EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 30.11.2011 
SEK(2011) 1385 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k dokumentu 
Návrh  
 
směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se m ění směrnice 2006/43/ES o 
povinném auditu ro čních a konsolidovaných ú četních záv ěrek 
 
a  
 
 nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních požadavcích týkajících se 
povinného auditu subjekt ů veřejného zájmu 
{KOM(2011) 779 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1384 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k dokumentu 
Návrh  
 
směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se m ění směrnice 2006/43/ES o 
povinném auditu ro čních a konsolidovaných ú četních záv ěrek 
 
a  
 
 nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních požadavcích týkajících se 
povinného auditu subjekt ů veřejného zájmu 
1. ÚVOD 
Audit by vedle dohledu a správy a řízení spole čností měl být jedním z klí čových prvk ů 
přispívajících k finan ční stabilit ě, protože poskytuje ujišt ění o pravdivosti ú četních záv ěrek 
společností. Důkladný audit je klí čem k obnovení celkové d ůvěry a důvěry trhu. 
Komise se v pr ůzkumu trhu s auditorskými službami ujala vedení, když v říjnu 2010 vydala 
zelenou knihu, jíž zahájila proces konzultace, v n ěmž se sešlo 700 reakcí od široké skupiny 
zainteresovaných subjekt ů.  
Evropský parlament ve své zpráv ě ze dne 14. zá ří 2011 o zelené knize podpo řil komplexní 
přístup Komise a její hlavní  návrhy, jak trh s auditorskými službami reorganizovat. 
Významné zm ěny především v oblasti nezávislosti auditor ů zvažují také Spojené státy. Vážn ě 
se uvažuje o povinném st řídání auditorských spole čností, aby se vy řešily záležitosti vnímané 
jako zásadní nedostatky. 
2. VYMEZENÍ PROBLEMATIKY  
Audit účetních záv ěrek společností je služba poskytovaná ve ve řejném zájmu. Audit p řispívá 
k důvěryhodnosti a spolehlivosti ú četních záv ěrek. Tato služba je na jedné stran ě výsledkem 
zákonného pov ěření skupiny vybraných odborník ů a na stran ě druhé zákonnou povinností 
všech spole čností. Ačkoli nejsou totožné, podobají se n ěkteré prvky trhu s auditorskými 
službami pro velké spole čnosti trhu ratingových agentur. Zatímco trhu s auditorskými 
službami dominuje tzv. „velká čtyřka“ (PWC, KPMG, Ernst a nd Young a Deloitte), trh 
ratingových agentur ovládají t ři velké agentury (S&P, Moody’s, Fitch). Krom ě toho je ob ěma 
trhům vlastní ur čitý střet zájmů, protože hodnocený subjekt je zárove ň zákazníkem. 
Z pohledu spole čnosti kótované na burze je emitent cenných papír ů, k jehož ú četní závěrce a 
úvěruschopnosti se vydává výrok  auditora a rating, zárove ň subjektem, který auditorovi a 
ratingové agentu ře platí. Audito ři i ratingové agentury odvozu jí své podnikání od zákonného 
 
