2009
POTRAVINOVÁ POMOC EVROPSKÉ UNIE 
PRO NEJCHUDŠÍ OSOBY :
POSOUZENÍ CÍLŮ, PROSTŘEDKŮ A POUŽITÝCH METOD EVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 6
CS
ISSN 1831-0788

POTRAVINOVÁ POMOC EVROPSKÉ 
UNIE PRO NEJCHUDŠÍ OSOBY: POSOUZENÍ CÍLŮ, PROSTŘEDKŮ A POUŽITÝCH METODZvláštní zpráva  č. 6  2009
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)
Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the met hods employed2
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-45410
Fax +352 4398-46410
E-mail:  euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 6  2009
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2009ISBN 978-92-9207-335-0doi: 10.2865/23465
©  Evropská společenství, 2009
Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
Printed in Belgium
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod33
OBSAH
Bod
I–IX SHRNUTÍ
1–17  ÚVOD
1–7  HLAVNÍ CHARAKTERISTIKY PROGRAMU
8–13  PŘEHLED MECHANISMŮ ŘÍZENÍ A KONTROLY
14–17  DISTRIBUČNÍ ŘETĚZEC: DOBROČINNÉ ORGANIZACE
18–22  ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
23–75  PŘIPOMÍNKY
23–33   CÍLE A PŘÍSTUP PROGRAMU: JSOU CÍLE PROGRAMU I NADÁLE PLATNÉ
A JE PROGRAM VHODNĚ KONCIPOVÁN?
23–24 PODVOJNOST CÍLŮ PROGRAMU
25–27  PŘI NÍZKÉ ÚROVNI INTERVENČNÍCH ZÁSOB JE PROVÁZANOST SE ZEMĚDĚLSKÝMI VÝDAJI SLABÁ
28–31 SOCIÁLNÍ CÍL TOHOTO OPATŘENÍ JE PŘEVAŽUJÍCÍ
32–33  JE ZAPOTŘEBÍ ZLEPŠIT KOORDINACI S DALŠÍMI OPATŘENÍMI V OBLASTI SOCIÁLNÍ POLITIKY
34–47   PROSTŘEDKY A POUŽITÉ METODY: ODPOVÍDAJÍ PROSTŘEDKY 
ZAMÝŠLENÝM CÍLŮM A JSOU VHODNĚ UPLATŇOVÁNY?
34–41  JE NUTNÉ ZLEPŠIT ZACÍLENÍ NA PŘÍJEMCE, ABY SE DOSÁHLO VÝRAZNĚJŠÍHO DOPADU PROGRAMU
42–47  ROZMANITOST POSKYTOVANÝCH POTRAVIN JE OMEZENA V DŮSLEDKU PROPOJENÍ S INTERVENČNÍMI
ZÁSOBAMI A ZPŮSOBY DISTRIBUCE SE VELICE LIŠÍ
48–70   VLASTNÍ REALIZACE PROGRAMU: JSOU POSTUPY UPLATŇOVÁNY
TAK, JAK BYLO ZAMÝŠLENO?
48–59  NEDOSTATKY V ADMINISTRATIVNÍCH A ÚČETNÍCH POSTUPECH
60–70  JE ZAPOTŘEBÍ ZKVALITNIT A SLADIT NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ
71–75   NÁVRH NA REFORMU PROGRAMU: NEJNOVĚJŠÍ INICIATIVA
KOMISE A POSOUZENÍ DOPADU PROGRAMU
76–85  ZÁVĚRY A DOPORUČENĺ
  PŘÍLOHA I –  POPULACE OHROŽENÁ CHUDOBOU   PŘÍLOHA II –  ROZPOČTOVÉ PROSTŘEDKY A ZDROJE PŘIDĚLENÉ JEDNOTLIVÝM ČLENSKÝM STÁTŮM 
  PŘÍLOHA III –  PŘIDĚLENÉ PRODUKTY A KONEČNÍ PŘÍJEMCI – ROČNÍ PLÁN NA ROK 2005
  PŘÍLOHA IV –  POTŘEBY SDĚLENÉ ČLENSKÝMI STÁTY A PŘÍDĚLY KOMISE Z INTERVENČNÍCH ZÁSOB 
  ODPOVĚDI KOMISE 
ANTWOORDEN
VAN DE COMMISSIE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod4
SHRNUTÍ
I. 
Program potravinové pomoci pro nejchudší 
osoby byl poprvé zaveden v roce 1987. Jeho cílem bylo uvolnit produkty, které byly k dis-
pozici v intervenčních zásobách Společen-
ství, pro dobročinné organizace, aby je tyto 
dobročinné organizace mohly distribuovat 
potřebným osobám.
II. 
Toto opatření má dva hlavní cíle: cíl soci-
ální (výrazným způsobem přispět ke zlepšení situace nejchudších osob) a cíl tržní (stabili-zace trhů se zemědělskými produkty pomocí snížení intervenčních zásob). Rozpočet na  tento program činil v roce 2008 (pro 19 člen-ských států) 307 milionů EUR a pro rok 2009 se zvýšil na 500 milionů EUR.
III. 
Řízením programu byly pověřeny platební  agentury, odpovědné za intervenční zásoby v členských zemích. Na provozní úrovni je  program řízen dobročinnými organizacemi, které dostávají potraviny a dále je distribuují nejchudším osobám. V důsledku výrazného poklesu stavu intervenčních zásob v posled-ních letech však většina produktů pro dis-tribuci musela být kupována na trhu (85 % 
v roce 2008).IV. 
Audit se zaměřil na platnost zamýšlených  cílů v souvislosti s měnící se tržní a soci-
ální situací, na vhodnost prostředků, jež  byly dány v rámci programu k dispozici, na dopad programu a na administrativní a řídící postupy.
V. 
Financování tohoto programu v rámci výdajů na SZP bylo původně zdůvodňováno využi-tím intervenčních zásob. Poté, co v posled-ních letech intervenční zásoby klesly téměř na nulu, se však provázanost programu  se zemědělskými výdaji oslabila. Účast na  tomto programu je dobrovolná, přičemž  některé z členských států se domnívají, že  by toto opatření nemělo být financováno  z rozpočtu EZZF.
VI. 
Účelem tohoto opatření bylo chudobu  zmírnit, nikoliv odstranit. V tomto ohledu  mohou mít poskytované zdroje jen omezený dopad na situaci jednotlivých nejchudších  osob, neboť příjemcům nabízejí v průměru ekvivalent jednoho jídla měsíčně. Aby se  zvýšila účelnost tohoto programu, je proto zapotřebí pomoc lépe zacílit a také zajistit 
její lepší koordinaci se sociální politikou.  
Stávající předpisy navíc omezují rozmani-
tost produktů, které se mohou distribuovat, 
a postupy uplatňované v celém distribuč-ním řetězci vedou k rozdílnému zacházení  s konečnými příjemci této pomoci, pokud  jde o množství potravin poskytovaných na  jednu osobu.
REPLY OF THE 
COMMISSION
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod55
VII. 
Vzhledem k tomu, že na provozní úrovni je 
program řízen tisíci dobročinných organi-zací, v nichž jsou zaměstnáni většinou dob-
rovolníci a které pracují s nestabilní cílovou 
populací, jež se nedá snadno monitorovat, je 
řízení tohoto programu obzvláště složité. Na 
úrovni Komise i členských států je potřeba 
zkvalitnit systémy monitorování a před-kládání zpráv a zároveň zlepšit metodiku  
přidělování finančních prostředků jednot-livým členským státům.  Nabídková řízení  
používaná v jednotlivých členských státech se od sebe výrazně liší a nezajišťují rovný  přístup pro všechny subjekty v rámci EU ani co nejširší konkurenci. Existuje proto riziko, že pro produkty odebírané z intervenčních zásob či pro produkty kupované na vol-ném trhu nejsou dosahovány nejvýhodnější podmínky. Má se rovněž za to, že používané výměnné obchody jsou těžkopádné a obtížně kontrolovatelné. 
VIII. 
Komise učinila v nedávné době návrh na  reformu tohoto programu, která by do jisté míry řešila některé z nedostatků, na které  poukázal audit Účetního dvora.SHRNUTÍ
IX. 
Jelikož rozpočtové orgány podporují  pokračování programu, Účetní dvůr před-kládá řadu doporučení týkajících se vhod-nosti financování tohoto programu v rámci výdajů SZP, potřeby zvýšit dopad tohoto  
programu, jeho začlenění do rámce sociální 
politiky, zvýšení rozmanitosti distribuova-
ných produktů, zlepšení metod distribuce  a zkvalitnění postupů řízení a monitorování 
a nabídkových řízení. 
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod6
ÚVOD
HLAVNÍ CHARAKTERISTIKY PROGRAMU
 1.  Počátek programu pro chudé osoby se datuje do roku 1987, kdy Evropu 
zasáhla mimořádně tuhá zima. Ta měla obzvláště závažné důsledky 
pro nejzranitelnější jednotlivce ve společnosti, kterými jsou nejchudší 
osoby. Ke zmírnění této naléhavé humanitární situace přijalo  Společenství opatření na uvolnění různých druhů potravin, a to zej-
ména zemědělských produktů, jež byly k dispozici v intervenčních  
zásobách Společenství
1, ve prospěch dobročinných organizací, aby 
se potřebným osobám mohly bezplatně distribuovat.
 2.  Toto opatření bylo široce uvítáno a setkalo se s velkou poptávkou. 
Následně bylo zavedeno trvale2 a dodnes zůstává v platnosti. 
 3.  Program byl v rámci EU inovační, neboť jeho klíčovým prvkem byla 
pomoc nejchudším lidem formou potravinové pomoci; tu distribuo-
valy dobročinné organizace buď v podobě hotových jídel k okamžité 
spotřebě, nebo potravinových balíčků. 
 4.   Právní předpisy, kterými se tento program řídí, definují nejchudší osoby 
takto3 (viz rámeček 1 ).
 1 Zemědělské produkty 
nakoupené v rámci opatření 
veřejné intervence s cílem 
stabilizovat trh a zajistit přiměřenou životní úroveň 
zemědělského obyvatelstva.
2 Nařízení Rady (EHS) č. 3730/87 
(Úř. věst. L 352, 15.12.1987, s. 1).
3 Článek 1 nařízení Komise 
(EHS) č. 3149/92 (Úř. věst. L 313, 
30.10.1992, s. 50).
DEFINICE „NEJCHUDŠÍCH OSOB”
„Nejchudšími osobami“ se rozumějí fyzické osoby, jednotlivci a rodiny nebo seskupení složená z těchto 
osob, jejichž situace je z hlediska sociální a finanční závislosti zjištěna nebo uznána na základě platných kritérií určených kompetentními orgány nebo je posouzena s ohledem na kritéria dobročinné organizace působící v jejich prospěch a která jsou schválena příslušnými orgány.RÁMEČEK 1
Zdroj: dobročinné organizace.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod77
 5.  Tato definice ovšem umožňuje jen obtížně kvantifikovat cílovou sku-
pinu programu. Aby Komise mohla přidělit prostředky v rámci tohoto 
programu jednotlivým členským zemím, pracuje s kategorií obyvatel 
definovanou jako osoby „ohrožené chudobou“. To je relativní míra, 
definovaná pro každý členský stát jako kategorie osob s příjmem  
menším než 60 % průměrného příjmu4. I tato cílová skupina je velká: 
v EU jako celku je „rizikem chudoby“ v tomto pojetí ohrožena každá šestá osoba (viz rámeček 2 ). 
 6.  Zdroje vyčleněné na program v letech, které byly v rámci tohoto auditu 
prověřovány, činily 216 milionů EUR v roce 2005, 264 milionů EUR  v roce 2006, 274 milionů EUR v roce 2007 a 307 milionů EUR v roce 2008
5. Na rok 2009 tyto zdroje činí 500 milionů EUR. 
 7.  Ačkoli se rozpočtové prostředky zvyšovaly, disponibilní částka  
představovala 6,24 EUR/osobu v roce 2006, 5,73 EUR/osobu v roce  
2007 a 5,83 EUR/osobu v roce 2008 (viz příloha II ). Tyto skromné  
částky na jednoho potenciálního příjemce uvádějí do kontextu poten-
ciální dopad programu.4 Technicky se jedná o počet 
statisticky zjištěných osob, 
jejichž příjem pod úrovní 60 % 
průměrného ekvivalentního 
příjmu. Relevantní údaje 
shromažďuje a poskytuje Eurostat.
5 Rozpočtové prostředky 
přidělené na tento program jsou 
uvedeny v rozpočtové položce 
05 02 04 01 rozpočtu EU.
 
NEJCHUDŠÍ OSOBY V EU
V Evropské unii se přibližně 80 milionů osob, což odpovídá 16 % obyvatel EU-27, považuje za osoby 
vystavené riziku chudoby (viz příloha I  uvádějící podrobné údaje), zatímco zhruba 43 miliony osob jsou 
ohroženy nedostatkem potravin6.RÁMEČEK 2
6 Posouzení dopadů SEK(2008) 2436/2, které je součástí návrhu Komise na nařízení Rady 
týkající se distribuce potravin nejchudším osobám ve Společenství, s. 11. 
„Osoby ohrožené nedostatkem potravin“ je ukazatel používaný Eurostatem a definovaný jako 
procentní poměr lidí, kteří si nemohou jednou za dva dny dovolit jídlo s masem, kuřetem nebo 
rybou.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod8
PŘEHLED MECHANISMŮ ŘÍZENÍ A KONTROLY
 8.  Podmínky a postupy pro provádění tohoto programu byly stanoveny 
v nařízení (EHS) č. 3730/87 a byly následně zahrnuty do nařízení  
Rady (ES) č. 1234/2007 a do prováděcího nařízení (EHS) č. 3149/927. 
V průběhu let se pravidla programu pozměnila. V roce 1992 byla  
zavedena změna, podle níž distribuované produkty nemusí nutně být 
produkty odebírané z intervenčních zásob, a byly umožněny převody intervenčních zásob mezi členskými státy. V roce 1995 bylo pak roz-
hodnuto, že v případech, kdy určitý produkt dočasně není k dispozici v intervenčních zásobách Společenství, mohou členské státy podobný produkt nakoupit přímo na trhu Společenství.
 9.  Účast členských států na tomto programu je dobrovolná, přičemž členské 
státy, které se chtějí programu zúčastnit, musí Komisi tento svůj  
úmysl každoročně oznámit a sdělit jí své předpokládané potřeby.  
Počet členských států zapojených do tohoto programu se v posledních 
letech zvýšil: 10 v roce 2005, 15 v roce 2006, 18 v roce 2007 a 19 v roce 
2008. Příloha II  uvádí objemy rozpočtových prostředků a finančních 
přídělů pro jednotlivé členské státy na období 2005–2008.
 10.  Komise sestavuje roční plán, který pro každý členský stát, jenž toto 
opatření uplatňuje, určuje maximální finanční prostředky, které budou poskytnuty, množství každého zemědělského produktu, který bude 
uvolněn z intervenčních zásob Společenství, a objem, který je pro  
každý produkt k dispozici.
 11.  Produkty odebírané z intervenčních zásob nejsou většinou ve vhodné 
formě pro přímou distribuci příjemcům k okamžité spotřebě, a musí 
proto být zpracované/vyměněné za konečné potravinové produkty  
(viz rámeček 3 ). Tím se řízení programu výrazně komplikuje, neboť 
operace nezbytné k získání konečných potravinových produktů  
(výměna zpracovaných potravin za produkty z intervenčních zásob a nákupy) podléhají nabídkovým řízením, která organizují příslušné 
orgány v jednotlivých členských státech. Nabídkovým řízením podlé-
hají rovněž související náklady na přepravu od příslušných dodavatelů 
k organizacím.7 Nařízení (EHS) č. 3730/87, 
kterým se stanoví obecná pravidla, 
začleněné do nařízení Rady (ES) 
č. 1234/2007 (Úř. věst. L 299, 
16.11.2007, s. 1), kterým se stanoví 
společná organizace zemědělských trhů, a nařízení Komise (EHS) 
č. 3149/92 ze dne 29. října 1992, 
kterým se stanoví prováděcí 
pravidla pro dodávky potravin 
z intervenčních zásob ve prospěch 
nejchudších osob ve Společenství 
(Úř. věst. L 313, 30.10.1992, s. 50). 
