EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 22.6.2016 JOIN(2016) 30 final SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Prvky nové strategie EU vůči Číně



I. ÚVOD I.1 Stručné shrnutí EU a Čína jsou dvě ze tří největších ekonomik na světě . Od vydání předchozího sdělení Komise týkajícího se Číny před deseti lety se jak EU, tak Říše středu podstatně změnily. Vzestup Číny byl nebývalý, a to jak svým rozsahem, tak i rychlostí. Nejenže se Čína v porovnání se situací před rokem 2013, kdy moc převzalo současné vedení země, změnila vnitřně, ale větší vliv Číny a její obnovený důraz na „globální působení“ znamená, že chce hrát důležitější roli a ve větší míře ovlivňovat vyvíjející se systém globální správy. Strategický program spolupráce EU-Čína 2020 plní důležitou úlohu jako společný dokument na nejvyšší úrovni, jímž se řídí komplexní strategické partnerství mezi EU a Čínou. Avšak EU potřebuje vlastní strategii, která by do popředí tohoto nového vztahu stavěla naše vlastní zájmy, podporovala univerzální hodnoty, zohledňovala, že je nezbytné, aby Čína v mezinárodním systému plnila významnější úlohu, a pomáhala ji definovat, a byla by založená na pozitivním programu partnerství, které jde ruku v ruce s konstruktivním řešením rozdílů. Toto sdělení navrhuje, aby EU: využila nové příležitosti k posílení svých vztahů s Čínou, praktickým způsobem zapojila Čínu do svého reformního procesu, což by bylo oboustranně výhodné pro naše vztahy ve sféře hospodářství, obchodu a investice, sociální problematiky, životního prostředí a v jiných oblastech, podpořila vzájemnost, rovné podmínky a spravedlivou hospodářskou soutěž ve všech oblastech spolupráce, trvala na včasném dokončení jednání o komplexní dohodě o investicích a na ambiciózním přístupu k otevření nových tržních příležitostí, posilovala propojení Evropy a Číny v oblasti infrastruktury, obchodu, digitálních technologií a mezilidských vztahů a vycházela při tom z platformy založené na otevřených pravidlech, která by byla přínosná pro všechny země podél navrhovaných tras, prosazovala globální veřejné statky, udržitelný rozvoj a mezinárodní bezpečnost v souladu s našimi závazky v rámci OSN a skupiny G20, prosazovala dodržování zásad právního státu a lidských práv jak v Číně, tak na mezinárodní úrovni, maximalizovala soudržnost a efektivitu EU při jejích jednáních s Čínou. I.2 Čínské souvislosti Čína se ocitla na zásadní křižovatce. Oznámila, že její starý hospodářský a sociální model je „neudržitelný“, a usiluje o přechod k vyváženějšímu rozvojovému modelu, který vyžaduje posílení institucionálního základu nezbytného pro tržní hospodářství. Tento přechod je složitý a nemusí vždy probíhat hladce. Navíc musí hospodářská reforma proběhnout v kontextu soupeřících politických a hospodářských zájmů. Stabilní hospodářský růst a vytváření pracovních míst jsou zároveň důležité pro politickou legitimitu na domácí scéně. Čínské obyvatelstvo rychle stárne a rostou regionální a socioekonomické rozdíly, které vytvářejí napětí uvnitř země. Vnitřní změny v Číně mají dopad na ostatní země. Čína by chtěla získat více prostoru z ekonomického a finančního hlediska, v oblasti obchodních a investičních toků, ze strategické a stále více i z vojenské perspektivy a také v dalších oblastech a rovněž a do těchto záležitostí výrazněji promlouvat. Proto jsou rozhodnutí Číny týkající se jejího politického, hospodářského a sociálního rozvoje pro EU významná více než kdy jindy. EU bude muset reagovat na několik nových trendů: Čínská politika „globálního působení“ se zrychluje. Čínské společnosti jsou v dosud nevídané míře pobízeny k tomu, aby obchodovaly a investovaly v zahraničí a hledaly zdroje. Pokud budou platit vhodné rámcové podmínky, mohou ze stále většího čínského napojení na světové kapitálové trhy profitovat všechny strany. Zvětšující se zájmy Číny a její rostoucí celosvětový vliv vyvolávají odpovídající poptávku po větším podílu na celosvětové hospodářské správě. Čína se více angažuje rovněž v mezinárodních vztazích (např. v oblasti rozvoje, klimatu a mezinárodních bezpečnostních hotspotů). Ve svém regionu jedná stále asertivněji. Čína čelí strukturálnímu zpomalení hospodářského růstu, které přinese nové výzvy a příležitosti jak uvnitř země, tak mimo Čínu. Přechod Číny k udržitelnějšímu modelu rozvoje je složitý a může vést k narušení stability nejen na domácí scéně, ale i v širším měřítku. Nejnovější pětiletý plán se zaměřuje na rychlejší obnovení rovnováhy v hospodářské, sociální a environmentální oblasti a přechod k růstu založenému na spotřebě, jakož i na pokračování reforem v oblasti právního státu a boj proti korupci. V klíčových hospodářských oblastech, které EU považuje za problematické, nebylo dosaženo dostatečného pokroku, pokud jde o posílení rozhodující úlohy trhu. Nedávné legislativní iniciativy přinesly nová omezení pro zahraniční subjekty v Číně, která jsou v rozporu s otevíráním trhu a se zásadami rovného zacházení a rovných podmínek. Rovněž Čínu připravují o možnost, aby ke zlepšení hospodářské činnosti využila ta nejvhodnější řešení. Autoritářské zásahy Číny vůči domácí opozici současně podrývají úsilí o nastolení právního státu a vytvoření pevnějšího základu pro práva jednotlivce. II. ZÁSADY SPOLUPRÁCE Vzhledem k rychlému tempu změn, k nimž v EU a Číně v posledních deseti letech došlo, je na čase přehodnotit a znovu potvrdit zásady, které jsou základem našeho vztahu.

