CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 5.9.2008 
SEK(2008) 2390  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
 
Návrhu 
 
ROZHODNUTÍ RADY 
 
o podpisu Úmluvy o dohodách o soudní p říslušnosti Evropským spole čenstvím 
 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
{KOM(2008) 538 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2389} 
 
CS 2   CS 1.  PROCEDURÁLNÍ ZÁLEŽITOSTI A KONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN  
Zhodnocení dopad ů bylo připraveno na základ ě „Studie k informování o hodnocení dopadu 
ratifikace Haagské Úmluvy o dohodách o soudní p říslušnosti Evropským spole čenstvím“, 
kterou pro Komisi prove dl externí dodavatel1, se zadáním z Meziútvarové řídící skupiny 
svolané Generálním ředitelstvím pro spravedlnost, svobodu a bezpe čnost. Zástupci právní 
služby, generálního sekretariátu, G Ř ENTR, G Ř MARKT, G Ř SANCO a G Ř INFSO se 
zúčastnili práce Meziútvarové řídicí skupiny. Toto Posouzení dopad ů zhodnotil Výbor pro 
hodnocení dopadu (IAB). Doporu čení pro zlepšení byla zaprac ována do revidované verze 
zprávy. 
Posuzování dopad ů bylo založeno na výše uvedené studii, posouzení literatury, analýze reakcí 
na konzulta ční dokument Komise 2004 pro p řípravu na záv ěrečné kolo jednání v Haagu, 
posouzení výsledk ů průzkumů provedených Mezinárodní  obchodní komorou (ICC)2 a 
Americkou advokátní komorou (ABA)3, jakož i na analýze obchodní  statistiky (z Eurostatu). 
2. D EFINICE PROBLÉMU  
Záležitosti mezinárodní soudní p říslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v 
občanských a obchodních v ěcech v rámci Evropského spole čenství se řídí nařízením Rady 
(ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o p říslušnosti a uznávání a výkonu soudních 
rozhodnutí v ob čanských a obchodních v ěcech („Na řízení Brusel I“)4. 
Podle judikatury Evropského soudního dvora5 spadají otázky mezinárodní soudní p říslušnosti 
a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí ve vztahu k t řetím zemím do výlu čné vnější 
pravomoci Spole čenství. To znamená, že členské státy již nejsou oprávn ěny ani samostatn ě 
ani společně přijímat mezinárodní závazky ve vztahu k t řetím zemím v záležitostech, které 
spadají do vn ější pravomoci Spole čenství. 
Uzavření Úmluvy o dohodách o soudní p říslušnosti na Haagské konf erenci o mezinárodním 
právu soukromém v roce 2005 p ředstavovalo možnost vytvo ření celosv ětové soudní 
alternativy pro rozhodování  v obchodních sporech v p řípadech, kdy strany uzav řely dohodu 
o soudní p říslušnosti. 
                                                 
1 GHK Consulting Ltd, Birmingham; studie dostupná na: 
http://ec.europa.eu/dgs/justice_home/evaluation/dg_coordination_evaluation_annexe_en.htm  
2 ICC Pr ůzkum týkající se obchodní praxe v otázkách soudní p říslušnosti (2003) 
http://www.iccwbo.org/law/jurisdiction/  
3 Pr ůzkum provedl: ABA Sekce mezinárodního práva (ABA – Pracovní skupina Haagské Úmluvy 
o dohodách o soudní p říslušnosti) v říjnu/listopadu 2003. 
4 Ú ř. věst L 12, 16.1.2001, s.1. 
5 Rozsudek Soudního dvora ze dne 31. b řezna 1971, ve v ěci 22-70, Komise v. Rada — Evropská dohoda 
o silniční doprav ě, posudek Soudního dvora 1/03 ze dne 7. února 2006 o pravomoci Spole čenství 
uzavřít novou Luganskou úmluvu o soudní p říslušnosti a uznávání a výkonu rozsudk ů v občanských a 
obchodních v ěcech. 
 
