PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Souhrn posouzení dopadů Průvodní dokument k návrhu ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účasti Unie na evropském metrologickém programu pro inovace a výzkum prováděném společně několika členskými státy /* SWD/2013/0250 final */





PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Souhrn posouzení dopadů Průvodní dokument k návrhu ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účasti Unie na evropském metrologickém programu pro inovace a výzkum prováděném společně několika členskými státy Tento souhrn nastiňuje hlavní zjištění a závěry zprávy o posouzení dopadů, která je připojena ke Komisí předloženému návrhu rozhodnutí o pokračování evropského metrologického výzkumného programu (European Metrology Research Programme, EMRP) prováděného několika členskými státy. Toto pokračování si vyžádaly členské státy EU, které se účastnily programu EMRP, a bylo potvrzeno zveřejněním jejich návrhu „evropského metrologického programu pro inovace a výzkum (European Metrology Programme for Research and Innovation, EMPIR)“ a vnitrostátními finančními závazky 28 zemí. Metrologie je vědecký obor zabývající se měřením, který zahrnuje veškeré teoretické a praktické aspekty měření. Jádrem metrologie je stanovení, realizace a šíření jednotek měření a jejich vztah k základním jednotkám (kilogram, metr, sekunda, kelvin atd.). Zajištěním potřebného výzkumu a infrastruktury a jeho prováděním na základě institucionálního financování ze strany ústředních orgánů státní správy nebo ministerstev jsou pověřeny národní metrologické instituty. 1. Definice problému 1.1. Reakce na problémy v oblasti metrologického výzkumu a inovací Ústředním nervem v páteři našeho technologicky vyspělého světa je metrologie, vědní obor zabývající se měřením. Metrologie se dotýká všech aspektů našeho každodenního života. Stále přesnější, spolehlivější měření jsou nezbytná pro podporu inovací a hospodářského růstu v naší znalostní ekonomice. Spolehlivé, sledovatelné měření umožňuje širší vědecké obci vytvářet lepší nástroje a dělat lepší vědeckou práci. Otevírá nové území průmyslu a vytváří prostor a příležitosti pro inovace. Zásadním způsobem podporuje a urychluje chápání globálních problémů, jako je zdravotní péče a změna klimatu, a shodu v těchto oblastech. Vyřešení hlavních společenských výzev často vychází z metrologických řešení. Tak je tomu zejména v případě zdraví, životního prostředí a energetiky, platí to však i v jiných oblastech, jako je doprava (automaticky řízená vozidla, snižování emisí), zemědělství (bezpečnost potravin) nebo bezpečné společnosti (měření chemických látek a radiace, lepší zabezpečení údajů). Všechny vlády v technologicky vyspělých zemích podporují metrologickou infrastrukturu kvůli výhodám, které přináší, a její zvláštní povaze jakožto veřejného statku, která odůvodňuje veřejný zásah. Velké hospodářské mocnosti světa zvyšují své investice do metrologického výzkumu a související infrastruktury. Například Čína zvýšila mezi roky 2001 a 2007 vnitrostátní investice do metrologického výzkumu a vývoje (VaV) 25krát – i když z nízkého výchozího stavu. USA se zavázaly zdvojnásobit do roku 2017 rozpočet Národního ústavu pro normalizaci a technologie (National Institute of Standards and Technology, NIST). Obr. 1 ukazuje významný nárůst investic do metrologie v některých velkých ekonomikách v posledních letech. Obr. 1: Investice do metrologie: srovnání změn (interní údaje NPL, Spojené království) Vzhledem k výši investic do metrologie a její úloze při podpoře vědecké excelence a konkurenceschopnosti průmyslu nemůže jeden členský stát ani skupina zemí jednajících společně soutěžit v celosvětovém měřítku. 1.2. Hlavní problémy a jejich příčiny Výsledek veřejných konzultací[1], které se uskutečnily k tomuto tématu, poskytl jednoznačnou zpětnou vazbu, pokud jde o problémy, které je třeba řešit, a to jak obecně, tak i u různých skupin zúčastněných stran, a potvrzuje výsledky hodnocení programu EMRP v polovině období. Pokud jde o význam metrologického výzkumu pro řešení velkých výzev, pro evropské hospodářství a konkurenceschopnost průmyslu a pro evropské politiky, normalizaci a práci v oblasti regulace, panovala téměř jednomyslná shoda (97 %). Velká většina souhlasila rovněž s patnácti konkrétními základními problémy (50 % až 90 % respondentů souhlasilo s tím, že jsou „důležité“ nebo „velmi důležité“). Obr. 2: Výsledky veřejných konzultací: problémy uváděné