Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů /* COM/2013/0796 final - 2013/0410 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU 1.1. Obecné souvislosti Pro ochranu finančních zájmů Unie a rozvoj celní spolupráce mají zásadní význam opatření proti porušování celních předpisů. Celní předpisy mohou být porušovány různými způsoby, jako je například nepravdivý popis dováženého zboží, aby bylo možno využít nižší clo, nebo nesprávné prohlášení o původu zboží kvůli obcházení antidumpingových cel a/nebo vyhýbání se množstevním kvótám omezujícím dovoz či zneužití tranzitního systému, kdy je skutečně dovážené zboží deklarováno jako zboží v tranzitu s cílem vyhnout se použitelnému clu. K boji proti těmto případům porušování celních předpisů je nezbytná rozsáhlá výměna informací v rámci vzájemné spolupráce členských států i spolupráce mezi členskými státy a Komisí. Ačkoli je tato spolupráce již úspěšná, byla určena řada oblastí, v nichž jsou zapotřebí další opatření, zejména co se týká fungování systému pro boj proti podvodům v celní oblasti a zlepšování řízení rizik v oblasti cel na vnitrostátní i unijní úrovni[1]. 1.2. Právní rámec K hlavním právním nástrojům vztahujícím se na porušování celních předpisů v této souvislosti náleží nařízení (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů a rozhodnutí Rady 2009/917/SVV ze dne 30. listopadu 2009 o používání informačních technologií pro celní účely. Nařízení (ES) č. 515/97 upravuje záležitosti týkající se celní unie, což je podle čl. 3 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) oblast ve výlučné pravomoci EU. Rozhodnutí Rady 2009/917/SVV se zabývá záležitostmi týkajícími se prostoru svobody, bezpečnosti a práva, což je podle čl. 4 odst. 2 písm. j) Smlouvy oblast ve sdílené pravomoci Unie a členských států. Na tomto základě vytvořila Komise za účelem uplatňování příslušných právních předpisů strukturu IT, informační systém pro boj proti podvodům (AFIS), zahrnující databáze pro celní záležitosti a pro záležitosti související se spoluprací v oblasti prosazování práva. 1.3. Zvláštní problémy 1.3.1. Nutnost odstranit mezery ve stávajících systémech pro odhalování podvodů v oblasti cel Obchodníci, kteří působí v EU legálně, musí dodržovat různá cla, daně, dávky a množstevní omezení. Finanční zisky plynoucí z vyhýbání se těmto poplatkům představují pobídku k podvodům, jako je nesprávné prohlášení o původu, nepravdivý popis zboží a zneužití tranzitního systému. Toto riziko se zvyšuje, jelikož stávající systémy pro odhalování celních podvodů nejsou dosud dostatečně vyvinuté a možnosti kontroly skutečného původu dováženého zboží jsou v současnosti omezené. Celní úředníci nemohou zejména ověřit, zda je deklarovaný původ zboží v souladu s trasou kontejneru přepravujícího zboží. Pro odhalování případů nesprávného prohlášení o původu se považují za zásadní údaje o pohybu kontejnerů (zprávy o stavu kontejneru – CSM (Container Status Message)). Neuspokojivý je rovněž stávající systém pro odhalování nepravdivého popisu zboží. V tomto ohledu je určení podezřelých případů ze strany celních orgánů založeno na oznámeních, která mohou být obdržena z různých zdrojů (například od jiných celních orgánů nebo hospodářských subjektů), a na analýze rizik s využitím omezených údajů. Hlavním nedostatkem tohoto postupu je skutečnost, že kontroly nejsou dostatečně cílené, jelikož jsou založeny na analýzách omezených údajů. Nedostatky existují stejně tak i v systému pro odhalování zneužití tranzitního systému. Postup, který se v současnosti používá k ověřování zboží v tranzitu, spočívá v ověřování dokumentů a ve fyzických kontrolách. Účelnost a účinnost těchto metod je však snížena vzhledem k dostupným zdrojům a omezením z hlediska rozsahu a kvality údajů, které jsou k dispozici pro automatickou analýzu rizik a zaměření kontrol. Aby bylo možné zaměřit se účinně na případy nesprávného prohlášení o původu, nepravdivého popisu zboží a zneužití tranzitního systému, je vhodné používat k určení podezřelých zásilek automatizované a vědecké metody analýzy rizik. Komise se domnívá, že tyto metody mohou být používány účelněji a účinněji, jsou-li podpořeny soustavně dostupnými, vysoce kvalitními a včasnými údaji o zprávách CSM, dovozu, vývozu a tranzitu, a to na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. 1.3.2. Potřeba zlepšit řízení rizik v oblasti cel a zvýšit bezpečnost dodavatelského řetězce na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU Uznává se, že u zboží vstupujícího na celní území Unie nebo opouštějícího celní území Unie je třeba zavést rovnocennou úroveň celních kontrol a že na podporu společného přístupu je rovněž nutné zavést rámec pro řízení rizik v celé Unii. V této souvislosti stanoví nařízení (ES) č. 648/2005, kterým se mění celní kodex Společenství, společný rámec pro řízení rizik, jenž byl zaveden Komisí a členskými státy. Ve svém sdělení o řízení rizik v oblasti cel a bezpečnosti dodavatelského řetězce[2] vymezila Komise řadu strategických problémů při uplatňování. Obzvláštní význam mají problémy způsobené nedostatky v dostupnosti a kvalitě údajů pro prověřování rizik v oblasti bezpečnosti a zabezpečení před vstupem zboží. Ve sdělení je zdůrazněno, že „jednou z hlavních priorit je poskytování kvalitních údajů ze strany obchodníků a jejich dostupnost pro úřady zabývající se řízením rizik na odpovídající úrovni“. V tomto ohledu může shromažďování zpráv CSM a jejich začlenění do analýzy rizik před vstupem zboží zásadně přispět k zvýšení bezpečnosti dodavatelského řetězce obecně a k práci Komise a členských států při řízení rizik stanovených v čl. 4 bodu 25 celního kodexu Společenství, včetně hrozeb pro zabezpečení a bezpečnost Unie, veřejné zdraví, životní prostředí a spotřebitele. 1.3.3. Potřeba zabývat se prodlevami ve vyšetřování úřadu OLAF V důsledku nedávného zavedení elektronického vyřizování celních záležitostí jsou podkladové dokumenty k prohlášením o dovozu a vývozu (faktury, osvědčení o původu atd.) uchovávány hospodářskými subjekty, a nikoli orgány celní správy. Důležité je, že tyto doklady jsou často nezbytné pro vyšetřování úřadu OLAF. Stávající postup, který úřad OLAF používá k získání těchto dokladů, spočívá v zaslání žádosti členským státům. Tento systém však není efektivní, jelikož (jak bylo uvedeno výše) členské státy již nemají příslušné informace k dispozici, a před jejich předáním Komisi si je proto musí vyžádat od hospodářských subjektů. Než doklady obdrží úřad OLAF, dochází k časovým prodlevám. V současnosti neexistuje v právním rámci žádné ustanovení, které by bylo možno použít k urychlení postupů souvisejících s vyšetřováním úřadu OLAF. 1.3.4. Potřeba upřesnění možnosti omezit viditelnost údajů Systém AFIS není v současnosti využíván dostatečně, jelikož členské státy nemohou zvolit potenciální okruh uživatelů informací, které vkládají do systému. Ochrana finančních zájmů Unie a celní spolupráce proto nejsou optimální a jsou zbytečně mařeny. Je tudíž zapotřebí, aby bylo z technického hlediska upřesněno, že přístup k údajům vloženým jejich vlastníky může být omezen na určité uživatele. Ustanovení v nařízení, které vlastníkům údajů jednoznačně umožňuje omezit viditelnost údajů jen pro konkrétní uživatele, by značně zvýšilo výměnu informací a dále zlepšilo možnost prevence, odhalování a vyšetřování celních podvodů. Omezená viditelnost mimoto chrání důvěrnost údajů, a zvyšuje proto důvěru v systém. Možnost ochrany citlivých údajů by vedla k větší ochotě sdílet informace v rámci systému AFIS. Možnost omezit viditelnost údajů by kromě toho Komisi umožnila zlepšit řízení údajů, což umožní uchovávat, aktualizovat a vyhledávat informace, které byly doposud pouze vyměňovány. 1.3.5. Nutnost zjednodušit dozor nad ochranou údajů V souladu se stávajícími právními předpisy provádějí audity dva různé subjekty (tj. evropský inspektor ochrany údajů (dále jen „EIOÚ“) a společný celní kontrolní orgán). Existují případy, kdy nedostatečná koordinace mezi těmito subjekty vedle k protichůdným doporučením, což způsobuje neefektivní využívání zdrojů v Komisi a členských státech. Proces provádění je zdlouhavý, jelikož je nutné přizpůsobit se doporučením EIOÚ i společného kontrolního orgánu. To má za následek neefektivnost a dodatečné náklady, pokud jde o čas a zdroje. Provedení doporučení může trvat i rok pro uskutečnění auditu. Mezi oběma orgány dozoru je proto zapotřebí užší spolupráce. Další otázkou v oblasti ochrany údajů, kterou je nutno dále upřesnit, je odpovědnost za technické systémy, které Komise zřídila na základě nařízení (ES) č. 515/97. V současnosti poskytuje Komise prostřednictvím technických systémů členským státům technickou pomoc, školicí a komunikační podporu a jinou operativní podporu. Odpovědnost za dozor nad ochranou údajů s ohledem na tyto technické systémy však nebyla výslovně přidělena. Z tohoto důvodu návrh upřesňuje pravomoci EIOÚ. 1.3.6. Potřeba upřesnění přípustnosti důkazů získaných v rámci vzájemné pomoci V současnosti se státní zástupci v členských státech zdráhají použít dokumenty získané prostřednictvím kanálů vzájemné pomoci jako důkazy v trestním řízení, jelikož ustanovení nařízení (ES) č. 515/97 nejsou dostatečně jasná, pokud jde o tuto možnost. To nevyhnutelně vede k průtahům v trestním řízení v členských státech nebo to může mít za následek dokonce odložení případu kvůli promlčení. Důležité je, že to narušuje rovněž zásadu právní jistoty, jelikož příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 515/97 jsou předmětem rozdílného výkladu. Zdá se, že je nutné upřesnit, že státní zástupci mohou použít v trestním řízení důkazy získané v rámci vzájemné pomoci. Návrh neukládá vnitrostátním soudům povinnost přijímat tyto důkazy automaticky, neboť je i nadále třeba dodržovat vnitrostátní procesní pravidla. 1.3.7. Úřad evropského veřejného žalobce Komise nedávno navrhla zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce[3]. Vzhledem k souvisejícím změnám ve vyšetřování a stíhání trestné činnosti poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie by Komise měla posoudit potřebu revize stávajícího nařízení, pokud bude Úřad evropského veřejného žalobce zřízen. V tomto případě musí všechny vnitrostátní orgány členských států a všechny orgány, instituce a jiné subjekty Unie Úřad evropského veřejného žalobce neprodleně informovat o jednání, které by mohlo zakládat trestný čin spadající do jeho působnosti. V souladu s návrhem nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce bude mít tento úřad přístup k databázím spravovaným Komisí nebo členskými státy podle tohoto nařízení. 1.4. Navrhované řešení K odstranění výše uvedených nedostatků se jeví jako nezbytné změnit nařízení (ES) č. 515/97. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ 2.1. Konzultace se zúčastněnými stranami Komise konzultovala zúčastněné strany při mnoha příležitostech a vzala v úvahu obdržené připomínky. 