EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 14.7.2022 COM(2022) 337 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o politice hospodářské soutěže za rok 2021 {SWD(2022) 188 final}



ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o politice hospodářské soutěže za rok 2021 Obsah 1. Úvod 2. Zajištění toho, aby pravidla hospodářské soutěže obstála i v budoucnu – pokrok v provádění rozsáhlé politické agendy 2.1. Nové legislativní podněty, které mají posílit soubor nástrojů politiky hospodářské soutěže 2.2. Aktualizace antimonopolních pravidel a pravidel pro spojování podniků a souvisejících pokynů, aby byly schopné čelit novým výzvám 2.3. Aktualizace pravidel státní podpory a souvisejících pokynů, aby byly schopné čelit novým výzvám 2.4. Přizpůsobení GŘ pro hospodářskou soutěž současným i budoucím požadavkům vztahujícím se k prosazování předpisů 3. Přínos prosazování politiky hospodářské soutěže k digitální transformaci a silnému a odolnému jednotnému trhu 3.1. Přínos prosazování antimonopolních pravidel pro digitální transformaci a silný a odolný jednotný trh 3.2. Přínos kontroly spojování podniků pro digitální transformaci a silný a odolný jednotný trh 3.3. Kontrola státní podpory přispěla k digitální transformaci a odolnosti jednotného trhu 4. Přispění prosazování politiky hospodářské soutěže k ekologické transformaci 4.1. Přispění kontroly státní podpory k ekologické transformaci 4.2 Přispění prosazování antimonopolních pravidel a kontroly spojování podniků k ekologické transformaci 5. Přispění politiky hospodářské soutěže k hospodářství ve prospěch lidí

5.1. Odolné evropské finanční služby 5.2. Daňová podpora a selektivní daňová zvýhodnění 5.3. Pokračující zmírňování hospodářských a sociálních dopadů pandemie COVID-19 prostřednictvím politiky hospodářské soutěže 6. Spojení sil při utváření evropské a celosvětové kultury hospodářské soutěže 6.1. Jednotná politika díky Evropské síti pro hospodářskou soutěž 6.2. Celosvětová spolupráce v oblasti politiky hospodářské soutěže 1. Úvod Výroční zpráva o hospodářské soutěži za rok 2021, kterou Komise předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, podrobně popisuje nejdůležitější události v oblasti politiky hospodářské soutěže EU a prosazování jejích pravidel v roce 2021. Politika hospodářské soutěže je jedním ze základních kamenů jednotného trhu EU. Důrazné prosazování politiky hospodářské soutěže poskytuje evropským podnikům a spotřebitelům možnost volby, inovace, kvalitu a kompetitivní ceny. Prosazování politiky hospodářské soutěže rovněž v souladu s prioritami Komise podporuje hospodářskou soutěž přispívající k oživení po pandemii a ekologičtějšímu, digitalizovanějšímu, odolnějšímu a inkluzivnějšímu hospodářství v EU. Silný a odolný jednotný trh podporuje podnikání ve všech jeho fázích, umožňuje podnikům všech velikostí vytěžit co nejvíce z rozsahu jednotného trhu a využít tohoto rozsahu jako konkurenční výhody ke zvýšení konkurenceschopnosti v globalizované ekonomice. Politika EU v oblasti hospodářské soutěže musí být nejen účinně a důsledně prosazována, ale musí být i dostatečně agilní, aby dokázala čelit současným i budoucím výzvám. V roce 2021 hrála politika hospodářské soutěže pod vedením výkonné místopředsedkyně Vestagerové i nadále důležitou úlohu v reakci EU na krizi, čímž prokázala svou schopnost rychle reagovat na náhlé změny v ekonomice, která je jí vlastní. Dočasný rámec pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19 umožnil, aby členské státy poskytly nezbytnou a přiměřenou podporu jinak životaschopným podnikům, které se v důsledku pandemie ocitly v ohrožení. Komise rovněž vytyčila cestu k postupnému ukončení krizových opatření souvisejících s pandemií podle dočasného rámce pro opatření státní podpory, které bude doprovázeno opatřeními pro rychlé nastartování a přilákání soukromých investic. Ke zmírnění nepříznivých sociálních a hospodářských dopadů ruské invaze na Ukrajinu na EU Komise znovu využije flexibility souboru nástrojů politiky státní podpory. To členským státům umožní minimalizovat negativní hospodářské důsledky, aniž by byla hospodářská soutěž v EU narušena ve větší než nezbytně nutné míře. Komise pokračovala ve svém úsilí zlepšit fungování trhů pro občany a podniky všech velikostí prosazováním pravidel hospodářské soutěže EU v oblasti antimonopolních opatření, kontroly spojování podniků a kontroly státní podpory – v digitálních a dalších odvětvích – při zohlednění zvláštností jednotlivých trhů. Komise tak činila v úzké spolupráci s vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž jednotlivých členských států a pod dohledem soudů EU. Jak je uvedeno ve sdělení Komise o politice hospodářské soutěže schopné čelit novým výzvám, Komise provádí dosud nevídanou revizi politiky EU v oblasti hospodářské soutěže zahrnující více než 20 souborů pravidel s cílem zajistit, aby nástroje politiky EU v oblasti hospodářské soutěže obstály i v budoucnu a podporovaly ekologickou a digitální transformaci EU, proces oživení, reakci na aktuální hospodářský vývoj a posílení odolnosti jednotného trhu. Komise rovněž doplňuje soubor nástrojů politiky hospodářské soutěže o nové nástroje, které mají řešit problematiku zahraničních subvencí a digitálních držitelů brány. V květnu 2021 předložila Komise návrh nařízení o zahraničních subvencích narušujících vnitřní trh. V roce 2021 dosáhli spolunormotvůrci významného pokroku, pokud jde o návrh Komise týkající se aktu o digitálních trzích. Komise v roce 2021 pokračovala ve zvyšování efektivity svých činností při prosazování politiky hospodářské soutěže. GŘ pro hospodářskou soutěž pokračovalo ve svém úsilí o digitalizaci svých postupů při vyřizování případů. Rok 2021 přinesl rovněž významné změny v přímém vynakládání finančních prostředků na prosazování politiky hospodářské soutěže prostřednictvím zvláštního provozního rozpočtu. Program pro jednotný trh a jeho složka týkající se politiky hospodářské soutěže s rozpočtem ve výši 20,4 milionu EUR na rok 2021 zajišťuje stabilní financování opatření posilujících kapacitu Komise v oblasti prosazování práva, její politické iniciativy, mezinárodní spolupráci a činnosti vysvětlující přínosy politiky hospodářské soutěže. Komunikační strategie GŘ pro hospodářskou soutěž podporuje ambici výkonné místopředsedkyně proaktivně informovat o přínosech politiky hospodářské soutěže jasným, jednotným a souvislým způsobem. 2. Zajištění toho, aby pravidla hospodářské soutěže obstála i v budoucnu – pokrok v provádění rozsáhlé politické agendy 2.1. Nové legislativní podněty, které mají posílit soubor nástrojů politiky hospodářské soutěže V prosinci 2020 předložila Komise dva legislativní návrhy, které jsou součástí digitální strategie EU pro řešení systémových digitálních výzev, jako je šíření kybernetických hrozeb, nenávistné verbální projevy, dezinformace a omezení hospodářské soutěže a rovných podmínek na digitálních trzích, a to akt o digitálních službách a akt o digitálních trzích. Akt o digitálních trzích navrhuje řadu přímo použitelných povinností pro společnosti, které vůči podnikům a spotřebitelům na jednotném trhu působí jako významní držitelé brány. Akt o digitálních trzích zůstal v roce 2021 hlavní legislativní prioritou, o čemž svědčí schválení příslušných mandátů spolunormotvůrců v listopadu a prosinci 2021.