CS 3   CS požadavku: finan ční výkazy spole čností musí projít auditem a řada právních p ředpisů 
vyžaduje rating. 
Je důležité uvědomit si nutnost správného nastavení. Vzhledem k v ětšímu spole čenskému 
dopadu velkých spole čností kótovaných na burze je d ůležité vytvo řit náročnější a striktn ější 
rámec pro audit jejich ú četní závěrky. V případě subjektů, které ovliv ňují velký po čet 
zainteresovaných, nap ř. společnosti kótované na burze a su bjekty vykonávající ur čité druhy 
činnosti, p ředevším v odv ětví finančních služeb (ozna čovaných v našich p ředpisech jako 
subjekty ve řejného zájmu), jsou proto n ěkteré otázky naléhav ější. Jedná se o tyto otázky: 
• nepoměr mezi tím, co zainteresované subjekty od auditu o čekávají, a tím, co audito ři 
skutečně dělají. Řada lidí se ptá, jak mohly banky padnout jen pár m ěsíců poté, co 
auditor ve vydané zpráv ě neshledal žádné nedostatky. Krom ě toho jednozna čně 
chybí komunikace mezi auditory a orgány dohledu, pokud jde o zjevné nedostatky ve finanční stabilitě auditovaných subjekt ů, zvláště ve finančním odvětví. 
• nezávislost  není zajišt ěna, ani ji nelze prokázat v sy stému, kde audit je jednou 
z mnoha komer čních služeb, které audito ři svým zákazník ům poskytují. Kv ůli tomu, 
že se nevypisují pravidelná výb ěrová řízení a auditorské spole čnosti se nest řídají, se 
vytratil hlavní étos auditu: profesní skepticismus. Nacház íme se v situaci, kdy má 
velká část auditovaných spole čností ze svých auditor ů „dobrý pocit“, což popírá 
samu podstatu nezávislosti. 
• koncentrace trhu a nedostate čný výběr: Trh je natolik polarizovaný, že se 
zřídkakdy stává, aby auditorem subjektu ve řejného zájmu byl n ěkdo jiný než jedna 
ze společností „velké čtyřky“. Ve v ětšině členských stát ů společnosti „velké čtyřky“ 
auditují více než 85 % velkých kótovaných spole čností (ekvivalent indexu FTSE 
350). Kombinace „dobrého pocitu“ auditovaných spole čností z jejich auditor ů a 
vnímání na trhu vedla k tomu, že „velká 
čtyřka“ na trhu p řevládla. I v nep říliš 
častých případech, kdy se na audit vypisuje výb ěrové řízení, se spole čnosti zdráhají 
vybrat jiného auditora než spole čnost z „velké čtyřky“.  
Ze všech výše uvedených problém ů vyplývá, že investo ři a další zainteresované subjekty 
nedokáží bezvýhradn ě věřit v naprostou nezávislost, a tedy i kvalitu výroku auditora. P ři 
kontrolách auditor ů, které provád ějí vnitrostátní orgány dohledu nad auditem v jednotlivých 
členských státech (a také v USA), se p říliš často zjišťuje, že nezávislost auditu chybí. 
Ačkoli by se žádný zainteresovaný subjekt nem ěl při posuzování finan ční stability spole čnosti 
spoléhat výhradn ě na zprávu auditora, je nicmén ě zásadní, aby mohl v ěřit finančním 
výkazům, u kterých zpráva auditora  neuvádí žádné nedostatky. P ředevším je t řeba, aby se 
zainteresované subjekty mohl y spolehnout na to, že audit ovaný subjekt dokáže nadále 
prosperovat, tj. být scho pen plnit v dohledné dob ě své závazky v ůči věřitelům.  
S trhem s auditorskými službami se pojí i další otázky, které se neomezují pouze na subjekty 
veřejného zájmu, ale týkají se všech subjekt ů, které musí procházet auditem. Tyto otázky jsou 
do značné míry specifikem Unie a je t řeba je řešit v zájmu vyšší efektivity vnit řního trhu: 
• auditoři v současné době musejí být „schváleni“ ve všech členských státech , kde 
chtějí vykonávat povinné audity. U fyzických osob je ke schválení t řeba složit 
v každém členském stát ě, kde chce daná osoba provád ět audit, zkoušku zp ůsobilosti, 
což obnáší zna čnou byrokracii a náklady. 
 