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod99
PŘÍKLADY PRODUKTŮ ODEBÍRANÝCH  
Z INTERVENČNÍCH ZÁSOB A DISTRIBUOVANÝCH  KONEČNÝCH PRODUKTŮ:RÁMEČEK 3
Intervenční zásoby Distribuované produkty
Rýžepředvařená rýže,• 
loupaná rýže,• 
mléčná rýže,• 
rýžové sušenky.• 
Obilovinytěstoviny,• 
sušenky,• 
snídaňové cereálie,• 
mouka,• 
krupice z ječmene,• 
kuskus.• 
Máslomléko,• 
mléčné výrobky,• 
sýr,• 
máslo.• 
Cukrbílý cukr,• 
džem.•  12.  V posledních letech se objem produktů v intervenčních zásobách  
Společenství významně snížil v souvislosti se změněnou situací na  
trhu8. Zásoby v intervenčních skladech v důsledku toho už nepokrý-
vají potřeby programu a určité výrobky potřebné k distribuci musí  být nakupovány přímo na trhu. V roce 2006 představovala hodnota nakupovaných produktů 18 % zdrojů programu, zatímco v roce 2008 to bylo už přes 85 %. Pro roční plán na rok 2008 byl v intervenčních 
zásobách k dispozici pouze cukr.
 13.  Na úrovni jednotlivých členských států mají za provádění plánu  
odpovědnost platební agentury9, které také vykonávají – buď  
přímo, nebo pověřením jiných útvarů – úkoly v oblasti dohledu  
a kontroly10.8 Podrobnější informace lze nalézt 
ve zvláštní zprávě č. 11/2008 
o řízení podpory Evropské unie 
určené na operace související s veřejným skladováním obilovin 
(http://www.eca.europa.eu).
9 „Platební agentura“ je subjekt 
nebo subjekty akreditované členským státem v souladu 
s nařízením Rady (ES) č. 1290/2005 
ze dne 21. června 2005 
o financování společné zemědělské 
politiky (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, 
s. 1).
10 Článek 9 nařízení (EHS) 
č. 3149/92 stanoví, že by příslušné 
orgány měly provádět kontroly 
ve všech fázích provádění plánu 
a na všech úrovních distribučního 
řetězce. Tyto kontroly by se měly 
týkat nejméně 5 % množství každého produktu v každém 
stadiu procesu provádění, kromě 
stadia, kdy probíhá distribuce 
přímo nejchudším osobám. Podle 
článku 10 stejného nařízení mají členské státy zaslat Komisi výroční 
zprávu o provádění plánu na svém 
území, v níž budou také uvedena 
opatření, která byla učiněna 
k ověření toho, že distribucí zboží 
bylo dosaženo stanoveného cíle 
a že se zboží dostalo ke konečným příjemcům.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod10
DISTRIBUČNÍ ŘETĚZEC: DOBROČINNÉ ORGANIZACE
 14.  Potravinová pomoc směřuje k nejchudším osobám hlavně prostřednictvím 
dobročinných organizací, které jsou vybrané příslušným členským  
státem a kterým se bezplatně poskytují příslušné produkty. Tyto  
dobročinné organizace často působí na třech úrovních – celostátní, 
regionální a místní – a mají různou administrativní strukturu (viz  
rámeček 4 ). V současné době se na přijímání a distribuci potravin pro 
nejchudší osoby podílí několik tisíc dobročinných organizací na všech 
úrovních; nařízení proto stanoví, že za konečné recipienty těchto  distribuovaných produktů se považují dobročinné organizace, které se starají o příjemce a přímo jim pomáhají
11.11 Článek 5a nařízení (EHS) 
č. 3149/92.
ORGANIZACE, KTERÉ SE PODÍLÍ NA PROGRAMU EU  
Dobročinné organizace v auditovaných členských státech mají tuto strukturu a odpovědnosti:
Úroveň 1: Organizace „určené“ vnitrostátními orgány (např. Červený kříž, Caritas, federace potravinových 
bank atd.). Působí na celostátní úrovni jako centrály pro organizace nižšího stupně, pro něž zajišťují 
zastupování, kontakty se státními orgány, koordinaci a dohled nad činnostmi. Nedistribuují samy potra-vinovou pomoc konečným příjemcům.
Úroveň 2: Dobročinné organizace působící na regionální/místní úrovni (např. diecézní charita, potra-
vinové banky atd.). Většina z nich patří do sítě hlavních organizací. Mají skladovací kapacity a přijímají 
potraviny, které pak distribuují organizacím na nižším stupni a/nebo konečným příjemcům.
Úroveň 3: Organizace působící působí na místní úrovni a distribuují potravinovou pomoc přímo příjem-
cům. V každém členském státě je jich až několik tisíc a plní celou škálu různých úkolů. Tyto organizace 
velmi často patří do sítě hlavních dobročinných organizací, ale lze mezi nimi nalézt i nezávislé organizace 
vzniklé z iniciativy místních komunit.
Komise nedisponuje údaji o počtu určených a dalších dobročinných organizací, které se tohoto pro-
gramu EU účastní. V členských státech, v nichž proběhl audit, byl jejich celkový počet kolem 40 000. Detaily jsou uvedeny níže:RÁMEČEK 4
Typ dobročinné organizace Španělsko Francie Itálie Polsko
Určené organizace (úroveň 1) 1474
Organizace na úrovni regionu/kraje (úroveň 2) 52 250–300 249 89
Organizace na nižší úrovni distribuující potraviny 
konečným příjemcům (úroveň 3)přibl. 6 000 přibl. 9 000 14 973 9 366
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod1111
 15.  Dobročinné organizace tudíž hrají v provádění tohoto programu klíčovou 
roli. Ačkoli program v omezené míře přispívá na jejich správní náklady 
(1 % z hodnoty poskytovaných produktů)12, určené organizace většinu 
svých správních a provozních nákladů na přijetí potravin, jejich  uskladnění a distribuci konečným příjemcům nesou samy. 
 16.  U dobročinných organizací zapojených do programu je vzhledem  
k jejich povaze obtížné zajistit odpovědnost běžným administrati-
vním způsobem, neboť v nich pracují především dobrovolníci a jsou zaměřeny na nestabilní cílovou populaci, kterou nelze snadno moni-torovat. Vzhledem k těmto okolnostem je řízení programu obzvláště 
složité.
 17.  Množství potravin poskytovaných v rámci programu EU je většinou jen 
jednou částí celkového objemu potravinových výrobků bezplatně  
distribuovaných příslušnými dobročinnými organizacemi. Pro některé 
z dobročinných organizací, které působí na místní úrovni, je však pro-
gram EU jediným zdrojem potravin určených k distribuci nejchudším 
osobám. Pokud jde o auditované členské státy a dobročinné organi-zace, k dispozici byly následující údaje
13 (viz rámeček 5 ).12 Dobročinné organizace 
také zdůrazňovaly, že by bylo 
potřeba rozšířit administrativní 
a logistickou infrastrukturu (skladovací a distribuční kapacity 
a související pracovní síly), aby se 
pokryla potřeba distribuce většího 
množství produktů.
13 Komise nemá k dispozici úplné 
údaje za všechny členské státy.
PODÍL PROGRAMU EU NA CELKOVÉM MNOŽSTVÍ DISTRIBUOVANÝCH POTRAVIN  
Španělsko : V roce 2006 představoval objem distribuovaný určenou organizací celkem 60 048 tun, z čehož 
32 660 tun (54 %) bylo z programu EU a zbytek pocházel z jiných zdrojů (potravinářský průmysl, velko-obchodníci, trhy, dobročinné sbírky atd.).
Francie : Existuje zde celostátní program, který doplňuje program EU. Přesné údaje nejsou k dispozici, 
ale odhaduje se, že tento celostátní program představuje asi 6 % celkového distribuovaného objemu, 
program EU pak 30 %.
Itálie : Údaje na celostátní úrovni neexistují. U dvou auditovaných organizací pokrývá program EU téměř 
100 % distribuovaného množství produktů. U další organizace činí podíl EU okolo 60 %.
Polsko : Nejsou k dispozici žádné konkrétní celkové údaje. Program EU pokrývá přibližně 60–70 % potravin 
distribuovaných dvěma auditovanými organizacemi (odhad).RÁMEČEK 5
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod12
 18.  Cílem auditu bylo posoudit program „Potravinová pomoc Evropské unie 
pro nejchudší osoby“ s ohledem na vztah mezi jeho cíli, prostředky 
a použitými metodami. Audit zejména zkoumal, zda v kontextu měnící se tržní a sociální situace jsou zamýšlené cíle programu i nadále  
platné. Dále se posuzovala přiměřenost prostředků, které byly dány 
k dispozici, a systémů použitých pro měření dopadu programu na  
příjemce z hlediska hodnoty, množství a rozmanitosti poskytovaných 
a distribuovaných produktů. Audit rovněž zkoumal administrativní  
a řídící postupy uplatněné při provádění ročních plánů.
 19.  Hlavní otázky, kterými se tato zpráva zabývá, jsou tyto:
Jsou cíle programu i nadále platné a je program vhodně  a) 
koncipován?
Odpovídají prostředky zamýšleným cílům a jsou vhodně  b) 
uplatňovány?
Jsou postupy uplatňovány tak, jak bylo zamýšleno? c) 
 20.  V zájmu zodpovězení těchto otázek se audit zabýval údaji, které se týkají 
měření dopadu programu ve vztahu ke všem stanoveným cílům, kri-
térií výběru a způsobilosti pro dobročinné organizace účastnící se  
programu a pro konečné příjemce, provádění ročních plánů všemi  zúčastněnými stranami a mechanismy použitými pro distribuci potra-
vin z hlediska množství, jakosti a rozmanitosti těchto potravin. Audit 
také prověřoval systém pro zjišťování potřeb, přidělování finančních 
prostředků členským státům a postupy pro zadávání zakázek pro  
konečné produkty, které mají být dodány dobročinným organizacím k distribuci.ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
Zdroj : dobročinné organizace.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod1313
 21.  Audit se týkal i řízení a monitorování programu, a to jak v Komisi, tak ve 
vybraných členských státech. Auditní činnost se zaměřila na analýzu, 
dokumentaci a testování postupů a systémů použitých při řízení  programu Komisí, příslušnými vnitrostátními orgány a některými  
z určených dobročinných organizací na celostátní, regionální a místní 
úrovni, které se účastní konkrétní distribuce potravin nejchudším  
osobám.
 22.  Audit byl proveden ve čtyřech členských státech, a to ve Španělsku, Fran-
cii, Itálii a Polsku, na něž připadá více než 72 % ročních rozpočtových prostředků. Audit se zaměřil na plány na léta 2006–2008. 
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod14
CÍLE PROGRAMU
„Intervenční zásoby různých zemědělských produktů Společenství představují pro Společenství poten-
ciální prostředek, jak významně přispět ke zlepšení situace jeho nejchudších občanů; je v zájmu Spo-lečenství a v souladu s cíli společné zemědělské politiky trvale využívat tento potenciál a dosáhnout snížení těchto zásob na normální úroveň […].”RÁMEČEK 6PŘIPOMÍNKY
CÍLE A PŘÍSTUP PROGRAMU: JSOU CÍLE PROGRAMU 
I NADÁLE PLATNÉ A JE PROGRAM VHODNĚ KONCIPOVÁN? 
PODVOJNOST CÍLŮ PROGRAMU 
 23.  Právní předpisy14 stanovují pro tento program dvojí cíl: výrazným způsobem 
přispět ke zlepšení situace nejchudších občanů a zároveň dosáhnout 
stabilizace zemědělských trhů zbavením se části intervenčních zásob (viz rámeček 6 ).
 24.  Odpovědností za provádění programu byly pověřeny subjekty, které se 
obecně zabývají řízením zemědělských výdajů, konkrétně v Komisi  generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova a v jednot-livých členských státech pak platební agentury, které mají na starosti zemědělské platby a odpovídají za řízení intervenčních zásob. 14 Nařízení (EHS) č. 3730/87, 
kterým se stanoví obecná pravidla, 
začleněné do nařízení (ES) č. 1234/2007.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod1515
PŘI NÍZKÉ ÚROVNI INTERVENČNÍCH ZÁSOB JE PROVÁZANOST 
SE ZEMĚDĚLSKÝMI VÝDAJI SLABÁ 
 25.  Současný program je v platnosti od roku 1987. Původní ustanovení dávala 
přednost financování programu za použití intervenčních zásob v sou-
ladu s cíli jednotné zemědělské politiky, aby se tak „dosáhlo snížení 
těchto zásob na normální úroveň“15. Reforma společné zemědělské 
politiky (dále také „SZP“) v posledních letech, v jejímž rámci se upouští od intervenčních opatření u určitých produktů, spolu s poklesem stá-
vajících intervenčních zásob na nulu však výrazným způsobem ovliv-nily provádění programu: většina produktů se tak nyní musí kupovat přímo na trhu
16. 
 26.  Nicméně se stále udržuje slabá provázanost se zemědělskými výdaji, 
spočívající v tom, že produkty poskytované nejchudším osobám se 
stále berou ze zemědělských produktů způsobilých pro intervenční 
skladování. Tím se komplikuje řízení programu a omezuje výběr  
produktů k možné distribuci. Také charakter této pomoci, která má 
být příspěvkem ke zmírnění chudoby, je těžké sladit s obecnou pova-
hou zemědělských výdajů v EU, v jejichž rámci je podpora určena  zemědělcům a/nebo zemědělství a způsobilí příjemci mají nárok na 
konkrétní výši podpory. 
 27.  Otázka, zda je vhodné považovat výdaje na tento program za součást 
společné zemědělské politiky, byla vznesena na zasedáních řídícího 
výboru. Některé členské státy, které se potravinového programu EU 
neúčastní, hlasovaly v posledních letech proti schválení příslušných 
ročních plánů, neboť tuto podporu nepovažují za slučitelnou se  zaměřením SZP a s typem jejího financování
17.15 Viz rámeček 6.
16 Pro roční plán na rok 2008 
byl v intervenčních zásobách 
k dispozici pouze cukr, zatímco zbytek produktů se musel 
mobilizovat na trhu. Podle 
prognóz na období 2007–2014, 
které zveřejnilo GŘ AGRI v červenci 
2007 v dokumentu s názvem 
„Perspektivy trhů a příjmů 
v zemědělství v Evropské unii” :
u obilovin „veřejné zásoby  –
v úvodní části daného období 
zřejmě z větší části zmizí“,
u cukru „se od roku 2010  –
očekává dosažení vyrovnaného 
stavu“,
u másla „prázdné intervenční  –
zásoby z prvního pololetí roku 
2007 zůstanou prázdné až do 
konce roku 2014“ a
u sušeného odstředěného  –
mléka „se očekává, že trh zůstane během celého 
plánovaného období vyrovnaný, 
bez nutnosti nabízet produkty 
pro intervenční nákup“.
17 Zápisy ze zasedání řídícího 
výboru pro obiloviny (na nichž se projednávalo přijetí ročního plánu 
na rok 2008):
„Německo: je toho názoru, že 
nařízení Rady a prováděcí nařízení 
přestaly být v souladu;Nizozemsko, Švédsko, Spojené 
království: nechtějí, aby se sociální 
opatření financovalo z rozpočtu SZP;
Nizozemsko: také proto, 
že nechce, aby se sociální opatření financovalo z rozpočtu 
Společenství.“
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod16
SOCIÁLNÍ CÍL TOHOTO OPATŘENÍ JE PŘEVAŽUJÍCÍ 
 28.  Ačkoli příspěvek ke zlepšení situace nejchudších osob byl původně spojen 
se stabilizací zemědělských trhů pomocí zbavení se intervenčních  
zásob, nejnovější vývoj vedl k tomu, že u tohoto programu začal daleko 
více převažovat jeho sociální cíl. Komise už v roce 1998 zveřejnila  
hodnocení potravinových programů Evropského společenství,  
z něhož vyplynulo, že sociální aspekty tohoto opatření se považují za důležitější cíl než to, že program má zároveň sloužit jako nástroj 
pro tržní regulaci (viz rámeček 7 ). Hodnocení uvádělo, že účelnost 
tohoto opatření ve smyslu regulace trhu je sporná, protože se jednak v některých případech určitá část produktů, které byly uvolněny ze zásob Společenství, nepřímo vrátila zpět k intervenci, a také proto, že toto opatření je jako metoda snižování strukturálního nadbytku výrazně dražší než vývozní náhrady.
