P9_TA(2021)0284

Maximální limit reziduí imidaklopridu

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. června 2021 o prováděcím nařízení Komise (EU) 2021/621 ze dne 15. dubna 2021, kterým se mění nařízení (EU) č. 37/2010 za účelem klasifikace látky imidakloprid podle maximálního limitu reziduí v potravinách živočišného původu (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Evropský parlament,

— s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/621 ze dne 15. dubna 2021, kterým se mění nařízení (EU) č. 37/2010 za účelem klasifikace látky imidakloprid podle maximálního limitu reziduí v potravinách živočišného původu (1),

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy Společenství pro stanovení limitů reziduí farmakologicky účinných látek v potravinách živočišného původu, kterým se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 a kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (2), zejména na čl. 14 odst. 17 uvedeného nařízení,

— s ohledem na stanovisko Stálého výboru pro veterinární léčivé přípravky ze dne 20. dubna 2021,

— s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

— s ohledem na články 13 a 191 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

— s ohledem na články 11 a 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (3),

— s ohledem na čl. 112 odst. 2 a 3 jednacího řádu,

— s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin,

A. vzhledem k tomu, že nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 (4) stanoví, že žádný veterinární léčivý přípravek by neměl být povolen pro uvádění na trh v Unii, pokud nebyl registrován a nebyla prokázána jeho jakost, bezpečnost a účinnost, a uznává, že lepší přístup k informacím poskytuje veřejnosti příležitost vyjádřit své připomínky a orgánům umožňuje tyto připomínky náležitě zohlednit;

B. vzhledem k tomu, že podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1381 (5) by měly být poskytnuty informace o tom, jak bylo dosaženo rozhodnutí týkajících se řízení rizika, a o faktorech kromě výsledků hodnocení rizika a jak byly tyto faktory vzájemně porovnány a že sdělování o riziku by mělo přispět k participativnímu a otevřenému dialogu mezi všemi zúčastněnými stranami, aby se zajistilo, že v procesu analýzy rizika bude zohledněna převaha veřejného zájmu, správnost, úplnost, transparentnost, soudržnost a odpovědnost;

C. vzhledem k tomu, že hodnoticí zpráva Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) ze dne 18. února 2011 s názvem „Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)“ (Imidakloprid, typ přípravku 18 (insekticidy, akaricidy a přípravky k regulaci jiných členovců) (6) zařazuje významné údaje o toxicitě pro vodní a necílové druhy.

D. vzhledem k tomu, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/39/EU (7) uvádí, že „znečištění vody a půdy rezidui léčivých přípravků se stává novým ekologickým problémem. Při hodnocení a kontrole rizik, které léčivé přípravky představují pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím, by se měla věnovat dostatečná pozornost cílům Unie v oblasti životního prostředí. V zájmu řešení daného problému by Komise měla provést studii rizik environmentálních dopadů léčivých přípravků a poskytnout analýzu relevance a efektivity stávajícího legislativního rámce, pokud jde o ochranu vodního prostředí a lidského zdraví prostřednictvím vodního prostředí.“;

E. vzhledem k tomu, že nařízení Komise (EU) č. 283/2013 (8) stanoví minimální požadavky včetně informací o potenciálně škodlivých účincích účinné látky, jejích metabolitů a nečistot na zdraví lidí a zvířat nebo na podzemní vody, životní prostředí a necílové druhy (flóra a fauna);

F. vzhledem k tomu, že podle nařízení Komise (EU) č. 284/2013 (9)„musí být zahrnuty všechny informace o nepřijatelných škodlivých účincích prostředku na ochranu rostlin na životní prostředí, rostliny a rostlinné produkty a rovněž známé a očekávané kumulativní a synergické účinky.“;

G. vzhledem k tomu, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES (10) konstatuje, že „údaje a dokumenty, které žádost o registraci provázejí, musí prokázat, že možná rizika jsou převážena přínosy ohledně účinku. Pokud se to neprokáže, musí být žádost zamítnuta.“;

H. vzhledem Evropské agentuře pro léčivé přípravky (dále jen „agentura“) byla předložena žádost o stanovení maximálního limitu reziduí (MRL) pro imidakloprid u Salmonidae;

