[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 14.9.2005 KOM(2005) 400 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Tržní přístup ke správě spektra v Evropské unii SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Tržní přístup ke správě spektra v Evropské unii (Text s významem pro EHP) OBSAH 1. Shrnutí 3 2. Účinné využívání spektra – nutnost změny 4 3. Jak trhy se spektrem zlepší účinnost? 5 4. Evropský rozměr trhů se spektrem 6 5. Klíčové otázky ke zvážení při zavádění evropských trhů se spektrem 7 5.1. Dohoda o cílech 7 5.2. Pásma spektra 7 5.3. Přechodné otázky 8 5.4. Vymezení práv ke spektru 9 5.5. Koordinace informací 9 5.6. Neutralita vůči službám a technologiím 9 6. Další postup pro vytvoření trhů se spektrem 10 7. Závěry 11 1. SHRNUTÍ Závislost moderní společnosti na pokročilých elektronických komunikacích přispívá ke stále rostoucí poptávce po rádiových kmitočtech. Spektrum je nezbytnou součástí našeho každodenního života, od mobilní telefonie a bezdrátového přístupu k internetu po televizní vysílání. Tradiční přístup k řešení vzájemně si konkurujících požadavků na kmitočty je založen na plánování, kdo má právo spektrum využívat a jakým způsobem, přičemž je snaha podporovat širokou škálu politických cílů. Rychlý rozvoj technologií a konvergence telekomunikací, mediálního obsahu a elektronických zařízení dnes vytváří dynamické prostředí, v němž se spektrum stává stále důležitějším zdrojem. Správa spektra s tímto rozvojem nedržela krok a dala vzniknout rostoucímu nebezpečí, že tradiční přístup, nebude-li změněn, zabrání společnosti zúročit přínosy tohoto nového dynamického prostředí. Evropě, která byla světovou špičkou ve vývoji mobilních komunikací, nyní hrozí, že se nestane inovátorem, ale uživatelem technologií vyvinutých jinde . Z tohoto důvodu členské státy přezkoumávají své politiky rádiového spektra. Jednou z reakcí je použít tržní model , který dává účastníkům trhu větší svobodu v rozhodování, jak by se spektrum mělo využívat, a snižuje překážky přístupu k právům ke spektru tím, že umožňuje obchod s těmito právy. Rovněž hrozí nebezpečí, že nesoulad mezi regulací a dynamikou trhu v oblasti konvergenčních služeb bezdrátových komunikací zabrání účinnému využívání spektra a stane se tak překážkou dosahování cílů politiky EU, například rozvoje vnitřního trhu, hospodářské soutěže, inovace a růstu. Roztříštěný přístup k reformě spektra dosažení těchto cílů ztíží. Na tomto základě a po široké veřejné diskusi a konzultacích tedy Komise navrhuje koordinované zavedení trhů se spektrem v celé EU. Tento návrh umožní růst a tvorbu pracovních příležitostí a představuje konkrétní uplatnění cílů revidované lisabonské agendy. Tvoří rovněž součást strategie pro účinnou správu spektra, s níž počítá iniciativa i2010, a která je zakotvena ve vizi společného a koordinovaného odstranění omezení týkajících se využívání spektra ve všech členských státech s cílem podporovat otevřené a konkurenční digitální hospodářství . Evropští občané by měli mít přímý prospěch díky rychlejšímu přístupu k novým technologiím a nižším cenám komunikací. Značná část spektra, včetně například cca třetiny spektra v pásmu do 3 GHz (nejvhodnější část spektra pro zemské komunikace) by mohla eventuálně být předmětem obchodovatelnosti a pružného využívání do roku 2010. Toto sdělení stanoví rámec pro dynamické a přizpůsobivé využívání spektra. Vedle tržního přístupu ke spektru bude tradiční model nadále hrát úlohu v oblastech, kde jde o důležité veřejné zájmy (např. v obraně a letectví nebo ve výzkumných službách, jako jsou radioastronomie a družice pro pozorování Země). Jiným přístupem je bezlicenční model , který přináší další pružnost tím, že za jistých technických omezení umožňuje volný přístup. Každý model správy je užitečným nástrojem a nalezení jejich správné kombinace bude důležité pro dosažení cílů politiky EU[1]. Pro zahájení tohoto procesu koordinovaným způsobem v EU navrhuje Komise zřídit trhy se spektrem a usiluje o souhlas na politické úrovni s následujícími cíly: V období do roku 2010 zavést na úrovni EU: - právo obchodovat s individuálními právy na využívání kmitočtů ve vybraných pásmech spektra pro služby zemských elektronických komunikací, - právo využívat tyto kmitočty pružným způsobem. Komise zamýšlí navrhnout regulační opatření nezbytná k uskutečnění tohoto cíle při přezkumu předpisového rámce pro služby elektronických komunikací, který bude zahájen v polovině roku 2006. Současně Komise za účelem usnadnění raného rozvoje trhů se spektrem zahájí proces koordinace , jehož cílem bude vyhnout se v období hledání řešení pro celou EU prodlevám a nákladné roztříštěnosti, jež jsou na škodu jednotnému trhu. 2. ÚčINNÉ VYUžÍVÁNÍ SPEKTRA – NUTNOST ZMěNY Všechna rádiová zařízení používají rádiové spektrum k vysílání či příjmu informací, což s růstem aplikací, které