V květnu 2021 předložila Komise návrh nařízení o zahraničních subvencích narušujících vnitřní trh. Zatímco podpora poskytovaná členskými státy EU je pečlivě zkoumána, subvence poskytované státy mimo EU společnostem působícím v EU většinou kontrolovány nejsou. Nová pravidla by řešila zahraniční subvence, které narušují hospodářskou soutěž na jednotném trhu. Podle navrhovaného nařízení by Komise mohla prošetřit subvence poskytované cizími státy podnikům působícím v EU a případně napravit účinky této státní podpory narušující hospodářskou soutěž. 2.2. Aktualizace antimonopolních pravidel a pravidel pro spojování podniků a souvisejících pokynů, aby byly schopné čelit novým výzvám Účelem právě probíhajícího přezkumu klíčových antimonopolních pravidel a pravidel pro spojování podniků je vyhodnotit platná pravidla a v případě potřeby je upravit a zohlednit přitom aktuální vývoj trhu, který změnil způsob fungování podniků, včetně nárůstu elektronického obchodování a on-line platforem. Komise rovněž vyhodnocuje, zda je třeba vydat další pokyny pro účastníky trhu. Pokračování v přezkumu pravidel pro vertikální dodávky a horizontální spolupráci Vertikální dohody, například mezi dodavateli zboží nebo služeb a jejich distributory, jsou běžné ve všech odvětvích hospodářství EU. V červenci 2021 zahájila Komise veřejnou konzultaci ohledně návrhu revidovaného nařízení o blokových výjimkách pro vertikální dohody a pokynů k vertikálním omezením. Cílem probíhající revize je vyjasnit a zjednodušit některá ustanovení a zacelit zjištěné mezery v právní úpravě v případech, kdy stávající pravidla v důsledku vývoje trhu, např. nárůstu on-line prodeje a vzniku nových typů platformových podniků, již nemusí být vhodná pro daný účel. Komise usiluje o to, aby byla nová pravidla zavedena k okamžiku uplynutí platnosti stávajících pravidel, tj. k 31. květnu 2022. Pokud jde o přezkum pravidel hospodářské soutěže EU týkajících se horizontální spolupráce, účelem těchto pravidel je usnadnit podnikům spolupráci způsoby, které jsou ekonomicky žádoucí a nemají nepříznivý účinek z hlediska politiky hospodářské soutěže. V květnu 2021 zveřejnila Komise závěry hodnocení dvou nařízení o blokových výjimkách pro horizontální dohody týkající se výzkumu a vývoje a pro specializační dohody (dále „nařízení o blokových výjimkách pro dohody o výzkumu a vývoji“ a „nařízení o blokových výjimkách pro specializační dohody“, společně „nařízení o blokových výjimkách pro horizontální dohody“), spolu s pokyny k horizontálním omezením. V červenci 2021 zahájila Komise veřejnou konzultaci ohledně variant politického opatření, kterým má být provedena revize pravidel . Jelikož platnost obou nařízení uplyne 31. prosince 2022, usiluje Komise o to, aby byla nová pravidla zavedena do tohoto data. Nejdůležitější závěry vyplývající z hodnocení pravidel týkajících se horizontálních dohod Hodnocení ukázalo, že pravidla týkající se horizontálních dohod slouží podnikům i nadále jako užitečné nástroje. Při hodnocení však bylo zjištěno několik oblastí, v nichž nejsou pravidla dostatečně přizpůsobena digitalizaci a plnění cílů udržitelnosti. Některá ustanovení nařízení o blokových výjimkách pro horizontální dohody jsou vnímána jako nepružná a složitá, kdežto jiná společnosti považují za nejasná a obtížně interpretovatelná. Konkrétně se jedná o to, že podmínky pro udělení výjimky stanovené v nařízení o blokových výjimkách pro dohody o výzkumu a vývoji již nemusí být optimálně nastaveny tak, aby se vztahovaly na dohody o výzkumu a vývoji, které mají kladný vliv na hospodářskou soutěž, a oblast působnosti nařízení o blokových výjimkách pro specializační dohody je možná příliš úzká. Některá ustanovení nařízení o blokových výjimkách pro horizontální dohody a pokynů k horizontálním omezením jsou rovněž považována za nejasná nebo příliš přísná. A konečně, pokyny k horizontálním omezením poskytují jen málo informací a vodítek ohledně nedávného vývoje na trhu, např. cílů v oblasti digitalizace, odolnosti a udržitelnosti v horizontálních dohodách (například neposkytují dostatečnou právní jistotu, pokud jde o vlastní posouzení dohod, které sledují cíle udržitelnosti, a dohod o sdílení/sdružování dat). V květnu 2021 Komise rovněž zveřejnila závěry hodnocení fungování nařízení o blokové výjimce pro motorová vozidla. Komise dospěla k závěru, že ačkoli jsou zásady nařízení o blokové výjimce pro motorová vozidla i nadále platné, vývoj nových technologií a rostoucí úloha informací v tomto odvětví by se měly odrazit v pokynech Komise, které doplňují uvedené nařízení. Platnost stávajícího nařízení o blokové výjimce pro motorová vozidla uplyne 31. května 2023. Komise v současné době zvažuje další kroky na základě těchto závěrů a bere přitom v úvahu i probíhající revizi nařízení o blokových výjimkách pro vertikální dohody. Zveřejnění závěrů hodnocení sdělení o definici trhu Sdělení o definici trhu poskytuje důležité vodítko ohledně toho, jak Komise při prosazování pravidel hospodářské soutěže uplatňuje pojetí relevantních výrobkových a zeměpisných trhů. V červenci 2021 zveřejnila Komise závěry hodnocení sdělení o definici trhu. Na základě těchto závěrů se Komise rozhodla sdělení revidovat a návrh revidovaného sdělení o definici trhu bude v roce 2022 konzultovat se zúčastněnými stranami. Nejdůležitější závěry vyplývající z hodnocení sdělení o definici trhu Komise dospěla k závěru, že zásady sdělení o definici trhu, které se zakládají na judikatuře soudů EU, jsou i nadále správné. Nemusí však plně zohledňovat nejnovější vývoj v oblasti postupů sloužících k vymezení relevantního trhu, například vývoj související s digitalizací. K oblastem, kde sdělení o definici trhu zřejmě není úplně aktuální, patří: i.) použití a účel SSNIP testu (small significant non-transitory increase in price (malé významné nepřechodné zvýšení ceny)) při vymezení relevantních trhů; ii.) digitální trhy, zejména pokud jde o produkty nebo služby uváděné na trh za nulovou peněžní hodnotu a o digitální ekosystémy; iii.) vymezení zeměpisných trhů v podmínkách globalizace a hospodářské soutěže při dovozu; iv.) techniky pro vymezení trhu založené na kvantitativních kritériích; v.) výpočet podílů na trhu a vi.) necenová soutěž (včetně inovací). Zveřejnění návrhu pokynů k uplatňování práva hospodářské soutěže na kolektivní smlouvy pro osoby samostatně výdělečně činné Některé osoby samostatně výdělečně činné mají jen malý vliv na své odměňování a pracovní podmínky. Kolektivní vyjednávání může být důležitým prostředkem k dosažení lepších podmínek, ale některé osoby samostatně výdělečně činné je možné považovat za „podniky“, a na kolektivní smlouvy se tak mohou vztahovat pravidla hospodářské soutěže EU. Aby Komise tento problém vyřešila, konzultovala v lednu 2021 se všemi zúčastněnými stranami různé varianty příslušného politického opatření, nejprve pomocí počátečního posouzení dopadů a poté v březnu 2021 prostřednictvím podrobného dotazníku. Dne 9. prosince 2021 zveřejnila Komise ke konzultaci návrh pokynů k uplatňování právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže na kolektivní smlouvy týkající se pracovních podmínek osob samostatně výdělečně činných. Komise vyhodnotí příspěvky zúčastněných stran s cílem zveřejnit konečnou verzi pokynů v roce 2022. Zveřejnění závěrů hodnocení procesních a jurisdikčních aspektů, jež se týkají kontroly spojování podniků v EU, a dalších pokynů k článku 22 Cílem hodnocení procesních a jurisdikčních aspektů kontroly spojování podniků v EU bylo vyhodnotit, jak některá pravidla pro spojování podniků fungují za měnících se tržních podmínek. Hodnocení se zaměřilo zejména na dvě témata: i.) efektivitu prahových hodnot založených na výši obratu stanovených danou jurisdikcí při zachycování případů spojení podniků, které mohou mít významný dopad na hospodářskou soutěž na jednotném trhu; a ii.) efektivitu zjednodušeného oznamovacího postupu zavedeného v roce 2013. V březnu 2021 zveřejnila Komise závěry uvedeného hodnocení. Nejdůležitější závěry vyplývající z hodnocení procesních a jurisdikčních aspektů, jež se týkají kontroly spojování podniků v EU Komise dospěla k závěru, že prahové hodnoty založené na výši obratu stanovené danou jurisdikcí v kombinaci s mechanismem postoupení se obecně ukázaly jako efektivní při zachycování příslušných transakcí na jednotném trhu EU. Současný vývoj na trhu však vede k postupnému nárůstu akvizic podniků, které hrají nebo mohou začít hrát v hospodářské soutěži rozhodující roli, přestože v okamžiku spojení podniků nevytvářejí žádný nebo jen malý obrat. Z hodnocení vyplynulo, že v některých případech nebyly transakce s možným nepříznivým dopadem na hospodářskou soutěž přezkoumány ani Komisí, ani žádným členským státem. To se týkalo zejména akvizic zaměřených na nově vznikající podniky s konkurenčním potenciálem a inovativní podniky působící zejména v digitálních, farmaceutických, biotechnologických a některých dalších průmyslových odvětvích. Hodnota cílového podniku ne vždy dostatečně korelovala s možnými nepříznivými účinky transakce na hospodářskou soutěž. V březnu 2021 přijala Komise sdělení, kterým se stanoví pokyny ohledně toho, jak má být uplatňován mechanismus postoupení mezi členskými státy a Komisí vymezený v článku 22 nařízení o spojování ve zvláštních případech, kdy prahové hodnoty založené na výši obratu neodrážejí konkurenční potenciál cílového podniku a kdy podle vnitrostátního práva není třeba transakci oznamovat žádnému členskému státu. Komise podporuje, aby k postoupení případů podle článku 22 nařízení o spojování docházelo častěji, a chce více případů také přijímat.

