EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 1.6.2011 
SEK(2011) 672 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o evropské normalizaci a zm ěně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a sm ěrnic 
94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/ 34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/105/ES a 
2009/23/ES 
{KOM(2011) 315 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 671 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS Prohlášení:  Tento souhrn posouzení dopad ů zavazuje pouze útvary Komise odpov ědné za 
jeho přípravu a nep ředjímá kone čnou podobu rozhodnutí, které u činí Komise. 
1. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
Tento dokument se týká pouze ev ropského systému normalizace, v n ěmž hrají 
klíčovou úlohu t ři nezávislé evropské normaliza ční orgány, CEN, CENELEC a ETSI 
(dále jen „ENO“), a norem pro in teroperabilitu v oblasti informa čních 
a komunika čních technologií. 
Normy a normalizace jsou pro EU velmi ú činnými politickými nástroji. Samotná 
existence norem posiluje obchod díky jejich kladnému ú činku, který se projevuje 
snižováním náklad ů a asymetrie informací mezi stranou nabídky a stranou poptávky, 
zejména v p řípadě přeshraničních transakcí. N ěkolik ekonometrických studií zjistilo 
jasnou souvislost na makroekonomické úrovni mezi normalizací v hospodá řství, 
růstem produktivity, obchodem a celkovým hospodá řským růstem. Studie ukazují, že 
stávající normy p řispívají k HDP p řibližně jedním procentním bodem ro čně. Ačkoli 
mají normy a normalizace mnohem v ětší rozsah výhod pro evropské hospodá řství, 
používají se jako politické nást roje, které mají mimo jiné zajiš ťovat fungování 
jednotného trhu, interopera bilitu sítí a systém ů, a to zejména v oblasti IKT, vysokou 
úroveň ochrany spot řebitele a ochrany životního prost ředí, více inovací a v ětší 
sociální za členění. 
Veřejné konzultace se zú častněnými stranami a zpráva Evropského parlamentu 
o budoucnosti evropské normalizace1 však nazna čily, že je t řeba řešit některé 
problémy. 
Evropské normy hrají velmi d ůležitou úlohu ve fungování vnit řního trhu 
s průmyslovými výrobky.  Evropské normy nahrazují vnitrostátní, často protich ůdné 
normy, které jako takové mohou tvo řit technické p řekážky pro vstup na vnitrostátní 
trh. Evropské normy lze pro ú čely tohoto posouzení dopad ů rozdělit do 
dvou kategorií:  
• evropské normy vypracované na žádost Komise , na základ ě tzv. „pov ěření“, 
v němž jsou ENO vyzvány, aby vypracovaly technické specifikace normativní 
povahy, které spl ňují požadavky uvedené v pov ěření. Tyto normy lze dále rozd ělit 
do dvou podkategorií: 
– harmonizované normy, které zajiš ťují, aby výrobky spl ňovaly základní 
požadavky stanovené v právních p ředpisech EU. Soulad s evropskou 
„harmonizovanou“ normou zaru čuje požadovanou úrove ň bezpečnosti 
výrobků. Používání harmonizovaných norem je však stále ješt ě 
dobrovolné a výrobce m ůže použít jakékoli jiné technické řešení, které 
prokáže, že jeho výrobek spl ňuje základní požadavky. Podíl evropských 
harmonizovaných norem se za poslední dv ě desetiletí zvýšil ze 3,55 % 
                                                 
1 A7-0276/2010. 
 
CS 2   CS na 20 % v roce 2009. To ukazuje na rostoucí význam norem jako 
doprovodného nástroje k právním p ředpisům EU2, 
– jiné evropské normy na podporu evropských politik, 
• ostatní evropské normy  jsou přijímány mimo rámec právních p ředpisů EU 
z podnětu podnik ů, národních normaliza čních orgán ů nebo jiných zú častněných 
stran, nebo na žádost Komise.  