I. vzhledem k tomu, že agentura na základě stanoviska Výboru pro veterinární léčivé přípravky ze dne 9. září 2020 (11) doporučila stanovit MRL pro imidakloprid ve výši 0,6 mg/kg (600 μg/kg) pro všechny ryby v případě potřeby;

J. vzhledem k tomu, že Codex Alimentarius (12) nestanoví MRL pro použití ve vodním prostředí; vzhledem k tomu, že společná schůze Organizace pro výživu a zemědělství (FAO) a Světové zdravotnické organizace (WHO) o reziduích pesticidů v roce 2008 doporučila maximální přijatelný denní příjem 0,06 mg/kg z reziduí ze zemědělských plodin (13);

K. vzhledem k tomu, že stanovisko Výboru pro veterinární léčivé přípravky, z něhož vychází doporučení agentury, je k dispozici pouze v podobě shrnutí a podle Komise bude jeho úplné znění zveřejněno až po přijetí MRL;

L. vzhledem k tomu, že stanovisko o stanovení MRL podle práva EU by mělo být veřejně přístupné a snadno dostupné;

M. vzhledem k tomu, že zajištění transparentnosti procesu hodnocení rizik podporuje pochopení veřejnosti, přispívá k větší legitimitě agentury v očích spotřebitelů a široké veřejnosti a zajišťuje větší odpovědnost vůči občanům Unie v demokratickém systému (14);

N. vzhledem k tomu, že imidakloprid patří mezi účinné biocidní látky neonikotinoidy a byl uveden na trh za účelem širokého využití pro ošetření plodin a hospodářských zvířat díky své toxicitě pro celou řadu škůdců a chorob; vzhledem k tomu, že mechanismus účinku imidaklopridu spočívá v tom, že působí jako antagonista nikotinových acetylcholinových receptorů (nAChR) v centrálním nervovém systému, čímž narušuje synaptické přenosy signálů a vede ke smrtící hyperaktivitě nervů a svalů zvířat, obratlovců i bezobratlých, nevratně blokuje nAChR vede k paralýze a usmrcení (15);

O. vzhledem k tomu, že prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/783 (16) zakazuje použití imidaklopridu na všechny plodiny pěstované ve venkovním prostředí kvůli negativním dopadům na opylovače;

P. vzhledem k tomu, že nebezpečné látky aplikované na veterinární předpis a používané k léčbě nákazy mořskými vešmi se v konečném důsledku uvolňují do vodního prostředí; jejich účinky mají nejen potenciál negativního dopadu na citlivé necílové organismy, ale uvolňování těchto sloučenin bylo identifikováno jako velký environmentální problém (17) kvůli vysoké mobilitě imidaklopridu v půdě a výsledné kontaminaci podzemních a povrchových vod (18);

Q. vzhledem k tomu, že existuje stále více důkazů o tom, že používání imidaklopridu má ničivý dopad na biologickou rozmanitost zejména v řekách a vodních cestách (19), a to nejen na korýše (20), měkkýše (21) a necílové (hmyzí) druhy, ale také na půdní organismy (22) a způsobuje úbytek ptačí populace (23); vzhledem k rostoucím obavám z přetrvávání a hromadění reziduí pesticidů a jejich metabolitů v půdě a z jejich potenciálu vést k okyselování půdy; se znepokojením konstatuje, že používání imidaklopridu v Japonsku vedlo k dramatickému kolapsu rybích populací, které se dosud nezotavily (24);

R. vzhledem k tomu, že harmonizovaná klasifikace a označování ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (25) klasifikovala imidakloprid jako „zdraví škodlivý při požití“, „nebezpečný pro životní prostředí“ a „vysoce toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky“ (26);

S. vzhledem k tomu, že studie o expozici imidaklopridu u běžných kaprovitých ryb (Cyprinua carpio L.) odhalila degenerace na mozku, žábrech a očích (27) a to navíc k histopatologickým změnám (lézím), aktivaci biomarkerů a změnám úrovně exprese genů; tato studie dospěla k závěru, že záněty a oxidační stres jsou způsobeny expozicí imidaklopridu;

T. vzhledem k tomu, že u lidí může dojít k bioakumulaci metabolitu neonikotinoidu opakovaným příjmem kontaminovaných potravin, neboť bioakumulace imidaklopridu v prostřednictvím expozice v nízkých dávkách byla zjištěna ve studii na zvířatech (28);