2.3. Aktualizace pravidel státní podpory a souvisejících pokynů, aby byly schopné čelit novým výzvám Komise v roce 2021 pokračovala v hodnocení a revizi stávajících pravidel státní podpory a souvisejících pokynů s cílem ještě více usnadnit ekologickou a digitální transformaci a posílit odolnost jednotného trhu při oživení po pandemii COVID-19. Komise nadále sledovala vývoj na trhu a je připravena ještě více upravit své politické nástroje, aby byla EU schopna rychle reagovat na nově vznikající krize. Úpravy dočasného rámce státní podpory Komise nedávno s členskými státy konzultovala návrh na prodloužení dočasného rámce pro opatření státní podpory do 30. června 2022 a zároveň vytyčila cestu k postupnému ukončení podpory v pandemické krizi. V listopadu 2021 přijala Komise šestou změnu dočasného rámce. Prodloužení stávajících opatření podle dočasného rámce pro opatření státní podpory do 30. června 2022 zabrání těžko předvídatelným dopadům tím, že zamezí tomu, aby byly podniky náhle odříznuty od cílené veřejné podpory v době, kdy ještě neustala vážná narušení trhu ovlivňující ekonomiky členských států. Komise i nadále věnuje náležitou pozornost aktuálnímu vývoji, který může mít důsledky pro EU, včetně sociálního a ekonomického dopadu na EU způsobeného ruskou invazí na Ukrajinu, aby pohotově reagovala a v případě potřeby upravila své politické nástroje. Komise navíc zavedla dva nové nástroje k rychlému nastartování a přilákání soukromých investic pro rychlejší, ekologičtější a digitalizovanější oživení po pandemii. Komise zavedla podporu investic zaměřených na udržitelné oživení do 31. prosince 2022 a podporu solventnosti do 31. prosince 2023, které členským státům umožní získat soukromé finanční prostředky a poskytnout je na investice do malých a středních podniků, včetně startupů a malých společností se střední tržní kapitalizací. Přijetí pokynů pro státní podporu v oblasti klimatu, životního prostředí a energetiky Komise pokračovala ve své revizi pravidel státní podpory, aby tato pravidla vyhovovala danému účelu a byla sladěna s cíli EU v oblasti klimatu. V červnu 2021 zahájila Evropská komise veřejnou konzultaci, v rámci níž všechny zúčastněné strany vyzvala, aby se vyjádřily k navrhované revizi pokynů pro státní podporu v oblasti energetiky a životního prostředí. V prosinci 2021 schválila Komise nové pokyny pro státní podporu v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí. Uvedená revize rozšiřuje oblast působnosti pokynů, které se nyní vztahují na nové oblasti ekonomiky, jako je čistá mobilita a snižování emisí uhlíku v průmyslu. Poskytuje rovněž pružný rámec tím, že umožní podporu veškerých technologií, které přispějí k plnění cílů Zelené dohody pro Evropu. Širší oblast působnosti pokynů je doplněna zárukami, které zajišťují, že státní podpora bude efektivně zaměřena tam, kde je zapotřebí, a jež vyžadují, aby členské státy při navrhování rozsáhlých opatření státní podpory přizvaly ke konzultaci zúčastněné strany. Pokyny pro státní podporu v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí podpoří úsilí EU zaměřené na snižování emisí uhlíku, oběhové hospodářství, biologickou rozmanitost, čistou nebo bezemisní mobilitu a energetickou účinnost a náročnost budov s cílem splnit cíle EU v oblasti klimatu a energetiky pro roky 2030 a 2050. Pokyny pro státní podporu v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí vstoupily v platnost v lednu 2022Podle revidovaných pravidel bude státní podpora považována za slučitelnou s vnitřním trhem ve větším množstvím případů než dříve. Přijetí revidovaného sdělení o významných projektech společného evropského zájmu Významné projekty společného evropského zájmu v sobě spojují znalosti, odbornost, finanční zdroje a hospodářské subjekty z celé EU za účelem překonání závažných selhání trhu, systémových selhání a společenských problémů, které by jinak nebylo možné řešit. Přispívají k udržitelnému hospodářskému růstu, zaměstnanosti, konkurenceschopnosti a posilují otevřenou strategickou autonomii EU. Aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže na jednotném trhu, musí být významné projekty společného evropského zájmu schváleny Komisí v souladu s pravidly státní podpory. Významné projekty společného evropského zájmu umožňují realizovat průlomové inovace až do jejich prvního průmyslového využití a uskutečňovat investice do infrastruktury velkého významu, kde je zapotřebí veřejné intervence. Významné projekty společného evropského zájmu podporují podnikání v EU, usnadňují ekologickou a digitální transformaci a zvyšují odolnost jednotného trhu. Po provedení hodnocení a po rozsáhlých konzultacích se všemi zúčastněnými stranami ohledně návrhu revidovaného sdělení přijala Komise v listopadu 2021 revidované sdělení o pravidlech státní podpory pro významné projekty společného evropského zájmu (sdělení o významných projektech společného evropského zájmu). Revidované sdělení o významných projektech společného evropského zájmu je v platnosti od 1. ledna 2022. Sdělení o pravidlech státní podpory pro významné projekty společného evropského zájmu Aktualizované sdělení rozšiřuje rozsah významných projektů společného evropského zájmu v rámci EU a jejich transparentní povahu tím, že stanoví, že tyto projekty musí zpravidla zahrnovat nejméně čtyři členské státy. Významné projekty společného evropského zájmu musí být navíc navrženy transparentním a inkluzivním způsobem. Revidované sdělení usnadňuje účast malých a středních podniků na významných projektech společného evropského zájmu a zvyšuje přínosy jejich zapojení. Sdělení o významných projektech společného evropského zájmu z roku 2021 uvádí své cíle do souladu se stávajícími prioritami EU. Revidované sdělení o významných projektech společného evropského zájmu v zájmu podpory strategií EU v oblasti životního prostředí a urychlení ekologické transformace požaduje, aby členské státy prokázaly, že oznamované projekty splňují zásadu „významně nepoškozovat“. Sdělení navíc objasňuje kritéria, která se uplatní v případě, kdy se zároveň využívají finanční prostředky EU a finanční prostředky jednotlivých členských států. Veřejná konzultace ohledně rámce pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací Rámec pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (rámec pro výzkum, vývoj a inovace) poskytuje pobídky pro rizikové činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací (VaVaI), které by se bez veřejné podpory neuskutečnily. V dubnu 2021 zahájila Komise veřejnou konzultaci za účelem zjednodušení stávajícího rámce pro státní podporu. Cílem je usnadnit členským státům podporu výzkumu, vývoje a inovací, a to i ve vztahu k malým a středním podnikům a inovačním klastrům, a zároveň zajistit, aby případná narušení hospodářské soutěže byla omezena na minimum, a poskytnout správné pobídky, které umožní ekologickou a digitální transformaci EU. V návaznosti na veřejnou konzultaci a obdržené příspěvky Komise pokračuje ve svých úvahách o tom, jak modernizovat rámec pro výzkum, vývoj a inovace, aby obstál i v budoucnu. Vzhledem k důležitosti ekologické a digitální transformace a odolnosti jednotného trhu zahrnují tyto úvahy o modernizaci rámce pro výzkum, vývoj a inovace například takové oblasti, jako je zkušební a experimentální infrastruktura, jakož i vývoj a realizace průlomových technologií. Komise předpokládá, že revidovaný rámec pro výzkum, vývoj a inovace bude přijat v roce 2022. Veřejná konzultace ohledně pokynů pro státní podporu na zavádění širokopásmových sítí Pravidla státní podpory pro zavádění širokopásmových sítí (pokyny k širokopásmovým sítím) usnadňují zavádění a využívání širokopásmových sítí v oblastech s nedostatečným připojením, jako jsou vzdálené a řídce obydlené regiony. Pokyny umožňují členským státům podporovat moderní infrastrukturu poskytující koncovým uživatelům vysoce kvalitní a cenově dostupné širokopásmové služby v oblastech, kde mají obchodní subjekty omezenou motivaci k investování. V červenci 2021 zveřejnila Komise výsledky hodnocení pokynů k širokopásmovým sítím. Dospěla k závěru, že stávající pravidla celkově vzato fungují dobře a jsou vhodná pro daný účel, ale že by bylo třeba je trochu upravit, aby odpovídala poslednímu technologickému vývoji. Ke splnění stávajících politických cílů EU, zejména gigabitové společnosti v EU 2025 a digitálního kompasu 2030, jsou zapotřebí odpovídající investice. V listopadu 2021 předložila Komise k veřejné konzultaci návrh revidovaných pokynů k širokopásmovým sítím. Do veřejné konzultace se bylo možné zapojit do 11. února 2022. Cílem návrhu pokynů je usnadnit členským státům podporu zavádění vysoce výkonných širokopásmových sítí, včetně gigabitových a 5G sítí, a omezit přitom narušení hospodářské soutěže. Rozšíření oblasti působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách za účelem snazší realizace programů EU S cílem zlepšit vzájemnou souhru pravidel EU pro financování a pravidel EU pro státní podporu v rámci nového víceletého finančního rámce přijala Komise v červenci 2021 změny obecného nařízení o blokových výjimkách. Tyto změny rozšiřují oblast působnosti nařízení a zefektivňují pravidla státní podpory vztahující se na vnitrostátní financování spadající do oblasti působnosti některých nedávno přijatých programů EU. Díky změně obecného nařízení o blokových výjimkách mohou státní podporu přiznanou vnitrostátními orgány na projekty financované z programů řízených na úrovni EU realizovat členské státy rovnou bez předchozího oznámení Komisi. Členské státy však musí Komisi informovat o opatřeních podpory poté, co byla tato opatření přijata. Nové znění obecného nařízení o blokových výjimkách navíc členským státům umožňuje poskytovat státní podporu na digitální a ekologickou transformaci. Poskytuje určitou míru flexibility pro rychlou podporu podniků, které potřebují pomoc v důsledku negativních hospodářských dopadů způsobených neočekávanými vnějšími otřesy. Osvobození rozsáhlých kategorií státní podpory od povinnosti předchozího oznámení je zásadním zjednodušením a usnadňuje členským státům rychlou realizaci. Revize obecného nařízení o blokových výjimkách ve smyslu Zelené dohody pro Evropu Obecné nařízení o blokových výjimkách v současnosti prochází cílenou revizí, jejímž cílem je umožnit členským státům rychle mobilizovat větší objem podpory na ekologické projekty, aniž by bylo třeba jejího předchozího schválení ze strany Komise. Cílem revize je rozšířit oblast působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách, aby se vztahovalo i na podporu investic do nových technologií, jako je vodík a zachycování, ukládání nebo využívání uhlíku, které jsou zásadní pro řešení strategických závislostí. Oblast působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách bude rozšířena na oblasti, které jsou klíčové pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu, jako je účinné využívání zdrojů a biologická rozmanitost. Revize obecného nařízení o blokových výjimkách si mimoto klade za cíl dále zdokonalit ustanovení o podpoře investic v klíčových oblastech politiky, jako je energetická náročnost budov a infrastruktura pro dobíjení a doplňování paliva pro čistou mobilitu. A nakonec získají pravidla pro vymezení způsobilých nákladů a způsobilých rozsahů podpory větší pružnost. Přijetí revize pokynů týkajících se rizikového financování