HODNOCENÍ KOMISE Z ROKU 1998 (HLAVNÍ ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ)
„Sociální účel tohoto opatření je jasně stanoven v nařízeních. […] jeho užitečnost v kontextu přetrvávající 
rozšířené chudoby v Evropě potvrzují dobročinné organizace […]. Když bylo toto opatření zavedeno, 
jeho dalším, ačkoli přiznaně druhotným, účelem bylo snížit velmi objemné a nákladné intervenční zásoby 
Společenství […]. Toto opatření se tedy stále může považovat za nástroj tržní regulace“.
„Členské státy […] dokáží účelně využívat zdroje […]. Na druhé straně existují určité pochybnosti ohledně 
účelnosti tohoto opatření v oblasti tržní regulace. […] v některých případech se k intervenci nepřímo může vrátit velká část produktů, které byly předtím uvolněny ze zásob Společenství“.
„Ačkoli je nepochybné, že [tato pomoc] je efektivním nástrojem sociální pomoci, jako metoda snižování 
strukturálního nadbytku je výrazně nákladnější než vývozní náhrady […]“.
„[…] s ohledem na vážný problém chudoby v Evropě a vzhledem k nepopiratelné užitečnosti této 
pomoci potřebným nelze než doporučit další pokračování tohoto programu a snad i zvýšení finančních prostředků, které jsou na něj věnovány. […] Rada jasně uvedla […], že sociální aspekty tohoto opatření se považují za důležitější než jeho role jakožto nástroje regulace trhu.“
 RÁMEČEK 7
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod1717
 29.  Nařízení (ES) č. 1234/2007, jež konsolidovalo nařízení (EHS) č. 3730/87, 
také program považuje za „důležité sociální opatření“18. 
 30.  Podobné vnímání sociálního cíle tohoto programu sdílejí i řídící orgány 
ve členských státech, které byly v rámci auditu navštíveny, jež uvedly, 
že je důležité koordinovat sociální rozměr tohoto programu na vni-
trostátní úrovni. 
 31.  Navíc již v dubnu 2006 přijal Evropský parlament prohlášení o „záso-
bování schválených dobročinných organizací za účelem provádění  
evropského programu potravinové pomoci určené nejchudšímu oby-
vatelstvu“. V tomto prohlášení Evropský parlament považuje toto  opatření za součást cíle snížení chudoby a vyzývá Komisi a Radu,  
aby tuto pomoc zachovaly a dále zvýšily, s určitými změnami v jejím 
provádění (viz rámeček 8 ).
 
HLAVNÍ BODY PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
vzít na vědomí skutečnost, že v Evropské unii existují podvyživení lidé a uznat potřebu uspokojit • 
jejich potravinové požadavky,
zajistit trvalé fungování evropského programu potravinové pomoci a poskytnout mu globální více-• 
leté rozpočtové zdroje,otevřít program pro nová odvětví, jako je např. odvětví vepřového masa, drůbeže a vajec,
• 
zahrnout do programu inovační opatření, pomocí nichž by se zajistila distribuce vyvážených dávek • 
potravin,
pohlížet na potravinovou pomoc jako na součást cíle snížení chudoby,• 
pozměnit pravidla programu tak, aby se umožnilo:• 
vytvářet zásoby určené pro tento program, tzn. vyčlenit zásoby a přidělit je nejchudším • 
osobám,
dále rozvinout mechanismy výměnných obchodů,• 
nakupovat produkty, jež nejsou k dispozici v intervenčních zásobách, na trhu Společenství.• RÁMEČEK 818 Nařízení (ES) č.1234/2007, 
18. bod odůvodnění.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod18
JE ZAPOTŘEBÍ ZLEPŠIT KOORDINACI S DALŠÍMI 
OPATŘENÍMI V OBLASTI SOCIÁLNÍ POLITIKY 
 32.  Zákonodárce jasně stanovil, že program potravinové pomoci by se měl 
považovat za příspěvek – i když důležitý příspěvek – ke zlepšení  situace nejchudších občanů
19 (viz rámeček 6 ). Proto by měl být tento 
příspěvek koordinován a měla by se vytvářet synergie s dalšími poli-tikami, programy a opatřeními přijatými jak na úrovni Společenství, tak na úrovni členských států, aby se mohly lépe uspokojit potřeby nejchudších osob.
 33.  Na úrovni členských států, v nichž proběhl audit, jsou řídícími orgány pla-
tební agentury pro zemědělské výdaje. S výjimkou Francie neexistuje v auditovaných členských státech žádný důkaz o těsnější spolupráci 
mezi platební agenturou a klíčovými subjekty v oblasti sociálních  
opatření, jakým je například ministerstvo sociálních věcí. Tato spo-
lupráce je přitom nutná pro lepší pochopení potřeb dobročinných  
organizací a nejchudších osob a pro uspokojení takovýchto potřeb. 
PROSTŘEDKY A POUŽITÉ METODY: ODPOVÍDAJÍ 
PROSTŘEDKY ZAMÝŠLENÝM CÍLŮM A JSOU VHODNĚ UPLATŇOVÁNY? 
JE NUTNÉ ZLEPŠIT ZACÍLENÍ NA PŘÍJEMCE,
ABY SE DOSÁHLO VÝRAZNĚJŠÍHO DOPADU PROGRAMU 
MALÝ DOPAD  POMOCI  EU
 34.  Velký počet potenciálních příjemců a zároveň relativně malá úroveň 
do stupných prostředků znamená, že pomoc příjemcům musí být cílená, má-li mít toto opatření na cílovou populaci výraznější dopad.
 35.  Jak uvádí tabulka v příloze II , rozpočtové prostředky na jednoho poten-
ciálního příjemce odpovídají zhruba částce šesti eur na osobu a rok. 
Na druhé straně Komise ve svém posouzení dopadu uvádí, že v roce 2006 program využilo přes 13 milionů lidí v 15 členských zemích,  
a odhaduje, že náklady na jedno jídlo poskytované dobročinnými  
organizacemi činí nejméně dvě eura. Z toho vyplývá, že program  
přispívá k zajištění distribuce maximálně třech jídel ročně pro každou 
potenciální nejchudší osobu, respektive průměrně 12 jídel za rok na 
každého skutečného příjemce této pomoci. 19 Nařízení (EHS) č. 3730/87.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod1919
 36.  Ačkoli v určitých členských státech se tento program EU podílí více 
než 50 % na potravinách distribuovaných nejchudším osobám (viz  
rámeček 5 ), Účetní dvůr se domnívá, že program, který v průměru  
svým příjemcům nabízí nanejvýš ekvivalent jednoho jídla měsíčně, 
pravděpodobně nesplňuje cíle stanovené zákonodárcem, tj. „významně 
přispět ke zlepšení situace svých nejchudších občanů“20. 
 37.  V tomto ohledu by bylo v ideálním případě zapotřebí zlepšit kritéria 
výběru nebo priority ve vztahu k potenciálním příjemcům pomoci, jak se doporučuje v posouzení dopadu
21, jinak bude příspěvek programu 
ke zlepšení situace nejchudších osob nutně zanedbatelný. Zároveň 
je však nutné připustit, že dobročinné organizace ze své podstaty  
nemusejí být schopny či ochotny přijmout restriktivní politiku při  distribuování pomoci.
NEJASNOST  KRITÉRIÍ  ZPŮSOBILOSTI  A KRITÉRIÍ  PRO  VÝBĚR  
 38.  Aby se dosáhlo maximálního dopadu této pomoci, je nutné stanovit 
proveditelné priority, a to jak pro výběr dobročinných organizací,  
které budou pomoc distribuovat, tak pro kategorie a/nebo skupiny 
populace, které potravinovou pomoc dostanou. 
 39.  Auditoři zjistili, že v praxi členské státy často určily bez formálního 
postupu malou skupinu organizací působících celostátně, do jejichž činností jsou zapojeny organizace na nižší úrovni. Přesné údaje  o počtu určených dobročinných organizací, s nimiž orgány členských 
států spolupracují při provádění ročních plánů, nejsou k dispozici.  Dobročinné organizace na regionální úrovni se jako součást hlavních 
dobročinných organizací účastní tohoto programu EU automaticky. 
Mají určitou nezávislost při stanovování kritérií, které používají  
při přijímání organizací z nižší úrovně na distribuci potravinové  pomoci.
 20 Nařízení (ES) č. 1234/2007, 
18. bod odůvodnění.
21  Body 4 a 6.5 pracovního 
dokumentu útvarů Komise 
SEK(2008) 2436/2 přiloženého 
k návrhu nařízení Rady, kterým se 
mění nařízení (ES) č. 1290/2005 
o financování společné 
zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví 
společná organizace zemědělských 
trhů a zvláštní ustanovení pro 
některé zemědělské produkty 
(„jednotné nařízení o společné 
organizaci trhů“), pokud jde 
o rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství 
(KOM(2008) 563 v konečném 
znění).
Zdroj : dobročinné organizace.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod20
 40.  Dále je dle právních předpisů nutné, aby se kritéria způsobilosti zakládala 
na „zaznamenané a uznané sociální a finanční závislosti“. Vnitrostátní 
orgány by tedy měly takováto kritéria přijmout nebo zlepšit krité-ria používaná dobročinnými organizacemi. Po členských státech se 
rovněž požaduje, aby Komisi každý rok oznámily kritéria způsobilosti, 
která mají příjemci pomoci splnit. Účetní dvůr však zjistil, že členské státy žádná přesná kritéria způsobilosti nestanovily. Kritéria, jež jsou každoročně Komisi sdělována
22, představují spíše než kvalitativní nebo 
kvantitativní výběrová kritéria typologii osob, kterým se pomáhá (viz 
rámeček 9 ). 
 41.  Účetní dvůr rovněž zjistil, že existují výrazné rozdíly v četnosti přijímání 
pomoci (některé osoby dostávají jídlo příležitostně, zatímco osoby v sociálních ústavech nebo rodiny dostávají potravinovou pomoc či balíčky pravidelně). 22 V souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení 
(EHS) č. 3149/92.
PŘÍKLADY KRITÉRIÍ ZPŮSOBILOSTI POUŽÍVANÝCH DOBROČINNÝMI ORGANIZACEMI  
Ekonomická kritéria: bezdomovectví, chudoba, nezaměstnanost…• 
Sociální kritéria: imigranti, staří lidé, početné rodiny…• 
Zdravotní kritéria: nemoci, postižení.• RÁMEČEK 9
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod2121
ROZMANITOST POSKYTOVANÝCH POTRAVIN JE OMEZENA 
V DŮSLEDKU PROPOJENÍ S INTERVENČNÍMI ZÁSOBAMI 
A ZPŮSOBY DISTRIBUCE SE VELICE LIŠÍ 
 42.  Distribuce potravin nejchudším osobám dobročinnými organizacemi může 
mít různé podoby v závislosti na specifické činnosti dané dobročinné organizace (jídla nabízená ve veřejných jídelnách, jídla nabízená  v pečovatelských ústavech a hospicích, potravinové balíčky podávané 
jednotlivcům a rodinám atd.).
 43.  Vzhledem k původu tohoto opatření a jeho propojení s distribucí potravin, 
které byly v minulosti k dispozici v zásobách Společenství, stanoví některá pravidla upravující tento program omezení, pokud jde o roz-manitost konečných produktů, jež lze získat a distribuovat nejchudším osobám. 
 44.  Právní předpisy23 stanoví, že dodávky produktů mobilizovaných na trhu 
Společenství musí patřit do stejné skupiny produktů jako produkt,  
který dočasně není k dispozici v intervenčních zásobách. Do září 2007 
musely produkty z intervenčních zásob představovat alespoň 40 % 
čisté váhy potravinového produktu, který má být dodán. Vzhledem 
k tomu, že během let některé produkty přestaly být předmětem inter-
vence (např. hovězí maso, olivový olej), výběr produktů pro distribuci 
nejchudším osobám se omezil. 
 45.  Účetní dvůr zjistil, že několik dobročinných organizací, které se podílejí 
na provádění programu, považuje za prioritu zvýšit rozmanitost nabí-zených produktů, aby se tak umožnila příprava vyvážených jídel
24. 23 Čl. 4 odst. 1 písm. b) a čl. 4 
odst. 2a nařízení (EHS) č. 3149/92.
24 Vyjádřily zejména potřebu 
potravinových produktů, jako je olej, těstoviny s rajčaty, maso, 
zmražená zelenina. 
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod22
 46.  Auditoři také zjistili, že při distribuci potravin od řídících orgánů  
k určeným organizacím, od nich k dobročinným organizacím na nižší 
úrovni a konečně pak k nejchudším osobám se používá široká škála systémů a metod (viz rámeček 10 ).
ZPŮSOBY DISTRIBUCE
V členských státech, kde působí více než jedna určená organizace, se příděl potravin mezi tyto organi-
zace realizuje na základě předem stanovených procentních poměrů, které se dlouhá léta a bez jakékoliv 
změny používají (případ Francie, Polska). V Itálii se pak určené organizace distribuce vůbec neúčastní 
a distribuce konečných produktů se provádí rovnou organizacím na regionální úrovni na základě sta-novených parametrů (počet intervencí a žádostí).
Pro distribuci potravin od určených celostátních organizací k organizacím na nižší úrovni se pak opět 
používá mnoho různých systémů a zohledňuje se v některých případech mnoho faktorů. Ve Španělsku 
je distribuce založena na určitých koeficientech, které stanoví určená organizace. V Polsku používají organizace, které byly v rámci auditu navštíveny, své vlastní systémy. Například jedna organizace si 
stanovila kvantitativní cíl 35 kg potravin na osobu na rok. Ve Francii používá každá určená organizace 
svůj vlastní systém. Například jedna organizace přiděluje prostředky 79 organizacím na druhé úrovni 
na základě faktoru nazvaného „koeficienty K“, jež se stanoví „podle určitých kritérií: počet obyvatel daného departmentu, počet osob hledajících práci, počet osob hledajících práci dlouhodobě, počet příjemců minimální sociální dávky v nezaměstnanosti.“ Jiná organizace distribuuje potraviny 98 fede-racím v závislosti na počtu vykazovaných příjemců.
Distribuce potravin dobročinnými organizacemi konečným příjemcům a četnost jejich dodávek se zaklá-
dají na vlastních kritériích a také logistických možnostech těchto dobročinných organizací. V některých 
případech dobročinné organizace určitá kritéria navrhují. Například v Polsku navrhla jedna organizace 
normy pro každý příděl jedné osobě, např. u mléka nejméně 15 l na osobu a příděl a u mouky nejméně 5 kg na osobu a příděl. 
Ve většině případů distribuují dobročinné organizace vše, co dostanou, na základě vlastních kritérií 
a v některých případech na základě principu rovného zacházení se všemi potřebnými osobami. To 
znamená, že množství produktů, jež jsou k dispozici, se distribuuje rovným dílem každé osobě, o niž se organizace stará nebo která požádá o pomoc.RÁMEČEK 10
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod2323
 47.  V celém distribučním řetězci neexistují žádné společné standardy, pokyny 
nebo ukazatele, a to ani na úrovni Společenství, ani na úrovni jednot-
livých států, které by se týkaly množství a rozmanitosti potravin distri-buovaných na osobu. Účetní dvůr zjistil, že množství distribuovaná na 
osobu se v jednotlivých členských státech a i mezi dobročinnými orga-
nizacemi ve stejném státě výrazně liší. Takovýto nejednotný přístup zvyšuje riziko, že program bude mít zanedbatelný dopad, a vede také k nerovnému zacházení s konečnými příjemci pomoci (viz rámeček 11 ). 
V příloze III jsou uvedeny produkty a množství přidělené jednotlivým 
členským státům a konečným příjemcům podle ročního plánu na rok 2005, pro nějž jsou k dispozici údaje o konečných příjemcích.
