazby proticyklické 
rezervy (ESRB/2014/1, 30.6.2014).  
 
5 Od vstupu makroobez řetnostního rámce CRD IV/ CRR v platnost dne 1. ledna 
2014 vytvá ří ESRB analytický a organiza ční rámec, který jí umožní zhostit se 
nových úkol ů, jež jí právní p ředpisy sv ěřují, tj. poskytování stanovisek a/nebo 
doporučení členským stát ům s ohledem na využití nových makroobez řetnostních 
nástrojů (tj. proticyklických kapitálovýc h rezerv a kapitál ových rezerv pro 
systémové riziko), v četně možnosti uložit p řísnější obezřetnostní požadavky podle 
článku 458 na řízení CRR („doložka flexibility“).  S ohledem na zahájení fungování 
makroobez řetnostního rámce zve řejnila ESRB v b řeznu 2014 svou st ěžejní zprávu16, 
která poskytuje po čáteční přehled nového makroobez řetnostního rámce v EU, a 
rovněž podrobnou p říručku17, jejímž cílem je poskytnout vnitrostátním orgán ům 
pokyny ohledn ě používání nových nástroj ů. V této oblasti bude v budoucnu hrát 
klíčovou úlohu rovn ěž ECB. Podle článku 5 na řízení o z řízení jednotného 
mechanismu dohledu bude mít ECB v eurozón ě a v členských státech mimo 
eurozónu, které s ECB navázaly úz kou spolupráci, zvláštní makroobez řetnostní 
pravomoci, a bude mít zejména možnost uložit p řísnější makroobez řetnostní rezervy 
než ty, které byly p řijaty na vnitrostátní úrovni.  
2.2. Organizace ESRB  
ESRB má složitou organiza ční strukturu, která odráží snahu shromáždit pot řebné 
odborné znalosti, a to jak na vnitrostátní úrovni za ú časti národních centrálních 
bank a orgán ů dohledu, tak na úrovni evropské za ú časti ECB, Komise, 
Hospodářského a finan čního výboru a evropských orgán ů dohledu.  Institucionální 
rámec ESRB se skládá z generální rady, řídícího výboru, poradního technického 
výboru a poradního v ědeckého výboru. T ěmto různým fór ům poskytuje p ři práci 
podporu sekretariát ESRB18. Hlavním rozhodovacím orgánem ESRB je generální 
rada, která má v sou časné době 67 členů. Každý ze stávajících 38 členů generální 
rady s hlasovacím právem19 má jeden hlas a generá lní rada obvykle rozhoduje 
prostou v ětšinou. Pro p řijetí doporu čení nebo pro zve řejnění varování či doporučení 
je požadována dvout řetinová v ětšina hlas ů20. Mezi členy generální rady bez 
hlasovacího práva (v sou časné době 29 členů) patří jeden zástupce na vysoké úrovni 
příslušných vnitrostátních orgán ů dohledu za každý členský stát a p ředseda 
Hospodářského a finan čního výboru. Mechanismus hlasování v rámci generální 
rady považovaly zú častněné subjekty obecn ě za přiměřený. Za p řípravu zasedání 
generální rady odpovídá řídící výbor, který se skládá ze 14 členů generální rady. 
                                                 
16  Stěžejní zpráva o makroobez řetnostní politice v bankovním sektoru; 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_f lagship_report.pdf?31b5f8e9c568a6ca55d8bd08d3
6b1eb8 . 
17 Příručka ESRB o zahájení fungování makroobez řetnostní politiky v bankovním sektoru; 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_esrb_handbook.pdf?d15dae97dfb3b9136f3d130ba18
5dfe9 . 
18   Ustanovení čl. 2 písm. e) na řízení Rady (EU) č. 1096/2010. 
19  Prezident a viceprezident ECB; guverné ři národních centrálních bank; člen Komise; p ředseda 
Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví); p ředseda Evropského orgánu 
dohledu (Evropského orgánu pro pojiš ťovnictví a zam ěstnanecké penzijní pojišt ění); předseda 
Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy); p ředseda a oba 
místopředsedové poradního v ědeckého výboru; p ředseda poradního technického výboru. 
20  Článek 10 na řízení o ESRB. 