V prosinci 2021 přijala Komise revidované pokyny ke státní podpoře investic v rámci rizikového financování. Revidované pokyny přinášejí řadu zlepšení, která usnadní uplatňování pokynů, sjednotí stávající požadavky na předběžné posouzení a omezí požadavek na předložení analýzy nedostatků ve financování na největší režimy rizikového financování. Revidované pokyny navíc zavádějí zjednodušené podmínky pro posuzování režimů zaměřených výhradně na startupy a malé a střední podniky, které dosud neuskutečnily svůj první komerční prodej. V zájmu zajištění jednotnosti jsou některé definice obsažené v pokynech sladěny s definicemi uvedenými v obecném nařízení o blokových výjimkách. Revidované pokyny jsou v platnosti od 1. ledna 2022. Přijetí revidovaného sdělení o krátkodobém pojištění vývozních úvěrů V prosinci 2021 přijala Komise revidované sdělení o krátkodobém pojištění vývozních úvěrů. Sdělení obsahuje jen několik málo změn. Sdělení například mění kritéria způsobilosti pro malé a střední podniky, které mohou za určitých okolností využít státního pojištění. Podle předchozích pravidel byl prahovou hodnotou pro malé a střední podniky roční vývozní obrat do 2 milionů EUR. Revidované sdělení o krátkodobém pojištění vývozních úvěrů tuto prahovou hodnotu zvyšuje na 2,5 milionu EUR. Revidované sdělení o krátkodobém pojištění vývozních úvěrů vstoupilo v platnost 1. ledna 2022. Byly přijaty revidované pokyny k regionální podpoře Pokyny k regionální podpoře umožňují členským státům podporovat nejvíce znevýhodněné regiony a regiony, které se potýkají s transformačními nebo strukturálními problémy. Pokyny rovněž zajišťují integritu jednotného trhu, přičemž zohledňují cíle EU v oblasti soudržnosti. Po provedení hodnocení stávajících pravidel v roce 2019 a rozsáhlé konzultaci se zúčastněnými stranami ohledně navrhovaného znění přijala Komise v dubnu 2021 revidované pokyny k regionální podpoře. Revidované pokyny obsahují řadu cílených úprav odrážejících zkušenosti získané při uplatňování předchozích pravidel. Zohledňují rovněž nové politické priority vztahující se k Zelené dohodě pro Evropu a evropským průmyslovým a digitálním strategiím. Revidované pokyny k regionální podpoře vstoupily v platnost 1. ledna 2022. Zveřejnění hodnocení, jehož předmětem bylo nařízení o blokových výjimkách v zemědělství a související pokyny V květnu 2021 zveřejnila Komise hodnocení nařízení o blokových výjimkách v zemědělství a pokynů ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech. Hodnocení dospělo k závěru, že tato pravidla celkově vzato vyhovují danému účelu a naplňují potřeby dotčených odvětví. Je však třeba provést určité cílené revize, včetně vyjasnění některých pojmů, dalšího zefektivnění a zjednodušení, uvedení těchto předpisů do souladu s reformou společné zemědělské politiky, jakož i úprav odrážejících současné priority EU, zejména Zelenou dohodu pro Evropu. Dalším krokem je provést posouzení dopadů, které se zabývá problémy zjištěnými během hodnocení. Komise předpokládá, že revidovaná pravidla přijme do 31. prosince 2022, kdy uplyne platnost stávajících pravidel. 2.4. Přizpůsobení GŘ pro hospodářskou soutěž současným i budoucím požadavkům vztahujícím se k prosazování předpisů Digitální transformace Komise považuje digitální transformaci za hlavní politickou prioritu svého současného mandátu (Evropa připravená na digitální věk) nejen pro stimulaci změn na trzích, ale i pro možnost modernizace veřejného sektoru. GŘ pro hospodářskou soutěž v roce 2021 vypracovalo a schválilo komplexní interní digitální strategii, která zefektivní vyšetřovací postupy a další činnosti tohoto GŘ. Digitální strategie navíc podpoří prosazování právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže prostřednictvím investic do nejmodernějších digitálních řešení a modernizace systémů pro správu případů GŘ pro hospodářskou soutěž, zejména zahájením provozu programu CASE@EC pro státní podporu a správu dokumentů. Digitální strategie je pevně zakotvena v celkové digitální strategii Evropské komise, která mění Komisi v organizaci využívající digitální technologie, zaměřenou na uživatele a využívající data. GŘ pro hospodářskou soutěž vyvíjí a zdokonaluje digitální řešení, která podporují interakci mezi externími zúčastněnými stranami, jako jsou vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž, společnosti působící na jednotném trhu, právnické firmy a soukromí občané. V této souvislosti uvedlo GŘ pro hospodářskou soutěž v roce 2021 do provozu tři nová digitální řešení: State Aid Reporting Interactive (SARI2), eConfidentiality a eRFI. GŘ pro hospodářskou soutěž rovněž zahájilo projekt, v rámci něhož mají být přepracovány informace o případech zveřejňované na internetových stránkách EUROPA, aby byl zlepšen přístup k veřejným údajům o politice hospodářské soutěže, jejich vyhledávání a exportování (včetně případů a rozhodnutí týkajících se státní podpory, antimonopolních opatření a spojování podniků). Vzhledem k citlivé a důvěrné povaze informací, které GŘ pro hospodářskou soutěž zpracovává, byly vypracovány či aktualizovány bezpečnostní plány v oblasti IT pro nová i stávající digitální řešení. Jsou prováděna nezbytná bezpečnostní a monitorovací opatření za účelem posílení kybernetické bezpečnosti a kybernetické odolnosti. V roce 2021 GŘ pro hospodářskou soutěž pokračovalo v investicích do podnikové inteligence, pokročilých datových služeb a pokročilých služeb v oblasti strojového učení a řešení napomáhajících při vyšetřování. Specializované oddělení provádí informační a vyšetřovací analýzy a poskytuje forenzní IT podporu. Oddělení navíc sbírá a analyzuje informace z veřejně dostupných zdrojů a shromažďuje informace, které mohou mít význam z hlediska šetření, za účelem odhalení nových případů. Zdroje a organizace V listopadu 2021 provedlo GŘ pro hospodářskou soutěž reorganizaci v rámci stávající organizační struktury, aby se lépe vypořádalo s aktuálním vývojem politiky. Počet oddělení zabývajících se významnými projekty společného evropského zájmu byl zvýšen z jednoho na dvě. Kromě toho byla vytvořena pracovní skupina pro akt o digitálních trzích, která má napomoci jeho přijetí a provádění. GŘ pro hospodářskou soutěž navíc zřídilo posílené oddělení za účelem uplatňování koordinovanějšího přístupu k důsledkům daňových právních předpisů a agresivního daňového plánování pro politiku státní podpory. Program pro jednotný trh Program pro jednotný trh byl přijat v dubnu 2021. Program pro jednotný trh s rozpočtem ve výši 4,2 miliardy EUR na období 2021–2027 poskytuje finanční podporu na posílení správy a fungování jednotného trhu a zahrnuje složku týkající se hospodářské soutěže, tj. zvláštní rozpočet určený na politiku hospodářské soutěže. Rozpočtem ve výši 20,4 milionu EUR na rok 2021 podpořil Program pro jednotný trh účinné prosazování politiky EU v oblasti hospodářské soutěže, které odpovídá aktuálnímu vývoji. Finanční prostředky byly rovněž použity na spolupráci a partnerství s orgány veřejné správy v EU a na celém světě a na opatření vysvětlující přínosy hospodářské soutěže. Činnosti vysvětlující přínosy hospodářské soutěže V roce 2021 se Komise zapojila do činností vysvětlujících přínosy politiky hospodářské soutěže a osvětové činnosti na různých úrovních, aby podpořila efektivitu politiky EU v oblasti hospodářské soutěže, zejména pak prostřednictvím účasti výkonné místopředsedkyně Vestagerové na různých akcích a tiskových konferencích. O přínosech politiky hospodářské soutěže byla veřejnost informována prostřednictvím tiskových zpráv, informačních bulletinů a sociálních médií. Akce věnující se této problematice byly uspořádány i na mezinárodní úrovni nebo ve spolupráci se členskými státy. Kvůli pandemii COVID-19 se většina akcí v roce 2021 konala ve virtuální a/nebo kombinované podobě. 3. Přínos prosazování politiky hospodářské soutěže k digitální transformaci a silnému a odolnému jednotnému trhu Prostřednictvím svého hlavního cíle „Evropa připravená na digitální věk“ stanovila předsedkyně von der Leyenová digitální oblast jako jednu z hlavních priorit mandátu této Komise. Aby firmy prosperovaly na konkurenčních trzích, musí inovovat a zvyšovat efektivitu. To platí jak pro rychle se rozvíjející digitální trhy založené na inovacích, tak pro trhy, které dosud digitální nejsou. Účinné prosazování pravidel EU v oblasti hospodářské soutěže a reformy právních předpisů mají zásadní význam pro digitální transformaci hospodářství EU, oživení po pandemii COVID-19 a posílení odolnosti jednotného trhu.

3.1. Přínos prosazování antimonopolních pravidel pro digitální transformaci a silný a odolný jednotný trh Komise v roce 2021 pokračovala v důrazném prosazování pravidel hospodářské soutěže, aby se vypořádala s omezeními hospodářské soutěže na jednotném trhu. Na trzích s videohrami pro osobní počítače uložila Komise pokutu v celkové výši 7,8 milionu EUR společnosti Valve, vlastníkovi on-line platformy Steam pro distribuci počítačových her, a pěti vydavatelům – společnostem Bandai Namco, Capcom, Focus Home, Koch Media a ZeniMax – za omezování přeshraničního prodeje počítačových videoher na základě zeměpisné polohy zákazníků v rámci EHP („zeměpisné blokování“) . Pokuty uložené těmto vydavatelům byly nakonec nižší a činily celkově přes 6 milionů EUR, protože společnosti s Komisí spolupracovaly. Společnost Valve se rozhodla nespolupracovat a byla jí uložena pokuta přesahující 1,6 milionu EUR. V dubnu 2021 vydala Komise prohlášení o námitkách adresované společnosti Apple, v němž předběžně konstatovala, že společnost Apple narušila hospodářskou soutěž na trhu se streamováním hudby, neboť zneužila svého dominantního postavení k distribuci aplikací pro streamování hudby prostřednictvím svého obchodu App Store. Komise považuje za problematické povinné používání nákupního mechanismu v rámci dané aplikace („in-app purchase mechanism“) vyvinutého společností Apple, na který musí vývojáři aplikací pro streamování hudby přistoupit, aby mohli distribuovat své aplikace prostřednictvím obchodu App Store společnosti Apple. Komise se rovněž obává, že společnost Apple ukládá vývojářům aplikací určitá omezení, která jim brání v tom, aby informovali uživatele přístrojů iPhone a iPad o jiných, levnějších možnostech nákupu. Komise rovněž pokračovala ve svých šetřeních týkajících se možného protisoutěžního jednání společnosti Amazon. Komise se obává, že společnost Amazon narušuje hospodářskou soutěž na on-line maloobchodních trzích tím, že systematicky využívá neveřejné obchodní údaje nezávislých prodejců, kteří