EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 19.12.2011 
SEK(2011) 1559 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu SM ĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,  
kterou se m ění směrnice 2005/36/ES o uznávání o dborných kvalifikací a na řízení 
o správní spolupráci prost řednictvím systému pro vým ěnu informací o vnit řním trhu 
{KOM(2011) 883 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1558 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Směrnice o uznávání odborných kvalifikací1 stanoví podmínky uznávání odborných 
kvalifikací v p řípadech usazení v jiných členských státech a podmínky pro do časné působení 
v jiném členském stát ě.  
Modernizace systému uznávání odborných kv alifikací je jedním z dvanácti nástroj ů Aktu 
o jednotném trhu, jehož zám ěrem je vytvo řit podmínky hospodá řského růstu a podnítit 
důvěru. Modernizace je založena na d ůkladném vyhodnocení sm ěrnice, které prob ěhlo od 
března roku 2010 do kv ětnem roku 2011. 
2. SUBSIDIARITA  
Pravidla, jimiž se řídí uznávání odborných kvalifikací, stanoví sm ěrnice 2005/36/ES 
o uznávání odborných kvalifikací. Zm ěny provedené v tomto acquis  znamenají úpravu této 
směrnice a nikoliv sm ěrnici novou. 
3. CÍLE 
Na základ ě analýzy problém ů uvedených v následujícím oddílu jsou hlavními cíli iniciativy 
usnadnit mobilitu odborník ů a obchod se službami v rámci EU, řešit otázku zapl ňování 
pracovních míst vyžadujících vysok ou kvalifikaci a nabídnout uchaze čům o zaměstnání více 
příležitostí. 
4. VYMEZENÍ PROBLÉM Ů, MOŽNOSTI POLITIKY A  JEJICH DOPADY  
Vymezení problémových oblastí vyplývá zejména z výsledk ů hodnocení a z reakcí na zelenou 
knihu Komise vydanou dne 22. června 2011.  
4.1. Informace a elektronická správa pro ob čany 
Odborníci, kte ří usilují o uznání své kvalifikace, stále narážejí na potíže p ři zjišťování 
správného p říslušného orgánu a dokument ů, které musí p ředložit.  
Dalším problémem je omezené používání elektronických prost ředků při vyřizování žádostí o 
uznání. Zejména zdravotnická povolání a uchaze či o zaměstnání nemohou využívat možností, 
které nabízejí jednotná kontaktní místa vytvo řená v rámci sm ěrnice o službách. Posouzení 
dopadů určilo čtyři možné alternativy: 1) nic nepodnikat na úrovni EU; 2) posílit vnitrostátní 
kontaktní místa; 3) členské státy by m ěly zřídit ústřední on-line místo pro p řístup 
k informacím a pro vy řizování žádostí o uznávání; 4) rozší řit působnost jednotných 
kontaktních míst. 
                                                 
1 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. zá ří 2005 o uznávání odborných 
kvalifikací (Ú ř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 22). 
 
CS 3   CS Přednost se dává možnosti č. 4, protože po čítá s tím, že členské státy musí zp řístupnit všechny 
informace a postupy p řes jednotná kontaktní místa, na  která se odborníci budou s nejv ětší 
pravděpodobností obracet.   
4.2. Účinnost postup ů uznávání 
4.2.1.  Délka postup ů uznávání 
Při vyřizování žádostí o uznání kvalifikace po čítá směrnice s konkrétními lh ůtami (3 nebo 
4 měsíce). Tyto lh ůty zřejmě neodpovídají pot řebám trhu práce. K tomu se ukazuje, že nejsou 
často dodržovány. V ětší míra používání systému pro vým ěnu informací o vnit řním trhu 
(systém „IMI“) usnadnilo vým ěnu informací mezi p říslušnými orgány, zdá se však, že pro 
občany řízení neurychlilo.  
