Prvním krokem ke spravedlivějšímu a efektivnějšímu zdanění bylo přidání transparentnosti do daňového systému v Evropě. Po dvou ambiciózních návrzích Komise ohledně transparentnosti členské státy v nedávné době dohodly na větší otevřenosti a spolupráci mezi svými daňovými orgány a zpřísněním kontroly přeshraničních daňových praktik společností. Od roku 2017 si členské státy budou automaticky vzájemně vyměňovat informace o přeshraničních daňových opatřeních, a to systematickým způsobem. V březnu 2016 se členské státy také dohodly, že jejich daňové orgány budou automaticky sdílet zprávy podle jednotlivých zemí o činnostech nadnárodních společností pro účely zdanění. Tyto nové právní požadavky výrazně zlepší schopnost členských států chránit základy daně a ostře zasahovat proti systémům vyhýbání se daňovým povinnostem.

Vzhledem k přeshraniční povaze daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem je snaha o vyřešení těchto problémů na čistě národní úrovni obvykle neúčinná. Nekoordinovaná státní opatření k boji proti zneužívání daňového systému mohou celou situaci ještě zhoršit, například fragmentací jednotného trhu a vytvořením nové zátěže pro daňové poplatníky nebo nových skulin v zákoně, kterých by mohli využít ti, kdo se dopouštějí agresivního daňového plánování. Základem je koordinovaný přístup k zabránění zneužívání daňového systému, a to jak na úrovni EU, tak na mezinárodní úrovni.

Zaprvé, v pozměněné směrnici o boji proti praní peněz byla snížena hranice k přiznání skutečného vlastnictví pro pasivní firemní subjekty. Díky tomu budou tyto struktury podléhat vyšší transparentnosti a přísnější kontrole. Zadruhé, v rámci svých širších povinností v oblasti účetního výkaznictví pro účely zdanění budou finanční instituce muset systematicky uplatňovat aktuální pravidla náležité péče nejen u všech nových zákazníků, ale i u zákazníků stávajících. To umožní monitorování účtů, které finanční instituce nekontrolovaly déle než deset let a které mohly být využívány k nezákonným účelům. Zatřetí, došlo k objasnění požadavků na registraci skutečných vlastníků svěřenských fondů, aby byly odstraněny mezery v legislativě a nesoulady na národní úrovni. Začtvrté, bude vylepšen přístup k informacím o skutečném vlastnictví: členské státy budou mít na základě změn směrnice o právu obchodních společností povinnost poskytovat veřejný přístup k souboru informací o společnostech a obchodních svěřenských fondech. U ostatních svěřenských fondů bude přístup k těmto informacím umožněn těm, kteří mají oprávněný zájem. To přispěje k boji proti zneužívání právních subjektů a uspořádání.

Řada z výše zmíněných opatření, včetně závazných ustanovení proti zneužívání, nových požadavků na transparentnost a společného seznamu EU nespolupracujících jurisdikcí, by tyto praktiky měla v budoucnu omezit. Daňové systémy EU i mezinárodní daňové systémy však stále mají výrazné mezery, které je třeba odstranit, aby se zabránilo přeshraničnímu zneužívání daňového systému a nezákonným finančním činnostem. Tento názor sdílí i Evropský parlament, který sestavil vyšetřovací komisi, jež se má zabývat „Panamskými dokumenty“, což by mělo přinést užitečné poznatky s ohledem na reakci EU na tato odhalení.

Vzhledem k situaci, na kterou před nedávnem upozornila média, existují pádné důvody pro další rozšíření správní spolupráce mezi daňovými orgány, aby se týkala informací o skutečném vlastnictví, a to jak v rámci EU, tak na mezinárodní úrovni. Umožnění přímého přístupu daňovým orgánům k podrobným informacím ostatních členských států o skutečném vlastnictví by výrazně posílilo jejich schopnost zaměřit se na rizika daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem.

Na úrovni EU všechny členské státy EU souhlasily, že se zúčastní pilotního projektu, který spustilo Spojené království, Německo, Španělsko, Itálie a Francie a jehož účelem je výměna informací o konečných skutečných vlastnících společností a svěřenských fondů . Jednalo by se o přirozené rozšíření ustanovení o transparentnosti, která již jsou v zákonech EU zakotvena, i dnes předložených návrhů, které daňovým orgánům umožňují kompletní přístup k informacím o skutečném vlastnictví. Automatickou výměnu informací o skutečném vlastnictví by bylo potenciálně možné integrovat do závazného rámce v oblasti daňové transparentnosti, který již EU uplatňuje.

