Od vydání páté zprávy dorazilo z Turecka na řecké ostrovy celkem 3 449 osob (8. prosince 2016 – 26. února 2017), což znamená v průměru 43 příchozích za den. Počty zůstávají mnohem nižší než ve stejném období předchozího roku (téměř 200 000 za dva měsíce od 8. prosince 2015 do 26. února 2016) a k měsíci, který předcházel prohlášení (kdy průměrný počet příchozích přesáhl 1 700 za den). Od aktivace prohlášení EU a Turecka přišlo v Egejském moři o život nebo je nezvěstných 70 osob. Stále jde o lidskou tragédii, představuje to ale výrazný pokles, neboť během stejně dlouhého období v letech 2015–2016 zemřelo 1 100 osob.

Zatímco pokračuje úsilí EU a členských států o to, aby řecká administrativa posílila svou kapacitu k řízení migrace a vyřizování žádostí o azyl, příjezdy na řecké ostrovy od čtvrté zprávy poklesly na méně než 50 za den. Momentálně nicméně počet příjezdů nadále převyšuje počet návratů z řeckých ostrovů do Turecka. Životní podmínky v přetížených přijímacích zařízeních na ostrovech byly nadále velmi obtížné, zejména během období neobvykle nepříznivého zimního počasí.

NATO přispívá k mezinárodní snaze zastavit nelegální převaděčství a nelegální migraci prostřednictvím zpravodajské činnosti, ostrahy a průzkumu v Egejském moři. Úkony prováděné Evropskou pohraniční a pobřežní stráží a NATO zahrnují činnosti včasného varování a ostrahy a sdílení operativních informací s řeckou a tureckou pobřežní stráží. Evropská pohraniční a pobřežní stráž a námořní velitelství NATO nadále spolupracují za účelem vytváření společného celkového obrazu situace. Cílem je prohloubit znalosti o incidentech a trasách v souvislosti s převaděčstvím, zlepšit výměnu informací a v konečném důsledku zdokonalit odhalování a zatýkání převaděčů. NATO poskytlo vybavení, jež Evropské pohraniční a pobřežní stráži dává přístup do vyhrazené regionální sítě NATO. Agentura zase nabídla svou aplikaci pro podávání zpráv k výměně informací a styčný úředník vyslaný do NATO zajišťuje stálou operativní koordinaci.

Pokud jde o správu hranic, má Evropská pohraniční a pobřežní stráž 790 příslušníků vyslaných do Řecka, včetně 70 příslušníků vyčleněných na podporu procesu zpětného přebírání osob jako součásti realizace prohlášení. Příslušníků pro účely doprovodu a zpětného přebírání osob nedostatek není, avšak chybí příslušníci pro ostrahu hranic a dostatečné technické vybavení pro ostrahu hranic. V případě agentury Europol byl zřízen rezervní tým 116 přidělených/hostujících příslušníků vyslaných členskými státy a vycvičených Europolem; útvar má poskytovat podporu, kde je to nutné. Byli nasazeni na principu rotace po třech měsících do pěti řeckých hotspotů od září 2016. Na základě druhé výzvy k vyjádření zájmu nyní Europol provádí výběrové řízení s cílem zvýšit rezervní tým na přibližně 250 disponibilních přidělených/hostujících příslušníků. Počet přidělených/hostujících příslušníků se může měnit každý týden; v současné době činí počet těchto příslušníků nasazených v řeckých hotspotech za účelem provádění sekundárních bezpečnostních kontrol 12. Tři příslušníci jsou navíc umístěni v regionální jednotce Evropské unie v Pireu, kde plní koordinační úkoly. Úsilí o koordinaci rovněž napomáhá nasazení evropského styčného úředníka pro otázky migrace do Turecka od 1. února.

Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu vyzval členské státy, aby přispěly svými odborníky do rezervní skupiny pro otázky azylu, aby tato kdykoli a v dostatečném počtu podpořila nejvíce zatížené členské státy. Vypracoval nadto ucelený pilotní školicí program, aby na podporu řeckých orgánů mohli být vysláni i odpovědní pracovníci v rámci azylových řízení, kteří mají ve vnitrostátním měřítku jen omezené zkušenosti. Nedostatky zjištěné v předchozích zprávách však dosud nebyly plně vyřešeny. Ke dni 27. února vyslal Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu do Řecka 118 tlumočníků a dále 89 odborníků z členských států, z nichž bylo 73 vysláno do hotspotů, přičemž v 59 případech se jedná o odpovědné pracovníky v rámci azylových řízení. To znamená, že stále ještě chybí 77 odborníků.

Koordinátor EU úzce spolupracoval s řeckými orgány, agenturami EU, mezinárodními organizacemi a členskými státy na provádění společného akčního plánu o provádění prohlášení EU a Turecka. Koordinátor EU také nadále zajišťoval každodenní činnosti, jež z tohoto prohlášení vyplývají, a to v součinnosti s řeckými a tureckými orgány, agenturami EU, mezinárodními organizacemi a dalšími členskými státy. Hlavní pozornost patřila urychlení azylového řízení, zvýšení počtu migrantů navracených z řeckých ostrovů do Turecka a zavedení náležitých bezpečnostních opatření v hotspotech. Přitom byla zvláštní pozornost věnována zlepšení životních podmínek a vytváření vhodných přístřešků, včetně uzavřených zařízení na ostrovech, jakož i zvýšení produktivity odvolacích výborů.