s ohledem na evropský systém metrologického výzkumu v pořadí podle důležitosti Dva hlavní problémy, jimiž se budoucí iniciativa musí zabývat, lze shrnout takto: 1) Nedostatečně využitý potenciál k zajištění vyšších dopadů na růst a sociálně-ekonomické problémy · Metrologie musí více přispět k hospodářskému rozvoji, a to činnostmi následujícími po výzkumu, které snižují překážky a rizika využití metrologického výzkumu prostřednictvím výrobků, které jsou na trhu nové. · Metrologická komunita by měla umožnit lepší a/nebo rychlejší předpisy a normy, a to poskytnutím často chybějících nezávislých vědeckých poznatků o měřicích metodách a jejich omezeních. · Metrologický výzkum se musí ve větší míře stát mezioborovým a být otevřený širší vědecké základně; pouze další modernizace metrologického systému směrem k mezioborovosti a otevřenost širší vědecké základně mohou zajistit poskytnutí lepších technologií měření pro společenské výzvy, jako je zdraví, energetika a životní prostředí. 2) Roztříštěnost a strukturální nedostatky evropského systému metrologického výzkumu a inovací · Rozvoj a využívání nových technologií měření v Evropě musí být koordinovanější a zapojovat více účastníků s cílem omezit zbytečnou duplicitu a umožnit národním metrologickým institutům s méně intenzivním výzkumem snížit rozdíly ve znalostech, a tudíž zlepšit jejich schopnost podporovat vnitrostátní priority v oblasti sociálně-ekonomického rozvoje. · Evropa si musí zajistit vedoucí postavení ve světě a vyvinout koordinovanou strategii. Evropa musí vyvinout koordinovanou strategii pro spolupráci s ostatními částmi světa v oblasti metrologického výzkumu na úrovni programu, a to způsobem, který zajišťuje širší hospodářské přínosy a umožňuje Evropě vystupovat jednotně a prokázat vedoucí postavení při řešení globálních problémů v oblasti metrologie. 1.3. Veřejný zásah na úrovni EU je plně odůvodněný Veřejný zásah na úrovni EU je nezbytný pro spojení roztříštěných vnitrostátních výzkumných programů, pomoc při navrhování společných strategií v oblasti výzkumu a financování, které přesahují hranice států, a dosažení kritického počtu účastníků a objemu investic, jež jsou zapotřebí pro řešení významných problémů v oblasti metrologie, a tím zvýšení nákladové efektivnosti a dopadů evropských činností a investic v této oblasti. Iniciativa je součástí cílů Smlouvy spočívajících v posilování vědeckých a technologických základů EU (čl. 179 odst. 1 Smlouvy o fungování EU) a rozvoji Evropského výzkumného prostoru na základě spolupráce výzkumných pracovníků bez ohledu na hranice (čl. 179 odst. 2 Smlouvy o fungování EU), například prostřednictvím účasti EU na výzkumných a rozvojových programech prováděných několika členskými státy (článek 185 Smlouvy o fungování EU). Program evropského výzkumu a inovací pro příští roky je stanoven v evropské strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění – EVROPA 2020. Metrologického výzkumu se dotýká řada stěžejních iniciativ této strategie, včetně „Unie inovací“, „Digitální agendy pro Evropu“, „Evropy účinněji využívající zdroje“ a „Průmyslové politiky pro éru globalizace“. V rámci stávající iniciativy členské státy EMRP a jejich národní metrologické instituty společně se specializovanou prováděcí strukturou EURAMET prokázaly, že i jednoduchá řídicí struktura může zajistit účinné a účelné provádění programu. Vylepšený následný program EMPIR bude rovněž v souladu se zásadou subsidiarity, jelikož za vypracování společného strategického pracovního programu a všechny provozní aspekty budou odpovídat členské státy. Úlohou EU je zajistit lepší koordinaci, pomoci dosáhnout kritického množství a sladit vnitrostátní a evropské strategie, zvýšit účinnost veřejných výdajů a rovněž zajistit synergie s politikami EU a přispět k prioritám programu Horizont 2020. 1.4. EMRP: Hlavní úspěchy a získané poznatky Stávající iniciativa EMRP je společný evropský metrologický výzkumný program, který provádí 22 národních metrologických institutů. Tento program je založen na článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie, což umožňuje koordinovat při provádění víceletého rámcového programu vnitrostátní výzkumné programy. Stávající program má celkový veřejný rozpočet ve výši 400 milionů EUR na dobu pěti let s příspěvky zúčastněných zemí a Evropské unie ve stejné výši. V průběžném hodnocení byl uznán význam této iniciativy: „Skupina zastává společný názor, že článek 185 je téměř dokonalým nástrojem pro společné programování v rámci metrologické komunity vzhledem k dlouhodobým vnitrostátním finančním závazkům, poměrně homogenním vnitrostátním strukturám a existujícím rámcům pro vytváření sítí.