ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
CS Úřední věstník Evropské unie C 443/151

P7_TA(2014)0346

Přistoupení Chorvatska k Úmluvě z roku 1990 o zamezení dvojího zdanění *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. dubna 2014 o doporučení týkajícím se rozhodnutí Rady o přistoupení Chorvatska k Úmluvě ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (COM(2013)0586 – C7-0381/2013 – 2013/0308(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2017/C 443/28)

Evropský parlament,

— s ohledem na doporučení Komise předložené Radě (COM(2013)0586),

— s ohledem na čl. 3 odst. 4 a 5 Aktu o přistoupení Chorvatska, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0381/2013),

— s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

— s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A7-0214/2014),

1. schvaluje pozměněné doporučení Komise;

2. vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

3. vyzývá Radu, aby při rozhodování o datu použití Úmluvy ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků přihlédla k obavám Parlamentu týkajících se nutnosti minimalizovat daňovou zátěž daňových poplatníků;

4. vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit doporučení Komise;

5. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a vnitrostátním parlamentům Chorvatska a ostatních členských států.

Pozměňovací návrh 1

Návrh rozhodnutí

Článek 3

Znění navržené Komisí Pozměňovací návrh Arbitrážní úmluva ve znění protokolu ze dne 25. května 1999, úmluv ze dne 21. prosince 1995 a 8. prosince 2004, rozhodnutí 2008/492/ES, jakož i tohoto rozhodnutí, vstupuje mezi Chorvatskem a všemi ostatními členskými státy Evropské unie v platnost dne XXX[datum] Arbitrážní úmluva ve znění protokolu ze dne 25. května 1999, úmluv ze dne 21. prosince 1995 a 8. prosince 2004, rozhodnutí 2008/492/ES, jakož i tohoto rozhodnutí, vstupuje mezi Chorvatskem a všemi ostatními členskými státy Evropské unie v platnost dne … (*1).

(*1) Day following that of publication of this Decision in the Official Journal of the European Union.
(5)

Nové psychoaktivní látky, na něž se vztahuje trvalé omezení trhu podle nařízení (EU) č. …/…, by proto měly poté, co budou doplněny do přílohy rámcového rozhodnutí 2004/757/SVV, podléhat trestněprávním předpisům Unie o nedovoleném obchodu s drogami. To by rovněž pomohlo zjednodušit a vyjasnit právní rámec Unie, jelikož by se na látky uvedené v úmluvách OSN a na nejškodlivější nové psychoaktivní látky vztahovaly stejné trestněprávní předpisy. Definice Za účelem doplnění těchto látek do přílohy by měla být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny přílohy, a tím i změny definice „drogy“ v rámcovém rozhodnutí 2004/757/SVV. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by proto Komise měla být změněna zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě . [pozm. návrh 4]
3.

DOMNÍVÁ SE, že vytvoření sítě spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti představuje stimulační opatření spadající do působnosti článku 149 SFEU. Z tohoto důvodu se poté, co bude toto rozhodnutí přijato, všechny členské státy zapojí do uvedené sítě, neboť neúčast členského státu na politice Unie nelze odůvodnit pouze přáním členského státu;
(14)

Sankce pro fyzické osoby by ve vážnějších případech měly zahrnovat tresty odnětí svobody. Tyto vážné případy by měly být definovány vymezením určité minimální celkové škody vyjádřené v penězích, která musí být způsobena trestným činem vůči rozpočtu Unie či případně jinému rozpočtu. Zavedení minimálních a maximálních trestů odnětí svobody je nutné proto, aby se v celé Evropě zaručila rovnocenná ochrana finančních zájmů Unie. Minimální sankce v délce šesti měsíců zajišťuje, aby v případě trestů uvedených v článku 2 rámcového rozhodnutí o evropském zatýkacím rozkaze mohl být vydán a vykonán evropský zatýkací rozkaz; tím se zajistí, že spolupráce soudních a donucovacích orgánů bude co nejúčinnější. Tyto sankce budou mít na potenciální zločince rovněž silný odstrašující účinek v celé Evropě. Přísnější sankce by měly být ukládány v případech, kdy byl trestný čin spáchán v rámci zločinného spolčení ve smyslu rámcového rozhodnutí Rady 2008/841/SVV (5).
(3b)