Skupina G20 na mezinárodní úrovni znovu zdůraznila, jak vysokou prioritu přikládá mezinárodní finanční transparentnosti. V dubnu 2016 vyzvala OECD a FATF , aby do října navrhly nový globální standard v oblasti transparentnosti pro skutečné vlastnictví. Komise tuto iniciativu, která daňovým orgánům zpřístupní důležité informace k odhalování komplexních a utajovaných offshorových systémů po celém světě, vřele vítá. Komise vypracování nového globálního standardu v oblasti transparentnosti podpoří v maximálním možném rozsahu. Jakmile budou známy další podrobnosti o způsobu, jakým bude tato nová globální iniciativa provedena, Komise provede její analýzu v souvislosti s možným propojením rejstříků skutečného vlastnictví v členských státech.

Komise začala hledat nejvhodnější rámec, jehož prostřednictvím by mohla být automatická výměna informací o skutečném vlastnictví provedena na úrovni EU a který zajistí, aby daňové orgány měly aktuální a spolehlivé informace o společnostech a svěřenských fondech v zahraničí, které pro ně mohou být relevantní z hlediska zdanění. Komise první analýzu členským státům předloží na podzim a v závislosti na získané zpětné vazbě následně stanoví další vhodné kroky.

3. Zpřísnit dohled nad těmi, kdo umožňují a propagují agresivní daňové plánování

Do popředí zájmu médií se před nedávnem dostala role určitých finančních zprostředkovatelů a poradců, kteří svým klientům pomáhají se zatajováním offshorových finančních prostředků. I když některé komplexní transakce a podnikové struktury mohou mít zcela legitimní účel, jiné offshorové činnosti mohou být podstatně méně ospravedlnitelné nebo dokonce nezákonné. Na úrovni EU již byla podniknuta celá řada významných kroků, které společnostem i jednotlivcům brání ve využívání falešných nebo utajovaných offshorových struktur, jejichž cílem je vyhnout se či uniknout zdanění. Mezi tyto kroky patří nová pravidla transparentnosti u finančních účtů , ustanovení proti zneužívání ve směrnici proti vyhýbání se daňovým povinnostem , účinný regulační rámec EU pro finanční odvětví a navrhované změny čtvrté směrnice o boji proti praní peněz. Existují však pádné důvody pro zavádění dalších opatření, a to buď formou horizontálních, nebo odvětvových ustanovení, která se specificky zaměřují na ty, kdo propagují nebo umožňují systémy daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem. To by příslušným orgánům pomohlo s odhalováním a blokováním takových činností v počáteční fázi i s odstraněním mezer v legislativě, které tyto činnosti umožňují. Takový postup by měl rovněž odrazující účinek na ty, kteří aktivně podporují a využívají agresivní daňové plánování.

Akční plán BEPS OECD (opatření č. 12) doporučuje, aby země od daňových poplatníků a propagátorů systémů daňového plánování (daňových poradců, právních poradců, finančních institucí atd.) vyžadovaly zveřejňování systémů agresivního daňového plánování, které využívají nebo propagují. Některé členské státy takové systémy povinného zveřejňování informací na vnitrostátní úrovni již zavedly, zatímco jiné jejich zavedení zvažují. Vzhledem k přeshraniční povaze agresivního daňového plánování však mohou být čistě vnitrostátní systémy účinné jen částečně. V květnu 2016 Rada vyzvala Komisi k tomu, aby „zvážila legislativní iniciativy v oblasti pravidel pro povinné zveřejňování informací, jež by vycházely z opatření č. 12 akčního plánu OECD v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku, s cílem zavést účinnější demotivační prvky pro zprostředkovatele, kteří napomáhají využívání struktur pro daňové úniky nebo vyhýbání se daňovým povinnostem“. Tento postup odráží opakovanou výzvu Evropského parlamentu k zavedení přísnějších opatření proti těm, kdo umožňují a propagují systémy daňových úniků.