“ K hlavním nedostatkům EMRP patří omezená otevřenost národních metrologických institutů excelentní vědě mimo národní metrologické instituty a nedostatečné budování kapacit. Neexistence specializovaných nástrojů pro podporu inovací a regulačních/normalizačních plánů pak omezuje průmyslové využití, a tudíž širší hospodářské dopady. 2. Cíle 2.1. Obecné cíle V souladu se strategií Evropa 2020, stěžejní iniciativou Unie inovací, programem Horizont 2020 a EVP je zastřešujícím cílem budoucí iniciativy řešení problémů, s nimiž se evropský systém metrologického výzkumu potýká, a plné využití přínosů zdokonalených řešení v oblasti měření pro Evropu. Obecné cíle jsou tudíž tyto: 1) poskytnutí přiměřených a integrovaných metrologických řešení vhodných pro daný účel, která podporují inovace a konkurenceschopnost průmyslu, a rovněž technologií měření, které se zabývají společenskými výzvami, jako je zdraví, životní prostředí a energetika, včetně podpory při vypracovávání a provádění politik (obecný cíl č. 1); 2) vytvoření integrovaného evropského systému metrologického výzkumu s kritickým množstvím a aktivním zapojením na regionální, vnitrostátní, evropské i mezinárodní úrovni (obecný cíl č. 2). 2.2. Specifické cíle K dosažení obecných cílů a zajištění vysoké úrovně vědecké a finanční integrace a integrace řízení ve všech příslušných činnostech a rovněž vysokého dopadu byly stanoveny tyto specifické cíle a související referenční hodnoty: · Podpora průmyslového využití a zlepšení normalizace: · nejméně 400 milionů EUR evropského obratu z nových nebo podstatně zdokonalených výrobků a služeb, které lze přičíst výzkumným činnostem v rámci programu EMPIR a jeho předchůdců, · zapojení nejméně 60 % technických výborů CEN/CENELEC/ISO/IEC a rovnocenných normalizačních orgánů, které mohou mít přímý prospěch z projektů EMPIR, do programu. · Podpora soudržného, udržitelného a integrovaného evropského metrologického prostředí za účelem plného využití potenciálu EU: · zachování stavu, kdy je nejméně 50 % vnitrostátních investic v Evropě vyhrazených na metrologický výzkum koordinováno nebo ovlivněno prostřednictvím programu, · zapojení všech evropských národních metrologických institutů a jejich specializovaných ústavů do programu; · vedoucí postavení Evropy v nejméně 20 % mezinárodních metrologických výborů[2]. 2.3. Operativní cíle Z výše uvedených specifických cílů vyplývá šest operativních cílů: · stanovení společných programů s úzkým začleněním základního výzkumu a rovněž metrologického výzkumu orientovaného na problémy prostřednictvím společných priorit a společných výzev s výběrem projektů založených na excelenci (operativní cíl č. 1), · podpora činností souvisejících s inovacemi rozvojem nových technologií, společných výzkumných projektů iniciovaných průmyslovými odvětvími a průmyslového využití. To vyžaduje systematickou technologickou kontrolu projektů a nejméně 20 % výzkumu iniciovaného průmyslovými odvětvími (v rámci stávajícího programu EMRP neexistuje žádný specializovaný modul) (operativní cíl č. 2), · zvýšení bezprostředního významu pro tvůrce politik a normalizační orgány. Nejméně 10 % je vyhrazeno na normativní výzkum v porovnání s 0 % v programu EMRP (operativní cíl č. 3), · otevření programu příslušným vědeckým obcím a zvyšování informovanosti a zapojení evropských technologických a výzkumných organizací. To znamená nejméně zdvojnásobit účast vědců, kteří nepocházejí z národních metrologických institutů / specializovaných ústavů, na programu (operativní cíl č. 4), · podpora budování kapacit při rozvoji národních metrologických institutů, zejména napomáháním vnitrostátním orgánům při plném využívání strukturálních fondů a ostatních příslušných programů. Očekává se vyšší využití strukturálních fondů a jiných programů EU, a to z 0 % na 10 % společných investic do programu EMPIR (operativní cíl č. 5), · posílení vedoucího postavení Evropy prostřednictvím struktury EURAMET a podpora celosvětové spolupráce. To by mělo vést k nejméně dvěma případům strukturované spolupráce s významnými účastníky v oblasti metrologie mimo Evropu (např. USA, Kanada) (operativní cíl č. 6). 