EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne7.6.2018 COM(2018) 437 final 2018/0226(NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se zavádí program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu na období 2021–2025, kterým se doplňuje rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa {SEC(2018) 291 final}

{SWD(2018) 307 final}

{SWD(2018) 308 final}

{SWD(2018) 309 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.Souvislosti návrhu 1.1Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh je součástí legislativního balíčku, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace „Horizont Evropa“. Jeho účelem je provést příští dlouhodobý finanční rámec EU na období 2021–2027, priority stanovené v agendě Komise pro zaměstnanost, růst, spravedlnost a demokratickou změnu a celkové politické priority Komise (Horizont Evropa). Návrh programu Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu se zabývá klíčovou otázkou různých aplikací jaderné energie v Evropě. Využívání energetických a neenergetických aplikací jaderné energie ve prospěch široké veřejnosti v Evropě si žádá dlouhodobé úsilí o snížení rizik v oblasti bezpečnosti a zabezpečení a podporu rozvoje bezpečných jaderných technologií a optimální radiační ochrany. Veřejný a soukromý výzkum na vnitrostátní úrovni musí v tomto úsilí sehrát významnou úlohu. Úkolem Euratomu je doplňovat příspěvky členských států prostřednictvím programu Společenství pro výzkum a odbornou přípravu. V tomto návrhu programu Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu na období 2021–2025 (dále jen „program“) Komise žádá Radu, aby schválila pětiletý program, který naváže na hlavní výzkumné činnosti současného programu, rozšíří výzkum na neenergetické aplikace ionizujícího záření a povede ke zlepšením v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a přístupu k výzkumné infrastruktuře. Navrhovaný program doplní program Horizont Evropa pomocí stejných nástrojů a pravidel pro účast. Návrh stanoví rozpočet a společný soubor výzkumných cílů pro přímé i nepřímé akce, jež mají být prováděny v souladu s pracovními programy dohodnutými s členskými státy. Program bude podporovat výzkum v oblasti radiační ochrany v souvislosti s výrobou jaderné energie i neenergetickými aplikacemi ionizujícího záření. Výzkum ve druhé z uvedených oblastí bude určen ke snížení rizik expozice vůči malým dávkám záření, k níž při využívání těchto technologií dochází. Z výzkumu v oblasti radiační ochrany již těží zdravotnictví. Významný potenciál, jak tohoto výzkumu využít ve veřejném zájmu, pak skýtají i další odvětví jako průmysl, zemědělství, životní prostředí a zabezpečení. Zajištění průřezových činností a synergií s programem „Horizont Evropa“ bude mít rovněž přínos pro další výzkum v oblasti neenergetických aplikací záření. Jedním z cílů programu je zlepšit bezpečnost jaderných technologií tím, že umožní lépe porozumět stárnutí jaderných reaktorů a zlepšit strategii řízení havárií. Program bude rovněž podporovat výzkum v oblasti posuzování a prokazování bezpečnostních aspektů budoucích technologií jaderného štěpení v míře nezbytné pro zachování odborných znalostí v oblasti bezpečnosti ve Společenství. Rychle rostoucí využívání technologií jaderného štěpení v celosvětovém měřítku činí tuto oblast výzkumu Euratomu o to důležitější. Program bude zahrnovat i jiné stejně důležité úkoly: vylepšování možných způsobů nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a jejich likvidace a podpora připravenosti na mimořádné události zahrnující záření. Vzhledem k výraznému nárůstu využívání technologie jaderného štěpení po celém světě musí Euratom pokračovat ve výzkumu v oblasti vývoje technik na podporu záruk v jaderné oblasti, jaderného zabezpečení a úsilí o nešíření jaderných zbraní. Program se také zaměřuje na rozvoj energie z jaderné syntézy, jeden z mála možných budoucích způsobů nízkouhlíkové výroby elektřiny na pokrytí základního zatížení. Výzkum v oblasti využitelnosti této technologie je jistě v zájmu dobrých životních podmínek budoucích generací. Ačkoli zřizování fúzních elektráren, které mohou přispět k dekarbonizaci skladby zdrojů energie EU, je stále v nedohlednu, cílem programu je provést evropský plán pro jadernou syntézu, a splnit tak cíl spočívající ve výrobě elektřiny prostřednictvím jaderné syntézy. To zahrnuje prokázání využitelnosti jaderné syntézy jakožto zdroje energie využíváním stávajících a budoucích zařízení pro jadernou syntézu, včetně reaktoru ITER, a přípravu na budoucí fúzní elektrárny vývojem průmyslových vzorů, materiálů a technologií. Ve svém úsilí o rozvoj energie z jaderné syntézy program posílí zapojení a úlohu odvětví se zvláštním zaměřením na snazší předávání know-how z laboratoří pro jadernou syntézu zástupcům odvětví, které by mělo v příhodné době převzít odpovědnost za návrh elektrárny DEMO. Kromě těchto výzkumných činností návrh stanoví konkrétnější výzkum v oblasti vyřazování jaderných zařízení z provozu. Program bude řešit otázky, jako je zlepšování potřebných dovedností, sdílení osvědčených postupů, rozvoj technologií a spolufinancování výzkumu v oblasti společných otázek týkajících se vyřazování jaderných zařízení z provozu. Pokud jde o odbornost a excelenci v jaderné oblasti ve Společenství, navrhované nařízení Euratom a návrh programu Horizont Evropa nyní pracovníkům v jaderném výzkumu umožní účastnit se programů vzdělávání a odborné přípravy, jako jsou akce „Marie Curie-Skłodowska“. To pomůže zachovat nezbytnou úroveň dovedností v rámci Společenství. Pokud jde o výzkumnou infrastrukturu, návrh poskytuje finanční podporu na zajišťování a poskytování vhodného přístupu k evropským a mezinárodním výzkumným infrastrukturám, včetně Společného výzkumného střediska. V tomto návrhu je uvedeno, že se má použít od 1. ledna 2021. Vztahuje se na Unii 27 členských států s ohledem na oznámení Spojeného království o svém záměru vystoupit z Evropského společenství pro atomovou energii podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii a na základě článku 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, které Evropská rada obdržela dne 29. března 2017. 1.2Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Program přejímá hlavní cíle výzkumných činností programů Euratomu na období 2014–2020, a zároveň provádí výše popsané změny. Program je rovněž v souladu s návrhy v rámci programu „Horizont Evropa“, neboť jsou jedinými programy EU a Euratomu, které podporují výzkum a inovace a doplňují vnitrostátní financování. Většina ustanovení týkajících se provádění, hodnocení a správy je pro oba programy stejná. Oblasti výzkumu podporované v rámci programu Euratomu do programu Horizont Evropa zahrnuty nejsou, z důvodů jak právních (jedná se o různé Smlouvy), tak manažerských (snaha vyhnout se duplicitám). Větší důraz však bude kladen na tvorbu synergií s programem Horizont Evropa. 1.3Soulad s ostatními politikami Unie

Návrh je zcela v souladu se stávajícími politikami EU a je s nimi slučitelný. Tato iniciativa byla vypracována s přihlédnutím k současným prioritám Komise, iniciativě „Rozpočet zaměřený na výsledky“ (což znamená, že výdajové programy EU musí za vynaložené prostředky poskytovat ještě větší hodnotu než v minulosti), k provádění globální strategie EU a k návrhu Komise týkajícímu se příštího dlouhodobého finančního rámce EU. Program je rovněž v souladu s politikami EU v oblasti jaderné energie a souvisejících bezpečnostních aspektů. Podporuje tedy provádění: –směrnice Rady 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení, ve znění směrnice Rady 2014/87/Euratom, –směrnice Rady 2011/70/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, –směrnice Rady 2013/59/Euratom, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy ochrany před nebezpečím vystavení ionizujícímu záření, –kapitoly 7 Smlouvy o Euratomu, týkající se systému záruk EU v jaderné oblasti. Program rovněž přispívá k programům a strategiím Společenství v oblasti bezpečnosti. Akce programu by měly být využívány k tomu, aby přiměřeně řešily selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, aniž by zdvojovaly nebo vytlačovaly soukromé financování, a měly by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Tím se zajistí jednotnost akcí programu a pravidel EU pro státní podporu a zabrání nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA 2.1Právní základ Smlouva o Euratomu stanoví, že Komise má za úkol podporovat a usnadňovat jaderný výzkum v členských státech a doplňovat jej prováděním programu výzkumu a vzdělání ve Společenství (článek 4 Smlouvy). Tento program má přijmout Rada jednomyslně na návrh Komise (článek 7 Smlouvy). 2.2Subsidiarita Problém, na který se program Euratomu soustředí, se vztahuje na celou EU, neboť otázky jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení přesahují hranice států a vývoj energie z jaderné syntézy si žádá nasazení výzkumného úsilí v co nejširším měřítku. Ačkoli jen polovina členských států provozuje jaderné elektrárny jako součást vnitrostátní skladby zdrojů energie, mnohem více jich provozuje jaderné reaktory pro výzkumné účely nebo pro výrobu radioizotopů. Vzhledem k tomu, že jaderná havárie by mohla ovlivnit několik členských států bez ohledu na jejich hranice, mají na jaderné bezpečnosti zájem všechny země EU, i když samy jaderné reaktory neprovozují. Všechny členské státy využívají záření pro zdravotnické účely a v průmyslových aplikacích (zemědělství, ozařování potravin, metrologie atd.). Přestože relativní důležitost této otázky se může v různých zemích EU lišit, všechny z nich mají tudíž zájem na jaderné a radiační bezpečnosti a všechny z nich v různém množství produkují radioaktivní odpad, který je třeba zpracovat a následně zlikvidovat. Harmonizované normy stanovené v různých směrnicích a s nimi spojené důsledky výzkumu jasně zdůrazňují potřebu řešit technické otázky a otázky týkající se odborné přípravy jednotně v celé EU. I když jaderná bezpečnost spadá do odpovědnosti členských států, přímé akce programu pomáhají reagovat na některé výzvy v oblasti zabezpečení, kterým EU čelí, a na jejich globální rozměr v oblasti jaderné detekce, jaderné forenzní vědy a související odborné přípravy. 2.3Proporcionalita Na úrovni EU budou přijata opatření za účelem posílení celkového rámce pro výzkum a inovace a koordinace výzkumného úsilí členských států tak, aby se zabránilo jeho zdvojování, byla zachována kritická míra v klíčových oblastech a zajistilo se co nejefektivnější vynakládání veřejných prostředků. Tato opatření mohou přinést dodatečné veřejné a soukromé investice do výzkumu a inovací. Jsou rovněž potřebné k tomu, aby podpořily tvorbu politiky EU, a ke splnění cílů stanovených v politikách EU. Navrhovaná opatření nepřekračují rámec toho, co je nezbytné k dosažení cílů Společenství. 2.4Volba nástroje Právní akt má podobu nařízení, neboť zakládá práva a povinnosti příjemců, které jsou závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech EU a v zemích přidružených k programu. 3.Výsledky hodnocení ex post, konzultací se zúčastněnými stranami a posouzení dopadů 3.1Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