 
6 Poradní technický výbor odráží sl ožení generální rady na techni čtější úrovni. 
Poradní v ědecký výbor byl založen s cílem vnést do práce ESRB odlišnou, 
externější a vědečtěji zaměřenou perspektivu. Skládá se z 15 členů, kteří 
reprezentují široké spektrum dovedností a odborných znalostí. 
Analytickou, finan ční a administrativní podporu pro ESRB zajiš ťuje ECB . V 
době vzniku ESRB vyplynula volba ECB jako hostitelské instituce z n ěkolika úvah. 
Primárním cílem bylo čerpat ze stávajících odborných znalostí ECB v oblasti 
finanční stability. Za pozitivum byl považován rovn ěž blízký vztah 
makroobez řetnostní politiky a funkce m ěnové politiky. K budoucímu úsp ěchu 
ESRB měla napomoci její schopnost využívat analytické, finan ční a administrativní 
podpory ECB. Ješt ě důležitější bylo, že ESRB mohla t ěžit z viditelnosti, nezávislosti 
a dobré pov ěsti ECB. Ze stejného d ůvodu bylo rozhodnuto, že prvním p ředsedou 
ESRB by m ěl být prezident ECB, a to na funk ční období p ěti let. Vzhledem k tomu, 
že ESRB nemá žádné závazné pravomoci, ale spoléhá se na morální apel a 
vzájemný tlak, bylo považová no za vhodné zvolit jako p ředsedu ESRB známou a 
důvěryhodnou osobnost. Doložka o p řezkumu v na řízení o ESRB výslovn ě 
odkazuje na zp ůsob jmenování nebo volby p ředsedy ESRB21. 
ESRB je odpov ědná Parlamentu a Rad ě. Je povinna poskytovat Evropskému 
parlamentu a Rad ě22 informace o své činnosti. Alespo ň jednou ro čně, a v případě 
rozsáhlých finan čních problém ů i častěji, je předseda ESRB zván na slyšení v 
Evropském parlamentu. Slyšení p ředsedy ESRB se obvykle po řádají v těsném 
závěsu po slyšeních prezidenta ECB. P ředseda ESRB rovn ěž vede alespo ň dvakrát 
ročně důvěrné ústní diskuse, jichž se ú častní předseda a místop ředsedové 
Hospodářského a m ěnového výboru Evropského parlamentu.  
ESRB je sou částí ESFS a v zakládajících na řízeních byla v ěnována zvláštní 
pozornost interakci mezi ES RB a evropskými orgány dohledu. Jedním z hlavních 
poučení z finan ční krize bylo, že exis tence stabilního finan čního systému vyžaduje 
úzkou spolupráci orgán ů mikroobez řetnostního dohledu s novou 
makroobez řetnostní úrovní. Oba pilí ře nového systému dohledu mají zásadní 
význam pro dosažení cenných synergických ú činků mezi mikro- a makro úrovní, 
vzájemné posílení dopadu na finan ční stabilitu a zajišt ění plně integrovaného rámce 
dohledu. Úzká sou činnost je zajišt ěna vzájemným členstvím v t ěchto čtyřech 
orgánech. Na řízení o evropských orgánech dohledu23 také stanoví postupy, které 
mají evropské orgány dohledu dodržovat, aby jednaly podle doporu čení ESRB, i 
způsob, jak by evropské orgány dohledu m ěly využívat své pravomoci k tomu, aby 
zajistily v časné reakce na doporu čení určená jednomu nebo více p říslušným 
vnitrostátním orgán ům dohledu. Spolupráce mezi ES RB a evropskými orgány 
dohledu je d ůležitá rovn ěž v oblasti zát ěžových test ů.  
                                                 
21  Viz článek 20 ve spojení s článkem 5 na řízení o ESRB. 
22  Viz článek 19 na řízení o ESRB. 
23  Viz článek 36 na řízení o zřízení evropských orgán ů dohledu (viz poznámka pod čarou č. 2). 
 
7 3. H ODNOCENÍ PRÁCE ESRB:  HLAVNÍ SILNÉ STRÁNKY A OBLASTI PRO 
ZLEPŠENÍ  
Zúčastněné subjekty byly v mnoha ohledech  s prací ESRB v prvních letech od 
jejího vzniku spokojeny. Tém ěř všechny zd ůraznily význam makroobez řetnostního 
dohledu a pot řeby koordinace p ři užívání makroobez řetnostních nástroj ů členskými 
státy. Zú častněné subjekty však byly obecn ě toho názoru, že na zaujetí 
odůvodněného stanoviska ohledn ě dopadu varování a doporu čení ESRB je p říliš 
brzy. ESRB práv ě dokončila svůj rámec posouzení dopad ů a na lepší a podrobn ější 
seznámení se s reakcemi adresát ů je zapotřebí více času. 