U. vzhledem k tomu, že různé vědecké studie dospěly při zkouškách na zvířatech k závěru, že imidakloprid působí jako toxický pro reprodukci a jako endokrinní disruptor, který může nepříznivě ovlivnit srdce, ledviny, štítnou žlázu a mozek a může způsobit neurologické příznaky včetně respiračního selhání a smrti (29);

V. vzhledem k tomu, že experimentální důkazy ukazují, že toxicita imidaklopridu se zvyšuje s dobou expozice stejně jako s dávkou, což se popisuje jako „časově kumulativní toxicita“, a toxicitu imidaklopridu je proto třeba chápat nejen ve smyslu akutní letality, ale měla by se zohlednit i v chronickém měřítku (30);

W. vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 283/2013 vyžaduje vypracování studií o dlouhodobé toxicitě;

X. vzhledem k tomu, že v nařízení (ES) č. 396/2005 se stanoví, že musí být brány v úvahu „známé kumulativní účinky a účinky vzájemného působení, pokud existují metody pro jejich hodnocení“;

Y. vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 284/2013 v současné době vyžaduje toxikologické studie o expozici provozovatelů, osob v okolí, rezidentů a pracovníků, několik dlouhodobých studií chronické toxicity u zvířat a studie o působení a chování v půdě, vodě a vzduchu;

Z. vzhledem k tomu, že schází poznatky o dopadech mnoha individuálních chemických látek i jejich směsí na opylovače v životním prostředí; ne všechny chemické látky byly posuzovány a hodnocení ekotoxicity se zaměřují na velmi málo druhů a ekosystémů;

AA. vzhledem k tomu, že nařízení (EU) 2019/6 uznává, že rozhodnutí týkající se řízení rizika by mělo zohlednit: „další relevantní faktory, včetně sociálních, ekonomických, etických, environmentálních faktorů a faktorů souvisejících s dobrými životními podmínkami zvířat, a také proveditelnost kontrol“;

AB. vzhledem k tomu, že na rozdíl od případových studií předkládaných Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) nemusí být studie předkládané agentuře zveřejněny; vyjadřuje politování nad nedostatečným přístupem k plnému znění vědeckých studií, stanovisek a surových údajů a také nad nedostatkem informací o proveditelnosti kontrol a řízení rizik v souvislosti s vypouštěním odpadních vod do vodního prostředí;

AC. vzhledem k tomu, že podle nařízení (ES) č. 470/2009 musí být maximální limity reziduí stanoveny v souladu s obecně přijímanými zásadami hodnocení bezpečnosti, s přihlédnutím k jakémukoli jinému vědeckému hodnocení bezpečnosti dotčené látky, které případně mohla provést mezinárodní organizace, zejména Codex Alimentarius nebo, jsou-li tyto látky používány pro jiné účely, vědecké výbory usazené ve Společenství;

AD. vzhledem k tomu, že Codex Alimentarius nedoporučuje imidakloprid k použití ve vodním prostředí a agentura ECHA uvádí, proč by tomu tak mohlo být: „Podle harmonizované klasifikace a označování (ATP01) schválené Evropskou unií je tato látka silně toxická pro vodní organismy s dlouhodobými účinky a zdraví škodlivá při požití“ (31);

AE. vzhledem k tomu, že podle článku 37 nařízení (EU) 2019/6 se registrace zamítne, pokud nejsou dostatečně zohledněny otázky ohrožení veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo stavu životního prostředí; považuje toto za odůvodnění pro nestanovení MRL;

AF. vzhledem k tomu, že čtyři hlavní země produkující lososy: Norsko, Chile, Spojené království a Kanada nejsou členskými státy a Komise by tak nebyla schopna provádět odpovídající audity příslušných orgánů v těchto zemích, ani posuzovat přiměřenost kontrol,

1. domnívá se, že prováděcí nařízení (EU) 2021/621 překračuje prováděcí pravomoci stanovené nařízením (ES) č. 470/2009;

2. má za to, že prováděcí nařízení (EU) 2021/621 není v souladu s právem Unie, neboť výchozí stanovisko Výboru pro veterinární léčivé přípravky bylo zveřejněno pouze jako shrnutí, což porušuje svobodu informací a základní zásady transparentnosti, demokratické kontroly a odpovědnosti;

