V Bruselu dne 16.2.2005

SEK(2005) 229 v konecném znení

Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2004 – 2008

(předložená Komisí)

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, jsou povinny Radě a Komisi předkládat konvergenční programy. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení je Rada povinna každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem je Rada po přezkoumání tohoto programu povinna vydat stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizované konvergenční programy, které může Rada s použitím stejných postupů přezkoumat také.

Členské státy, které se připojily k EU dne 1. května 2004, nemají jednotnou měnu, jsou však povinny ve stanovené lhůtě splnit konvergenční kritéria, včetně kritéria dlouhodobé udržitelnosti stavu svých veřejných financí, aby tak splnily podmínky pro přijetí eura. Vzhledem ke schodku veřejných financí ve výši 5,9%[2] HDP zaznamenaném v roce 2004 Rada dne 5. července rozhodla, že Maďarsko má nadměrný schodek a doporučila, aby tento nadměrný schodek byl odstraněn nejpozději do roku 2008 v souladu s konvergenčním programem z května 2004. Maďarsko bylo zejména vyzváno, aby „učinilo účinná opatření pro dosažení cílového schodku v roce 2005“ a aby „rázně provedlo opatření předpokládaná v konvergenčním programu z května 2004, a zejména aby bylo připraveno v případě potřeby zavést dodatečná opatření k dosažení cílového schodku veřejných financí na rok 2004“. I když Komise uznala, že maďarská vláda v období od července do listopadu 2004 přijala určitá opatření, přesto se domnívá, že tato opatření jsou nedostačující pro vyloučení velké odchylky od cílů pro roky 2004 a 2005, a obecněji od víceleté úpravy do roku 2008. Proto dne 22. prosince 2004 přijala doporučení pro rozhodnutí Rady podle čl. 104 odst. 8, že nebyla přijata účinná opatření podle doporučení Rady ze dne 5. července 2004. Takové rozhodnutí Rada přijala dne 18. ledna 2005.

První konvergenční program Maďarska zahrnující období let 2004 – 2008 byl předložen dne 13. května 2004 a Rada jej posoudila dne 5. července 2004. Jeho aktualizace byla předložena dne 1. prosince 2004. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na kodex chování[3], společně dohodnutou metodiku hodnocení potenciálního produktu, na doporučení uvedená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003–2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[4] Na uvedeném vyhodnocení je založen tento posudek:

- Aktualizace konvergenčního programu Maďarska zahrnující období let 2004–2008 byla předložena dne 1. prosince 2004. Tento program v zásadě splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. I když obsahuje všechny povinné údaje, není primární saldo vypočteno podle obvyklé definice. Některé nepovinné údaje, týkající se například dlouhodobých výdajů na zdravotnictví, také chybí.

- Makroekonomický scénář předložený v aktualizovaném programu je spíše příznivý. Očekává další oživování hospodářské činnosti a postupně se zvyšující reálný růst HDP z 3,9 % v roce 2004 na 4,6 % v roce 2008. Na roky 2005–2006 jsou předpoklady aktualizace poněkud vyšší než prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 na roky 2005 a 2006, kdy se reálný růst HDP odhaduje na 4,0 % v roce 2005 a v roce 2006 na 4,2 % ve srovnání s 3,7 % a 3,8 %. Podobně, jelikož nejsou k dispozici výhledy Komise na další roky, zdají se být v aktualizovaném programu i prognózy růstu pro další roky spíše optimistické. Podle výpočtu útvarů Komise s použitím společně dohodnuté metodiky pro údaje programu, by reálný růst HDP v letech 2007–2008 převyšoval možnosti. Odpovídající mezera výstupu se v letech 2004–2006 mírně snižuje z úrovně těsně nad hodnotou –1 % na hodnotu těsně pod ní; v letech 2007 a 2008 náhle klesá téměř na nulu.

- Obnovený proces deflace, který začal v druhé polovině roku 2004, má podle prognózy pokračovat v průběhu programu a inflace by v roce 2008 klesla na 3 %. Předpovědi pro úrokové míry se v programu jeví dosti příznivě. Jejich splnění by vyžadovalo prostředí se značně zvýšenou důvěrou, charakterizovanou výrazně nižší inflací než v současné době, zlepšenými fiskálními a běžnými účetními saldy, jakož i obnovenou důvěrou účastníků trhu ve strategii přijetí eura. Aktualizace počítá s rokem 2010 jako s cílovým datem pro přijetí eura.

