Do konce roku 2016 bylo z rozpočtu EU členským státům vyplaceno 9 % celkových dostupných finančních prostředků pro dané období. Poslední zprávy naznačují větší pokrok v roce 2017, kdy do konce října 2017 bylo na projekty přiděleno 44 % finančních prostředků a uskutečnilo se 13 % plateb. Očekává se, že v nadcházejících měsících se platby dále zrychlí.

Zprávy jednotlivých členských států vyzdvihují prudký nárůst počtu projektů, které byly vybrány v roce 2016, což naznačuje, že členské státy dosahují při přeměně ESI fondů na konkrétní výsledky a při zlepšování života lidí v Evropě plné rychlosti. Investice náležitě postupují v mnoha oblastech, jimž je věnována pozornost jako prioritě pro EU, přičemž na projekty je přiděleno například 31 % celkových plánovaných investic do konkurenceschopnosti malých a středních podniků. Členské státy zmiňují také řadu oblastí, v nichž je pokrok pomalejší, a jsou v nich tudíž zapotřebí následná opatření, jako jsou investice do informačních a komunikačních technologií.

ESI fondy poskytují členským státům a jejich regionům stabilní, dlouhodobý investiční rámec. S rozpočtem ve výši 454 miliard EUR na období 2014–2020 jsou ESI fondy hlavním investičním nástrojem EU. Očekává se, že vnitrostátní spolufinancování z veřejných nebo soukromých zdrojů dosáhne nejméně 184 miliard EUR, což zajistí celkové investice ve výši 638 miliard EUR. ESI fondy pomáhají členským státům rovněž zlepšit investiční prostředí. To zahrnuje podporu strukturálních reforem k mobilizaci soukromého kapitálu a zavedení předběžných podmínek. Ve stávající generaci programů byly začleněny významné reformy a více finančních prostředků než kdy dříve je nyní soustředěno v oblastech s nejvyšší přidanou hodnotou EU, jako je zaměstnanost, sociální začleňování, dovednosti, výzkum a inovace, životní prostředí nebo nízkouhlíkové hospodářství. Fondy pomáhají rovněž orgánům a zúčastněným subjektům myslet při jednání na místní úrovni z hlediska celé EU či dokonce globálně. To vede k lepšímu strategickému plánování a větší schopnosti dosáhnout výsledků.

Tato zpráva podává první strategický přehled o provádění programů ESI fondů na období 2014–2020, které potrvají do konce roku 2023. Shrnuje zprávy členských států o provádění a zprávy o pokroku, které se týkají období 2014 až 2016. Zaměřuje se tudíž na pokrok při provádění doložený údaji o vybraných projektech. Podrobnější přehled je uveden v připojeném pracovním dokumentu útvarů Komise.

Hlavním účelem evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) je podporovat trvalou sociálně-ekonomickou konvergenci, odolnost a územní soudržnost. Fondy zajišťují kritické množství investic v prioritních oblastech EU prostřednictvím sdíleného řízení mezi Komisí a členskými státy. Podporou tvorby pracovních míst, růstu a investic a posilováním jednotného trhu, energetické unie a správy ekonomických záležitostí reagují tyto investice na potřeby reálné ekonomiky. Fondy také EU významně pomáhají při plnění jejích politických cílů, a to jejich přeměnou na opatření v praxi.

ESI fondy se proto staly při spolufinancování veřejných investičních programů mnohem důležitějšími. V období 2014–2016 hrály závazky z ESI fondů v mnoha členských státech zásadní úlohu a v některých případech na ně připadalo více než 50 % celkových veřejných investic (graf 1). Tato podpora investic pomohla také mobilizovat finanční prostředky pro investiční plán pro Evropu. V tomto kontextu poskytují ESI fondy i nadále rozhodující podporu k dosažení cílů vycházejících ze Smlouvy i deseti priorit, které Komise stanovila na období 2015–2019.

Graf 1: Podíl ESI fondů na veřejných investicích v období 2014–2016

Sedmá zpráva o soudržnosti podává úplnější přehled o sociálně-ekonomickém rozvoji.

