(5)Plány pro oživení a odolnost by měly sledovat obecné cíle Nástroje pro oživení a odolnost zřízeného nařízením (EU) 2021/241 a Nástroje Evropské unie na podporu oživení zřízeného nařízením Rady (EU) 2020/2094 na podporu oživení po krizi COVID-19. Měly by podporovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie, a to přispěním k šesti pilířům uvedeným v článku 3 nařízení (EU) 2021/241.

(2)Ve dnech 9. července 2019 a 20. července 2020 vydala Rada v rámci evropského semestru doporučení pro Chorvatsko. Rada zejména doporučila přijmout v souladu s obecnou únikovou doložkou Paktu o stabilitě a růstu veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení; pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice; posílit rozpočtový rámec a monitorování podmíněných závazků na centrální i místní úrovni; zvýšit odolnost systému zdravotní péče a prosazovat vyvážené geografické rozložení pracovníků a zařízení zdravotní péče, užší spolupráci mezi všemi úrovněmi správy a investice do elektronického zdravotnictví. Rada dále doporučila posílit opatření a instituce trhu práce a jejich koordinaci se sociálními službami a zároveň konsolidovat dávky státní sociální podpory a zlepšit jejich schopnost snižovat chudobu. Doporučila realizovat reformu vzdělávání a zlepšit jak přístup ke vzdělávání a k odborné přípravě na všech úrovních, tak i jejich kvalitu a relevantnost pro trh práce a současně podporovat získávání dovedností. Rada Chorvatsku doporučila zachovat opatření pro zajištění likvidity malých a středních podniků a osob samostatně výdělečně činných; dále snížit parafiskální poplatky a omezení regulace trhu se zbožím a službami; zlepšit správu a řízení státních podniků a zintenzivnit prodej těchto podniků i nevýrobních aktiv. Rada Chorvatsku doporučila posílit kapacitu a efektivitu veřejné správy při koncipování a provádění veřejných projektů a politik na centrální i místní úrovni; snížit územní roztříštěnost veřejné správy a zjednodušit funkční rozdělení pravomocí a po konzultaci se sociálními partnery zavést harmonizované rámce pro stanovování mezd ve veřejné správě a veřejných službách. Chorvatsku bylo dále doporučeno předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a v hospodářské politice související s investicemi se zaměřit na výzkum a inovace, udržitelnou městskou a železniční dopravu, čistou energii, obnovitelné zdroje a environmentální infrastrukturu, zelenou a digitální transformaci, a to s přihlédnutím k regionálním rozdílům. Rada taktéž doporučila posílit prevenci a postihování korupce, zejména na místní úrovni, a zlepšit efektivitu systému soudnictví. Po posouzení pokroku při provádění těchto doporučení pro danou zemi v době předložení plánu pro oživení a odolnost Komise konstatuje, že doporučení týkající se okamžité reakce fiskální politiky k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení a doporučení týkající se zachování přiměřené likvidity malých a středních podniků a osob samostatně výdělečně činných byla plně provedena.

(1)Rozšíření onemocnění COVID-19 mělo na hospodářství Chorvatska rušivý dopad. V roce 2019 činil hrubý domácí produkt na obyvatele (HDP na obyvatele) v Chorvatsku 42,7 % průměru EU. Podle prognózy Komise z jara 2021 reálný HDP Chorvatska klesl v roce 2020 o 8,0 % a očekává se, že v letech 2020 a 2021 klesne kumulativně o 3,4 %. K dlouhodobým aspektům s dopadem na střednědobou hospodářskou výkonnost patří obtížné podnikatelské prostředí, nedostatek kvalifikovaných pracovníků a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nízké investice do výzkumu a vývoje a digitální infrastruktury, což vše přispívá k nízkému potenciálnímu růstu. Chorvatsko musí mimoto zvýšit efektivitu své veřejné správy, pokud jde o lepší navrhování, koordinaci, provádění a hodnocení veřejných politik, a zajistit schopnost čerpat fondy Unie vzhledem k potenciálnímu přílivu finančních prostředků Unie ve výši přibližně 40 % HDP v období do konce roku 2027.

(8)Plán zahrnuje opatření, která přispívají ke všem šesti pilířům, přičemž se značný počet složek plánu zabývá více pilíři. Tento přístup pomáhá zajistit, aby byl každý pilíř řešen komplexně soudržným způsobem. Vzhledem k specifickým výzvám, jimž Chorvatsko čelí, se konkrétní zaměření na inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a na hospodářskou a institucionální odolnost spolu s celkovou váhou v rámci jednotlivých pilířů pokládá za přiměřeně vyvážené.