CS 3   CS Uvnitř Společenství existuje syst ém pravidel, jenž činí soudní p říslušnost p ředvídatelnou a je 
založený na volb ě stran (dohody o soudní p říslušnosti) a pro uznávání a výkon p říslušných 
rozsudků. Tato předvídatelnost však  pro podniky EU kon čí na vnějších hranicích Spole čenství 
z důvodu omezeného po čtu multilaterálních či bilaterálních úmluv s t řetími zem ěmi a 
neexistence celosv ětového systému platných pravidel. 
Tento nedostatek právní jistoty m ůže fungovat jako „p řekážka obchodu“. Výzkum ukázal, že 
celosvětový obchod je omezová n nejistotou spole čností o tom, které státní soudy mohou 
projednat p řípad týkající se sporné smlouvy. 41 % zkoumaných spole čností uvedlo, že 
důležité obchodní rozh odnutí jejich spole čnosti bylo v ur čitém bodu dáno nejis totou týkající 
se soudu, který by řešil spory nebo práva, kterou by se smlouva řídila. Tato odpov ěď byla 
častější u velkých podnik ů (47 %) než u malých (26 %). 
Veškerá činnost Spole čenství ve vztahu k t řetím zemím by m ěla rovněž chránit ty hodnoty 
uznávané v rámci Spole čenství, jež jsou tak d ůležité, že musí být chrán ěny též mimo 
Evropskou unii. 
2.1. Shrnutí problém ů 
V této oblasti politiky byly definovány čtyři hlavní problémy: 
Problém 1  
Náklady zp ůsobené hospodá řským subjekt ům z EU právní nejistotou v d ůsledku skute čnosti, 
že s nemohou spolehnout na to, že: 
• jejich dohody o soudní p říslušnosti ur čující soud mimo EU budou v EU uznány; a 
• jejich dohody o soudní p říslušnosti ur čující soud v EU budou uznány ve t řetích zemích. 
Problém 2  
Náklady zp ůsobené hospodá řským subjekt ům v důsledku nedostate čné předvídatelnosti toho, 
že: 
• rozhodnutí zvoleného soudu mimo EU je možné uznat a vymáhat v EU; 
• rozhodnutí zvoleného soudu v EU je možné uznat a vymáhat mimo EU. 
Problém 3  
Náklady a škoda zp ůsobené slabší stran ě, jenž se nachází v EU v p řípadě nedostate čné 
ochrany v d ůsledku dohody o soudní p říslušnosti ve prosp ěch soudu mimo EU (volba cizího 
soudu m ůže například vést ke ztrát ě ochrany poskytované slabší stran ě dle práva 
Společenství). 
Problém 4  
Nedostate čná ochrana právních vztah ů, které jsou v EU zvlášt ě chráněny úpravou výlu čné 
soudní příslušnosti, též v širším , globálním kontextu (nap ř. s ohledem na nemovitý majetek, 
práva duševního vlastnictví atd.). 
 
CS 4   CS 2.2. Rozsah problém ů 
Je těžké hodnotit rozsah problém ů, protože neexistuje žádná odpovídající statistika a 
empirická data jsou omezená. Ale informace získané prost řednictvím konzultací ukazují, že 
právní nejistota spojená s uznáváním dohod o soudní p říslušnosti a výkonem rozsudk ů by 
mohla nep římo ovlivnit obchodní rozhodnutí. 
Pokud jde o problém 1, dva pr ůzkumy, které jsou k tomuto tématu dostupné ukázaly, že 
u velkého po čtu podnik ů (asi 40 %) byla d ůležitá obchodní rozhodnutí v ur čité míře určena 
nejistotou týkající se soudu p říslušného pro p řípadné spory nebo práva rozhodného pro 
smlouvu. 
Pokud jde o problém 2, odhaduje se, že p řibližně 40 % spole čností je v souvislosti s uznáním 
a výkonem soudních rozhodnutí konf rontováno s obtížemi, p řičemž tyto jsou n ěkdy 
nepřekonatelné. 
Existence problém ů 3 a 4 nebyla výsledky konzultací potvrze na, což však neznamená, že tyto 
problémy neexistují. 
3. C ÍLE  
3.1. Obecný cíl  
Celkovým obecným cílem je vy řešit možné „p řekážky obchodu“ snížením právní nejistoty, tj. 
podpořit mezinárodní obchod (zahrani ční ve vztahu k EU) a inve stice snížením právní 
nejistoty v obchodních smlouvách. 
3.2. Specifické cíle 
Obecný cíl se odráží ve čtyřech specifických cílech, z nichž každý je úzce spjat se zásadními 
problémy ur čenými v oddílu 2. Tyto specifické cíle jsou základem pro hlavní kritéria 
posouzení použitá na jednotlivé možnosti politiky. 
(1) Zvýšit právní jistotu hospodá řských subjekt ů EU, že jejich preference volby soudu pro 
řešení mezinárodních obchodních spor ů budou uznány; 
(2) zvýšit předvídatelnost volby soudu pro vy řešení mezinárodních obchodních spor ů 
zahrnujících hospodá řské subjekty EU; 
(3) chránit práva hospodá řských subjekt ů EU při určování volby soudu, kde jsou slabší 
stranou; 
(4) podpořit zákonná práva hospodá řských subjekt ů EU chrán ěná dle legislativy EU na 
soudech řešících mezinárodní obch odní spory, jejichž ú častníky jsou hospodá řské 
subjekty EU, mimo EU. 
Zdůvodnění volby specifických cíl ů politiky je toto. 
Specifický cíl 1 . Bylo by prosp ěšné, kdyby se strany meziná rodní smlouvy, které uzav řely 
dohodu o soudní p říslušnosti, mohly spolehnout na fakt, že taková dohoda bude podpo řena 
zvoleným soudem nebo p řevzata jiným nezvoleným soudem. 
 