1.2 Různé problémy v členských státech

Většina členských států zdůrazňuje, že se od začátku období jejich potřeby a problémy nezměnily a že rozvojové cíle jejich programů jsou i nadále platné. Jelikož však sociálně-ekonomický vývoj při překonávání krize nebyl rovnoměrný, změny v rozvojových potřebách členských států se značně liší v závislosti na jejich situaci.

Vysoký počet uprchlíků a migrantů, kteří do EU přicházejí od roku 2015, má významný dopad na řadu členských států, regionů a měst. Příslušné orgány musí reagovat na nové krátkodobé a dlouhodobé problémy. V omezenějším počtu případů musely členské státy přehodnotit své rozvojové potřeby a související plánované investice z ESI fondů v důsledku velkých přírodních pohrom. Některé členské státy vyzdvihly Pařížskou dohodu o změně klimatu a větší zaměření se na související výzvy a příležitosti. Investice z ESI fondů byly s to přizpůsobit se i těmto novým okolnostem. V tomto ohledu poskytne technická úprava rozpočtu EU na období 2014–2020 řadě členských států dodatečné finanční prostředky.

2. USKUTEČŇOVÁNÍ INVESTIC PRO INTELIGENTNÍ A UDRŽITELNÝ RŮST PODPORUJÍCÍ ZAČLENĚNÍ

2.1 Celkový pokrok

ESI fondy ve všech členských státech a regionech významně přispívají k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění – jak je zakotveno v cílech EU stanovených do roku 2020 – prostřednictvím opatření zaměřujících se na konkrétní potřeby a zvláštní situace. Od roku 2010 došlo ve většině členských států při plnění těchto cílů k pokroku. Sedmá zpráva o soudržnosti ukazuje různé míry pokroku, jehož jednotlivé regiony dosahují při plnění cílů EU stanovených do roku 2020, prostřednictvím regionálního indexu. Největšího pokroku je dosaženo v regionech, jež jsou nejvíce vzdáleny cíli. Ve svých zprávách členské státy rovněž zdůrazňují, že při plnění cílů EU stanovených do roku 2020 urychlují investice z ESI fondů pokrok.

Ze zpráv vyplývá, že do konce roku 2016 celkový finanční objem vybraných projektů dosáhl v úhrnu 182 miliard EUR, což představuje 28,4 % celkových investic plánovaných v období 2014–2020 (nárůst z částky ve výši 58,8 miliardy EUR a 9 % na konci roku 2015). Příspěvek EU k těmto projektům činí podle odhadů 128 miliard EUR.

Většina posledních zpráv od října 2017 ukazuje pokračující zrychlování: dosud byly vybrány projekty v celkové výši 278 miliard EUR, tj. 44 % celkových investic plánovaných v období 2014–2020.

Tato úroveň výběru projektů v období 2014–2016 je srovnatelná s prvními roky období 2007–2013. Tato tendence bude podle očekávání pokračovat. Budoucí míry plnění pravděpodobně budou obecně podobné jako míry plnění v minulém období. Programová období by se proto neměla posuzovat odděleně, jelikož se výdajová období překrývají a uzavírání jednoho období sahá do dalšího období a má vyrovnávací účinky na toky výdajů. Jak je uvedeno na obrázku 1 pro politiku soudržnosti, skutečně realizované investice pokračují poměrně hladce od 90. let minulého století.

Obrázek 1: Financování z politiky soudržnosti v období 1986–2023

Časový profil výdajů v období 2014–2023 byl stanoven podle výsledku za období 2007–2013 a na základě předpokládané míry čerpání za celé období ve výši 100 %.

Zdroj: GŘ REGIO, historické údaje.

Na vnitrostátní úrovni udávají všechny členské státy při provádění programů ESI fondů v roce 2016 vysoké až velmi vysoké zrychlení. Přetrvávají však velké rozdíly, jak je uvedeno v tabulce v příloze 2.

Pro prodlevy při provádění programů jsou uváděny různé důvody. Několik členských států vyzdvihlo pozdní přijetí regulačního rámce a potíže při určování příslušných orgánů. Jako další překážky při zahajování programů byly zmiňovány nedostatečná správní kapacita, složitá pravidla a zdlouhavé přípravy k vytvoření velké infrastruktury.