3. vyzývá Komisi, aby zrušila prováděcí nařízení (EU) 2021/621 a předložila výboru nový návrh zahrnující imidakloprid na seznam stanovený v příloze IV nařízení (ES) č. 396/2005 obsahující seznam farmakologicky účinných látek přípravků na ochranu rostlin, pro které nelze stanovit žádné maximální limity pro použití ve vodním prostředí;

4. domnívá se, že všechny veterinární léčivé přípravky, pesticidy a rezidua farmakologicky účinných látek a chemických látek by měly podstoupit standardní testy a vzájemná hodnocení kvůli riziku, že mohou způsobit další a stálé poškození;

5. má za to, že agentura by měla zveřejnit plné znění stanoviska Výboru pro veterinární léčivé přípravky, které obsahuje vědecké hodnocení rizik a doporučení pro řízení rizik a také vědecké důkazy, z nichž vycházejí; domnívá se, že hodnocení rizik imidaklopridu je nedostatečné, pokud jde o zohlednění akutních sledovaných vlastností, a že přehlíží pozdější, kumulativní a chronické účinky; připomíná, že výzkum vodních bezobratlých živočichů odhalil pozdější dopad na mortalitu, zejména u vodního hmyzu, který nemohl být odhalen ve standardních akutních testech, což ukazuje, že hodnocení rizik neonikotinoidů nebylo dostatečné, pokud jde o ochranu životního prostředí ( 32 )

6. považuje za zásadní vyhodnocovat farmakologicky účinné látky a jejich klasifikaci v souvislost s MRL v potravinách živočišného původu společně s pravidly stanovenými nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ( 33 ) , nařízením (ES) č. 396/2005, nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ( 34 ) a nařízeními (EU) 2019/6 a (EU) 2019/1381;

7. má za to, že je naléhavě zapotřebí revidovat směrnici 2001/82/ES, pokud jde o ochranu biologické rozmanitosti, vodního a suchozemského prostředí, a zohlednit přitom dobré životní podmínky zvířat a necílové organismy a mikroorganismy;

8. domnívá se, že nařízení (ES) č. 470/2009 dostatečně nezohledňuje nutnost zapojit Evropský parlament a občany, aby mohli plně vykonávat své právo demokratické kontroly;

9. opakuje, že je zapotřebí posílit vědeckou spolupráci, koordinaci a soudržnost mezi agenturami Unie s pravomocemi v této oblasti, tedy Evropskou agenturou pro léčivé přípravky, úřadem EFSA a agenturou ECHA společně s vnitrostátními a mezinárodními agenturami, a to vytvořením společného rámce pro hodnocení rizik biocidních přípravků a přípravků na ochranu rostli používaných v potravinových řetězcích, aby se tak zabránilo nesouladu a omezilo se možné poškození životního prostředí a ekocida;

10. vyzývá Komisi, aby ze své pozice orgánu odpovědného za řízení rizik řádně uplatňovala zásadu předběžné opatrnosti při hodnocení dostupných informací, a kvantifikovala tak riziko škodlivých účinků na životní prostředí, biologickou rozmanitost, dobré životní podmínky zvířat a lidské zdraví;

11. apeluje na Komisi, aby systematicky informovala o tom, jak byly zohledněny zásady předběžné opatrnosti a informovaného souhlasu a jak byly vyvozeny závěry stanoviska Výboru pro veterinární léčivé přípravky;

12. vyzývá Komisi, aby dodržovala demokratickou zásadu informovaného souhlasu a provedla kontrolu účelnosti procesu hodnocení rizik pro stanovení MRL pro veterinární léčivé přípravky v potravinách živočišného původu; považuje za zásadní, aby byl plně v souladu s cíli uvedenými ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 s názvem „Zelená dohoda pro Evropu“, sdělením Komise ze dne 20. května 2020 s názvem „Strategie ‚od zemědělce ke spotřebiteli‘ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy“ a strategií EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030;

13. vyzývá Komisi, aby zajistila, že do hodnocení rizik budou zahrnuty časově kumulativní, aktuální a vzájemně hodnocené ekotoxikologické testy pro necílové druhy v půdě a vodním prostředí, a aby zahrnovalo i environmentální rezidua ve vzduchu, půdě a vodě, včetně dlouhodobých kumulativních toxických účinků a aby upřesnilo nezávislé, vzájemně hodnocené vědecké studie a vědecké názory, které byly vzaty v úvahu; zdůrazňuje, že by tyto informace měly být veřejně dostupné;