Průběžné hodnocení programu Euratomu na období 2014–2018 dospělo k závěru, že má velký význam, pokud jde o všechny činnosti, na něž se vztahuje, včetně jaderné bezpečnosti, jaderného zabezpečení a záruk v jaderné oblasti, nakládání s radioaktivním odpadem, radiační ochrany a energie z jaderné syntézy. Pokud jde o jeho účinnost a efektivnost, hodnocení poukázalo na řadu oblastí, které vyžadují přijetí opatření ze strany Komise nebo příjemců. Dospělo k závěru, že je třeba provést tyto akce: –pokračovat v podpoře jaderného výzkumu se zaměřením na jadernou bezpečnost, záruky v jaderné oblasti, jaderné zabezpečení, nakládání s odpadem, radiační ochranu a vývoj jaderné syntézy, –spolu s příjemci dále zlepšit organizaci a řízení společných evropských programů v jaderné oblasti, –nadále provádět a zintenzívnit opatření Euratomu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy v zájmu rozvoje příslušných znalostí a dovedností, které tvoří základ všech aspektů jaderné bezpečnosti, jaderného zabezpečení a radiační ochrany, –více využívat synergií mezi programem Euratomu a dalšími tematickými oblastmi rámcového programu Unie a zároveň řešit průřezové aspekty, jako jsou zdravotnické aplikace záření, změna klimatu, zabezpečení a připravenost na mimořádné události a příspěvek k jaderné vědě, –více využívat synergií mezi přímými a nepřímými akcemi programu Euratomu. Posouzení dopadů obsahuje podrobnější vysvětlení toho, jak tento návrh uvedené otázky řeší. 3.2Konzultace se zúčastněnými stranami Útvary Komise provedly tyto konzultace: všeobecnou konzultaci o víceletém finančním rámci (VFR) a kapitole „Konkurenceschopnost“ včetně výzkumu (leden–březen 2018), cílenou konzultaci o některých činnostech programu na základě internetového dotazníku (leden–únor 2018) a seminář se zúčastněnými stranami v oblasti výzkumu uspořádaný dne 21. února 2018 v Bruselu. Konzultace se vztahovaly na všechny hlavní oblasti posouzení dopadů, včetně relevantnosti, efektivnosti, účinnosti, provádění a přidané hodnoty EU. Několik zúčastněných stran v oblasti výzkumu rovněž Komisi předložilo písemné stanovisko k různým aspektům výzkumu Euratomu. Posouzení dopadů shrnuje obdržené výsledky a to, jak se promítly do tohoto návrhu. 3.3Sběr a využití výsledků odborných konzultací Při vypracovávání tohoto návrhu Komise shromáždila příspěvky a vycházela z odborných znalostí z několika zdrojů. V roce 2017 Výbor Euratomu pro vědu a techniku (STC) vydal stanovisko k budoucímu programu Euratomu a dvě nezávislé skupiny odborníků vypracovaly zprávu o průběžném hodnocení přímých a nepřímých akcí provedených v rámci programu Euratomu na období 2014–2018. V roce 2016 provedla zvláštní skupina odborníků přezkum společného evropského programu v oblasti výzkumu jaderné syntézy v polovině období, který je prováděn konsorciem EUROfusion. Posouzení dopadů obsahuje podrobné informace o získaných odborných poznatcích a to, jak se promítly do tohoto návrhu. 3.4Posouzení dopadů K tomuto návrhu je připojeno posouzení dopadů, k němuž Výbor pro kontrolu regulace vydal kladné stanovisko. Posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu se zaměřuje na výsledky průběžného hodnocení programu Euratomu a konzultace se zúčastněnými stranami. Označuje změny, které je třeba provést v oblasti jeho působnosti, cílech a způsobu provádění, a přihlíží k průřezovým cílům nového VFR (flexibilita, zaměření na výkonnost, soudržnost a synergie a zjednodušení). Splňuje požadavky finančního nařízení, pokud jde o podrobení návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu na období 2021–2025, hodnocení ex ante. 3.5Zjednodušení Program bude prováděn pomocí nástrojů a pravidel účasti, která se vztahují na rámcový program Horizont Evropa. Zjednodušující opatření navržená v programu Horizont Evropa se použijí na žadatele o účast v programu Euratomu i na jeho příjemce. Očekává se, že navržená pravidla jednak podle potřeby zajistí nutnou kontinuitu, jednak přispějí k dalšímu snížení administrativní zátěže, čímž naváží na proces zjednodušování, o které se snaží stávající programy. Program bude dále zjednodušen tím, že navrhne jediný seznam cílů pro přímé a nepřímé akce. Pravděpodobné dopady na zjednodušení a administrativní zátěž jsou podrobněji rozvedeny v posouzení dopadů. 3.6Základní práva Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady zakotvené v Listině základních práv Evropské unie. 4.Rozpočtové důsledky Rozpočet na tento návrh je vyjádřen v běžných cenách. Dopad na rozpočet a na lidské a administrativní zdroje je stanoven v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu.