Přestože je ESRB je vnímána jako klí čová složka ESFS, mnoho zú častněných 
subjektů identifikovalo oblasti pro zlepšení. Tyto oblasti se týkají p ředevším 
identity organizace, vnit řní správy a řízení a dostupných nástroj ů (tj. varování a 
doporučení).  
3.1. H LAVNÍ SILNÉ STRÁNKY  
Řada zúčastněných subjekt ů zdůraznila silné stránky a úsp ěchy ESRB. ESRB se 
opírá o jedine čnou a širokou škálu odborných znalostí, poda řilo se jí zvýšit 
povědomí o otázkách finan ční stability mezi tv ůrci politiky a za čala vyvíjet 
užitečnou a perspektivní analytickou pr áci, zejména pokud jde o vzájemnou 
provázanost.  
Co se týče mandátu a pravomocí ESRB, p řevážná většina zúčastněných subjekt ů 
se shodla na tom, že mandát ESRB je dostate čně široký,  a všechny zú častněné 
subjekty byly spokojeny se zam ěřením mandátu ESRB na budoucnost a s jeho 
preventivní povahou. Všechny zú častněné subjekty byly rovn ěž spokojeny 
s nezávaznou povahou varování a doporu čení ESRB, kterou vnímaly jako dob ře 
uzpůsobenou širokému mandátu a oblasti p ůsobnosti ESRB. Žádný ze zú častněných 
subjektů nepožadoval zm ěnu v této oblasti. Existuje obecná shoda, že zásada 
„konej, nebo vysv ětli“ by měla i nadále z ůstat klíčovou součástí systému varování a 
doporučení, který by m ěl umožňovat včasné a flexibilní jednání.  
Po celou dobu krize poskytovala ESRB jedine čné fórum pro diskusi na nejvyšší 
úrovni mezi zástupci centráln ích bank, vnitrostátních orgán ů dohledu a evropských 
orgánů o otázkách finan ční stability. ESRB sdružu je širokou škálu odborných 
znalostí nap říč finančními sektory a zem ěmi, což mnoho zú častněných subjekt ů 
považovalo za její významnou silnou stránku. Úlohu sekretariátu ESRB považovaly 
zúčastněné subjekty obecn ě za pozitivní. M ěl zásadní význam p ři stanovení 
vnitřních postup ů, vytváření pracovních metod a nástroj ů (např. internetových 
stránek ESRB, po čítačové aplikace ESRB) a efektivní p řípravě a organizaci 
zasedání. Aktivn ě se podílel rovn ěž na analytické práci ESRB. Prost ředky přidělené 
sekretariátu ESRB však n ěkteré zúčastněné subjekty považovaly za nedostate čné.  
ESRB přispěla k zavedení makroobez řetnostní dimenze do finan čních politik a 
právních p ředpisů. Makroobez řetnostní politika p ředstavovala nejvýznamn ější 
inovaci de Larosièrovy zprávy. P řed zřízením ESRB se makroobez řetnostním 
dohledem v Evropské unii žádný orgán aktivn ě nezabýval. Zatímco evropské orgány 
 
8 dohledu v podstat ě využívaly činností, které již byly provedeny na vnitrostátní 
úrovni, oblast p ůsobnosti ESRB byla z velké části neprozkoumaná. ESRB se díky 
svým činnostem, a to zejména, avšak nejen prost řednictvím svých varování a 
doporučení, poda řilo zvýšit vnímavost tv ůrců politiky v ůči obavám v oblasti 
systémového rizika a finan ční stability.  