CS 4   CS • standardy auditorské praxe ani dohled nad auditory nejsou v Unii harmonizované, a 
dohled navíc není ve všech členských státech na auditorské profesi jednozna čně 
nezávislý; jeho nezávislost je ohrožena ú častí praktikujících auditor ů na kontrolách 
auditorských spole čností. Velké rozdíly v objemu dostupných prost ředků na 
vnitrostátní úrovni vedou k tomu, že na  evropské úrovni je dohled zna čně 
nejednotný  a spolupráce slabá. Platné auditorské standardy krom ě toho nejsou 
uzpůsobeny velikosti subjekt ů, především malých a st ředních podnik ů.  
• v současné době existuje omezení vlastnictví auditorských spole čností , které brání 
tomu, aby tyto spole čnosti ve velké mí ře vlastnili neaudito ři, a omezuje možnost 
středně velkých auditorských spole čností dále r ůst. 
3. SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA  
Současné předpisy EU ponechávají členským stát ům značnou volnost v rozhodování, a to i po 
přijetí směrnice o povinném auditu v roce 2006. Výsle dkem jsou velké rozdíly v rámci Unie. 
Značná volnost v rozhodování, kterou členské státy mají v oblasti kvalifikací statutárních 
auditorů, k níž se p řidává nejednotnost opat ření v oblasti dohledu v jednotlivých členských 
státech, si žádá spole čný zásah na úrovni Unie. 
Současný právní rámec navíc ne řeší otázku rizik vyplývajících z nyn ějšího nastavení trhu a 
potřebu většího počtu společností v nejvyšších patrech trhu.  
Povinný audit je ze své podstaty požadavkem podle práva EU, a proto se veškerých zm ěn 
vedoucích k odstran ění hlavních problém ů musí dosáhnout prost řednictvím právních nástroj ů 
Unie. 
4. CÍLE A MOŽNOSTI POLITIKY  
Iniciativy v oblasti auditu by doplni ly pokroky v jiných oblastech finan ční regulace, nap ř.: 
správa a řízení spole čností, účetnictví a rating.  
Obecný cíl zm ěn v systému auditu:  Přispět k efektivnímu fungování finan čních a 
nefinančních trhů posílením tržní úlohy audito rské profese, která tak p říslušným 
hospodářským subjekt ům a trhu bude za p řijatelnou cenu dodávat spolehliv ější, 
transparentn ější a užite čnější informace o d ůvěryhodnosti finan čních výkaz ů společností. 
Účelem souboru možností politiky v oblasti v ěcných požadavk ů, které jsou uvedeny v tomto 
oddíle, je řešit výše analyzované problémy. Up řednostňované možnosti jsou zvýrazn ěny 
tučně.  
Konkrétní cíl 1: vyjasnit a de finovat úlohu statutárních auditor ů obecně i konkrétn ě s ohledem 
na subjekty ve řejného zájmu 
1.1 Možnosti, jak obecn ě zlepšit pov ědomí tvůrců podnikových strategií / trhu o rozsahu 
auditu 
0. Výchozí scéná ř 
1. Vyjasnit a up řesnit rozsah povinného auditu v p ředpisech EU (aniž by se rozši řoval) 
 