5.Ostatní aspekty 5.1Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Program budou provádět útvary Komise. Bude-li to však Komise pokládat za vhodné, může se rozhodnout, že provádění určitých částí programu přenese na členské státy, osoby nebo podniky, jakož i třetí země, mezinárodní organizace nebo příslušníky třetích zemí, jak stanoví článek 10 Smlouvy o Euratomu. Hodnocení se budou provádět v souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, v níž všechny tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politiky by měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možností pro další činnost. Hodnocení posoudí účinky programu v praxi na základě ukazatelů/cílů programu a podrobné analýzy, nakolik lze program považovat za relevantní, efektivní a účinný, zda má dostatečnou přidanou hodnotu na úrovni EU a nakolik je v souladu s ostatními politikami EU. Budou zahrnovat získané poznatky, na jejichž základě bude možné pojmenovat nedostatky/problémy nebo jakýkoli potenciál k dalšímu zlepšení akcí nebo jejich výsledků a k maximalizaci jejich využívání/dopadu. Systém monitorování a hodnocení, který je společný s programem Horizont Evropa, stanoví klíčové tendence dopadu, které pomohou při podávání zpráv o pokroku dosaženém při plnění cílů programu. Ty se dělí na čtyři vzájemně se doplňující kategorie dopadu (vědecké, sociální, inovační a politické), které odráží povahu investic do výzkumu a inovací. U jednotlivých kategorií dopadu budou použity ukazatele udávající pokrok, jehož bylo dosaženo v krátkodobém, střednědobém a dlouhodobém horizontu. Přímé a nepřímé akce budou předmětem společného průběžného hodnocení. 5.2Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Návrh změní stávající program Euratomu takto: –Struktura specifických cílů (článek 3 příloha I): základní akt zavádí jediný soubor specifických cílů jak pro přímé, tak pro nepřímé akce. To Komisi umožní, aby při vypracovávání pracovních programů navrhla kombinaci nástrojů a aktiv, např. svou vlastní výzkumnou infrastrukturu a znalostní základnu Společného výzkumného střediska. Cílem tohoto přístupu je naplnit jeden z průřezových cílů VFR: zjednodušení a dosažení synergií. –Revize specifických cílů (článek 3 příloha I): ·Snížení počtu specifických cílů z třinácti v programu na období 2014–2018 na čtyři, a to jak pro přímé, tak nepřímé akce. ·Zavedení specifického cíle na podporu politiky EU v oblasti jaderné bezpečnosti, záruk v jaderné oblasti a jaderného zabezpečení. ·Vymezení podpory výzkumu v oblasti vyřazování zařízení z provozu: způsobilá opatření zahrnují výzkum podporující vývoj a hodnocení technologií pro vyřazování jaderných zařízení z provozu a jejich ekologickou sanaci a sdílení osvědčených postupů a znalostí. Zaměření na vyřazování zařízení z provozu odráží rostoucí poptávku po těchto službách, zásadu ekologické sanace a vysoký počet jaderných reaktorů, které budou trvale odstaveny. ·Revize působnosti výzkumu v oblasti radiační ochrany, která má přispět k bezpečnému využívání aplikací jaderné vědy a technologie v oblasti ionizujícího záření, včetně zabezpečených a bezpečných dodávek a využití radioizotopů. Některé z možností tu představují zdravotnické, průmyslové, vesmírné a výzkumné aplikace. ·Jediný specifický v oblasti výzkumu jaderné syntézy odráží posun směrem k navrhování budoucích fúzních elektráren. Nový cíl v oblasti výzkumu jaderné syntézy spojuje tři specifické cíle ze současného programu. ·Jediný specifický cíl pro všechna opatření nutná k udržení a dalšímu rozvoji odborných znalostí a excelence v EU. Zahrnuje opatření v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, podporu mobility, přístup k výzkumné infrastruktuře, transfer technologií a správa a šíření znalostí (současný program má pro tato opatření zvláštní cíle). –Otevření akcí „Marie Curie-Skłodowska (MSCA)“ pracovníkům v jaderném výzkumu: díky novým ustanovením navrženým pro program Horizont Evropa a program Euratomu budou studenti a výzkumní pracovníci v jaderné oblasti způsobilé pro akce MSCA. Tím, že využívá dobře zavedeného nástroje na podporu vzdělávání a odborné přípravy v Evropě, má nový program za cíl naplnit jeden z průřezových cílů VFR: dosažení synergií mezi nástroji financování. –Právní ustanovení umožňující synergie mezi programem Euratomu a programem Horizont Evropa (příloha 1 základního aktu, kterým se zavádí program Horizont Evropa): oba základní akty stanoví synergie, jejichž podrobnosti budou určeny v pracovních programech po konzultaci s členskými státy. Stejně jako v předchozích programech Euratomu budou i v případě nového programu kritériem pro udělení excelence, dopad a kvalita a efektivita provádění. Pravidla účasti a šíření výsledků stanovená v rámci programu Horizont Evropa se použijí i na program Euratomu. Při provádění programu bude Komisi nápomocen výbor (viz článek 16) ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. V závislosti na projednávaném tématu by se scházel ve dvou složeních (jaderné štěpení a syntéza).

2018/0226 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se zavádí program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu na období 2021–2025, kterým se doplňuje rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 7 první pododstavec této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, vzhledem k těmto důvodům: (1)Jedním z cílů Evropského společenství pro atomovou energii („Společenství“) je přispívat ke zvyšování životní úrovně v členských státech, mimo jiné podporou a usnadňováním jaderného výzkumu v členských státech a doplňováním tohoto výzkumu prostřednictvím provádění programu Společenství pro výzkum a odbornou přípravu. (2)Jaderný výzkum může přispívat k dobrým sociálním podmínkám, hospodářské prosperitě a environmentální udržitelnosti zlepšováním jaderné bezpečnosti, jaderného zabezpečení a radiační ochrany. Výzkum v oblasti radiační ochrany již přinesl zlepšení v oblasti zdravotnických technologií, jež je ku prospěchu mnoha občanů, a tento výzkum nyní může vést ke zlepšení i v dalších odvětvích, jako je průmysl, zemědělství, životní prostředí a zabezpečení. Stejně důležité je potenciální přispění jaderného výzkumu k dlouhodobé dekarbonizaci energetického systému, prováděné bezpečným, efektivním a zabezpečeným způsobem. (3)Za účelem zajištění kontinuity jaderného výzkumu na úrovni Společenství je nezbytné zavést program Společenství pro výzkum a odbornou přípravu na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2025 („program“). Program by měl pokračovat v provádění klíčových výzkumných činností z předchozích programů, a zároveň by měl zavést nové specifické cíle a používat stejný způsob provádění. (4)Zpráva Komise o průběžném hodnocení programu Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu na období 2014–2018 (COM(2017) 697 final) stanoví soubor hlavních zásad pro tento program. Ty zahrnují: pokračovat v podpoře jaderného výzkumu zaměřeného na jadernou bezpečnost, záruky v jaderné oblasti, jaderné zabezpečení, nakládání s odpadem, radiační ochranu a vývoj jaderné syntézy; spolu s příjemci dále zlepšit organizaci a řízení společných evropských programů v jaderné oblasti; nadále provádět a posílit akce Euratomu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy v zájmu rozvoje příslušných kompetencí, které tvoří základ všech aspektů jaderné bezpečnosti, jaderného zabezpečení a radiační ochrany; více využívat synergií mezi programem Euratomu a dalšími tematickými oblastmi rámcového programu Unie a více využívat synergií mezi přímými a nepřímými akcemi programu Euratomu. (5)Koncepce a návrh programu vycházejí z potřeby vytvořit kritické množství podporovaných činností. Toho lze dosáhnout stanovením omezeného počtu specifických cílů zaměřených na bezpečné využívání jaderného štěpení pro energetické a neenergetické aplikace, zachováním a rozvojem potřebných odborných znalostí, podporou energie z jaderné syntézy a podporou politiky Unie v oblasti jaderné bezpečnosti, záruk v jaderné oblasti a jaderného zabezpečení. (6)Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy je prováděn v souladu s evropským plánem pro jadernou syntézu, který nastiňuje nezbytný výzkum a vývoj, jež mají posloužit jako základ pro konstrukci fúzní elektrárny určené k výrobě elektřiny. V krátkodobém až střednědobém horizontu je klíčovým krokem výstavba a využívání Mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER), přičemž evropskou činnost týkající se tohoto reaktoru, jež má podpořit jeho budoucí provoz a připravit výstavbu demonstrační fúzní elektrárny (DEMO), doplní dynamický program výzkumu v oblasti jaderné syntézy. (7)Podporou jaderného výzkumu by měl program přispět k dosažení cílů rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa („Horizont Evropa“), zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) [...], a usnadnit provádění strategie Evropa 2030 a posílit Evropský výzkumný prostor. (8) Program by měl usilovat o synergie s programem Horizont Evropa a dalšími programy Unie, a to od jejich návrhu a strategického plánování přes výběr a řízení projektu a sdělování, šíření a využívání výsledků až po monitorování, audit a správu. Aby se zabránilo překrývání a duplicitám a posílil pákový efekt financování EU, je možné na činnosti v rámci programu Horizont Evropa převádět prostředky z jiných programů Unie. V těchto případech se tyto převody řídí pravidly programu Horizont Evropa. (9)Akce programu by však měly být využívány k tomu, aby přiměřeně řešily selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, aniž by zdvojovaly nebo vytlačovaly soukromé financování, a měly by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Tím se zajistí jednotnost akcí programu a pravidel EU pro státní podporu a zabrání nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. (10)Toto nařízení stanoví finanční krytí pro program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu, které má představovat hlavní referenční částku ve smyslu [odkaz bude podle potřeby aktualizován podle nové interinstitucionální dohody: bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení] pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu.