1.1. Problém č. 1: postup p řijímání evropských norem požadovaných Komisí není 
dostatečně rychlý 
V rychle se m ěnícím světě a společnosti, zejména v oblastech vyzna čujících se velmi 
krátkou životností výrobk ů a krátkými vývojovými cykl y, musí normy držet krok 
s rychlým technickým rozvojem. N ěkteré zúčastněné strany tvrdí, že celý postup 
tvorby evropských norem je p říliš pomalý, i když stížnosti na pomalost normalizace 
mohou být mén ě relevantní u technologií, jejichž vývoj a uplatn ění v praxi vyžadují 
dlouhou dobu. V sou časné dob ě trvá orgán ům CEN a CENELEC vypracování 
produktů normalizace 21,5 až 36 m ěsíců, zatímco u ETSI je typické časové rozp ětí 
12 až 24 m ěsíců. Celý postup vývoje však m ůže být mnohem delší u norem 
vytvářených na žádost Komise. U t ěchto norem existují čtyři hlavní fáze, 
tj. vypracování pov ěření a kladného stanoviska výboru z řízeného podle sm ěrnice 
98/34/ES, p řijetí pověření evropským normaliza čním orgánem a zahájení práce na 
normě, vypracování normy samotné a zve řejnění odkazu na harmonizovanou normu 
v Úředním věstníku a řízení o námitkách. 
1.2. Problém č. 2: nedostate čné zastoupení malých a st ředních podnik ů 
a zúčastněných spole čenských subjekt ů v postupu evropské normalizace 
Několik studií ukázalo, že malé a st řední podniky se setkávají s řadou problém ů, 
pokud jde o normy a normalizaci. Jedním z nejd ůležitějších problém ů je podle 
mnoha zú častněných stran to, že malé a st řední podniky jsou obecn ě nedostate čně 
zastoupeny v normaliza čních činnostech, zejména na ev ropské úrovni. Normy se 
navíc často týkají bezpe čnosti a blaha ob čanů, účinnosti sítí, životního prost ředí 
a dalších oblastí ve řejného zájmu. A čkoli normy hrají ve spole čnosti významnou 
úlohu, stanovisko p říslušných zú častněných spole čenských subjekt ů není do postupu 
normalizace v EU dostate čně zapracováno. Za ú čelem řešení problému 
nedostate čného zastoupení malých a st ředních podnik ů a zúčastněných 
společenských subjekt ů v normaliza čních činnostech se organizacím zastupujícím 
malé a st řední podniky a zú častněné spole čenské subjekty vyplácejí finan ční 
příspěvky. Kritéria zp ůsobilosti pro tyto granty, podmínky jejich využívání a druhy 
dostupných finan čních příspěvků se velmi liší. N ěkteré organizace dostávají granty 
na opatření, zatímco jiné dostávají granty  také na provozní náklady.  
                                                 
2 Podrobné údaje lze nalézt v p říloze 3, zatímco p říloha 4 obsahuje p řehled právních p ředpisů EU za 
použití evropských norem jako prost ředku pro p ředpoklad souladu se základními požadavky. 
 
CS 3   CS 1.3. Problém č. 3: v sou časné dob ě nelze při zadávání ve řejných zakázek pro oblast 
IKT odkazovat na „normy vypracované fóry a konsorcii“  
V oblasti IKT řadu norem zajiš ťujících interoperabilitu nevypracovávají ENO, nýbrž 
globální fóra a konsorcia. To platí zejména o normách, které se týkají internetu a sít ě 
World Wide Web. Hlavn ě kvůli nedostatku vysoce specializovaných odborných 
znalostí tradi ční organizace, které vytvá řejí normy, nepokrývají oblast IKT, a tak 
v současné dob ě větší část celosv ětové práce v oblasti normalizace IKT probíhá 
mimo formální evropský nebo mezinárodní systém normalizace.  