ESRB hraje klí čovou roli p ři vytváření makroobez řetnostního rámce v Evropské 
unii. Na vytvá ření konzistentního rámce ve všech členských státech se aktivn ě 
podílí poradní technický výbor. Za tímto ú čelem vypracoval dv ě doporučení, která 
byla přijata a zve řejněna generální radou: jedno se týkalo nutnosti z řídit vnitrostátní 
makroobez řetnostní orgány se zvlášt ním mandátem a druhé cíl ů a nástroj ů 
makroobez řetnostních politik. Doporu čení týkající se makroobez řetnostních orgán ů 
měla velmi z řetelný dopad. V reakci na n ě a také v d ůsledku toho, že v lednu 2014 
vstoupil v platnost rámec CRD IV/CRR, který vyžaduje, aby členské státy 
jmenovaly „pov ěřený orgán“ odpov ědný za aktivaci nových makroobez řetnostních 
rezerv, všechny členské státy z řídily nebo z řizují vnitrostátní makroobez řetnostní 
orgány (i když je t řeba poznamenat, že ne všechny tyto orgány jsou v sou časné době 
zastoupeny v ESRB). Nová úloha ESRB jako koordinátora makroobez řetnostních 
politik členských stát ů v rámci CRD IV/CRR je v souladu s cílem zakotveným 
v nařízení o ESRB, totiž že by m ěla přímo přispívat k integrované struktu ře dohledu 
Unie, která je nutná pro podporu v časných a jednotných politických reakcí 
členských stát ů, čímž by se zabránilo rozdílným p řístupům a zlepšilo fungování 
vnitřního trhu. S ohledem na p řipravované makroobez řetnostní pravomoci ECB 
v eurozón ě a v členských státech mimo eurozónu, které navázaly úzkou spolupráci 
s ECB, bude nutné zajistit odpovídají cí interakci mezi ECB a ESRB. 
ESRB vyvíjí významnou analytickou činnost týkající se pr ůřezových 
makroobez řetnostních otázek (nap ř. nadměrného po čtu bank a vzájemné 
provázanosti). V tomto ohledu je obzvlášt ě zajímavá nedávná práce týkající se 
možností nákazy prost řednictvím swap ů úvěrového selhání (CDS) nebo 
mezibankovního financování. D ůležitost této nedávné práce zd ůraznila řada 
zúčastněných subjekt ů, které jsou toho názoru, že je t řeba ji dále rozvíjet. Podíl 
orgánů mikroobez řetnostního dohledu na činnosti ESRB, jakož i podíl ESRB na 
činnosti evropských orgán ů dohledu je velmi d ůležitý kvůli tomu, aby se zajistilo, 
že posouzení makroobez řetnostního rizika bude založeno na úplných a p řesných 
informacích. Obecn ě byla spolupráce mezi ESRB a evropskými orgány dohledu 
považována za dobrou, avšak mnoho zú častněných subjekt ů by uvítalo více 
společné práce, nap ř. zřízení spole čného přehledu ukazatel ů rizik. Za zmínku stojí 
rovněž vzrůstající úloha ESRB p ři zátěžovém testování, kterou řada zúčastněných 
subjektů přivítala.  
Současná ustanovení o odpov ědnosti považovaly zú častněné subjekty za vhodná, 
neboť umožňují skutečný dialog a sou časně zajišťují plnou d ůvěrnost citlivých 
informací.  
 
9 3.2. O BLASTI PRO ZLEPŠENÍ  
Oblasti možného zlepšení identifikované zú častněnými subjekty se týkají p ředevším 
tří aspektů: identity organizace ESRB, vnit řní organizace ESRB a jejích pracovních 
struktur a rovn ěž nástrojů a pravomocí, které má k di spozici a které by mohly být 
rozšířeny s cílem posílit funkci v časného varování. 
3.2.1. Identita organizace  
Svěření funkce p ředsedy ESRB prezidentovi ECB  na dobu prvních p ěti let po 
vzniku ESRB umožnilo ESRB t ěžit z viditelnosti, n ezávislosti a dobré pov ěsti ECB. 
Jelikož mandát prvního p ředsedy vyprší p ět let po vstupu na řízení o ESRB 
v platnost, tj. dne 16. prosince 2015, bude na řízení nutno revidovat s cílem zajistit 
právní jistotu. Vzhledem k tomu, že ES RB nemá žádné závazné pravomoci, ale 
spoléhá se na morální apel a vzájemný tlak, je velmi d ůležité, aby p ředsedou ESRB 
byla známá a d ůvěryhodná osobnost.  