prodávají na tržišti společnosti Amazon. Z této praxe má prospěch vlastní maloobchodní prodej společnosti Amazon, který přímo konkuruje těmto nezávislým prodejcům. V další věci Komise prošetřuje podezření, že společnost Amazon zvýhodňuje své vlastní maloobchodní nabídky na úkor prodejců působících na tržišti společnosti Amazon, kteří využívají logistické a doručovací služby společnosti Amazon. V červnu 2021 zahájila Komise formální antimonopolní šetření, aby posoudila, zda společnost Facebook porušuje pravidla hospodářské soutěže EU tím, že využívá reklamní údaje získané zejména od inzerentů, k tomu, aby jim konkurovala na trzích, na nichž působí i společnost Facebook, například v oblasti inzerce. Komise se obává, že společnost Facebook využívá údaje od konkurenčních poskytovatelů služeb při inzerci na sociální síti Facebook s cílem poskytnout konkurenční výhodu tržišti společnosti Facebook (Facebook Marketplace). V rámci formálního antimonopolního šetření bude rovněž posouzeno, zda společnost Facebook propojuje Facebook Marketplace, svou vlastní službu pro on-line inzerci, s vlastní sociální sítí, či nikoli. Komise prošetří, zda způsob, jakým je služba Facebook Marketplace zabudována do sociální sítě, je formou vázaného obchodu narušujícího hospodářskou soutěž, který poskytuje společnosti Facebook výhodu při získávání zákazníků a vylučuje konkurenční služby v oblasti on-line inzerce. V červnu 2021 zahájila Komise formální antimonopolní šetření, jehož předmětem je odvětví internetové reklamy. Komise prošetřuje, zda společnost Google zvýhodňovala svou vlastní technologii pro obsahovou reklamu v dodavatelském řetězci reklamních technologií ve prospěch společnosti YouTube a na úkor konkurenčních poskytovatelů služeb v oblasti reklamních technologií, inzerentů a online vydavatelů. V rámci formálního šetření bude navíc prověřeno, zda společnost Google narušuje hospodářskou soutěž tím, že omezuje třetím stranám přístup k údajům o uživatelích pro reklamní účely na internetových stránkách a v aplikacích, přičemž si tyto údaje vyhrazuje pro svou vlastní potřebu. Šetření Komise se zaměřuje na obsahovou reklamu; v této oblasti nabízí společnost Google inzerentům a vydavatelům řadu služeb. V listopadu 2021 Tribunál z velké části potvrdil dřívější rozhodnutí Komise ve věci Google Shopping. Věc Google Search (Shopping) V červnu 2017 uložila Komise společnosti Google pokutu ve výši 2,42 miliardy EUR za to, že zneužila dominantního postavení svého vyhledávače na trhu tím, že neoprávněně zvýhodnila jiný produkt společnosti Google, a sice svou službu pro srovnání výrobků. Funkce srovnání výrobků pro Evropu společnosti Google je produkt, který spotřebitelům umožňuje porovnat výrobky a ceny online a najít nejvýhodnější nabídky od internetových maloobchodníků, včetně e-shopů příslušných výrobců, platforem (jako je Amazon a eBay) a dalších prodejců. V roce 2008 přijala společnost Google strategii, která měla prosazovat využívání její vlastní služby pro srovnání výrobků. V důsledku nezákonných praktik společnosti Google výrazně vzrostlo využívání její vlastní služby pro srovnání výrobků, zatímco konkurenční srovnávače výrobků trvale utrpěly zásadní pokles návštěvnosti. V návaznosti na rozhodnutí Komise změnila společnost Google tzv. shopping box tak, aby v něm mohly být zobrazovány i srovnávače výrobků třetích stran. V listopadu 2021 Tribunál rozhodnutí Komise z velké části potvrdil. Na trhu s léčivými přípravky přijala Komise v únoru 2021 soubor závazků navržených společností Aspen v návaznosti na šetření, jehož předmětem byly její údajně přemrštěné ceny. Společnost Aspen se zavázala, že v celé Evropě (kromě Itálie) u šesti léčivých přípravků, které jsou nezbytné pro léčbu závažných typů rakoviny krve, včetně myelomu a leukemie, sníží své ceny v průměru o 73 %. Toto snížení cen ušetří zdravotnickým systémům EU značné částky a zajistí, že tyto léčivé přípravky budou na trhu i nadále dostupné. V březnu 2021 zahájila Komise formální antimonopolní šetření, aby zjistila, zda společnost Teva zneužila svého postavení, aby novým společnostem konkurujícím jejímu komerčně velmi úspěšnému léčivému přípravku Copaxone zablokovala nebo oddálila vstup na trh na úkor pacientů a systémů zdravotní péče . V březnu 2021 potvrdil Soudní dvůr EU předchozí rozhodnutí Komise ve věci Lundbeck, které se týkalo dohod o odložení uvedení generických léčiv na trh. Rozsudek Soudního dvora ve věci Lundbeck Soudní dvůr EU ve věci Lundbeck v plném rozsahu potvrdil přístup Komise k dohodám o odložení uvedení generických léčiv na trh v souvislosti s patentovými spory. V dohodách o odložení uvedení generických léčiv na trh nabízí farmaceutická společnost výrobcům generických léčiv platby či jiná plnění, aby je přiměla k tomu, upustit od svého vstupu na trh nebo jej odložit. V roce 2002 uzavřela společnost Lundbeck s různými výrobci generických léčiv řadu dohod týkajících se generických verzí jejího léčivého přípravku citalopram, komerčně velmi úspěšného antidepresiva. Tyto společnosti se dohodly se společností Lundbeck, že nevstoupí na trh, za což měly obdržet hotovostní platby ve značné výši a další stimuly. Tyto stimuly měly hodnotu desítek milionů eur. Společnost Lundbeck v úzkém kruhu hovořila o tom, že se vytváří „klub“ a že s výrobci generik podělí o „hromadu peněz“. Soudní dvůr potvrdil stanovisko Komise, že takové dohody o odložení uvedení generických léčiv na trh představují omezení hospodářské soutěže z hlediska účelu, protože platby či jiná plnění nemohly mít žádné jiné vysvětlení než zájem smluvních stran na tom, aby si vzájemně nekonkurovaly na základě kvality svých výrobků. Soudní dvůr rovněž potvrdil, že v době uzavření dohod byli výrobci generických léčiv potenciálními konkurenty společnosti Lundbeck, neboť se jim nabízely skutečné a konkrétní příležitosti vstoupit na trh a konkurovat společnosti Lundbeck. Při vstupu na trh navíc nečelili žádným nepřekonatelným překážkám. V návaznosti na zahájení antimonopolního šetření zaměřeného na odvětví spotřebitelského internetu věcí v roce 2020 zveřejnila Komise v červnu 2021 předběžnou zprávu ke konzultaci. Odvětvové šetření se zaměřilo na výrobky a služby vztahující se k digitálním hlasovým asistentům, chytrým domácím spotřebičům a nositelným zařízením. Závěrečná zpráva a průvodní pracovní dokument útvarů Komise byly zveřejněny v lednu 2022 . Závěrečná zpráva o odvětvovém šetření zaměřeném na spotřebitelský „internet věcí“ V lednu 2022 zveřejnila Komise závěry svého odvětvového šetření, které se zaměřilo na spotřebitelský internet věcí . Toto odvětví rychle roste a lze pozorovat zvyšující se poptávku po hlasových asistentech jakožto uživatelském rozhraní, které má sloužit pro interakci s dalšími chytrými zařízeními a spotřebitelskými službami vztahujícími se k internetu věcí. Byla zjištěna řada potenciálních problémů v oblasti hospodářské soutěže, například exkluzivita a vázaný prodej u hlasových asistentů, omezení možnosti používat na stejném chytrém zařízení různé hlasové asistenty, nedostatečná interoperabilita a omezení funkcí u chytrých zařízení třetích stran a spotřebitelských služeb vztahujících se k internetu věcí. Spletité standardizační prostředí a složité patentované technologie mohou mít nepříznivý dopad na potenciál růstu spotřebitelských výrobků vztahujících se k internetu věcí. Dalším problémem bylo omezení přednastavených funkcí dostupných pro uživatele. K dalším možným omezením hospodářské soutěže patřily předinstalace, výchozí nastavení a prominentní umístění spotřebitelských služeb vztahujících se k internetu věcí na chytrých zařízeních nebo ve vztahu k hlasovým asistentům. Informace shromážděné v rámci odvětvového šetření, které se zaměřilo na spotřebitelský internet věcí, budou Komisi sloužit jako vodítko při budoucích činnostech v oblasti vymáhání právních předpisů a přípravy nové právní úpravy. Jsou rovněž přínosem pro legislativní rozpravu o návrhu aktu o digitálních trzích, který předložila Komise.

3.2. Přínos kontroly spojování podniků pro digitální transformaci a silný a odolný jednotný trh Kontrola spojování podniků zajišťuje, že spojení proběhne způsobem, při kterém bude zachován dostatečný konkurenční tlak na trzích, které jsou spojením dotčeny. Kontrola spojování podniků brání vytváření tržních struktur, v nichž mají podniky a spotřebitelé příliš malý výběr, potýkají se s nižší mírou inovací, horší kvalitou nebo vyššími cenami. V rámci kontroly spojování podniků je třeba vyhodnotit pozitivní i negativní dopady daného spojení podniků. Činnost Komise v oblasti kontroly spojování podniků zůstala v roce 2021 velmi intenzivní. Komise přijala 396 rozhodnutí o spojení podniků v různých odvětvích (v roce 2020 Komise těchto rozhodnutí přijala 352), z nichž 309 bylo schváleno zjednodušeným postupem. Komise zasáhla do 14 navrhovaných akvizic, přičemž 11 z těchto transakcí bylo schváleno s výhradou splnění určitých podmínek. Od tří oznámených transakcí strany upustily a v druhé fázi šetření je vzaly zpět. V březnu 2021 schválila Komise po hloubkovém šetření a s výhradou splnění určitých podmínek akvizici společnosti Eaton Hydraulics společností Danfoss. Uvedená společnost dodává hydraulické součástky používané v zemědělských, průmyslových a stavebních strojích. Závazky reagovaly na obavy Komise z narušení hospodářské soutěže a zajistily, že výrobci strojů v navazujících částech dodavatelských řetězců budou moci i nadále požívat výhod plynoucích z kompetitivních cen a širokého výběru inovativních součástek pro své výrobky. V březnu 2021 schválila Komise po hloubkovém šetření a s výhradou splnění určitých podmínek akvizici společnosti GrandVision společností EssilorLuxottica . Společnost působí na trzích s brýlemi a dalšími optickými pomůckami (sluneční brýle, čočky a obroučky) a zabývá se maloobchodním prodejem tohoto zboží. Komise svým zásahem zajistila zachování dynamické povahy hospodářské soutěže na maloobchodní úrovni, z čehož mají prospěch zákazníci v Belgii, Itálii a Nizozemsku. V dubnu 2021 se společnosti Air Canada a Transat rozhodly ukončit navrhovanou dohodu o spojení . Došlo k tomu v návaznosti na hloubkové šetření Komise, jehož předmětem byla navrhovaná akvizice oznámená v dubnu 2020 a které se soustředilo na překrývající se činnosti smluvních stran v oblasti služeb osobní letecké dopravy mezi EHP a Kanadou. Podle předběžných zjištění Komise hrozilo, že v důsledku navrhované transakce dojde k narušení hospodářské soutěže u velkého množství transatlantických letů a s ohledem na výsledky tržního testu se nápravná opatření navrhovaná smluvními stranami jevila jako nedostatečná. V prosinci 2021 se společnosti International Consolidated Airlines Group (IAG) a Air Europa rozhodly vzít zpět svou navrhovanou dohodu o spojení. Ke zpětvzetí došlo po hloubkovém šetření Komise, jehož předmětem byla navrhovaná akvizice společnosti Air Europa společností IAG, která ovládá společnosti Iberia, British Airways a několik dalších leteckých společností . Komise se obávala, že by navrhovaná transakce mohla výrazně omezit hospodářskou soutěž u 70 letů z jednoho města do druhého v rámci Španělska a ve směru do a ze Španělska, kde obě letecké společnosti nabízejí přímé služby. Komise v roce 2021 pokračovala v hloubkovém šetření navrhované akvizice společnosti Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering společností Hyundai Heavy Industries Holding. V lednu 2022 Komise spojení těchto společností zakázala, jelikož společnost vzniklá spojením by získala dominantní postavení na trhu, v důsledku čehož by byla omezena hospodářská soutěž na celosvětovém trhu se stavbou velkých tankerů na zkapalněný zemní plyn. Zkapalněný zemní plyn (LNG) přispívá k diverzifikaci zdrojů energie v EU a zvyšuje energetickou bezpečnost. 