Komise prozkoumá nejlepší způsob, jak zpřísnit dohled a zajistit účinné demotivační prvky pro ty, kdo propagují a umožňují systémy agresivního daňového plánování . Může sem spadat například rozšíření transparentnosti u takových systémů vůči daňovým orgánům. Komise za tímto účelem na podzim roku 2016 zahájí veřejnou konzultaci, aby získala zpětnou vazbu k nejvhodnějšímu přístupu. Zároveň bude Komise úzce spolupracovat s OECD a dalšími mezinárodními partnery na možném globálním přístupu k vyšší transparentnosti činností poradců, který jde nad rámec doporučení v akčním plánu BEPS (opatření č. 12).

4. Prosazovat vyšší standardy řádné správy v oblasti daní po celém světě

Opatření EU proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem jsou nezbytnou součástí ochrany základů daně členských států, zajišťují rovné podmínky pro podniky a podněcují spravedlivější a konkurenceschopnější prostředí na jednotném trhu. Vzhledem ke globální povaze zneužívání daňových systémů je však nezbytné proti neprůhledným systémům a agresivnímu daňovému plánování zakročovat na mezinárodní úrovni.

V tomto ohledu EU důsledně podporuje snahy OECD o zajištění celosvětového provádění vyšších standardů řádné správy v oblasti daní prostřednictvím inkluzivního rámce pro provádění akčního plánu BEPS i úsilí globálního fóra o monitorování daňové transparentnosti. EU formou závazné legislativy rychle provedla nový globální standard pro automatickou výměnu informací o finančních účtech (společný standard pro oznamování) i klíčová opatření akčního plánu BEPS. Jde tak z hlediska řádné správy v oblasti daní na mezinárodní úrovni příkladem. Vysokou prioritou je nyní zajistit, aby tyto vyšší standardy řádné správy v oblasti daní rovněž provedli mezinárodní partneři EU. A EU musí zesílit tlak na globální fóra, zejména G20, aby toho bylo dosaženo.

V lednu 2016 Komise představila vnější strategii pro efektivní zdanění , která má zajistit konzistentní přístup EU k prosazování řádné správy v oblasti daní po celém světě. Komise v rámci této strategie stanovila řadu nástrojů k podpoře řádné správy po celém světě, a to i prostřednictvím smluv s třetími zeměmi a pomoci rozvojovým zemím s dodržováním standardů řádné správy v oblasti daní. K zacházení se zeměmi, které odmítají respektovat standardy řádné správy v oblasti daní, Komise navrhla vytvoření nového seznamu EU. Tento postup odráží žádost Evropského parlamentu o seznam EU nespolupracujících daňových jurisdikcí. Společný seznam EU bude vycházet z jasných, objektivních a mezinárodně přijatelných kritérií, účinného procesu prověřování a otevřeného dialogu s příslušnými třetími zeměmi. Ministři financí členských států EU vytvoření tohoto seznamu schválili během zasedání Rady ECOFIN v květnu 2016 a požadují, aby byl první seznam EU připraven v roce 2017. Mimoto požádali Skupinu pro kodex chování (zdanění podniků), aby zvážila vhodná protiopatření, která tento seznam doplní.

Společný seznam EU by měl sloužit jako důležitý odrazující prostředek a bude se zaměřovat na země, které se odmítnou připojit ke globálnímu přechodu ke spravedlivějšímu a transparentnějšímu zdanění. Tvorbě nového seznamu EU na významu přidává také nedávná výzva skupiny G20 k vypracování mezinárodního seznamu nespolupracujících jurisdikcí. Společný seznam EU může posloužit jako předloha budoucího mezinárodního seznamu, pokud bude vycházet z mezinárodně dohodnutých standardů.

K usnadnění rychlého sestavení seznamu EU Komise dokončuje předběžné posouzení všech třetích zemí, aby zjistila, jaké riziko mohou představovat z hlediska narušování daňových základů členských států. Výsledky této analýzy předloží Skupině pro kodex chování (zdanění podniků) před začátkem léta. Členské státy tak na tomto základě budou schopny rychle určit, které třetí země chtějí hlouběji prověřit z hlediska řádné správy v oblasti daní, a zahájit dialog s vybranými jurisdikcemi před koncem roku 2016. Komise bude také úzce spolupracovat s OECD na vytvoření ambiciózního a efektivního mezinárodního seznamu nespolupracujících jurisdikcí.

5. Zlepšit ochranu oznamovatelů