CS 5   CS Specifický cíl 2 . Bylo by prosp ěšné, kdyby se strany meziná rodní smlouvy, které uzav řely 
dohodu o soudní p říslušnosti, mohly spolehnout na skute čnost, že rozsudek zvoleného soudu 
bude uznán (že rozsudek je zp ůsobilý k uznání a výkonu) v zemích obou stran a/nebo v zemi 
výkonu. 
Specifický cíl 3 . Pro Spole čenství by bylo prosp ěšné, kdyby p řijatá řešení chránila práva 
slabších stran EU, které uzavírají dohody o soudní p říslušnosti. Dosažení cíle by ochránilo 
slabší stranu a také zajistilo konkurenci prost řednictvím zvyšující se d ůvěry a ochoty malých 
společností uzavírat mezinárodní smlouvy. 
Specifický cíl 4.  Bylo by prosp ěšné, kdyby soudy mimo EU ch ránily zákonná práva podobná 
těm, která existují v EU. Takových výsledk ů se může dosáhnout postupem „obrušování“ 
v rámci kterého by p řípady, jejichž ú častníky jsou spole čnosti EU, a které se konají na 
soudech v t řetích zemích, a spory, k nimž z pov ěření těchto spole čností dochází, byly podle 
hesla ‘obeznámenost vede k opakování“, zakotveny do zákon ů a praxe t řetích zemí. To by 
mělo silný ú činek ve zvýšení pravd ěpodobnosti, že by spole čnosti EU uzav řely mezinárodní 
dohody a z tohoto d ůvodu by to mohlo vést k možnému zvýšení obchodu. 
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
Možnosti politiky Popis možnosti politiky 
Možnosti sou časného stavu  
Možnost 
politiky 1 „pasivní“ sou časný stav Spole čenství neuzav ře Úmluvu a nebude realizovat 
žádné nové iniciativy pro za bývání se cíli politiky. 
Možnost 
politiky 2 „aktivní“ sou časný stav Spole čenství neuzav ře Úmluvu, ale budou 
dojednány bilaterální dohody mezi Spole čenstvím 
a vybranými t řetími zem ěmi, které se budou 
zabývat dosažením cíl ů politiky.  
Možnosti mimo rámec zákon ů  
Možnost 
politiky 3 Poskytnutí „ve řejného 
pojištění“ Podpora zajišt ění a náklad ů pojištění kryjící 
přidané náklady na spory (jako jsou zvláštní 
náklady na soudní řízení, která se konají ve t řetích 
zemích a finan ční ztráty hospodá řských subjekt ů 
EU z daných p ředpisů podrývajících práva, jež by 
operátoři EU měli, pokud by byli činní v EU) 
způsobené nejistotou ve volb ě soudů. 
Možnost 
politiky 4 Zabezpečení informací 
pro informování firem o současných rizicích 
pramenících z nejistoty ve volbě soudů. Podpora náklad ů na zabezpe čování informací 
hospodářským subjekt ům EU o rizicích 
pramenících ze sou časné nejistoty volby soudu, 
pokud by si p řály obchodovat s t řetími zem ěmi, a 
jim dostupné praktické prost ředky, jejichž 
prostřednictvím by tato rizika mohla být snížena. 
 