Posuzují se čtyři různé možnosti: 1) žádná zm ěna politiky; 2) d ůraznější prosazování ze strany 
Komise v jednotlivých p řípadech; 3) zkrácení lh ůt stanovených ve sm ěrnici, a to pro všechna 
povolání; 4) zapojení domovského členského stát a vytvo ření evropského pr ůkazu profesní 
mobility. 
Přednost by m ěla být dána možnosti č. 4, protože problém řeší s předstihem a vytvá ří 
příhodné podmínky pro urychlení postupu uznávání. Po čítá s přísnějšími lhůtami, ale 
poskytuje p řitom nutné nástroje (profesní pr ůkaz) k jejich spln ění. Tato možnost vyžaduje od 
Komise omezené investice a v členských státech by m ěla pozitivní dopad na náklady spojené 
s uznáváním kvalifikací. Od n ěkterých členských stát ů by to ovšem vyžadovalo v ětší úsilí.  
4.2.2.  Odůvodnění a organizování vyrovnávacích opat ření 
Problémy v této oblasti se týkají hlavn ě nedostate čného zdůvodnění rozhodnutí p řijímaných 
příslušnými orgány a organiz ování vyrovnávacích opat ření.  
Posouzení dopad ů stanoví tyto možnosti: 1) nep řistoupit k žádné zm ěně politiky; 
2) vypracovat srozumitelné pokyny k používán í a organizování vyrovnávacích opat ření; 
3) optimalizovat použív ání vyrovnávacích opat ření; 4) použít možnost č. 3 a doplnit ji 
o zajištění pravidelného organizo vání vyrovnávacích opat ření. 
Lze konstatovat, že nejú činnější je možnost č. 4, protože řeší všechny zjišt ěné problémy.  
4.2.3.  Neexistence spole čných platforem 
Společné platformy byly zavedeny s cílem usnadnit provád ění obecného systému uznávání. 
Bez ohledu na pokusy v tomto sm ěru nebyla dosud zavedena žádná spole čná platforma.  
Posouzení dopad ů analyzuje tyto možnosti: 1) ni c nepodnikat; 2) zrušit koncept spole čných 
platforem; 3) revidovat koncept spole čných platforem; 4) harmonizovat minimální požadavky 
na odbornou p řípravu u nových povolání. 
Nejúčinnější řešení pro odborníky nabízí možnost č. 3, protože tak uznání své kvalifikace 
získají bez vyrovnávacích opat ření.  
 
CS 4   CS 4.3. Fungování systému automatického uznávání 
4.3.1.  Ohlašování nových diplom ů 
Z hodnocení vyplývá, že postup p ři oznamování a posuzování nových diplom ů v architektu ře 
je považován za t ěžkopádný. Minimální požadavky na odbornou p řípravu u šesti povolání ve 
zdravotnictví, které jsou povinné ve všech členských státech, navíc nejsou z řejmě vždy zcela 
dodržovány.  
Posouzení dopad ů zjistilo tyto možnosti politiky: 1) nic nepodnikat; 2) zavést funkci 
vnitrostátního souladu; 3) z řídit subjekt pro posuzování souladu na úrovni EU.  
Posouzení dosp ělo k závěru, že by se p řednost měla dát možnosti č. 2, protože by vytvo řila 
lepší podmínky pro v časnější ohlašování diplom ů, ulehčila zatížení spojené s posuzováním 
diplomů a zajistila dodržování minimálních požadavk ů na odbornou p řípravu.  
4.3.2.  Přizpůsobení minimálních požadavk ů na odbornou p řípravu 
Minimální požadavky na odbornou p řípravu stanovené ve sm ěrnici neodrážejí nutn ě vědecký 
a technický pokrok a poslední  reformy v oblasti vzd ělávání. 
a) Vyjasn ění minimální délky odborné p řípravy léka řů, zdravotních sester a ošet řovatelů 
a porodních asistentek: minimální délka odborné p řípravy se vyjad řuje v rocích nebo 
v hodinách odborné p řípravy. Dochází tak rozdílným výklad ům, zda tato dv ě kritéria 
představují dv ě možnosti nebo zda jsou kumulativní. Zvažují se tyto možnosti: 1) nic 
nepodnikat; 2) jedno z obou kritérií vylou čit; 3) kombinovat ob ě kritéria a upravit po čet let 
pro lékaře; 4) použít možnost 3 a zavést odk az na ECTS (evropský systém p řenosu 
a akumulace kredit ů). 