CS 5   CS 2. Znovu vymezit rozsah povinného auditu, aby se vyrovnal nepom ěr v očekávání: audito ři 
by měli důkladně zkoumat, zda platí, že subjekt „prosperuje“ 
1.2 Možnosti, jak zvýšit kvalitu inform ací, které auditor poskytuje uživatel ům a auditovaným 
subjektům (subjekt ům veřejného zájmu) 
0. Výchozí scéná ř 
1. Zdokonalit a rozší řit zprávu auditora, aby ve řejnosti poskytovala více informací  
2. Podrobnější zpráva pro samotný auditovaný subj ekt (pro výbor pro audit a vedení) 
3. Zlepšit komunikaci mezi a uditorem a výborem pro audit 
4. Kombinace možností 1 až 3 
1.3 Možnosti, jak zdokonalit komunika ční kanály mezi auditory a orgány dohledu nad 
subjekty ve řejného zájmu 
0. Výchozí scéná ř: povinnost hlásit porušení p ředpisů v některých případech  
1. Doporu čit pravidelnou komunikaci mezi aud itory a orgány dohledu nad subjekty 
veřejného zájmu 
2. Vyžadovat pravidelnou komunikaci mezi auditory a orgány dohledu nad subjekty 
veřejného zájmu  
Konkrétní cíl 2: posílit nezávislost a profesní skepticismus statutárních auditor ů a 
auditorských spole čností při zajišťování povinných audit ů subjektů veřejného zájmu 
2.1 Možnosti, jak omezit a zmírnit riziko st řetu zájm ů vyplývající z poskytování 
neauditorských služeb subjekt ům veřejného zájmu 
0. Výchozí scéná ř: obecná kritéria  nezávislosti 
1. Zákaz poskytování n ěkterých neauditorských služeb auditovanému subjektu 
2. Zákaz poskytování veškerých neaudi torských služeb auditovaným subjektům. 
3. Čistě auditorské spole čnosti: sm ějí provád ět pouze povinný audit a nejsou napojeny 
na společnosti poskytující neauditorské služby 
2.2 Možnosti, jak omezit a zmírnit riziko p řípadného st řetu zájmů vyplývajícího ze stávajícího 
systému „auditovaný si zvolí a zaplatí auditora“ 
0. Výchozí scéná ř: „mírný“ zásah výboru pro audit do výb ěru auditor ů 
1. Přísnější pravidla pro postup výb ěru auditor ů, při němž bude hrát v ětší úlohu 
posílený výbor pro audit (alespo ň dva jeho členové musí být nezávislí a alespo ň 
jeden by m ěl mít znalosti z oblasti auditu) 
2. Výběr auditora t řetí stranou (nap ř. regulačním orgánem)  
2.3 Možnosti, jak omezit a zmírnit riziko p řípadného st řetu zájmů vyplývajícího z „hrozby 
spřízněnosti“ 
0. Výchozí scéná ř: střídá se pouze hlavní partner auditu 
1. Povinné st řídání auditorské spole čnosti po ur čité době působení 
2. Posílení úlohy výboru pro audit p ři dohledu nad prací auditor ů 
 
CS 6   CS 3.  Zavedení dalších požadavk ů na vnitřní organizaci a řízení auditorských spole čností 
4. Kombinace možností 1 až 3 
Konkrétní cíl 3: zlepšit t ržní podmínky pro audit subjekt ů veřejného zájmu s cílem zvýšit 
kvalitu auditu 
3.1 Možnosti, jak usnadnit zm ěnu auditorské spole čnosti 
0. Výchozí scéná ř: neexistuje požadavek vypisovat výb ěrové řízení nebo vybírat nového 
auditora 
1. Pravidelná výb ěrová řízení. Auditované subjekty by do výb ěrového řízení zvaly ur čitý 
minimální po čet společností včetně společností, které nejsou sou částí „velké čtyřky“  
2. Povinné st řídání auditorské spole čnosti po ur čité době působení 
3. Kombinace možností 1 a 2 
3.2 Možnosti, jak usnadnit objektivní výb ěr poskytovatele auditu 
0. Výchozí scéná ř: pověst auditorských spole čností „velké čtyřky“ bude subjekty nadále 
odrazovat od zvažování alternativ 
1. Zakázat smluvní ustanovení me zi auditovaným subjektem a t řetí stranou (nap ř. 
bankou), která omezují výb ěr auditorské spole čnosti 
2. Zvýšit transparentnost kvality auditu (zve řejňování zpráv o kontrolách) a 
auditorských spole čností (nap ř. tak, že spole čnosti budou zve řejňovat své finan ční 
výkazy) 
3. Zavést celoevropskou certifikaci kvalit y auditu pro auditory nebo spole čnosti 
splňující určitá kvalitativní kritéria, díky níž by mohli posk ytovat kvalitní povinné 
audity subjekt ů veřejného zájmu 
4. Kombinace možností 1 až 3 
3.3 Možnosti, jak rozší řit výběr poskytovatel ů auditu pro subjekty ve řejného zájmu 
0. Výchozí scéná ř: velké subjekty ve řejného zájmu jsou p ři výběru auditorské spole čnosti 
omezeny 
1.1 Čistě auditorské spole čnosti. Audity subjekt ů veřejného zájmu budou provád ět 
společnosti, které poskytují pou ze auditorské služby. 
1.2 Spole čné audity: povinnost velkých subjekt ů veřejného zájmu mít více než jednu 
auditorskou spole čnost, přičemž alespo ň jedna ze spole čností nepat ří k těm největším. 
Obě auditorské spole čnosti ponesou za audit spole čnou odpov ědnost. 
1.3. Povinné spole čný audit pouze u velkých subjekt ů veřejného zájmu ve finan čním 
odvětví  
1.4 Povinný spole čný audit u všech velkých subjekt ů veřejného zájmu provád ěný čistě 
auditorskými spole čnostmi 
1.5 Povinné spole čné audity u velkých subjekt ů veřejného zájmu ve finan čním odvětví 
prováděné čistě auditorskými spole čnostmi 
1.6. Nepovinný spole čný audit pro všechny subjekty ve řejného zájmu: vytvo řit pobídky k tomu, aby 
poskytovatelé auditorských služeb i auditované subjekty využívali spole čný audit na nepovinném 
základě  
1.7 Nepovinný spole čný audit pro všechny subjekty ve řejného zájmu provád ěný čistě 
 