(11)Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, mělo by se na program vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) [...] (finanční nařízení). Stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého plnění, finanční pomoci, finančních nástrojů a rozpočtových záruk. (12)Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě jejich schopnosti dosáhnout specifických cílů akcí a přinášet výsledky, zejména při zohlednění nákladů na kontroly, administrativní zátěže a očekávaného rizika neplnění. V případě grantů by mělo být zváženo použití paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů. (13)Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 106a Smlouvy o Euratomu. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a určují zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen, nepřímého plnění a stanoví kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU a článku 106a Smlouvy o Euratomu se rovněž týkají ochrany rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se dodržování zásad právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je nezbytným předpokladem řádného finančního řízení a účinného financování z prostředků Společenství. (14)Politické cíle tohoto programu lze rovněž řešit prostřednictvím finančních nástrojů v rámci okna politiky „výzkum a inovace“ fondu InvestEU. Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby přiměřeně řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, a akce by neměly zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. (15)Aby bylo zajištěno co nejúčinnější provádění a byl vytvořen soudržný, komplexní a transparentní rámec pro účastníky, měla by se na účast v programu a na šíření výsledků výzkumu vztahovat s určitými úpravami či výjimkami příslušná pravidla programu Horizont Evropa. Na program by se měly použít definice a hlavní druhy akcí stanovené v programu Horizont Evropa. (16)Účastnický záruční fond zřízený v rámci programu Horizont 2020 a spravovaný Komisí se osvědčil jako důležitý ochranný mechanismus, který zmírňuje rizika spojená s dlužnými částkami, jež účastníci v prodlení nesplatili. Tento fond by měl být proto provozován i nadále a na akce podle tohoto nařízení by se měl rovněž vztahovat vzájemný pojišťovací mechanismus („mechanismus“) zřízený podle programu Horizont Evropa. (17)Společné výzkumné středisko (JRC) by mělo nadále poskytovat politikám Unie nezávislé vědecké důkazy a technickou podporu orientované na potřeby uživatelů v průběhu celého cyklu politiky. Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružně, účinně a transparentně s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a politik Unie a měly by zajišťovat ochranu finančních zájmů Unie. Společné výzkumné středisko by mělo i nadále vytvářet další zdroje. (18)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/193 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí, včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. (19)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provádění akcí v rámci programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (20)Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů je třeba tento program hodnotit na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních požadavků na monitorování a zároveň zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou podle potřeby zahrnovat měřitelné ukazatele jako základ pro hodnocení praktických účinků programu. (21)Ohledně vědecké a technologické náplně přímých akcí Společného výzkumného střediska byla konzultována jeho správní rada, zřízená rozhodnutím Komise 96/282/Euratom. (22)Komise konzultovala Výbor Euratomu pro vědu a techniku. (23)Z důvodů právní jistoty by nařízení (Euratom) č. [...] mělo být zrušeno, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět Tímto nařízením se zavádí program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2025 („program“) a pravidla pro účast na nepřímých akcích podle tohoto programu a pro šíření jejich výsledků. Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2025, formy financování z prostředků Evropského společenství pro atomovou energii („Společenství“) a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) XXX („Horizont Evropa“). Odkazy na Unii a program uvedené v těchto definicích se považují za odkazy na Společenství a tento program. Odchylně se „pracovním programem“ rozumí dokument přijatý Komisí pro provádění programu v souladu s článkem 16 tohoto nařízení. Článek 3 Cíle programu 1.Program má tyto obecné cíle: a)provádět činnosti spojené s výzkumem a odbornou přípravou v jaderné oblasti s cílem podporovat průběžné zlepšování jaderné bezpečnosti, jaderného zabezpečení a radiační ochrany; b)potenciálně přispívat k dlouhodobé dekarbonizaci energetického systému bezpečným, efektivním a zabezpečeným způsobem. 2.Program má tyto specifické cíle: a)zlepšovat bezpečné a zabezpečené využívání jaderné energie a neenergetické aplikace ionizujícího záření, včetně jaderné bezpečnosti, jaderného zabezpečení, záruk v jaderné oblasti, radiační ochrany, bezpečného nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a vyřazování zařízení z provozu; b)zachovávat a dále rozvíjet odborné znalosti a kompetence ve Společenství; c)podporovat vývoj energie z jaderné syntézy a přispívat k provádění plánu pro jadernou syntézu; d)podporovat politiku Společenství týkající se jaderné bezpečnosti, záruk v jaderné oblasti a jaderného zabezpečení. 3.Cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 se provádějí v souladu s přílohou I. Článek 4 Rozpočet 1.Finanční krytí pro provádění programu se stanoví na 1 675 000 000 EUR v běžných cenách. 2.Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující: a)724 563 000 EUR na výzkum a vývoj jaderné syntézy; b)330 930 000 EUR na jaderné štěpení, jadernou bezpečnost a radiační ochranu;

c)619 507 000 EUR na přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem. Komise se v rámci ročního rozpočtového procesu nesmí od částky uvedené v odst. 2 písm. c) tohoto článku odchýlit. 3.Částka uvedená v odstavci 1 může rovněž pokrývat výdaje na přípravu, monitorování, kontrolu, audit, hodnocení a další činnosti a výdaje nezbytné k řízení a provádění programu, včetně správních výdajů, jakož i hodnocení pokroku při dosahování jeho cílů. Dále může pokrývat výdaje na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační kampaně, včetně sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli programu, jakož i výdaje spojené se sítěmi informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací, včetně nástrojů informačních technologií na úrovni organizace, a další výdaje na technickou a správní pomoc potřebnou v souvislosti s řízením programu. 4.Aby bylo možné řídit akce, které nebudou dokončeny do 31. prosince 2027, mohou být prostředky na krytí výdajů stanovených v odstavci 3 v případě potřeby zapsány do rozpočtu na období po roce 2025. 5.Rozpočtové závazky na akce trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let. 6.Aniž je dotčeno finanční nařízení, mohou být výdaje na akce z projektů zařazených do prvního pracovního programu způsobilé od 1. ledna 2021. 7.Do programu mohou být na žádost členských států převedeny zdroje, jež jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení a jež lze převést v souladu s článkem 21 nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních]. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se pokud možno použijí ve prospěch dotčeného členského státu. Článek 5 Třetí země přidružené k programu 1.K programu mohou být přidruženy tyto třetí země: a)přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Společenství stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Společenstvím a těmito zeměmi; b)země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Společenství stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Společenstvím a těmito zeměmi; c)třetí země a území, jež splňují všechna tato kritéria: –vykazují uspokojivé schopnosti v oblasti vědy, technologií a inovací, –přijaly závazek k prosazování otevřeného tržního hospodářství založeného na pravidlech, včetně spravedlivého a rovného zacházení s právy duševního vlastnictví, který se opírá o demokratické instituce, –aktivně podporují politiky, které zvyšují hospodářský a sociální blahobyt občanů. Přidružení jednotlivých třetích zemí uvedených v písmeni c) k programu je v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě vztahující se na účast třetí země v některém programu Společenství nebo Unie za předpokladu, že tato dohoda: –zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky a výhodami třetí země, která se programu účastní, –stanoví podmínky účasti v programu, včetně výpočtu finančních příspěvků na program a jejich administrativních nákladů. Tyto příspěvky představují v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení účelově vázané příjmy,

–neuděluje třetí zemi rozhodovací pravomoc ohledně programu, –zaručuje právo Unie na zajištění řádného finančního řízení a na ochranu svých finančních zájmů. 2.V oblasti působnosti přidružení jednotlivých třetích zemí k programu je zohledněn cíl spočívající v podněcování hospodářského růstu v Unii prostřednictvím inovací. Z tohoto důvodu mohou být v případě konkrétních zemí, s výjimkou přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů, z příslušné dohody o přidružení vyňaty části programu. 3.Dohoda o přidružení podle potřeby stanoví účast právních subjektů usazených v Unii v rovnocenných programech přidružených zemí v souladu s podmínkami, jež jsou v uvedené dohodě o přidružení stanoveny. 4.Podmínky pro stanovení výše finančního příspěvku zajistí automatickou opravu jakékoli významné nerovnováhy ve srovnání s částkou, kterou získávají subjekty usazené v přidružené zemi na základě účasti v programu, s přihlédnutím k nákladům na řízení, provádění a fungování programu. Článek 6 Provádění a formy financování 1.Program se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v čl. 61 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. 2.Program může poskytovat financování jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a zadávání veřejných zakázek. Zároveň může poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů. 3.Hlavní typy akcí, jež mají být v rámci programu uplatňovány, jsou stanoveny a vymezeny v příloze II programu Horizont Evropa. 4.Program rovněž podporuje přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem. Článek 7 Evropská partnerství 1.Části programu lze provádět prostřednictvím evropských partnerství. 2.Zapojení Společenství do evropských partnerství může mít jednu z těchto forem: a)účast v partnerství na základě memorand o porozumění nebo smluvních ujednání mezi Komisí a veřejnými nebo soukromými partnery, v nichž jsou stanoveny cíle partnerství, související závazky v oblasti finančních nebo věcných příspěvků partnerů, klíčové ukazatele výkonnosti a dopadu a výstupy, které mají být dodány. Mezi ně patří zjišťování doplňujících výzkumných a inovačních činností, které jsou prováděny partnery a v rámci programu (spoluprogramovaná evropská partnerství); b)účast v programu výzkumných a inovačních činností a finanční příspěvek do tohoto programu na základě závazku partnerů k poskytování finančních a věcných příspěvků a k začlenění jejich příslušných činností prostřednictvím akce na spolufinancování programů (spolufinancovaná evropská partnerství). 3.Evropská partnerství: a)se uzavírají v případech, kdy jimi lze účinněji dosáhnout cílů programu než na úrovni samotného Společenství; b)dodržují zásadu zajištění přidané hodnoty Unie, transparentnosti, otevřenosti, dopadu, pákového efektu, dlouhodobého finančního závazku všech zúčastněných stran, pružnosti, soudržnosti a vzájemné doplňkovosti s unijními, místními, regionálními, národními a mezinárodními iniciativami;