Mnoho zú častněných subjekt ů zdůraznilo pot řebu posílit identitu ESRB. Mnoho 
zúčastněných subjekt ů trvalo na pot řebě posílit autonomii ESRB a zárove ň jí 
umožnit, aby mohla i nadále využívat pov ěsti a odbornosti ECB. Touto otázkou se 
zabývalo i usnesení Evropského parlamentu. N ěkteré zúčastněné subjekty v této 
souvislosti navrhují možnost dualistické řídící struktury. ESRB by i nadále 
předsedal prezident ECB, ale byla by vytvo řena nová pozice generálního ředitele na 
plný úvazek. Zatímco prezident ECB by nadále p ředsedal generální rad ě ESRB, tj. 
nejvyššímu rozhodovacímu orgánu ESRB, generální ředitel by m ěl na starosti 
každodenní činnosti ESRB a mohl by ESRB rovn ěž zastupovat na n ěkterých 
klíčových fórech, nap říklad v Hospodá řském a finan čním výboru. V usnesení 
Evropského parlamentu bylo doporu čeno rovněž jmenování „výkonného p ředsedy“.  
3.2.2. Vnit řní organizace a pracovní struktury  
Podle většiny zúčastněných subjekt ů by bylo možné zlepšit stávající uspo řádání 
struktury, správy a řízení ESRB s cílem zajistit efektivn ější rozhodování.  
Velikost generální rady by bylo možné omezit.  Téměř všechny zú častněné subjekty 
považovaly zna čnou velikost generální rady (67 členů) za potenciální problém a 
některé z nich se v obdobném smyslu vyjád řily také o velikosti poradního 
technického výboru. Shromážd ění široké škály odbornýc h znalostí je sice obecn ě 
považováno za výhodu, řada zúčastněných subjekt ů však zdůraznila, že sou časná 
velikost generální rady s sebou p řináší nevýhody v oblasti fungování sch ůzí a 
diskusí, možnosti vym ěňovat si d ůvěrné a citlivé informace a rovn ěž 
bezproblémového rozhodování. Řídící výbor, jehož velikost je menší (tj. 14 členů 
generální rady), je pro diskuzi o citlivých otázkách vhodn ější, ale není oprávn ěn 
rozhodovat, a jeho úloha je tak omezena na p řípravu zasedání generální rady. 
Některé zúčastněné subjekty se domnívají, že  k posílení jeho úlohy by mohlo 
přispět zvýšení četnosti sch ůzí řídícího výboru. Řada zúčastněných subjekt ů uvedla, 
že existuje prostor pro snížení velikosti generální rady (nap ř. omezením zastoupení 
členských stát ů na jednoho zástupce) nebo pro sv ěření více pravomocí řídícímu 
 
10 výboru, jehož složení by bylo možné rovn ěž upravit, a to zejména, ale nikoli 
výhradně s ohledem na vytvo ření jednotného mechanismu dohledu.  
Některé zúčastněné subjekty také navrhly, že slož ení generální rady by bylo možné 
upravit s cílem nov ě vyvážit zam ěření ESRB na r ůzná odvětví a posílit evropské 
hledisko. Členové by mohli nap říklad zastupovat n ěkolik institucí v rámci téhož 
členského státu nebo dokonce n ěkolik členských stát ů. Dalším faktorem, který byl 
identifikován jako jeden z potenciálních d ůvodů určité „preference bank“, je 
skutečnost, že zam ěstnanci sekretariátu ESRB p ůvodně působili v centrálních 
bankách, a proto je p řirozené, že se zam ěřují spíše na záležitosti bankovnictví 
(většina národních centrálních bank má na starosti bankovní dohled) než na jiné 
finanční sektory. Navíc je rovn ěž třeba uznat, že banky jsou obvykle hlavními zdroji 
systémového rizika, takže toto zam ěření je motivováno i vyšším rizikem, které 
bankovní sektor p ředstavuje.  