Bezpečnost spotřebitelů do značné míry závisí na aktivním prosazování požadavků Unie na bezpečnost výrobků. Činnosti na vnitrostátní i unijní úrovni spojené s dozorem nad trhem by měly být průběžně zlepšovány a jejich účinnost by se měla zvyšovat, aby odpovídaly neustále se měnícím výzvám globálního trhu a stále složitějšího dodavatelského řetězce. Nespolehlivý systém dozoru nad trhem by mohl narušovat hospodářskou soutěž, ohrožovat bezpečnost spotřebitelů a oslabovat důvěru občanů ve vnitřní trh. Členské státy by proto měly zaujmout systematický přístup k zajištění zvyšující se účinnosti dozoru nad trhem a dalších kontrolních činností a měly by zajistit, aby tato opatření byla pro veřejnost a zúčastněné strany průhledná. [pozm. návrh 5]
(44)

Úřední kontroly prováděné na zvířatech a zboží, které vstupují do Unie ze třetích zemí, mají zásadní význam pro zajištění souladu s právními předpisy platnými v rámci Unie a především s pravidly stanovenými v rámci Unie pro ochranu lidského zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat a v případě GMO a přípravků na ochranu rostlin životního prostředí. Takové úřední kontroly by případně měly proběhnout předtím nebo potom, co jsou zvířata nebo zboží propuštěny do volného oběhu v Unii. Četnost úředních kontrol by měla odpovídat rizikům pro zdraví, dobré životní podmínky zvířat a životní prostředí, která by mohla zvířata a zboží vstupující do Unie představovat, a měla by též zohlednit záznamy o souladu požadavky stanovenými v rámci pravidel Unie pro zemědělsko-potravinový řetězec, kontroly, které již byly u uvedených zvířat a zboží provedeny v příslušné třetí zemi, a záruky poskytnuté uvedenou třetí zemí, že zvířata a zboží vyvážené do Unie splňují požadavky stanovené v právních předpisech Unie.
(6a)

Bílá kniha o dopravě z roku 2011 stanoví, že 30 % silniční přepravy nákladu na vzdálenost nad 300 km by mělo být do roku 2030 převedeno na jiné druhy dopravy, jako např. na železniční či lodní dopravu, a do roku 2050 by to mělo být více než 50 % a napomoci tomu by měly i účinné a zelené koridory pro nákladní dopravu. Splnění tohoto cíle si vyžádá vybudování vhodné infrastruktury. Tento cíl schválil Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 15. prosince 2011 o plánu jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje (6) . [pozm. návrh 8]
(13)

Jakékoli opatření Unie týkající se nových psychoaktivních látek by mělo být založeno na vědeckých důkazech a podléhat zvláštnímu postupu. Na základě informací oznámených členskými státy by měla být vypracována zpráva o nových psychoaktivních látkách, které vyvolávají obavy v celé Unii. V této zprávě by mělo být uvedeno, zda je nezbytné provést hodnocení rizik. Na základě hodnocení rizik by měla Komise rozhodnout, zda by nové psychoaktivní látky měly být podrobeny omezujícím opatřením. V případě bezprostřední hrozby pro veřejné zdraví by Komise měla tyto látky podrobit dočasnému omezení spotřebitelského trhu, dokud nebude dokončeno hodnocení rizik. Pokud se objeví nové informace o nové psychoaktivní látce, měla by Komise znovu posoudit úroveň rizik, která tato látka představuje. Zprávy o nových psychoaktivních látkách by měly být zveřejněny.
(38)