CS 6   CS Možnosti politiky Popis možnosti politiky 
Legislativní možnosti6 
Možnost 
politiky 5 Uzavření Úmluvy 
Společenstvím, aniž by 
byla učiněna nějaká 
prohlášení dle článku 
21. Společenství uzav ře Úmluvu bez vylou čení dalších 
záležitostí z jejího rozsahu prohlášením dle jejího 
článku 21. 
Možnost 
politiky 6a Uzavření Úmluvy 
prohlášením dle článku 
21 Úmluvy s vyloučením 
autorského práva a souvisejících práv. Společenství uzav ře Úmluvu s tím, že u činí 
prohlášení dle jejího článku 21 vylu čující autorské 
právo a související práva z rozsahu Úmluvy. 
Možnost politiky 6b Uzavření Úmluvy 
Společenstvím 
s učiněním prohlášení 
dle jejího článku 21, 
který vylu čuje 
záležitosti pojišt ění. Evropské Spole čenství uzav ře Úmluvu 
s prohlášením podle jejího článku 21, který 
vylučuje záležitosti pojišt ění z rozsahu Úmluvy. 
Možnost 
politiky 7 Kombinace možností 
politiky 6a a 6b. Společenství uzav ře Úmluvu s tím, že u činí 
prohlášení dle jejího článku 21 vylu čující autorské 
právo a související pr áva a záležitosti pojišt ění 
z rozsahu Úmluvy. 
4.1. Porovnání možností  
Kritéria 
posouzení È 
Možnosti politiky Æ 1. 
„Pasivní“ 
současný 
stav 2. 
„Aktivní“ 
současný 
stav 3. 
Poskytnutí 
„veřejného 
pojištění“ 4. 
Zvýšení 
povědomí 5. Uzavření 
bez 
vyloučení 6a. 
Uzavření s 
vyloučením 
autorského 
práva 6b. 
Uzavření s 
vyloučením 
pojištění 7. 
6a +6b 
Zvýší právní jistotu 
hospodářských 
subjektů EU, že 
jejich preference volby soudu p ři 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
                                                 
6 Úmluva umož ňuje prohlášení omezující soudní p říslušnost ( Článek 19), prohlášení omezující uznávání 
a výkon soudních rozhodnutí ( Článek 20), prohlášení vztahující se ke specifickým záležitostem ( Článek 
21) a recipro ční prohlášení o dohodách o nevýlu čné soudní p říslušnosti ( Článek 22). Ve vztahu k faktu, 
že diskuze p ředcházející p řijetí Úmluvy nepodpo řily myšlenku, že by Spole čenství mělo využít 
prohlášení povolená v Článcích 19 a 20, a že zde existoval odpor ze strany řady členských stát ů proti 
zahrnutí nevýlu čných dohod o soudní p říslušnosti, neberou strategické možnosti posouzení dopadu 
v úvahu možnost provedení prohlášení dle článků 19, 20 a 22. 
 
CS 7   CS řešení 
mezinárodních 
obchodních spor ů 
bude uznána.  
Zvýší předvídatelnost 
volby soudu p ři 
řešení 
mezinárodních obchodních spor ů, 
jejichž ú častníky 
jsou hospodá řské 
subjekty EU. 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
Zabezpečí práva 
hospodářských 
subjektů EU p ři 
určení volby soudu, 
kde jsou slabší stranou.  0 √ √ √ √√ √√√ √√√ √√√ 
Podpoří přijetí 
zákonných práv 
chráněných v rámci 
legislativy EU na soudech mimo EU, 
které řeší 
mezinárodní obchodní spory, jejichž ú častníky 
jsou hospodá řské 
subjekty EU. 0 √ 0 0 √√ √√ √√ √ 
Ekonomické a 
sociální výhody. 0 √√ √√ √√ √√ √√√ √√√ √√√ 
Ekonomické a 
sociální náklady. 0 0 Potenciální 
konkuren ční 
účinky 0 Konflikty 
s politikou 
Společenství  Konflikty 
s politikou 
Společenství Konflikty 
s politikou 
Společenství 0 
Náklady na 
zavedení. 0 Velmi 
nízké Vysoké  Nízké až 
střední  Velmi nízké Velmi nízké Velmi nízké Velmi 
nízké 
Konflikty s 
politikami Společenství. Ne Ne Ne Ne Možné  Možné Možné 0 
Preferovaná 
možnost Ne Ne Ne Ne Ne Ne  Ne  Ano 
4.2. Preferovaná možnost 
Ve světle posouzení v tabulce 4.1 je preferovanou možností volba politiky 7, která zahrnuje 
uzavření Úmluvy Spole čenstvím s prohlášením dle článku 21 týkajícím se autorského práva a 
souvisejících práv a záležitostí pojišt ění. I když strategické mo žnosti 5, 6a a 6b mají pon ěkud 
lepší celkové výsledky p ři dosahování cíl ů politiky (s výjimkou cíle politiky p ři ochraně práv 
hospodářských subjekt ů EU), všechny p ředstavují možné konflikty s politikami Spole čenství. 
 