Odkazování na normy p ři zadávání ve řejných zakázek m ůže být d ůležitým 
prostředkem podpory inovací a zárove ň může poskytovat orgán ům veřejné správy 
nástroje pot řebné k pln ění jejich úkol ů, zejména na d ůležitých trzích, jako je oblast 
elektronického zdravot nictví. Zadávání ve řejných zakázek musí být v souladu se 
směrnicí 2004/18/ES, která rozlišuje mezi fo rmálními normami a jinými technickými 
specifikacemi, u kterých je  navíc vyžadován popis funk čních požadavk ů. Pokud 
orgány ve řejné správy ve svých technických specifikacích odkazují na technické 
normy, m ěly by rovn ěž určit, zda uchaze či mohou prokázat, že jejich nabídka spl ňuje 
požadavky, i když není v souladu s t echnickou normou, na kterou technická 
specifikace odkazuje. P ři pořizování služeb a výrobk ů v oblasti IKT však mohou 
převažovat další požadavky. Orgány ve řejné správy musí být schopny vymezit 
strategii a architekturu svých IKT v četně přeshraniční interoperability a po řizují 
systémy/služby a výrobky v oblasti IK T nebo jejich prvky, které spl ňují jejich 
požadavky.  
2. C ÍLE 
2.1. Všeobecné politické cíle 
Cílem této iniciativy je zvýšit p řínos norem a evropské normalizace k lepšímu 
fungování vnit řního trhu, podn ěcování r ůstu a inovací a podpo ře 
konkurenceschopnosti podnik ů EU, zejména malých a st ředních podnik ů.  
2.2. Specifické cíle 
(1) Zrychlit postup normalizace u norem vytvá řených na žádost Komise. 
(2) Zajistit, aby byly malé a st řední podniky a zú častněné společenské subjekty 
dostatečně zastoupeny v postupu normalizace, zejména u norem vytvá řených 
na žádost Komise. 
(3) Rozšířit využívání norem pro oblast IKT,  a posílit tak interoperabilitu 
prostřednictvím integrovan ějšího evropského trhu ve řejných zakázek pro 
výrobky a služby v oblasti IKT, zejména v souvislosti se z řízením 
elektronického vnit řního trhu. 
(4) Odstranit nejasnosti ve stávajícím právním rámci. 
 
CS 4   CS 3. P OSOUZENÍ DOPAD Ů 
3.1. Problém č. 1: postup tvorby evropských norem není dostate čně rychlý 
3.1.1. Možnost politiky 1.0: výchozí scéná ř 
Jak je popsáno výše. Slouží jako referen ční scénář, s nímž se porovnávají ostatní 
možnosti. 
3.1.2. Možnost politi ky 1.A: stanovit lh ůty pro vypracovávání evropských norem  
Výhodou této možnosti je, že by evrops ké normy byly k dispozici v pom ěrně krátké 
době. Předpokládá se, že ENO by kratší lh ůty přijaly a že by mohly p řesvědčit 
technické odborníky ochotné v ěnovat vytvo ření normy více času. Lze odhadnout, že 
hospodářské přínosy dřívější dostupnosti normy by se u výrobku nebo služby, na níž 
se norma vztahuje, projevily zvýšením míry r ůstu přibližně o jeden procentní bod 
ročně.  
Kromě toho, že by se tato možnost vztahovala pouze na harmonizované normy 
a evropské normy požadované Komisí, by lh ůty, jež by evropským normaliza čním 
orgánům ukládaly povinnost zvýšit ry chlost formálních postup ů tvorby norem, 
mohly mít nep říznivý dopad na kvalitu normy. Čas lze získat pouze snížením 
konsenzu a tím, že se odpovídajícím zp ůsobem omezí (nebo zcela p řeskočí) jedna 
z dílčích etap konzultace. 
Lhůty pro všechny evropské normy a vytvo ření alespo ň stejného po čtu norem za 
kratší dobu by mohlo vést k vyšším ro čním náklad ům (například častější setkání). 