Pro zajištění jednotných podmínek provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o jednotné podmínky vykonávání kontrol, odkazem na konkrétní kategorie výrobků nebo konkrétní odvětví, včetně rozsahu kontrol, které mají být provedeny, a přiměřenost vzorků, jež mají být kontrolovány. Měly by jí být svěřeny i prováděcí pravomoci týkající se způsobů poskytování informací orgánům dozoru nad trhem ze strany hospodářských subjektů, pokud jde o stanovení jednotných podmínek pro určení případů, kdy není nutné tyto informace poskytovat. Komisi by měly být svěřeny i prováděcí pravomoci týkající se způsobů a postupů pro výměnu informací prostřednictvím systému RAPEX a případně pokud jde o přijetí dočasných či trvalých omezení uvádění výrobků, které představují závažné riziko, na trh, s upřesněním nutných kontrolních opatření, která mají členské státy přijmout za účelem jejich účinného provedení, pokud jiné právní předpisy Unie nestanoví pro řešení daného rizika specifický postup. Komisi by navíc měly být svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijetí obecné metodiky posuzování rizika. Uvedené pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (18). [pozm. návrh 20]
Co se týče časového rámce, u dotčených populací by mělo být dosaženo cíle pokud možno do roku 2015. Dosažení míry využívání k pozdějšímu datu by mělo být umožněno pouze v tom případě, kdy by její dosažení do roku 2015 vážným způsobem ohrozilo sociální a hospodářskou udržitelnost dotčených rybářských loďstev. Po roce 2015 by mělo být dosaženo této míry využívání co nejdříve a v každém případě nejpozději v roce 2020. Tento cíl by měl být od uvedených let dále udržován.
(7) Bosna a Hercegovina však dosud neakceptovala úpravu prozatímní dohodou udělených obchodních úlev za účelem zohlednění preferenčního tradičního obchodu mezi Chorvatskem a Bosnou a Hercegovinou v rámci Středoevropské dohody o volném obchodu (CEFTA). Pokud do doby přijetí tohoto nařízení nebude Evropskou unií a Bosnou a Hercegovinou podepsána a prozatímně použita dohoda o úpravě obchodních úlev stanovených v dohodě o stabilizaci a přidružení a v prozatímní dohodě, preference udělené Bosně a Hercegovině by měly být pozastaveny, a to od 1. ledna 2016. Jakmile Bosna a Hercegovina a Evropská unie podepíší a prozatímně použijí dohodu o úpravě obchodních úlev v prozatímní dohodě, budou preference opět zavedeny.

(7) Bosna a Hercegovina však dosud neakceptovala úpravu prozatímní dohodou udělených obchodních úlev za účelem zohlednění preferenčního tradičního obchodu mezi Chorvatskem a Bosnou a Hercegovinou v rámci Středoevropské dohody o volném obchodu (CEFTA). Pokud do doby přijetí tohoto nařízení nebude Evropskou unií a Bosnou a Hercegovinou podepsána a prozatímně použita dohoda o úpravě obchodních úlev stanovených v dohodě o stabilizaci a přidružení a v prozatímní dohodě, preference udělené Bosně a Hercegovině by měly být pozastaveny, a to od 1. ledna 2016. Jakmile Bosna a Hercegovina a Evropská unie podepíší a prozatímně použijí dohodu o úpravě obchodních úlev v prozatímní dohodě, budou preference opět zavedeny. Orgány Bosny a Hercegoviny a Komise by měly zdvojnásobit úsilí s cílem nalézt do 1. ledna 2016 v souladu s prozatímní dohodou vzájemně přijatelné řešení, zejména pokud jde o přeshraniční obchod.
(46a)