Bylo navrženo, že by se mohlo p řezkoumat složení obou poradních výbor ů. Zpětná 
vazba získaná v pr ůběhu konzultací týkajíc ích se práce obou t ěchto poradních 
výborů byla rozporuplná. Pokud jde o pora dní technický výbor, mnoho respondent ů 
ocenilo, že tento výbor zajiš ťuje pravidelné vstupy do po řadu jednání generální rady 
ESRB. Jiní však zd ůrazňovali, že je až p říliš orientován na bankovnictví a že má 
tendenci ve svém p řístupu k systémovému riziku pr osazovat národní zájmy. Byla 
navržena možnost snížit po čet členů poradního technického výboru, což je obdoba 
řešení, které by bylo možno použít v p řípadě generální rady. Pokud jde o poradní 
vědecký výbor, zú častněné subjekty konstatovaly, že výstupy poskytuje mén ě často 
než poradní technický výbor. Avšak pokud jde o podstatu v ěci, je jeho práce obecn ě 
považována za inovativn ější a mén ě konvenční než práce poradního technického 
výboru.  Někteří respondenti navrhovali oba tyto poradní výbory slou čit s cílem 
zkombinovat pracovní metodu porad ního technického výboru a nekonven ční přístup 
poradního v ědeckého výboru.  
3.2.3. Sada nástroj ů ESRB  
Pokud jde o komunikaci a interakci ESRB s ostatními institucemi a orgány, řada 
zúčastněných subjekt ů zde vidí prostor pro zlepšení a p řílišnou závislost na 
formálních nástrojíc h varování a doporu čení.  
Zúčastněné subjekty vyzývají k v ětší transparentnosti,  která by m ěla být 
prostředkem k posílení mechanismu „konej, nebo vysv ětli“ (např. zveřejňování 
varování a doporu čení, větší transparentnost reakcí adresát ů atd.).  
Zúčastněné subjekty rovn ěž navrhují, že mechanismus „konej, nebo vysv ětli“ by 
bylo možné posílit lepší interakcí s dalšími evropskými orgány, zejména 
s Hospodá řským a finan čním výborem. Lepší a v časná interakce by mohla posílit 
dopad opat ření ESRB a zvýšit pov ědomí členských stát ů o dopadech jejich 
politických rozhodnutí na finan ční stabilitu. N ěkteří respondenti – zejména ve 
zprávě odborník ů na vysoké úrovni z poradního technického výboru a z poradního 
 
11 vědeckého výboru – zd ůraznili, že generální ředitel ESRB na plný úvazek24 by mohl 
přispět ke snazší interakci s potenciální mi adresáty v rané fázi, což by činnost ESRB 
zefektivnilo.  
Pokud jde o intervenci ESRB v oblasti právních p ředpisů, některé zúčastněné 
subjekty navrhují, že by mohla být lépe vymezena , čímž by se p ředešlo zapojení až 
ve velmi pozdní fázi legisla tivního procesu, nebo dokonce až po p řijetí příslušného 
právního p ředpisu. Pokud by bylo možné poskytovat vstupy již v rané fázi, mohlo 
by se zabránit nedostatk ům způsobeným pozdním zapojením, jako tomu bylo v 
případě CRD IV/CRR. V této souvislosti zazn ěly argumenty, že zapojení ESRB by 
se mohlo omezovat na identifikaci oblas tí pro budoucí legislat ivní akce. Jiné 
zúčastněné subjekty navrhovaly možnost konzultace s ESRB p řed přijetím 
legislativního návrhu v oblasti finan ční stability.  
Některé zúčastněné subjekty zastávají názor, že by bylo možno posílit vn ější 
komunikaci ESRB. Úlohou ESRB je sledovat a pos uzovat rizika pro finan ční 
systém, ale p ři zavádění makroobez řetnostních politik ke zmírn ění těchto rizik se 
spoléhá na jiné subjekty a členské státy. Její výkon je pr oto závislý na tom, jak 
kvalitně se jí daří řídit vztahy s ostatními zú častněnými subjekty a členskými státy. 
Informace od t ěchto orgán ů rovněž využívá jako vstupy pro svou vlastní práci. 
Některé zúčastněné subjekty vidí prostor ke zlepšení kvality a v časnosti komunikace 
ESRB, a to jak intern ě s ostatními orgány ESFS a Evropského systému centrálních 
bank (ESCB), tak ve vztahu k jejím zahrani čním a mezinárodním prot ějškům (Radě 
USA pro dohled nad finan ční stabilitou, Rad ě pro finan ční stabilitu, Basilejskému 
výboru pro bankovní dohled, Mezinárodnímu m ěnovému fondu), jakož i 
účastníkům trhu a široké ve řejnosti. Potenciální funkce generálního ředitele na plný 
úvazek by mohla pomoci zvýšit vidi telnost ESRB a umožnit iniciativn ější a 
konzistentn ější komunika ční strategii.  