EU chce, aby její vztahy s Čínou byly oboustranně výhodné, a to jak po stránce politické, tak po stránce ekonomické. Bylo by třeba skutečně do života čínský slogan „spolupráce přínosná pro všechny“. EU rovněž očekává, že se Čína zhostí povinností souvisejících s výhodami, kterých požívá v rámci mezinárodního řádu založeného na pravidlech. EU musí ve svém přístupu k Číně hovořit pevným, zřetelným a jednotným hlasem. Členské státy by měly při realizaci svých dvoustranných vztahů s Čínou – ať už v bilaterální rovině nebo jako skupiny zemí, například ve formátu 16 + 1 – spolupracovat s Komisí, Evropskou službou pro vnější činnost a jinými členskými státy, aby se zajistilo, že aspekty týkající se EU jsou v souladu s unijním právem, předpisy a politikami a že je celkový výsledek přínosný pro EU jako celek. Vnější činnost EU se řídí principy, které stály u jejího založení, tedy zásadami demokracie, právního státu, lidských práv a dodržováním zásad Charty OSN a mezinárodního práva. Tyto zásady jsou zohledněny v čínské ústavě a v mezinárodních nástrojích, které Čína podepsala. Klíčovým prvkem vztahů EU s Čínou bude i nadále ochrana lidských práv. EU věří, že pokud mají občané dosáhnout seberealizace a kreativně se rozvíjet, je zásadně důležité jednat s lidmi důstojně a s úctou, což je prospěšné také pro stabilitu a bezpečnost čínské společnosti a světového řádu. Tvrdé vystupování Číny proti soudním obhájcům, obhájcům pracovních práv, vydavatelům, novinářům a dalším osobám pokojně uplatňujícím svá práva, které má novou a znepokojivou přeshraniční dimenzi, zpochybňuje proklamovaný závazek Číny respektovat právní stát a dodržovat mezinárodní závazky. Obavy vyvolává rovněž nedávné přijetí několika omezujících zákonů a předpisů v oblasti vnitrostátní bezpečnosti. EU je zejména znepokojena tím, že nově vyhlášený čínský zákon o řízení činnosti zahraničních nevládních organizací by mohl ohrozit rozvoj občanské společnosti v Číně a mít negativní dopad na mezilidské vztahy mezi EU a Čínou. EU a její členské státy budou s Čínou a jejími občany i nadále spolupracovat na prosazování lidských práv a podpoře právního státu, občanské společnosti, politické odpovědnosti a posilování svobody projevu, sdružování a náboženského vyznání. To bude vyžadovat plnou škálu diplomatických, ochranných a jiných nástrojů na dvoustranné i mnohostranné úrovni. EU by měla rovněž nadále naléhat na Čínu, aby propustila politické vězně, zajistila spravedlivé soudní procesy a plnila své mezinárodní závazky, pokud jde o ochranu práv příslušníků menšin, zejména v Tibetu a provincii Sin-ťiang. EU potvrzuje svou politiku „jedné Číny“. EU se zavazuje, že bude udržovat silné vazby s Hongkongem a Macaem a prosazovat dodržování základního zákona a zásady „jedna země, dva systémy“. EU potvrzuje, že je odhodlána i nadále rozvíjet své vztahy s Tchaj-wanem a podporovat společné hodnoty, o něž se opírá tchajwanský systém veřejné správy. EU by měla nadále podporovat konstruktivní rozvoj vztahů mezi kontinentální Čínou a Tchaj-wanem v rámci udržování míru v asijsko-tichomořském regionu. EU proto využije všech dostupných kanálů, aby povzbudila iniciativy zaměřené na podporu dialogu, spolupráce a budování důvěry mezi oběma břehy tchajwanského průlivu. EU by měla podporovat praktická řešení pro účast Tchaj-wanu v mezinárodních systémech, pokud je to v souladu s politikou EU týkající se „jedné Číny“ a cíli politik EU. Vytváření politiky EU týkající se Číny by mělo probíhat v rámci širokého a uceleného přístupu k asijsko-tichomořské oblasti, s plným využitím a řádným zohledněním úzkých vztahů EU s partnery, jako je Japonsko, Jižní Korea, země sdružení ASEAN, Austrálie. Vzhledem k zásadnímu významu transatlantických vazeb by měla být v tomto ohledu posílena zejména spolupráce a koordinace mezi EU a USA. Základní zásadou, ze které vycházejí vztahy mezi EU a Čínou, je, že by měly být oboustranně výhodné, a to jak po stránce politické, tak po stránce ekonomické. Spolupráce EU s Čínou by měla být zásadová, praktická a pragmatická a měla by se držet evropských zájmů a hodnot. I nadále bude založena na pozitivním programu partnerství, který jde ruku v ruce s konstruktivním řešením rozdílů. Spolupráce členských států EU s Čínou musí být v souladu s právními předpisy a politikami EU. EU očekává, že se Čína zhostí povinností souvisejících s výhodami, kterých požívá v rámci mezinárodního řádu založeného na pravidlech. Klíčovým prvkem spolupráce EU s Čínou bude i nadále prosazování lidských práv, přičemž ústředními prvky tohoto přístupu budou prosperita občanů a dodržování mezinárodních závazků. EU bude požadovat, aby Čína zodpovídala za své výsledky v oblasti lidských práv. EU potvrzuje svou politiku „jedné Číny“. EU by měla i nadále rozvíjet své vztahy s Tchaj-wanem a podporovat konstruktivní rozvoj jeho vztahů s pevninskou Čínou. EU by měla podporovat soustavné provádění zásady „jedna země, dva systémy“ v Hongkongu a Macau. Politika EU týkající se Číny by měly plně zohledňovat úzké vztahy EU s USA a dalšími partnery. III. PROSPERITA A PROGRAM REFOREM Prezident Si Ťin-pching na plenárním zasedání Komunistické strany Číny v roce 2013 oznámil, že do roku 2020 bude provedena komplexní reforma čínského hospodářského a sociálního modelu. Tyto dlouhodobé cíle narážejí na krátkodobé obavy o budoucnost růstu HDP, zaměstnanost a stabilitu, což zpomaluje tempo reforem a v dlouhodobém výhledu může zhoršit stav ekonomiky. Čínské priority vytvářejí příležitosti pro EU – nabízejí například větší potenciál pro spolupráci a vývoz v prioritních oblastech, jako je ochrana životního prostředí a odvětví služeb. Avšak „otevírání se“ je spíše zaměřeno na pomoc čínským společnostem pronikat do zahraničí než na zlepšování přístupu na čínský trh. Vyskytují se také jisté problémy, například zesílená přímá hospodářská soutěž v některých odvětvích nebo na trzích třetích zemí, ve kterých by Čína chtěla dostat své státní podniky do pozice globálních lídrů. EU si přeje, aby Čína byla hospodářsky otevřenější a stabilnější, výrazně zlepšila přístup na trh pro zahraniční společnosti a také zajistila rovné podmínky a spravedlivou hospodářskou soutěž pro podnikání a investice, srovnatelné s úrovní otevřenosti poskytovanou všem společnostem působícím na trhu EU. III.1 EU jako partner čínských reforem Prosperita EU je propojena s udržitelným růstem v Číně. EU má proto velký zájem na tom, aby byly čínské hospodářské a správní reformy úspěšné. EU je největší obchodní partner Číny, který se podílí přibližně na 15 % čínského obchodu, a je zároveň atraktivním a bezpečným cílovým místem pro čínské přímé investice. Proto Čína potřebuje EU ve stejné míře, jako EU potřebuje Čínu. Čína prochází obtížnou strukturální přeměnou směrem k nižší, avšak udržitelnější míře růstu. Tato změna je z hlediska dlouhodobého růstu čínské ekonomiky nezbytná, ale může přinést krátkodobou volatilitu a rizika. Čína dosáhla významného pokroku například při reformě daňové soustavy, rozšíření dosahu sociálního zabezpečení a reformě finančních trhů. V jiných oblastech, jako je reforma státních podniků nebo otevření odvětví služeb, dochází k pokroku pomaleji. Jednou z hlavních priorit EU je podporovat reformy a inovace, aby se podpořila přeměna stávajícího čínského růstového modelu na model udržitelnější, založený na zvýšení domácí spotřeby, rozšíření odvětví služeb a otevřenosti pro zahraniční investice, výrobky a služby. To by se mělo uskutečnit na základě oboustranné výhodnosti a transparentnosti, včetně ochrany duševního vlastnictví. Ekonomické silné stránky EU jsou komplementární k prioritám čínského 13. pětiletého plánu, kterými jsou mj. inovace, služby, zelený růst a rovnováha mezi rozvojem měst a rozvojem venkova. V zájmu EU je rovněž dále pomáhat Číně při přechodu na udržitelnější a inkluzivnější hospodářský a sociální model prostřednictvím podpory základních pracovních norem a důstojných pracovních podmínek, reformy sociálního zabezpečení a společného závazku k vytváření zodpovědných celosvětových dodavatelských řetězců. Čína podniká kroky ve snaze vyhnout se středně příjmové pasti tak, že se posouvá vzhůru hodnotovým řetězcem, díky čemuž budou čínské firmy i nadále posilovat svou konkurenceschopnost ve špičkových odvětvích. Cílem průmyslové politiky čínské vlády je totiž vytvořit „národní lídry“, kteří budou schopni obstát v celosvětové konkurenci v odvětvích, jako je civilní letectví, nové materiály, digitální ekonomika, bankovnictví, energetika a infrastruktura. Je důležité, aby EU spolupracovala s Čínou na vzájemné podpoře otevřené a spravedlivé hospodářské soutěže na obou trzích a aby Čínu odradila od snižování konkurenceschopnosti čínských podniků prostřednictvím subvencí či ochrany domácích trhů. EU by měla i nadále aktivně podporovat a povzbuzovat hospodářské, environmentální a sociální reformy v Číně, které směřují k vytvoření otevřenějšího, udržitelnějšího a inkluzivnějšího modelu růstu.