Fondy NAV s nízkou volatilitou by měly být povolovány pouze na pět let. Po uplynutí čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost by Komise měla přezkoumat vhodnost fondů NAV s nízkou volatilitou. Tento přezkum by měl brát v potaz dopad a provádění ustanovení týkajících se fondů NAV s nízkou volatilitou, včetně četnosti použití ochranných mechanismů uvedených v tomto nařízení. Přezkum by měl rovněž zohlednit ohrožení finanční stability finančního systému Unie a náklady, kterými bude zatížena ekonomika, a to včetně podniků, odvětví fondů peněžního trhu a finančního odvětví obecněji. Přezkum by se měl rovněž zabývat možností povolování fondů NAV s nízkou volatilitou na déle než pět let nebo na dobu neurčitou a zavede-li se taková možnost, pak i tím, zda režim stanovený pro tyto fondy není zapotřebí změnit.
(3) Rada ve svých závěrech ze dne 17. prosince 1999 o posílení spolupráce v oblasti modernizace a zlepšení sociální ochrany (1) podpořila návrh Komise zavést mechanismus posílené spolupráce, který je výsledkem práce skupiny vyšších úředníků, za účelem provedení této akce. Rada zdůraznila, že tento způsob spolupráce by se měl týkat všech forem sociální ochrany a, je-li to nezbytné, měl by pomoci členským státům zlepšit a posílit jejich systémy sociální ochrany v souladu s jejich vnitrostátními prioritami. Připomněla také, že organizování a financování sociální ochrany spadá do pravomoci členských států, a podpořila čtyři obecné cíle vytyčené Komisí v rámci celkové výzvy modernizace systémů sociální ochrany, tedy: zajistit, aby bylo finančně výhodné být zaměstnaný a zajistit jistý příjem, zaručit jistý důchod a udržitelné důchodové systémy, podporovat sociální začlenění a zaručit vysokou a trvalou úroveň zdravotní péče; rovněž zdůraznila, že rovnost žen a mužů musí být zohledněna ve všech činnostech zaměřených na dosažení těchto čtyř cílů. Závěrem Rada uznala, že finanční hlediska jsou všem těmto cílům společná.

(3) Rada ve svých závěrech ze dne 17. prosince 1999 o posílení spolupráce v oblasti modernizace a zlepšení sociální ochrany (2) podpořila návrh Komise zavést mechanismus posílené spolupráce, který je výsledkem práce skupiny vyšších úředníků, za účelem provedení této akce. Rada zdůraznila, že tento způsob spolupráce by se měl týkat všech forem sociální ochrany a, je-li to nezbytné, měl by pomoci členským státům zlepšit a posílit jejich systémy sociální ochrany v souladu s jejich vnitrostátními prioritami. Připomněla také, že organizování a financování sociální ochrany spadá do pravomoci členských států, a podpořila čtyři obecné cíle vytyčené Komisí v rámci celkové výzvy modernizace systémů sociální ochrany, tedy: zajistit, aby bylo finančně výhodné být zaměstnaný a zajistit jistý příjem, zaručit jistý důchod a udržitelné důchodové systémy, podporovat sociální začlenění a zaručit vysokou a trvalou úroveň zdravotní péče pro všechny ; rovněž zdůraznila, že rovnost žen a mužů musí být zohledněna ve všech činnostech zaměřených na dosažení těchto čtyř cílů. Závěrem Rada uznala, že finanční hlediska jsou všem těmto cílům společná.
P8_TA(2015)0236

Evropský fond pro strategické investice ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. června 2015 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro strategické investice a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 407/21)

Evropský parlament,

(1) Stanovisko ze dne 19. března 2015 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

(2) Stanovisko ze dne 16. dubna 2015 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

1. Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k rozdělení rozpočtu programu Horizont 2020

„Evropský parlament, Rada a Komise se dohodly, že k financování EFSI nebudou použity následující rozpočtové položky: ‚Posílení hraničního výzkumu v Evropské radě pro výzkum‘, ‚Akce Marie Curie-Skłodowská‘ a ‚Šíření excelence a rozšiřování účasti‘. Zbývající částka pocházející z dodatečného využití rozpětí ve srovnání s návrhem Komise bude vrácena do ostatních rozpočtových položek programu Horizont 2020 v poměru ke snížením, která navrhuje Komise. Orientační rozdělení je stanoveno v příloze I nařízení o EFSI.“

2. Prohlášení Komise k návrhu rozpočtu na rok 2016

„Komise posoudí, jak by příspěvky do EFSI z jednotlivých rozpočtových položek programu Horizont 2020 mohly ovlivnit účinné uplatňování příslušných programů, a v případě potřeby navrhne změnu návrhu souhrnného rozpočtu Unie na rok 2016 s cílem upravit rozdělení rozpočtových položek programu Horizont 2020.“

3. Prohlášení Komise ke svému posuzování jednorázových příspěvků v rámci iniciativy EFSI pro účely uplatňování Paktu o stabilitě a růstu