2.Navracení všech nových nelegálních migrantů z Řecka do Turecka

Prohlášení upravuje navracení všech nových nelegálních migrantů a žadatelů o azyl, kteří vstoupí z Turecka na řecké ostrovy po 20. březnu a jejichž žádosti byly prohlášeny za nepřípustné či neopodstatněné. Předmětná opatření jsou důsledně prováděna v souladu s požadavky unijního a mezinárodního práva a při plném dodržování zásady nenavracení (non-refoulement).

Současný stav

Od zveřejnění čtvrté zprávy do 24. února bylo 151 osob, které se dostaly do Řecka přes Turecko, navráceny v rámci prohlášení mezi EU a Tureckem, včetně 64 Syřanů. Mezi další národnosti patřili Pákistánci (35), Alžířané (17), Maročané (10), Bangladéšané (7), Íránci (6), Nigerijci (5), Iráčané (3), Afghánci (2), Egypťan (1) a Palestinec (1). Celkový počet migrantů navrácených do Turecka od vydání prohlášení EU a Turecka je 1 487. Vrácené osoby buďto obdržely zamítavé rozhodnutí o azylu (včetně zamítavých druhoinstančních rozhodnutí), vzaly zpět své žádosti o azyl nebo své žádosti o mezinárodní ochranu, nebo nepožádaly o azyl při první příležitosti.

Přestože k navracení z řeckých ostrovů do Turecka dochází, počet navrácených osob zůstává mnohem nižší než počet nově příchozích, což zvyšuje tlak na zařízení v ostrovních hotspotech. To je způsobeno nahromaděním žádostí o azyl nezpracovaných ve všech fázích podaných na řeckých ostrovech a obtížemi při lokalizaci migrantů v různých fázích azylového řízení a řízení o návratu. Některá z opatření stanovených ve společném akčním plánu jsou zaměřena na řešení této problematiky: zavést účinný systém sledování případu, pokračovat v prosazování zeměpisných omezení migrantů na ostrovech a vytvořit dostatečnou přijímací kapacitu včetně uzavřených středisek na ostrovech. Práce na těchto opatřeních pokračuje a měla by být v zájmu pokroku v oblasti navracení vystupňována.

K posílení spolupráce a zlepšení návratových operací se dne 20. ledna 2017 konala v Ankaře první třístranná schůzka Komise, Řecka a Turecka. Návratové operace byly dosud zevrubně projednány s důrazem na určení problémů a budoucích řešení. Turecko a Řecko ustavily kontaktní místa, jež mají umožnit přímou komunikaci, zejména o konkrétních návratových operacích, a následná opatření vzhledem k případným zjištěným překážkám a bylo dohodnuto, že třístranná setkání budou uskutečňována pravidelně jednou za dva měsíce.

Je třeba vyvinout další úsilí, aby se migrantům poskytla možnost skutečného dobrovolného návratu, ať již do Turecka, nebo do jejich zemí původu. Nadále je vyvíjeno úsilí s cílem zvýšit dobrovolné návraty z řeckých ostrovů, k nimž podněcuje nedávné rozšíření programu asistovaného dobrovolného návratu a opětovného začlenění s balíčky pro znovuzačlenění pro všechny účastníky. V průběhu 12 týdnů od čtvrté zprávy se přibližně 283 migranti navrátili dobrovolně z ostrovů (jakož i 900 z pevninského Řecka) do země svého původu, a to za podpory v rámci programu z Řecka. Dospějeme tak k celkovému počtu přibližně 7 000 migrantů, kteří od počátku roku 2016 využili programu asistovaného dobrovolného návratu a opětovného začlenění. Řecko se dále vybízí, aby se plně zapojilo do společných návratových programů financovaných z prostředků EU (zejména do programu sítě evropského nástroje pro reintegraci) na základě úzké a aktivní spolupráce s hlavními prováděcími agenturami a co nejvíce využívalo finanční a technické podpory, kterou tyto programy nabízejí.

Migranti nepocházející ze Sýrie jsou z řeckých ostrovů do Turecka navraceni v člunech a jsou převáženi do zajišťovacího zařízení v Kirklareli, kde jsou poučeni o svých právech včetně možnosti požádat v Turecku o status ochrany. Tureckým orgánům doposud předložilo žádosti 55 osob: jedné osobě byl přiznán status uprchlíka, 43 žádostí čeká na vyřízení, čtyři osoby obdržely zamítavé rozhodnutí. 529 osob, jež o status uprchlíka nepožádalo, bylo navráceno do zemí svého původu. Nedávná návštěva orgánů EU byla s to ověřit, že situace ve středisku splňuje požadované standardy. Syřané jsou z řeckých ostrovů navraceni letadlem a umisťováni do uprchlického tábora v Duzici. Mají právo požádat o dočasnou ochranu a po rychlé předběžné registraci pro účely předběžné ochrany jsou z tábora propuštěni a mohou se svobodně usadit v provincii dle vlastního výběru, nebo zůstat v táboře, pokud zvolí tuto variantu. Až doposud byli předběžně registrováni všichni navrácení Syřané, s výjimkou deseti z nich, kteří se rozhodli pro dobrovolný návrat do Sýrie; 133 z nich se rozhodli žít mimo tábor, zatímco 16 se rozhodlo v táboře zůstat.

Právní kroky

Řecký odvolací orgán nyní zřídil 13 odvolacích výborů, což znamená nárůst počtu odvolacích výborů o sedm od čtvrté zprávy – z toho 12 je natolik funkčních, že přijímají rozhodnutí o odvoláních proti prvoinstančním rozhodnutím řecké azylové služby podaných od 20. července, a to v rámci postupů o přijatelnosti a způsobilosti.