CS 8   CS Strategická možnost 7 takové konflikty nevytvá ří a je proto preferována. O čekává se též, že 
tato možnost p řinese více ekonomických a sociálních výhod. 
4.3. Potenciálová stupnice a charakter dopad ů preferované možnosti 
Obecným cílem preferované možnosti poli tiky je snížit právní  nejistotu hospodá řských 
subjektů EU. Tak by uzav ření Úmluvy m ělo fungovat jako podn ět pro mezinárodní obchod a 
tudíž by m ělo přispět ke snížení náklad ů na zboží a služby v EU. 
Právní nejistota je pouze jedním z n ěkolika faktor ů, které omezují mezinárodní obchod. 
Preferovaná možnost by snížila právní nejistotu, ale nevylou čila by ji. Zvlášt ě by preferovaná 
možnost zvýšila pravděpodobnost, že dohody o soudní p říslušnosti a soudní rozsudky p řijaté 
na dohodnutých soudech by byly uznány a vykonány. 
4.4. Náklady preferované možnosti 
Preferovaná možnost bude vyžadovat pouze nízké náklady na zavedení spojené s p řípravou 
legislativních nástroj ů souvisejících s podpisem a uzav řením Úmluvy Spole čenstvím. Pokud 
však vezmeme v úvahu, že Úmluva nep řinese výhody EU, pokud ji obchodní partne ři EU též 
nepodepíší, budou zapot řebí některé administrativní a diplom atické zdroje pro podporu a 
vyjednání s potenciálními smluvními stranami.  
Další náklady vzniknou na sledování provád ění (fungování) Úmluvy po jejím uzav ření 
Společenstvím. 
Preferovaná možnost také netvo ří buď splnění požadavk ů anebo správní náklady pro firmy 
EU, které obchodují v mezinárodním m ěřítku. Spole čnostem by z ůstaly svobodné 
v rozhodnutí, zda zahrnou dohody o soudní p říslušnosti do svých smluv nebo budou 
pokračovat v používání alternativní ch metod spor-rozhodnutí. 
4.5. P řidaná hodnota pro EU 
Preferovaná možnost by vytvo řila významnou p řidanou hodnotu pro EU. Jednak by zde byl 
jeden soubor pravidel pro hospodá řské subjekty  EU v rámci každého z členských stát ů a 
v důsledku toho by se tudíž v rámci EU rozší řilo „hrací pole“ vytvo řené nařízením Brusel I na 
smluvní státy Úmluvy. Za druhé , série bilaterálních dohod s r ůznými výjimkami by sm ěřovala 
proti snaze snížit právní  nejistotu tam, kde si  hlavní obchodní partne ři EU pravd ěpodobně 
budou přát, aby bylo možno s jejich zbožím a službami obchodovat v rámci EU i s jinými 
obchodními partnery ve stejných reži mech, týkajících se dohod o soudní p říslušnosti. 
Náklady na uzav ření Úmluvy jsou velmi nízké, zatímco  potenciální ekonomické výhody jsou 
značné. Existuje pouze n ěkolik možných „stinných stránek“ uzav ření Úmluvy. T ěmi by 
například mohla být v rámci Úmluvy vzniklá povinnost respektovat v EU „kontroverzní“ 
rozsudky vynesené soudy t řetích zemí. A čkoliv je zde vždy dostupná možnost odmítnout 
uznání takových rozsudk ů na základ ě veřejné politiky (dle článku 9(e) Úmluvy) a lze tak 
předvídat, že po čet takových rozsudk ů by postupn ě klesl v d ůsledku „sbližování“ 
v preceden čním právu. 
 
CS 9   CS 5. S LEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Praxí Haagské konference o mezinárodním právu soukromém, pod jejíž záštitou byla Úmluva 
navržena, je organizovat prav idelná setkání zvláštních kom isí pro hodnocení praktického 
použití Úmluv, aby mohl být sledován a zhodnocen jejich úsp ěch. 
K tomuto institucionálnímu sledování navíc by Spole čenství, jako smluvní strana, m ělo 
rozvíjet své vlastní mechan ismy sledování a hodnocení. 
Neexistují žádné vhodné „konfek ční“ zdroje informací pro p řesné posuzování rozsahu a 
charakteru existujících problém ů, a proto se sledování v budoucnu p řizpůsobí rozsahu, 
v jakém budou tyto problémy redukovány. 
Za těchto okolností by bylo nejlepším zp ůsobem, jak postupovat, p řijmout stejný postup jako 
pro jiné legislativní nástro je v této oblasti, tj. provád ět pravidelnou kontrolu fungování 
Úmluvy (nap říklad jednou za čtyři roky) podpo řené studií externího dodavatele.