Přednost se dává možnosti č. 4, protože ujas ňuje právní ustanovení (po čet roků a hodin platí 
zároveň) a nabízí nezbytnou pružnost pro léka ře (počet hodin odborné p řípravy lze rozložit na 
nejméně pět let).  
b) Přijímací požadavky u zdravotních sester, ošet řovatelů a porodních asis tentek: požadavkem 
k přijetí ke studiu je u zd ravotních sester, ošet řovatelů a porodních asistentek v sou časné době 
ukončení minimáln ě desetiletého všeobecného vzd ělání. Vzhledem k vývoji t ěchto povolání 
zúčastněné strany konstatovaly, že délka všeobecného vzd ělání by se m ěla zvýšit na dvanáct 
let, jak je tomu již ve 24 členských státech. Posuzují se tyto možnosti: 1) nic nepodnikat; 
2) požadovat u doty čných povolání dvanáct let; 3) ak tualizovat tento požadavek pouze 
v případě porodních asistentek; 4) poža dovat dvanáct let nebo odpovídající vzd ělání u obou 
povolání a po čítat s přechodným obdobím.  
Přednost se dává možnosti č. 4. Tato možnost umož ňuje členským stát ům vzdělávat odborn ě 
zručnější a nezávislejší zdravotní sestry, ošet řovatele a porodní asistentky a zachovat d ůvěru 
ke kvalifikacím zdravotních sester, ošet řovatelů a porodních asistentek získaným v jiném 
členském stát ě.  
c) Otevírání nových lékáren: odchylka p řijatá v roce 1985 povoluje členským stát ům 
neuznávat kvalifikaci farmaceuta p ři zřizování nebo řízení nových lékáren. Jedná se 
o diskriminaci ob čana EU. Posouzení dopad ů analyzovalo tyto možnosti: 1) nic nepodnikat; 
2) toto ustanovení zrušit. P řednost se dává možnosti č. 2, protože odstra ňuje stávající 
diskriminaci z d ůvodu kvalifikace získané v zahrani čí. 
 
CS 5   CS d) Minimální požadavky na odbornou p řípravu architekt ů: tyto požadavky nadále neodrážejí 
převládající standardy vzd ělávání architekt ů. Směrnice krom ě toho neobsahuje požadavky na 
získání úplné kvalifikac e architekta, a to zejména pokud jd e odbornou praxi. Zvažují se tyto 
možnosti: 1) nic nepodnikat; 2) prodloužit minimální délku odborné p řípravy ze 4 na 5 rok ů; 
3) prodloužit délku na 5 rok ů a doplnit ji odbornou praxí pod dohledem v délce 2 rok ů; 
4) stanovit délku odborné p řípravy architekt ů na 6 roků, takže by se skládala z minimáln ě 4 
roků vysokoškolského studia a minimáln ě 1 roku odborné praxe.  
Přednost se dává možnosti č. 4, protože požadavky sm ěrnice přibližuje obecn ě uznávaným 
standardům.  
4.3.3.  Automatické uznávání založené na odborné zkušenosti 
Ohlasy od p říslušných orgán ů ukazují, že Mezinárodní standardní klasifikace všech 
ekonomických činností (ISIC) z roku 1958, která je základem p řílohy IV, ne vždy umož ňuje 
přesně určit povolání, která by m ěla mít možnost využít výhod automatického uznávání. 
U odborník ů to vyvolává právní nejistotu.  
V posouzení dopad ů se zvažují tyto mo žnosti: 1) nic nepodnikat; 2) okamžit ě nahradit 
klasifikaci ISIC z roku 1958 jinou klasifikací; 3)  aktualizovat klasif ikaci ISIC z roku 1958 
nejaktuáln ější klasifikací ISIC z roku 2008; 4) za vést více flexibility, aby bylo v budoucnu 
možno tuto klasifikaci modernizovat. 