c)jsou časově omezená a zahrnují podmínky postupného ukončení financování programu. 4.Ustanovení a kritéria týkající se jejich výběru, provádění, monitorování, hodnocení a postupného ukončení jsou stanoveny v příloze III programu Horizont Evropa. Článek 8 Otevřený přístup a otevřená věda Na program se použijí ustanovení o otevřeném přístupu a otevřené vědě uvedená v programu Horizont Evropa. Článek 9 Způsobilé akce a pravidla pro účast a šíření výsledků výzkumu 1.Pro financování jsou způsobilé pouze akce určené k provádění cílů uvedených v článku 3. 2.S výhradou odstavce 3 a 4 tohoto článku se na akce podporované v rámci programu použije hlava II programu Horizont Evropa, která stanoví pravidla pro účast. Odkazy na Unii a program uvedené v této hlavě se podle potřeby považují za odkazy na Společenství a tento program. Odkazy na „bezpečnostní pravidla“ uvedené v této hlavě zahrnují obranné zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy o Euratomu. 3.Odchylně od čl. 36 odst. 4 programu Horizont Evropa se právo na vznesení námitky může vztahovat na granty a nevýhradní licence. 4.Odchylně od čl. 37 odst. 5 programu Horizont Evropa příjemce, který získal finanční prostředky Společenství, poskytne přístup ke svým výsledkům orgánům Společenství, financujícím subjektům nebo společnému podniku Fusion for Energy pro účely tvorby, provádění a sledování politik a programů Společenství nebo povinností v rámci mezinárodní spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. Tato přístupová práva zahrnují právo povolit třetím stranám používat tyto výsledky při zadávání veřejných zakázek a právo udělovat sublicence, jsou omezena na neobchodní a nekonkurenční využití a udělují se bez poplatků. 5.Vzájemný pojišťovací mechanismus zřízený podle programu Horizont Evropa pokrývá riziko spojené s nevracením dlužných částek příjemci Komisi nebo financujícím subjektům podle tohoto nařízení. Článek 10 Kumulativní, doplňkové a kombinované financování 1.Program je prováděn v součinnosti s jinými programy financování Unie. Za účelem dosažení cílů programu a řešení výzev, které mají program a program Horizont Evropa společné, lze finanční příspěvek Společenství získat na průřezové činnosti spojené s cíli, jež jsou stanoveny v programu, nebo s cíli, jimiž se provádí program Horizont Evropa, nebo s oběma druhy cílů. Program může zejména poskytnout finanční příspěvek na akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA) s cílem podpořit činnosti související s jaderným výzkumem. 2.Na akci, na niž byl získán příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na příslušné příspěvky na akci se vztahují pravidla jednotlivých přispívajících programů Unie. Kumulativní financování nepřekročí celkové způsobilé náklady na akci, přičemž podporu z různých programů Unie lze vypočítat proporcionálně v souladu s dokumenty, v nichž se stanoví podmínky podpory. 3.Na akce, které jsou v souladu s těmito kumulativními a srovnatelnými podmínkami: a) byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle programu; b) splňují minimální požadavky na kvalitu stanovené v uvedené výzvě k podávání návrhů; c) nesmějí být v rámci uvedené výzvy k podávání návrhů financovány z důvodu rozpočtových omezení,

lze získat podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu+ nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova v souladu s čl. [67] odst. 5 nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních] a článkem [8] nařízení (EU) XX [financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky] za předpokladu, že tyto akce jsou v souladu s cíli dotčeného programu. Použijí se pravidla fondu, z něhož je podpora poskytována. KAPITOLA II TVORBA PROGRAMŮ, MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A KONTROLA Článek 11 Pracovní programy 1.Program je prováděn na základě pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení prostřednictvím prováděcích aktů přijatých přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 4. V pracovních programech se podle potřeby stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů. 2.Kromě požadavků uvedených v článku 110 finančního nařízení pracovní programy zahrnují: a)údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění; b)v případě grantů priority, kritéria pro výběr a udělení a relativní váhu jednotlivých kritérií pro udělení a míru financování celkových způsobilých nákladů; c)jakékoli další povinnosti příjemců v souladu s články 35 a 37 programu Horizont Evropa. 3.V případě víceletých pracovních programů pro přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem Komise požádá o stanovisko správní radu Společného výzkumného střediska v souladu s rozhodnutím 96/282/Euratom. Článek 12 Monitorování a vykazování 1.Ukazatele pro vykazování pokroku dosaženého při plnění cílů programu stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze II podle způsobů dosahování dopadů. 2.K zajištění účinného posouzení pokroku dosaženého při plnění cílů programu přijme Komise prováděcí akty, ve kterých vypracuje ustanovení rámce pro monitorování a hodnocení, mimo jiné prostřednictvím změn přílohy II za účelem přezkumu a doplnění ukazatelů způsobu dosahování dopadů, bude-li to nezbytné, a za účelem stanovení výchozích a cílových hodnot. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 16 odst. 3. 3.Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Společenství a případně členským státům uloží přiměřené požadavky na vykazování. Článek 13 Informace, komunikace, publicita a šíření a využívání výsledků 1.Příjemci finančních prostředků programu uvádějí původ a zajišťují viditelnost prostředků Společenství (zejména při propagaci akcí a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. 2.Komise provádí k programu a jeho akcím a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje přidělené na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Společenství na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3.

3.Komise rovněž stanoví strategii šíření a využívání výsledků, aby zvýšila dostupnost a zlepšila šíření výsledků výzkumu a inovací a znalostí programu, a urychlila tak jejich využívání při pronikání na trh a zvýšila dopad programu. Finanční zdroje přidělené na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Společenství na úrovni organizace, jakož i k činnostem spojeným s informacemi, komunikací, publicitou a šířením a využíváním výsledků, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3. Článek 14 Hodnocení 1.Hodnocení se provádějí včas, aby mohla být využita v rozhodovacím procesu týkajícím se programu, jeho nástupce a dalších iniciativ, které souvisejí s výzkumem a inovacemi. 2.Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do tří let od začátku provádění programu. Jeho součástí je posouzení dlouhodobého dopadu předchozích programů Euratomu a slouží za základ pro případnou úpravu provádění programu. 3.Na konci provádění programu, avšak nejpozději do čtyř let po skončení období uvedeného v článku 1 provede Komise závěrečné hodnocení programu. Jeho součástí je posouzení dlouhodobého dopadu předchozích programů. 4.Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Článek 15 Audity 1.Systém kontroly programu zajišťuje vhodnou rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou a přihlíží ke správním a jiným nákladům na kontrolu na všech úrovních, zejména kontrolu příjemců. 2.Akce, na něž je čerpáno společné financování z různých programů Unie, jsou předmětem jediného auditu, který se vztahuje na všechny dotčené programy a jejich příslušná platná pravidla. 3.Komise nebo financující subjekt mohou vycházet z kombinovaných systémových přezkumů na úrovni příjemců. Tyto kombinované přezkumy jsou nepovinné pro určité typy příjemců a sestávají z auditu systémů a procesů, doplněného o audit transakcí, který provádí příslušný nezávislý auditor způsobilý k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES. Komise nebo financující subjekt je mohou využít k určení celkové jistoty ohledně řádného finančního řízení výdajů a k přehodnocení úrovně auditů provedených ex post a osvědčení o finančních výkazech. 4.V souladu s článkem 127 finančního nařízení může Komise nebo financující subjekt vycházet z auditů týkajících se využívání příspěvků Společenství, které byly provedeny jinými osobami nebo subjekty, včetně těch jiných osob a subjektů, než jaké byly pověřeny orgány či institucemi Unie. 5.Audity lze provést až dva roky po platbě zůstatku. Článek 16 Postup projednávání ve výboru 1.Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2.Výbor zasedá ve dvou různých složeních – v jednom pro aspekty programu související s jaderným štěpením a ve druhém pro aspekty programu související s jadernou syntézou. 3.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011. 4.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

5.Pokud má být stanovisko výboru získáno písemným postupem, ukončí se tento postup bez výsledku, jestliže o tom ve lhůtě pro podání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo o to požádá prostá většina členů výboru. 6.Komise pravidelně informuje výbor o celkovém pokroku při provádění programu a poskytne mu včas informace o všech akcích navrhovaných či financovaných v rámci tohoto programu. Článek 17 Ochrana finančních zájmů Unie 1.Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět audit nebo v případě mezinárodních organizací pravomoc provádět ověřování v souladu s dohodami, které s nimi byly uzavřeny, na základě podkladů a kontrol na místě u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie podle tohoto nařízení. 2.Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět správní vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96, aby zjistil, zda v souvislosti s financováním Unie nebo rozpočtovými zárukami poskytnutými podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. 3.Příslušné orgány třetích zemí a mezinárodních organizací mohou být rovněž požádány o spolupráci s Úřadem evropského veřejného žalobce v souladu s dohodami o vzájemné právní pomoci, když tento úřad provádí vyšetřování trestných činů spadajících do jeho pravomoci v souladu s nařízením (EU) 2017/1939. 4.Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a jiné právní závazky, jakož i dohody, jimiž se ustavuje rozpočtová záruka, které vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení výslovně zmocňující Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění uvedených auditů, kontrol na místě a inspekcí v souladu s jejich příslušnými pravomocemi. Tato ustanovení rovněž zajistí, aby jakékoli třetí strany zapojené do provádění finančních prostředků Unie nebo do provádění finanční operace podporované zcela nebo zčásti rozpočtovou zárukou udělily rovnocenná práva. KAPITOLA III PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 18 Zrušení Nařízení [č.: ..., kterým se zavádí program Euratomu na období 2019–2020] se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021. Článek 19 Přechodná ustanovení 1.Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna příslušných akcí podle nařízení [o programu Euratomu na období 2019–2020], které se na uvedené akce použije až do jejich ukončení. 2.V případě potřeby jsou veškeré zbývající úkoly výboru zřízeného nařízením [o programu Euratomu na období 2019–2020] prováděny výborem uvedeným v článku 16. 3.Finanční krytí programu může zahrnovat i výdaje na technickou a správní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu k programu od opatření přijatých podle jeho předchůdce, [programu Euratomu na období 2019–2020]. 4.Do programu InvestEU zavedeného nařízením XX lze investovat prostředky získané z dřívějších operací v rámci finančních nástrojů zřízených nařízením [o programu Euratomu na období 2019–2020].