3.3. Kontrola státní podpory přispěla k digitální transformaci a odolnosti jednotného trhu Širokopásmová infrastruktura, která splňuje požadavky na velmi vysoké přenosové rychlosti, kapacity a kvalitu, má klíčový význam pro splnění cílů EU v oblasti konektivity pro rok 2025 stanovených v dokumentech gigabitová společnost EU v roce 2025 a digitální strategie, jakož i cílů Unie v oblasti konektivity pro rok 2030 stanovených v dokumentu digitální kompas 2030 . Státní podpora přispívá k zavádění vysoce výkonných sítí širokopásmového připojení v EU tím, že řeší selhání trhu, tj. situace a oblasti, v nichž obchodní subjekty nejsou motivovány k tomu, aby poskytovaly dostatečné širokopásmové pokrytí. V červnu 2021 Komise konstatovala, že podpora, kterou obdrželi provozovatelé pozemního vysílání na rozšíření sítě pozemního televizního vysílání do odlehlých oblastí Španělska, je v rozporu s pravidly EU pro státní podporu. Po zrušení svého rozhodnutí z roku 2013 (které se týkalo všech regionů kromě Kastilie-La Manchy) Komise potvrdila, že v letech 2005 až 2008 získali provozovatelé platforem pro pozemní vysílání selektivní výhodu nad svými konkurenty neslučitelnou s vnitřním trhem. V září 2018 rozhodnutí Komise týkající se regionu Kastilie-La Mancha potvrdil Soudní dvůr. Jelikož Španělsko vymohlo zpět pouze část podpory, zahájila Komise řízení před Soudním dvorem. V dubnu 2021 Soudní dvůr konstatoval, že Španělsko nezajistilo navrácení podpory (C-704/19). Úsilí o navrácení této podpory pokračuje. 4. Přispění prosazování politiky hospodářské soutěže k ekologické transformaci Politika hospodářské soutěže EU má dobré předpoklady k tomu, aby přispívala k environmentálním a klimatickým cílům EU včetně dekarbonizace hospodářství a přechodu odvětví dopravy od znečišťujících fosilních paliv na alternativní paliva v souladu s politikou mobility Komise. Prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže vede k zachování efektivity trhů, rovných tržních podmínek a inovativnosti trhů, což přispívá k naplňování Zelené dohody pro Evropu. V této souvislosti má účinné prosazování pravidel nástroje státní podpory klíčový význam pro zamezení narušování hospodářské soutěže na jednotném trhu. V únoru 2021 uspořádalo GŘ pro hospodářskou soutěž konferenci zúčastněných stran, na níž se diskutovalo o tom, jak dosáhnout co nejlepší vzájemné součinnosti antimonopolní politiky, politiky v oblasti spojování podniků a politiky v oblasti státní podpory s politikami v oblasti životního prostředí a klimatu. V návaznosti na tuto konferenci zveřejnilo GŘ pro hospodářskou soutěž v září 2021 stručnou zprávu týkající se politiky hospodářské soutěže pojednávající o tom, jak politika hospodářské soutěže může a bude podporovat cíle Zelené dohody. 4.1. Přispění kontroly státní podpory k ekologické transformaci V roce 2021 schválila Komise řadu opatření státní podpory, která mají podpořit ekologickou transformaci EU. Komise schválila především 18 opatření na podporu energie z obnovitelných zdrojů a 7 opatření na podporu čisté mobility. V lednu 2021 přijala Komise rozhodnutí, kterým schválila druhý významný projekt společného evropského zájmu týkající se baterií . Tento projekt nazvaný „Evropské inovace v oblasti baterií“ podpoří výzkum a inovace v hodnotovém řetězci výroby baterií. Dvanáct zúčastněných členských států poskytne v nadcházejících letech finanční prostředky ve výši až 2,9 miliardy EUR. Očekává se, že veřejné financování uvolní dalších 9 miliard EUR na soukromé investice. Tento projekt doplňuje první významný projekt společného evropského zájmu v hodnotovém řetězci výroby baterií schválený v prosinci roku 2019. Projekt je v souladu s politikami Komise, které usilují o přechod od používání fosilních paliv na technologie využívající alternativní paliva, o provedení ekologické a digitální transformace hospodářství EU v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu a digitální strategií , jakož i o zvýšení odolnosti hospodářství EU. V únoru 2021 schválila Komise rumunské plány na podporu modernizace systému dálkového vytápění v Bukurešti. Opatření podpory ve výši 254 milionů EUR financované ze strukturálních fondů EU pomůže Rumunsku dosáhnout jeho cílů v oblasti energetické účinnosti a přispěje ke snížení emisí skleníkových plynů a dalších znečišťujících látek, aniž by nepřípustně narušilo hospodářskou soutěž. V dubnu 2021 schválila Komise prodloužení a změnu německého režimu na podporu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a z důlního plynu a dále snížení poplatků pro financování podpory elektřiny z obnovitelných zdrojů. Snížení poplatků se bude vztahovat na společnosti s vysokou spotřebou energie a dodávku elektřiny z pevniny lodím kotvícím v přístavech.

V květnu 2021 schválila Komise dánský režim podpory, jehož předmětem je výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů. Uvedené opatření pomůže Dánsku dosáhnout jeho cílů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, aniž by nepřípustně narušilo hospodářskou soutěž, a přispěje k evropskému cíli spočívajícímu v dosažení klimatické neutrality do roku 2050. V červnu 2021 schválila Komise prodloužení a změnu stávajícího německého režimu na podporu výroby elektřiny v nových, modernizovaných a přebudovaných vysoce účinných zařízeních na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny. Schválený režim podpoří energetickou účinnost a přispěje k dalšímu snižování emisí oxidu uhličitého. V červenci 2021 schválila Komise francouzský režim podpory ve výši 30,5 miliardy EUR určené provozovatelům solárních elektráren na pevnině, větrných elektráren na pevnině a vodních elektráren. Uvedené opatření pomůže Francii dosáhnout jejích cílů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, aniž by nepřípustně narušilo hospodářskou soutěž, a přispěje k evropskému cíli spočívajícímu v dosažení klimatické neutrality do roku 2050. Komise v prosinci 2021 kromě toho schválila německý režim podpory ve výši 900 milionů EUR určený pro investice do výroby vodíku z obnovitelných zdrojů v zemích mimo EU, který bude poté dovážen do EU a tam prodáván. Cílem režimu podpory s názvem H2Global je uspokojit poptávku EU po vodíku z obnovitelných zdrojů, která by se měla v nadcházejících letech zvyšovat, a to podporou rozvoje nevyužitého potenciálu obnovitelných zdrojů mimo EU. V rámci režimu podpory H2Global budou navíc podporovány projekty vedoucí k podstatnému snížení emisí skleníkových plynů v souladu s cíli v oblasti životního prostředí a klimatu vymezenými v Zelené dohodě pro Evropu. 4.2 Přispění prosazování antimonopolních pravidel a kontroly spojování podniků k ekologické transformaci V červenci 2021 Komise konstatovala, že výrobci automobilů – společnost Daimler, společnost BMW a skupina Volkswagen (společnosti Volkswagen, Audi a Porsche) – porušili antimonopolní pravidla EU tím, že uzavřeli tajnou dohodu o technickém vývoji v oblasti čištění oxidů dusíku u osobních automobilů se vznětovým motorem. Komise uložila pokuty ve výši 875,2 milionu EUR poté, co se všechny strany dohodly na urovnání sporu v rámci postupu při narovnání v případech kartelů. Společnosti Daimler pokuta uložena nebyla, protože Komisi odhalila existenci kartelu. Výrobci automobilů se tajně dohodli na tom, že nevyužijí potenciál společně vyvinuté technologie k omezení škodlivých emisí osobních automobilů se vznětovým motorem naplno; dohoda spočívala ve vzájemném vyrozumění, že si nebudou konkurovat v naplňování emisních norem EU pro osobní automobily ve větší míře, než je požadováno. V dubnu 2021 uložila Komise železničním společnostem Österreichische Bundesbahnen (ÖBB), Deutsche Bahn (DB) a Société Nationale des Chemins de fer belges / Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen (SNCB) pokutu v celkové výši 48 milionů EUR za jejich účast na kartelové dohodě o rozdělení zákazníků. Protiprávní jednání se týkalo služeb přeshraniční železniční nákladní dopravy v EU poskytovaných společnostmi ÖBB, DB a SNCB v rámci modelu společné nákladní dopravy a realizovaných v tzv. ucelených vlacích. Šetření Komise odhalilo, že tyto tři železniční společnosti koordinovaly své jednání tím, že si tajně vyměňovaly informace o žádostech zákazníků o konkurenční nabídky a vzájemně si poskytovaly fiktivní cenové nabídky, aby chránily své podnikání. V září 2021 prohlásila Komise za právně závazná opatření navržená Řeckem, která mají umožnit konkurentům společnosti Public Power Corporation (PPC) nakupovat dlouhodoběji větší množství elektřiny. Uvedená opatření Řecko předložilo, aby odstranilo narušení hospodářské soutěže způsobené tím, že společnost PPC mohla jako jediná vyrábět elektřinu z hnědého uhlí, což podle rozhodnutí Komise a soudů EU vytváří nerovné příležitosti na řeckém trhu s elektřinou. Navrhovaná nápravná opatření pozbudou platnosti v okamžiku, kdy stávající hnědouhelné elektrárny ukončí svůj komerční provoz, nejpozději však k 31. prosinci 2024. V prosinci 2021 uložila Komise společnosti Abengoa S.A. a její dceřiné společnosti Abengoa Bionenergía S.A. pokutu ve výši 20 milionů EUR za účast v kartelu, který se týkal mechanismu stanovení velkoobchodních cen na evropském trhu s etanolem. Biopaliva mohou přispět k podpoře ekologičtější dopravy a snížení emisí skleníkových plynů, a hrají tudíž klíčovou úlohu v ekologické transformaci. V oblasti kontroly spojování podniků schválila Komise v prosinci 2021 akvizici podniku Suez společností Veolia s výhradou splnění určitých podmínek. Společnosti Veolia a Suez působí v odvětvích úpravy vody a nakládání s odpady. Obě společnosti nabízejí široké spektrum služeb zákazníkům z řad obcí a průmyslových podniků. Šetření Komise odhalilo, že by předmětná transakce vedla k významnému horizontálnímu překrývání na několika trzích ve Francii a v EHP. V důsledku tohoto překrývání by hrozilo, že zmizí konkurenční tlak, který společnost Suez vyvíjí na společnost Veolia. Zákazníci by se proto potýkali s omezeným výběrem nabízených služeb, který by byl v mnoha případech omezen na subjekt vzniklý spojením, a jejich reálná vyjednávací síla by byla nulová. 