Odhaduje se, že pokud by normy m ěly být dokon čeny za 2 roky, dodate čné roční 
náklady by činily přibližně 150 000 až 200 000 EUR. Zrychlení by bylo možné jen 
tehdy, pokud by se výrobní odv ětví a další zú častněné strany dohodly, že se budou 
na dodate čných nákladech podílet, nebo pokud by tyto náklady hradila Komise. 
Pokud by nebyla p řijata zvláštní opat ření, měly by lhůty pro všechny evropské 
normy nutn ě záporný dopad na zapojení malých a st ředních podnik ů a zúčastněných 
společenských subjekt ů. 
3.1.3. Možnost politiky 1.B: vytvo řit evropskou agenturu pro normy, která by postup tvorby 
norem řídila  
Výhodou této možnosti je, že na agenturu by dohlížel evropský zákonodárce a že by 
bylo mnohem obtížn ější odmítat pov ěření k vypracování evropských norem. 
Vytvoření nové evropské normaliza ční agentury by znamenalo, že žádosti 
o harmonizované normy by se řešily přednostně. Míra zdvojování správních zdroj ů 
a výdajů by byla nižší a všechny dostupné odborné  znalosti by se sdružovaly. Krom ě 
toho by se mohlo zlepšit zapojení malých a st ředních podnik ů do postupu 
normalizace. 
Tato možnost má však řadu značných nevýhod. P ředevším, aby byla v ůbec 
proveditelná, vyžaduje úzkou spolupráci s národními normaliza čními orgány. 
Agentura pro evropskou normalizaci by nemohla fungovat bez jejich podpory. Agentura by navíc nemohla poskytovat takovou úrove ň odborných znalostí, která je 
nezbytná k ú činnému provád ění úkolů technického výboru. Proto by byl i nadále 
nezbytný konsenzus mezi odborníky bez ohledu na to, zda byla p říslušná práce 
 
CS 5   CS provedena pod záštitou ENO, nebo agentury. Tato možnost by jist ě vedla k vysokým 
dodatečným náklad ům pro rozpo čet EU. Komise v sou časné době přispívá částkou 
21,2 milionu EUR, tj. asi 47 % z celkových p říjmů tří evropských normaliza čních 
orgánů (44 000 000 EUR). Zbytek p říjmů ENO je financován p ředevším z poplatk ů 
členů a z příspěvků. Je třeba mít na pam ěti, že počet norem vytvá řených z pov ěření 
Komise p ředstavuje pom ěrně malý podíl z celkových produkt ů normalizace, které 
ENO vypracovávají.  
3.1.4. Možnost politiky 1.C: transparentní a zj ednodušené postupy pro harmonizované 
normy a další evropské normy požadované Komisí  
Organizovan ější postup prav idelné tvorby ro čních nebo víceletých program ů by 
zvýšil pracovní zatížení útvar ů Komise, ale m ěl by obecn ě příznivý účinek. Umožnil 
by evropským normaliza čním orgán ům předvídat budoucí žá dosti a zkrátit 
schvalovací postup, aby byly harmonizova né normy rychleji k dispozici podnik ům 
k použití na trhu. Tato možnost by m ěla kladný ú činek na vnit řní trh 
a konkurenceschopnost podnik ů (včetně malých a st ředních podnik ů) díky zkrácení 
lhůty pro vydávání pov ěření přibližně o 6 měsíců (odstran ěním samostatné 
konzultace s výborem), p řičemž o dalších 6 m ěsíců by se mohl celý postup zrychlit 
na konci prost řednictvím zvýšení efektivity p ři vznášení námitek. Nebyly zjišt ěny 
žádné nep říznivé dopady ani dodate čné náklady. A čkoli má tato možnost celkov ě 
kladný účinek bez jakýchkoli nep říznivých dopad ů, hlavní nevýhodou je, že by se 
vztahovala pouze na harmonizované normy a normy vytvo řené na žádost Komise, 
takže by nem ěla žádný vliv na rychlost ostatních evropských normaliza čních prací. 