Článek 20 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu 1.2.Příslušné oblasti politik (skupina programů) 1.3.Povaha návrhu/podnětu 1.4.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.Doba trvání akce a finanční dopad 1.6.Předpokládaný způsob řízení 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2.Systém řízení a kontroly 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.Příspěvky třetích stran 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu Nařízení Rady, kterým se zavádí program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu na období 2021–2025, kterým se doplňuje rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a zrušuje nařízení Rady o programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2019–2020), který doplňuje Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace 1.2.Příslušné oblasti politik (skupina programů) 01.03 Program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu 1.3.Návrh/podnět se týká: X nové akce ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci ◻ prodloužení stávající akce ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci 1.4.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.4.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu Využívání energetických a neenergetických aplikací jaderné energie vyžaduje vynakládání trvalého úsilí na snižování rizik v oblasti bezpečnosti a zabezpečení a na podporu vývoje bezpečných a zabezpečených jaderných technologií a optimální radiační ochrany. Rostoucí počet různých aplikací ionizujícího záření vyžaduje ochranu lidí a životního prostředí před zbytečnou expozicí tomuto záření. Technologie na bázi ionizujícího záření se v Evropě používají každý den v celé řadě oblastí, jako je zdravotnictví, průmysl a výzkum, a mají tedy značný přínos pro evropské občany a evropské hospodářství. Významným spolustrůjcem tohoto přínosu může být veřejný a soukromý výzkum v členských státech, přičemž úkolem Euratomu je doplňovat vnitrostátní úsilí prováděním programu Společenství pro výzkum a odbornou přípravu.

Výzkum podporovaný Euratomem by měl pomáhat členským státům a odvětví při plnění požadavků Smlouvy o Euratomu a řady směrnic: –směrnice Rady 2014/87/Euratom ze dne 8. července 2014, kterou se mění směrnice 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení, která zavádí na vysoké úrovni, pro celou EU, bezpečnostní cíl spočívající v předcházení haváriím a zabraňování radioaktivním únikům mimo jaderné zařízení. Tato směrnice zdůrazňuje, že členské státy musí při jejím provádění využívat výsledky výzkumu, a vytváří systém vzájemného hodnocení, –směrnice Rady 2011/70/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, –směrnice Rady 2013/59/Euratom, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy ochrany před nebezpečím vystavení ionizujícímu záření, –ustanovení požadavků na záruky Euratomu stanovené v kapitole 7 Smlouvy o Euratomu a předpisy upravující jejich použití. Navrhovaný program bude prováděn od roku 2021 po dobu 5 let, což je v souladu s článkem 7 Smlouvy o Euratomu, s možností prodloužení na období 2 let do roku 2027, což se shoduje s délkou programu Horizont Evropa a víceletého finančního rámce. Navrhovaný program bude pokračovat v hlavních výzkumných činnostech probíhajícího programu Euratomu (radiační ochrana, jaderná bezpečnost, jaderné zabezpečení, nakládání s odpady, radiační ochrana a energie z jaderné syntézy), přičemž bude klást větší důraz na neenergetické aplikace ionizujícího záření a vyřazování zařízení z provozu. 1.4.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účelnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států. Hlavní evropská přidaná hodnota programu je mobilizace širší základny excelence, odborných znalostí a víceoborového výzkumu jaderného štěpení a jaderné syntézy, než je možné na úrovni jednotlivých členských států. Jaderná technologie a technologie ionizujícího záření hrají v životě evropských občanů i nadále důležitou úlohu, ať už se jedná o energii a zabezpečení jejích dodávek nebo o využívání záření a radionuklidů ve zdravotnických a průmyslových aplikacích. Bezpečné a zabezpečené využívání těchto technologií je nesmírně důležité a výzkumné programy pomáhají zachovat nejvyšší standardy bezpečnosti, zabezpečení a záruk v této oblasti. Program se také soustředí na vývoj energie z jaderné syntézy, což je potenciálně nevyčerpatelný zdroj energie šetrný ke klimatu. Celounijní přístup k jaderné bezpečnosti, nakládání s radioaktivním odpadem a radiační ochraně je důležitý pro zajištění těch nejvyšších standardů ochrany občanů a životního prostředí v Evropě i mimo ni. Díky programu je také možná širší koordinace vzdělávání a odborné přípravy po celé Evropě, využívání výzkumných infrastruktur a mezinárodní spolupráce. Přínos to má především pro menší členské státy, které mohou využívat úspor z rozsahu, jež přináší celoevropské sdružování úsilí. Program poskytuje prostřednictvím Společného výzkumného střediska důležité nezávislé vědecké poradenství na podporu provádění evropských politik v oblasti jaderné bezpečnosti, nakládání s radioaktivním odpadem, radiační ochrany, jaderného zabezpečení, záruk v jaderné oblasti a nešíření jaderných zbraní. Díky své jedinečné infrastruktuře a laboratořím hraje Společné výzkumné středisko v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy v Evropě zcela zásadní roli. Zapojení evropského průmyslu do výzkumných činností v oblasti jaderné syntézy podporuje inovace, např. prostřednictvím vývoje vedlejších produktů vyspělých technologií v jiných odvětvích, jako je lékařství a letectví. 1.4.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Podle článku 22 nařízení (Euratom) č. 1314/2013 provedla Komise v roce 2017 průběžné hodnocení programu Euratomu na období 2014–2018. Její zpráva (COM(2017) 697) stanoví strategický přehled postupu hodnocení a její reakce na doporučení nezávislé skupiny odborníků. Průvodní pracovní dokumenty útvarů Komise (SWD(2017) 426 a 427) poskytují více podrobností o hodnocení z hlediska relevantnosti, účinnosti, efektivnosti a evropské přidané hodnoty. Hlavní závěry hodnocení jsou tyto: –pokračovat v podpoře jaderného výzkumu zaměřeného na jadernou bezpečnost, záruky v jaderné oblasti, jaderné zabezpečení, nakládání s odpadem, radiační ochranu a vývoj jaderné syntézy, –spolu s příjemci dále zlepšit organizaci a řízení společných evropských programů v jaderné oblasti, –nadále provádět a posílit akce Euratomu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy v zájmu rozvoje příslušných kompetencí, které tvoří základ všech aspektů jaderné bezpečnosti, jaderného zabezpečení a radiační ochrany, –více využívat synergií mezi programem Euratomu a dalšími tematickými oblastmi rámcového programu EU, aby bylo možné řešit průřezové aspekty, jako jsou zdravotnické aplikace záření, změna klimatu, zabezpečení a připravenost na mimořádné události a příspěvek jaderné vědy, –více využívat synergií mezi přímými a nepřímými akcemi programu Euratomu. 1.4.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji Program Euratomu doplňuje program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a vytváří s ním synergie v oblastech, jako je zdravotnictví (aplikace ionizujícího záření v lékařství), bezpečnost, energetika, vzdělávání a odborná příprava. Výzkumný program Euratomu v oblasti jaderné syntézy bude prováděn v úplné komplementárnosti a koordinaci s činnostmi souvisejícími s reaktorem ITER. Program bude pokračovat ve sbližování programů členských států v oblasti jaderné syntézy, radiační ochrany a nakládání s radioaktivním odpadem prostřednictvím provádění společných evropských programů. Rovněž se očekává součinnost s programy vyřazování jaderných zařízení z provozu v oblastech, jako je vývoj a testování technologií, odborná příprava a výměna osvědčených postupů. Program je v souladu se všemi příslušnými politikami Unie v oblastech týkajících se výzkumu a inovací obecně, a konkrétně pak jaderné energie a souvisejících bezpečnostních aspektů. Podporuje tedy provádění:

–směrnice Rady 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení, ve znění směrnice Rady 2014/87/Euratom, –směrnice Rady 2011/70/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, –směrnice Rady 2013/59/Euratom, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy ochrany před nebezpečím vystavení ionizujícímu záření, –kapitoly 7 Smlouvy o Euratomu, týkající se systému záruk EU v jaderné oblasti. 1.5.Doba trvání akce a finanční dopad X Časově omezená doba trvání –X s platností od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2025, –X finanční dopad od roku 2021 do roku 2025 u prostředků na závazky a od roku 2021 do roku 2031 u prostředků na platby. ◻ Časově neomezená doba trvání –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, poté plné fungování. 1.6.Předpokládaný způsob řízení X Přímé řízení Komisí –X prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie, –◻ prostřednictvím výkonných agentur. ◻ Sdílené řízení s členskými státy ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi, –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte), –◻ EIB a Evropský investiční fond,