5. Přispění politiky hospodářské soutěže k hospodářství ve prospěch lidí Sociálně tržní hospodářství je jedním ze základů, na nichž je EU postavena, a politika hospodářské soutěže EU je podporuje. V roce 2021 podpořilo GŘ pro hospodářskou soutěž tento hlavní cíl tím, že prosazovalo pravidla hospodářské soutěže a chránilo hospodářskou soutěž probíhající za spravedlivých a rovných podmínek. Digitální rozměr byl zohledněn například při realizaci Nástroje pro oživení a odolnost, unie kapitálových trhů, bankovní unie a při zajišťování účinného zdanění. 5.1. Odolné evropské finanční služby Prosazování antimonopolních pravidel ve finančních službách Politika EU v oblasti hospodářské soutěže hraje důležitou úlohu při zajišťování toho, aby v celém odvětví finančních služeb probíhala hospodářská soutěž za spravedlivých a rovných podmínek. V roce 2021 se Komise výrazně zaměřila na vymáhání protikartelových předpisů v odvětví finančních služeb, přičemž 16 různým finančním institucím uložila pokuty v celkové výši 740 milionů EUR. V dubnu 2021 přijala Komise rozhodnutí proti společnostem Bank of America Merrill Lynch, Crédit Agricole, Credit Suisse a Deutsche Bank za účast na kartelu, který se týkal nadnárodních dluhopisů, státních dluhopisů a dluhopisů agentur denominovaných v amerických dolarech (dluhopisy SSA v USD). Tyto čtyři investiční banky vzájemně spolupracovaly prostřednictvím základní skupiny obchodníků, kteří si vyměňovali obchodně citlivé informace. Účastníci kartelu komunikovali prostřednictvím chatovacích místností pro dva nebo více účastníků a využívali přitom terminálů společnosti Bloomberg. V květnu 2021 Komise potrestala další kartel, jehož předmětem bylo obchodování s dluhopisy, a uložila přitom pokuty v celkové výši 371 milionů EUR. Komise dospěla k závěru, že společnosti Bank of America, Natixis, Nomura, RBS (nyní NatWest), UBS, UniCredit a WestLB (nyní Portigon) porušily antimonopolní pravidla EU. Skupina obchodníků zaměstnaných těmito společnostmi se účastnila kartelu na primárním a sekundárním trhu s evropskými státními dluhopisy. V prosinci 2021 uložila Komise sankce za třetí kartel na spotovém devizovém trhu . Společnostem Barclays, RBS HSBC a Credit Suisse uložila pokutu v celkové výši 344 milionů EUR (vedle pokuty ve výši 1,7 miliardy EUR, která byla těmto společnostem již uložena ve dvou dřívějších věcech týkajících se devizového trhu). V červnu 2021 vydala Komise prohlášení o námitkách vůči společnosti Insurance Ireland, sdružení irských pojistitelů. Komise zaujala předběžné stanovisko, že společnost Insurance Ireland porušila antimonopolní pravidla EU tím, že omezila hospodářskou soutěž na irském trhu s pojištěním motorových vozidel. Prosazování pravidel státní podpory ve finančních službách

Komise schválila prodloužení několika stávajících režimů státní podpory, díky čemuž mohou členské státy pokračovat v posilování odolnosti finančního sektoru, aniž by musely přiznávat novou státní podporu jednotlivým finančním institucím. Komise dále schválila prodloužení režimů na podporu restrukturalizace bank, jež mají potíže, se sídlem v Polsku, Irsku a Dánsku, nebo na jejich řádný odchod z trhu. Komise se dále zabývala potenciálním nedostatkem likvidity bank v Řecku. Komise rovněž schválila prodloužení systémů záruk, které nenarušují trh, pro sekuritizaci úvěrů se selháním v Řecku (Hercules) a Itálii (GACS). Tyto systémy záruk pomáhají bankám při vyčištění rozvahy, aniž by došlo k poskytnutí státní podpory nebo narušení hospodářské soutěže. V případě Kypru a Řecka schválila Komise nepřímou státní podporu určenou několika finančním institucím. Režimy státní podpory jsou zaměřeny především na poskytování sociální podpory zranitelným domácnostem, jimž hrozí ztráta domova. Komise dále členským státům povolila podporu nedávno založených malých a středních podniků a začínajících podniků, jejichž rozvoj často brzdí omezený přístup k financování. Za tímto účelem Komise schválila změnu stávajícího režimu podpory rizikového financování ve Francii. 5.2. Daňová podpora a selektivní daňová zvýhodnění V roce 2021 schválila Komise několik režimů státní podpory, kterými se odkládá platba daní za účelem zmírnění hospodářského dopadu pandemie COVID-19. V lednu 2021 schválila Komise na základě dočasného rámce pro opatření státní podpory litevský režim podpory ve výši 156 milionů EUR určené pro společnosti nepříznivě zasažené pandemií COVID-19. Tato veřejná podpora zahrnuje odklady platby daní a opatření na podporu likvidity v souvislosti s daněmi (například možnost úhrady daňových nedoplatků ve splátkách, dočasné neúročení dluhu, jakož i pozastavení vymáhání dlužné daně). V březnu 2021 se Komise rozhodla zažalovat Spojené království u Soudního dvora, protože nezajistilo úplné vrácení protiprávní státní podpory v maximální výši 100 milionů EUR. Protiprávní státní podpora byla poskytnuta v podobě osvobození od daně u pasivních úroků a licenčních poplatků na Gibraltaru v letech 2011 až 2013. V roce 2018 prohlásila Komise tento režim osvobození od daně z příjmů právnických osob za protiprávní a neslučitelný s pravidly státní podpory a za více než dva roky od rozhodnutí Komise gibraltarské orgány vymohly zpět méně než 20 % celkové výše protiprávní podpory. Jelikož v období od května do července 2021 byly dosud nevrácené částky podpory a dlužné úroky z vymáhané podpory v plné výši splaceny na účelově vázané účty, zrušila Komise své předchozí rozhodnutí o zahájení řízení proti Spojenému království podle čl. 108 odst. 2 SFEU. 5.3. Pokračující zmírňování hospodářských a sociálních dopadů pandemie COVID-19 prostřednictvím politiky hospodářské soutěže Komise při úpravě dočasného rámce pro opatření státní podpory plně využila flexibility pravidel pro poskytování státní podpory za mimořádných okolností. Díky této změně získaly členské státy individuálně uzpůsobený soubor nástrojů na podporu hospodářství během pandemie COVID-19. Od jeho prvního přijetí v březnu 2020 upravila Komise tato pravidla tak, aby odpovídala měnícím se potřebám členským států a podniků. V lednu a listopadu 2021 byly přijaty další dvě změny. Šesté pozměněné znění vytyčuje cestu k postupnému ukončení krizových opatření tak, aby bylo zamezeno těžko předvídatelným dopadům a omezeno riziko vzniku větších hospodářských rozdílů mezi členskými státy. Rozhodnutí o státní podpoře podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a dočasného rámce Komise nadále posuzovala opatření podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a dočasného rámce pro opatření státní podpory. Dočasný rámec pro opatření státní podpory, který byl původně zřízen s tím, že jeho platnost uplyne 31. prosince 2020, stanoví řadu opatření podpory, která Komise považuje za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) a c) SFEU, jako jsou omezená výše podpory, selektivní daňová zvýhodnění a státní záruky za úvěry. Do konce roku 2021 přijala Komise více než 1180 rozhodnutí pro všechny členské státy, včetně rozhodnutí přijatých na základě dočasného rámce pro opatření státní podpory. V roce 2021 Komise například podle dočasného rámce schválila řecký režim podpory ve výši 800 milionů EUR určené pro společnosti působící v cestovním ruchu zasažené pandemií COVID-19. Komise dospěla k závěru, že uvedené opatření je nezbytné, vhodné a přiměřené k nápravě vážné poruchy v řeckém hospodářství. Pokud jde o Itálii, v říjnu 2021 schválila Komise podle dočasného rámce italský režim podpory ve výši 31,9 miliardy EUR určené společnostem zasaženým pandemií COVID-19. Řada těchto opatření je spolufinancována z prostředků politiky soudržnosti v návaznosti na dva soubory opatření zavedené Komisí: investiční iniciativu pro reakci na koronavirus (CRII), investiční iniciativu pro reakci na koronavirus plus (CRII+) a balíček REACT-EU. V březnu 2021 schválila Komise francouzský program státních záruk ve výši až 20 miliard EUR, který má podpořit hospodářství v souvislosti s pandemií COVID-19. Uvedený program poskytuje společnostem dlouhodobé financování a napomáhá novým investicím podporujícím oživení po pandemii COVID-19. Rozhodnutí a politické iniciativy vztahující se ke státní podpoře v souvislosti s pandemií COVID-19 V srpnu 2021 schválila Komise soubor záruk za tranše syntetické sekuritizace v rámci Evropského záručního fondu spravovaného skupinou Evropské investiční banky. Iniciativa pomáhá společnostem zasaženým pandemií COVID-19 ve 22 zúčastněných členských státech. Rozhodnutí o státní podpoře podle čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU Ustanovení čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU umožňuje Komisi schválit opatření státní podpory poskytnutá členskými státy podnikům k náhradě škod přímo způsobených mimořádnými událostmi, jako je pandemie COVID-19 (například v dopravě, cestovním ruchu, kultuře, pohostinství a maloobchodním prodeji). Členské státy mohou Komisi oznámit opatření k náhradě škody podle čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU za předpokladu, že je podpora přiměřená a existuje přímá příčinná souvislost mezi mimořádnou událostí (pandemií COVID-19) a škodou, kterou utrpěli příjemci podpory. V lednu 2021 Komise například schválila německý rámcový program podpory ve výši 12 miliard EUR určený k odškodnění společností za škody vzniklé v důsledku omezujících opatření zavedených s cílem zabránit šíření pandemie COVID-19. V rámci tohoto programu budou mít společnosti ze všech odvětví nárok na náhradu škod, které jim vznikly během období omezení volného pohybu osob v důsledku omezení uložených německou vládou v březnu/dubnu a listopadu/ prosinci 2020. V dubnu 2021 schválila Komise podle čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU dánský režim podpory ve výši 1,74 miliardy EUR určený k odškodnění chovatelů norků a podniků, jejichž činnost s chovem norků souvisí, za opatření přijatá v souvislosti s pandemií COVID-19. V květnu 2021 schválila Komise německý režim podpory ve výši 10 miliard EUR určený k odškodnění společností ze všech odvětví za škody způsobené mimořádnými opatřeními přijatými s cílem omezit šíření onemocnění COVID-19. V červenci 2021 Komise kromě toho schválila italský režim odpory ve výši 800 milionů EUR určený k odškodnění letišť a provozovatelů pozemního odbavování za škody způsobené v důsledku pandemie COVID-19, zejména cestovních omezení uložených s cílem omezit šíření viru. Státní podpora pro odvětví letecké dopravy V průběhu roku 2021 patřilo odvětví letecké dopravy i nadále k sektorům nejvíce zasaženým pandemií COVID-19. Během tohoto roku přijala Komise 35 rozhodnutí umožňujících poskytnout státní podporu podnikům působícím v odvětví letecké dopravy, aby byly uspokojeny jejich potřeby v oblasti likvidity a kapitálu, které vznikly v důsledku pandemie COVID-19. Tato opatření státní podpory byla nejčastěji schvalována podle dočasného rámce pro opatření státní podpory nebo čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU.