CS 7   CS auditorskými spole čnostmi  
2. Zrušit omezení týkající se vl astnictví auditorských spole čností neauditory p ři 
zachování záruk nezávislosti  
3. Zavedení stropu pro podíl na trhu (20 %), pokud jde o povinný audit velkých 
kótovaných spole čností 
4. Kombinace možností 1 a 2 
Konkrétní cíl 4: zamezit dalším zbyte čným výdaj ům na dodržování p ředpisů pro auditované 
malé a střední podniky i pro poskytovatel e auditu, a to zejména v p řeshraničním kontextu 
4.1 Možnosti, jak usnadnit p řeshraniční uznávání kvalifikace auditor ů 
0. Výchozí scéná ř: auditoři a auditorské spole čnosti by m ěli být „schváleni“ ve všech 
členských státech, kde cht ějí vykonávat povinný audit  
1. Vzájemné uznávání auditorských spole čností schválených v jednom členském stát ě 
všemi členskými státy. Hlavní partner auditu, který audit vede, musí být schválen 
v daném členském stát ě. 
2 Vzájemné uznávání statutárních auditor ů schválených v jednom členském stát ě (u 
přeshraničního poskytování služeb) 
3. Přechodné období, kdy se zajistí v ětší sblížení, transparentnost a p ředvídatelnost 
zkoušek zp ůsobilosti (v p řípadě zavedení) 
4 Kombinace možností 1 až 3 
4.2 Možnosti, jak zefektivnit auditorské standa rdy z hlediska praxe, nezávislosti a vnit řní 
kontroly auditorských spole čností v celé EU 
0. Výchozí scéná ř: auditorské standard y se v jednotlivých členských státech mohou lišit. 
1. Zavedení mezinárodních auditorských standard ů (ISA) v celé EU. V p řípadě 
nutnosti by byly p řijatelné vnitrostátní dodatky. 
2. Zavedení mezinárodních auditorských standard ů umožňujících odchylky pro jednotlivé 
členské státy 
4.3. Možnosti, jak zajistit, a by byly povinné audity uzp ůsobené pot řebám malých a st ředních 
podniků 
0.  Výchozí scéná ř: auditorské standardy pl atí bez ohledu na velikost auditovaného subjektu 
1. Požadovat, aby členské státy zajistily možnost p řiměřeného zjednodušeného auditu 
pro malé a st řední podniky 
2. Místo povinného auditu pro malé a st řední podniky zavést omezené hodnocení 
Konkrétní cíl 5: zvýšit efektivitu, nezávisl ost a celoevropskou jednotnost regulace auditor ů 
subjektů veřejného zájmu a dohled nad nimi 
5.1. Možnosti, jak zajistit nezávislost a efekti vitu dohledu nad vnitrostátními statutárními 
auditory a auditorskými spole čnostmi 
0. Výchozí scéná ř: auditoři jsou prost řednictvím svých profesních organizací úzce zapojeni 
do dohledu 
 