–◻ subjekty uvedené v článcích 70 a 71 finančního nařízení, –◻ veřejnoprávní subjekty, –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky, –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky, –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky Program bude prováděn přímo útvary Komise. Bude-li to však Komise považovat za vhodné, může rozhodnout, že provedením určitých částí programu pověří členské státy, osoby nebo podniky, jakož i třetí země, mezinárodní organizace nebo příslušníky třetích zemí v souladu s článkem 10 Smlouvy o Euratomu. 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Na základě několika způsobů dosahování dopadů byly stanoveny krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé ukazatele. Pravidla pro podávání zpráv určená pro účastníky byla navržena s ohledem na tyto ukazatele, ale zároveň s vědomým úmyslem omezit administrativní zátěž účastníků. Kdykoli to bude možné, budou údaje shromažďovány z otevřených zdrojů. Všechny údaje týkající se řídicích procesů (žádosti, úspěšnost, lhůta pro udělení grantu, typ příjemců atd.) budou shromážděny a uloženy a zpřístupněny v reálném čase prostřednictvím zvláštního datového úložiště. Referenční systému (CORDA) dnes funguje dobře a je k dispozici členským státům a dalším zúčastněným subjektům. Bude vypracována zpráva s informacemi o řídicích procesech (počínaje rokem jedna) a postupem času pak zpráva s informacemi o výstupech a výsledcích. Plánuje se průběžné hodnocení a závěrečné hodnocení. Kromě toho jsou přímé akce Společného výzkumného střediska posuzovány interně prostřednictvím každoročního vnitřního hodnocení a externě prostřednictvím vzájemného hodnocení řadou špičkových odborníků vybraných po konzultaci se správní radou Společného výzkumného střediska. 2.2.Systémy řízení a kontroly 2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie Program Euratomu bude prováděn v režimu přímého řízení. Bude-li to však Komise považovat za vhodné a efektivní, může rozhodnout, že činnosti Euratomu budou prováděny v rámci sdíleného nebo nepřímého řízení. Kontrolní strategie se bude zakládat na: –postupech pro výběr nejlepších projektů a jejich přeměnu v právní nástroje,

–řízení projektů a zakázek po celou dobu existence každého projektu, –kontrolách ex ante u 100 % nároků, –osvědčení o finančních výkazech požadovaných nad určitou prahovou hodnotou, –auditech ex post provedených u vzorku uhrazených nároků –a vědeckém hodnocení výsledků projektů. První údaje z auditů programu Horizont 2020 (včetně programu Euratomu) naznačují, že chybovost byla udržena v rámci předpokládaného rozsahu (viz oddíl 2.2.2). To je dokladem toho, že ačkoli lze již zavedená zjednodušující opatření dále zlepšovat, jsou efektivní. 2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění Základní model financování až dosud spočíval v náhradě způsobilých nákladů. Evropský účetní dvůr opakovaně upozorňuje na to (naposledy tak učinil ve své výroční zprávě za rok 2016), že „hlavním rizikem z hlediska správnosti operací je, že příjemci vykážou nezpůsobilé náklady a že Komise takovéto náklady před [proplacením] neodhalí a nezajistí nápravu. Toto riziko je obzvláště vysoké v případě 7. rámcového programu [a analogicky i v případě programu Euratomu], pro nějž platí složitá pravidla způsobilosti, která si příjemci často vykládají chybně (zejména ti, kteří jsou s nimi méně obeznámeni, jako jsou malé a střední podniky, prvoúčastníci a subjekty ze zemí mimo EU)“. Soudní dvůr uznal hodnotu zjednodušení zavedených v programu Horizont 2020 [a tudíž i v programu Euratomu na období 2014–2018]. Ve své výroční zprávě za rok 2016 však doporučil obecnější využívání zjednodušeného vykazování nákladů. Toto zjednodušené vykazování se již používá v některých částech programu nebo pro zvláštní druhy výdajů. V případě grantů činila odhadovaná reprezentativní chybovost v 7. rámcovém programu [včetně programu Euratomu] 5 %, přičemž „zbytková“ chybovost, tedy po zohlednění všech zpětně získaných částek a oprav, které již byly nebo teprve budou provedeny, činí 3 %. Nicméně chybovost byla nižší v těch částech programu, ve kterých bylo možno ve větší míře použít zjednodušené vykazování nákladů nebo do kterých byla zapojena malá a stabilní skupina příjemců. První výsledky programu Horizont 2020 (včetně programu Euratomu) naznačují, že reprezentativní chybovost se pohybuje kolem 3 % a zbytková chybovost činí méně než 2,5 %. Jedná se ovšem o počáteční odhad, k němuž je třeba přistupovat s obezřetností, neboť pravděpodobně vzroste, možná až na úroveň 3–4 % (chybovost, kterou pro svůj program Horizont 2020 a program Euratomu na období 2014–2018 předpokládala Komise, činila 3,5 %, ačkoliv tento údaj nezohledňoval různé další složitosti během legislativního procesu). Zbytková chybovost by se měla nadále pohybovat pod hranicí 3 %; je ještě příliš brzy na to říci, zda bude dosaženo míry 2 %. K některým chybám dochází proto, že příjemci nerozumí pravidlům. Tyto chyby lze řešit zjednodušením, i když určitá složitost bude vždy přítomná. K jiným chybám dochází proto, že příjemci pravidla nedodržují. Ačkoli k tomu dochází jen v malém počtu případů, zjednodušením stávajících pravidel se tento stav nevyřeší. U programu Horizont 2020 (včetně programu Euratomu) byla provedena analýza chybovostí a dosud provedené audity ukazují, že: — přibližně 63 % chyb se týká chyb v účtování osobních nákladů. Mezi běžně zjištěné problémy patří nesprávný výpočet produktivních hodin, nesprávné sazby nebo nesprávný počet účtovaných hodin, — přibližně 22 % chyb se týká ostatních přímých nákladů (kromě osobních). Nejběžnější zjištěnou chybou je absence přímého měření nákladů, — přibližně 6 % chyb se týká nákladů na subdodávky, 4 % cestovních nákladů a 5 % ostatních kategorií. Je třeba uvést, že nepřímé náklady, jež představovaly 28 % chyb v 7. rámcovém programu (včetně programu Euratomu), byly sníženy téměř na nulu díky zavedení paušální sazby nepřímých nákladů. Chyby zjištěné během auditů programu Horizont 2020 a programu Euratomu ukazují, že některým z nich by bylo možné předejít zjednodušením pravidel a odstraněním jejich zbytečného formalismu. Některé změny již byly provedeny v programu Horizont 2020 a programu Euratomu (např. nová pravidla pro interní fakturaci a dodatečné odměny) a ostatní budou v rámci možností provedeny v programu Horizont Evropa a programu Euratomu na období 2021–2025. Tyto změny však budou mít omezený dopad na chybovost a zpravidla umožní předejít jen drobným chybám. Obecnější využívání zjednodušeného vykazování nákladů, jako jsou paušální sazby a jednotkové náklady, jakož i další zjednodušení pravidel pomůže reprezentativní chybovost do budoucna snížit, odhadem na 3–4 %. Nadále však přetrvá základní problém s chybami ve způsobu financování založeném na náhradě způsobilých nákladů. V tomto systému by bylo možné reprezentativní chybovost snížit na 2,5–3,5 %, přičemž zbytková chybovost po opravách by se podle předpokladů pohybovala kolem 2 % (i když by nutně pod tuto úroveň neklesla). V programu Horizont 2020 bylo zavedeno financování paušálními částkami pro režim malých a středních podniků ve fázi 1. To umožňuje poukázání platby ve výši 50 000 EUR po dodání uspokojivého vědeckého výsledku. K této platbě se nepožaduje předložení žádných dalších podkladů, např. faktur, pracovních výkazů, dokladů o zaplacení atd. Nedochází při něm k žádným finančním chybám. Financování paušálními částkami sice bylo pro program Horizont 2020 navrženo, ale zároveň se považovalo za nevhodné, resp. předčasné. Nicméně i v pracovním programu Horizontu 2020 na rok 2018 Komise zavádí pilotní režimy, které jsou na financování paušálními částkami založeny. Současně uskutečnila řadu informačních akcí, aby rozptýlila obavy zúčastněných stran o této formě financování.