„Aniž jsou dotčeny pravomoci Rady při uplatňování pravidel Paktu o stabilitě a růstu, jednorázové příspěvky členských států, a to buď členského státu samotného, nebo národních podpůrných bank klasifikovaných v sektoru vládních institucí nebo jednajících jménem členského státu, do EFSI nebo do tematických investičních platforem či investičních platforem pro více zemí zřízených pro účely provádění investičního plánu by se měly v zásadě považovat za jednorázová opatření ve smyslu článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97.“
(9a)

Nařízení odráží nutnost náležité péče v celém dodavatelském řetězci, od místa získávání zdrojů po konečný výrobek, a to tím, že všem společnostem, které jako první uvádějí na evropský trh zdroje, na něž se vztahuje toto nařízení, včetně výrobků, které tyto zdroje obsahují, ukládá, aby ve svém dodavatelském řetězci uplatňovaly náležitou péči a předkládaly o ní zprávy veřejnosti. Jednotlivé povinnosti v rámci náležité péče obsažené v tomto nařízení by měly odrážet v souladu s povahou náležité péče progresivní a flexibilní povahu postupů v rámci zajišťování náležité péče a nutnost zavést povinnosti, které by byly náležitě přizpůsobené konkrétním podmínkám v jednotlivých podnicích. Povinnosti by měly být přizpůsobeny velikosti, míře vlivu a postavení podniku v dodavatelském řetězci.
(26a)

Na základě zkušeností z pilotního projektu relokace z Malty (EUREMA) by měla být v co největší míře zohledněna očekávání a preference. Pro začátek by měli žadatelé dostat možnost uvést své preference. Měli by vytvořit seznam členských států podle svých preferencí s přihlédnutím k takovým prvkům, jako jsou rodinné vazby, sociální a kulturní vazby jako např. jazykové dovednosti, předchozí pobyt, předchozí studium a předchozí pracovní zkušenosti. K tomu by mělo dojít na začátku projednávání žádosti. Jako druhý krok by měl být o preferencích žadatele informován příslušný členský stát. Ten by poté měl mít příležitost vybrat si z žadatelů, kteří preferují uvedený členský stát, ty, kterým dává přednost. Členské státy by měly své preference opírat o takové aspekty, jako jsou rodinné, sociální a kulturní vazby. Styčný důstojník jmenovaný členským státem by tento postup mohl usnadnit tím, že by s příslušnými žadateli vedl pohovory. Žadatelé by měli mít také příležitost konzultovat s jinými subjekty, jako jsou nevládní organizace, Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a Mezinárodní organizace pro migraci. A konečně by Itálie a Řecko měly s pomocí Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu přijmout řešení o přemístění každého žadatele do konkrétního členského státu, s tím, že v maximální možné míře přihlédnou k uvedeným preferencím. S úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky by se mělo konzultovat ohledně jeho osvědčených postupů při přemísťování uprchlíků a také o tom, jak zacházet s preferencemi a konkrétní kvalifikací.
(9a)

Za účelem snazšího přizpůsobení nejvyšších přípustných úrovní by měly být zavedeny postupy, které by umožnily pravidelné konzultace s odborníky. Komise by měla na základě vědeckých a etických kritérií zřídit skupinu odborníků. Komise by měla zveřejnit složení této skupiny a prohlášení jejích členů o zájmech. Při přizpůsobování nejvyšších přípustných úrovní by Komise rovněž měla konzultovat s odborníky z mezinárodních institucí a subjektů působících v oblasti radiační ochrany. [pozm. návrh 16]
Členské státy by měly posílit aktivní politiky na trhu práce tím, že rozšíří jejich zaměření, dosah, pokrytí a vzájemné působení s pasivními opatřeními. Tyto politiky by se měly zaměřit na zlepšení souladu mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce a měly by podporovat udržitelný přechod na trhu práce, přičemž veřejné služby zaměstnanosti by měly poskytovat individualizovanou podporu a používat systémy na měření výkonnosti. Členské státy by rovněž měly zajistit, aby jejich systémy sociální ochrany účinně aktivizovaly osoby, které se mohou účastnit trhu práce, a tuto účast jim umožnily, aby chránily osoby, jež jsou (dočasně) vyloučeny z trhu práce a/nebo se ho nemohou účastnit, a aby připravily jedince na možná rizika. Investováním do lidského kapitálu by členské státy měly podporovat inkluzivní trhy práce přístupné všem a rovněž by měly zavést účinná opatření proti diskriminaci.

Členské státy by měly zajistit základní kvalitativní normy aktivní politiky na trhu práce tím, že více konkretizují jejich zaměření, dosah, pokrytí a vzájemné působení s podpůrnými opatřeními , jako je sociální zabezpečení . Tyto politiky by se měly zaměřit na zlepšení přístupu na trh práce, posílení kolektivního vyjednávání a sociálního dialogu a měly by podporovat udržitelné přechody na trhu práce, přičemž vysoce kvalifikované veřejné služby zaměstnanosti by měly poskytovat individualizovanou podporu a používat systémy na měření výkonnosti. Členské státy by rovněž měly zajistit, aby jejich systémy sociální ochrany účinně aktivizovaly osoby, které se mohou účastnit trhu práce, a tuto účast jim umožnily, aby chránily osoby, jež jsou (dočasně) vyloučeny z trhu práce a/nebo se ho nemohou účastnit, aby investováním do lidského kapitálu připravily jedince na možná rizika a měnící se hospodářské a sociální podmínky . Jako jedno z možných opatření na snížení chudoby by členské státy měly v souladu s vnitrostátními obvyklými postupy zavést minimální mzdu přiměřenou jejich konkrétní socioekonomické situaci. Členské státy by měly podporovat inkluzivní trhy práce přístupné všem a rovněž by měly zavést účinná opatření proti diskriminaci.
3. Pokud některý členský stát využije jakoukoliv informaci sdělenou jiným členským státem podle článku 8a, zašle o tom zpětnou vazbu příslušnému orgánu, který informace poskytl, a to co nejdříve, nejpozději však tři měsíců poté, co vejde ve známost výsledek využití požadovaných informací, s výjimkou případu, kdy zpětná vazba již byla poskytnuta podle odstavce 1 tohoto článku. Komise stanoví postupem podle čl. 26 odst. 2 praktická opatření.

3. Pokud některý členský stát využije jakoukoliv informaci sdělenou jiným členským státem podle článku 8a, zašle o tom zpětnou vazbu Komisi a příslušnému orgánu, který informace poskytl, a to co nejdříve, nejpozději však do tří měsíců poté, co vejde ve známost výsledek využití požadovaných informací, s výjimkou případu, kdy zpětná vazba již byla poskytnuta podle odstavce 1 tohoto článku. Komise stanoví postupem podle čl. 26 odst. 2 praktická opatření.
(11) Aby se podpořilo plnění národních závazků ke snížení emisí nákladově efektivním způsobem, měly by mít členské státy oprávnění započítat snížení emisí z mezinárodní námořní dopravy, pokud je úroveň emisí z tohoto odvětví nižší než úroveň emisí při splnění norem daných právními předpisy Unie, a to i pokud jde o mezní hodnoty pro obsah síry v palivu, které stanoví směrnice Rady 1999/32/ES (21) . Členské státy by rovněž měly mít možnost splnit své závazky a průběžné úrovně emisí methanu (CH4) společně a využít k tomu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (22). Členské státy by mohly za účelem kontroly plnění vlastních národních emisních stropů, závazků ke snížení emisí a průběžných úrovní emisí upravovat své národní emisní inventury s ohledem na pokročilejší vědecké poznatky a metodiky v oblasti emisí. Komise by mohla proti využití kterékoliv z těchto možností flexibility členským státem vznést námitku v případě, kdy by nebyly splněny podmínky stanovené v této směrnici.

(11) Aby se podpořilo plnění národních závazků ke snížení emisí nákladově efektivním způsobem, měly by mít členské státy možnost splnit své závazky týkající se methanu (CH4) společně a využít k tomu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (22) Členské státy by mohly za účelem kontroly plnění vlastních národních emisních stropů, závazků ke snížení emisí a úrovní emisí upravovat své národní emisní inventury s ohledem na pokročilejší vědecké poznatky a metodiky v oblasti emisí. Komise by mohla proti využití takovéto flexibility členským státem vznést námitku v případě, kdy by nebyly splněny podmínky stanovené v této směrnici.