- Podle rozhodnutí Eurostatu ze dne 23. září 2004 mohou být dočasně, až do oznámení fiskálních údajů v březnu 2007, penzijní fondy druhého pilíře přiřazeny do sektoru veřejných financí. Maďarské úřady se rozhodly tuto možnost využít a předložily údaje o schodku veřejných financí bez zatížení druhého pilíře vzniklého penzijní reformou v roce 1998. V porovnání s programem z května 2004 snižuje tato změna klasifikace v letech 2004–2008 roční schodek o 0,8–1 procentní bod. Pro srovnání s předchozím programem a s prognózou útvarů Komise z podzimu 2004 a za předpokladu, že konečný cíl pro rok 2008 již nebude tímto přiřazením ovlivněn příznivým způsobem, byla v hodnocení použita jak data včetně, tak bez zatížení vzniklého penzijní reformou.

- Aktualizovaný program předpokládá tento vývoj schodku veřejných financí 4,5 % HDP v roce 2004, 3,8 % v roce 2005, 3,1 % v roce 2006, 2,4 % v roce 2007 a 1,8 % HDP v roce 2008. (Při zahrnutí nákladů na penzijní reformou by byl předpokládaný vývoj schodku veřejných financí 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % a 2,8 % HDP v období 2004 až 2008; tudíž zachovává cílové datum pro odstranění nadměrného schodku). V důsledku značné odchylky od cíle HDP pro rok 2004 ve výši 4,6 % HDP, včetně nákladů na penzijní reformu, jak jej uvádí květnový konvergenční program – odhadovaná výše podle aktualizovaného programu je 4,5 % HDP (5,3 % HDP včetně nákladů na penzijní reformu), což je v souladu s revidovaným cílem, mění způsob narovnání uvedeného v programu z května 2004 z postupu soustřeďujícího se na počáteční fázi na lineárnější konsolidační vývoj do konce trvání programu. Po odhadované konsolidaci ve výši 0,9 procentního bodu HDP v roce 2004 nyní předpokládá pro zbývající roky roční narovnání ve výši přibližně 0,6–0,7 procentního bodu místo původně plánovaného narovnání ve výši 0,5 procentního bodu ročně. Aktualizace zachovává konsolidační strategii založenou na snížení podílu výdajů (ze 44,8 % HDP v roce 2004 na 43,4 % v roce 2008), což by mělo být podpořeno strukturálními reformami a spojeno s mírnějším poklesem podílu příjmů. K nejvýznamnějšímu snížení výdajů by mělo dojít v roce 2005. To je však založeno hlavně na snížení úrokového zatížení o 0,5 procentního bodu a na snížení výdajů na veřejné investice o 1,7 procentního bodu. Toto velké snížení veřejných investic v roce 2005 by bylo částečně kompenzováno vyšším investicemi v následujících letech, což by v letech 2004 až 2008 vedlo ke snížení podílu veřejných investic o 0,6 procentního bodu. Pokles výdajů na veřejné investice by byl kompenzován širším uplatňováním projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru. Primární schodek by po zlepšení o 1,2 procentního bodu v roce 2004 zaznamenal roční pokles o přibližně 0,3–0,4 procentního bodu a mírného přebytku by dosáhl v roce 2008, kdy vyprší přechodné období pro účtování této položky poskytnuté Eurostatem do předložení údajů v březnu 2007.