Komise schválila státní podporu pro letecké společnosti Air France, TUI, Scandinavian Airlines Systems, Finnair a další. Komise dále posoudila několik opatření na záchranu nebo restrukturalizaci leteckých společností, například společnosti TAP a Condor, a schválila státní podporu, která má zajistit dlouhodobou životaschopnost těchto a dalších leteckých společností. V září 2021 přijala Komise dvě rozhodnutí týkající se italské letecké společnosti Alitalia. Po hloubkovém šetření zaměřeném na dvě státní půjčky v celkové výši 900 milionů EUR poskytnuté v roce 2017 dospěla Komise k závěru, že tyto půjčky představují protiprávní a neslučitelnou státní podporu. V jiném rozhodnutí Komise konstatovala, že nová italská letecká společnost ITA, která má převzít část aktiv společnosti Alitalia, není hospodářským nástupcem společnosti Alitalia, a tudíž není povinna vrátit protiprávní podporu, kterou obdržela společnost Alitalia. Komise dále konstatovala, že kapitálová injekce ve výši 1,35 miliardy EUR poskytnutá společnosti ITA je v souladu s tržními podmínkami. Kapitálové injekce tudíž nepředstavovaly státní podporu podle pravidel EU. Začátek fungování Nástroje pro oživení a odolnost – příprava na překonání krize Nástroj pro oživení a odolnost vstoupil v účinnost 19. února 2021. Financuje reformy a investice v členských státech od začátku pandemie v únoru 2020 do 31. prosince 2026. Nástroj pro oživení a odolnost je ústředním prvkem nástroje NextGenerationEU, dočasného nástroje pro oživení, který umožňuje Komisi získávat finanční prostředky na podporu nápravy přímých hospodářských a sociálních škod způsobených pandemií COVID-19. Cílem Nástroje pro oživení a odolnost je zmírnit hospodářský a sociální dopad pandemie COVID-19 a dosáhnout toho, aby byla EU udržitelnější, odolnější a lépe připravená na výzvy a příležitosti související s ekologickou a digitální transformací. Nástroj pro oživení a odolnost umožňuje Komisi získávat finanční prostředky, které členským státům pomáhají realizovat reformy a investice, jež jsou v souladu s prioritami EU. Aby mohly členské státy využít podporu z Nástroje pro oživení a odolnost, musí Komisi předložit plány pro oživení a odolnost. Tyto plány vymezují reformy a veřejné investiční projekty, které jednotlivé členské státy hodlají realizovat s podporou Nástroje pro oživení a odolnost. GŘ pro hospodářskou soutěž vydalo pokyny, které mají doprovázet a usnadňovat provádění plánů pro oživení a odolnost, aby bylo zajištěno, že podporované investiční a reformní projekty budou slučitelné s pravidly státní podpory. GŘ pro hospodářskou soutěž rovněž poskytlo členským státům praktický návod pro rychlé vyřízení oznámení státní podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. 6. Spojení sil při utváření evropské a celosvětové kultury hospodářské soutěže 6.1. Jednotná politika díky Evropské síti pro hospodářskou soutěž Komise v roce 2021 nadále zajišťovala jednotné uplatňování článků 101 a 102 prostřednictvím Evropské sítě pro hospodářskou soutěž. Dvěma z klíčových mechanismů spolupráce a podpory podle nařízení č. 1/2003 jsou zaprvé povinnost vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž informovat Komisi o nových šetřeních již ve fázi prvního formálního vyšetřovacího úkonu a zadruhé konzultace s Komisí ohledně plánovaných rozhodnutí. V roce 2021 bylo v rámci této sítě zahájeno 145 nových šetření a předloženo 84 plánovaných rozhodnutí. Kromě mechanismů spolupráce stanovených v nařízení č. 1/2003 zajišťují jednotné prosazování pravidel EU v oblasti hospodářské soutěže v jednotlivých jurisdikcích i další mechanismy spolupráce v rámci Evropské sítě pro hospodářskou soutěž. Členové Evropské sítě pro hospodářskou soutěž se pravidelně setkávají, aby diskutovali o nedávno zahájených řízeních, politických otázkách a záležitostech strategického významu. V roce 2021 uspořádaly horizontální pracovní skupiny a odvětvové podskupiny 37 zasedání, na nichž si pracovníci vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž vyměnili své názory a zkušenosti. Komise v roce 2021 sledovala členské státy a pomáhala jim v jejich úsilí o začlenění směrnice ECN+ do vnitrostátního práva. To mělo být provedeno do 4. února 2021. V březnu 2021 zahájila Komise řízení o nesplnění povinnosti proti 22 členským státům, protože jí neoznámily, že směrnici ECN+ provedly před uplynutím uvedené lhůty. 14 z těchto 22 členských států následně oznámilo provedení směrnice do konce roku 2021. Před ukončením řízení o nesplnění povinnosti Komise prověří, zda byla směrnice ECN+ správně provedena. Komise v roce 2021 i nadále pomáhala zbývajícím členským státům při dokončování provádění směrnice. 6.2. Celosvětová spolupráce v oblasti politiky hospodářské soutěže Mnohostranné vztahy V roce 2021 pokračovala Komise v aktivní účasti na mezinárodních fórech v oblasti hospodářské soutěže, jako je Výbor pro hospodářskou soutěž OECD, Mezinárodní síť pro hospodářskou soutěž (ICN) a Konference OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD). Na zasedáních Výboru pro hospodářskou soutěž OECD v roce 2021 přispěla Komise k rozpravě o prosazování pravidel hospodářské soutěže a alternativních možnostech regulace, programech pro dodržování pravidel hospodářské soutěže, potenciální hospodářské soutěži, metodikách pro měření hospodářské soutěže na trhu, zohledňování environmentálních hledisek při prosazování pravidel hospodářské soutěže a prosazování neutrality z hlediska hospodářské soutěže ze strany orgánů pro hospodářskou soutěž. Jako spolupředseda pracovní skupiny pro jednostranné jednání Mezinárodní sítě pro hospodářskou soutěž pokračovala Komise ve víceletém projektu posuzujícím dominantní postavení a tržní sílu na digitálních trzích. V roce 2021 se Komise zúčastnila 19. zasedání mezivládní skupiny odborníků na právo a politiku hospodářské soutěže zřízené v rámci Konference OSN o obchodu a rozvoji. Komise pokračovala ve svém úsilí o zdokonalení pravidel pro mezinárodní subvence. Reforma pravidel pro subvence je jednou z hlavních priorit EU při revizi obchodních pravidel Světové obchodní organizace, jak bylo potvrzeno ve společném prohlášení EU, USA a Japonska. Dvoustranné vztahy V prosinci 2021 zahájila Komise a orgány Spojených států pro hospodářskou soutěž společný dialog EU a USA o politice hospodářské soutěže v oblasti technologií s cílem vyvinout společné postupy a posílit spolupráci v oblasti politiky hospodářské soutěže a jejího prosazování v technologických odvětvích. Komise nadále úzce spolupracovala s korejským a japonským výborem na ochranu hospodářské soutěže na základě příslušných dohod o spolupráci. Komise v roce 2021 pokračovala v jednáních s Japonskem o dohodě o spolupráci v oblasti hospodářské soutěže druhé generace. Pokud jde o návrh dohody o spolupráci druhé generace mezi EU a Kanadou, je Komise v pravidelném kontaktu s kanadským úřadem pro hospodářskou soutěž, aby společně nalezly řešení ohledně kanadských standardů ochrany údajů, které by odpovídaly standardům stanoveným v posudku Soudního dvora, který se týkal dohody o jmenné evidenci cestujících mezi EU a Kanadou z roku 2014. Komise rovněž pokračovala v úzké spolupráci v oblasti politiky hospodářské soutěže s čínským státním úřadem pro regulaci trhu na základě dohod o spolupráci z roku 2019. Komise usiluje o to, aby při jednání o dohodách o volném obchodu byla do těchto dohod zahrnuta ustanovení o hospodářské soutěži a kontrole státní podpory. V roce 2021 Komise pokračovala v jednání o dohodách o volném obchodu s Austrálií, Ázerbájdžánem, Chile, Indonésií, Novým Zélandem a Uzbekistánem. Pokud jde o kandidátské země a potenciální kandidátské země, hlavním politickým cílem Komise je pomoci jim s přijímáním právních rámců pro politiku hospodářské soutěže, zřízením dobře fungujících a funkčně nezávislých orgánů pro hospodářskou soutěž a s dosahováním solidních výsledků při vymáhání těchto předpisů. Komise v roce 2021 nadále sledovala, jak kandidátské země a potenciální kandidátské země plní své závazky vyplývající z dohod o stabilizaci a přidružení.