(9)Ekologický rozměr plánu zahrnuje relevantní opatření, od nichž se očekává, že přispějí k cíli v oblasti klimatu a chránit životní prostředí a biologickou rozmanitost. Hlavní složky zaměřující se na zelenou transformaci zahrnují investice do renovace budov, energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, nakládání s odpady a hospodaření s vodou a udržitelné a inovativní mobility. Součástí plánu je dále investiční úsilí zaměřené na výzkum, vývoj a inovace, ochranu biologické rozmanitosti a ekosystémů a přechod na zelená pracovní místa a oběhové hospodářství. Pozornost je výslovně věnována digitální transformaci chorvatské ekonomiky a společnosti s různými opatřeními na podporu digitalizace veřejné správy a poskytování veřejných on-line služeb. Zahrnuty jsou rovněž investice do pevné a bezdrátové digitální konektivity a doplňkové reformy v souladu se stěžejní iniciativou Unie týkající se digitální konektivity a se společným souborem opatření Unie v oblasti konektivity k usnadnění investic do digitálních infrastruktur v odlehlých venkovských oblastech, které zaostávají, pokud jde o služby gigabitového připojení.

(10)Příspěvek plánu k pilíři věnovanému inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění se silně zaměřuje na zlepšení podnikatelského prostředí, podporu malých, středních i velkých podniků spolu se stimulací inovací, výzkumu a vývoje. Opatření zahrnují další snižování administrativní a parafiskální zátěže uložené podnikům, liberalizaci řady regulovaných povolání, umožnění přístupu podniků ke kapitálu k dosažení vyšší míry konkurenceschopnosti a vyšší produktivity při současném přizpůsobení podnikových procesů zelené a digitální transformaci, mimo jiné zvýšením jejich investic do ekologických technologií. Plán se mimoto zaměřuje na zlepšení udržitelnosti a využití digitálních technologií v odvětví cestovního ruchu, zejména modernizaci infrastruktury za účelem vyšší energetické účinnosti a většího využívání obnovitelných zdrojů energie, přičemž současně podporuje přijetí nových podnikatelských plánů v souladu se zásadami oběhového hospodářství. Sociální soudržnost by měla být posílena zejména aktivními politikami na trhu práce, které rovněž cílí na zranitelné skupiny, opatřeními v oblasti vzdělávání a sociálními politikami zaměřenými na snižování chudoby. Mimoto by se měla posílit územní soudržnost, zejména přístupnost a propojenost oblastí s nižší hustotou osídlení a ostrovů, a to rozšířením a modernizací silniční, železniční a námořní infrastruktury a její lepší správou, zajištěním lepšího propojení energetické sítě mezi severem a jihem a modernizací veřejné kanalizační sítě a sítě pro zásobování vodou.

(11)Pilíř věnovaný zdravotnictví a hospodářské, sociální a institucionální odolnosti bude mít prospěch ze zdokonalení systému zdravotní péče, pokud jde o nezbytné strukturální reformy, jakož i infrastrukturu a požadavky na zdravotnické vybavení, což posílí také hospodářskou, sociální a územní soudržnost a konvergenci v rámci Chorvatska a Unie. Plánují se rovněž opatření k dosažení úplného územního pokrytí primární zdravotní péčí a dostupnosti léků, což zlepší odolnost a připravenost systému zdravotní péče a současně zvýší kvalitu života ve venkovských a odlehlých oblastech a na ostrovech. Dlouhodobou péči podporuje plán investicemi ke zvýšení dostupnosti, přístupnosti a kvality služeb domácí i komunitní péče, jakož i ústavní péče výhradně pro osoby, které jsou na ni plně odkázány, přičemž několik složek je vyhrazeno k posílení veřejné správy a institucionální odolnosti. Plán zahrnuje důležitá opatření v oblasti vzdělávání, zejména ke zvýšení účasti na předškolním vzdělávání a péči, a to prostřednictvím investic do infrastruktury, umožněním jednosměnné výuky ve školách a zvýšením počtu hodin povinné výuky na základních školách, prostřednictvím revize vzdělávacích programů a modernizace vysokoškolského vzdělávání, což má podle očekávání viditelně zlepšit výsledky v oblasti vzdělávání. Očekávají se reformy k snížení roztříštěnosti veřejných výzkumných institucí, k přechodu na financování výzkumu a inovací zaměřené na výsledky a ke zlepšení kariérního postupu výzkumných pracovníků se zvláštním zaměřením na oblast přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky a informačních a komunikačních technologií.

Řešení všech nebo významné části výzev identifikovaných v příslušných doporučeních pro jednotlivé země

(12)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a oddílem 2.2 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 se očekává, že plán pro oživení a odolnost přispěje k účinnému řešení všech nebo významné části výzev (hodnocení A) identifikovaných v příslušných doporučeních pro jednotlivé země, včetně jejich fiskálních aspektů, a v doporučeních podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 učiněných Chorvatsku nebo výzev uvedených v jiných relevantních dokumentech, které Komise oficiálně přijala v rámci evropského semestru.

(13)Lze mít za to, že doporučení týkající se okamžité reakce fiskální politiky na pandemii nespadají do oblasti působnosti chorvatského plánu pro oživení a odolnost, a to bez ohledu na skutečnost, že Chorvatsko obecně odpovídajícím způsobem a dostatečně reagovalo na bezprostřední potřebu podpořit hospodářství v letech 2020 a 2021 fiskálními prostředky v souladu s ustanoveními obecné únikové doložky.

(14)Součástí plánu je rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, jež přispívají k účinnému řešení všech nebo významné části hospodářských a sociálních výzev identifikovaných v doporučeních Rady určených Chorvatsku v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, zejména pak výzev v oblasti veřejné správy, odolnosti systému zdravotní péče, zaměstnanosti, vzdělávání a dovedností, zejména pokud jde o zranitelné skupiny, změny klimatu a digitální transformace a v oblasti podnikatelského prostředí a soudního systému.

(15)Plán pro oživení a odolnost obsahuje opatření k posílení rozpočtového rámce a přispívá k řešení problémů chorvatské veřejné správy, včetně rámce pro stanovování mezd a roztříštěnosti na úrovni místní samosprávy. Zvláštní opatření se zaměřují na posílení kapacity a efektivity veřejné správy při koncipování a provádění veřejných projektů a politik. Chorvatský plán předpokládá opatření ke zvýšení efektivnosti systému soudnictví a předkládá konkrétní závazky týkající se zkrácení délky soudních řízení, snížení počtu nahromaděných nevyřízených případů a zlepšení digitalizace soudnictví. Plán předpokládá také posílení prevence a postihování korupce.

(16)Plán se zabývá doporučením Rady reformovat vzdělávání prostřednictvím opatření, jejichž cílem je zvýšit účast na předškolním vzdělávání a péči, zvýšit počet povinných vyučovacích hodin na základních školách, aktualizovat školní osnovy, podporovat digitální dovednosti a modernizovat vysokoškolské vzdělávání. Cílené reformy a investice by měly zlepšit procesy ve veřejných službách zaměstnanosti a pomoci zvýšit účast na trhu práce přijetím aktivních politik trhu práce, zavedením poukázek na programy odborné přípravy a zvyšování kvalifikace a změnou pracovněprávních předpisů. Výzvy související s chorvatským systémem sociálního zabezpečení řeší opatření, která by zlepšila pokrytí, přiměřenost a zacílení sociálních dávek a umožní rozvoj nových sociálních služeb.

(17)Chorvatský plán pro oživení a odolnost by měl zlepšit podnikatelské prostředí v Chorvatsku a odstranit překážky růstu a investic určené v jednotlivých doporučeních Rady. Cílem balíčku opatření, která se zaměřují na podnikatelské prostředí, je snížení administrativní zátěže a parafiskálních poplatků, omezení regulačních požadavků na profesionální služby a zlepšení přístupu k financování. Opatření obsažená v plánu pro oživení a odolnost mají také zlepšit správu a řízení státních podniků a zintenzivnit prodej těchto podniků i nevýrobních aktiv. Významná část investic by měla být zaměřena na zelenou a digitální transformaci. Významné investice, jež jsou zahrnuty do plánu pro oživení a odolnost, se mají zabývat doporučeními Rady týkajícími se energetické účinnosti a environmentální infrastruktury a efektivnějšího dopravního systému. Chorvatský plán pro oživení a odolnost předpokládá další opatření, která se zabývají rovněž jinými doporučeními Rady určenými Chorvatsku, včetně doporučení v oblasti výzkumu a inovací a zdravotní péče.

(18)Očekává se, že řešením výše uvedených výzev plán pro oživení a odolnost přispěje rovněž k nápravě nerovnováh, s nimiž se Chorvatsko potýká, zejména co se týká vysokých objemů veřejného, soukromého a zahraničního dluhu v kontextu nízkého potenciálního růstu.

Příspěvek k potenciálu růstu, tvorbě pracovních míst a hospodářské, sociální a institucionální odolnosti

(19)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. c) a oddílem 2.3 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 se očekává, že plán pro oživení a odolnost bude mít vysoká účinek (hodnocení A) na posílení potenciálu růstu, tvorbu pracovních míst a hospodářskou, sociální a institucionální odolnost členského státu, a tím napomůže provádění evropského pilíře sociálních práv, mimo jiné podporou politik ve prospěch dětí a mládeže, a zmírní hospodářský a sociální dopad krize COVID-19, čímž přispěje ke zvýšení hospodářské, sociální a územní soudržnosti a konvergence v Unii.

(20)Simulace provedené útvary Komise prokazují, že plán může do roku 2026 zvýšit HDP Chorvatska o 2,9 %. Provedení investic a reforem uvedených v plánu pro oživení a odolnost by mělo pomoci odstranit hlavní nedostatky v chorvatské ekonomice, jako je poměrně nízká zaměstnanost a potenciál růstu. Investice do výzkumu a inovací mají zlepšit konkurenceschopnost a produktivitu Chorvatska, zatímco prohlubování dovedností by mohlo zvýšit konkurenceschopnost pracovních sil a odstranit nedostatek kvalifikovaných pracovníků a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi na trhu práce. Významné investice do vzdělávání by měly pomoci zlepšit studijní výsledky. Všechna tato opatření by měla zvýšit lidský kapitál a produktivitu práce, a tudíž posílit příspěvek pracovních sil k potenciálnímu růstu.

(21)Pokračující liberalizace trhu se službami, včetně řady profesionálních služeb, by měla přinést prospěch spotřebitelům, zvýšit hospodářskou soutěž a vytvořit více pracovních míst. Snížení administrativní zátěže a parafiskálních poplatků, jakož i administrativní opatření týkající se lepší správy a řízení státních podniků a zadávání veřejných zakázek, potírání korupce a posílení kapacit k boji proti praní peněz by měly přispět ke splnění závazků Chorvatska po přistoupení k mechanismu směnných kurzů ERM II. Tyto kroky budou mít pozitivní dopad na důvěru investorů a učiní Chorvatsko přitažlivějším pro investice ze zahraničí a předávání know-how. Tyto reformy a investice do efektivnějšího dopravního systému, další dekarbonizace výrobních odvětví, zvýšení energetické účinnosti budov a podpory zelené a digitální transformace by měly zvýšit konkurenceschopnost a zajistit celkově udržitelnější hospodářství.

(22)Plán pro oživení a odolnost zahrnuje opatření, která mají zlepšit zaměstnatelnost nejzranitelnějších osob, tudíž snížit sociální vyloučení a chudobu. Riziko chudoby a sociálního vyloučení je v Chorvatsku úzce spojeno s nezaměstnaností a neaktivitou. Riziku chudoby jsou relativně více vystaveny starší osoby, osoby se zdravotním postižením a osoby žijící v domácnostech bez zaměstnaných osob, přičemž pokrytí a přiměřenost systému dávek v nezaměstnanosti jsou i nadále nízké. Plán pro oživení a odolnost se zavazuje zlepšit přiměřenost a rozšířit pokrytí v případě „dávky zaručeného minimálního zabezpečení“, což je klíčová dávka určená k snižování chudoby. Obdobně by se měla zvýšit výše dávky v nezaměstnanosti a měla by se prodloužit doba jejího vyplácení a zvýšit by se měly také minimální důchody. Na nejzranitelnější skupiny se navíc výslovně zaměřují opatření týkající se odborné přípravy a rozvoje dovedností v odvětví cestovního ruchu a v zelené a digitální oblasti.

(23)Plán zahrnuje různé intervence, které mají přispět k provádění evropského pilíře sociálních práv a které se zaměřují mimo jiné na rozšíření přístupu k předškolnímu vzdělávání a péči, rozvoj digitálních řešení pro výměnu údajů o sociálních dávkách, zavedení sociálních služeb mentorování na podporu zaměstnanosti a sociálního začleňování zejména mladých lidí.

Zásada „významně nepoškozovat“

(24)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. d) a oddílem 2.4 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 se očekává, že plán pro oživení a odolnost zajistí, aby žádné opatření pro provádění reforem a investičních projektů v něm zahrnuté významně nepoškozovalo environmentální cíle (hodnocení A) ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (zásada „významně nepoškozovat“).