Přednost by se m ěla dát možnosti č. 4: tato možnost umož ňuje přistoupit k revizi klasifikace 
činností v pozd ější etapě, přičemž by tato revize vycházela z výsledk ů studie posouzení 
dopadů na různé zúčastněné strany. 
4.4. Usazení v jiném členském stát ě 
4.4.1.  Úrovně kvalifikací 
Existuje-li mezi kvalifikací žadatele a kvalifikací požadovanou v hostitelském členském stát ě 
rozdíl dvou nebo více úrovní, je tento žadatel vylou čen z působnosti sm ěrnice a nem ůže 
využít nap ř. procesních záruk. Význam úrovní kvalifikací ve sm ěrnici byl zpochyb ňován, a to 
zejména proto, že tyto úrovn ě nejsou dostate čně v souladu s evropským rámcem kvalifikací2.  
V posouzení dopad ů se zvažují tyto možnos ti: 1) nic nepodnikat na  úrovni EU; 2) zjednodušit 
klasifikaci úrovní vzd ělání; 3) klasifikaci ze sm ěrnice odstranit. 
Přednost se dává možnosti č. 2, protože by snížila sou časnou právní nejistotu u žádostí 
posuzovaných podle Smlouvy. Stávající klasifikace by nadále p ředstavovala referen ční bod 
pro srovnávání kvalifikací.  
4.4.2.  Částečný přístup 
Hospodářské činnosti spojované s ur čitým povoláním se mohou výrazn ě lišit od jednoho 
členského státu k druhému. Tyto rozd íly nelze vždy vyrovnat pomocí zkoušky zp ůsobilosti 
nebo adapta čního období. Jako alternativní mož nost k absolvování nové odborné p řípravy 
                                                 
2 Doporu čení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce 
kvalifikací pro celoživotní u čení, Úř. věst. C 111, 6.5.2008, s. 1. 
 
CS 6   CS v hostitelském členském stát ě stanovil Evropský soudní dv ůr zásadu částečného přístupu 
k povolání3.  
Posouzení dopad ů zvažuje tyto možnosti: 1) nic nepodnikat; 2) zavést do sm ěrnice pro 
všechna povolání možnost částečného přístupu; 3) zavést do sm ěrnice možnost částečného 
přístupu, ale vylou čit z něj povolání, která mají d ůsledky pro ve řejné zdraví. 
Přednost se dává možnosti č. 3. Toto řešení může omezit p řekážky bránící mobilit ě a zároveň 
zohlednit ochranu spot řebitele a bezpe čnost pacienta.  
4.4.3.  Mobilita z neregulujících do regulujících členských stát ů (usazení) 
Odborníci p řicházející z neregulu jících zemí jsou v sou časnosti povinni doložit 2 roky 
odborné praxe za posledních deset let nebo prokázat, že úsp ěšně ukončili „regulované 
vzdělávání a odbornou p řípravu“ umož ňující vykonávat ur čité povolání.  
Posouzení dopad ů se zabývá t ěmito možnostmi: 1) nic nepodnikat; 2) rozší řit koncept 
regulovaného vzd ělávání a odborné p řípravy; 3) odstranit vš echny zvláštní požadavky. 
Přednost se dává možnosti č. 3, protože by zjednodušila administrativní požadavky na 
odborníky, kte ří přicházejí z neregulujících zemí.  
4.5. Dočasná změna působiště 
Hlavní inovací sm ěrnice o uznávání odborných kva lifikací z roku 2005 bylo zavedení 
zvláštního režimu pro volné poskytování p řeshraničních služeb. P říslušné orgány ovšem 
hlásily jeho omezené využívání. D ůvodem mohou být právní požadavky ukládané 
odborníkům a nedostate čná jasnost n ěkterých ustanovení.  
4.5.1.  Požadavky ukládané odborník ům z neregulujících členských stát ů 
Uvádějí se tyto možnosti: 1) nic nepodnikat; 2) rozší řit koncept „regulovaného vzd ělávání 
a odborné p řípravy“; 3) poskytnout výjimku odborník ům provázejícím spot řebitele.  
Možnost č. 3 nabízí flexibilitu a ú činnější řešení, by ť omezené na malou část odborník ů. 
Z možnosti č. 3 by m ěly být vylou čeny činnosti spojené s riziky pro ve řejné zdraví 
a bezpečnost. 
4.5.2.  Dočasná mobilita s p ředběžnou kontrolou kvalifikací 
Projednávají se r ůzné možnosti: 1) nic nepodnikat; 2) členské státy by vypracovaly seznam 
povolání, která mají d ůsledky pro zdraví a bezpe čnost; 3) Komise by stanovila seznam 
povolání, která mají d ůsledky pro zdraví a bezpe čnost.  
Přednost by se m ěla dát možnosti č. 2, protože ujas ňuje stávající opat ření bez výrazných 
dodatečných náklad ů.  
                                                 
3 V ěc C-330/03 ze dne 19. ledna 2006, Sb. rozh. Evropského soudního dvora 2006, s. I-801 . 
 
CS 7   CS 4.5.3.  Nejasný rozsah režimu 
Posouzení dopad ů zvažuje tyto možnosti: 1) nic nepodnikat; 2) poskytnout p říslušným 
orgánům pokyny; 3) stanovit maximální dobu trvání / četnost „do časného a p říležitostného 
poskytování služeb“.  
Posouzení dochází k záv ěru, že přednost je t řeba dát možnosti č. 2, protože p ředstavuje 
nezávazné a pružné řešení v souladu s judika turou Soudního dvora a zárove ň poskytuje 
odpovědným orgán ům nezbytný návod k jednání.  
4.6. Oblast působnosti sm ěrnice 
Směrnice se vztahuje pouze v ur čitém rozsahu na držitele kvalifikací získaných ve t řetích 
zemích a nezahrnuje notá ře a odborníky bez pl né kvalifikace.  
4.6.1.  Odborníci bez plné kvalifikace 
Projednávají se tyto možnos ti: 1) nic nepodnikat; 2) rozší řit působnost sm ěrnice; 3) použít 
možnost č. 2 a vyjasnit situaci v domovském členském stát ě.  
Nejúčinnější řešení představuje možnost č. 3 , protože se zabývá nejen p řesídlením odborníka 
do hostitelského členského státu, ale také je ho návratem do domovského členského státu. 
4.6.2.  Kvalifikace získané ve t řetí zemi 
Projednávají se t ři možnosti: 1) nic nepodnikat; 2) zkrá tit požadavek odborné zkušenosti ze t ří 
na dva roky; 3) rozší řit oblast p ůsobnosti sm ěrnice na uznávání kvalifikací získaných ve t řetí 
zemi (u prvního uznání).  
Přednost by m ěla dána možnosti č. 1, protože ostatní dv ě možnosti nemají podporu členských 
států a jsou zřejmě v současné době příliš ambiciózní. 
4.6.3.  Notáři 
Posouzení dopad ů zvažuje tyto možnosti: 1) nic nepodnikat; 2) vylou čit notáře z působnosti 
směrnice; 3) rozší řit působnost sm ěrnice na p řípady usazení; 4) stanovit usazení s omezeným 
rozsahem poskytovaných služeb; 5) uplatnit sm ěrnici v plném rozsahu.  
Posouzení dosp ělo k závěru, že možnost č. 4 odpovídá nejlépe zvláštnostem tohoto povolání. 
4.7. Ochrana pacient ů 
Při hodnocení sm ěrnice se ukázalo, že otázka ve řejného zdraví je zvláštní oblastí.  
4.7.1.  Záruky statusu odborník ů 
Některé zúčastněné strany, a dokonce n ěkolik vlád navrhlo stanovit v rámci sm ěrnice 
soustavný profesní rozvoj odborník ů ve zdravotnictví jako povinný. P říslušné orgány 
projevily znepokojení i v p řípadě lékařů nebo zdravotních sester a ošet řovatelů, kteří 
nevykonávali své povolání po mnoho let nebo jehož výkon jim byl zakázán v d ůsledku 
disciplinárních nebo trestn ěprávních sankcí.  
 
CS 8   CS Projednávají se tyto možnos ti: 1) nic nepodnikat; 2) p řidat nové požadavky ohledn ě 
soustavného profesního r ůstu a nedávné odborné praxe; 3) p řidat nové požadavky ohledn ě 
nedávné odborné praxe; 4) zavést výstražn ý mechanismus ve spojení se zvýšenou 
transparentností mezi členskými státy v oblasti soustavného profesního r ůstu.  
Přednost se dává možnosti č. 4, protože ú činným zp ůsobem omezuje rizika odborník ů ve 
zdravotnictví, kte ří přecházejí z jednoho členského státu do dr uhého, protože v n ěm nadále 
nesmí své povolání vykonávat.  
4.7.2.  Záruky jazykových znalostí  
Jazykové znalosti odborník ů jsou pro pacienty citlivou záležitostí. Sm ěrnice sice ukládá 
odborníkům povinnost, ale nep ředepisuje žádné konkrétní prost ředky, jakými by členské státy 
měly splnění této povinnosti vymáhat. Pokud jde o odbor níky ve zdravotnictví, byly v tomto 
ohledu vyjád řeny obavy.  
Posouzení dopad ů analyzuje tyto možnosti: 1) nic nepodnikat; 2) zavést systematickou 
kontrolu jazykových znalostí odborník ů ve zdravotnictví a harmoni zovat ji na úrovni EU; 
3) ujasnit pravidla ukládání kontroly jazykových znalostí odborník ům ve zdravotnictví p řípad 
od případu.  
Přednost se dává možnosti č. 3, protože zajiš ťuje rovnováhu mezi nutnos tí zajistit pacientovu 
bezpečnost a požadovanou ú činností postup ů uznávání kvalifikací.  
4.8. Nedostate čná transparentnost a od ůvodnění kvalifika čních požadavk ů 
u regulovaných povolání  
V rámci EU je regulováno 800 kategorií povolání . Vyhrazené úkoly spojené s regulovanými 
povoláními a typ požadované kvalifikace se mohou od jednoho členského státu k druhém 
výrazně lišit.  
Vzhledem k probíhající diskusi o po čtu regulovaných povolání (a požadavku Evropského 
parlamentu na snížení tohoto po čtu) se jeví jako prvo řadé zajistit v ětší transparentnost 
a odůvodnění regulovaných povolání.  
Posouzení dopad ů posuzuje tyto možnosti: 1) nic nepodnikat na úrovni EU; 2) zajistit v ětší 
transparentnost v oblasti regul ace povolání; 3) použít možnost č. 2 a zahájit postup 
vzájemného hodnocení; 4) použít možnost č. 2 a zavést zvláštní režim u povolání, která jsou 
regulována pouze v jednom členském stát ě.  
Přednost by m ěla dostat možnost č. 3, protože by ú činným zp ůsobem zlepšila transparentnost 
a podnítila členské státy k tomu, aby posoudily  a porovnaly své vnitrostátní p ředpisy. 
5. CELKOVÉ DOPADY BALÍ ČKU 
Možnosti politiky jsou kombinovány takovým zp ůsobem, aby se zajistila vnit řní soudržnost 
iniciativy. V každém p řípadě je zohledn ěn dopad na zú častněné strany a rovn ěž 
administrativní zát ěž a náklady na uvedení do souladu, které p řinesou zvolené možnosti 
politiky.  
 
CS 9   CS 6. MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Za účelem sledování pokroku p ři provádění směrnice byly stanoveny zvláštní ukazatele. 
Počítá se rovn ěž s povinnostmi podávat hlášení, aby se posoudilo fungování r ůzných systém ů 
uznávání kvalifikací.