3. Možnosti politiky Jako nástupce programu EMRP byly určeny tyto tři hlavní možnosti politiky: Podle možnosti č. 1 („žádné zvláštní opatření EU“) by byla účast EU na programu EMRP po skončení stávající fáze financování v roce 2013 ukončena. Ve výzkumných politikách, programech nebo financování EU by nebyly vyhrazeny žádné prostředky na podporu cílů programu EMRP. Možnost č. 2 („žádná změna politiky – EMRP2“) by znamenala pokračování totožné iniciativy, která je zcela zaměřena na koordinaci a integraci základního výzkumu a výzkumu orientovaného na problémy. To by zahrnovalo některé výzvy týkající se témat, která jsou důležitá pro průmysl. Možnost č. 3 („vylepšená iniciativa podle článku 185 – EMPIR“) by navázala na úspěch programu EMRP provedením ambicióznější iniciativy podle článku 185 zapojující více účastníků, která je v souladu s cíli strategie Evropa 2020, a to jako evropského metrologického programu pro inovace a výzkum (EMPIR). Zlepšení programu EMPIR oproti EMRP spočívá ve větším zaměření na inovace a průmyslové využití, ve zcela nové podpoře normalizace a budování specializovaných kapacit a ve vazbách na jiné zdroje financování, jako jsou strukturální fondy, s cílem podpořit zúčastněné státy s neúplnými nebo rozvíjejícími se metrologickými systémy, aby mohly odstranit rozdíly v porovnání se zavedenými metrologickými systémy. 4. Srovnání jednotlivých možností Základem pro srovnání je analýza dopadů na šest operativních cílů a rovněž analýza hospodářských, sociálních, environmentálních a jiných dopadů. Obr. 2: Srovnání dopadů jednotlivých možností na dosažení šesti operativních cílů (OC) a hospodářských, sociálních, environmentálních a jiných dopadů || Možnost č. 1: žádné zvláštní opatření EU || Možnost č. 2: EMRP2 || Možnost č. 3: EMPIR OC1 Integrace || Nízké/střední || Velmi vysoké || Vysoké OC2 Inovace || Nízké/střední || Střední || Vysoké OC3 Politický význam || Nízké/střední || Střední || Velmi vysoké OC4 Otevřenost programu || Nízké || Střední || Střední/vysoké OC5 Budování kapacit || Nízké || Nízké/střední || Střední OC6 Celosvětová spolupráce || Nízké/střední || Nízké/střední || Střední/vysoké Hospodářské dopady || Nízké || Střední || Střední/vysoké Sociální dopady || Střední || Střední/vysoké || Vysoké Environmentální dopady || Nízké || Střední/vysoké || Střední/vysoké Dopady na evropskou výzkumnou a inovační politiku || Nízké || Střední/vysoké || Vysoké Účinnost || Velmi nízké || Vysoké || Velmi vysoké Administrativní zátěž || Vysoké || Střední || Střední 5. Upřednostňovaná možnost Po posouzení účinnosti při dosahování cílů, efektivnosti a rovněž soudržnosti mezi všemi kritérii je jednoznačně upřednostňovanou možností možnost č. 3. To plně podpořily výsledky veřejných konzultací (93 % všech odpovědí hodnotí tuto možnost jako „velmi vhodnou“ nebo „přiměřenou“). Tato možnost naváže na předchozí úspěchy programu EMRP se zachováním stávajících činností a jejich zavedením do nového programu, přičemž umožní bezproblémové začlenění dalších činností od samého začátku s cílem zabývat se problémy, jež nebylo možno v rámci stávající iniciativy řešit. Skutečné přidělené rozpočtové prostředky budou podmíněny výsledkem rozhodnutí o programu Horizont 2020. Zúčastněné země již předložily finanční závazky převyšující 300 milionů EUR. S odpovídajícími příspěvky EU by to vedlo k programu s částkou ve výši 600 milionů EUR a s výzvami během sedmiletého období, což v porovnání se stávajícím programem EMRP odpovídá zvýšení ročního rozpočtu o 7 % (85,7 milionu EUR ročně). 6. Sledování a hodnocení Náležité posouzení plnění programu EMPIR a úspěšného dosažení jeho cílů umožní vytvoření vhodného systému sledování a hodnocení na úrovni programu a projektů. Rámec pro hodnocení se bude skládat z · výročních zpráv o provádění programu, které poskytují podrobné informace o jeho výsledcích a pokroku při plnění stanovených cílů, a to na základě předem stanovených ukazatelů, · hodnocení v polovině období, které provede nezávislá skupina odborníků zřízená Evropskou komisí, a to nejpozději v roce 2018, se zvláštním zaměřením na dosavadní provádění, kvalitu výzkumu a inovací, pokrok při plnění stanovených cílů a doporučení týkající se možných zlepšení, · nezávislého závěrečného hodnocení na konci účasti Unie na programu EMPIR, které přezkoumá dosažení cílů, výsledků a dopadů. Byl vypracován komplexní soubor ukazatelů spojených se specifickými a operativními cíli, který je předložen ve zprávě o posouzení dopadů. [1] Úplná zpráva viz http://ec.europa.eu/research/consultations/pdf/empir-survey-final-report.pdf. [2] Např. ve výborech Metrické konvence: www.bipm.org/en/committees.