CS 8   CS 1. Zřízení nezávislého orgánu dohledu na  úrovni EU, který by ve prosp ěch zainteresovaných 
subjektů vykonával dohled nad auditorskými spole čnostmi provád ějícími audit subjekt ů 
veřejného zájmu s p řeshraničním dopadem 
2. Posílení vnitrostátních orgán ů dohledu nad auditem. Mandát, pravomoci a 
požadavky na nezávislost orgán ů dohledu nad auditem by se stanovovaly na úrovni 
EU, ale dohled by se vykonával na vnitrostátní úrovni. 
5.2 Možnosti, jak z řídit efektivní celoevropský mech anismus dohledu, který by také 
zajišťoval efektivní dohled nad nadnárodními  strukturami auditorských spole čností 
0. Výchozí scéná ř: skupina odborník ů (EGAOB) složená ze zástupc ů vnitrostátních 
veřejných orgán ů dohledu, kterou vede Komise 
1. Spolupráce v rámci výboru t řetí úrovně Lamfalussyho typu. Nezávislé právní postavení 
skupiny EGAOB, která by sama rozhodovala o sv é práci, a Komise by hrála pouze úlohu 
pozorovatele 
2. Celoevropská spolupráce v otázkách dohl edu nad auditory v rámci Evropského 
orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) (ve spolupráci s Evropským orgánem pro 
bankovnictví (EBA) a Evropským orgánem pro pojiš ťovnictví a zam ěstnanecké 
penzijní pojišt ění (EIOPA)) 
3. Nový evropský orgán dohledu nad auditem, který by se v ěnoval výhradn ě dohledu nad 
trhem s auditorskými službami 
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Celkový dopad 
Upřednostňované možnosti politiky spole čně přispějí k finan ční stabilit ě tím, že zajistí 
důvěryhodnost finan čních informací prost řednictvím d ůkladných audit ů a smysluplných zpráv 
auditora. Naprosté nezávislosti, která je klí čovou podmínkou d ůkladného auditu, se dosáhne 
souborem opat ření, jako je nap ř. povinné st řídání auditorských spole čností, opat ření 
zakazující auditor ům, aby auditovanému subjektu poskytovali neauditorské služby (v četně 
restrukturalizace auditor ů na spole čnosti poskytující čistě auditorské služby). Takováto 
opatření krom ě toho přispějí k vytvo ření zdrav ějšího trhu, kde si praxi a pov ěst v oblasti 
auditu velkých subjekt ů veřejného zájmu bude budovat více spole čností. Používání 
mezinárodn ě uznávaných auditorských standard ů a odstran ění překážek p řeshraničního 
poskytování auditorských služeb by m ělo vést k ucelen ějšímu evropskému trhu s 
auditorskými službami. Veškerá zlepšení v oblasti povinného auditu budou muset být 
doplněna nezávislejším a efektivn ějším dohledem v celé Unii, jehož sou částí bude pravidelná 
komunikace mezi orgány dohledu navzájem  i mezi orgány dohledu a auditory.  
Hospodá řský dopad 
Lepší audity a informativn ější zprávy auditora p řispějí k větší důvěře v trhy a zárove ň budou 
zainteresované subjekty informovat o p řípadných problémech konkrétního subjektu. Tato 
důvěra bude p římo prosp ěšná nejen investor ům a věřitelům, ale také samotným spole čnostem 
(a jejich zam ěstnancům). Bude také možné více rozlišova t, pokud jde o kvalitu a spolehlivost 
finančních informací p ředkládaných auditovanými subjekty. To bude mít vliv na náklady na 
podnikání, nap ř. na požadavky na provozní kapitál spole čností: spolehliv ějšímu subjektu 
budou věřitelé ochotni nabídnout výhodn ější podmínky. 
 