Zúčastněné subjekty identifikovaly pot řebu zlepšit postupy řešení vým ěny dat mezi 
ESRB a evropskými orgány dohledu v rámci ESFS.  Stávající proces schvalování, 
na jehož základ ě ESRB získává data, je podrobný a zdlouhavý, což m ůže ovlivnit 
včasnost a dopad jejích zásah ů. Řada kroků v oblasti schvalov ání probíhá duplicitn ě. 
Zazněly argumenty, že tyto procesy je t řeba optimalizovat s cílem zlepšit ú činnost a 
efektivitu. Kv ůli zpoždění v přístupu k dat ům může docházet k tomu, že ESRB 
nebude schopna vydat varování a doporu čení dříve, než rizika nabudou reálné 
podoby – to by mohlo negativn ě ovlivnit její schopnost v časného varování.  
Sadu nástroj ů ESRB by bylo možné rozší řit tak, aby obsahovala více tzv. „soft 
powers“ (m ěkké síly).  ESRB vydala v posledních t řech letech řadu formálních 
doporučení. Některé zúčastněné subjekty kritizovaly v časnost doporu čení ESRB 
vzhledem k tomu, že n ěkterá doporu čení byla vydána pozd ě a v jednom p řípadě až 
poté, co byl problém již vy řešen. Bylo konstatováno, že pravd ěpodobnými d ůvody 
zpoždění byl jednak postup p řijímání doporu čení ESRB generální radou a jednak 
skutečnost, že doporu čení ESRB jsou p řipravována velmi formálním zp ůsobem. 
                                                 
24  Viz oddíl 3.2.1 výše.  
 
12 Adresáti je n ěkdy vnímali jako p říliš formální, na což reagovali defenzivním 
postojem. Pozvoln ější přístup by mohl posílit dopad činnosti ESRB a umožnit jí, 
aby zahájila konstruktivní dialog s potenciáln ími adresáty již v rané fázi. Mohlo by 
být možné uplat ňovat ze strany ESRB více tzv. m ěkké síly, nap říklad 
prostřednictvím zve řejňování dopis ů nebo veřejných prohlášení jako prost ředku ke 
zvýšení flexibility funkce v časného varování. Zazn ěl návrh, že v tomto ohledu by 
pozitivní úlohu mohla sehr át osobnost generálního ředitele ESRB na plný úvazek, 
která by zvýšila viditelnost ES RB a tedy i její schopnost uplatnit sv ůj vliv dříve, než 
budou vydána formální varování a doporu čení.  
4. Z ÁVĚR 
Posoudit výkonnost ESRB jako makroobez řetnostního orgánu soust ředícího se na 
budoucnost je obtížné vzhledem k tomu, že vznikla teprve nedávno. Ze zp ětné 
vazby, kterou Komise získala od zú častněných subjekt ů, však vyplývá, že se ESRB 
během prvních t ří let její existence poda řilo stát se klí čovou sou částí evropského 
rámce dohledu. Zú častněné subjekty uznávají, že ESRB poskytuje jedine čné fórum 
pro diskusi o otázkách finan ční stability v pr ůběhu krize a že zvýšila pov ědomí 
tvůrců politiky o makroobez řetnostním rozm ěru finančních politik a právních 
předpisů. ESRB zůstává i nadále d ůležitou sou částí ESFS. 
I přes tyto úsp ěchy je však p řínosné také upozornit na d ůležité aspekty rámce ESRB 
s cílem posílit ú činnost makroobez řetnostního dohledu na úrovni EU.  
Některá zlepšení by ESRB mohla re alizovat v krátkodobém horizontu a 
nevyžadovala by žádné zm ěny legislativního rámce. Je tomu tak nap říklad v těchto 
případech:  
– Iniciativn ější komunika ční strategie a časnější interakce s potenciálními 
adresáty. To by mohlo zahrnovat zejména kvalitn ější výměnu informací s 
Hospodářským a finan čním výborem a intenzivn ější zapojení ESRB do diskusí a 
jednání Hospodá řského a finan čního výboru. ESRB by rovn ěž mohla jako 
prostředek ke zvýšení flexibility funkce v časného varování p řed vydáním 
případných formálních varování nebo doporu čení častěji uplatňovat tzv. m ěkkou 
sílu, např. prostřednictvím zve řejňování dopis ů nebo veřejných prohlášení. 