3.2. Problém č. 2: zastoupení malých a st ředních podnik ů a zúčastněných 
společenských subjekt ů v postupu evropské normalizace 
3.2.1. Možnost politiky 2.0: výchozí scéná ř (tj. finan ční příspěvek na zastoupení malých 
a středních podnik ů a zúčastněných spole čenských subjekt ů) 
Jak je popsáno výše. Slouží jako referen ční scénář, s nímž se porovnávají ostatní 
možnosti. 
3.2.2. Možnost politiky 2.A: usnadnit p římé zastoupení malých a st ředních podnik ů 
a zúčastněných spole čenských subjekt ů v rámci evropských normaliza čních orgán ů  
Dlouhodobá p římá účast pracovník ů s technickým pov ědomím z řad jednotlivých 
malých a st ředních podnik ů a zúčastněných spole čenských subjekt ů na zasedáních 
a jednáních technického výboru t ěmto pracovník ům umožňuje vybudovat si v rámci 
normaliza čních orgán ů dobrou pov ěst. Kromě toho mohou tito pracovníci p římo 
ovlivňovat celý postup. Ú čast v postupu normalizace vyžaduje dostate čné technické 
znalosti a pochopení navrhovaných norem a jejich souvislostí. Krom ě toho musí být 
účastníci předem odhodláni v ěnovat zna čné množství času a energie nutné ke 
sledování probíhajících interních debat o p ředmětu budoucí normy. Všeobecn ě 
přijímanou zásadou je, že smysluplná ú čast v jakémkoli technickém výboru nebo 
pracovní skupin ě si vyžaduje p řibližně 20 % času dotčené osoby. 
 
CS 6   CS 3.2.3. Možnost politiky 2.B: ud ělit hlasovací práva organizacím zastupujícím malé 
a střední podniky a zú častněné spole čenské subjekty v rámci evropských 
normaliza čních orgán ů  
Udělení hlasovacích práv ohledn ě technické práce v rámci CEN velmi omezenému 
počtu reprezentativní ch organizací by m ělo velmi p říznivý účinek na zapojení 
malých a st ředních podnik ů a zúčastněných spole čenských subjekt ů. Jiné delegace 
s hlasovacími právy by musely brát v úvahu názory delegát ů zastupujících malé 
a střední podniky a zú častněné spole čenské subjekty. Nebyly zjišt ěny žádné 
nepříznivé dopady této možnosti. Ud ělení hlasovacích práv jiným organizacím než 
národním normaliza čním orgán ům je nutno projednat a dohodnout s členy ENO, 
takže proveditelnost této možnosti je nejistá. M ůže to navíc znamenat placení 
vyššího členského p říspěvku, což by zvýšilo náklady na tu to možnost pro organizace 
zastupující malé a st řední podniky a zú častněné společenské subjekty.  
3.2.4. Možnost politiky 2.C: posílit pozici organizací zastupujících malé a st řední podniky 
a zúčastněné spole čenské subjekty v rámci evropských normaliza čních orgán ů 
umožněním grant ů na provozní náklady 
Kladem této možnosti je, že umož ňuje trvalou podporu organi zací zastupu jících malé 
a střední podniky a zú častněné společenské subjekty, aby mohly upevnit svou úlohu 
v postupu normalizace. Dalším kladem je, že možnost grant ů na provozní náklady 
obsahuje silný impuls pro ENO, aby tyto organizace nadále považovaly za solidní partnery v postupu normalizace, takže názory t ěchto organizací budou p ři technické 
práci na evropských normách odpovídajícím zp ůsobem zohledn ěny. Tato možnost by 
však vyžadovala výjimku ze zásady postupného snižování grant ů stanovené 
v základním aktu, který tvo ří právní rámec pro ud ělování grant ů. Kromě toho tato 
možnost vyžaduje, aby rozpo čtový orgán alespo ň zachoval rozpo čtové částky, které 
jsou v sou časnosti rozptýleny v n ěkolika rozpo čtových liniích. Nebyly zjišt ěny žádné 
nepříznivé dopady této možnosti. 