CS 9   CS Náklady a p řínosy 
Opatření jako nap ř. posílení výbor ů pro audit, rozsáhlejší zprávy auditora a formální interní 
zprávy, vypisování výb ěrových řízení na auditorské služby a st řídání auditorských spole čností 
přinesou zvýšení náklad ů jak auditovaným subjekt ům, tak auditorským spole čnostem. A čkoli 
je obtížné spolehliv ě uvést celkovou částku náklad ů, z posouzení dopad ů vyplývá, že 
přírůstkové náklady vyjád řené jako procentní podíl celkových náklad ů budou auditované 
subjekty i auditorské spole čnosti schopny absorbovat.  
Pokud jde o p řínosy, které lze také obtížn ě vyčíslit, zajistí návrhy vyšší kvalitu audit ů a větší 
důvěru. Informativn ější zprávy auditora by mohly snížit ná klady na kapitál. Také se mohou 
snížit sazby za provád ění auditu, protože se v horn ích patrech trhu objeví více hrá čů.  
Omezením poskytování neauditorských služeb auditory se zajistí rovné podmínky pro další 
poskytovatele služeb, v ětšinou malé a st řední podniky, nap ř. právníky, konzultanty, 
poskytovatele služeb v oblasti IT apod. Toto konkuren čnější prostředí by mělo vést ke snížení 
cen pro spole čnosti, které si tyto služby kupují.  
Zavedení spole čných auditorských standard ů na úrovni Unie bude p ředstavovat p římý trvalý 
čistý přínos také pro hospodá řství EU jako celek.  
Sociální dopady a dopady na životní prost ředí 
V diskusích v Evropském hospodá řském a sociálním výboru se poukazovalo na význam 
důkladných finan čních informací, které vypovídají o stabilit ě subjektu z pohledu 
zaměstnanců. Ačkoli audity nemají p římý dopad na životní prost ředí, hrají velice d ůležitou 
úlohu v tom, že poskytují ujišt ění, že jsou řádně zjištěny a vyčísleny závazky spojené 
s nápravou škod na životním prost ředí nebo s žalobami v této oblasti.  
Administrativní zát ěž 
V souvislosti s vypisováním výb ěrových řízení, střídáním auditor ů a společnými audity 
vzniknou auditovaným subjekt ům i auditorským spole čnostem další náklady. Odstran ěním 
přeshraničních překážek a zavedením spole čných standard ů v rámci Unie se na druhou stranu 
sníží nynější administrativní zát ěž spojená s poskytováním audit ů v jiných členských státech. 
Sníží se také administrativní zát ěž malých a st ředních podnik ů v neposlední řadě proto, že 
členské státy budou malým a st ředním podnik ům muset zajistit p řiměřený zjednodušený 
audit. 
Právní nástroje, provedení a soulad s právními p ředpisy 
Kombinací sm ěrnice a na řízení se zajistí komplexní z dokonalení stávajících právních 
předpisů a vytvoří se harmonizovaný rámec pro zásadní zm ěny.  
Kontrola a hodnocení 
Kontrola a hodnocení up řednostňovaných možností politiky bude probíhat ve t řech fázích: 1) 
provádění / přechodné období; 2) kontrola Komisí, vn itrostátními orgány a ESMA; 3) 
hodnocení politiky v delším časovém horizontu