2.1.1. Celní orgány členských států Členské státy byly konzultovány v únoru 2012 prostřednictvím dotazníku. Členské státy vyslovily potřebu přístupu k údajům souvisejícím s platbou cel (dovoz, tranzit a vývoz), pokud jde o transakce v jiném členském státě, a pokládaly za užitečné informace o pohybu kontejnerů. Členské státy uvedly rovněž své názory na nejlepší způsob sběru, uchovávání a analýzy těchto informací. V květnu 2012 uspořádala Komise konferenci za účelem získání zpětné vazby a podnětů od odborníků z členských států ohledně celkového fungování systému pro boj proti podvodům (AFIS) a rovněž ohledně uplatňování a možností nařízení (ES) č. 515/97. Konference sestávala z plenárního zasedání a čtyř tematických workshopů týkajících se právních otázek, společných celních operací, aplikací a technických aspektů a aspektů bezpečnosti IT s ohledem na současný stav a budoucí vývoj systému AFIS. Komise při řadě příležitostí konzultovala „Výbor pro vzájemnou pomoc“ zřízený podle článku 43 nařízení (ES) č. 515/97, jenž je složen ze zástupců členských států, kteří odpovídají za záležitosti týkající se vzájemné pomoci. Poslední diskuse proběhly na zasedání ve dnech 24. května 2012 a 25. září 2012. 2.1.2. Společnosti lodní dopravy – World Shipping Council Významné konzultace s odvětvím lodní dopravy se uskutečnily dne 15. března 2012 za účasti společností ze soukromého sektoru a World Shipping Council (WSC)[4]. Cílem bylo informovat dopravce o navrhované iniciativě a vyžádat si od nich zpětnou vazbu ohledně plánovaného poskytování zpráv CSM Komisi. Komise navrhla rovněž pilotní projekt v této oblasti. Diskuse se zaměřila na druh údajů, který musí přepravci kontejnerů Komisi poskytovat, a způsob, jakým by se mělo toto provádět, jakož i metody předávání atd. Komise se snažila zapojit odvětví co nejvíce do přípravy s cílem usnadnit uplatnění návrhu. Mimoto se uskutečnilo několik schůzek mezi Komisí a zástupci WSC. Na základě těchto konzultací byl stanoven druh informací, které mají společnosti předávat. Nejúčinnějším způsobem předávání těchto údajů je předávání prostřednictvím „globálního sběru údajů“, tj. každodenního poskytování údajů o pohybech všech kontejnerů. Alternativně se společnosti mohou rozhodnout pro selektivní předkládání údajů. Ostatní možnosti bude třeba upřesnit. Odvětví lodní dopravy zdůraznilo, že je nutné zajistit, aby byly údaje poskytované společnostmi předávány pouze jednou. Komise by poté měla odpovídat za předání těchto údajů mezinárodním a/nebo evropským institucím a členským státům pro účely, pro něž je databáze zřízena. 2.1.3. Inspektoři ochrany údajů Během příprav tohoto návrhu se v květnu a červnu 2011 uskutečnily schůzky s EIOÚ a společným kontrolním orgánem. 2.2. Posouzení dopadů Komise posoudila dopady jednotlivých možností politiky s přihlédnutím ke konzultacím se zúčastněnými stranami. Závěr byl ten, že by řešení, o něž usilují hlavní změny nařízení, měla zahrnovat mimo jiné toto: · vytvoření podmínek pro lepší boj proti celním podvodům souvisejícím s nesprávným prohlášením o původu zboží, a to podáváním zpráv o stavu kontejneru ze strany námořních dopravců Komisi. Doporučeným způsobem předávání je podávání globálních zpráv („globální sběr údajů“) s téměř nulovými náklady. Možný je rovněž alternativní způsob předávání těchto údajů; · vytvoření podmínek pro lepší boj proti celním podvodům souvisejícím s nepravdivým popisem zboží vytvořením ústřední databáze údajů o dovozu a vývozu. Pro poskytování těchto údajů je třeba vytvořit právní základ. Toto opatření nebude pro členské státy znamenat žádné dodatečné náklady, jelikož požadované informace již existují v elektronické podobě, a to v příslušných databázích, které spravuje Komise. Nezbytný je pouze souhlas členských států s kopírováním těchto údajů; · vytvoření podmínek pro lepší boj proti celním podvodům souvisejícím se zneužitím tranzitního systému vytvořením centrálního úložiště údajů týkajících se tranzitu; · urychlení vyšetřování úřadu OLAF umožněním přímého přístupu k podkladovým dokumentům k prohlášení o dovozu a vývozu. Očekávané náklady pro hospodářské subjekty ze soukromého sektoru jsou téměř nulové, jelikož tato povinnost již existuje (podniky musí uchovávat příslušnou dokumentaci podle vnitrostátních právních předpisů a rovněž podle celního kodexu). Důležité je, že předpokládaný počet žádostí, které budou zaslány hospodářským subjektům a které jsou nezbytné pro vyšetřování úřadu OLAF, bude podle očekávání velmi nízký (několik málo případů ročně). Posouzení dopadů dospělo k závěru, že navrhované možnosti jsou v souladu se základními právy. V této souvislosti je důležité zmínit, že předpokládaná databáze CSM nebude obsahovat žádné osobní údaje. Databáze údajů o dovozu, vývozu a tranzitu budou obsahovat osobní údaje a ochranu těchto údajů bude sledovat EIOÚ podle platných norem stanovených v nařízení (ES) č. 515/97. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1. Právní základ Návrh na změnu nařízení (ES) č. 515/97 by měl vycházet z článků 33 a 325 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Článek 33 SFEU stanoví základ vztahující se na většinu výměn informací mezi celními orgány a mezi celními orgány a Komisí za účelem celní spolupráce. V článku 325 SFEU je stanovena pravomoc EU přijímat opatření, která jsou nezbytná k zamezení podvodům a jiným protiprávním jednáním ohrožujícím finanční zájmy Unie a pro boj proti nim a která mají „odstrašující účinek“. Legislativní postup pro přijetí potřebných opatření za účelem zajištění účinné a rovnocenné ochrany je stanoven v čl. 325 odst. 4 a článku 33 SFEU. 3.2. Subsidiarita, proporcionalita a respektování základních práv 3.2.1. Subsidiarita a proporcionalita Potřeba právních předpisů týkajících se vzájemné správní pomoci a celní spolupráce na úrovni EU vyplývá z těchto skutečností: · Potřeba právních předpisů EU týkajících se vzájemné správní pomoci a celní spolupráce již byla evropským zákonodárcem uznána přijetím nařízení (ES) č. 515/97 a rozhodnutí Rady 2009/917/SVV. · Připouští se, že na nadnárodní úrovni existuje v oblasti cel mnoho rizik. Nelegální dodavatelské řetězce se mohou rychle přizpůsobit zlepšením v oblasti řízení rizik na určitém místě vstupu a zaměřit se na jiná místa s nižší úrovní ochrany. Opatření na úrovni EU je nezbytné k zajištění rovnocenné ochrany před riziky v oblasti cel na všech místech vnějších hranic, jak se předpokládá v nařízení (ES) č. 648/2005. · Vzhledem ke globální povaze obchodu členské státy samotné nemohou účinně sledovat, odhalovat a snižovat rizika zahrnující porušení celních předpisů a jiná rizika související s platbou cel; doplňková opatření na úrovni EU by podstatně usnadnila práci členských států při vyšetřování, zejména v případech přeshraničního přesunu zboží. Ustavení opatření v oblasti celní spolupráce na úrovni EU by vytvořilo značnou přidanou hodnotu se soudržným přístupem a koordinací činností. · V oblasti zamezení podvodům a celní unie má EU výlučnou pravomoc. · Z konzultací se zúčastněnými stranami z odvětví obchodu je zřejmé, že jednotné centrální předávání zpráv CSM bude znamenat nižší náklady než jejich předávání pouze členskému státu, přes nějž kontejner vstupuje na celní území Unie nebo toto území opouští. · Takováto společná opatření může nejlépe zajistit EU, jelikož již má potřebné zkušenosti, systémy a odborné znalosti pro zaručení rychlého a nákladově efektivního shromažďování, předávání a sdílení údajů. · Samotné vnitrostátní celní orgány nemohou účinně sdílet informace a rozsáhle bojovat proti porušování celních předpisů a jiným rizikům v oblasti cel s přiměřenými náklady. Systematický sběr údajů potřebných pro analýzu rizik v oblasti cel, která představují hrozbu pro EU a její členské státy, by pro 28 jednotlivých členských států představoval nepřiměřené úsilí a lze jej dosáhnout účinněji a účelněji prostřednictvím opatření na úrovni EU. Lze tudíž vyvodit závěr, že opatření EU týkající se sběru, uchovávání, zpracování, používání a zpřístupňování údajů určených v tomto nařízení členským státům za účelem boje proti podvodům a jiným rizikům v oblasti cel je nezbytné, je přiměřené povaze a rozsahu dotyčných rizik a je v souladu se zásadou subsidiarity. 3.2.2. Vztah k základním právům Tato iniciativa se týká zejména základního práva na ochranu osobních údajů. Toto právo je zakotveno v článku 8 Listiny základních práv a v článku 16 Smlouvy na základě směrnice 95/46/ES a rovněž v článku 8 EÚLP. Dodržování práva na ochranu osobních údajů již bylo v nařízení (ES) č. 515/97 a rozhodnutí Rady 2009/917/SVV náležitě zohledněno prostřednictvím přísných pravidel, co se týká rozsahu obsahu údajů, jejich uchovávání a dozoru nad ochranou údajů. V této souvislosti je důležité uvést, že předpokládaná databáze CSM nebude obsahovat žádné osobní údaje. Databáze údajů o dovozu, vývozu a tranzitu budou obsahovat osobní údaje a ochranu těchto údajů má zajišťovat EIOÚ podle platných norem stanovených v nařízení (ES) č. 515/97. 3.2.3. Přidaná hodnota Navrhované opatření na úrovni EU významně zlepší odhalování, vyšetřování a prevenci podvodů souvisejících s platbou cel, a to zvýšením výměny informací a dostupných důkazů a lepším fungováním zavedeného systému, takže opatření bude účinnější a účelnější. Významně zvýší rovněž schopnost EU určit a snížit rizika uvedená v čl. 4 bodu 25 celního kodexu, včetně hrozeb pro zabezpečení a bezpečnost Unie, veřejné zdraví, životní prostředí a spotřebitele. Předpokládaná opatření proto posílí ochranu finančních zájmů Unie, zlepší řízení rizik a dále podpoří celní spolupráci. Aby bylo zaručeno plného přínosu, Komise zajistí, aby byly povinnosti související s řízením a správou budoucích databází a informací týkajících se zpráv CSM, tranzitu, dovozu a vývozu oficiálně rozděleny mezi její útvary pro účely uvedené v nařízení. Tím se zajistí, aby byly databáze k dispozici pro bezproblémové začlenění do činností Komise a členských států v oblasti řízení rizik, včetně soustavné analýzy rizik před vstupem a výstupem zboží v reálném čase. Bude stanovena náležitá struktura řízení mezi útvary Komise s cílem zjednodušit provozní řízení a vymezení odpovědnosti za ochranu údajů a bezpečnost. 3.3. Volba nástrojů Navrhovaným nástrojem je nařízení, což odpovídá nástroji, kterého se změna týká. 3.4. Konkrétní ustanovení 3.4.1. Definice – článek 2 Definice pojmu celní předpisy je aktualizována za účelem sladění terminologie s celní oblastí, konkrétně přidání odkazů na vstup a výstup zboží. Definice poskytovatelů služeb, kteří působí v mezinárodním dodavatelském řetězci, za účelem upřesnění, na koho se vztahuje povinnost stanovená v čl. 18c odst. 1. 3.4.2. Přípustnost důkazů – článek 12 Navrhovaná změna článku 12 má odstranit právní nejistotu, která v současnosti existuje, pokud jde o případné použití informací získaných prostřednictvím vzájemné pomoci jako důkazů v trestním řízení v členských státech. 