– Vyšší  frekvence zasedání řídícího výboru.  Díky tomu by se mohla posílit úloha 
řídícího výboru, jemuž by se umožnilo podrobn ěji sledovat činnost pracovních 
struktur ESRB v čase mezi jednotlivými zasedáními generální rady. 
– Méně formální p říprava doporu čení ESRB . To by mohlo p řispět ke zkrácení 
lhůt při přijímání doporu čení a zvýšit reaktivitu ESRB,  což by posílilo její funkci 
včasného varování.  
– Nalezení nové rovnováhy a zam ěření i na jiné oblasti než bankovní rizika.  
ESRB za čala rozšiřovat svůj záběr a v poslední dob ě se stále častěji zabývá 
 
13 nebankovní problematikou. Tento tr end je vítán a ESRB by v n ěm měla pokračovat 
vzhledem k tomu, že je d ůležité zachovat meziodv ětvový rozm ěr mandátu ESRB. 
Na druhou stranu řada otázek, o nichž se zú častněné subjekty domnívají, že si 
zaslouží další pozornost, souvisí  se samotnými zakládajícími na řízeními o ESRB. 
Jedná se zejména o opat ření týkající se p ředsednictví (vzhledem k tomu, že 
prezident ECB byl jmenován na první p ětileté funk ční období, tj. do 16. prosince 
2015), vytvo ření funkce generálního ředitele na plný úvazek a zm ěn ve struktu ře 
rozhodování (nap ř. změn složení gene rální rady a řídícího výboru, snížení velikosti 
generální rady, posílení rozhodovacích pravomocí řídícího výboru atd.). Komise má 
v úmyslu pokra čovat ve zkoumání technických a právních aspekt ů jednotlivých 
uvedených témat a zahájit p řípravné práce k posouzení možnosti řešení těchto 
otázek. Bude se zabývat zejména t ěmito tématy:  
– Identita organizace: Je třeba posílit viditelnost a autonomii ESRB a zárove ň jí 
umožnit, aby mohla i nadále t ěžit z dobré pov ěsti a odbornosti ECB. Komise se 
bude touto otázkou dále zabývat. Jednou z možností, kterou je možno blíže 
prozkoumat, je zavedení dualistické řídící struktury, kde by roli p ředsedy zastával 
prezident ECB a za každodenní činnosti ESRB by odpovídal nový generální ředitel 
na plný úvazek. 
– Vnitřní správa a řízení:  Mohlo by být prosp ěšné stávající vnit řní strukturu ESRB 
reformovat. Je zde prostor zejména pro optimalizaci zp ůsobu přijímání rozhodnutí 
generální rady a řídícího výboru tak, že by se snížil a velikost generální rady nebo 
delegovalo/p řeneslo více pravomocí na řídící výbor. Je možné, že existuje i další 
potenciál pro zlepšení ú činnosti a efektivity podp ůrných poradních výbor ů.  
– Sada nástroj ů: ESRB vydala v posledních t řech letech řadu formálních varování 
a doporučení. Je však možné sadu nástroj ů ESRB rozší řit tak, aby využívala více 
tzv. měkké síly, čímž by se posílila flexibilita a podpo řila včasná intervence. Na 
druhé stran ě může existovat prostor pro jasn ější specifikaci úlohy ESRB ve vztahu k 
legislativním zm ěnám. 
Práce, kterou bude Komise provád ět v technické a právní oblasti, umožní zohlednit 
důležité prvky celkové finan ční architektury, které zatím nejsou zavedeny: dosud 
nebyly v plném rozsahu vytvo řeny jednotlivé pilí ře bankovní unie; v členských 
státech probíhá z řizování vnitrostátních makroobez řetnostních orgán ů; je vytvá řena 
makroobez řetnostní odpov ědnost v rámci ECB / jednotného mechanismu dohledu. 
Dříve než bude možné navrhnout p řípadná legislativní opat ření vedoucí k reform ě 
ESRB, bude nutné nabýt o všech t ěchto prvcích jasn ější představu, nebo ť budou mít 
jednoznačný vliv na podobu takového návrhu.