- Způsob narovnání popsaný v programu, a zejména nový výdajový strop na rok 2005 ve výši 3,8 % HDP (4,7 % HDP včetně nákladů na penzijní reformou), lze považovat za přiměřený pro snížení nadměrného schodku do roku 2008, za předpokladu, že bude podepřen dostatečnými opatřeními. Konečný schodek ve výši 2,8 %[5] HDP však ponechává pouze nedostatečnou rezervu, která se může ještě snížit v důsledku změny výchozí pozice, neboť stále existují některé nejistoty spojené s výsledkem plnění rozpočtu na rok 2004[6]. Dále je možné, že výsledky plnění rozpočtu na léta 2005–2008 budou horší, než se předpokládalo. (i) Makroekonomický scénář, který je spíše příznivý, naznačuje, že by příjmy mohly být nižší a výdaje naopak vyšší, než se očekávalo. Jak uvádí prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2004 (předpokládající na rok 2005 schodek ve výši 5,2 % HDP a na rok 2006 ve výši 4,7 % HDP včetně nákladů na penzijní reformu nebo 4,3 % HDP a 3,7 % HDP bez těchto nákladů) může být plnění rozpočtových cílů na rok 2005 a 2006 spojeno s určitými riziky. Pro rok 2005 se ještě zohledňuje, že vláda vytvořila „nouzový“ balíček rezerv ve výši 0,5 % HDP proti případnému nesplnění cíle na rok 2005. I když jsou tyto rezervy vítány, nezdá se být jejich výše vzhledem k rizikům ohrožujícím rozpočet na rok 2005 dostatečná. Navíc jsou obavy, aby nedošlo ke zmrazení těchto rezerv příliš brzy, čímž by se snížil stimul k ráznému plnění rozpočtu na rok 2005. Nedodržení cílů na roky 2005 a 2006 by zvýšilo další úpravy potřebné v letech 2007 a 2008. (ii) Možné snížení sazeb DPH v rámci pokračujících daňových reforem by ohrozilo příjmy, i když by byly kompenzovány zvýšením jiných sazeb; jejich načasování by proto vyžadovalo pečlivé zvážení a muselo by k němu dojít pod podmínkou úplného splnění cílových schodků. (iii) Přijetí zamýšlených reformních opatření, jež jsou základem budoucího snížení výdajů, není jisté. Navíc není většina opatření zaměřených na snížení výdajů v rozpočtu na rok 2005 podložena komplexními reformami. (iv) Předpoklady úrokové míry uvedené v aktualizaci, jež jsou podmíněny obnovou důvěry, se nemusí být v následujících letech v takovém příznivém časovém horizontu naplnit. (v) Ukazuje se také, že vrácení DPH z hospodářské činnosti v roce 2004 neprobíhá v plné výši a včas, aby se předešlo zatížení rozpočtu v roce 2005, úřady se ho však zavázaly urychlit. Na druhé straně posílení kontroly nad vracením DPH zavedené na konci roku 2004 by mohlo přispět ke snížení očekávaného propadu příjmů plynoucích z DPH, což představuje snížení rizika.

- Vzhledem k tomuto hodnocení existuje nebezpečí, že rozpočtové výsledky budou horší, než se v této aktualizaci očekávalo. Ačkoliv se způsob narovnání zavedený programem zdá být přiměřený, opatření uvedená v programu s tím nejsou v souladu a nezaručují proto, že bude schodek (včetně nákladů na penzijní reformu) do roku 2008 snížen pod 3 % HDP. Pro uskutečnění takového způsobu narovnání budou nutná další opatření. Zejména je důležité splnit nový cíl roku 2005, který si vzhledem k uvedenému posouzení vyžádá další opatření v rozsahu nejméně 0,5 procentního bodu.

- Očekává se, že míra zadlužení, která v roce 2004 vzrostla na 57,3 % HDP (59,9 % HDP včetně nákladů na penzijní reformu), se bude od roku 2005 znovu postupně snižovat v důsledku pokračujícího snižování schodku veřejných financí a snižujícího se úrokového zatížení dluhů. V roce 2008 má dosáhnout úrovně mírně přesahující 50 % HDP (nebo mírně překročit 53 % HDP včetně nákladů na penzijní reformu). Toto snížení má být podpořeno změnou strategie řízení zadluženosti, čímž dojde k úsporám úrokových nákladů. Rizika pro míru zadlužení odpovídají rizikům pro předpovědi schodku.

- V konvergenčním programu z května 2004 byly vyhlášeny strukturální reformy (zejména v oblasti veřejné správy, vzdělávání a zdravotní péče) na podporu regulace výdajů, na níž je strategie programu založena. Rozpočet na rok 2005 obsahuje řadu opatření ke zvýšení efektivity sektoru centrální vlády. Ta však neodpovídají náročným plánům květnového programu. I když aktualizovaný program uvádí více podrobností o konkrétních plánovaných reformních krocích, nekvantifikuje očekávané výsledky, ani nespecifikuje stav jejich uskutečňování. To prozrazuje, že komplexnější reformy sektoru zdravotnictví a školství budou odsunuty až na dobu po volbách v roce 2006, jak to nedávno naznačila vláda.

- Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí se zdá, že Maďarsko je v určitém nebezpečí vzhledem k předpokládaným výdajům na stárnoucí obyvatelstvo. Rizika jsou zčásti spojena s nejistotou, pokud jde o dlouhodobé rozpočtové trendy v důsledku nedostatku informací o plánech výdajů na zdravotnictví. Reformovaný penzijní systém včetně zavedení financovaného druhého pilíře zásadně přispívají ke snižování dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet a ke snižování rizik ovlivňujících udržitelnost veřejných financí. Je však naprosto nutné uskutečnit další reformy, zejména v oblasti zdravotnictví, a důsledně provést plánovanou střednědobou konsolidaci rozpočtu.

- Hospodářská politika nastíněná v aktualizovaném programu částečně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro jednotlivé země v oblasti veřejných financí. Schodek veřejných financí měl být snížen „hodnověrným a udržitelným způsobem v rámci víceletého programu v souladu s budoucími rozhodnutími Rady v souvislosti s prováděním rozpočtového dohledu“. Maďarsko však nesplnilo čl. 104 odst. 7 doporučení Rady ze dne 5. července 2004 v rámci postupu odstranění nadměrného schodku, jak o tom rozhodla Rada dne 18. ledna 2005 na základě článku 104 odst. 8 Smlouvy. Aktualizovaný program zachovává pro odstranění nadměrného schodku do roku 2008 víceletý rámec, ačkoliv je zde riziko horšího rozpočtového výsledku, než se předpokládá.

- Vzhledem ke zmíněnému hodnocení a z hlediska doporučení Rady na základě čl. 104 odst. 7 by bylo žádoucí, aby Maďarsko (i) učinilo ve střednědobém horizontu opatření, aby byl schodek (včetně nákladů na penzijní reformu) do roku 2008 snížen pod hodnotu 3 % HDP věrohodným a udržitelným způsobem, zejména dalšími opatřeními v rámci nového způsobu narovnání, včetně nového cílového schodku ve výši 3,8 % HDP (4,7 % HDP včetně nákladů na penzijní reformou) v roce 2005, a využilo všech příležitostí ke zrychlení fiskální úpravy; (ii) provedlo načasování a realizaci veškerého snižování daní pod podmínkou dosažení cílového schodku uvedeného v aktualizaci konvergenčního programu předloženého v prosinci 2004; (iii) pokročilo v uskutečňování zamýšlených reforem veřejné správy, zdravotnictví a školství a zavázalo se zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.

Na základě tohoto hodnocení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska a postupuje je Radě.

Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2004–2008

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[7], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

1. Dne [8. března 2005] přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Maďarska, který zahrnuje období let 2004 až 2008. Tento program v zásadě splňuje požadavky stanovené „ kodexem chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Obsahuje sice všechny povinné údaje, primární saldo však není vypočítáno podle obvyklé definice. Některé nepovinné údaje jako např. dlouhodobé výdaje na zdravotní péči, rovněž chybí. Maďarsko se proto vyzývá, aby zajistilo soulad s požadavky kladenými na tyto údaje.

2. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP zvýší postupně ze 3,9 % v roce 2004 na 4,6 % do konce období platnosti programu. Na základě v současné době dostupných informací se zdá, že tento scénář vyjadřuje spíše příznivé předpoklady růstu. Jak předpokládaný růst v roce 2005 a v roce 2006, tak i předpokládaný vývoj růstu v střednědobém horizontu se jeví spíše jako nadhodnocené. Aktualizované prognózy míry inflace se v zásadě jeví jako realistické.

3. Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Maďarsko má nadměrný schodek a doporučila, aby byl do roku 2008 snížen. Aktualizovaný program předpokládá tento vývoj schodku: 4,5 % HDP v roce 2004, 3,8 % v roce 2005, 3,1 % v roce 2006, 2,4 % v roce 2007 a 1,8 % HDP v roce 2008. Tyto údaje odrážejí rozhodnutí Eurostatu ze dne 23. září 2004, podle kterého mohou být dočasně, až do oznámení fiskálních údajů v březnu 2007, penzijní fondy druhého pilíře přiřazeny do sektoru veřejných financí. Maďarské úřady se rozhodly tuto možnost využít a předložily údaje o schodku veřejných financí bez zatížení druhého pilíře vzniklého penzijní reformou v roce 1998. Podle těchto údajů by byl vývoj schodku veřejných financí 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % a 2,8 % HDP mezi rokem 2004 a 2008; aktualizace tudíž zachovává cílové datum pro odstranění nadměrného schodku. Pro porovnání s konvergenčním programem z května a s prognózou útvarů Komise z podzimu 2004 jsou uvedeny nejen očištěné údaje, nýbrž i údaje bez nákladů na penzijní reformou. Po očekávané konsolidaci ve výši 0,9 procentního bodu HDP v roce 2004 předpokládají aktualizované výhledy na zbývající léta narovnání ve výši 0,6–0,7 procentního bodu ročně. Konsolidační strategie aktualizovaného programu je založena na snížení podílu výdajů podloženém strukturálními reformami spolu s mírnějším poklesem podílu příjmů. K nejvýznamnějšímu snížení výdajů by mělo dojít v roce 2005, hlavně na základě snížení úrokového zatížení o 0,5 procentního bodu a snížení výdajů na veřejné investice o 1,7 procentního bodu. Toto snížení výdajů v oblasti veřejných investic by bylo kompenzováno častějším uplatňováním projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru. Podrobnosti o předpokládaném časovém rámci a kvantifikace opatření ke snížení výdajů v dalších letech však nejsou předloženy. Způsob narovnání primárního schodku by byl podobný postupu snižování schodku veřejných financí. V roce 2008 by se primární schodek změnil na mírný přebytek.

4. Způsob narovnání popsaný v programu, a zejména novou výši cílového schodku na rok 2005 ve výši 3,8 % HDP (4,7 % HDP včetně nákladů na penzijní reformou) a 2,8 % HDP v roce 2008, včetně nákladů na penzijní reformu, lze považovat za žádoucí pro snížení nadměrného schodku do roku 2008 za předpokladu, že bude podpořen dostatečnými opatřeními. Konečná výše schodku 2,8 % HDP (včetně nákladů na penzijní reformu) však ponechává pouze nedostatečnou rezervu, která může být ještě dále snížena v důsledku změny výchozí pozice, neboť existují stále některé nejistoty spojené s plněním rozpočtu na rok 2004[8]. Rizika rozpočtových výhledů jsou značná: (i) Makroekonomický scénář, který je spíše příznivý, předpokládá, že by příjmy mohly být nižší a výdaje vyšší, než se očekávalo. Jak naznačuje předpověď útvarů Komise z podzimu 2004, zdá se, že cíle schodků na roky 2005 a 2006 jsou zatíženy rostoucími riziky. Pro rok 2005 se ještě zohledňuje, že vláda vytvořila „nouzový“ balíček rezerv ve výši 0,5 % HDP proti případnému nesplnění cíle na rok 2005. I když jsou tyto rezervy vítány, nezdá se být jejich výše vzhledem k rizikům ohrožujícím rozpočet na rok 2005 dostatečná. Navíc jsou obavy, aby nedošlo ke zmrazení těchto rezerv příliš brzy, čímž by se snížil stimul k ráznému plnění rozpočtu na rok 2005. Nesplnění cílů na roky 2005 a 2006 by zvýšilo tlak na narovnání v letech 2007 a 2008. (ii) Snížení výdajů v roce 2005 a v dalších letech podléhá rizikům, jelikož reformní opatření obsažená v rozpočtu na rok 2005 by nemusela být plně uskutečněna, a navíc nejsou zahrnuta do komplexní strategie reforem. (iii) Další rozpočtové riziko představuje očekávání aktualizovaného programu ohledně příznivé úrokové míry, která závisí na obnovení důvěry. (iv) Jsou zde též obavy pokud jde o věrohodnost konečné výše výdajů a příjmů, jelikož cílů stanovených v předchozích letech nebylo zdaleka dosaženo. Navíc každé snížení sazeb DPH v rámci pokračujících daňových reforem by mohlo ohrozit příjmy i přes záměr kompenzovat je zvýšením jiných sazeb; jeho načasování by proto vyžadovalo pečlivé zvážení a mělo by být provedeno pouze za předpokladu úplného splnění cílových schodků. (v) Mohlo by zde být i riziko ve vztahu k možnému zpoždění vrácení DPH z hospodářské činnosti v roce 2004, úřady se však zavázaly, že výplatu těchto prostředků urychlí, aby nezatížily rozpočet v roce 2005. Na druhé straně by zvýšená kontrola vracení DPH zavedená koncem roku 2004 mohla přispět ke snížení očekávaného propadu příjmů z DPH, což znamená snížení rizika.