Pilotní režim musí být hodnocen, zejména proto, aby se zjistilo, zda splňuje všechny cíle programu (nejen pokud jde o snížení chybovosti). Je ovšem zjevné, že širší využívání financování paušálními částkami by mohlo chybovost snížit. Přesunulo by však rizika do ostatních fází systému vnitřní kontroly – hodnocení se tak stane ještě důležitějším, stejně jako posouzení výsledku. Návrh programu Euratomu Komisi umožňuje model financování paušálními částkami použít a Komise zároveň hodlá tento model financování využívat ve větší míře. Je však příliš brzy na to říci, jak široce lze tuto míru pojmout. To bude záviset na výsledcích pilotních režimů, které v současné době probíhají. Počet souvisejících transakcí naznačuje, že vysoká úroveň systematických kontrol ex ante by byla velmi nákladná. Stávající kontrolní strategie se proto opírá o kontroly ex ante a kontroly ex post založené na rizicích, které slouží k posuzování míry chyb a odhalování a zpětnému získávání nezpůsobilých částek. Vzhledem k tomu, že chybovost se nadále pohybuje ve stanoveném rozmezí, považuje se tato kontrolní strategie za efektivní. Byly rozpracovány některé aspekty, například by doplněn audit systémů a procesů, ale žádná radikální změna se nenavrhuje. 2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce) Odhad nákladů na systém kontroly (hodnocení, výběr a řízení projektů, kontrola ex ante a kontrola ex post) se ve všech útvarech Komise odpovědných za provádění předchozích rámcových programů na rok 2017 (včetně nákladů na řízení 7. rámcového programu a programu Horizont 2020) pohybují v rozmezí 3–4 %. Tyto náklady se s ohledem na úsilí, jehož je potřeba k dosažení stanovených cílů, i na počet transakcí považují za přiměřené. Předpokládané riziko výskytu chyb při vyplacení grantů v případě, kdy se uplatňuje model financování založený na náhradě způsobilých nákladů, činí 2,5–3,5 %. Riziko výskytu chyb při uzávěrce (po zohlednění účinku kontrol a oprav) se pohybuje kolem 2 % (avšak ne nutně pod touto úrovní). Předpokládané riziko výskytu chyb u grantů v případě, kdy se uplatňuje model financování založený na financování paušálními částkami, se blíží 0 % (při platbě a při uzávěrce). Celkový předpoklad chybovosti bude záviset na rovnováze mezi oběma způsoby financování (náhradou způsobilých nákladů a paušálními částkami). Cílem Komise je uplatňovat model financování paušálními částkami všude tam, kde je to vhodné. Hlavním důvodem pro přijetí tohoto modelu financování však není snížení chybovosti, ale dosažení všech cílů programu. Tento scénář je založen na předpokladu, že zjednodušující opatření nedoznají v procesu rozhodování zásadních změn. Poznámka: Tento oddíl se týká pouze procesu řízení grantů; u správních a provozních výdajů vynakládaných v rámci procesů zadávání veřejných zakázek by se riziko výskytu chyb při platbě a při uzávěrce mělo pohybovat pod úrovní 2 %. 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům. Útvary Komise odpovědné za provádění programu Euratomu jsou odhodlány bojovat proti podvodům ve všech fázích procesu řízení grantů. Vypracovaly a provádějí strategie boje proti podvodům, včetně většího využívání informací, zvláště pomocí vyspělých nástrojů informačních technologií, a odborné přípravy a informování zaměstnanců. V tomto úsilí budou pokračovat. Celkově by navrhovaná opatření, zejména větší důraz na audity založené na analýze rizika a posílené vědecké hodnocení a kontrolu, měla mít na boj proti podvodům pozitivní dopad. Stávající strategie boje proti podvodům, kterou útvary Komise odpovědné za provádění předchozích programů Euratomu uplatňují na granty, jakož i strategie boje proti podvodům týkající se ostatních výdajů bude aktualizována po revizi strategie Komise pro boj proti podvodům v roce 2018. To bude rovněž zahrnovat financování paušálními částkami, jež je spojeno s různými riziky, které je třeba vzít v úvahu. Je třeba zdůraznit, že rozsah odhalených podvodů je v poměru k celkovým výdajům velmi nízký, nicméně generální ředitelství odpovědná za plnění rozpočtu na výzkum jsou nadále odhodlána s podvody bojovat. Právními předpisy bude zajištěno, že útvary Komise včetně úřadu OLAF mohou provádět audity a kontroly na místě na základě standardních ustanovení doporučených úřadem OLAF. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruh víceletého finančního rámce a nově navržené výdajové rozpočtové položky Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek 1. Jednotný trh, inovace a digitální agenda RP/NRP zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. [21 odst. 2 písm. b)] finančního nařízení H1 01.010301 Výdaje na úředníky a dočasné zaměstnance provádějící výzkumné a inovační programy – Program Euratomu 01.010302 Externí pracovníci provádějící programy pro výzkum a inovace – Program Euratomu 01.010303 Ostatní výdaje na řízení určené na výzkumné a inovační programy – Program Euratomu 01.030100 Výzkum a vývoj jaderné syntézy 01.030201 Jaderné štěpení, bezpečnost a radiační ochrana 01.030102 Přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem NRP RP NE ANO ANO NE 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

Okruh víceletého finančního

rámce 1 Jednotný trh, inovace a digitální agenda 2021 2022 2023 2024 2025 Po roce 2025 CELKEM Operační prostředky (v členění podle rozpočtových položek uvedených v bodě 3.1) Závazky (1) 202,364 205,998 210,531 214,085 219,475 1 052,453 Platby (2) 4,171 174,120 180,924 196,838 202,306 294,094 1 052,453 01 03 01 Výzkum a vývoj jaderné syntézy Závazky (1a) 130,964 133,300 136,249 138,523 142,054 681,089 Platby (2a) 125,000 128,000 132,000 135,000 161,089 681,089 01 03 02 01 Jaderné štěpení, bezpečnost a radiační ochrana Závazky (1b) 59,815 60,882 62,229 63,268 64,881 311,074 Platby (2b) 40,000 42,000 53,000 55,000 121,074 311,074 01 03 02 02 Přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem (JRC) Závazky (1c) 11,585 11,817 12,053 12,294 12,541 60,290 Platby (2c) 4,171 9,120 10,924 11,838 12,306 11,931 60,290 Prostředky správní povahy financované z krytí programu Závazky = Platby (3) 119,636 122,002 124,469 126,915 129,525 622,547 Prostředky na krytí programu CELKEM Závazky =1+3 322,000 328,000 335,000 341,000 349,000 1 675,000 Platby =2+3 123,807 296,122 305,393 323,753 331,831 294,094 1 675,000



Okruh víceletého finančního

rámce 7 „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) 2021 2022 2023 2024 2025 Po roce 2025 CELKEM Lidské zdroje Ostatní správní výdaje Prostředky z OKRUHU 7 víceletého finančního rámce CELKEM (Závazky celkem = platby celkem) v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) 2021 2022 2023 2024 2025 Po roce 2025 CELKEM Prostředky ze všech OKRUHŮ

víceletého finančního rámce

CELKEM Závazky 322,000 328,000 335,000 341,000 349,000 1 675,000 Platby 123,807 296,121 305,393 323,753 331,831 294,094 1 675,000 3.2.2.Odhadovaný souhrnný dopad na prostředky správní povahy –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. –X Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Roky 2021 2022 2023 2024 2025 CELKEM OKRUH 7 víceletého finančního rámce Lidské zdroje Ostatní správní výdaje Mezisoučet za OKRUH 7 víceletého finančního rámce Mimo OKRUH 7 víceletého finančního rámce Lidské zdroje 79,863 81,550 83,274 85,034 86,833 416,554 Ostatní výdaje správní povahy 39,773 40,452 41,195 41,881 42,692 205,993 Mezisoučet mimo OKRUH 7 víceletého finančního rámce 119,636 122,002 124,469 126,915 129,525 622,547 CELKEM 119,636 122,002 124,469 126,915 129,525 622,547

Potřeby v oblasti správních prostředků budou pokryty z prostředků, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na stávající rozpočtová omezení. 3.2.2.1.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. –☑ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky Roky 2021 2022 2023 2024 2025 Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) Ústředí a zastoupení Komise Delegace Výzkum 556 556 556 556 556 Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) – SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD Financování z OKRUHU 7 víceletého finančního rámce – v ústředí – při delegacích Financovaní z krytí programu – v ústředí – při delegacích Výzkum 185 185 185 185 185 Jiné (upřesněte) CELKEM 741 741 741 741 741 Tyto údaje zahrnují pouze oprávněné zaměstnance v generálních ředitelstvích v roce 2020 a nezahrnují dodatečné zaměstnance placené z příspěvků budoucích přidružených zemí ani nezbytné zaměstnance v případě, že bude-li to Komise považovat za vhodné, rozhodne se provedením určitých částí programu pověřit někoho jiného v souladu s článkem 10 Smlouvy o Euratomu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci Úkoly plynoucí z řízení a provádění programu jaderného výzkumu a odborné přípravy, zejména pokud jde o nakládání s jaderným odpadem, jadernou bezpečnost a záruky v jaderné oblasti, jaderné zabezpečení a jadernou syntézu. Externí zaměstnanci 3.2.3.Příspěvky třetích stran Návrh/podnět: –◻ nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. –X počítá se spolufinancováním od třetích stran podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Roky 2021 2022 2023 2024 2025 CELKEM Upřesněte spolufinancující subjekt Spolufinancované prostředky CELKEM p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy –◻ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. –X Návrh/podnět má tento finanční dopad: