Aby bylo možné plně využít výhod digitálních technologií v soudních řízeních, je cíl tohoto sdělení dvojí: na vnitrostátní úrovni si klade za cíl dále podporovat členské státy, aby posunuly své vnitrostátní systémy soudnictví směrem k digitální éře posílením spolupráce a zvýšením míry využívání digitálních technologií u různých vnitrostátních soudních orgánů, a to plně ve prospěch občanů a podniků; a na evropské úrovni má za cíl dále zlepšovat přeshraniční soudní spolupráci mezi příslušnými orgány. To by se mělo týkat zejména další digitalizace služeb veřejného soudnictví, podpory využívání zabezpečených a vysoce kvalitních komunikačních technologií na dálku (videokonferencí), usnadnění propojení vnitrostátních databází a registrů a podpory používání zabezpečených kanálů elektronického přenosu mezi příslušnými orgány.

Ve svých politických směrech se předsedkyně Evropské komise zavázala zajistit, aby si Evropa „klad[la] vyšší cíle“ tím, že v bezpečných a etických mezích využije příležitostí digitální éry. Nedávná zpráva o strategickém výhledu 2020 uznává zásadní význam digitální transformace veřejné správy a systémů soudnictví v celé EU. Přechod na digitalizaci by měl fungovat pro všechny, soustředit se především na lidi a otevírat nové příležitosti pro různé zúčastněné subjekty. Měl by se proto zabývat širokou škálou problémů.

Na jedné straně pandemie COVID-19 poukázala na to, že je nutné, aby EU urychlila vnitrostátní reformy za účelem digitalizace řešení případů ze strany orgánů v oblasti soudnictví, výměny informací a dokumentů mezi stranami a právníky a trvalého snadného přístupu ke spravedlnosti pro všechny. Dala tak další impuls snahám členských států o co nejlepší využívání nástrojů informačních a komunikačních technologií (IKT) v jejich systémech soudnictví. Na druhé straně značný dopad na fungování vnitrostátních systémů soudnictví nepříznivě ovlivnil také přeshraniční justiční spolupráci v EU, což v mnoha případech vedlo k průtahům a zapříčinilo překážky pro přístup jednotlivců i podniků ke spravedlnosti.

3.nástroje IT, které lze vybudovat v krátkodobém až střednědobém horizontu a používat je ve všech členských státech. Je důležité, aby existující a nové nástroje IT byly ve výchozím nastavení interoperabilní, umožňovaly přístup osobám se zdravotním postižením, byly zaměřené na uživatele, rychlé, bezpečné, spolehlivé, odolné a založené na datech a aby zajišťovaly soukromí, ochranu údajů a transparentnost;

Nedostatečné pokročilé plánování a koordinace vedly k vytvoření řady vnitrostátních nástrojů IT, což má za následek problémy s dosažením rychlé přeshraniční interoperability. To vedlo ke zvýšenému využívání papírových spisů na vnitrostátní úrovni. Za účelem řešení tohoto problému a při současné ochraně již provedených investic členské státy prozkoumaly různé přístupy k digitalizaci přeshraniční justiční spolupráce. Tyto snahy probíhaly většinou jako dobrovolné iniciativy mezi členskými státy, sdruženími právníků a Komisí. I když uvedená spolupráce přinesla řadu účinných nástrojů (zejména e-CODEX), členské státy tato řešení doposud soustavně nevyužívají.

Zkušenost Komise s eGovernmentem je taková, že digitální transformace je jedním z aspektů strukturálních reforem systémů soudnictví, které by měly mít pozitivní dopad na samotné systémy (správa, řízení lidských zdrojů, řízení případů atd.). Předpokladem digitalizace systémů je přepracování těchto procesů a návrh systémů, které je podporují, vždy s ohledem na občany a podniky. Strukturální reforma v oblasti digitální transformace, aniž by se uvažovalo o přepracování procesů na vysoké úrovni, by měla jen omezený dopad.

Návrhy Komise ohledně politiky soudržnosti na období 2021–2027 uznávají rozsáhlou potřebu digitalizace a posilují provázanost se speciálními doporučeními pro jednotlivé země vydanými v rámci evropského semestru, která pro některé členské státy určila digitalizaci soudnictví jako prioritu od roku 2016. Členské státy by proto měly v novém programovém období co nejlépe využít příležitosti, zejména v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu plus.

Musí být zaručeno právo na spravedlivý proces a účinnou právní ochranu. Zejména v trestním řízení v digitálním prostředí je třeba dbát na to, aby nedocházelo k žádným zásahům do práv na obhajobu, včetně práva na obhájce a práva na přístup k podstatným důkazům. V občanskoprávním řízení musí být také zajištěna rovnost zbraní.

Proces digitalizace musí dále plně zohledňovat potřeby znevýhodněných skupin. Digitální technologie jsou uživatelsky stále přívětivější a přístupnější široké veřejnosti bez ohledu na věk a úroveň vzdělání a přístupnější pro osoby se zdravotním postižením. Institucionální, organizační a technická opatření musí současně zajistit plný přístup ke spravedlnosti pro znevýhodněné skupiny a lidi v situaci, kdy jsou zranitelní, jako jsou děti nebo starší lidé, kterým mohou chybět potřebné prostředky nebo digitální dovednosti. Možnost využívat digitální nástroje by měly mít rovněž oběti trestných činů, a to v souladu se specifickými potřebami každé z nich.

Stejně jako v jiných odvětvích může být použití aplikací umělé inteligence v odvětví spravedlnosti velmi přínosné. Lepší koordinace na úrovni EU by mohla zabránit duplicitě vnitrostátního úsilí a vytvořit významné synergie. Mohla by také zajistit interoperabilitu a v konečném důsledku transformovat dobré pilotní projekty v řešení pro celou EU. Mnoho aktuálně používaných řešení umělé inteligence je založeno na technologiích strojového učení, které vyžadují, aby se systémy „učily“ za pomoci příslušných dat. Proto by mělo být prozkoumáno a sledováno zvyšování dostupnosti veřejných souborů dat vytvořených soudní mocí pro opakované použití mj. s různými řešeními umělé inteligence, a to v plném souladu s pravidly ochrany osobních údajů stanovenými ve sdělení o evropské strategii pro data.

Proces digitalizace justiční spolupráce v EU by s sebou nepochybně nesl nezanedbatelné náklady. V tomto ohledu by členské státy měly mít možnost využívat finanční podporu z EU. Obecná řešení IT vyvinutá na úrovni EU pro použití ve všech členských státech by mohla představovat významný krok ke snížení nákladů.

·stanovit obecnou architekturu základního systému IT pro digitální komunikaci za účelem zajištění interoperability a schopnosti vzájemné komunikace vnitrostátních systémů IT.

oelektronická identifikace a podpisy/pečetě by se měly stát přijatelnými pro digitální přenos soudních písemností a měla by být dohodnuta odpovídající míra jejich spolehlivosti.

Systém eEDES by měl být dále rozvíjen. Zejména by měl být rozšířen tak, aby umožňoval bezpečnou komunikaci mezi příslušnými orgány a poskytovateli služeb v rámci nového nařízení o elektronických důkazech, bude-li přijato, a mezi orgány členských států a příslušnými agenturami SVV. V budoucnu by se technické komponenty vyvinuté pro eEDES mohly vyvinout v opakovaně použitelné nástroje pro digitalizaci přeshraničních občanskoprávních, obchodněprávních a trestněprávních aktů EU. V tomto ohledu bude budoucí oblast působnosti eEDES stanovena v legislativním návrhu o digitalizaci postupů v rámci justiční spolupráce.

Digitální systém výměny elektronických důkazů (eEDES) je nástroj IT, pomocí něhož si orgány členských států mohou bezpečně vyměňovat evropské vyšetřovací příkazy, žádosti o vzájemnou právní pomoc a související důkazy v elektronickém formátu. V současné době orgány zasílají žádosti a přijímají důkazy (pomalými) poštovními nebo elektronickými prostředky, které ne vždy zajišťují potřebnou úroveň zabezpečení. V této souvislosti a při vzrůstající potřebě rychlého zajištění elektronických důkazů při přeshraničních vyšetřováních trestných činů vyzvaly členské státy k vytvoření bezpečné platformy. Systém eEDES je navržen tak, aby přímo zvyšoval efektivitu a rychlost stávajících postupů spolupráce a současně zajišťoval bezpečnost výměn a umožňoval ověřování autenticity a integrity přenášených písemností. Je rovněž navržen tak, aby byl interoperabilní s vnitrostátními systémy správy případů. Všechny členské státy by se měly rychle připojit k systému eEDES za účelem vytvoření skutečné přidané hodnoty EU.

Kromě toho by členské státy měly, kdykoli je to možné, využívat videokonference. Využívání videokonferencí v soudních řízeních, pokud je povoleno zákonem, podstatně snižuje potřebu zatěžujícího a nákladného cestování a může usnadnit řízení. I když na vnitrostátní úrovni je již používáno mnoho řešení umožňujících videokonference, akční plán „e‑justice“ na období 2019–2023 uvádí jako prioritu použití videokonferencí v přeshraničních řízeních. To však bude vyžadovat rozvoj vnitrostátních systémů, který bude úzce koordinovaný na úrovni EU, aby byla zajištěna vzájemná důvěra, interoperabilita a bezpečnost. Členské státy by si proto měly pravidelně vyměňovat informace o probíhající práci v této oblasti a osvědčených postupech. Použití videokonferencí by nemělo být v rozporu s právem na spravedlivý proces a právy na obhajobu, jako je právo na účast u soudu, na důvěrnou komunikaci s právníkem, právo klást otázky svědkům a zpochybňovat důkazy.

Členské státy by měly přednostně usilovat o zřizování elektronických registrů a databází. Do elektronických databází lze snadno nahlížet, šetří čas a náklady uživatelů a jsou odolné vůči krizím, jako je krize COVID-19. Digitalizace databází a registrů je předpokladem pro jejich propojení na úrovni EU, z něhož by měli prospěch přeshraniční uživatelé a které by podpořilo jednotný trh. Nařízení o jednotné digitální bráně vyžaduje úplnou digitalizaci uživatelského rozhraní určitých klíčových životních událostí a postupů pro přeshraniční uživatele. Propojení rovněž snižuje riziko podvodu tím, že usnadňuje provádění cíleného výzkumu v různých zemích současně.

Navrhovaná opatření Kým? Do kdy? Podporovat členské státy rozvíjením a rozšiřováním společných nástrojů pro digitalizaci přeshraniční spolupráce v občanských, obchodních a trestních věcech (na základě práce na eEDES) Komise 2024

3.6 Digitální trestní soudnictví

Modernizace digitálních nástrojů pro justiční spolupráci a výměnu informací při vyšetřování trestných činů a řízeních v celé EU je s ohledem na vyvíjející se bezpečnostní hrozby a tempo technologických změn zásadní. Agentury a orgány SVV, jako je EPPO, Eurojust a Europol, musí být vhodně vybaveny pro plnění svého poslání, vzájemnou spolupráci, spolupráci s orgány členských států a zajišťování koordinace v trestních věcech.

V oblasti trestního práva byla jako nejnaléhavější označena tato opatření:

·Existuje všeobecná shoda na potřebě modernizace systému správy případů (CMS) Eurojustu. To bude muset být finančně podpořeno. Komise si bude klást za cíl podporovat Eurojust v této práci prostřednictvím programu „Digitální Evropa“;

·Propojení systémů správy případů Eurojustu, Europolu a EPPO založené na „nalezení či nenalezení shody“ zajistí, aby tyto subjekty byly neustále informovány o jakýchkoli vazbách mezi vyšetřováními nebo trestními stíháními, na kterých pracují. Existence uvedených propojení, která těmto organizacím umožní zjistit, zda existuje „shoda“ mezi informacemi, které mají, a informacemi z jiných agentur a orgánů EU, je již předpokládána ve většině příslušných zakládacích právních aktů těchto organizací – klíčové je nyní zajistit, aby tato propojení fungovala tak, jak je zamýšleno v uvedených právních předpisech. Kromě toho v současné době neexistují žádná ustanovení týkající se spojení mezi EPPO a Europolem založeného na nalezení či nenalezení shody. Právní rámec Europolu by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn. Komise se tím bude zabývat v rámci svého návrhu na posílení mandátu Europolu, který bude předložen v prosinci 2020.

Rozhodnutí Rady o výměně informací a spolupráci v oblasti teroristických trestných činů a protiteroristický registr Eurojustu potřebují vylepšení. Rozhodnutí Rady je jedním z mála nástrojů, které vyžadují, aby členské státy sdílely informace o svých případech boje proti terorismu s Europolem a Eurojustem, a jako takové představuje základní kámen pro práci těchto agentur na pomoci členským státům v boji proti terorismu. Za účelem maximalizace přínosů se musí všechny subjekty dohodnout na tom, jaké informace mají být poskytovány a v jaké fázi postupu. Zároveň musí být zajištěna ochrana a zabezpečení osobních údajů v souladu se směrnicí o prosazování práva a protiteroristický registr Eurojustu musí být bezpečně integrován do jejího právního a technického rámce. Za tímto účelem Komise předloží legislativní návrh týkající se výměn v případech přeshraničního digitálního terorismu a určí další možná zlepšení rámce Eurojustu pro zpracování údajů.

Vytvoření společného vyšetřovacího týmu (SVT) je všeobecně uznáváno jako jeden z nejúčinnějších kroků při provádění přeshraničního vyšetřování. SVT sdružují vyšetřovatele a státní zástupce z členských států a zemí mimo EU, v případě potřeby s podporou Europolu a Eurojustu. Jejich účinnost by mohla být dále zvýšena specifickým IT prostředím speciálně přizpůsobeným jejich potřebám. To by mohlo usnadnit a zrychlit spolupráci, což by umožnilo efektivnější zřízení a práci SVT, například prostřednictvím nástrojů pro komunikaci a ukládání a výměnu dokumentů/důkazů. Komise má v úmyslu předložit legislativní návrh nařízení o platformě pro spolupráci SVT.

Za účelem zajištění výměny velkých souborů by měly být rovněž upraveny přeshraniční digitální výměny.

Odborníci v oblasti soudnictví by měli být schopni identifikovat a propojovat případy. Donucovací i justiční orgány musí být schopny zjistit, zda v souvislosti s určitou osobou již bylo zahájeno vyšetřování nebo stíhání v jiném členském státě. Ohledně výměny velkých souborů (viz výše) byly ve studii o přeshraničním digitálním trestním soudnictví navrženy centralizované a decentralizované možnosti řešení této otázky postavené na dílčích řešeních, která jsou již k dispozici. Jakákoli opatření týkající se výše uvedeného musí být prováděna v plném souladu s platnými pravidly o ochraně osobních údajů.

Navrhovaná opatření Kým? Do kdy? Vytvoření nového systému správy případů pro Eurojust v rámci programu „Digitální Evropa“ Komise/Eurojust 1. čtvrtletí 2021 a dále Vytvoření technické pracovní skupiny sdružující subjekty Komise a SVV za účelem podpory zavádění mechanismů založených na „nalezení či nenalezení shody“ mezi příslušnými agenturami Komise, Eurojust, Europol, EPPO, OLAF 1. čtvrtletí 2021 Zahrnutí ustanovení o propojení EPPO a Europolu založeném na „nalezení či nenalezení shody“ do právního rámce Europolu (bude potvrzeno) Komise 4. čtvrtletí 2020 Legislativní návrh týkající se výměn v případech přeshraničního digitálního terorismu (viz pracovní program Komise pro rok 2021) Komise 4. čtvrtletí 2021 Legislativní návrh nařízení o platformě pro spolupráci SVT (viz pracovní program Komise pro rok 2021) Komise 4. čtvrtletí 2021 Plán sdílení velkých souborů a vytvoření přeshraničního mechanismu kontroly soudních případů Komise 2021

3.7 Můj prostor na portálu e-justice

V řadě členských států mají jednotlivci již elektronický přístup k různým službám nabízeným soudními a veřejnými správami, např. poskytování ověřených kopií (kontrola čistého trestního rejstříku pro účely žádosti o zaměstnání, prohlášení o rodinném stavu, rodný list nebo závěť).

Takové služby šetří čas, lze k nim přistupovat odkudkoli a jsou k dispozici i v náročných situacích, jako je pandemie COVID-19. Jednotlivci a podniky však často nejsou plně obeznámeni s jejich existencí. Navíc, i přes povinnosti orgánů veřejného sektoru zpřístupnit internetové stránky a jejich obsah osobám se zdravotním postižením, je skutečnost taková, že mnozí z nich při jejich používání stále narážejí na překážky. Komise se proto domnívá, že by měl být vytvořen „můj prostor na portálu e-justice“, který by byl vstupním bodem a obsahoval odkazy na dostupné vnitrostátní služby. Tento prostor by měl být součástí portálu e-justice a měl by být spravován v úzké spolupráci se všemi členskými státy. Tento nástroj by se vztahoval pouze na soudní písemnosti, do nichž může osoba nebo její právní zástupce nahlížet nebo jež může získat. Neměl by poskytovat přístup ke všem soudním písemnostem týkajícím se nějaké osoby, zejména v trestním řízení, kde je třeba dosáhnout rovnováhy mezi důvěrnou povahou vyšetřování, právem podezřelého/obžalovaného na informace a právem oběti na informace a ochranu, a tam, kde tak stanoví zvláštní ustanovení podle práva Unie.

Prvním krokem by mohlo být zveřejnění komplexního souboru odkazů na portálu e-justice za účelem usnadnění přístupu k dostupným vnitrostátním elektronickým službám poskytovaným soudní mocí a příslušnými orgány veřejné správy. Poté by mohlo být zváženo užší propojení nástroje s vnitrostátními systémy, aby jednotlivci a podniky mohli podávat žádosti a přijímat písemnosti přímo z portálu e-justice. Tím by byla zajištěna jednotná uživatelská zkušenost ve všech úředních jazycích EU, kdežto vnitrostátní systémy jsou často omezeny na národní jazyk(y). Cílem by nebylo nahradit stávající nebo budoucí národní systémy.

„Můj prostor na portálu e-justice“ by měl rovněž usnadnit přístup ke spravedlnosti v rámci přeshraničních řízení EU, zejména pokud jde o evropské drobné nároky a evropské platební rozkazy. V této souvislosti by poskytl jednotlivcům, podnikům a jejich právním zástupcům přístupový bod na úrovni EU, z něhož by mohli elektronicky podávat žádost a bezproblémově komunikovat s příslušnými vnitrostátními orgány. To by mohlo pomoci řešit praktické překážky ohledně uživatelské přívětivosti a rychlosti používání příslušných nástrojů. V současné době jsou žádosti obvykle zasílány poštou, což s sebou nese riziko a nevyhnutelné průtahy.