5. Z hlediska tohoto hodnocení existuje nebezpečí, že rozpočtové plnění bude horší, než se v této aktualizaci předpokládá. Ačkoliv lze způsob narovnání obsažený v programu, a zejména novou konečnou výši schodku 3,8 % HDP (4,7 % HDP včetně nákladů na penzijní reformou), v roce 2005 považovat za přiměřenou pro odstranění nadměrného schodku do roku 2008, přístup k rozpočtu uvedený v programu se nejeví jako dostatečný pro provedení tohoto narovnání, a nemůže proto zajistit dosažení snížení cílového schodku do roku 2008 pod hodnotu 3 % HDP. Pro uskutečnění takového způsobu narovnání budou nutná další opatření. Zejména je důležité splnit nový cíl roku 2005, který by si vzhledem k uvedenému posouzení vyžádal další opatření v rozsahu nejméně 0,5 procentního bodu.

6. Míra zadlužení se v roce 2004 odhaduje na 57,3 % HDP (včetně nákladů na penzijní reformu by dosáhla výše 59,9 % HDP, těsně pod hranicí referenční hodnoty 60 % HDP stanovené Smlouvou). Program předpokládá, že se míra zadlužení v průběhu trvání programu sníží o 7 procentních bodů. Rizika pro míru zadlužení odpovídají rizikům pro předpovědi schodku.

7. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí se zdá, že Maďarsku hrozí určité riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Tato rizika jsou částečně spojena s nejistotou související s dlouhodobým rozpočtovým vývojem a s nedostatkem informací o odhadovaných výdajích na zdravotnictví. Strategie nastíněná v programu je založena hlavně na rozpočtové konsolidaci v několika příštích letech a na dodatečných reformních opatřeních, která mají být v budoucnosti uskutečněna. Reformované penzijní systémy, včetně zavedení financovaného druhého pilíře, trvale přispívají ke snížení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet a ke snižování rizika ovlivňující udržitelnost veřejných financí. Je však důležité provádět i další reformy, zejména v oblasti zdravotnictví, a důrazně uskutečňovat střednědobou rozpočtovou konsolidaci.

8. Hospodářská politika nastíněná v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí pro jednotlivé země. Schodek veřejných financí měl být snížen „věrohodným a udržitelným způsobem v rámci víceletého programu v souladu s budoucími rozhodnutími Rady v souvislosti s prováděním dohledu nad stavy rozpočtů“. Maďarsko však nesplnilo čl. 104 odst. 7 doporučení Rady ze dne 5. července 2004 v rámci postupu odstranění nadměrného schodku, jak o tom rozhodla Rada dne 18. ledna 2005 na základě článku 104 odst. 8 Smlouvy. Aktualizovaný program zachovává pro odstranění nadměrného schodku do roku 2008 víceletý rámec, i když existuje nebezpečí, že rozpočtové plnění bude horší, než se očekávalo.

* * *

Vzhledem k výše uvedenému posouzení a s přihlédnutím k doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 ze dne [8. března 2005] se Rada domnívá, že by Maďarsko mělo:

(i) učinit ve střednědobém horizontu opatření, aby byl do roku 2008 schodek, včetně nákladů na penzijní reformu, snížen pod hodnotu 3 % HDP věrohodným a udržitelným způsobem, zejména dalšími opatřeními v rámci nového způsobu narovnání, včetně nového cílového schodu ve výši 3,8 % HDP (4,7 % HDP včetně nákladů na penzijní reformou) v roce 2005 a 2,8 % HDP, včetně nákladů na penzijní reformu v roce 2008, a s využitím všech příležitostí zrychlit fiskální úpravu;

(ii) provést načasování a realizaci veškerého snižování daní pod podmínkou dosažení cílového schodku uvedeného v aktualizaci konvergenčního programu předloženého v prosinci 2004;

(iii) pokročit v uskutečňování zamýšlených reforem veřejné správy, zdravotnictví a školství a zavázat se ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reálný HDP (% změna) | KP pros. 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |

KOM | 3,9 | 3,7 | 3,8 | neuv. | neuv. |

KP květen 2004 | 3,3–3,5 | 3,5–4,0 | cca.4 | cca.3,5 | cca.3,0 |

Inflace vyjádřená harmonizo–vaným indexem spotřebitelských cen (HISC, %) | KP pros. 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |

KOM | 6,9 | 4,6 | 4,2 | neuv. | neuv. |

KP květen 2004 | cca.6,5 | cca.4,5 | cca.4 | cca.3,5 | cca.3,0 |

Saldo veřejných financí(% HDP) | KP Pros. 2004 očištěné1 KP pros.2004 neočištěné | –4,5 –5,3 | –3,8 –4,7 | –3,1 –4,1 | –2,4 –3,4 | –1,8 –2,8 |

KOM | –5,5 | –5,2 | –4,7 | neuv. | neuv. |

KP květen 2004 | –4,6 | –4,1 | –3,6 | –3,1 | –2,7 |

Primární saldo (% HDP) | KP pros. 2004 očištěné1 neočištěné | –0,3 –1,1 | 0,0 –0,9 | 0,3 –0,7 | 0,7 –0,3 | 1,1 0,41 |

KOM | –1,1 | –1,2 | –1,1 | neuv. | neuv. |

KP květen 2004 | –0,5 | -0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,4 |

Hrubý státní dluh (% HDP) | KP pros.2004 očištěný1 neočištěný | 57,3 59,9 | 55,3 58,6 | 53,0 56,8 | 50,6 54,9 | 48,3 53,2 |

KOM | 59,7 | 59,5 | 58,9 | neuv. | neuv. |

KP květen 2004 | 59,4 | 57,9 | 56,8 | 55,6 | 53,7. |

Poznámka: 1Podle rozhodnutí Eurostatu ze dne 23. září 2004 mohou být dočasně, až do oznámení údajů v březnu 2007, penzijní fondy druhého pilíře přiřazeny do sektoru veřejných financí. Maďarské úřady se rozhodly tuto možnost využít a předložily údaje o schodku veřejných financí bez zatížení druhého pilíře vzniklého penzijní reformou v roce 1998. v porovnání s programem z května 2004 to v období mezi rokem 2004 a 2008 sníží roční schodek o 0,8–1 procentní bod. Pro porovnání s konvergenčním programem z května a s prognózou útvarů Komise z podzimu 2004 a vzhledem k tomu, že konečný cíl v roce 2008 již nebude touto změnou klasifikace ovlivněn, jsou uvedeny nejen očištěné údaje, nýbrž i údaje bez nákladů na penzijní reformu. Zdroje: Konvergenční program (KP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty útvarů Komise. |

[1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Zjištěn na základě hospodářského výhledu Komise z jara 2004, který vzal v úvahu údaje sdělené Maďarskem v březnu 2004. Sdělení ze září 2004 opravilo schodek veřejných financí za rok 2003 směrem nahoru z 5,9 % HDP na 6,2 %.

[3] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ECOFIN dne 10.7.2001.

[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[5] Tento údaj znovu zahrnuje náklady na penzijní reformu, neboť podle Eurostatu je vyloučení této položky je možné pouze do oznámení konečných údajů v březnu 2007.

[6] Rozdíl mezi údaji podle založenými na hotovosti a údaji založenými na koncepci časového rozlišení dosud není znám. Z důvodů spojených s přistoupením k EU, zejména změny ve výběru DPH za dovozy uvnitř EU se tento rozdíl v roce 2004 ve výši 1,2–1,4 procentních bodů považoval za mimořádně vysoký. Jsou zde však i účetní neurčitosti spojené s vyplácením zemědělských dotací a 13. platu státním zaměstnancům. Proto by tento rozdíl mohl být nakonec nižší, čímž by se zvýšil v roce 2004 schodek založený na koncepci časového rozlišení. Zrychlí–li se vracení DPH, jak naznačily maďarské úřady, mohlo by to zvýšit schodek podle koncepce časového rozlišení za rok 2004 téměř o 0,7 procentního bodu.

[7] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[8] Existují účetní nejistoty týkající se výplaty zemědělských dotací a výplaty 13. platu státním zaměstnancům, čímž by se mohl snížit rozdíl mezi údaji založenými na hotovosti a údaji založenými na koncepci časového rozlišení, čímž by se v roce 2004 zvýšil schodek založený na koncepci časového rozlišení. Zrychlí–li se výplata náhrad za DPH, jak to naznačily maďarské úřady, mohl by se schodek za rok 2004 zvýšit o téměř 0,7 procentních bodů.