PŘÍKLADY MNOŽSTVÍ PRODUKTŮ DISTRIBUOVANÝCH NA OSOBU
Španělsko : Statistika distribuce pro plán na rok 2007 ukazuje, že v průměru bylo distribuováno 49,88 kg 
produktů na jednoho registrovaného příjemce. Minimální množství činilo 28,24 kg/osobu v jedné potra-
vinové bance a maximální množství 89,16 kg/osobu v jiné.
Itálie : Dvě organizace ve stejné oblasti distribuovaly svým příjemcům tato množství těstovin:RÁMEČEK 11
Organizace 2006 2007
A 1,71 kg/osobu 9,68 kg/osobu
B 2,29 kg/osobu 14,44 kg/osobu
Polsko : Roční průměrná distribuce na osobu (2006) činila:
24,95 kg u jedné určené organizace;12,59 kg u jiné organizace.
Třetí organizace distribuovala 6,72 kg na osobu v regionu Dolnoslaskie, zatímco v regionu Lodzkie distri-
buovala 78,03 kg na osobu. 
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod24
VLASTNÍ REALIZACE PROGRAMU: JSOU POSTUPY 
UPLATŇOVÁNY TAK, JAK BYLO ZAMÝŠLENO?
NEDOSTATKY V ADMINISTRATIVNÍCH A ÚČETNÍCH 
POSTUPECH 
ABSENCE  PROVOZNÍCH  DÍLČÍCH  CÍLŮ  
 48.  Členské státy a Komise mají společnou odpovědnost zajistit, aby byl 
program účelný. Článek 27 finančního nařízení (EC, Euratom)  
č. 1605/200225 mimo jiné ukládá, že pro všechny oblasti činností, na 
které se vztahuje rozpočet EU, jsou stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, odpovídající a časově vymezené cíle.
 49.  Účetní dvůr zjistil, že cíle stanovené platnými nařízeními Komise – které 
jsou v zásadě globální rámcové cíle – nebyly dále rozvinuty a podrobně rozpracovány do podoby proveditelných, měřitelných cílů či dílčích 
cílů. 
 50.  Vzhledem k této neurčitosti cílů nepřekvapuje, že bez ohledu na právní 
závazek26 ani Komise ani jednotlivé členské státy nestanovily žádné 
ukazatele výkonnosti, pomocí nichž by mohly dosahování cílů  monitorovat
27. 
INFORMACE  O ŘÍZENÍ  POSKYTNUTÉ  KOMISI  
 51.  Nařízení Společenství vyžadují, aby členské státy předávaly Komisi zprávu 
o provádění plánu nejpozději do 30. června každého roku (n+1). Tato zpráva by měla obsahovat důležité informace o provádění plánu  a kontrole tohoto provádění
28. 25 Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
26 Článek 27 nařízení (ES, Euratom) 
č. 1605/2002, finanční nařízení, 
stanoví, že dosažení těchto cílů se 
kontroluje pomocí výkonnostních 
ukazatelů pro každou činnost 
a útvary příslušné pro výdaje 
předávají odpovídající informace 
rozpočtovému orgánu. Tyto informace, uvedené v čl. 33 odst. 2 
písm. d), se předávají každoročně 
a nejpozději s dokumenty 
přiloženými k předběžnému 
návrhu rozpočtu.
27 V některých členských státech 
navštívených v rámci auditu byl 
vyjádřen názor, že sociální cíle 
stanovené nařízeními Komise jsou 
spíše než reálné měřitelné cíle cíli 
„filozofické povahy”.
28 Tato zpráva by měla obsahovat 
množství různých produktů 
odebraných z intervenčních 
zásob, typ, množství a hodnotu 
zboží distribuovaného příjemcům, 
přepravní a dopravní náklady a počet příjemců. Zpráva by 
také měla uvádět uplatněná 
opatření k ověření a typ a počet 
provedených kontrol, dosažené 
výsledky, jakož i použití sankcí. Měla by rovněž obsahovat 
počet příjemců v průběhu 
roku (článek 10 nařízení (EHS) 
č. 3149/92).
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod2525
 52.  Účetní dvůr prověřil zprávy, které měly členské státy předat za období 
kontrolované tímto auditem. Zjistil, že zprávy byly v některých  
případech předloženy pozdě nebo v neúplné podobě. Navíc nejsou k dispozici důkazy, že je Komise řádně analyzuje a používá.
 53.  Auditoři rovněž zjistili, že údaje o konečných příjemcích uváděné  
ve zprávách jsou v mnoha případech pouze odhady ze strany  
dobročinných organizací a nevycházejí ze společných standardů nebo definicí příjemců či kritérií (příjemci jsou zaznamenáváni bez ohledu 
na četnost a typ a množství obdržených potravin)
29. 
ODHAD  ROZPOČTOVÝCH  PROSTŘEDKŮ  A PŘIDĚLENÍ  ZDROJŮ  JEDNOTLIVÝM  
ČLENSKÝM  STÁTŮM  
 54.  Účetní dvůr zkoumal postup, který Komise používá pro stanovení výše 
rozpočtových prostředků potřebných k provádění programu a přidělení 
zdrojů jednotlivým členským státům.
 55.  Rozpočtové prostředky jsou přidělovány členským státům na základě 
dvou kritérií:
prvním kritériem jsou potřeby sdělené danými členskými státy,  a) 
ke kterým se přičítají správní náklady (1 %) a přepravní náklady (4 % a 4,5 % v roce 2008), a
druhým kritériem je pak počet osob považovaných za „ohrožené b) 
chudobou“, vyjádřený jako procento z celkového počtu obyvatel příslušného členského státu.
 56.  Po zohlednění obou těchto kritérií se konečné přidělení prostředků 
členským státům upraví podle objemu rozpočtových prostředků, jež jsou k dispozici. Druhé kritérium však nutně nevede k maximálně  účelnému využití zdrojů v rámci EU jako celku. Osoby spadající do  kategorie osob ohrožených chudobou v zemích s vysokými příjmy na tom pravděpodobně budou lépe než mnohé osoby v zemích s nízkým příjmem na hlavu, které se do této kategorie nedostanou.29 V jednom členském státě 
auditoři odhalili v počtu příjemců, 
který nahlásily dobročinné organizace, chyby.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod26
 57.  Přestože ustanovení nařízení30 stanoví, že při přidělování zdrojů členským 
státům se mají brát v úvahu zprávy jednotlivých členských států,   
podle důkazů získaných Účetním dvorem se tak stalo pouze v jednom případě. Navíc kritéria používaná pro přidělení zdrojů neberou v úvahu 
sektory obyvatelstva, které nejsou podchyceny statistickou definicí, 
jako například neregistrované imigranty a uprchlíky.
 58.  Co se týče ročních potřeb sdělovaných Komisi jednotlivými členskými 
státy, jedná se zpravidla o odhady stanovené na vyšší úrovni řídících orgánů, které nemusejí být nutně konzultovány s dobročinnými orga-nizacemi, jež se programu účastní. To znamená, že požadované zdroje nevycházejí z reálných potřeb a odrážejí místo toho očekávané možné příděly prostředků.
 30 Čl. 2 odst.1 nařízení (EHS) 
č. 3149/92 stanoví, že za účelem 
přerozdělení zdrojů Komise zohlední nejlepší odhady počtu 
nejchudších osob v dotyčných 
členských státech a to, jak byly 
v předchozích letech uskutečněny 
a použity operace, na které byly 
použity zdroje, zejména na základě 
zpráv poskytnutých podle článku 10 tohoto nařízení.
POTŘEBY A PŘIDĚLENÉ PROSTŘEDKY  
Potřeby jsou vyjádřeny v množství produktů v intervenčních zásobách a jejich hodnota je odhadnuta 
Komisí za použití nákupní ceny.
Tabulka níže uvádí potřeby sdělené účastnícími se členskými státy ve finančním vyjádření a celkové 
finanční prostředky poskytnuté Komisí (včetně správních a přepravních nákladů).
Potřeby členských států ve srovnání s příděly prostředků:RÁMEČEK 12
Rok 2006 2007 2008
Počet účastnících se členských zemí 15 18 19
Odhadované potřeby (v m ilionech eur) 307,2 338,7 313,9
Přidělené fi  nanční zdroje (v milionech eur) 259,4 258,9* 294,5**
Procentní vyjádření 84 % 76,4 % 93,8 %
* Původně přidělené prostředky.
** Před navýšením přídělu o 10 milionů EUR, o němž bylo rozhodnuto v únoru 2008.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod2727
 59.  Účetní dvůr porovnával potřeby oznámené členskými státy oproti  
přiděleným finančním prostředkům a zároveň analyzoval (viz příloha IV)  
požadované množství produktů z intervenčních zásob, potřebných  pro provádění plánů, a množství produktů přidělených Komisí.  
Množství přidělená v posledních třech letech byla nižší než množství 
požadovaná (viz rámeček 12 ). Co se týče produktů a množství, členské 
státy velmi často nedostaly to, co požadovaly. Některým členským  státům byly navíc přiděleny produkty, které původně nepožadovaly (např. máslo a cukr v roce 2006 a 2007), a naopak nedostaly produkty, 
o něž žádaly (například rýži a máslo v roce 2007). To zpochybňuje  účelnost programu  při plnění očekávaných potřeb.
JE ZAPOTŘEBÍ ZKVALITNIT A SLADIT NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ 
 60.  Pro dodávky konečných produktů k distribuci jsou příslušné vnitrostátní 
orgány povinny vypsat veřejné nabídkové řízení. Tento postup platí 
pro dva hlavní typy dodávek nutné pro provádění plánu:
produkty odebírané z intervenčních zásob v nezpracované podobě a) 
či po zabalení a/nebo zpracování a
konečné produkty mobilizované na trhu a zaplacené buď formou b) 
produktů odebraných z intervenčních zásob (výměnný obchod), 
nebo peněžní hodnotou.
 61.  Účetní dvůr zkoumal postupy uplatněné pro dodávky konečných produktů 
pro dobročinné organizace k distribuci ve členských státech a prověřil vzorek nabídkových řízení organizovaných v minulých letech jak  za účelem použití produktů, které byly k dispozici v intervenčních  zásobách, tak pro přímý nákup produktů na trhu. 
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod28
NEJEDNOTNÉ  UPLATŇOVÁNÍ  PRÁVNÍHO  RÁMCE  NA ÚROVNI  ČLENSKÝCH  STÁTŮ
 62.  Určité regulatorní požadavky týkající se nabídkových řízení, podle nichž se 
má postupovat, jsou vymezeny v nařízení (EHS) č. 3149/92 (např. typy 
produktů mobilizovaných na trhu, obsah výzvy k předkládání nabí-
dek, omezení atd.). Totéž nařízení vyžaduje, aby výzvy k předkládání nabídek zaručovaly rovný přístup všem hospodářským subjektům  usazeným ve Společenství.
 63.  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES 31 stanoví koordinaci 
postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky 
a služby. Navíc pro prodej produktů, které jsou v držení intervenčních agentur, platí zvláštní nařízení Společenství
32. Avšak nařízení (EHS) 
č. 3730/87 ani nařízení (EHS) č. 3149/92, v platném znění, neobsahují 
žádný přesný odkaz na právní rámec pro veřejná nabídková řízení  
organizovaná členskými státy. 
 64.  Auditoři Účetního dvora zjistili, že se veřejná nabídková řízení konají ve 
všech auditovaných členských státech. Členské státy realizují veřejná 
nabídková řízení na základě vnitrostátních právních předpisů a za  
podmínek, které ne vždy zaručují transparentnost a rovný přístup  
všem hospodářským subjektům na úrovni EU.
Z HLEDISKA  HOSPODÁRNOSTI  JE VÝHODNĚJŠÍ  PRODUKTY  NAKUPOVAT  NA TRHU  
NEŽ  POUŽÍVAT  INTERVENČNÍ  ZÁSOBY  JAKO  NÁHRADU  ZA PLATBU  
 65.  Účetní dvůr zjistil, že se v případě přímého nákupu produktů na trhu 
docílí většinou výhodnějších cen než při použití intervenčních  
zásob jako náhrady za platbu při stejné operaci. Například v roce  
2007 v Polsku byly v rámci stejného veřejného nabídkového řízení  
společnosti vyzvány, aby předložily své nabídky na dodávku pro-
duktu a) při výměně za máslo z intervenčních zásob b) při přímém  
nákupu. Srovnání výsledků ukazuje, že cena u přímého nákupu byla nižší o přibližně 10 %
33.31 Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114.
32 Např. nařízení (EHS) č. 2131/93 
ze dne 28. července 1993, kterým 
se stanoví postupy a podmínky pro 
uvedení do prodeje obilovin ze 
zásob intervenčních agentur (Úř. věst. L 191, 31.7.1993, s. 76).
33 Poměr hodnoty u výměnných 
transakcí dosáhl 85 %, zatímco 
poměr u přímého nákupu je odhadován na 94 %.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod2929
 66.  Komise má podrobné informace o tržních cenách produktů v kontextu 
intervenčního mechanismu34. V kontextu potravinového programu pro 
nejchudší osoby ale platné předpisy35 nestanovují, že příslušné útvary 
Komise mají být informovány o cenách a podmínkách dosažených  ve veřejných nabídkových řízeních, které se konají v členských stá-tech. V důsledku toho nemá Komise záruku, že se podařilo dosáhnout nejvýhodnějších podmínek. 
VEŘEJNÁ  NABÍDKOVÁ  ŘÍZENÍ  POUŽÍVANÁ  ČLENSKÝMI  STÁTY  SE MEZI  SEBOU  
VÝRAZNĚ  LIŠÍ 
 67.  Účetní dvůr zjistil, že spíše než nabídková řízení EU se uplatňují nabídková 
řízení jednotlivých členských států, v důsledku čehož se tato nabíd-
ková řízení mezi jednotlivými státy výrazně liší, a v případě, že za orga-
nizování veřejných nabídkových řízení má zodpovědnost více útvarů, 
se liší i v rámci jednoho státu (Itálie, Francie). V některých případech 
nejsou respektovány předpisy EU. Rozdíly se týkají důležitých prvků 
nabídkových řízení jako například zveřejňování výzev k předkládání 
nabídek, termínů pro předložení nabídek, kauce, kterou musí účastníci nabídkového řízení pro svou účast složit, minimálního počtu účastníků 
a použitých kritérií a metod vyhodnocování nabídek při zadávání  
zakázky (viz rámeček 13 ).34 Komise sleduje a analyzuje 
tržní ceny u řady produktů 
v souvislosti s tím, že schvaluje výzvy k veřejnému nabídkovému 
řízení na prodej zemědělských 
produktů, jež jsou v držení 
intervenčních agentur, a že stanoví 
minimální prodejní ceny, které pak 
schválí příslušný řídící výbor. Tržní 
ceny také pravidelně zveřejňuje Eurostat. 
35 Povinnost členských států 
zasílat Komisi modelové výzvy 
k veřejnému nabídkovému řízení (čl. 4 odst. 4 nařízení (EHS) 
č. 3149/92) byla zrušena nařízením 
Komise (ES) č. 1127/2007 (Úř. věst. 
L 255, 29.9.2007, s. 18).
ROZDÍLY VE VEŘEJNÝCH NABÍDKOVÝCH ŘÍZENÍCH A PODMÍNKÁCH MEZI  
ČLENSKÝMI STÁTY , V NICHŽ PROBĚHL AUDIT   RÁMEČEK 13
36 Francie: platební agentura 1: ONIEP ( Office National Interprofessionnel de l’Élevage et de ses Productions ); 
platební agentura 2: ONIGC ( Office National Interprofessionnel des Grandes Cultures ).
37 Itálie: platební agentura 1: AGEA ( Agencia per le Erogazioni in Agricoltura ); 
platební agentura 2: Ente Nazionale Risi.Španělsko Francie36Itálie37Polsko
Zveřejnění v Úř. věst. Ne AnoPA1: Ano
PA2: NeNE
Termín pro podání (dny) 15PA1: 22
PA2: 45PA1: 8–19
PA2: 1020
Kauce pro účast 2 %PA1: 5 %
PA2: 5 EUR/tunuPA1: 10 %
PA2: 15 EUR/tunu50 000 PLN
(14 200 EUR)
Minimální počet účastníků Ne Ne Ano (2) Ne
Počet uchazečů 1–5PA1: 6–7
PA2: 3–42–4 1–9
Porovnání nabídkové a tržní ceny NePA1: Ne
PA2: AnoPřijatelné ceny/
množství jsou 
uvedeny ve výzvě 
k předkládání nabídekNe
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod30
 68.  Audit odhalil u prověřovaných veřejných nabídkových řízení nedostatky. 
Mezi ně patří nedostatečné malá propagace výzev k nabídkovému  
řízení, nízký počet účastníků (v některých případech se nabídkového řízení účastnil jen jeden) a dále krátká doba, která byla dána k dis-
pozici mezi zveřejněním výzvy a konečným termínem pro předložení 
nabídek. Hodnocení nabídek a následné udílení zakázek se navíc  
za kládá v zásadě na srovnávání údajů z obdržených nabídek a nepro-vádí se žádné systematické porovnání s jinými zdroji informací, např. o tržních cenách. 
 69.  Tyto uplatňované procesy tedy nezaručují, že bude zajištěna otevřenost 
nabídkových řízení, co nejširší konkurence a že se docílí nejvýhodnějších 
podmínek a cen. Analýza nabídkových řízení, která byla prověřována v určitých členských státech, ukázala, že po několik let se zakázky na 
několik produktů udělovaly omezenému počtu společností.
 70.  Výše uvedené příklady dokládají riziko, že se nemusí podařit dosáhnout 
nejvýhodnějších podmínek, a to zejména tehdy, když se uplatňují  mechanismy výměnných obchodů. V takových případech totiž působí 
dva omezující faktory:
povaha výměnných obchodů omezuje počet stran, které mohou a) 
mít potenciální zájem o účast v nabídkovém řízení, a 
vyhodnocování nabídek je obtížné, neboť platební agentury nedo- b) 
káží jednoduchým způsobem stanovit očekávané výnosy, které lze 
považovat za přijatelné.
NÁVRH NA REFORMU PROGRAMU: NEJNOVĚJŠÍ 
INICIATIVA KOMISE A POSOUZENÍ DOPADU PROGRAMU 
 71.  V únoru 2008 zahájila Komise detailní analýzu tohoto programu s cílem 
připravit návrh na jeho reformu. Byla vytvořena řídící skupina napříč 
jednotlivými útvary a k účasti v ní bylo vyzváno 17 generálních  ředitelství. Přistoupilo se také k rozsáhlým konzultacím s členskými 
státy, dobročinnými organizacemi a akademickými odborníky v této 
oblasti a prostřednictvím internetu byl zorganizován průzkum  
veřejného mínění.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod3131
 72.  V září 2008 pak přijala Komise návrh na změnu nařízení Rady38 a zveřejnila 
zprávu o posouzení dopadu týkající se tohoto programu. Očekává  
se, že na základě těchto dokumentů bude pro program na rok 2010 stanoven nový právní rámec. 
 73.  Hlavní prvky návrhů Komise jsou tyto:
dva zdroje zásobování: intervenční zásoby či produkty koupené a) 
přímo na trhu; tam, kde jsou vhodné intervenční zásoby k dispo-
zici, dostane jejich použití přednost;
širší nabídka distribuovaných potravin: distribuované pro- b) 
dukty se už nebudou omezovat pouze na ty, na něž se vztahuje intervence;
dlouhodobé hledisko: plán Společenství na distribuci potravin by c) 
byl zřízen na tři roky, což by zvýšilo jeho efektivitu;
jasnější priority: členské státy by založily své požadavky na pomoc d) 
na vnitrostátních programech distribuce potravin a stanovily by své cíle a priority;
spolufinancování: zavedení spolufinancování by bylo základem  e) 
pro soudržnost tohoto programu, zajistilo by řádné plánování  
a posílilo součinnost mezi různými subjekty;
intenzivnější sledování a předkládání zpráv: počet povinností  f) 
podávat zprávy na různých úrovních by se zvýšil.
 74.  Účetní dvůr uznává prospěšnost těchto návrhů Komise, z nichž některé, 
budou-li realizovány, by pomohly odstranit určité nedostatky zjištěné 
v rámci tohoto auditu, jako například potřebu lepšího zacílení této 
pomoci EU, potřebu zapojení programu do širší sociální politiky, větší 
rozmanitosti produktů k distribuci a potřebu zkvalitnit řídící a admi-
nistrativní systémy, a zejména pak veřejná nabídková řízení. Účetní 
dvůr však zdůrazňuje, že reforma většiny trhů v rámci SZP a snižující 
se objem intervenčních zásob v posledních letech znamenají, že  je zapotřebí zvážit další pokračování financování tohoto opatření  
prostřednictvím výdajů na SZP
39. 38 Návrh nařízení Rady 
KOM(2008) 563/3.
39 Pravidla SZP, a zejména pak ta, 
jež se týkají podpory trhu, přinášejí 
určité obtíže, na které už Komise 
upozornila; patří mezi ně např. 
víceleté plánování, které je jen 
obtížně sladitelné s financováním 
EZZF, a nemožnost převést nevyužité rozpočtové prostředky 
do dalších let.
Zdroj : dobročinné organizace.
Zdroj : dobročinné organizace.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod32
 75.  V této souvislosti by Účetní dvůr rovněž rád poukázal na 
to, že program v podobě, v jaké je realizován, „neza-
kládá“ pro nejchudší osoby žádný nárok na pomoc EU. To není v souladu s podporou, která se tradičně 
poskytuje zemědělské komunitě v rámci SZP. Navíc 
skutečnost, že u nákupů na trhu by se nedělal rozdíl 
mezi domácími a dováženými produkty, dále osla-buje účinnost programu z hlediska tržní intervence, protože opatření, které přímo podporuje nákup  dovážených produktů, není v souladu s cíli SZP. 
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod333333
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
JSOU CÍLE PROGRAMU I NADÁLE PLATNÉ A JE PROGRAM 
VHODNĚ KONCIPOVÁN? 
PŘEVAŽUJÍCÍ SOCIÁLNÍ CÍL PROGRAMU ZŮSTÁVÁ PLATNÝ, 
AČKOLI PROVÁZANOST S INTERVENČNÍMI ZÁSOBAMI, A TUDÍŽ SE ZEMĚDĚLSKÝMI VÝDAJI SE OSLABILA, …
 76.  Potravinová pomoc pro nejchudší osoby byla poprvé zavedena v roce 1987 
v reakci na podmínky, kterým byly nejchudší osoby vystaveny během 
neobvykle tuhé zimy. Ačkoli měl program této pomoci dvojí cíl, a to 
jednak „výrazným“ způsobem přispět ke zlepšení situace nejchudších 
občanů a jednak stabilizovat zemědělské trhy prostřednictvím zba-
vení se části značných intervenčních zásob, jeho hlavním cílem bylo 
fungovat jako sociální opatření. Tato skutečnost byla uznána v hod-
nocení programu, které zveřejnila Komise v roce 1998. Program byl považován za vhodný k realizaci „na trvalé bázi, až do dosažení snížení 
těchto zásob na normální úroveň“.
 77.  Rozpočtové orgány soudí, že je tato podpora i nadále potřebná, a to 
jako sociální opatření. Odhaduje se totiž, že zhruba 16 % populace 
Evropské unie, což představuje zhruba 80 milionů občanů, spadá pod 
definici nejchudších osob používanou Komisí. Ve svém prohlášení  
z roku 2006 vyzval Evropský parlament k zachování a zvýšení této  podpory v rámci úsilí o snížení chudoby. 
 78.  Návrh Komise na reformu ze září 2008 má za cíl zlepšit provádění a řádné 
finanční řízení programu a obsahuje prvky, které v případě, že budou 
realizovány, odstraní určité nedostatky, na něž tato zpráva upozorňuje. Reforma však navrhuje, aby se pokračovalo v používání zemědělských 
prostředků na opatření, které není zaměřeno na zemědělce nebo  
zemědělské obyvatelstvo a řada jehož prvků, jako například vícele-
tost nebo nepovinný charakter podpory nejchudším osobám, není  
slučitelná s financováním ze SZP a zejména pak EZZF.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod34
DOPORUČENÍ 1
Komise by měla zvážit, zda je vhodné i nadále financovat takovéto 
opatření ze společné zemědělské politiky.
… A INTEGRACE SE SOCIÁLNÍMI POLITIKAMI A KOORDINACE 
S PODOBNÝMI PROGRAMY BY ZLEPŠILA KONCEPCI PROGRAMU
 79.  Všeobecně se dá říci, že program dosud probíhal s nedostatečnou koor-
dinací a spoluprací s ostatními klíčovými subjekty v oblasti sociálních opatření v členských státech. Takováto spolupráce je přitom nutná pro lepší pochopení potřeb nejchudších osob i dobročinných organizací, které program provádějí, a pro uspokojení těchto potřeb. 
DOPORUČENÍ 2
Komise by měla podpořit členské státy, aby podnikly nezbytná  opatření pro to, aby byl program zabudován do rámce sociální  
politiky, a měly by dále zlepšit koordinaci a spolupráci s dalšími 
klíčovými subjekty v oblasti sociálních opatření, aby se tak zvýšila 
součinnost mezi orgány, které mají s řízením takovýchto programů 
zkušenosti.
ODPOVÍDAJÍ PROSTŘEDKY ZAMÝŠLENÝM CÍLŮM A JSOU 
VHODNĚ UPLATŇOVÁNY?
PRIORITY A CÍLENÝ VÝBĚR PŘÍJEMCŮ BY ZVÝŠILY DOPAD 
PROGRAMU, …
 80.  Toto opatření bylo zavedeno zejména na ulehčení situace nejchudších 
osob; jeho účelem ale nebylo úplně odstranit nedostatek potra-
vin. V globálním měřítku má program omezený dopad, neboť svým 
příjemcům poskytuje ekvivalent jednoho jídla za měsíc. 
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod3535
 81.  V rámci kategorie nejchudších osob nebyly stanoveny žádné priority, na 
něž by se měla pomoc konkrétně zaměřovat. Navíc dobročinné orga-
nizace, které program na provozní úrovni řídí a v nichž jsou hlavně dobrovolníci, pracují s cílovou skupinou, která není dostatečně sta-
bilní na to, aby umožnila plnou kontrolu nad objemem poskytované 
pomoci.
DOPORUČENÍ 3
Aby se zvýšil dopad programu, měla by Komise definovat prove-ditelné priority pro výběr příjemců a zprostředkovatelů pomoci  
a zároveň vzít v úvahu specifické rysy mechanismu poskytování této 
pomoci, jehož součástí jsou dobrovolníci a nestálé cílové skupiny, na než se dají jen obtížně aplikovat všeobecně uznávané admini-strativní a kontrolní mechanismy. 
…ROZMANITOST DISTRIBUOVANÝCH PRODUKTŮ JE OMEZENA 
PROPOJENÍM PROGRAMU NA PRODUKTY ZPŮSOBILÉ 
K OPATŘENÍM INTERVENČNÍHO SKLADOVÁNÍ … 
 82.  Právní předpisy dovolují nakupovat potravinové produkty na trhu  
Společenství v případě, že pro bezplatnou distribuci potravin  nejchudším osobám nejsou dočasně k dispozici intervenční zásoby. Takto nakupované potraviny musí ale patřit do stejné skupiny  produktů jako ty, jež jsou v intervenčních zásobách, což omezuje  výběr produktů, které jsou k dispozici pro distribuování.
DOPORUČENÍ 4
U potravin pro distribuci v rámci tohoto programu by se mělo  přehodnotit regulatorní omezení pouze na potraviny způsobilé  k intervenčnímu skladování. Zvýšila by se tak rozmanitost, vzájemné doplňování a výživová hodnota poskytovaných potravin. 
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod36
… A V DISTRIBUCI JSOU VELKÉ ROZDÍLY  
 83.  Existuje široká škála systémů, které se používají v distribučním řetězci 
směrem od řídících orgánů k dobročinným organizacím a nejchudším 
osobám. Na úrovni EU ani na úrovni států neexistují jednotné standardy ani pokyny ohledně množství a rozmanitosti produktů k distribuci na osobu. To zvyšuje riziko, že dopad programu bude nízký, což může 
vést k nerovnému zacházení s příjemci pomoci.
DOPORUČENÍ 5
Aby se zvýšil dopad pomoci a aby se zároveň zajistilo rovnější  zacházení s příjemci, měla by Komise zvážit zavedení určité míry standardizace, která by byla slučitelná s charakteristikou jak  
dobročinných organizací, tak cílové skupiny.
JSOU POSTUPY UPLATŇOVÁNY TAK, JAK BYLO 
ZAMÝŠLENO?
JE POTŘEBA ZKVALITNIT POSTUPY ŘÍZENÍ A MONITOROVÁNÍ …
 84.  Celkové cíle programu se ani Komisi ani členským státům nepodařilo 
převést do podoby konkrétních, měřitelných a dosažitelných cílů nebo dílčích cílů. Vzhledem k tomu, že zprávy členských států o provádění programu byly v několika případech neúplné nebo obsahovaly  ne konzistentní údaje, nejsou informace o řízení, které má Komise  k dispozici ohledně naplňování celkových cílů programu, dostatečně spolehlivé.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod3737
DOPORUČENÍ 6
Komise by měla podpořit členské státy, aby stanovily konkrétní,  
měřitelné, dosažitelné, odpovídající a časově vymezené cíle pro  
provádění programu a zavedly ukazatele výkonnosti, aby mohly  
monitorovat dosahování cílů. Komise by dále měla přehodnotit  systém vykazování informací v rámci programu, aby tak zajistila, že budou k dispozici přesné a včasné informace o cílové skupině 
i o provádění programu.
… A VEŘEJNÁ NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ JE NUTNO ZKVALITNIT 
A SLADIT 
 85.  V jednotlivých členských státech se používají výrazně odlišná nabídková 
řízení, která nezaručují rovný přístup pro všechny subjekty působící 
v EU a nezajišťují nejširší možnou konkurenci ani to, že se dosáhne 
nejlepších podmínek a cen. Výměnné obchody, které používají  
intervenční zásoby, jsou nevhodné a nejsou vždy nákladově účelné.
DOPORUČENÍ 7
V zájmu větší otevřenosti soutěže a zajištění nejlepších cen na trhu by Komise měla lépe definovat právní rámec a zároveň prováděcí předpisy pro dodávky potravinových produktů nejchudším osobám. Mělo by se navíc ustoupit od výměnných obchodů. Dále by se měl zvážit prodej intervenčních zásob na trhu a použití získaných výnosů 
jako účelově vázaných příjmů určených na nákup požadovaných  
konečných produktů.
  Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 
14. května 2009. 
Za Účetní dvůr
Vítor Manuel da Silva Caldeira
předseda
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod38
POPULACE OHROŽENÁ CHUDOBOU1PŘÍLOHA I
Členský stát (ČS)Celkový počet 
obyvatel 
(v mil.)Populace 
ohrožená 
chudobou Populace 
ohrožená 
chudobou 
(v mil.)Účastnící se 
ČS – populace 
ohrožená 
chudobou 
(v mil.)Procentní 
podíl na 
rozpočtu
Belgie 10,511 15 % 1,577 1,577 3,00 %
Bulharsko 7,719 15 % 1,158 1,158 2,20 %Česká republika 10,251 10 % 1,025 1,025 1,95 %Dánsko 5,427 12 % 0,651Německo 82,438 13 % 10,717Estonsko 1,345 18 % 0,242 0,242 0,46 %Irsko 4,209 20 % 0,842 0,842 1,60 %Řecko 11,125 20 % 2,225 2,225 4,23 %
Španělsko 43,758 20 % 8,752 8,752 16,63 %
Francie 62,886 13 % 8,175 8,175 15,53 %Itálie 58,752 19 % 11,163 11,163 21,21 %Kypr 0,766 16 % 0,123Lotyšsko 2,295 19 % 0,436 0,436 0,83 %Litva 3,403 21 % 0,715 0,715 1,36 %Lucembursko 0,460 13 % 0,060 0,060 0,11 %Maďarsko 10,077 13 % 1,310 1,310 2,49 %Malta 0,404 15 % 0,061 0,061 0,12 %Nizozemsko 16,334 11 % 1,797Rakousko 8,266 12 % 0,992Polsko 38,157 21 % 8,013 8,013 15,23 %Portugalsko 10,570 20 % 2,114 2,114 4,02 %Rumunsko 21,610 18 % 3,890 3,890 7,39 %
Slovinsko 2,003 12 % 0,240 0,240 0,46 %
Slovensko 5,389 13 % 0,701Finsko 5,256 12 % 0,631 0,631 1,20 %Švédsko 9,048 9 % 0,814Spojené království 60,393 18 % 10,871
CELKEM 492,852 16 % 79,292 52,627 100,00 %
1 Definice podle Eurostatu: míra ohroženosti chudobou (prahová hodnota: 60 % průměrného ekvivalentního 
příjmu po sociálních transferech).
Zdroj : Eurostat, červenec 2006.
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod3939
ROZPOČTOVÉ PROSTŘEDKY A ZDROJE PŘIDĚLENÉ JEDNOTLIVÝM  
ČLENSKÝM STÁTŮMPŘÍLOHA II
Rozpočtová položka 05 02 04 012005
(v eurech)2006
(v eurech)Nárůst
2005/2006 2007
(v eurech)Nárůst
2006/20072008
(v eurech)Nárůst
2007/2008
Rozpočtové prostředky 216 000 000 264 000 000 22,2 % 274 000 000 3,8 % 307 000 000 12,0 %
Členský stát Přidělené 
zdroje 2005(v eurech)Přidělené 
zdroje 2006(v eurech)Nárůst
2005/2006Přidělené 
zdroje 2007(v eurech)Nárůst
2006/2007Přidělené 
zdroje 2008(v eurech)Nárůst
2007/2008Procentní 
podíl zdrojů přidělených v roce 2008
Belgie 3 047 791 3 064 940 0,6 % 5 817 428 89,8 % 8 461 691 45,5 % 2,8 %
Bulharsko 7 007 310 2,3 %
Česká republika 155 443 0,1 %
Estonsko 324 813 192 388 –40,8 % 0,1 %
Irsko 355 874 217 997 –38,7 % 155 965 –28,5 % 0,1 %Řecko 5 704 637 7 127 822 24,9 % 6 689 132 –6,2 % 13 228 830 97,8 % 4,3 %Španělsko 42 544 686 53 793 470 26,4 % 50 340 744 –6,4 % 50 419 083 0,2 % 16,5 %
Francie 48 620 337 48 059 949 –1,2 % 49 940 164 3,9 % 50 982 533 2,1 % 16,7 %
Itálie 60 294 489 73 538 420 22,0 % 70 764 888 –3,8 % 69 614 288 –1,6 % 22,8 %Lotyšsko 2 096 236 18 446 –99,1 % 153 910 734,4 % 0,1 %Litva 2 489 508 3 273 261 31,5 % 4 456 991 36,2 % 1,5 %Lucembursko 68 537 34 959 –49,0 % 80 707 130,9 % 81 091 0,5 % 0,0 %Maďarsko 6 764 115 7 896 638 16,7 % 8 169 224 3,5 % 2,7 %Malta 347 642 401 030 15,4 % 384 898 –4,0 % 378 242 –1,7 % 0,1 %Polsko 35 504 167 43 408 602 22,3 % 42 884 522 –1,2 % 49 971 042 16,5 % 16,4 %Portugalsko 12 527 718 13 306 532 6,2 % 14 904 058 12,0 % 13 182 946 –11,5 % 4,3 %Rumunsko 16 649 889 24 258 046 45,7 % 8,0 %Slovinsko 1 334 827 1 929 341 44,5 % 1 499 216 –22,3 % 0,5 %Finsko 2 825 645 3 637 860 28,7 % 2 709 509 –25,5 % 2 741 323 1,2 % 0,9 %
CELKEM 211 485 649 259 414 144 22,7 % 274 826 435 5,9 % 305 109 562 11,0 % 100,0 %
Populace ohrožená chudobou 
(v milionech)40,61 42,29 47,96 52,63
Rozp. prostředky na jednu 
ohroženou osobu (v eurech/osobu)5,32 6,24 5,73 5,83
Zdroj : nařízení Komise (v platném znění).
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod40
PŘIDĚLENÉ PRODUKTY A KONEČNÍ PŘÍJEMCI
ROČNÍ PLÁN NA ROK 2005PŘÍLOHA III
Přidělené produkty (v tunách)
Členský stát Příjemci
(v mil.)Obiloviny Rýže MásloSušené 
mlékoCelkem
(1) (2) (3) (4) (5) (6)
Belgie 0,221 6 000 3 500 318 410 10 228
Řecko n/a 6 972 4 346 2 087 13 405
Španělsko 0,941 68 721 29 452 9 547 107 720
Francie 2,509 60 905 31 412 18 143 110 460
Itálie 2,300 98 153 22 575 14 446 135 174
Malta n/a 1 383 553 1 936
Polsko 3,594 17 758 26 835 6 772 3 749 55 114
Portugalsko 0,485 8 588 14 708 2 594 480 26 370
Finsko 0,360 15 000 600 15 600
CELKEM 10,410 283 480 133 381 33 677 25 469 476 007
Přidělené produkty na jednoho příjemce (v kg)
Členský státPříjemci
(v mil.)Obiloviny Rýže MásloSušené 
mlékoCelkem
(1) (2)/(1) (3)/(1) (4)/(1) (5)/(1) (6)/(1)
Belgie 0,221 27,15 15,84 1,44 1,86 46,28
Řecko n/aŠpanělsko 0,941 73,03 31,30 10,15 0,00 114,47
Francie 2,509 24,27 12,52 0,00 7,23 44,03
Itálie 2,300 42,68 9,82 6,28 0,00 58,77
Malta n/a
Polsko 3,594 4,94 7,47 1,88 1,04 15,34
Portugalsko 0,485 17,71 30,33 5,35 0,99 54,37
Finsko 0,360 41,67 0,00 0,00 1,67 43,33
CELKEM 10,410 27,23 12,81 3,24 2,45 45,73
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod4141
POTŘEBY SDĚLENÉ ČLENSKÝMI STÁTY A PŘÍDĚLY KOMISE
Z INTERVENČNÍCH ZÁSOBPŘÍLOHA IV
Plán na r. 2006 (včetně změn v nařízení Komise (ES) č. 153/2006)
(v tunách)
Členský stát Obiloviny Rýže Máslo Cukr
Potřeba Příděl Potřeba Příděl Potřeba Příděl Potřeba Příděl
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Belgie 9 000 12 121 135 % 2 800 2 800 100 % 300 450 150 %
Irsko 120 120 100 %
Řecko 35 000 0 % 5 000 7 500 150 % 3 250 0 %Španělsko 70 000 73 726 105 % 25 000 28 000 112 % 15 000 13 560 90 % 2 000Francie 68 959 75 851 110 % 55 129 55 000 100 % 10 564Itálie 100 000 115 253 115 % 15 000 20 000 133 % 16 000 6 833 43 % 3 500Lotyšsko 35 000 19 706 56 %Litva 16 000 16 000 100 % 5 000 5 000 100 %Maďarsko 100 000 63 587 64 %Malta 2 500 1 877 75 % 1 000 600 60 %Polsko 80 000 85 608 107 % 30 000 20 000 67 % 7 600 7 230 95 % 4 847Portugalsko 20 000 17 287 86 % 17 600 14 000 80 % 5 000 2 743 55 % 1 700Slovinsko 1 350 1 262 93 % 540 600 111 % 135 0 % 270 300 111 %Finsko 18 500 18 500 100 % 500
CELKEM 556 309 500 778 90 % 157 069 153 500 98 % 47 405 41 500 88 % 270 12 847 4 758 %
Jiné produkty, o něž bylo žádáno a které nebyly přiděleny:
Olivový olej (Portugalsko 4 000 tun).Hovězí maso (Itálie 5 000 tun, Malta 60 tun, Portugalsko 1 500 tun, Slovinsko 270 tun a Finsko 1 000 tun).Odstředěné sušené mléko (Belgie 400 tun, Francie 18 302 tun, Lucembursko 18 tun, Malta 100 tun, Polsko 4 750 tun, Portugalsko 1  500 tun, 
Slovinsko 135 tun a Finsko 500 tun).
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod42Plán na r. 2007  (včetně změn v nařízení Komise (ES) č.937/2007)
(v tunách)
Členský stát Obiloviny Rýže Máslo Cukr
Potřeba Příděl Potřeba Příděl Potřeba Příděl Potřeba Příděl
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Belgie 12 000 12 000 100 % 2 800 0 % 1 115 0 % 2 000 2 000 100 %Česká republika 270 0 % 26 0 % 50 0 %Estonsko 3 000 3 000 100 % 2 0 % 2 0 %Irsko 80 80 100 %
Řecko 11 760 30 000 2 755 9 %Španělsko 100 000 110 000 110 % 17 000 0 % 15 000 12 000 80 % 5 000 6 443 129 %Francie 66 330 82 641 125 % 51 940 23 641 46 % 11 700 6 500 56 % 3 338 3 338 100 %Itálie 100 000 122 465 122 % 15 000 20 000 133 % 25 000 3 570 14 % 6 000 6 847 114 %Lotyšsko 3 280 173 5 %Litva 12 000 12 000 100 % 5 000 0 % 3 000 2 760 92 %Maďarsko 52 000 52 000 100 % 900 900 100 %
Malta 2 500 1 550 62 % 1 000 0 %
Polsko 100 000 120 433 120 % 20 000 0 % 13 000 2 400 18 % 15 000 11 522 77 %Portugalsko 22 000 20 000 91 % 17 500 14 000 80 % 5 000 3 160 63 % 2 500 1 435 57 %
Rumunsko
nebylo 
stanoveno96 712nebylo 
stanoveno11 986
Slovinsko 9 000 3 610 40 % 3 000 0 % 1 500 653 44 %
Finsko 16 500 14 651 89 % 422 500 0 %
CELKEM 498 880 662 995 133 % 163 242 60 396 37 % 70 923 28 132 40 % 39 788 47 884 120 %
Jiné produkty, o něž bylo žádáno a které nebyly přiděleny: Hovězí maso (Itálie 5 000 tun, Malta 60 tun, Portugalsko 1 500 tun a nd Finsko 1 000 tun).
Odstředěné sušené mléko (Česká republika 10 tun, Řecko 3 514 tun, Maďarsko 800 tun, Malta 100 tun, Portugalsko 2 000 tun, Slovinsko 800 tun a Finsko 500 tun).PŘÍLOHA IV
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod4343Plán na r. 2008 (včetně změn v nařízení Komise (ES) č. 182/2008) 
(v tunách)
Členský stát Obiloviny Rýže Máslo Cukr
Potřeba Příděl Potřeba Příděl Potřeba Příděl Potřeba Příděl
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Belgie 16 000 0 % 2 000 0 % 3 000 4 154 138 %
Bulgaria 20 000 0 % 12 000 0 % 6 500 6 385 98 %
Česká republika 360 0 % 24 0 % 67 67 100 %Estonsko 1 800 0 %Řecko 25 000 0 %Španělsko 110 000 0 % 12 000 0 % 13 000 0 % 6 500 6 500 100 %Francie 97 044 0 % 39 280 0 % 13 966 0 % 4 193 3 718 89 %Itálie 120 000 0 % 25 000 0 % 7 000 7 000 100 %Lotyšsko 1 440 0 %Litva 25 000 0 % 7 000 0 % 5 000 2 889 58 %Maďarsko 60 000 0 % 1 800 1 620 90 %Malta 2 500 0 % 500 0 % 1 800 397 22 %Polsko 200 000 0 % 11 000 0 % 18 130 15 552 86 %Portugalsko 22 000 0 % 17 500 0 % 5 000 0 % 3 000 1 707 57 %Rumunsko 200 000 0 % 20 000 15 898 79 %Slovinsko 2 000 0 % 800 0 % 900 806 90 %Finsko 16 000 0 %
CELKEM 919 144 0 0 % 91 080 0 0 % 67 990 0 0 % 77 890 66 693 86 %
Jiné produkty, o něž bylo žádáno a které nebyly přiděleny:
Olivový olej (Řecko 2 285 tun).Hovězí maso (Belgie 664 tun a Malta 60 tun).Odstředěné sušené mléko (Belgie 1 603 tun, Česká republika 13 tun, Řecko 3 435 tun, Litva 700 tun, Lucembursko 44 tun,Maďarsko 1 000 tun, Malta 200 tun, Portugalsko 2 000 tun, Slovinsko 500 tun a Finsko 500 tun).PŘÍLOHA IV
ANTWOORDEN
VAN DE COMMISSIEREPLY OF THE COMMISSION
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod4444
ODPOVĚDI KOMISE
SHRNUTÍ
II. 
Od svého počátku byl program pro nej-
chudší osoby plně zabudován do rámce  
společné zemědělské politiky (SZP). Jak  připomíná Účetní dvůr, spočívaly oba cíle  programu již tehdy v přispění k potravi-
novému zabezpečení nejchudších osob  
mezi občany Evropské unie a v zajištění  náhradního odbytu pro intervenční zásoby. 
Oba cíle měly odůvodnění ve Smlouvě  
a byly v souladu s cíly SZP uvedenými  
v článku 33.
V průběhu let plány distribuce potravin  
prováděné v tomto rámci úspěšně přispěly  k dosažení obou cílů.  
III.  
Stav veřejných zásob EU se mění v závislosti na vývoji trhu a na cenových hladinách.  Ačkoli intervenční politika prošla rozsáh-
lou reformou, zůstává v platnosti pro celou  
řadu hlavních zemědělských produktů  
včetně obilovin, sušeného odstředěného  
mléka a másla. Snižování intervenčních  
zásob během několika posledních let se  
v roce 2008 zastavilo. Ve skutečnosti inter-venční zásoby určitých produktů jako obi-
lovin a másla v současnosti opět rostou.  
V.  
Během posledních čtyř let, kdy intervenční  zásoby klesaly, se roční prováděcí plány  tohoto programu musely ve větší míře  
uchylovat k nákupům na trhu. Tento vývoj  
posledních let se však nedávno zastavil  a intervenční zásoby některých produktů  opět rostou.  
Převážná většina členských států toto  
opatření podporuje stejně jako Evropský  
parlament, který vyjádřil přání, aby byl  
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod4545
tento program nadále financován z roz-
počtu EZZF1.
VI.  
Operativní účinnost tohoto programu nelze 
posuzovat podle počtu jídel rozdělených  na příjemce, ale podle míry poskytnutí jis-tého odbytu pro produkty z intervenčních  
zásob a spolehlivosti zdroje potravin pro  
dobročinné organizace, které pomáhají  nejchudším lidem. V těchto souvislostech  
se dotčený program projevil jako úspěšný,  
což dokládá jeho podíl na celkové potra-
vinové pomoci, která byla rozdělena (viz  
rámeček 5 zprávy Účetního dvora). Všechny zúčastněné strany uznávají, že dopad pro-gramu je zásadní.
Opatření působilo dále jako hybná páka  
v tom, že umožnilo rozvoj sítě dobročin-
ných organizací a usnadnilo koordinaci  
s orgány veřejné správy.  
VII.  
Komise se domnívá, že systém je celkově  
uspokojivě spravován, přestože určitá  
budoucí zlepšení jsou možná. Komise  
předložila v roce 2008 návrh reformy pro-
gramu, která se týká řady podnětů Účet-ního dvora
2.
1 Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 
26. března 2009 (TA/2009/188) o návrhu, kterým se mění 
nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 o financování společné 
zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým 
se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty 
(„jednotné nařízení o společné organizaci trhů“), pokud jde 
o rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství 
(KOM(2008)0563 – C6-0353/2008 – 2008/0183(CNS)).
2 Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) 
č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná 
organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení 
pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení 
o společné organizaci trhů“), pokud jde o rozdělování 
potravin nejchudším osobám ve Společenství (KOM(2008) 563 v konečném znění).Komise již změnila metodu výpočtu pří-
spěvků členským státům v ročním plánu na  
rok 2009, aby zohlednila poměrnou úroveň  bohatství (hrubý národní důchod vyjádřený 
ve standardu kupní síly na obyvatele), a to  
za jednomyslné podpory zúčastněných  členských států.  
Pokud jde o nabídková řízení, audity pro-
váděné Komisí docházejí k závěru, že řízení  prováděná členskými státy dodržují směr-
nici EU o koordinaci postupů při zadávání  
veřejných zakázek
3. Posouzení dopadů,  
které provází návrh reformy z roku 20084, 
přesto obsahuje několik podnětů, jak zlep-šit veřejnou informovanost o veřejných  nabídkách, a tím zvýšit účast na nich, které  se začnou uplatňovat, jakmile bude návrh  
přijat.
Komise je ochotna znovu přezkoumat  
stávající výměnné obchody v souvislosti  s novými prováděcími pravidly po při-
jetí nového nařízení Rady, které se právě  
projednává.  
3 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES 
ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání 
veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby 
(Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114).
4 Pracovní dokument útvarů Komise provázející návrh 
nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 
o financování společné zemědělské politiky a nařízení 
(ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace 
zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné 
organizaci trhů“), pokud jde o rozdělování potravin 
nejchudším osobám ve Společenství – Posouzení dopadů 
SEK(2008) 2436/2.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod46
ÚVOD
5. 
Cílovou skupinu tohoto opatření netvoří cel-
kový počet osob „ohrožených chudobou“.  
Podle čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 3149/92 je kategorie obyvatel „ohrožených chudobou“ statistickým ukazatelem, který se používá při 
výpočtu přerozdělení zdrojů mezi dotčené  
členské státy, jelikož se považuje za nej-lepší dostupný odhad počtu nejchudších  
osob. Pojem obyvatelstvo „ohrožené chu-
dobou“ je založen na kritériích stanovených 
při zasedání Evropské rady v Laekenu v pro-
sinci 2001. 
Pro roční plán na rok 2009 Komise již použila 
novou metodu, která kombinuje ukazatele  
poměrné (HND – hrubý národní důchod na 
obyvatele vyjádřený ve standardu kupní  
síly) a ukazatele absolutní (obyvatelstvo  
ohrožené chudobou). 
Skupinu obyvatelstva, na kterou je v součas-
nosti program zacílen, určují správní orgány 
členských států v úzké spolupráci s dobročin-
nými organizacemi a tato skupina zahrnuje osoby a rodiny, které potřebují potravinovou 
pomoc. 
7. 
Jedním z cílů programu je zajistit spolehlivý a stálý zdroj potravin pro dobročinné orga-nizace, které poskytují potravinovou pomoc nejchudším osobám ve Společenství. V tomto ohledu rámeček zprávy Účetního dvora jasně prokazuje významný dopad programu, jeli-kož poskytuje 30 až 70 % celkového množství potravin rozdělovaných v EU mezi nejchudší obyvatelstvo.Kromě toho působí program jako hybná páka 
rozvoje činnosti soukromých subjektů (dob-
ročinné organizace) a orgánů veřejné správy (na vnitrostátní a místní úrovni), jak to uka-zuje Posouzení dopadů provázející návrh  
Komise na reformu programu z roku 2008. 
Komise se domnívá, že účelnějším ukaza-
telem je částka v eurech na skutečného  
příjemce pomoci, která se vypočítává na  
základě informací obsažených ve vnitro-
státních zprávách o provádění. 
9. 
Komise považuje rostoucí počet členských  
států, které se programu účastní, za důkaz 
jeho přidané hodnoty.
11.
Hlavním cílem programu je poskytnout odbyt 
pro intervenční zásoby.
V současné době jsou intervenční produkty 
ve stále větší míře zpracovávány na konečné potravinové produkty a stále méně rozdělo-
vány nejchudším osobám k přímé spotřebě. Zda jsou intervenční produkty přidělovány přímo nebo směňovány, nehraje při vyhla-šování nabídkových řízení žádnou úlohu, má to ale vliv na kontrolní náklady.
Vývoj k rozsáhle zpracovaným potravinám  
je výsledkem žádostí nevládních organizací 
o poskytování potravin, které lépe odpoví-
dají životním podmínkám nejchudších osob, a snahy rozdělovat větší rozsah výrobků  kvůli zajištění vyrovnanější stravy. 
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod4747
12. 
Stav veřejných zásob se mění každým rokem 
v závislosti na tržních podmínkách, a to  
především cenových hladinách. Intervenční politika byla sice v posledních několika  létech hluboce reformována, zůstává ale  
v platnosti pro celou řadu hlavních zeměděl-
ských produktů včetně obilovin, sušeného  odstředěného mléka a másla, přičemž zásoby 
mohou při nízkých cenách pro výrobce znovu 
rychle narůst. V tomto smyslu je velmi prav-
děpodobné, že roční plán na rok 2010 bude 
s intervenčními zásobami počítat v mnohem větší míře než v předchozích dvou letech.
17. 
Program EU se vyvíjí tak, aby zaujímal  
významný podíl na celkovém množství  
potravin rozdělovaných každou organizací, 
přestože se tento stav podle jednotlivých  dobročinných organizací výrazně mění. Ana-
lýzu významu programu a jeho příspěvku  
k lepším životním podmínkám nejchudších 
osob lze nalézt v Posouzení dopadů prová-
zející návrh nového nařízení Rady.PŘIPOMÍNKY
25. Je-li pravda, že v poslední době došlo  
k reformě intervenčních mechanismů, inter-
vence sama zůstává v platnosti pro celou  řadu hlavních zemědělských produktů jako obiloviny, sušené odstředěné mléko a máslo. 
Intervenční zásoby mohou v budoucnu opět 
vzrůst v důsledku nízkých cen pro výrobce, což povede k výraznějšímu podílu intervenč-
ního zboží na zdrojích programu. A inter-
venční zásoby určitých produktů skutečně  
v současné době opět rostou.
26. 
Opatření potravinové pomoci nejchudším  
osobám si udržuje silnou provázanost se  
společnou zemědělskou politikou, jelikož  
přispívá k plnění cílů této politiky, a to pře-
devším v oblasti stabilizace trhu. 
Návrh Komise nového nařízení Rady usiluje 
o odstranění omezení produktů k distribuci 
pouze na produkty způsobilé k intervenč-
nímu skladování. 
27. 
Komise si nepřeje předjímat výsledky politic-kých diskusí, které právě pobíhají v důsledku předložení návrhu Komise nového nařízení Rady.
Komise by ráda zdůraznila, že naprostá  
většina členských států trvale hlasuje pro  
schválení ročních plánů. 
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod48
28. 
Program měl od svého počátku dvojí, vzá-
jemně se doplňující rozměr: stabilizování  trhu a sociální cíl. Efektivnost nákladů pro-
gramu musí být proto posuzována podle  
souběžného plnění obou cílů. 
Hodnocení z roku 1998, které zmiňuje Účetní 
dvůr, bylo vypracováno nezávislým konzul-
tantem. Kontrola kvality této zprávy prove-dená Komisí obsahuje kritické připomínky  
týkající se její metodiky, důkladnosti analýzy 
a důvěryhodnosti výsledků.
Různé citace použité Účetním dvorem zdů-
razňují sociální složku programu, aniž by  
přitom zpochybňovaly jeho zemědělský  
rozměr. 
29. 
I když je sociální rozměr tohoto programu  
náležitě uznán, Komise by přesto ráda zdů-raznila, že nařízení (ES) č. 1234/2007 je  
klíčovým nařízením společné zemědělské  
politiky založené na článcích 36 a 37 Smlouvy 
o založení Evropského společenství.
33. 
Z pravidelných jednání, která Komise vede s orgány členských států a dobročinnými  organizacemi jako součást svého řízení  programu, vyplývá obvykle vysoký stupeň  oboustranné spokojenosti se způsobem,  
jakým jsou vedeny konzultace na vnitro-státní úrovni. 
Komise přesto souhlasí s tím, že existuje pro-
stor pro zlepšení, a do Posouzení dopadů  provázející návrh Komise z roku 2008 nového nařízení Rady zahrnula podněty ke zlepšení propojení mezi programem a opatřeními na úrovni členských států, jako například vypra-
cování vnitrostátních programů rozdělování potravin. Uvedené by mělo být prováděno  
po přijetí nového nařízení Rady. 34. 
Pojmy „potenciální příjemci“ a „cílová popu-
lace“ nejsou stejné. U prvního pojmu se jedná o statistický ukazatel používaný pouze pro 
výpočet příspěvků členskému státu, zatímco 
v současnosti cílenou populaci stanoví na  odpovídající zeměpisné úrovni řídící orgán členského státu ve spolupráci s dobročin-
nými organizacemi (čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) 
č. 3149/92). 
Pro přidělení rozpočtových zdrojů programu 
na rok 2009 byla použita nová metoda, která 
váže počet osob „ohrožených chudobou“  
na HND na obyvatele v paritě kupní síly pro každý členský stát. To také prokazuje, že  
počet lidí ohrožených chudobou neodpovídá 
počtu potenciálních příjemců.
35–36. 
Opatření potravinové pomoci si nečiní nárok, 
že samo vyřeší otázku nedostatečného zajiš-tění potravin v EU. Je příspěvkem k řešení  
problému, které vyžaduje nejenom zapojení 
Společenství, ale také mobilizaci orgánů  
členských států na různé úrovni a občanské 
společnosti.
V této souvislosti je jedním z cílů programu 
zajistit spolehlivý a stálý zdroj potravin pro organizace, které poskytují potravinovou  pomoc nejchudším osobám.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod4949
Nicméně odhady počtu jídel poskytnutých  
příjemcům pomoci nejsou nejlepším ukaza-telem dopadu programu, přestože je nutné 
považovat distribuci přibližně 156 miliónů 
jídel ročně za velmi významnou.
Přidanou hodnotu opatření při zlepšování  
životních podmínek nejchudších lépe pro-
kazují odhady uveřejněné v rámečku  zprávy Účetního dvora, podle kterých program EU 
poskytuje, podle jednotlivých dobročinných 
organizací a členských států, 30 až 70 %  
celkového množství potravin rozdělených  
ve Společenství mezi nejchudší osoby. To  odpovídá cíli „významně přispět ke zlepšení 
situace svých nejchudších občanů“.
37. 
V současné době rozhodují o výběrových  
kritériích a zacílení orgány členských států 
ve spolupráci s dobročinnými organizacemi, které musí dodržovat zmíněná kritéria, aby 
se mohly programu účastnit. 
Z veřejných konzultací o budoucnosti pro-
gramu, které proběhly v rámci Posouzení  dopadů provázející návrh Komise nového  
nařízení Rady, vyplynula široká shoda neo-mezovat výběr populace, které se má pomá-hat, jen na určitě kategorie nejchudších  osob. Komise je názoru, že podle zásady  subsidiarity má být tento výběr přenechán 
členským státům. 
Podle příkladů Účetního dvora uvedených  
v rámečku poskytuje EU, podle jednotlivých 
dobročinných organizací a členských států, 30 až 70 % celkového množství potravin roz-dělovaných ve Společenství mezi nejchudší osoby. To není zanedbatelné.38–40. 
Jedním ze zvláštních rysů programu je  
zásadní úloha, kterou hrají nevládní a dob-ročinné organizace přes své distribuční sítě 
a svou znalost problematiky nejchudších  
obyvatel Společenství. Podle zásady subsi-diarity je na orgánech členských států sta-novit vhodné postupy a kritéria pro určení 
organizací, které se podílejí na provádění  
ročních plánů.
Stejně tak podle zásady subsidiarity spadá 
do pravomoci členských států výběr pří-
jemců potravinové pomoci.
Návrh Komise nového nařízení Rady obsa-
huje ucelenější systém podávání zpráv  
členských států Komisi, jehož podrobnosti  
budou muset být stanoveny v odpovídajících 
nových prováděcích pravidlech.
41. 
Rozdíly v četnosti přijímání pomoci nejsou 
důkazem slabého dopadu programu.  
Potřeby potravin nejchudších osob se pří-
pad od případu a v čase výrazně mění.  
Kvůli své účinnosti vyžaduje program vyso-kou míru pružnosti, aby mohl být upravo-
ván v závislosti na četných a rozmanitých  okolnostech. 
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod50
44–45. 
Komise po celá léta upravovala prováděcí  
pravidla programu tak, aby zmírnila kritéria produktů způsobilých k distribuci. Obsaž-
nější popis těchto úprav lze nalézt v Posou-
zení dopadů provázející návrh Komise  nového nařízení Rady.
V návrhu Komise nového nařízení Rady není 
již rozmanitost potravin, které mohou být  rozdělovány, omezena na skupiny produktů 
způsobilých k intervenci.
47. 
Cílem opatření není poskytnout stejnou úro-veň pomoci všem příjemcům pomoci, pro-
tože se jejich potřeby příliš různí, stejně  
jako se různí náklady na potraviny v jed-
notlivých členských státech. Neexistence  
stejných množství rozdělovaných na osobu 
nutně neznamená riziko slabého dopadu  
a ani riziko nerovného jednání s příjemci  pomoci. 
49–50. 
V rámci daném povahou a zvláštnostmi  
tohoto opatření bude Komise usilovat o to, aby zajistila, že nová prováděcí pravidla po 
přijetí nového nařízení Rady stanoví cíle  a ukazatele ve shodě s platnými pokyny.
Za tímto účelem byla v Posouzení dopadů  
provázejícím návrh Komise nového naří-
zení Rady navržena celá řada měřitel-ných cílů a harmonizovaných, měřitelných  
ukazatelů.52. 
Podle ustanovení článku 2 nařízení (ES)  
č. 3149/92 věnovaných přidělování zdrojů  členským státům Komise řádně považuje  
zprávy předávané členskými státy za součást 
mechanismu kontroly vedle pravidelných  kontaktů s členskými státy, a to především v rámci řídícího výboru. 
Posouzení dopadů provázející návrh nového 
nařízení Rady navíc přináší různé závěry  vycházející z prozkoumání vnitrostátních  zpráv, jako například ohledně počtu příjemců pomoci. To prokazuje, že Komise analyzuje a používá tyto zprávy.
53. 
V rámci uplatnění zásady subsidiarity spadá 
do pravomoci členských států určení pří-
jemců nejlépe odpovídajících specifické  
situaci nejchudší populace v dané zemi.  
Komise se proto domnívá, že společné stan-dardy nebo definice příjemců by účinnost  
programu nijak nezlepšily.
V Posouzení dopadů provázející návrh  
nového nařízení Rady Komise vyjádřila svůj úmysl posílit informační povinnosti člen-
ských států. Podrobnosti musí být stanoveny v nových prováděcích pravidlech po přijetí nového nařízení Rady.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod5151
56. 
Pro roční plán na rok 2009 Komise použila  
novou metodu pro výpočet prostředků urče-ných jednotlivým státům, která zohledňuje 
rozdíly kupní síly mezi členskými státy.  
Podrobnosti o tomto výpočtu jsou uvedeny v příloze Posouzení dopadů provázející  návrh nového nařízení Rady.
57. 
Komise počítá s výrazně nedostatečným  plněním členskými státy. Skutečnost, že  během zkoumaného období (plány 2006–2008) nebyla provedena žádná úprava, je  dáno vysokou mírou plnění ze strany zúčast-něných členských států. 
Komise zdůrazňuje, že každá výpočetní  
metoda musí být založena na oficiálních  
statistikách dostupných pro všechny člen-
ské státy. 
58. 
Stanovení vnitrostátních potřeb je v pravo-
moci členských států a děje se podle jejich 
vlastních postupů, a to především konzul-
tací zapojených dobročinných organizací.  
V tomto smyslu Komise vždy aktivně pobí-
zela členské státy, aby zapojily dobročinné organizace do vzniku programu. 
Návrh Komise nového nařízení Rady před-
pokládá finanční spoluúčast členských států 
na programu, což bude dále pobízet členské státy k tomu, aby zajistily nutné sladění mezi 
požadavky a skutečnými potřebami (viz pří-
loha 14 Posouzení dopadů provázející návrh 
Komise).59. 
Je sice pravda, že potřeby členských států  
nemohou být vždy uspokojeny na 100 %,  a to kvůli nedostatečným zdrojům, Komise se 
ale snaží vyjít vstříc požadavkům členských 
států v největší možné míře. 
Členské státy sdělují Komisi produkty, které 
by rády dostaly. O těchto prvotních požadav-
cích se jedná jak v rámci řídícího výboru, tak během dvoustranných kontaktů. Následně  
jsou prvotní požadavky upraveny. Napří-
klad rýže a máslo byly nahrazeny jinými  
produkty. Z uvedeného postupu ale nelze  
dojít k závěru, že členským státům byly  přidělovány produkty, které nechtěly. Ve  
skutečnosti členské státy souhlasily s tím,  
že jejich původní žádost nemohla být uspo-
kojena a že jako náhradu dostaly produkty, 
o které původně nežádaly. Všechny členské 
státy s těmito rozhodnutími souhlasily a rády 
přijaly produkty, které nakonec dostaly.
63. 
Vnitrostátní právní předpisy a právní před-
pisy EU o veřejných nabídkových řízeních se 
uplatňují v rámci tohoto programu, aniž by bylo nutné uvádět v nařízeních tyto právní 
předpisy výslovně. 
64. 
Viz odpověď Komise na odstavec 63.
V období 2006 a 2007 provedla Komise šest 
auditů, aniž objevila závažný nedostatek  
v postupech členských států při nabídko-
vých řízeních. Navíc se zjistilo, že subjekty 
z jiného členského státu získaly smlouvy na dodávky, což ukazuje, že soutěž mezi sub-jekty z různých členských států existuje.  Všeobecně se prokázalo, že způsob, jakým  provádějí členské státy nabídková řízení,  
je v souladu s požadavky směrnice 2004/18/ES.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod52
65. 
Jedním z cílů programu je likvidace inter-
venčních zásob. Pokud existují, jsou priorit-ním zdrojem dodávek pro program. Likvidace 
intervenčních zásob pomocí tohoto pro-
gramu navíc Společenství umožňuje ušetřit skladovací náklady, které by jinak musely být hrazeny z rozpočtu EU.
66. 
Nabídková řízení probíhají pod pravomocí  členských států. Viz odpověď Komise na  odstavec 64.
Komise hlavně sleduje vývoj tržních cen  
nezpracovaných zemědělských produktů,  
zatímco nabídková řízení se týkají potravin 
připravených ke spotřebě. Srovnání obou  
druhů cen nemůže sloužit jako základ k žád-
ným závěrům. 
67. 
Viz odpověď Komise na odstavec 64.
Směrnice 2004/18/ES o koordinaci postupů 
při zadávání veřejných zakázek na stavební 
práce, dodávky a služby platí ve všech člen-ských státech. I když se v daném členském 
státě předpisy o postupech při zadávání  veřejných zakázek liší, zůstávají v souladu  s dotčenou směrnicí. 
Kapitola VI směrnice obsahuje předpisy pro 
zveřejňování oznámení. Oznámení nabíd-kových řízení musí být zveřejněna ve vnit-
rostátních úředních věstnících a v Úředním  
věstníku Evropské unie.  V některých člen-
ských státech, které Účetní dvůr navštívil,  se oznámení nabídkových řízení zveřejňují také přes internet.Předpisy o lhůtách pro doručení nabídek jsou 
stanoveny v článku 38 směrnice a mohou se různit podle způsobů provádění zvolených 
na základě článku 36. 
Kritéria pro zadání zakázky jsou kritéria uve-
dená v článku 53: tj. nejvýhodnější nabídka z hlediska nabízeného množství / doprav-ních nákladů nebo nejnižší nabídka z hle-diska ceny.
68. 
Také Komise zaznamenala, že nabídky někdy 
předkládá nízký počet účastníků, ale nena-lezla žádný důkaz souvislosti mezi nízkou  
účastí a způsobem provádění požadavků  
směrnice.
Vzhledem k rozmanitosti jak množství, tak  
kvality produktů, které mají být dodány,  
nelze srovnávat ceny obdržené v rámci  nabídkových řízení s tržními cenami. Na  
tomto základě proto nelze dojít k žádným  
závěrům ohledně „kvality“ předložených  
nabídek.
69. 
Také Komise zjistila, že několik společností získalo několikaleté smlouvy, ale není pro-kázána souvislost mezi nízkou účastí a způ-sobem provádění požadavků směrnice.
70. 
Program má od svého počátku za cíl snižovat 
intervenční zásoby, a tak ulehčit výdaje EU 
na skladovací náklady. Tento dodatečný hos-
podářský důsledek je třeba vzít v úvahu.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod5353
a) 
Vzhledem k základnímu provázání tohoto  
programu s intervenčními zásobami byl  donedávna výměnný obchod jeho jádrem.
b) 
Téměř všechny členské státy mají výbory pro stanovení podmínek výměnného obchodu  včetně těch, které Účetní dvůr navštívil.
74. 
I když Komise oceňuje kladné posouzení  
Účetního dvora různých prvků svého návrhu 
nového nařízení Rady, nechce předjímat  
výsledek politických diskusí, které v součas-nosti na tomto základě probíhají.
Komise by také ráda zdůraznila, že stano-
visko Evropského parlamentu
5 nezpochyb-
ňuje možnost dalšího financování tohoto  
opatření prostřednictvím výdajů na SZP. 
Jak bylo uvedeno výše v odstavci 25, inter-
venční zásoby určitých produktů za součas-
ných tržních podmínek opět rostou.
5 Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 
26. března 2009 (TA/2009/188) o návrhu, kterým se mění 
nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 o financování společné 
zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým 
se stanoví společná organizace zemědělských trhů 
a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty 
(„jednotné nařízení o společné organizaci trhů“), pokud jde 
o rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství (KOM(2008)0563 – C6-0353/2008 – 2008/0183(CNS)).75. 
Komise se domnívá, že účast členských států 
by měla zůstat dobrovolná. 
Zavedení podmíněného původu produktu by 
nejenom vyvolalo závažné kontrolní potíže, ale také přineslo obrovskou administrativní zátěž správním orgánům členských států,  
aniž by vedlo ke zlepšení účinnosti pro-
gramu, spíše naopak. 
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
76. 
Toto opatření má dva doplňující se cíle:  stabilizaci trhu a přispět k lepším životním 
podmínkám nejchudších. 
Hodnotící zprávu, na kterou se Účetní dvůr 
odvolává, vypracovali nezávislí konzultanti 
a její závěry je nutné číst se zřetelem na kri-tické připomínky Komise ohledně její kvality, 
a to především kvůli její metodice, důklad-
nosti analýzy a důvěryhodnosti výsledků. 
77. 
Evropský parlament právě vydal své stano-
visko
6, ve kterém s několika pozměňovacími 
návrhy podpořil návrh Komise nového naří-zení Rady, které by přizpůsobilo toto opat-ření novým převládajícím podmínkám. 
Rozhodnutí pokračovat v provádění pro-
gramu byla přijata na základě přínosu opat-
ření, a to jak z hlediska stabilizace trhu, tak 
ze sociálního hlediska. 
6 Viz poznámka pod čarou.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod54
78. 
Ačkoliv Komise oceňuje kladné posouzení  
Účetního dvora svého návrhu nového naří-zení Rady, nepřeje si předjímat probíhající 
diskusi na úrovni Rady o vhodném financo-
vání tohoto opatření v budoucnu. 
Výše uvedené stanovisko Evropského par-
lamentu vyjadřuje podporu tohoto orgánu  
dalšímu financování tohoto opatření  z prostředků na společnou zemědělskou  
politiku. 
Doporučení 1
Po rozsáhlé analýze technických, politických a právních prvků programu (viz Posouzení  
dopadů podporující návrh Komise nového  
nařízení Rady) došla Komise k závěru, že  
SZP je vhodným rámcem pro pokračování  
programu. 
79. 
Komise je toho názoru, že program je pro-
váděn členskými státy na uspokojivé úrovni 
koordinace a konzultace se všemi přísluš-
nými subjekty, přičemž je nutné stále usilo-
vat o další pokrok v této oblasti.
Doporučení 2
Program měl po léta mocný účinek hybné  páky v rozvoji potravinových iniciativ nebo 
návazných opatřeních zajišťovaných sou-kromoprávními subjekty (dobročinné orga-
nizace) a orgány veřejné správy (na úrovni 
členského státu a na místní úrovni). 
Taková úloha může být dále podporována.  
Při zohlednění zásady subsidiarity byla  v souvislosti s Posouzením dopadů analy-zována řada možností posílení prováza-nosti programu s jinými podobnými akcemi a ně které z nich byly zahrnuty do návrhu  Komise nového nařízení Rady.80. 
Jedním z cílů tohoto opatření je poskytnout 
dobročinným organizacím stálý a spolehlivý zdroj potravin pro pomáhání nejchudším  
osobám. V tomto smyslu nemůže být dopad 
programu posuzován pouze podle průměr-ného počtu jídel, které poskytuje, ale podle míry jeho příspěvku na dodávkách dobročin-
ným organizacím. Tohoto cíle je do značné 
míry dosaženo, protože program poskytuje, podle jednotlivých dobročinných organi-
zací a členských států, 30 až 70 % celkového 
množství potravin rozdělovaných ve Spole-
čenství mezi nejchudší osoby. 
81. 
Podle zásady subsidiarity určují členské  
státy kritéria populace, která má přístup  
k potravinové pomoci rozdělované pomocí 
tohoto opatření. 
Doporučení 3
Komise již rozebrala tuto otázku v rámci  Posouzení dopadů provázející návrh nového 
nařízení Rady. Došla k závěru, že dodržení  
zásady subsidiarity je provázeno vyšší účin-
ností programu, pokud zacílení příjemců  
zůstává v pravomoci členských států. Toto  stanovisko má podporu převážné většiny  
zúčastněných stran a shoduje se s výsledky veřejné internetové konzultace, na kterou  přišlo více jak 14 000 odpovědí. 
Návrh Komise nového nařízení Rady zahr-
nuje povinnost členských států připravit  
vnitrostátní programy rozdělování potravin 
s vyčerpávajícími informacemi o příjemcích a dobročinných organizacích, které se na  programu podílejí. Podrobnosti budou sta-noveny v prováděcích pravidlech po přijetí 
návrhu Komise. 
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod5555
82. 
Komise po celá léta upravovala prováděcí  
pravidla programu tak, aby zmírnila kritéria produktů způsobilých k distribuci. Obsaž-
nější popis těchto úprav lze nalézt v Posou-
zení dopadů provázející návrh Komise  nového nařízení Rady.
Doporučení 4
Návrh Komise nového nařízení Rady7 obsa-
huje zrušení tohoto omezení. 
83. 
Již kvůli své povaze se každý podobný pro-gram musí přizpůsobovat velmi rozdílným  podmínkám v různých účastnických členských státech. Z tohoto důvodu je rozmanitost sys-
témů bezpodmínečným předpokladem hlad-
kého fungování opatření.
Potřeby potravinové pomoci se výrazně liší 
od jednoho příjemce k druhému a také v čase. 
Rozdíly v množství potravin přidělených jed-
notlivým příjemcům pomoci proto nemohou 
být vydávány za nerovné zacházení.
Stanovení společných standardů by nutně  
nevedlo ke zlepšení dopadu tohoto opatření, které, jak prokazuje rámeček zprávy Účetního dvora, hraje velmi zásadní úlohu, pokud se jedná o podíl, který mají na potravinách roz-dělovaných nevládními organizacemi potra-
viny zajišťované tímto programem EU. 
7 Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) 
č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky 
a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná 
organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení 
pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení 
o společné organizaci trhů“), pokud jde o rozdělování 
potravin nejchudším osobám ve Společenství (KOM(2008) 563 v konečném znění).Doporučení 5
Zavedení standardů na úrovni Společen-
ství by mohlo být na překážku nutné pruž-nosti, kterou si program musí uchovat, aby 
se mohl přizpůsobit proměnlivým situacím 
nejchudších.
Komise se domnívá, že způsob, jakým dnes 
program probíhá, spolu se značnou dávkou 
subsidiarity, kterou obsahuje, dosahuje  významného dopadu a umožňuje rovné  
zacházení se všemi příjemci pomoci. 
84. 
Komise tak může, také na základě vlastních auditů, tvrdit, že provádění členskými státy je všeobecně uspokojivé, i když se může  v určitých oblastech dále vylepšovat. 
Metoda přidělování finančních prostředků  
je transparentní a zakládá se na nejlep-
ších dostupných statistických informacích. Zúčastněné členské státy každým rokem hla-
sováním v řídícím výboru ve prospěch roč-
ních plánů vyjadřují s touto metodou svůj  
souhlas. 
Doporučení 6
V Posouzení dopadů provázející návrh  nového nařízení Rady byla navržena celá  řada měřitelných cílů. Komise zváží zave-dení odpovídajících ukazatelů výkonnosti  
v rámci revize prováděcích pravidel po při-jetí nového nařízení Rady.
Komise zároveň vyjádřila úmysl posílit  
informační povinnosti členských států, a to především prostřednictvím nových vnitro-státních programů rozdělování potravin, aby zajistila lepší kontrolu programu a zlepšila 
v průběhu času jeho plánování a řízení. 
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod56
85. 
Směrnice 2004/18/ES o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby poskytuje společný právní rámec pro celou EU. Audity provedené Komisí dospěly k závěru, že výzvy k podávání nabídek vyhlašované členskými státy jsou  v souladu s touto směrnicí. Rozdíly v postu-pech zjištěné v členských státech dotčená  směrnice předpokládá. V některých přípa-dech se subjekty účastní veřejných nabídko-vých řízení v jiných členských státech. 
Doporučení 7
Komise již analyzovala otázku postupů při  veřejných nabídkových řízení v Posouzení  dopadů provázející návrh Komise nového  nařízení Rady, které obsahuje několik pod-nětů ke zlepšení informovanosti o veřej-ných nabídkových řízení na úrovni celé EU. Podrobnosti mohou být stanoveny v nových prováděcích pravidlech po přijetí nového  nařízení Rady.
Komise zváží návrh Účetního dvora týkající 
se úpravy výměnných obchodů, aniž by tím ale bránila možnosti mobilizovat intervenční 
zásoby, protože tento postup je jádrem  
dotčeného programu.
REPLY OF THE 
COMMISSION
Speciaal verslag nr. 6/2009 — Voedselhulp van de Europese Unie voor de behoeftigen: een beoordeling van de doelstellingen, midd elen en gebruikte methoden57
Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the met hods employed57

REPLY OF THE 
COMMISSION
Speciaal verslag nr. 6/2009 — Voedselhulp van de Europese Unie voor de behoeftigen: een beoordeling van de doelstellingen, midd elen en gebruikte methoden59
Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the met hods employed59
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 6/2009
Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie2009 – 56 s. – 21 /H11003 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-335-0doi: 10.2865/23465

Jak získat publikace EU
Publikace na prodej:
• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);• u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;•  obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců. Jejich kontaktní 
údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
Bezplatné publikace:• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);•  na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise. Jejich kontaktní údaje najdete 
na http://ec.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
V TÉTO ZPRÁVĚ ÚČETNÍ DVŮR POSUZUJE ŘÍZENÍ, ZDROJE A DOPAD 
POTRAVINOVÉHO PROGRAMU EU URČENÉHO PRO NEJCHUDŠÍ OSOBY. PROGRAM BYL POPRVÉ ZAVEDEN V ROCE 1987 A SPOČÍVAL VE VYUŽITÍ 
ZEMĚDĚLSKÝCH PRODUKTŮ Z VEŘEJNÝCH INTERVENČNÍCH ZÁSOB. 
V NĚKTERÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH PROBÍHÁ DODNES. ZPRÁVA DOKLÁDÁ, ŽE CÍLE PROGRAMU, ZEJMÉNA CÍL „PŘISPĚT KE ZLEPŠENÍ SITUACE“ NEJPOTŘEBNĚJŠÍCH OSOB, ZŮSTÁVAJÍ PLATNÉ, A PŘINÁŠÍ ZÁROVEŇ ŘADU DOPORUČENÍ PRO ZVÝŠENÍ JEHO DOPADU. 
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮRQJ-AB-09-007-CS-C
ISBN 978-92-9207-335-0