14. vyzývá Komisi, aby předložila, a členské státy, aby podpořily legislativní návrh, který zajistí soulad s nařízeními (EU) 2019/6 a (EU) 2019/1381 a všemi právními předpisy týkajícími se potravin v případě, že hodnocení rizik za účelem stanovení MLR provádějí jiné agentury než EFSA; dále Komisi vyzývá, aby zajistila, že takové hodnocení bude transparentní a pomůže lépe chránit biologickou rozmanitost a vodní ekosystémy, hmyz, žížaly a půdní mikroorganismy;

15. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států.

(1) Úř. věst. L 131, 16.4.2021, s. 120.

(2) Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s. 11.

(3) Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 ze dne 11. prosince 2018 o veterinárních léčivých přípravcích a o zrušení směrnice 2001/82/ES (Úř. věst. L 4, 7.1.2019, s. 43).

(5) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1381 ze dne 20. června 2019 o transparentnosti a udržitelnosti hodnocení rizika ze strany EU v potravinovém řetězci, kterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002, (ES) č. 1829/2003, (ES) č. 1831/2003, (ES) č. 2065/2003, (ES) č. 1935/2004, (ES) č. 1331/2008, (ES) č. 1107/2009, (EU) 2015/2283 a směrnice 2001/18/ES (Úř. věst. L 231, 6.9.2019, s. 1).

(6) https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(7) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/39/EU ze dne 12. srpna 2013, kterou se mění směrnice 2000/60/ES a 2008/105/ES, pokud jde o prioritní látky v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 226, 24.8.2013, s. 1).

(8) Nařízení Komise (EU) č. 283/2013 ze dne 1. března 2013, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh stanoví požadavky na údaje o účinných látkách (Úř. věst. L 93, 3.4.2013, s. 1).

(9) Nařízení Komise (EU) č. 284/2013 ze dne 1. března 2013, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh stanoví požadavky na údaje o přípravcích na ochranu rostlin (Úř. věst. L 93, 3.4.2013, s. 85).

(10) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 1).

(11) https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf

(12) http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206

(13) http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/Pests_Pesticides/JMPR/JMPRReport08.pdf

(14) Viz rozsudky Soudního dvora ve věci T-235/15 Pari Pharma GmbH v. EMA, ECLI:EU:T:2018:65; viz rovněž věc T-718/15 PTC Therapeutics International Ltd v. EMA, ECLI:EU:T:2018:66 a T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH and Intervet International BV v. EMA, ECLI:EU:T:2018:67.

(15) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(16) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/783 ze dne 29. května 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky imidakloprid (Úř. věst. L 132, 30.5.2018, s. 31).

(17) Burridge, L., Weis, J.S., Cabello, F., Pizarro, J., Bostick, K., „Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects“, Aquaculture, 2010, volume 306, 1-4, s. 7-23, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(19) Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K, „Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)“, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, volume 198,

https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(20) Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K, „Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)“, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, volume 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(21) Ewere, E.E., Reichelt-Brushett, A., Benkendorff, K., „The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata“, Science of the Total Environment, 2020, volume 742, The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata – ScienceDirect

(22) de Lima e Silva, C., Brennan, N., Brouwer, J.M., Commandeur, D., Verweij, R.A., van Gestel, C.A.M., „Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates“ Ecotoxicology, 2017, 26, s. 555–564, https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7

(23) https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020

(24) https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan

(25) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

(26) Hodnoticí zpráva ECHA, „Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)“ (Imidakloprid, typ přípravku 18 (insekticidy, akaricidy a přípravky k regulaci jiných členovců), https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(27) Tyor, A.K., Harkrishan, Bhardwaj, J.K., Saraf, P., „Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.)“ , Toxicology International, 2020, 27, s. 70-78.

(28) Kavvalakis, M.P., Tzatzarakis, M.N.,Theodoropoulou, E.P., Barbounis, E.G., Tsakalof, A.K., Tsatsakis, A.M., „Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid“, Chemosphere 2013, volume 93, 10, s. 2612-2620, Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid – ScienceDirect

(29) Katić, A., Karačonji, I.B., „Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals“, Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018, 69(2), https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals

(30) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020, 17(5),1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(31) https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643

(32) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(33) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

(34) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).