3.4.3. Informace týkající se pohybu kontejnerů – článek 18a a nové články 18c, 18d, 18e a 18f Článek 18a nařízení (ES) č. 515/97 umožňuje zřízení rejstříku údajů o pohybu kontejnerů a analýzu těchto údajů. Znění tohoto článku však příslušným hospodářským subjektům (tj. dopravcům) neukládá povinnost poskytovat Komisi informace, které mají být zaneseny do rejstříku (tj. zprávy o stavu kontejneru – Container Status Messages (CSM)). Ačkoli Komise ověřila účinnost tohoto rejstříku a systém analýzy se ukázal jako kvalitní, je z kvantitativního hlediska omezený kvůli nedostatečnému přístupu k potřebným údajům. Navrhované změny mají zajistit poskytování potřebných údajů tím, že příslušným poskytovatelům služeb je v novém článku 18c uložena povinnost poskytovat dotyčné informace. Tyto informace mohou významně přispět k boji proti různým druhům celních podvodů, včetně nesprávného prohlášení o původu, a k řízení jiných rizik v oblasti cel, která jsou stanovena v čl. 4 bodu 25 celního kodexu Společenství. Článek 18d upřesňuje, že v případě kontejnerů, které mají vstoupit na celní území Unie, je lhůta pro podávání zpráv ohraničena stavem, kdy je kontejner prázdný. V praxi to znamená, že dopravci musí podat zprávy CSM pro kontejnery dovážené do EU od okamžiku, kdy byl kontejner naposledy prázdný před vstupem na celní území Unie, do okamžiku, kdy je kontejner opět nahlášen jako prázdný poté, co opustil celní území Unie. V případě kontejnerů opouštějících celní území Unie je lhůta pro podávání zpráv omezena na okamžik, kdy je kontejner nahlášen jako prázdný mimo celní území Unie. Není-li možné určit konkrétní události v souvislosti s prázdným kontejnerem, mohou dopravci podávat zprávy CMS podle těchto lhůt: (a) u kontejnerů, které mají vstoupit na celní území Unie: 3 měsíce před vstupem na celní území Unie a 1 měsíc od vstupu na celní území Unie nebo v okamžiku, kdy je dosaženo místa mimo EU (podle toho, co nastane dříve); (b) u kontejnerů opouštějících celní území Unie: během 3 měsíců poté, co kontejner opustil celní území Unie. Aniž je dotčen výsledek probíhající analýzy, lze předpokládat, že budoucí akty v přenesené pravomoci budou obsahovat tyto hlavní prvky: Akt v přenesené pravomoci uvedený v čl. 18f odst. 1 stanoví mimo jiné přesné události, s ohledem na něž musí být Komisi podány zprávy CSM. K těmto událostem může patřit: potvrzení rezervace, příjezd do nakládacího nebo vykládacího zařízení, odjezd z nakládacího nebo vykládacího zařízení, nakládka na dopravní prostředek nebo vykládka z dopravního prostředku, příkaz k naložení zboží do kontejneru nebo vyložení zboží z kontejneru, potvrzení o naložení zboží nebo vyložení zboží, pohyb uvnitř terminálu, inspekce na bráně terminálu a odeslání na generální opravu. Co se týká četnosti podávání zpráv, každý dopravce se může rozhodnout, zda bude: (a) předávat denně veškeré nové zprávy CSM vytvořené nebo shromážděné v elektronickém systému dopravce pro sledování zařízení během předchozích 24 hodin bez ohledu na to, zda se zprávy CSM týkají kontejnerů, které mají vstoupit na celní území Unie nebo opustit celní území Unie („globální přesun údajů“); nebo (b) předávat denně zprávy CSM o konkrétních kontejnerech (naložených nebo nenaložených), které mají vstoupit na celní území Unie nebo opustit celní území Unie, jež jsou vytvořeny nebo shromážděny v elektronickém systému dopravce pro sledování zařízení během předchozích 24 hodin. Prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci budou určeny rovněž minimální prvky údajů ve zprávách CSM. Formát zpráv CSM a způsob jejich předávání bude určen prostřednictvím prováděcích aktů. 3.4.4. Údaje týkající se dovozu, vývozu a tranzitu – nový článek 18g V zájmu dosažení cílenějších kontrol a vyšší účinnosti boje proti podvodům v oblasti cel se navrhuje zavést právní základ pro zpracovávání údajů o dovozu a vývozu. Pokud jde o údaje týkající se tranzitu, v roce 2011 bylo mezi Komisí a členskými státy uzavřeno správní ujednání o systému informací o tranzitu určených pro boj proti podvodům[5]. Na základě tohoto ujednání obdrží úřad OLAF automaticky informace o pohybu zboží umístěného v režimu tranzitu. Úřad OLAF tyto údaje analyzuje a podává zprávy, které jsou pravidelně sdíleny s členskými státy a zúčastněnými útvary Komise. Ačkoli je úsilí Komise vítáno, řada členských států se domnívá, že by Komise měla pro tuto činnost stanovit jednoznačný právní základ, který nahradí stávající ujednání. Návrh tento příslušný právní základ zavádí. Návrh neukládá členským státům žádnou dodatečnou zátěž v souvislosti s podáváním zpráv, jelikož mezi členskými státy již jsou rozesílány a vyměňovány údaje v elektronické podobě v rámci elektronického systému, který provozuje Komise. Návrh zahrnuje kopírování těchto údajů ze systémů provozovaných Komisí a jejich analyzování za účelem sledování případů podvodů a vytváření vzorců pohybů užitečných pro určení případných forem celních podvodů a ochranu finančních zájmů Evropské unie. Navrhovanou databázi bude moci používat Komise a orgány celní správy v členských státech. Správcem údajů odpovědným za tento rejstřík je Komise. Ustanovení čl. 13 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, vyžaduje, aby jiné než namátkové celní kontroly vycházely z analýzy rizik za použití počítačového zpracování dat, a v této souvislosti stanoví vytvoření společného rámce pro řízení rizik. Dotyčná rizika jsou definována v čl. 4 bodu 25 a v čl. 4 bodu 26 jsou uvedeny činnosti v oblasti řízení rizik, které zahrnují „shromažďování údajů a informací, analýzu a hodnocení rizik, stanovování a provádění opatření a pravidelné sledování a přezkoumávání postupu a jeho výsledků na základě mezinárodních a vnitrostátních zdrojů a strategií a zdrojů a strategií Společenství“. Je proto vhodné zajistit, aby bylo možno shromážděné údaje použít při řízení rizik s ohledem na všechna rizika v oblasti cel, a ve vhodných případech umožnit, aby za tímto účelem byla zpřístupněna příslušným orgánům na úrovni EU i na úrovni jednotlivých členských států. 3.4.5. Podpůrné doklady – nový článek 18h V případě, že úřad OLAF potřebuje pro účely svého vyšetřování podpůrné doklady, nemůže si je vyžádat přímo od hospodářských subjektů, nýbrž prostřednictvím vnitrostátních orgánů. To vede k prodlevám při vyšetřování a často ke zmaření vyšetřování kvůli promlčení. To je obzvláště problematické v případech z oblasti cel, u nichž platí tříletá promlčecí lhůta. Od 1. ledna 2011 se po zavedení elektronického vyřizování celních záležitostí situace zhoršila, jelikož podkladové dokumenty k prohlášení o dovozu a vývozu (faktura, osvědčení o původu atd.) již nejsou uchovávány orgány celní správy, nýbrž hospodářskými subjekty. V zájmu urychlení vyšetřování se navrhuje nové ustanovení, které Komisi zmocňuje k tomu, aby si pro účely vyšetřování na základě nařízení (ES) č. 515/97 doklady k dovozním a vývozním prohlášením vyžádala přímo od společností ze soukromého sektoru. 3.4.6. Omezená viditelnost a zveřejnění údajů orgánů – články 29 a 30 Předpokládá se, že by zavedení možnosti zvolit potenciální uživatele údajů (omezení viditelnosti) významně zvýšilo využívání databází ze strany členských států, a tudíž přispělo k vyšší účinnosti. Navrhuje se proto odpovídajícím způsobem pozměnit článek 29. Navrhovaná změna zahrnuje rovněž pružnější způsob zveřejňování aktualizovaných seznamů příslušných orgánů uvedených v článcích 29 a 30. 3.4.7. Ochrana údajů – články 18b, 33, 37 a 38 Složitá struktura dozoru nad pravidly ochrany údajů vyplývá z dvojí právní struktury celního informačního systému (CIS): čl. 37 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 515/97 a čl. 25 odst. 2 rozhodnutí Rady 2009/917/SVV, jež odrážejí strukturu platnou před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost. Byly tudíž zřízeny dva samostatné subjekty: společný kontrolní orgán a EIOÚ zajišťují, aby byla pravidla ochrany údajů uplatňována v souladu s právními předpisy. Jelikož se však doporučení vztahují na obě části systému IT, provedení rozdílných stanovisek a doporučení je zjevně obtížné. To má za následek nadbytečné využívání zdrojů. K vyřešení tohoto problému zavádí návrh ustanovení, které má zjednodušit a harmonizovat předpisy týkající se dozoru nad pravidly ochrany údajů, která se vztahují na jednotlivé systémy. Cílem je zajistit soudržnost během dozoru a podporovat využívání společných auditů, jež vedou ke společným zprávám. Návrh mimoto objasňuje, že s ohledem na technické systémy zřízené Komisí na základě tohoto nařízení odpovídá za dozor nad ochranou údajů EIOÚ. Návrh zavádí rovněž maximální desetiletou lhůtu pro uchovávání údajů uložených v CIS a dodatečně stanoví, že by v případech, kdy jsou osobní údaje uchovávány po dobu delší než pět let, měl být o této skutečnosti informován EIOÚ. Aby byla zaručena pravidla upravující ochranu údajů, je v článku 38 zavedeno zvláštní ustanovení o bezpečnosti zpracovávání. 3.4.8. Soulad s Lisabonskou smlouvou – čl. 23 odst. 4, čl. 25 odst. 1, článek 33, článek 38, článek 43 a článek 43a V zájmu zajištění většího souladu nařízení (ES) č. 515/97 se Smlouvou o fungování Evropské unie přihlíží navrhovaná změna k potřebným úpravám, co se týká udělení přenesených pravomocí (článek 290 SFEU) nebo prováděcích pravomocí Komisi (článek 291 SFEU). 3.5. Vstup v platnost Navrhovaný čl. 18c odst. 1 ukládá hospodářským subjektům z veřejného nebo soukromého sektoru, kteří působí v mezinárodním dodavatelském řetězci, povinnost zasílat Komisi údaje o pohybu kontejnerů. Jelikož toto ustanovení může být v rozporu se smluvními povinnostmi dojednanými mezi společnostmi a jejich zákazníky s ohledem na nezveřejňování údajů a zachování jejich důvěrnosti, stanoví článek týkající se vstupu v platnost odpovídající přechodné období, během něhož by dopravci měli své soukromoprávní smlouvy upravit tak, aby byly v souladu s pozměněným nařízením. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Poskytnutí prostředků z rozpočtu se týká především nákladů na IT souvisejících s údržbou a dalším rozvojem systému AFIS. Náklady spojené s prováděním tohoto návrhu budou projednány v rámci stávajícího odhadu v souvislosti s víceletým finančním rámcem, a není tudíž zapotřebí dodatečná žádost o přidělení rozpočtových prostředků. Celkové náklady návrhu jsou srovnatelné s náklady v předchozím období a považují se za pouhé pokračování opakujících se nákladů. Rozpočtový vývoj v souvislosti s tímto návrhem je v souladu s víceletým finančním rámcem. 2013/0410 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 33 a 325 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů, po konzultaci s Účetním dvorem, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Aby bylo zajištěno, že se nařízení (ES) č. 515/97 vztahuje na veškerý možný pohyb zboží ve vztahu k celnímu území Unie, je vhodné upřesnit definici celních předpisů, pokud jde o pojmy vstup a výstup zboží. (2) V zájmu dalšího zlepšení správního a trestního řízení při řešení nesrovnalostí je nutné zajistit, aby bylo možné pokládat důkazy získané prostřednictvím vzájemné pomoci za přípustné v řízení u správních a soudních orgánů v členském státě dožadujícího orgánu. (3) Sdělení Komise o řízení rizik v oblasti cel a bezpečnosti dodavatelského řetězce COM(2012) 793 uznává naléhavou potřebu zlepšit kvalitu a dostupnost údajů pro použití při analýze rizik před vstupem zboží do EU, zejména pro účinné odhalování a snižování rizik pro zabezpečení a bezpečnost na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU, a to na základě společného rámce pro řízení rizik zřízeného podle čl. 13 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92. Začlenění údajů o pohybu kontejnerů do řízení rizik před vstupem zboží významně zlepší zviditelnění dodavatelského řetězce a podstatně zvýší schopnost EU a členských států zaměřit se při kontrolách na zásilky s vyšším rizikem a současně usnadní tok legálního obchodu. (4) V zájmu větší přesnosti, soudržnosti a transparentnosti je nezbytné konkrétněji vymezit orgány, které by měly mít přístup k rejstříkům zřízeným na základě tohoto nařízení; za tímto účelem bude zaveden jednotný odkaz na příslušné orgány. (5) Údaje o pohybu kontejnerů umožňují určit tendence v oblasti podvodů a rizik související se zbožím, které vstupuje na celní území Unie a které toto území opouští. Tyto údaje pomáhají předcházet operacím, které jsou nebo které se zdají být v rozporu s celními předpisy, a při jejich vyšetřování a stíhání a mají příslušným orgánům napomoci při řízení rizik v oblasti cel, která jsou stanovena v čl. 4 bodu 25 nařízení (EHS) č. 2913/92. Za účelem shromáždění a používání co nejúplnějšího souboru údajů při současném zamezení možným negativním dopadům na malé a střední podniky v odvětví spedičních služeb je nutné, aby poskytovatelé služeb z veřejného nebo soukromého sektoru, kteří působí v mezinárodním dodavatelském řetězci, poskytovali Komisi údaje týkající se pohybu kontejnerů, pokud tyto údaje shromažďují v elektronické podobě prostřednictvím svých systémů sledování zařízení nebo pokud mají k těmto údajům přístup. (6) Odhalování podvodů, určování tendencí v oblasti rizik a uplatňování účinných postupů při řízení rizik závisí do značné míry na určení a křížové analýze příslušných souborů operativních údajů. Je proto nezbytné zřídit na úrovni Evropské unie rejstřík, který obsahuje údaje o dovozu, vývozu a tranzitu zboží, včetně tranzitu zboží v členských státech a přímého vývozu. Za tímto účelem by členské státy měly povolit systematické kopírování údajů o dovozu, vývozu a tranzitu zboží ze systémů provozovaných Komisí a měly by Komisi poskytovat údaje týkající se tranzitu zboží v členském státě a přímého vývozu. (7) Za účelem uplatňování článku 18b vytvořila Komise řadu technických systémů, které umožňují poskytovat členským státům technickou pomoc, školicí nebo komunikační podporu a jinou operativní podporu. Tyto technické systémy musí být výslovně v tomto nařízení zmíněny a musí se na ně vztahovat požadavky na ochranu údajů. (8) Zavedení elektronického vyřizování celních záležitostí v roce 2011, v jehož rámci již nejsou doklady k dovozu uchovávány orgány celní správy, nýbrž hospodářskými subjekty, vede k prodlevám při vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v celní oblasti, jelikož úřad OLAF musí tyto doklady získat prostřednictvím orgánů celní správy. Další omezení úspěšného vedení vyšetřování představuje tříletá promlčecí lhůta vztahující se na celní doklady, které mají v držení orgány celní správy. V zájmu rychlejšího vyšetřování v oblasti cel by proto měla být Komise oprávněna vyžádat si podkladové dokumenty k prohlášení o dovozu a vývozu přímo od dotčených hospodářských subjektů. Tyto hospodářské subjekty by měly mít povinnost poskytnout Komisi požadované doklady. (9) K zajištění důvěrnosti zanesených údajů by mělo být přijato ustanovení, na jehož základě by měli přístup k těmto údajům pouze konkrétní uživatelé. (10) V zájmu zajištění aktuálních informací a zabezpečení transparentnosti a práva subjektů údajů na informace podle nařízení (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES by měla být zavedena možnost zveřejňovat na internetu aktualizované seznamy příslušných orgánů určených členskými státy a útvarů Komise, které mají přístup k celnímu informačnímu systému (CIS). (11) Na zpracovávání osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů. (12) V zájmu větší soudržnosti dozoru nad ochranou údajů musí evropský inspektor ochrany údajů úzce spolupracovat se společným kontrolním orgánem zřízeným podle rozhodnutí Rady 2009/917 SVV za účelem dosažení koordinace auditů CIS. (13) Ustanovení upravující uchovávání údajů v CIS často vedou k neodůvodněné ztrátě informací. Důvodem je skutečnost, že členské státy neprovádějí systematicky každoroční přezkumy kvůli související administrativní zátěži. Je proto nezbytné zjednodušit postup upravující uchovávání údajů v CIS, a to zrušením povinnosti týkající se každoročního přezkumu údajů a stanovením maximální desetileté lhůty pro uchovávání údajů, která odpovídá lhůtám stanoveným pro rejstříky zřízené na základě tohoto nařízení. Tato doba je nezbytná kvůli zdlouhavým postupům při řešení nesrovnalostí a kvůli skutečnosti, že tyto údaje jsou zapotřebí pro provádění společných celních operací a vyšetřování. Aby byla zaručena pravidla upravující ochranu údajů, měl by být evropský inspektor ochrany údajů informován o případech, kdy jsou osobní údaje v CIS uchovávány po dobu delší než pět let. (14) V zájmu dalšího zlepšení možností analýzy podvodů a usnadnění vyšetřování by údaje ke spisům týkajícím se probíhajících vyšetřování, které jsou uloženy v identifikační databázi celních spisů (FIDE), měly být po uplynutí jednoho roku od posledního zjištění anonymizovány a uchovávány v podobě, která neumožňuje identifikaci subjektu údajů. (15) Jelikož cílů týkajících se zlepšení řízení rizik v oblasti cel, jak je stanoveno v čl. 4 bodech 25 a 26 a čl. 13 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, a lepšího odhalování, vyšetřování a prevence celních podvodů v Unii nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů. (16) Poskytovatelé služeb z veřejného nebo soukromého sektoru, kteří působí v mezinárodním dodavatelském řetězci a kteří jsou v době vstupu tohoto nařízení v platnost na základě soukromoprávních smluv vázáni povinnostmi, co se týká poskytování údajů o pohybu kontejnerů, by měli mít možnost využít odklad použitelnosti článku 18c, aby mohli smlouvy příslušně upravit a zajistit slučitelnost budoucích smluv s povinností týkající se poskytování údajů Komisi. (17) Nařízení (ES) č. 515/97 svěřuje Komisi pravomoc provést některá ustanovení uvedeného nařízení. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba pravomoci svěřené Komisi podle tohoto nařízení uvést do souladu s články 290 a 291 uvedené smlouvy. (18) Za účelem doplnění některých prvků nařízení (ES) č. 515/97, které nejsou podstatné, a zejména za účelem vytvoření efektivního a strukturovaného rejstříku CSM by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o události, s ohledem na něž by měly být podávány zprávy CSM, minimální údaje, které mají být uvedeny ve zprávách CSM, a četnost podávání těchto zpráv. (19) K doplnění některých prvků nařízení (ES) č. 515/97, které nejsou podstatné, a zejména za účelem upřesnění informací, které mají být zaneseny do CIS, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování evropské unie, pokud jde o určení operací týkajících se používání zemědělských předpisů, s ohledem na něž mají být zaneseny údaje do ústřední databáze CIS. (20) Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předávány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. (21) Aby byly zajištěny jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o formát údajů a způsob předávání zpráv CSM. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[6]. Při přijímání prováděcích aktů by měl být použit přezkumný postup. (22) Aby byly zajištěny jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o zvláštní údaje, které mají být zaneseny v CIS v rámci každé kategorie uvedené v článku 24 písm. a) až h). Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[7]. Při přijímání prováděcích aktů by měl být použit přezkumný postup. Zvláštní údaje, jež mají být zaneseny v CIS, budou vycházet z prvků uvedených v příloze nařízení Komise (ES) č. 696/98, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES) č. 515/97 se mění takto: 1. Ustanovení čl. 2 odst. 1 se mění takto: (a) první odrážka se nahrazuje tímto: „– „celními předpisy“ rozumějí veškeré právní předpisy Unie a související akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty, které upravují vstup, výstup, dovoz, vývoz, tranzit a přítomnost zboží obchodovaného mezi členskými státy a třetími zeměmi a mezi členskými státy v případě zboží, které nemá status Unie ve smyslu čl. 28 odst. 2 Smlouvy, nebo zboží, které je předmětem dodatečných kontrol nebo šetření za účelem stanovení, zda má status Unie,“; (b) vkládá se nová odrážka, která zní: „– „poskytovateli služeb, kteří působí v mezinárodním dodavatelském řetězci“, rozumějí vlastníci, odesílatelé, adresáti, zasílatelé, dopravci a jiní zprostředkovatelé nebo osoby zapojené do mezinárodního dodavatelského řetězce.“ 2. Článek 12 se nahrazuje tímto: „Dokumenty, ověřené opisy dokumentů, potvrzení, veškeré nástroje nebo rozhodnutí vydané správními orgány, zprávy a jakékoli jiné informace získané zástupci dožádaného orgánu a sdělené dožadujícímu orgánu při poskytování pomoci podle článků 4 až 11 mohou být přípustnými důkazy ve správním a soudním řízení v dožadujícím členském státě stejně, jako kdyby byly získány v členském státě, v němž se řízení koná.“ 3. Článek 18a se mění takto: (a) odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států, Komise zřídí a vede rejstřík údajů získaných od poskytovatelů služeb z veřejného nebo soukromého sektoru, kteří působí v mezinárodním dodavatelském řetězci, za účelem řízení rizik, jak je stanoveno v čl. 4 bodech 25 a 26 a čl. 13 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2913/92, a s cílem napomáhat orgánům uvedeným v článku 29 v odhalování zásilek zboží, které mohou být předmětem operací v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy, a dopravních prostředků, včetně kontejnerů, použitých k tomuto účelu. Výše uvedené orgány mají k tomuto rejstříku přímý přístup.“; (b) odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. V rámci vedení tohoto rejstříku je Komise oprávněna: a) mít přístup k obsahu údajů a pořizovat z nich výpisy jakýmkoliv prostředkem a v jakékoliv formě a uchovávat tyto údaje pro účely správního nebo soudního řízení v souladu s právními předpisy v oblasti práv duševního vlastnictví. Komise zavede přiměřené záruky na ochranu proti svévoli orgánů veřejné moci, včetně technických a organizačních opatření a požadavků na transparentnost vůči subjektům údajů. Subjektům údajů je uděleno právo na přístup k údajům zpracovávaným za tímto účelem a na jejich opravu; b) porovnávat získané údaje a jejich výpisy z rejstříku, indexovat je, doplňovat je z jiných zdrojů informací a analyzovat je v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů[8]; c) poskytovat údaje z tohoto rejstříku orgánům uvedeným v článku 29 pomocí elektronického zpracování údajů.“; (c) doplňují se nové odstavce 5 a 6, které znějí: „5. Evropský inspektor ochrany údajů dohlíží na soulad tohoto rejstříku s nařízením (ES) č. 45/2001. Komise přijme vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě nebo neoprávněnému vyzrazení, změně a zpřístupnění, jakož i proti všem ostatním formám neoprávněného zpracování. 6. Aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 45/2001, může Komise s výhradou souhlasu veřejných nebo soukromých poskytovatelů služeb, kteří působí v mezinárodním dodavatelském řetězci, předávat údaje uvedené v čl. 18a odst. 3 mezinárodním organizacím a/nebo orgánům či subjektům EU, které přispívají k ochraně finančních zájmů Unie a řádnému používání celních předpisů a s nimiž Komise uzavřela příslušné ujednání nebo memorandum o porozumění. Podle tohoto odstavce jsou údaje předávány pouze pro obecné účely tohoto nařízení, k nimž patří rovněž ochrana finančních zájmů Unie, a/nebo za účelem řízení rizik, jak je stanoveno v čl. 4 bodech 25 a 26 a v čl. 13 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2913/92. Ujednání nebo memorandum o porozumění, na jehož základě se může uskutečnit předávání údajů podle tohoto odstavce, zahrnuje mimo jiné zásady ochrany údajů, jako je možnost subjektů údajů uplatnit právo na přístup k údajům a na jejich opravu a požadovat zjednání nápravy u správních a soudních orgánů, a rovněž mechanismus nezávislého dozoru, aby bylo zajištěno dodržování opatření na ochranu údajů. Údaje obdržené od veřejných nebo soukromých poskytovatelů služeb, kteří působí v mezinárodním dodavatelském řetězci, jsou uchovávány pouze po dobu potřebnou k dosažení účelu, pro nějž byly zaneseny, a nesmějí být uchovávány déle než deset let. Jsou-li údaje uchovávány po dobu delší než pět let, musí být o tom informován evropský inspektor ochrany údajů.“ 4. Článek 18b se mění takto: (a) odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Komise může poskytnout členským státům odborné služby, technickou nebo logistickou pomoc, školicí nebo komunikační podporu nebo jakoukoliv jinou operativní podporu jak za účelem dosažení cílů tohoto nařízení, tak v rámci plnění povinností členských států při celní spolupráci ve smyslu článku 87 Smlouvy o fungování Evropské unie. Za tímto účelem zřídí Komise vhodné technické systémy.“; (b) doplňuje se nový odstavec 3, který zní: „3. Evropský inspektor ochrany údajů dohlíží na soulad všech technických systémů zřízených podle tohoto článku s nařízením (ES) č. 45/2001.“ 5. Doplňují se nové články, které znějí: „Článek 18c 1. Veřejní nebo soukromí poskytovatelé služeb působící v mezinárodním dodavatelském řetězci, kteří jsou uvedeni v čl. 18a odst. 1 a kteří uchovávají údaje o pohybu a stavu kontejnerů nebo mají přístup k těmto údajům, podávají Komisi zprávy o stavu kontejneru (Container Status Messages – dále jen „zprávy CSM“). 2. Požadované zprávy CSM jsou podávány v těchto případech: (a) kontejnery, které mají být přepraveny plavidlem na celní území Unie ze třetí země; (b) kontejnery přepravované plavidlem z celního území Unie do třetí země. 3. Požadované zprávy CSM informují o událostech uvedených v článku 18f, pokud jsou veřejnému nebo soukromému poskytovateli služeb působícímu v mezinárodním dodavatelském řetězci, který zprávy podává, známy. 4. Komise zřídí a vede rejstřík předaných zpráv CSM (dále jen „rejstřík CSM“). Článek 18d 1. Má-li být kontejner, včetně kontejnerů, které nebudou vyloženy v Unii, přepraven plavidlem na celní území Unie ze třetí země, veřejní nebo soukromí poskytovatelé služeb působící v mezinárodním dodavatelském řetězci, kteří podléhají povinnosti podle čl. 18c odst. 1, podají zprávy CSM s ohledem na všechny události, které nastanou od okamžiku, kdy byl kontejner nahlášen jako prázdný před vstupem na celní území Unie, do okamžiku, kdy je kontejner opět nahlášen jako prázdný. 2. Nejsou-li v elektronických záznamech poskytovatele služeb k dispozici konkrétní zprávy CSM, které jsou zapotřebí k určení příslušných událostí v souvislosti s prázdným kontejnerem, podá poskytovatel služeb zprávu CSM pro události, k nimž došlo nejméně tři měsíce před fyzickým vstupem na celní území Unie a do jednoho měsíce od vstupu na celní území Unie, nebo do příchodu na místo určení mimo celní území Unie, pokud tento okamžik nastane dříve. Článek 18e 1. Je-li kontejner přepravován z celního území Unie do třetí země plavidlem, musí veřejní nebo soukromí poskytovatelé služeb, kteří podléhají povinnosti podle čl. 18c odst. 1, podat zprávy CSM pro všechny události, k nimž dojde od okamžiku, kdy byl kontejner nahlášen jako prázdný na celním území Unie, do okamžiku, kdy je kontejner nahlášen jako prázdný mimo celní území Unie. 2. Nejsou-li v elektronických záznamech poskytovatele služeb k dispozici konkrétní zprávy CSM, které jsou zapotřebí k určení příslušných událostí v souvislosti s prázdným kontejnerem, může poskytovatel podat zprávy CSM pro události, k nimž dojde v průběhu nejméně tří měsíců po opuštění celního území Unie. Článek 18f 1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 43, které stanoví události týkající se stavu kontejneru, s ohledem na něž mají být podávány zprávy CSM podle článku 18c, minimální údaje, které mají být uvedeny ve zprávách CSM, a četnost podávání těchto zpráv. 2. Ustanovení týkající se formátu údajů ve zprávách CSM a způsob předávání těchto zpráv přijímá Komise prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 43a odst. 2. Článek 18g 1. Komise zřídí a vede rejstřík obsahující údaje o dovozu, vývozu a tranzitu zboží, včetně tranzitu v členském státě, jak je podrobně stanoveno v přílohách 37 a 38 nařízení Komise (ES) č. 2454/93 (dále jen „rejstřík údajů o dovozu, vývozu, tranzitu“). Členské státy zmocní Komisi k systematickému kopírování údajů o dovozu, vývozu a tranzitu ze zdrojů spravovaných Komisí na základě nařízení (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství. Členské státy poskytnou Komisi údaje týkající se tranzitu zboží v členském státě a přímého vývozu. 2. Rejstřík se používá k prevenci, vyšetřování a stíhání operací, které jsou nebo které se zdají být v rozporu s celními předpisy, a pro účely řízení rizik, včetně celních kontrol na základě rizik, jak je stanoveno v čl. 4 bodech 25 a 26 a čl. 13 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství. 3. Rejstřík je dostupný výhradně oddělením Komise a vnitrostátním orgánům uvedeným v článku 29. V rámci Komise a vnitrostátních orgánů jsou ke zpracovávání osobních údajů obsažených v tomto rejstříku oprávněni pouze určení analytici. Aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 45/2001, může Komise s výhradou souhlasu poskytujícího členského státu předávat vybrané údaje získané postupem uvedeným v odstavci 1 mezinárodním organizacím a/nebo orgánům či subjektům EU, které přispívají k ochraně finančních zájmů Unie a řádnému používání celních předpisů a s nimiž Komise uzavřela příslušné ujednání nebo memorandum o porozumění. Podle tohoto odstavce jsou údaje předávány pouze pro obecné účely tohoto nařízení, k nimž patří rovněž ochrana finančních zájmů Unie, a/nebo za účelem řízení rizik, jak je stanoveno v čl. 4 bodech 25 a 16 a čl. 13 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2913/92. Ujednání nebo memorandum o porozumění, na jehož základě se může uskutečnit předávání údajů podle tohoto odstavce, zahrnuje mimo jiné zásady ochrany údajů, jako je možnost subjektů údajů uplatnit právo na přístup k údajům a na jejich opravu a požadovat zjednání nápravy u správních a soudních orgánů, a rovněž mechanismus nezávislého dozoru, aby bylo zajištěno dodržování opatření na ochranu údajů. 4. Na zpracovávání osobních údajů Komisí v rámci údajů obsažených v tomto rejstříku se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001. Komise se považuje za správce údajů ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001. Rejstřík údajů o dovozu, vývozu, tranzitu podléhá předběžné kontrole ze strany evropského inspektora ochrany údajů v souladu s článkem 27 nařízení (ES) č. 45/2001. Údaje obsažené v rejstříku údajů o dovozu, vývozu, tranzitu se uchovávají pouze po dobu nezbytnou k dosažení účelu, pro nějž byly zaneseny, a nesmějí být uchovávány po dobu delší než deset let. Jsou-li osobní údaje uchovávány po dobu delší než pět let, musí být o tom informován evropský inspektor ochrany údajů. 5. Rejstřík údajů o dovozu, vývozu, tranzitu nesmí zahrnovat zvláštní kategorie údajů ve smyslu čl. 10 odst. 5 nařízení (ES) č. 45/2001. Komise zavede vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě nebo neoprávněnému vyzrazení, změně a zpřístupnění, jakož i proti všem ostatním formám neoprávněného zpracování. Článek 18h 1. Komise si může přímo od hospodářských subjektů vyžádat doklady k dovozním a vývozním prohlášením v souvislosti s vyšetřováním uplatňování celních předpisů, jak jsou vymezeny v čl. 2 odst. 1. 2. Hospodářské subjekty poskytnou Komisi na žádost informace uvedené v odstavci 1 během doby, po kterou mají povinnost uchovávat příslušnou dokumentaci.“ 6. Ustanovení čl. 23 odst. 4 se mění takto: „Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 43, které stanoví operace týkající se uplatňování zemědělských předpisů, o nichž je třeba zanášet informace do CIS.“ 7. Ustanovení čl. 25 odst. 1 se mění takto: „Ustanovení týkající se položek údajů pro každou z kategorií uvedených v čl. 24 písm. a) až h), které mají být zaneseny v CIS, přijímá Komise prostřednictvím prováděcích aktů v míře nezbytné k dosažení cíle systému. Položky osobních údajů nesmějí být v žádném případě obsaženy v kategorii uvedené v čl. 24 písm. e). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 43a odst. 2.“ 8. Článek 29 se mění takto: (a) odstavec 1 se nahrazuje tímto: „Přístup k údajům obsaženým v CIS je vyhrazen výlučně vnitrostátním orgánům určeným každým členským státem a oddělením určeným Komisí. Vnitrostátními orgány jsou orgány celní správy, ale mohou jimi být i jiné orgány oprávněné podle právních a správních předpisů a postupů daného členského státu jednat za účelem dosažení cíle uvedeného v čl. 23 odst. 2. Partner poskytující údaje do CIS má právo určit, které z výše uvedených vnitrostátních orgánů mohou mít přístup k údajům, jež zanesl do CIS.“; (b) odstavec 2 se nahrazuje tímto: „Každý členský stát zašle Komisi seznam svých určených příslušných vnitrostátních orgánů, které mají přístup k CIS, a u každého orgánu uvede, ke kterým údajům může mít přístup a za jakými účely. Komise o nich uvědomí ostatní členské státy. Komise rovněž ověří seznam určených vnitrostátních orgánů s ohledem na nepřiměřená určení a sdělí všem členským státům odpovídající údaje týkající se oddělení Komise, která jsou oprávněna k přístupu k CIS. Seznam takto určených vnitrostátních orgánů a oddělení Komise zveřejní Komise pro informaci v Úředním věstníku Evropských společenství a následné aktualizace seznamu zveřejní na internetu.“ 9. V čl. 30 odst. 3 se třetí pododstavec nahrazuje tímto: „Seznam takto určených vnitrostátních orgánů nebo svých oddělení zveřejní Komise na internetu.“ 10. Název kapitoly 4 se nahrazuje tímto: „Kapitola 4 Uchovávání údajů“. 11. Článek 33 se mění takto: „Údaje zanesené do CIS jsou uchovávány pouze po dobu nezbytnou k dosažení účelu, pro který byly zaneseny, a nesmějí být uchovávány po dobu delší než deset let. Jsou-li osobní údaje uchovávány po dobu delší než pět let, musí být o tom informován evropský inspektor ochrany údajů.“ 12. Článek 37 se mění takto: (a) odstavec 3a se nahrazuje tímto: „3a. Toto nařízení upřesňuje a doplňuje nařízení (ES) č. 45/2001. Evropský inspektor ochrany údajů dohlíží na to, aby byl CIS provozován v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.“; (b) doplňuje se nový odstavec 5, který zní: „5. Evropský inspektor ochrany údajů koordinuje svou činnost se společným kontrolním orgánem zřízeným podle rozhodnutí Rady 2009/917/SVV, přičemž každý subjekt jedná v rozsahu svých příslušných pravomocí, v zájmu zajištění koordinovaného dozoru nad CIS a jeho auditů.“ 13. Článek 38 se mění takto: (a) v odstavci 1 se zrušuje písmeno b); (b) odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Členské státy a Komise přijmou opatření zejména s cílem: a) zabránit všem nepovolaným osobám v přístupu k zařízení používanému ke zpracování údajů; b) zabránit tomu, aby údaje a jejich nosiče byly čteny, kopírovány, měněny nebo vymazány nepovolanými osobami; c) zabránit nepovolenému zadávání údajů a jakémukoli neoprávněnému použití, změně nebo výmazu údajů; d) zabránit tomu, aby údaje obsažené v CIS byly přístupné nepovolaným osobám pomocí zařízení pro předávání dat; e) zajistit, aby při používání CIS měly oprávněné osoby právo přístupu pouze k údajům, které spadají do jejich působnosti; f) zajistit, aby bylo možno zkontrolovat a určit, kterým orgánům mohou být údaje předány pomocí zařízení pro předávání údajů; g) zajistit, aby bylo možné následně zkontrolovat a určit, jaké údaje byly zaneseny do CIS, kdy a kým, a sledovat jejich využívání; h) zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, změnám nebo výmazu údajů při přenosu údajů a přepravy nosičů dat.“; (c) odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Komise ověří, zda byla provedená šetření oprávněná a zda je provedli oprávnění uživatelé. Ověřeno musí být nejméně 1 % všech provedených šetření. Záznamy o šetřeních a ověřeních se zanášejí do systému a využívají se pouze pro zmíněná ověření. Po šesti měsících se vymažou.“ 14. Článek 41d se mění takto: (a) odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Doba uchovávání údajů závisí na právních a správních předpisech a postupech členského státu, který údaje poskytl. Maximální lhůty, které nelze kumulovat, se počítají ode dne zapsání údajů do vyšetřovacího spisu a nesmějí být překročeny: (a) údaje ke spisům týkajícím se probíhajících vyšetřování nesmějí být uchovávány déle než tři roky, pokud není zjištěna žádná operace v rozporu s celními a zemědělskými předpisy; údaje je nutno anonymizovat před uplynutím tří let, pokud od posledního zjištění uplynul jeden rok; (b) údaje týkající se správních šetření nebo trestních vyšetřování, při nichž byla odhalena operace v rozporu s celními a zemědělskými předpisy, nebylo však vydáno správní rozhodnutí, ani nebyl vynesen rozsudek, udělena pokuta nebo správní sankce, nesmějí být uchovávány déle než šest let; (c) údaje týkající se správních šetření nebo trestních vyšetřování, v nichž bylo vydáno správní rozhodnutí, vynesen odsuzující rozsudek, udělena pokuta nebo správní sankce, nesmějí být uchovávány déle než deset let.“; (b) odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Komise údaje anonymizuje, jakmile uplyne maximální lhůta pro jejich uchovávání stanovená v odstavci 1.“ 15. Článek 43 se nahrazuje tímto: „1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci se svěřuje Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 18f odst. 1 a čl. 23 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu neurčitou ode dne [dd/mm/rrrr] [vložit datum vstupu tohoto nařízení v platnost]. 3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 18f odst. 1 a čl. 23 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 18f odst. 1 a čl. 23 odst. 4 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“ 16. Za článek 43 se vkládá nový článek, který zní: „Článek 43a 1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.“ Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. V případě veřejných nebo soukromých poskytovatelů služeb, kteří jsou v době vstupu tohoto nařízení v platnost vázáni soukromoprávními smlouvami, které jim brání splnit povinnost stanovenou v čl. 18c odst. 1, se nařízení použije po uplynutí jednoho roku od svého vstupu v platnost. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1 Název návrhu/podnětu 1.2 Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3 Povaha návrhu/podnětu 1.4 Cíle 1.5 Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6 Doba trvání akce a finanční dopad 1.7 Předpokládaný způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1 Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2 Systém řízení a kontroly 2.3 Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2 Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5. Příspěvky třetích stran 3.3 Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU Název návrhu/podnětu Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[9] Oblast politiky: Boj proti podvodům Aktivita: hlava 24 Povaha návrhu/podnětu ¨ Návrh/podnět se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[10] n Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci Cíle Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Navrhovaná změna přispěje k závazku Unie bojovat proti podvodům a jiným protiprávním činnostem v oblasti cel a k posílení ochrany finančních zájmů Evropské unie. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl č. 5: zamezit podvodům a úplatkářství, odrazovat od nich a bojovat proti nim Specifický cíl č. 5a.: vypracovat politiku a právní předpisy v oblasti boje proti podvodům Příslušné aktivity ABM/ABB 24 04 Systém pro boj proti podvodům (AFIS) Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Na Komisi: navrhované změny Komisi umožní zlepšit řízení rizik, včetně celních kontrol na základě rizik, a účinněji odhalovat, vyšetřovat a analyzovat celní podvody. Očekává se rovněž, že tento návrh přispěje k větší účinnosti v oblasti ochrany údajů a dále posílí spolupráci v důsledku optimalizace systémů a postupů, což by mělo vést k lepšímu využívání stávajících nástrojů. Na členské státy: navrhované změny dále usnadní celní spolupráci mezi jednotlivými členskými státy a mezi členskými státy a Komisí. V dlouhodobém horizontu představuje revidované nařízení příležitost k významnému zvýšení počtu odhalených případů podvodů a jiných nesrovnalostí ve vztahu k celním záležitostem, a pomůže tudíž chránit finanční zájmy Evropské unie a bránit ji před jinými riziky stanovenými v celním kodexu Společenství. Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. Údaje o vývozu/dovozu/tranzitu / zprávy CSM: • počet odhalených případů porušení právních předpisů • počet vyšetřování zahájených na základě těchto údajů • počet žádostí vyšetřovatelů o použití těchto údajů • částky, které byly získány zpět na základě těchto informací Doba trvání souvisejících vyšetřování úřadu OLAF • zda změna vedla k rychlejším postupům • zda se zvýšil počet šetření a zpětně získané částky Odůvodnění návrhu/podnětu Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu K cílům, které mají být splněny v krátkodobém a dlouhodobém horizontu, patří: – vytvoření podmínek pro lepší boj proti celním podvodům souvisejícím s nesprávným prohlášením o původu – vytvoření podmínek pro lepší boj proti celním podvodům souvisejícím s nepravdivým popisem zboží – vytvoření podmínek pro lepší boj proti celním podvodům souvisejícím se zneužitím tranzitního systému – urychlení vyšetřování úřadu OLAF. Přidaná hodnota ze zapojení EU Vnitrostátní celní orgány samotné nemohou účinně sdílet informace a vést rozsáhlý boj proti porušování celních předpisů s přiměřenými náklady. Systematický sběr údajů, které jsou zapotřebí pro analýzu rizik v oblasti cel, která představují hrozbu pro EU a její členské státy, by pro 28 jednotlivých členských států představoval nepřiměřené úsilí a lze jej dosáhnout účinněji a účelněji prostřednictvím opatření na úrovni EU. Potřeba účinnějšího řízení rizik v oblasti cel, zejména ve vztahu k rizikům pro bezpečnost a zabezpečení, je uznána ve sdělení Komise o řízení rizik v oblasti cel a bezpečnosti dodavatelského řetězce (COM(2012) 793). Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Pilotní projekt „ConTraffic“, který úřad OLAF vyvinul ve spolupráci se Společným výzkumným střediskem Komise, prokazuje, že analyzováním pohybu kontejnerů lze účinně určit nesrovnalosti mezi původem, který uvedl dovozce, a zeměpisným původem / zemí odeslání, jež lze odvodit z údajů o trase kontejneru. Předběžné výsledky ukázaly, že ve více než 50 % případů zjištěných pomocí těchto ukazatelů skutečně došlo k porušení celních předpisů. Tento pilotní projekt náležitě dokládá přidanou hodnotu údajů, které v současnosti Komise nemá k dispozici. Systém ATIS, což je společný projekt úřadu OLAF a členských států, dokládá význam informací o tranzitu při odhalování podvodů souvisejících s platbou cel. Tento systém se využívá k analýze údajů o tranzitu za účelem odhalení neobvyklého průběhu tranzitní přepravy a odchýlení od místa určení. Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji Předpokládá se větší synergie s nařízením (EU) č. 883/2013, zejména co se týká přístupu k podpůrným dokladům. Podle stávající právní úpravy musí hospodářské subjekty v případě, je-li vyšetřování založeno na nařízení (EU) č. 883/2013 nebo nařízení (ES) č. 2185/96, poskytnout Komisi podpůrné doklady. V případech, kdy je vyšetřování založeno na nařízení (EU) č. 515/97, si však Komise musí podpůrné doklady vyžádat od vnitrostátních orgánů. Cílem návrhu je odstranit tyto rozpory v zájmu zajištění jednotného přístupu. Ustanovení o používání nových shromažďovaných údajů při řízení rizik významně podpoří program, který je navržen ve sdělení Komise o řízení rizik v oblasti cel a bezpečnosti dodavatelského řetězce a v závěrech Rady (dokument 8761/3/13) týkajících se téhož tématu. Doba trvání akce a finanční dopad ¨ Časově omezený návrh/podnět ¨ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR ¨ Finanční dopad od RRRR do RRRR n Časově neomezený návrh/podnět Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, poté plné fungování. Předpokládaný způsob řízení[11] n Přímé centralizované řízení Komisí ¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny: ¨ výkonným agenturám ¨ subjektům zřízeným Společenstvími[12] ¨ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby ¨ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení ¨ Sdílené řízení s členskými státy ¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi ¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte) Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky SPRÁVNÍ OPATŘENÍ Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost bude Komise podávat Evropskému parlamentu, Účetnímu dvoru a Radě každé tři roky zprávu o jeho uplatňování. Systém řízení a kontroly Zjištěná rizika – Výdaje fakturované bez zakázky: Jelikož zakázky jsou udělovány na základě zadávacího řízení, toto riziko se snižuje, neboť velká část výdajů bude právně a finančně ošetřena prostřednictvím rámcové smlouvy. V souladu s požadavky Komise se bude každý rok provádět posuzování rizik. – Předávání údajů se může ukázat jako problematické z technického hlediska. Předpokládané metody kontroly Kontrolní postupy v rámci této iniciativy jsou v souladu s finančním nařízením. Předběžné ověřování závazků a plateb Úřad OLAF zvolil jako plán finančního řízení částečně decentralizovaný model, na jehož základě se veškerá předběžná ověření provádějí v ústředním rozpočtovém oddělení. V úřadu OLAF je veškerá dokumentace ověřena nejméně třemi pracovníky (správcem dokumentace a pracovníkem rozpočtového oddělení provádějícím finanční ověření a pracovníkem oddělení odpovědného za výdaje, který provádí operativní ověření), než je schválena pověřenou schvalující osobou. Každý vedoucí oddělení má pověření generálního ředitele, a odpovídá tudíž za provádění své části programu. – Pracovník příslušný pro finanční ověření provádí kontroly ex ante u každé transakce, která vyžaduje schválení pověřenou schvalující osobou. – Kontroly se týkají citlivých proměnných na základě výsledků posouzení rizik provedeného v rámci zprávy o kvalitě účetnictví (např.: ověření právní subjektivity a bankovního účtu, kontroly účtů v hlavní účetní knize, rozpočtových položek, částek a výpočtů atd.). – Jsou vypracovány podrobné zadávací podmínky, které jsou základem konkrétní smlouvy. Ve všech smlouvách uzavřených mezi úřadem OLAF a externím subjektem jsou stanovena opatření proti podvodům. – Úřad OLAF provádí kontroly veškeré odvedené práce a dohlíží na všechny operace a služby zhotovitele, s nímž byla uzavřena rámcová smlouva. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Během doby provádění zakázky a po dobu pěti let od poslední platby se mohou uskutečnit audity, jež mohou případně vést k rozhodnutím Komise o navrácení vyplacených částek. Jsou stanovena práva zaměstnanců Komise a rovněž externích oprávněných pracovníků na přístup k dokumentaci a stejná práva má i Účetní dvůr a úřad OLAF. Zavedené kontroly úřadu OLAF umožňují získat dostatečnou míru jistoty ohledně kvality a zákonnosti výdajů a snížit riziko porušování předpisů. Posouzení se u všech uzavřených smluv a dohod provádí na úrovni 4. Výše uvedené kontroly snižují možná rizika prakticky na nulu a týkají se všech příjemců. Lze uvážit kontroly na místě. Má se za to, že kontrolní strategie programu je účinná, pokud jde o omezení rizika nedodržování příslušných předpisů, a odpovídá souvisejícímu riziku. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky Stávající rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP[13] || zemí ESVO[14] || kandidátských zemí[15] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 1A || 2404 01 Systém pro boj proti podvodům (AFIS) || RP || NE || NE || NE || NE Odhadovaný dopad na výdaje Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo || 1A Inteligentní růst podporující začlenění GŘ: OLAF || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || CELKEM  Operační prostředky || || || || || || || || || 24 04 01 || Závazky || (1) || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Platby || (2) || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || (1) 4.938 || 49,438 Číslo rozpočtové položky || Závazky || (1a) || || || || || || || || || Platby || (2a) || || || || || || || || || Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[16] || || || || || || || || || Číslo rozpočtové položky || || (3) || || || || || || || || || CELKEM prostředky pro GŘ OLAF || Závazky || =1+1a +3 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Platby || =2+2a +3 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Platby || (5) || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || (2) 4.938 || 49,438  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || || || CELKEM prostředky z OKRUHU 1A víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Platby || =5+ 6 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || || || || || || || Platby || (5) || || || || || || || || ||  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || || || CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Platby || =5+ 6 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM GŘ: OLAF ||  Lidské zdroje || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 7,098  Ostatní správní výdaje || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 3,990 GŘ OLAF CELKEM || Prostředky || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || || || || || || || || v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || CELKEM CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 8,007 || 8,506 || 8,213 || 8,735 || 9,248 || 8,779 || 9,038 || || 60,526 Platby || 7,384 || 7,784 || 7,584 || 7,984 || 8,484 || 8,084 || 8,284 || 4,938 || 60,526 Odhadovaný dopad na operační prostředky ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. n Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa). Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2014[17] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM || VÝSTUPY || Druh výstupu || Průměrné náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem || OPERATIVNÍ CÍL č. 1 || Vytvoření podmínek pro lepší boj proti celním podvodům souvisejícím s nesprávným prohlášením o původu Opatření č. 1: Rozvoj, spuštění a údržba databáze CSM || || || || || || || || || || || || || || || || || || Rozvoj a spuštění databáze CSM || || || 2 || 0,100 || 3 || 0,150 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 0,5 || 0,025 || 0,5 || 0,025 || 9 || 0,450 Údržba databáze CSM || || || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 7 || 0,700 Mezisoučet za operativní cíl č. 1 || 3 || 0,200 || 3 || 0,200 || 4 || 0,250 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 1,5 || 0,125 || 1,5 || 0,125 OPERATIVNÍ CÍL č. 2 || Vytvoření podmínek pro lepší boj proti celním podvodům souvisejícím s nepravdivým popisem zboží Opatření č. 1: Rozvoj, spuštění a údržba databáze údajů o dovozu/vývozu || || || || || || || || || || || || || || || || || || Rozvoj a spuštění databáze údajů o dovozu/vývozu || || || 2 || 0,075 || 2,5 || 0,106 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 0,5 || 0,017 || 0,5 || 0,017 || 8,5 || 0,320 Údržba databáze údajů o dovozu/vývozu || || || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 7 || 0,560 Mezisoučet za operativní cíl č. 2 || 3 || 0,155 || 3 || 0,155 || 3,5 || 0,186 || 2 || 0,115 || 2 || 0,115 || 2 || 0,115 || 1,5 || 0,097 || 1,5 || 0,097 OPERATIVNÍ CÍL č. 3 || Vytvoření podmínek pro lepší boj proti celním podvodům souvisejícím se zneužitím tranzitního systému Opatření č. 1: Rozvoj, spuštění a údržba databáze údajů o tranzitu || || || || || || || || || || || || || || || || || || Rozvoj a spuštění databáze údajů o tranzitu || || || 2 || 0,020 || 2,5 || 0,026 || 1 || 0,008 || 1 || 0,008 || 1 || 0,008 || 0,5 || 0,005 || 0,5 || 0,005 || 8,5 || 0,080 Údržba databáze údajů o tranzitu || || || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 7 || 0,140 Mezisoučet za operativní cíl č. 3 || 3 || 0,040 || 3 || 0,040 || 3,5 || 0,046 || 2 || 0,028 || 2 || 0,028 || 2 || 0,028 || 1,5 || 0,025 || 1,5 || 0,025 OPERATIVNÍ CÍL č. 4 || Podpora vzájemné pomoci v celních záležitostech Opatření č. 1: Rozvoj, spuštění a údržba nové databáze pro vzájemnou pomoc s omezenou viditelností, která nahradí stávající systémy CIS a FIDE || || || || || || || || || || || || || || || || || || Rozvoj a spuštění nové databáze pro vzájemnou pomoc s omezenou viditelností || || || 5 || 0,600 || 5 || 0,500 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 26 || 2,700 Údržba nové databáze pro vzájemnou pomoc s omezenou viditelností || || || 4 || 0,400 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 20 || 2,000 Opatření č. 2: Organizování společných celních operací, a to na úrovni EU a na regionální úrovni || || || || || || || || || || || || || || || || || || Koordinace, logistická a technická podpora poskytovaná členským státům při provádění společných celních operací na úrovni EU a na regionální úrovni || || || 10 || 1,000 || 12 || 1,200 || 14 || 1,400 || 16 || 1,600 || 18 || 1,800 || 20 || 2,000 || 22 || 2,200 || 112 || 11,200 Modernizace, údržba a provoz v-OCU na podporu bezpečné výměny informací během společných celních operací || || || 5 || 0,500 || 6 || 0,600 || 7 || 0,700 || 8 || 0,800 || 9 || 0,900 || 10 || 1,000 || 10 || 1,100 || 55 || 5,600 Mezisoučet za operativní cíl č. 4 || 24 || 2,500 || 27 || 2,700 || 28 || 2,800 || 30 || 3,000 || 32 || 3,200 || 35 || 3,500 || 37 || 3,800 || 213 || 21,500 OPERATIVNÍ CÍL č. 5 || Poskytnutí nástrojů pro bezpečnou elektronickou komunikaci členským státům při plnění jejich povinnosti podávat zprávy o nesrovnalostech zjištěných v oblasti zemědělských a strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a Evropského rybářského fondu a rovněž v oblasti předvstupní pomoci Opatření č. 1: Rozvoj, spuštění a údržba nových modulů pro podávání zpráv o nesrovnalostech v novém programovém období 2014–2020 || || || || || || || || || || || || || || || || || || Rozvoj a spuštění nových modulů pro podávání zpráv o nesrovnalostech v novém programovém období 2014–2020 || || || 4 || 0,500 || 4 || 0,500 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 24 || 2,600 Údržba nových modulů pro podávání zpráv o nesrovnalostech v novém programovém období 2014–2020 || || || 3 || 0,300 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 15 || 1,500 Mezisoučet za operativní cíl č. 5 || 7 || 0,800 || 6 || 0,700 || 6 || 0,600 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 39,0 || 4,100 OPERATIVNÍ CÍL č. 6 || Provoz, údržba a rozvoj platformy služeb AFIS s cílem zaručit technickou připravenost, bezpečnost informací a zajištění kontinuity Opatření č. 1: Provoz, údržba a modernizace infrastruktury AFIS a platformy služeb IT || || || || || || || || || || || || || || || || || || Provoz, údržba a modernizace hardwaru, softwaru, sítě a infrastruktury bezpečnostního zařízení || || || 6 || 0,700 || 6 || 0,700 || 6 || 0,636 || 6 || 