3.3. Problém č. 3: v sou časné dob ě nelze při zadávání ve řejných zakázek pro oblast 
IKT odkazovat na „normy vypracované fóry a konsorcii“ 
3.3.1. Možnost politiky 3.0: výchozí scéná ř 
Jak je popsáno výše. Slouží jako referen ční scénář, s nímž se porovnávají ostatní 
možnosti. 
3.3.2. Možnost politiky 3.A: oživit provád ění mechanism ů uvedených v rozhodnutí Rady 
87/95/EHS ohledn ě zadávání ve řejných zakázek a p
říslušné politiky  
Výhodou této možnosti je, že není nutná žádná zm ěna právních p ředpisů a že by se 
dalo předejít souvisejícím správním náklad ům pro zákonodárce EU a členské státy. 
Přetvoření norem vypracovaných fóry a konsorcii do podoby evropských norem však 
vede k dodate čným poplatk ům, povinnostem a náklad ům pro ENO. Podstatnou část 
nákladů by musela hradit Komise. Krom ě toho by ENO zodpovídaly za pravidelný 
přezkum a aktualizaci norem. Okolnosti uvedené v čl. 5 odst. 3 navíc již 
neodpovídají technické realit ě na trhu. Proto m ůže tato možnost vyžadovat velmi 
široký výklad ustanovení rozhodnutí 87/95/EH S. Vzhledem k nedostatku právní 
jistoty by dopady na vnit řní trh, malé a st řední podniky, orgány ve řejné správy, 
 
CS 7   CS spotřebitele a inovace byly minimální. Tato možnost by však nem ěla žádné 
rozpočtové dopady.  
3.3.3. Možnost politiky 3.B: povoli t odkazování na „normy vypracované fóry a konsorcii“  
Hlavní výhodou této možnosti je, že by možnost odkazování na vybrané normy 
vypracované fóry a konsorcii pro ú čely zadávání ve řejných zakázek na pevném 
právním základ ě pravděpodobně působila proti tendenci fragmentace trhu a m ěla by 
příznivý účinek na vnit řní trh, zejména pro podniky, kt eré dodávají zboží nebo 
služby, jež jsou s t ěmito normami v souladu. Tato možnost by m ěla pozitivní 
nepřímé dopady na orgány ve řejné správy, malé a st řední podniky a spot řebitele, 
pokud jde o ší ření technicky vysp ělých výrobk ů v oblasti spot řební elektroniky, které 
se vyznačují síťovými účinky.  
Tyto pozitivní dopady by však mohly p řinášet i odpovídající rizika. Významným 
rizikem je, že normy vypracované fóry a konsorcii by mohly obsahovat chrán ěné 
technologie, p řičemž faktické monopolní postavení v oblasti ur čité technologie by 
vedlo k faktickému monopolnímu postavení na trhu služeb a výrobk ů založených na 
této technologii. To by pak zvýhodnilo jediného  dodavatele této technologie. Bylo by 
tudíž nezbytné, aby normy vypraco vané fóry a konsorcii alespo ň splňovaly zásady 
(F)RAND pro oblast politiky týkající se pr áv duševního vlastnictví, jako je tomu 
v případě ENO, nebo p ůsobily na bezplatném základ ě. Tento požadavek pat ří mezi 
předem stanovená kritéria nebo atributy3, na jejichž základ ě by měla Komise normy 
vybírat a posuzovat za pomoci zú častněných stran prost řednictvím konzulta čních 
„platforem“ tvo řených velmi širokou škálou zú častněných stran, a to bez využití 
placených externích odborník ů.  
3.3.4. Možnost politiky 3.C: ud ělit vybraným soukromým fór ům a konsorciím postavení 
uznaných orgán ů ve smyslu sm ěrnice 98/34/ES  
Dopady této možnosti závisí na mnoha vn ějších faktorech, jako je ochota vybraných 
fór a konsorcií stát se uznanými orgány a podrobit se kontrolám týkajícím se kritérií WTO pro oblast normalizace. Fóra a konsorcia by se mohla zdráhat požádat o uznání kvůli dodatečným náklad ům na akreditaci, její pravidelné obnovování (nap říklad 
nákladům na interní audit) a náklad ům spojeným s dodržováním procesních 
požadavk ů a aspektů týkajících se jejich „nezávislosti“. V p řípadě uznání by fóra 
a konsorcia musela spl ňovat určité procesní aspekty formální normalizace, které 
mohou zpomalovat vypracování budoucí norm y. Uznání soukromých fór a konsorcií 
by způsobilo některé významné problémy týkající se řízení a koordinace. Soukromá 
fóra a konsorcia mají obvykle zna čně vysoké členské příspěvky, což by mohlo 
odradit malé a st řední podniky od ú časti v postupu normalizace a mohlo by to rovn ěž 
představovat diskrimina ční faktor. Malé a st řední podniky by m ěly ztíženou pozici 
při aktivní ú časti v konsorciích, ale mén ě problémů při pasivním pozorování jejich 
činnosti. V d ůsledku toho by mohly v ětší společnosti spíše t ěžit ze svého aktivního 
zapojení do normalizace. V každém p řípadě by tato možnost vyžadovala d ůkladnou 
                                                 
3 P řehled možných atribut ů je uveden v bodu 2.1 bílé knihy Ko mise s názvem „Modernizace normalizace 
v oblasti informa čních a komunika čních technologií v EU: kroky kup ředu“, KOM(2009) 324 ze dne 
3.7.2009. 
 
CS 8   CS kontrolu procesních záruk, které fó ra a konsorcia nabízejí, v rámci výb ěrového 
řízení.  
Tato možnost by pro fóra a konsorcia znamenala dodate čné náklady, zejména p ři 
prokazování souladu s kritérii WTO, zvlášt ě pokud jde o procesní požadavky 
a aspekty týkající se jejich „nezávislosti“. V p řípadě uznání by fóra a konsorcia 
musela dodržovat procedurální aspekt y formální normalizace a plnit povinnosti 
uznaného orgánu. Žádný z t ěchto aspekt ů nepřináší žádnou p řidanou hodnotu, co se 
týče obsahu a kvality normy. Rovn ěž by to vyžadovalo další prost ředky z rozpo čtu 
EU, jelikož by bylo vhodné, aby organizace, které spl ňují všechna kritéria, m ěly 
nárok na finan ční příspěvek od EU. 
4. P OROVNÁNÍ JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
Možnosti politiky pro tyto t ři oblasti problém ů jsou porovnávány podle kritérií 
efektivity (tj. do jaké míry spl ňují specifické cíle), ú činnosti (tj. za jakých náklad ů 
splňují specifické cíle) a souladu s ostatními politikami EU. Na základ ě toho se 
navrhuje ponechat tyto možnosti: 
• Kombinace možností politiky 1.A (stanovit lh ůty pro vypracovávání evropských 
norem) a 1.C (transparentní a zjedn odušené postupy pro harmonizované normy 
a další evropské normy požadované Komisí); 
• Možnost politiky 2.C: posílit pozici organizací zastupujících malé a st řední 
podniky a zú častněné společenské subjekty v rámci evropských normaliza čních 
orgánů umožněním grant ů na provozní náklady; 
• Možnost politiky 3.B: povolit odkazová ní na „normy vypracované fóry 
a konsorcii“.