III.2 Posílení obchodu a investic Pokud jde o prohloubení a vyvážení našich vztahů s Čínou, představuje bezprostřední prioritu EU k dosažení tohoto cíle komplexní dohoda o investicích. Uzavření takovéto dohody, stejně jako pokrok v provádění čínských reforem zaměřených na liberalizaci hospodářství a potažmo vytvářejících rovné podmínky pro podniky by otevřelo nové tržní příležitosti a umožnilo oběma stranám zvážit ambicióznější kroky, jako je dohoda o volném obchodu. Jakákoli budoucí dohoda o volném obchodu by měla být prohloubená a komplexní a měla by mít vysoké ambice, jež by dosahovaly úrovně dosažené při jednáních EU s partnery, jako je Kanada, Japonsko a Spojené státy. EU by navíc měla zvážit vytvoření širší sítě investičních dohod v tomto regionu, aby pomohla investorům z EU působícím ve stále integrovanějším regionálním dodavatelském řetězci. Na základě ustanovení o investicích v rámci jednání s Čínou se EU rozhodne, zda zahájí jednání o investicích s Hongkongem a Tchaj-wanem. Hospodářský a kulturní význam mají také zeměpisná označení, neboť jsou přínosem pro místní komunity. Uzavření dohody o zeměpisných označeních na základě nejpřísnějších mezinárodních norem ochrany by bylo pro obě strany přínosem. Prohloubení spolupráce v oblasti cel a usnadňování obchodu, a to nad rámec závazků přijatých v rámci dohody WTO o usnadnění obchodu, by bylo prospěšné jak pro EU, tak pro Čínu a mělo by se zaměřit na řízení rizik a bezpečnost dodavatelských řetězců, a rovněž na přeshraniční vymáhání práv duševního vlastnictví. EU vítá produktivní čínské investice v Evropě za předpokladu, že jsou v souladu se zákony a předpisy EU. Očekáváme, že stejně tak budou vítány také investice EU v Číně. Měla by být posílena vzájemně prospěšná spolupráce ve všech aspektech investic, včetně nalezení praktických způsobů, jak by Čína mohla přispět k provádění investičního plánu pro Evropu. Čína by měla omezit rozsah hodnocení bezpečnosti investic EU v Číně pouze na otázky, které vyvolávají legitimní obavy z hlediska národní bezpečnosti. EU rovněž očekává, že čínské zahraniční přímé investice v Evropě budou založeny na zásadách volného trhu, a využije všech dostupných prostředků k řešení potenciálních narušení trhu a dalších rizik spojených s investicemi podniků, které využívají dotace nebo státem poskytnuté výhody plynoucí z regulačních předpisů. Ve spolupráci s členskými státy by se měla zvážit možnost zavedení společné minimální definice kritické infrastruktury jednotlivých států v rámci zahraničních investic v EU. Pro ekonomickou transformaci Číny je zásadní reforma čínského finančního systému. S tím, jak se její kapitálové trhy stále více otevírají, bude se vliv Číny na světové hospodářství dále zvyšovat. Tato rostoucí vzájemná závislost se projevila přeléváním volatility čínských akciových trhů na světové trhy a podtrhuje význam koordinované a transparentní hospodářské a měnové politiky. Vzhledem k tomu, že se rizika vznikající na čínském finančním trhu mohou stát systémově významná, má EU na zachování a rozvoji kladné a účinné spolupráce s Čínou v oblasti finanční regulace enormní zájem. V rámci lépe globálně integrovaného čínského hospodářství by měla Čína rovněž uznávat vzájemnou závislost a držet se vnitrostátní hospodářské politiky, která nenarušuje mezinárodní trhy a obchodní vztahy. EU je vážně znepokojena nadbytečnou průmyslovou kapacitou v řadě čínských průmyslových oborů, zejména v odvětví výroby oceli. Pokud nebude tento problém řádně napraven, mohou být opatření na ochranu obchodu rozšířena vedle ocelářství také na jiná odvětví, jako je výroba hliníku, keramických materiálů a výrobků ze dřeva. Ačkoli se na tento problém v Číně zaměřuje stále větší politická pozornost, jeho rozsah je stále značný. Nadbytečná kapacita čínského ocelářského průmyslu se odhaduje na přibližně 350 milionů tun, tedy téměř dvojnásobek roční produkce EU. Ačkoliv je cíl snížit výrobu surové oceli do roku 2020 o 100–150 milionů tun chvályhodný, měla by Čína zahájit se svými obchodními partnery konstruktivní jednání na mezinárodní úrovni (např. prostřednictvím výboru OECD pro ocel) a zavést ambicióznější, měřitelný a transparentní plán restrukturalizace vedoucí ke snížení výrobní kapacity. Dotace a jiná vládní podpůrná opatření, jež přispívají k expanzi nebo vývozu kapacit oceli nebo k udržování strukturálně ztrátových činností, by měly být co nejdříve zrušeny. Čína by měla také splnit svůj závazek v rámci WTO, tedy informovat o dotacích, počínaje údaji o dotacích poskytovaných ocelářskému průmyslu. Ve střednědobém horizontu musí Čína reformovat své státem řízené hospodářství a umožnit, aby tento problém vyřešily přirozeným způsobem tržní síly. S ohledem na blížící se ukončení platnosti některých ustanovení protokolu o přistoupení Číny k WTO Komise analyzuje, zda by EU měla po prosinci 2016 změnit zacházení s Čínou při antidumpingových šetřeních, a pokud ano, jakým způsobem, a vrátí se k této otázce v druhém pololetí roku 2016. Zásadní význam má další posílení účinnosti nástrojů EU na ochranu obchodu, zejména prostřednictvím urychleného přijetí návrhu na modernizaci nástrojů na ochranu obchodu, který Komise předložila v dubnu 2013. Zásadně důležité bude, aby byl nalezen globální přístup k řešení základních příčin nadbytečné kapacity. Nezbytným předpokladem celkového úspěchu čínské reformy je právní reforma a posílení právního státu v Číně. Transparentní a nestranný soudní systém je nezbytnou součástí institucionálního základu tržního hospodářství a poskytl by evropským a čínským podnikům účinné záruky. EU by měla vycházet ze zahájení dialogu o právních záležitostech, který se poprvé uskutečnil v červnu 2016 se zaměřením na elektronický obchod a ochranu spotřebitelů on-line. EU by měla i nadále vést dialogy s Čínou v oblasti norem, regulace a postupů posuzování shody v klíčových odvětvích, aby se snížily náklady a odstranily překážky pro vstup na trh a aby se podpořila nadřazenost mezinárodních norem v oblastech, jako je ochrana zdraví a bezpečnost, léčiva, ochrana životního prostředí, bezpečnost potravin a spotřebních výrobků, oblast klimatu a ochrana údajů. K podpoře používání společných norem může být v budoucnu využit kooperativní výzkum. V oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření je EU odhodlána spolupracovat s Čínou na prosazení nejpřísnějších norem bezpečnosti potravin. Pokud bude tato probíhající modernizace čínského modelu pro bezpečnost potravin provedena přiměřeným a transparentním způsobem, dojde ke zvýšení jeho slučitelnosti s rámcem EU. To zase přinese více příležitostí pro růst a zaměstnanost v EU i v Číně, vytvoří oboustranné výhody pro spotřebitele a zlepší přístup na trh pro zemědělské komodity. Za tímto účelem EU vybízí Čínu, aby dodržovala mezinárodní vědecké standardy a aby recipročně uznávala EU jako jeden subjekt. Kromě posilování svého partnerství s Čínou by EU měla pokračovat v prohlubování spolupráce v Asii i jinde ve světě, aby diverzifikovala hospodářské příležitosti a zdroje růstu a zvýšila jejich počet. Cílem EU je zajistit vzájemnost a rovné podmínky ve všech aspektech svých obchodních a investičních vztahů s Čínou. Za tímto účelem bude muset intenzivněji sledovat přístup evropských společností na čínské trhy a k čínským režimům podpory výzkumu a vývoje. Pokud jde o prohloubení a vyvážení našich hospodářských vztahů s Čínou, představuje bezprostřední prioritu EU k dosažení tohoto cíle komplexní dohoda o investicích. EU klade velký důraz na to, aby byla – v zájmu ochrany názvů potravin na základě nejpřísnějších mezinárodních norem – s Čínou urychleně uzavřena dohoda o zeměpisných označeních. EU vyvíjí novou generaci moderních obchodních dohod s vysokým standardem a mohla by zvážit ambicióznější kroky, jako je prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu s Čínou, jakmile nastanou vhodné podmínky – včetně provedení nezbytných hospodářských reforem v Číně. EU očekává, že Čína uskuteční značné a ověřitelné snížení nadbytečné průmyslové kapacity založené na jasném harmonogramu závazků a nezávislém mechanismu monitorování. EU vítá produktivní čínské investice v Evropě za předpokladu, že jsou v souladu se zákony a předpisy EU. Na oplátku EU očekává lepší přístup na čínský trh pro zahraniční společnosti a rovné podmínky pro podnikání a investice. Čína by měla snížit počet chráněných odvětví a minimalizovat přezkumy národní bezpečnosti. Měla by být posílena spolupráce v oblasti právního státu a prosazování pravidel hospodářské soutěže, jakož i normy, pravidla a předpisy v klíčových odvětvích. III.3 Výzkum, inovace a digitální ekonomika Čína mílovými kroky směřuje ke znalostní ekonomice založené na inovacích. EU má jako globální lídr v této oblasti velký zájem spolupracovat s Čínou na dosažení cílů EU v souladu se strategií pro jednotný digitální trh. Spolupráce v oblasti digitální ekonomiky by měla využít růstu prostřednictvím otevřených trhů, společných norem a společného výzkumu na základě vzájemnosti v oblastech, jako jsou mobilní komunikace 5G a internet věcí. Ambiciózní iniciativy jako „Made-in-China 2025“ a s ní související akční plán „Internet +“ zdůrazňují význam, jaký Čína přikládá digitální ekonomice a jejímu potenciálu pro transformaci různých odvětví, například výrobního průmyslu. Čínská politika a regulační opatření však mají stále častěji protekcionistický charakter. Evropské podniky v oblasti informačních a komunikačních technologií čelí v rámci celého hodnotového řetězce problémům souvisejícím s přístupem na trh. Patří mezi ně mj. technicky odlišné normy, složité a diskriminační licenční a certifikační požadavky, nepřiměřená omezení vyplývající z bezpečnostních právních předpisů, nedostatečně spravedlivý přístup k normalizačním orgánům a uzavřené zadávání veřejných zakázek. EU by se měla ještě usilovněji snažit o zlepšení přístupu na rostoucí čínský trh s digitálními produkty a službami a o vytvoření rovných podmínek. EU by rovněž měla podporovat přísnější práva na ochranu soukromí a údajů v Číně a trvat na tom, aby byla při všech výměnách osobních údajů s Čínou dodržována pravidla EU týkající se ochrany údajů. Zásadní význam pro podporu inovací má ochrana a prosazování práv duševního vlastnictví. Je důležité zintenzivnit dialog a spolupráci v této oblasti a řešit narůstající problémy, jako je online obchodování s padělky a pirátství. Přestože EU uznává, že vlády mají legitimní zájem na bezpečnosti digitálního trhu, staví se proti obecně uplatňované politice, jež jako podmínku pro vstup na trh vyžaduje přístup ke zdrojovému kódu softwaru nebo jeho převod. EU by se měla snažit uzavřít s Čínou politickou dohodu o boji proti kyberneticky prováděným krádežím práv duševního vlastnictví a obchodních tajemství. Posílení spolupráce s Čínou v oblasti výzkumu a inovací bude pro EU přínosné díky tomu, že povede ke společnému rozvoji znalostí a technologií, využití čínských talentů, propagaci EU jako atraktivní oblasti pro výzkum a inovace a ke hledání řešení společných sociálních a environmentálních problémů. I nadále je nesmírně důležité, aby byly zajištěny rovné podmínky pro výzkum a inovace, včetně recipročního přístupu k výzkumným a inovačním programům a zdrojům. Na tomto základě by se měla dále rozvíjet a rozšiřovat spolupráce v rámci unijních programů Horizont 2020 a Euratom. K rozvoji dlouhodobých partnerství v oblasti vědy a techniky by měly přispět mechanismy spolufinancování a stěžejní iniciativy v rámci programu Horizont 2020, jakož i dohody mezi konkrétními výzkumnými ústavy. Měla by být posílena oboustranně prospěšná spolupráce v oblasti výzkumu a inovací a zároveň zajištěny rovné podmínky. Spolupráce v oblasti digitální ekonomiky může přinést prospěch jak EU, tak Číně. Měla by, na základě zásady vzájemnosti, využít potenciálu růstu prostřednictvím společných norem a společného výzkumu. EU by měla zintenzivnit spolupráci s Čínou v oblasti ochrany a prosazování práv duševního vlastnictví. Měla by rovněž posílit opatření proti kyberneticky prováděným krádežím duševního vlastnictví a obchodních tajemství.

III.4 Propojení a mezilidské kontakty Lepší infrastrukturní spojení mezi EU a Čínou by přispělo k posílení hospodářských vyhlídek všech dotčených stran. Platforma propojení mezi EU a Čínou by měla umožnit vytváření synergií mezi politikami a projekty EU a čínskou iniciativou „Jeden pás, jedna cesta“, jakož i mezi příslušnými zdroji financování v oblasti dopravy a všech ostatních druhů infrastruktury. Aby byla tato iniciativa přínosná pro všechny a aby se podpořilo odpovědné obchodní chování ve třetích zemích, bude muset Čína splnit svůj deklarovaný cíl, tedy že „Jeden pás, jedna cesta“ bude otevřená platforma a bude se řídit tržními pravidly a mezinárodními normami. Spolupráce v této oblasti by měla být založena na plném dodržování příslušných politik a platných právních předpisů a norem, včetně předpisů týkajících se veřejných zakázek, a měla by zajistit rovné podmínky pro hospodářské subjekty obou stran. To by mělo platit rovněž pro země mimo EU, které se zavázaly normy EU uplatňovat. Cílem by mělo být pomoci vybudovat udržitelné a interoperabilní přeshraniční infrastrukturní sítě v zemích a regionech mezi EU a Čínou. Společná práce na seznamu připravovaných prioritních investičních projektů by měla zahrnovat úzkou koordinaci s dotčenými zeměmi, v neposlední řadě i proto, aby se zabránilo problémům s rozpočtovými omezeními. Spolupráce EU a Číny v oblasti propojení by měla být plně přínosná pro asijské partnery, včetně Afghánistánu, Pákistánu a zemí ve střední Asii, tím, že přispěje k jejich zapojení do mezinárodních obchodních toků. Podpora Mezilidských vztahů by měla vytvářet příležitosti pro některá evropská odvětví, jako je vysokoškolské vzdělávání, tvůrčí a kulturní odvětví a cestovní ruch. Tím by se rovněž podpořil mezikulturní dialog, kulturní rozmanitost a účast občanské společnosti. Mezilidské vztahy by měly být zohledňovány ve všech aspektech spolupráce mezi EU a Čínou. Je vhodné podpořit plné využití stávajících kanálů pro legální migraci do EU a do Číny. Jakmile budou úspěšně podniknuty první kroky k usnadnění mobility a boj proti nedovolené migraci, měl by dialog o migraci a mobilitě mezi EU a Čínou pokračovat jednáním o dohodách o zjednodušení vízového režimu a o spolupráci v boji proti nelegální migraci. EU by měla využít platformu propojení mezi EU a Čínou jako hlavní nástroj, prostřednictvím kterého bude s Čínou spolupracovat na propojení eurasijského kontinentu prostřednictvím fyzické a digitální sítě, které budou sloužit pro účely obchodních, investičních a mezilidských kontaktů. Spolupráce s Čínou na její iniciativě „Jeden pás, jedna cesta“ by měla být podmíněna tím, zda Čína splní svůj deklarovaný záměr, tedy zda vytvoří otevřenou platformu, která se řídí tržními pravidly a mezinárodními normami s cílem přinést prospěch všem. Měl by být rozšířen rozsah mezilidského dialogu a stanoveny nové iniciativy zaměřené na podporu větší plurality kontaktů. Mezilidské vztahy by měly být zohledňovány ve všech aspektech vztahů mezi EU a Čínou a měl by být zintenzivněn dialog o mobilitě a migraci. IV. HLEDÁNÍ SPOLEČNÝCH ZÁJMŮ V OBLASTI ZAHRANIČNÍ POLITIKY A BEZPEČNOSTI Čína je přesvědčena, že se odpoutává od své minulosti charakterizované pasivní účasti, a chystá se v souladu se svým ekonomickým významem zaujmout vedoucí úlohu v globálních záležitostech. Společně s expanzí čínských zájmů rozšiřuje Čína své obzory nad rámec sousedských vztahů. Důležitou roli i nadále hraje výrazné zaměření na USA. Existuje obnovený zájem o EU jako vyváženějšího partnera v multipolárním světě, nicméně regionální bezpečnost v asijsko-tichomořské oblasti bude s ohledem na rostoucí asertivitu Číny i nadále představovat problém. Hlavní iniciativa „Jeden pás, jedna cesta“ vychází v zásadě z hospodářských a domácích faktorů, ale bude mít významné geostrategické důsledky. Čína má nyní dobrý důvod pro aktivnější účast na globální správě, bezpečnosti a obraně. Výzvou a současně příležitostí pro Evropu bude zajištění toho, aby se Čína podílela na aktivitách v oblastech s pozitivním dopadem, jako je spolupráce na dosažení míru v Africe, a plnila povinnosti, které souvisejí se statusem globální mocnosti (např. na Blízkém východě). Hlubší dialog s Čínou v oblasti investiční spolupráce v zemích společného zájmu by odrážel rostoucí finanční zapojení Číny v řadě zemí, které jsou partnery EU. IV.1 Posílení spolupráce s Čínou v oblasti zahraniční politiky Hospodářský růst Číny vedl k rozšíření jejích zájmů daleko nad rámec bezprostředního sousedství a posílil její obchodní, finanční, diplomatickou a dokonce vojenskou přítomnost ve světě, což vedlo k nárůstu počtu čínských občanů, kteří žijí v zahraničí. Díky tomu je také Čína více závislá na mezinárodním míru a bezpečnosti. V souvislosti s tím Čína přijala proaktivnější přístup k procesům budování míru a politik sousedství v zemích, jako je Jižní Súdán a Afghánistán. EU by měla usilovat o to, aby s Čínou sdílela větší část zahraniční politiky, a to na základě podpory konstruktivního a aktivního zapojení této země, pokud jde o zajišťování bezpečnosti jako globálního veřejného statku. Čína by měla být vybízena ke stabilní účasti na mezinárodních procesech řešení konfliktů, což je její povinností coby stálého člena Rady bezpečnosti OSN. EU by měla navázat na konstruktivní zapojení Číny během jednání ohledně Íránu a měla by usilovat o aktivní spolupráci s Čínou například v Afghánistánu, Sýrii, Libyi a v oblastech, jako je migrační krize a celkové vyřešení situace na Blízkém východě. To, co je v Africe často vnímáno jako soutěžení mezi EU a Čínou, musí být přetaveno ve větší spolupráci při řešení krizí (ať už na místní úrovni nebo v rámci mnohostranných fór, jako je Rada bezpečnosti OSN), budování kapacit pro mír a bezpečnost v Africe, v oblasti podpory zlepšení hospodářského prostředí, a také pokud jde společné globální statky, zejména životní prostředí a oceány. EU by měla s Čínou spolupracovat také na zlepšení náležité péče o nerosty z oblastí postižených konflikty a jinými riziky. Jednou z priorit čínské zahraniční politiky je rozvíjet vztahy s Evropou, na což vyčleňuje značné diplomatické a finanční prostředky. Je v zájmu EU ve spolupráci s Čínou zajistit, aby veškeré čínské aktivity v oblasti východního a jižního sousedství EU přispívaly k posílení správy založené na pravidlech a regionální bezpečnosti. EU nadále pevně podporuje svrchovanost, nezávislost a územní celistvost Ukrajiny, tedy zásady, k nimž se hlásí také Čína. EU si přeje, aby Čína byla partnerem při investicích do dlouhodobé životaschopnosti a prosperity Ukrajiny a zajištění stability a míru v tomto regionu, což přinese prospěch všem zúčastněným stranám. Příležitosti k zintenzivnění spolupráce s Čínou v oblastech, jako jsou bezpečnost, propojení, rozvojová pomoc a udržitelné využívání vodních a energetických zdrojů nabízí rovněž strategie EU pro Střední Asii. EU by měla i nadále pomocí diplomatických a hospodářských prostředků aktivně přispívat k regionální bezpečnosti v asijsko-tichomořské oblasti a současně dále rozvíjet svá partnerství v této oblasti. EU je nadále znepokojena situací v oblasti Východočínského a Jihočínského moře a měla by i v budoucnu zdůrazňovat význam mírového urovnání sporů a odmítat jednostranné kroky, které by vedly ke změně statu quo a zvyšování napětí. EU potvrzuje své stanovisko ohledně dodržování mezinárodního práva ze strany Číny a dalších zemí v souvislosti s jejich nároky v Jihočínském moři. Touto oblastí prochází velký objem mezinárodního námořního obchodu, což znamená, že svoboda plavby a přeletu má zde pro EU zásadní význam. EU by měla Čínu vybízet, aby konstruktivně přispívala k regionální stabilitě prostřednictvím opatření zaměřených na budování důvěry a pomocí podpory mezinárodního řádu založeného na pravidlech, zejména dodržováním Úmluvy OSN o mořském právu a souvisejících rozhodčích řízení a rychlým dokončením jednání o „kodexu chování“ mezi Čínou a Sdružením národů jihovýchodní Asie (ASEAN). EU by měla usilovat o pravidelný a podstatný dialog s Čínou napříč celým spektrem otázek kontroly vývozu, odzbrojení a nešíření jaderných zbraní, včetně regionálních problémů, jako jsou politiky a činnosti KLDR. EU by měla Čínu vybízet zejména k tomu, aby ratifikovala Smlouvu o všeobecném zákazu jaderných zkoušek, aby přistoupila ke Smlouvě o obchodu se zbraněmi, aby se připojila k Haagskému kodexu chování proti šíření balistických raket a aby dodržovala normy pro kontroly vývozu zbraní a zboží dvojího užití, které platí v rámci příslušných mezinárodních režimů kontroly vývozu. Vývoz EU do Číny se řídí zbrojním embargem stanoveným v závěrech Evropské rady z roku 1989 a osmi kritérií vymezenými ve společném postoji Rady ohledně vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (2008/944/SZBP). Vzhledem ke stále závažnější globální hrozbě terorismu by měla být EU připravena s Čínou spolupracovat v oblasti boje proti terorismu, a to za vzájemně dohodnutých podmínek obsahujících silné záruky týkající se právního státu a lidských práv. Důraz by měl být kladen na mezinárodní úsilí o řešení základních příčin terorismu, odříznutí teroristů od zdrojů financování (rovněž v rámci Finančního akčního výboru) a na předcházení radikalizaci a boj proti ní. V rámci své mezinárodní politiky týkající se kyberprostoru prosazuje EU otevřenost a svobodu internetu a podporuje úsilí o rozvoj dohodnutých norem chování státu. Čínský přístup ke správě internetu, který má restriktivní charakter, může vést k roztříštění internetu na úkor globálních zainteresovaných subjektů a mít negativní hospodářské a lidskoprávní důsledky. EU by měla i nadále naléhavě vyzývat Čínu, aby věnovala více pozornosti rozvoji zodpovědných norem chování a uplatňovala v kyberprostoru stávající mezinárodní právo, včetně podpory přijetí další celosvětové dohody o ochraně kritických kybernetických aktiv. Zohlednit by se měly také příslušné aspekty nedávného společného sdělení o boji proti hybridním hrozbám, zejména pak kybernetická bezpečnost a ochrana kritické infrastruktury. Uznání větší úlohy Číny v rámci mezinárodních vztahů a správy by mělo být provázáno s důslednějším dodržováním mezinárodních pravidel a norem ze strany Číny. EU vybízí Čínu, aby mobilizovala své diplomatické i jiné zdroje v zájmu zajištění bezpečnosti jakožto globálního veřejného statku, včetně zapojení v Afghánistánu a Sýrii. EU má na bezpečnosti v Asii zájem a posílí svůj pozitivní přínos v této oblasti. EU rovněž vybízí Čínu, aby aktivně přispívala k míru a bezpečnosti v sousedství EU v souladu s mezinárodním právem. EU by uvítala, kdyby byla v oblasti Východočínského a Jihočínského moře dodržována svoboda plavby a přeletu. Spory by měly být řešeny mírovou cestou na základě zásad právního státu a mělo by se předcházet jednostranným provokacím. Měl by být posílen dialog s Čínou zaměřený na lepší vzájemné porozumění v otázkách odzbrojení, nešíření zbraní, boje proti terorismu a v otázkách kyberprostoru. IV.2 Bezpečnostní a obranná dimenze EU v posledních letech vysílá stále více civilních a vojenských krizových misí do zámoří, zejména do Afriky. Podobně Čína se ve stále větší míře podílí na mírových operacích zaměřených proti pirátům a zvýšila svou vojenskou pomoc Africké unii, čímž se hlásí ke své rostoucí globální odpovědnosti. Významný potenciál pro spolupráci mezi EU a Čínou nabízí zejména Afrika, kde existují společné zájmy, včetně rozšíření úspěšné námořní spolupráce mezi EU a Čínou v boji proti pirátství na udržování míru a budování kapacit na pevnině. Koordinace boje proti pirátství pod záštitou mechanismu pro společné získávání poznatků o situaci a pro odstranění konfliktu přispěla k posílení spolupráce, jejíž přidaná hodnota se projevila v podobě sdílení zátěže při doprovodu zásilek Světového potravinového programu.

EU by se měla na základě výsledku návazných konzultací v oblasti bezpečnosti a obrany mezi EU a Čínou obrátit na příslušné čínské subjekty na místě (například na čínská velvyslanectví a mírové kontingenty v zemích jako Mali a Somálsko) ohledně možností praktické spolupráce a měla by podporovat čínské úsilí o financování africké struktury pro mír a bezpečnost. Mezi další oblasti možných společných zájmů patří spolupráce na policejní dimenzi mírových operací a opatření týkající se ochrany a evakuace evropských a čínských občanů. Aby mohla formovat své vztahy s Čínou, měla by se EU ujistit, že má jasnou představu o čínské obranné a bezpečnostní politice. Afrika skýtá nejlepší možnosti pro bezpečnostní spolupráci mezi EU a Čínou, a to jak na moři, tak na pevnině. Spolupráce v boji proti pirátství v Africkém rohu by měla pokračovat. EU by měla hledat možnosti pro praktickou spolupráci s Čínou a pro vzájemnou koordinaci v oblastech, jako je budování kapacit a podpora mírového úsilí v Africe, a to při plném využití diplomatických a bezpečnostních prostředků obou stran, které jsou k dispozici na místě. V. GLOBÁLNÍ SPRÁVA A SPOLUPRÁCE V MULTILATERÁLNÍM KONTEXTU Čína chce, aby v oblasti globální správy, a to jak politické, tak ekonomické, byla jejímu hlasu přikládána váha odpovídající jejímu významu. To by měla EU brát jako východisko a zároveň prosazovat multilateralismus a vybízet Čínu, aby podporovala globální normy a instituce. Součástí této rovnice je rovněž úspěšné řešení rozporů ohledně dodržování mezinárodního práva a lidských práv, zejména ve světle zvýšené čínské vnější asertivity a vnitrostátních represí. Nazrál čas podpořit dialog a spolupráci v řadě oblastí, zejména pokud jde o změnu klimatu, energetiku, účinné využívání oceánů a zdrojů, a také pomoc při řešení obrovských problémů v oblasti životního prostředí v Číně (jejichž dopady pocítí i EU). Obdobně vysoce prospěšná může být spolupráce ve sféře celosvětového zdraví, udržování míru, humanitárních záležitostí a řízení rizik souvisejících s přírodními pohromami. V tomto případě zvýšená celosvětová přítomnost Číny a její rozšířené zájmy představují pro EU příležitost, jak propojit naše zkušenosti s čínskými zdroji. V.1 Prosazování účinného multilateralismu EU je odhodlána podporovat účinný multilateralismus, v němž ústřední roli plní Organizace spojených národů. Čína, stejně jako EU, čerpá výhody z mezinárodního pořádku založeného na pravidlech. V roce 2015, kdy jsme si připomenuli 70. výročí založení OSN, Čína, jako jeden z původních signatářů, znovu potvrdila své závazky plynoucí ze zásad Charty OSN. Stala se jedním z největších přispěvatelů do rozpočtu OSN a ve stále větší míře poskytuje personál do jednotek pro mírové operace OSN. Jako stálý člen Rady bezpečnosti OSN a člen Rady pro lidská práva má Čína o to větší povinnost podporovat tři pilíře OSN, tedy lidská práva, mír a bezpečnost a rozvoj. EU by měla spolupracovat s Čínou na konsolidaci globální správy. Globální instituce se postupně vyvíjejí, pročež by měl být názorům Číny připisován patřičný význam odpovídající tomu, do jaké míry je ochotná přispívat, avšak současně je nezbytné trvat na univerzálnosti mezinárodního práva, pravidel a zásad, o které se opírá mezinárodní řád. Ve stejném duchu by měla být Čína povzbuzována k tomu, aby podporovala prvky reformy OSN a zlepšování rámce pro globální správu, z čehož by plynuly širší přínosy pro mezinárodní společenství. EU by měla s Čínou spolupracovat prostřednictvím konstruktivního zapojení, aby nalezla řešení v rámci stávajících struktur globální správy, kdykoli to bude možné, a především by měla zajistit, aby nové iniciativy splňovaly celosvětové normy a byly slučitelné s činností existujících mezinárodních institucí. Multilaterální rozhodování by mělo být inkluzivní a měly by do něj být zapojeny všechny příslušné zainteresované strany. Nárůst významu skupiny G20 v důsledku celosvětové hospodářské krize prokazuje, že je při hledání řešení celosvětových problémů nezbytné účinně spolupracovat s rozvíjejícími se tržními ekonomikami. V návaznosti na výsledky čínského předsednictví skupiny G20 a úzkou spolupráci v otázce financování skupiny G20 by EU měla zvážit vytvoření společné platformy s Čínou v takových oblastech, jako jsou strategie růstu, investice do propojené infrastruktury, financování opatření v oblasti klimatu a globální protikorupční normy. Čína také posílila své vztahy s brettonwoodskými institucemi. EU by měla využít tohoto zvýšeného odhodlání k podpoře silnějšího, udržitelnějšího a vyváženějšího globálního růstu, zajištění silného a přiměřeného financovaní MMF a posílení globální finanční záchranné sítě. EU by měla Čínu vybízet, aby plnila angažovanější a aktivnější úlohu v rámci Světové obchodní organizace a při vícestranných a mnohostranných obchodních a investičních iniciativách a aby se zhostila povinností, jež odpovídají výhodám, které čerpá z otevřeného obchodního systému, a zvýšila ambice těchto iniciativ, jako jsou jednání o environmentálních produktech. EU očekává, že Čína předloží návrh dohody o přístupu k veřejným zakázkám, který by odpovídal významu čínského trhu. EU rovněž vybízí Čínu, aby se smysluplným a podstatným způsobem zapojila do Mezinárodní pracovní skupiny pro vývozní úvěry. V rámci skupiny G20 by měla EU vybízet Čínu, aby pokračovala v reformě mezinárodních investičních pravidel, zejména aby pracovala na zřízení mnohostranného soudu pro investice. Mezi další oblasti, v nichž by se měla EU snažit nalézt s Čínou společnou řeč, patří udržování míru, předcházení konfliktům a včasné varování, mírové urovnávání sporů, humanitární záležitosti, řízení rizik souvisejících s přírodními pohromami, hospodářská a sociální práva a zdravotnictví. EU by měla Čínu vybízet, aby výrazněji přispívala k mezinárodnímu úsilí v boji proti současné uprchlické a migrační krizi. EU a Čína mají společný zájem na podpoře multilateralismu. EU by měla spolupracovat s Čínou na konsolidaci globální správy založené na pravidlech. EU by se měla snažit nalézt společnou platformu s Čínou, pokud jde o klíčové priority skupiny G20. EU by měla Čínu vybízet, aby plnila aktivnější a angažovanější úlohu v rámci Světové obchodní organizace a při vícestranných a mnohostranných obchodních a investičních iniciativách a aby se zhostila povinností, jež odpovídají výhodám, které čerpá z otevřeného obchodního systému, a zvýšila ambice těchto iniciativ. EU očekává, že Čína předloží návrh dohody o přístupu k veřejným zakázkám, který by odpovídal významu čínského trhu. EU by měla těsněji spolupracovat s Čínou při zvládání přírodních pohrom, humanitárních krizí a migrace. V.2 Dodržování mezinárodního práva a univerzálních hodnot Základním předpokladem pro zajištění mezinárodního míru, bezpečnosti a udržitelného rozvoje je mezinárodní pořádek založený na pravidlech a vycházející z dodržování mezinárodního práva, včetně mezinárodního humanitárního práva a právních předpisů v oblasti lidských práv. Proto by EU měla s Čínou spolupracovat při podpoře všeobecného prosazování lidských práv, zejména dodržování mezinárodních norem v oblasti lidských práv doma i v zahraničí. Jako příklad lze uvést podporu provádění závazků obsažených ve smlouvách o lidských právech, které již Čína ratifikovala, a prosazování ratifikace Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, který Čína podepsala v roce 1998. EU by rovněž měla nadále Čínu pobízet k ratifikaci dalších nástrojů OSN a Mezinárodní organizace práce, například dvou úmluv o nucené práci a dvou dalších úmluv o svobodě sdružování a kolektivním vyjednávání. Pokrok Číny v posledních desetiletích, například pokud jde o realizaci hospodářských a sociálních práv, může představovat východisko pro rozvoj spolupráce mezi EU a Čínou v oblastech, jako jsou práva žen, pracovní práva, sociální normy, podnikání a lidská práva, a v oblasti kulturních práv. EU by měla nadále trvat na tom, aby Čína dodržovala své mezinárodní právní závazky v oblasti lidských práv, a to jak v Číně, tak v zahraničí, a měla by za tímto účelem s Čínou spolupracovat.

V.3 Globální výzvy a globální veřejné statky Během posledních let Čína stále zásadnějším způsobem přispívala ke stanovování ambicióznějších celosvětových cílů v oblasti udržitelného rozvoje, včetně změny klimatu, zdravotnictví a vzdělávání. Stala se globálně působícím dárcem a pracuje na nových a udržitelnějších koncepcích rozvoje. EU by měla v těchto oblastech společného zájmu s Čínou úzce spolupracovat. Agenda pro udržitelný rozvoj 2030 je univerzálně platná a vyžaduje, aby ji všechny země prováděly na vnitrostátní úrovni a aby současně přispívaly k celosvětovému úsilí. Díky tomu mají EU a Čína společný zájem na vymýcení chudoby a zajištění udržitelného rozvoje pro všechny prostřednictvím účinných institucí, řádné správy, právního státu a zajištění míru ve společnosti. EU by měla s Čínou navázat pravidelný dialog o provádění Agendy 2030 a jejích cílech v oblasti udržitelného rozvoje. Čína hraje stále významnější úlohu v mezinárodní rozvojové spolupráci a má rostoucí vliv na rozvojové procesy ve třetích zemích. Je proto důležité, aby měly EU a Čína k dispozici kanály pro diskusi o svých přístupech k rozvojové spolupráci. Skutečnost, že Čína během svého předsednictví skupiny G20 věnovala Agendě 2030 výraznou pozornost, představuje příležitostí, jak posílit angažovanost při spolupráci s rozvojovými zeměmi. EU by měla posílit bilaterální a multilaterální spolupráci v oblasti rozvoje, aby podpořila provádění Agendy 2030, a mohla následně navázat s Čínou partnerství na úrovni dárce-dárce v oblastech, jako je efektivita rozvoje a koordinace dárců, a podporovat praktickou spolupráci v rámci vícestranných fór i v terénu, například v Africe a v Asii. EU by měla Čínu vybídnout, aby jednala v souladu se zásadami schválenými oběma stranami v rámci fóra na vysoké úrovni o účinnosti pomoci v Pusanu a aby se zapojila do Globálního partnerství pro účinnou rozvojovou spolupráci. Příslušné orgány EU, stejně jako členské státy EU, by měly nadále podporovat rozvoj Asijské banky pro investice do infrastruktury a navázat dialog s novou rozvojovou bankou, tak aby se posílila řádná správa a multilaterální systém. EU by měla navíc usilovat o dialog s Čínou v oblasti osvědčených postupů při poskytování úvěrů v rozvojových zemích, včetně aspektů, jako jsou udržitelnost dluhu, environmentální a pracovní normy a boj proti úplatkářství a korupci. EU vítá skutečnost, že Čína, která vytváří asi čtvrtinu světových emisí skleníkových plynů, sehrála podstatnou roli při jednáních o Pařížské dohodě o změně klimatu a výrazně přispěla k její brzké ratifikaci. EU by měla posílit svou spolupráci s Čínou na základě výsledků 21. konference smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a společného prohlášení EU a Číny o změně klimatu z roku 2015, a to jak na dvoustranné, tak na mezinárodní úrovni. EU by měla s Čínou spolupracovat na základě společného odhodlání urychlit přechod na nízkouhlíkové či uhlíkově neutrální hospodářství. Aby se urychlilo provádění Pařížské dohody, měly by se, kdykoli to bude možné, uplatňovat společné postupy, a to i pokud jde o uskutečňování vnitrostátně stanovených příspěvků. Podpora Číny prostřednictvím diplomatické činnosti EU v oblasti klimatu by měla zahrnovat otázky související s Montrealským protokolem (celosvětové postupné ukončování výroby a spotřeby částečně fluorovaných uhlovodíků), Mezinárodní organizací pro civilní letectví (globální, tržně založená opatření pro emise z letecké dopravy) a Mezinárodní námořní organizací (snižování emisí z námořní dopravy). EU by měla i nadále podporovat Čínu v oblasti obchodováním s emisemi, konkrétně ve spojitosti s plánovaným zavedením celostátního systému v roce 2017. Posílený dialog by měl probíhat v oblastech, jako je vytváření politik v oblasti klimatu a modelování emisí, nízkouhlíkové technologie, zachycování a ukládání uhlíku, přizpůsobování a investice odolné vůči změně klimatu. Měla by být v co největší míře uplatňována doporučení pracovní skupiny pro ekologické financování v rámci G20. EU a Čína jsou čistými dovozci energie a mají společný zájem na transparentních, dobře regulovaných a otevřených energetických trzích, jež by přispívaly k lepšímu zabezpečení dodávek energie. Proto by EU měla spolupracovat s Čínou na vytvoření modernější, inkluzivnější a účinnější globální energetické infrastruktury, a i nadále podporovat intenzivnější vztahy mezi Mezinárodní energetickou agenturou a Čínou v zájmu podpory spolupráce v oblasti energetické bezpečnosti, energetických údajů a statistik a analýzy energetické politiky. EU by měla rovněž navázat spolupráci s Čínou v oblasti transparentnosti, norem a regulace v odvětví energetiky, včetně projektů v oblasti energetické infrastruktury ve třetích zemích, a podporovat domácí energetické reformy, včetně zlepšování energetické účinnosti, udržitelnosti a účinného využívání zdrojů. Měly by být zváženy možnosti společného výzkumu a vývoje „čistých“ energetických technologií. Čína čelí ohromným výzvám v oblasti životního prostředí, pokud jde o znečištění ovzduší, půdy a vody. EU by mohla k prosazení svých vlastních zájmů přispět tím, že Číně poskytne své know-how, které by jí mohlo pomoci v jejím úsilí o rozvoj vhodných politik a právních rámců pro přechod na ekologické a nízkouhlíkové oběhové hospodářství a přispět k omezení čínských problémů s extenzivním a neudržitelným využíváním zdrojů. To lze provést mj. využitím ekologických vědeckých a technologických řešení, která pomohou přinést environmentální a ekonomické výhody pro obě strany. EU by měla sdílet osvědčené postupy pro environmentální řízení, řízení kvality ovzduší, vodních a půdních zdrojů, nakládání s odpady, postupné vyřazování nebezpečných chemických látek, jakož i osvědčené postupy pro provádění mezinárodních environmentálních dohod a norem. Měla by být posílena spolupráce v záležitostech týkajících se vody, zejména prostřednictvím platformy pro vodu EU-Čína. EU by měla posílit spolupráci s Čínou při řešení globálních problémů, jako je odlesňování, nezákonná těžba dřeva, nezákonný obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy, který prostřednictvím napojení na korupci a organizovaný zločin ohrožuje udržitelný rozvoj, biologickou rozmanitost a řádnou správu věcí veřejných. EU by měla spolupracovat s Čínou na zlepšení správy oceánů, mimo jiné prostřednictvím boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, přičemž by měla Čínu vybízet k ratifikaci Dohody OSN o rybích populacích a dohody FAO o opatřeních přístavních států. EU by měla Čínu povzbuzovat k tomu, aby hrála významnější a aktivnější úlohu při vypracovávání politik pro boj proti šíření antimikrobiální rezistence, a k podpoře globální strategie pro řešení této závažné zdravotní hrozby. Měl by být zahájen pokročilý rozvojový dialog mezi EU a Čínou. EU by měla využít závazků Číny v oblasti změny klimatu, a posílit partnerství v této oblasti na dvoustranné i mnohostranné úrovni. Poslední pětiletý plán potvrdil, že téma životního prostředí je jednou z hlavních politických priorit. EU by na základě této skutečnosti měla vytvořit pozitivní společnou agendu v oblastech, jako je boj proti znečištění ovzduší, vody a půdy, oběhové hospodářství, udržitelné řízení mořských zdrojů a boj proti ohrožení přírodních stanovišť a biologické rozmanitosti. EU by měla s Čínou úžeji spolupracovat v boji proti antimikrobiální rezistenci. VI. JEDNOTNĚJŠÍ PŘÍSTUP VŮČI ČÍNĚ Vztahy s tak komplexním strategickým partnerem, jako je Čína, vyžadují „celounijní přístup“, který uvádí činnost Komise, ESVČ a dalších orgánů EU do souladu s tím, co dělají jednotlivé členské státy EU. Členské státy by měly v rámci svých dvoustranných vztahů s Čínou respektovat postoje, které dohodla EU, zatímco Komise a ESVČ by měly zajistit, aby byly členské státy informovány v případech, kdy je třeba chránit zájmy EU. Komise a ESVČ by měly úzce spolupracovat s Evropským parlamentem, který se ukázal být významným zastáncem efektivního vytváření politik EU vůči Číně. EU by se měla snažit vytvořit ambiciózní program spolupráce s Čínou. Vzájemné hospodářské a obchodní zájmy jsou silné, avšak neměly by EU bránit v tom, aby ve svých vztazích s Čínou prosazovala své vlastní hodnoty. Čína má stejně velké potřeby jako my a neschopnost spolupracovat přináší negativní důsledky rovněž pro Čínu. EU proto musí hovořit pevným, zřetelným a jednotným hlasem. Při velkých politických rozhodnutích a při udržování mezinárodního řádu založeného na pravidlech je zásadně důležité, aby EU byla soudržná a jednotná. EU by se měla snažit při vytváření důvěry a spolupráci s Čínou vycházet ze společných zájmů. Vztahy mezi EU a Čínou však musí rovněž zohledňovat skutečnost, že v Číně existuje systém jedné strany s převládajícím, státem kontrolovaným modelem kapitalismu. Aby EU mohla při plnění svých cílů využít většího pákového efektu, měla by se snažit nalézt vazby napříč různými oblastmi politiky a odvětvími. Pokud chceme, aby před bezprostředními zájmy jednotlivých odvětví dostal přednost obecný zájem, je nutné zajistit dobrou koordinaci napříč odvětvími. Měl by se plně využít potenciál summitů EU-Čína a strategického dialogu EU-Čína na vysoké úrovni, hospodářského a obchodního dialogu na vysoké úrovni a mezilidského dialogu na vysoké úrovni jako platforem, jež by poskytovaly průřezovou strategickou orientaci v oblasti politických, hospodářských a obchodních otázek, a to v zájmu podnícení větší plurality vzájemných kontaktů a aby bylo snazší nacházet synergie a kompromisy mezi mnoha aspekty vztahů mezi EU a Čínou na nejvyšší úrovni. Měly by být účinně využívány dostupné mechanismy koordinace, a to jak v Bruselu, tak na místní úrovni v Pekingu. Vedle práce na posílení partnerství mezi EU a Čínou by útvary Komise, ESVČ a členské státy měly také posílit plánování založené na scénářích, aby bylo možné v případě potřeby jednat rychleji a soudržným způsobem. Vysoký počet dialogů EU-Čína a jejich různorodost jsou znakem rozmanitosti a životaschopnosti vztahů mezi EU a Čínou, nicméně s sebou nesou riziko, že může dojít k fragmentarizaci vynaloženého úsilí nebo snížení jeho dopadu. EU a Čína se v běžném roce účastní téměř sta dialogů a seminářů. Je nutné důsledně stanovovat pořadí priorit a zdroje přednostně vynakládat na ty nejvýznamnější z nich. EU by měla provádět pravidelný přezkum výsledků těchto dialogu, aby se zajistilo, že účinně přispívají k dosažení celkových cílů EU, a aby bylo možné je v případě potřeby zefektivnit. Mezi priority by mělo být zařazeno například dosažení rovných podmínek.