0,700 || 8 || 0,800 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 42 || 4,536 Údržba a modernizace technického rámce portálu AFIS pro hostování provozních aplikací AFIS || || || 7 || 0,728 || 7 || 0,840 || 7 || 0,700 || 8 || 0,858 || 8 || 0,871 || 5 || 0,548 || 5 || 0,507 || 47 || 5,052 Zajišťování asistenčních služeb, elektronického učení, vzdělávání a technické pomoci a provozní podpory pro koncové uživatele AFIS || || || 7 || 0,700 || 8 || 0,800 || 8 || 0,800 || 8 || 0,800 || 10 || 1,000 || 9 || 0,900 || 9 || 0,900 || 59 || 5,900 Mezisoučet za operativní cíl č. 6 || 26 || 2,728 || 28 || 3,040 || 29 || 2,936 || 32 || 3,358 || 36 || 3,671 || 29 || 2,948 || 29 || 2,907 || 209 || 21,588 NÁKLADY CELKEM || 66 || 6,423 || 72 || 6,922 || 69 || 6,629 || 73 || 7,151 || 79 || 7,664 || 73,5 || 7,195 || 75,5 || 7,454 || 508 || 49,438 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy Shrnutí ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. þ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 7,098 Ostatní správní výdaje || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 3,990 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 Mimo OKRUH 5[18] víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || || || || || || || || Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || || Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || CELKEM || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. n Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlený nejvýše na jedno desetinné místi) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) 24 01 07 00 01 01 01 OLAF || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[19] 24 01 07 00 01 02 01 (VNO) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || || XX 01 04 yy [20] || – v ústředí[21] || || || || || || || – při delegacích || || || || || || || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || || CELKEM || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Řízení pilotního projektu týkajícího se předávání údajů ze systému „Surveillance 2“ GŘ TAXUD do systému AFIS. Řízení projektů týkajících se vývoje IT pro nové databáze AFIS obsahující údaje o dovozu a vývozu a zprávy o stavu kontejneru. Odpovědnost za uvedení nových databází na platformě AFIS do provozu. Organizování činností v rámci společných celních operací a školení. Sekretářské práce. Externí zaměstnanci || VNO přidělený k plnění příslušného úkolu. Hlavní povinností bude řízení projektu změny systému „Surveillance 2“ a systému kontroly vývozu (ECS), jež bude nezbytná pro předávání údajů o dovozu a vývozu do nových databází AFIS. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem n Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem. ¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce[22]. Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky. Příspěvky třetích stran Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. Odhadovaný dopad na příjmy þ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. ¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad: ¨ dopad na vlastní zdroje ¨ dopad na různé příjmy v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[23] Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz body 1.6) Článek …………. || || || || || || || || U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky. Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy. PŘÍLOHA II.6.2 LEGISLATIVNÍHO FINANČNÍHO VÝKAZU Název návrhu/podnětu: Změna nařízení (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů 1. POTŘEBNÉ LIDSKÉ ZDROJE A NÁKLADY NA TYTO ZDROJE 2. VÝŠE JINÝCH VÝDAJŮ SPRÁVNÍ POVAHY 3. METODY VÝPOČTU POUŽITÉ K ODHADU NÁKLADŮ 3.1. Lidské zdroje 3.2. Jiné správní výdaje Tato příloha musí být připojena k legislativnímu finančnímu výkazu v průběhu konzultací mezi jednotlivými útvary. Tabulky s údaji slouží jako zdroj pro tabulky obsažené v legislativním finančním výkazu. Tyto tabulky jsou určeny pouze pro interní použití v Komisi. 1. Náklady na potřebné lidské zdroje o Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || || || || ||  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) 24 01 07 00 01 01 01 OLAF || AD || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,917 AST || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 01 02 (v ústředí nebo v zastoupení Komise v členských státech) || AD || || || || || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ||  Externí zaměstnanci[24] 24 01 07 00 01 02 01 OLAF || SZ || || || || || || || || || || || || || || || || VNO || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,546 ZAP || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 02 02 (při delegacích) || SZ || || || || || || || || || || || || || || || || MZ || || || || || || || || || || || || || || || || VNO || || || || || || || || || || || || || || || || ZAP || || || || || || || || || || || || || || || || MOD || || || || || || || || || || || || || || || || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 1,463 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky || FTE || Prostředky  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || || XX 01 05 01 (v přímém výzkumu) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || ||  Externí zaměstnanci[25] XX 01 04 yy Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“) || – ústředí || SZ || || || || || || || || || || || || VNO || || || || || || || || || || || || ZAP || || || || || || || || || || || || – při delegacích || SZ || || || || || || || || || || || || MZ || || || || || || || || || || || || VNO || || || || || || || || || || || || ZAP || || || || || || || || || || || || MOD || || || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (v nepřímém výzkumu) || SZ || || || || || || || || || || || || VNO || || || || || || || || || || || || ZAP || || || || || || || || || || || || 10 01 05 02 (v přímém výzkumu) || SZ || || || || || || || || || || || || VNO || || || || || || || || || || || || ZAP || || || || || || || || || || || || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || || || || || || CELKEM || || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 1,463 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. 2. Výše jiných výdajů správní povahy þ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. o Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || V ústředí: || || || || || || || || 24 01 07 00 01 02 11 – Náklady na služební cesty a reprezentaci || || || || || || || || XX 01 02 11 02 – Náklady na konference a zasedání || || || || || || || || 24 01 07 00 02 01 00 – Vyšetřování || || || || || || || || XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace || || || || || || || || XX 01 03 01 03 – Zařízení IKT[26] || || || || || || || || XX 01 03 01 04 – Služby IKT4 || || || || || || || || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || || || Při delegacích: || || || || || || || || XX 01 02 12 01 – Náklady na služební cesty, konference a reprezentaci || || || || || || || || XX 01 02 12 02 – Další vzdělávání úředníků || || || || || || || || XX 01 03 02 01 – Pořízení a pronájem budov a související výdaje || || || || || || || || XX 01 03 02 02 Zařízení, nábytek, dodávky a služby || || || || || || || || Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM Mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || XX 01 04 yy – Výdaje na správní a technickou pomoc (bez externích zaměstnanců) financovanou z provozních prostředků (bývalé linie „BA“) || || || || || || || || – v ústředí || || || || || || || || – při delegacích || || || || || || || || XX 01 05 03 – Ostatní výdaje na řízení v nepřímém výzkumu || || || || || || || || 10 01 05 03 – Ostatní výdaje na řízení v přímém výzkumu || || || || || || || || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || || || Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. CELKEM OKRUH 5 a mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Potřebné správní prostředky budou pokryty z finančních zdrojů, které již jsou vyčleněny na řízení akce a/nebo které byly přesunuty, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na stávající rozpočtová omezení. 3. Metody výpočtu použité k odhadu nákladů 3.1. Lidské zdroje Tato část objasňuje metodu výpočtu použitou k odhadu potřebných lidských zdrojů (předpokládané pracovní vytížení, včetně konkrétních pracovních míst (pracovní profily Sysper 2), kategorie zaměstnanců a příslušné průměrné náklady) OKRUH 5 víceletého finančního rámce Pozn.: Průměrné náklady pro každou kategorii zaměstnanců v ústředí jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms  Úředníci a dočasní zaměstnanci AD: vedoucí projektu (1 FTE) – celkové průměrné náklady ve výši 131 000 EUR  Externí zaměstnanci VNO: odborník (1 FTE) – celkové průměrné náklady ve výši 78 000 EUR 3.2. Jiné správní výdaje Uveďte podrobnosti o metodě výpočtu použité pro jednotlivé rozpočtové položky, a zejména příslušné předpoklady (např. počet schůzí za rok, průměrné náklady atd.). OKRUH 5 víceletého finančního rámce Mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce [1] Zejména s ohledem na sdělení Komise COM(2012) 793 ze dne 8. ledna 2013 o řízení rizik v oblasti cel a bezpečnosti dodavatelského řetězce. [2] COM(2012) 793. [3] COM(2013) 534, ze dne 17. července 2013. [4] Členové WSC poskytují dopravní služby, na něž připadá přibližně 60 % hodnoty světového námořního obchodu. WSC obvykle vystupuje koordinovaně za odvětví liniové dopravy. [5] Správní ujednání o systému ATIS bylo mezi Výborem pro vzájemnou pomoc zřízeného podle článku 43 nařízení č. 515/97 a pracovní skupinou ES-ESVO pro společný tranzit a zjednodušení formalit ve zbožovém styku uzavřeno v Bruselu dne 6. července 2011. [6] Úř. věst. L 55, 28.2.2011. s. 13. [7] Úř. věst. L 55, 28.2.2011. s. 13. [8] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1. [9] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting). [10] Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení (EU) č. 966/2012. [11] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [12] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [13] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky. [14] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [15] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [16] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [17] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [18] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [19] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci, MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník. [20] Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“). [21] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond (ERF). [22] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [23] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr. [24] SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci. [25] SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci. [26] IKT: informační a komunikační technologie