spektrum využívají, vedlo k rostoucí poptávce, kterou je obtížné uspokojit v rámci stávajících nepružných předpisů o správě. Spektrum je vnímáno jako nedostatkový zdroj. Dostupnost spektra je kritická, a to nejen pro mobilní telefonii, šíření médií a bezdrátový přístup k internetu, ale také pro mnoho jiných aplikací, například předpovídání počasí, astronomii a bezpečnost v letovém a námořním provozu. Je rovněž nezbytné pro služby zásadního veřejného zájmu, například bezpečnost a obranu, jakož i pro zařízení používaná v každodenním životě, například dálkové ovladače a přístroje pro nedoslýchavé. Poptávka po rádiovém spektru se dramaticky zvýšila. Tradiční model rozdělování spektra se prováděl na základě přidělování individuálních práv ke spektru a přidělení různých pásem stanoveným kategoriím služeb, přičemž hlavním cílem bylo zabránit rušení. Velikost úseků spektra a podmínky využívání omezují uživatele na konkrétní technologie, například na GSM v případě některých „mobilních“ pásem nebo na televizi v případě pásem pro rozhlasové a televizní vysílání. Individuální práva tedy implicitně či explicitně zakazují používání jiných technologií či poskytování jiných služeb . Tento přístup se nadále nezdá vhodný pro služby elektronických komunikací ve světě zrychlujícího se technického rozvoje, kde se dělení služeb do kategorií stává s ohledem na jejich konvergenci stále obtížnější . Digitalizací se rozumí, že technologie může poskytovat kombinaci komunikačních služeb, například TV, telefonii a vysokorychlostní přístup. Technický rozvoj navíc snižuje náklady na vybavení zařízení schopností pracovat na různých kmitočtech. Tradiční model není dostatečně pružný ani přizpůsobivý, aby společnosti umožnil zúročit přínosy tohoto vývoje. To vede k promarněným příležitostem ve smyslu konkurenceschopnosti, rozvoje průmyslu a pracovních příležitostí, inovace a nabídky služeb občanům. Mnoho částí spektra se dnes využívá špatně. Oblasti nižších kmitočtů jsou nadále obsazeny starými, méně účinnými technologiemi, zatímco nové technologie mohou získat přístup pouze k vyšším kmitočtům, které se šíří v omezené míře a vyžadují vyšší zaváděcí náklady . Politické souvislosti Z pohledu Evropské komise lze účinnost správy spektra výrazně zlepšit. Komise zdůraznila reformu správy spektra jako jednu ze strategických otázek v iniciativě i2010 zahájené v červnu 2005. Rovněž na tuto otázku reagovala množstvím dalších iniciativ, včetně rozsáhlé studie o obchodování se spektrem[2], veřejných konzultací, pracovních setkání a podpory diskusí na vysoké politické úrovni. V listopadu 2004 na žádost Komise o radu dospěla Skupina pro politiku rádiového spektra (RSPG)[3] ve svém Stanovisku k obchodování s rádiovým spektrem k závěru, že „ obchodování se spektrem může být v některých částech spektra přínosné, pokud budou zavedena dostatečná ochranná opatření “ a že „ existuje potřeba do jisté míry společného přístupu k obchodování mezi členskými státy “. Skupina rovněž poznamenala, že „ by mohlo být přínosné vymezit tyto (licenční) podmínky používání co možná nejrozšířeněji s ohledem na zajištění technologické neutrality a pružnosti při budoucím využívání spektra “. Poradní zpráva[4] podaná v září 2004 nizozemským předsednictvím Rady navrhla „ přejít na nový a pružný model přidělování spektra: EU musí bezodkladně vnést pružnost do svého nepružného modelu přidělování spektra “. Rada dospěla v prosinci 2004 k závěru, že je třeba „ nadále posuzovat různé modely správy spektra s cílem pružnějšího a účinnějšího využívání spektra na evropské i celosvětové úrovni, přičemž je třeba zohlednit rozvoj nových a inovačních technologií i metodiky, které využívají tržní mechanismy. “ [5] 3. JAK TRHY SE SPEKTREM ZLEPšÍ ÚčINNOST? Pokud se trhům umožní rozhodovat o využívání a rozdělování spektra pro konvergenční komunikační služby, lze očekávat, že se účinnost využití spektra podstatně zlepší, což je klíčovým cílem politiky v předpisovém rámci pro elektronické komunikace. Účinné využívání je rovněž středem dalších cílů politiky EU, zejména pokud jde o inovace a růst, a má nepřímý dopad na fungování jednotného trhu. Zisky Z výzkumu vyplývá, že používání tržního přístupu by vedlo k významným hospodářským přínosům a značně by zlepšilo možnost volby pro občany i přístup k novým technologiím a službám za nízké ceny. Studie o obchodování se spektrem provedená pro Komisi odhadla, že pro členské státy EU a EHP by čistý zisk ze zavedení obchodování se spektrem spolu s pružnými právy na využívání činil 8–9 miliard EUR ročně . Za nejsilnější faktor vedoucí k přínosům byly označeny zvýšené inovace, následovány intenzivnější hospodářskou soutěží. Odhadovaný přínos kombinace obchodovatelnosti a pružnosti využívání je desetkrát vyšší než přínos v situaci, kdy by se zavedlo obchodování se spektrem bez pružnosti. Jiná studie[6] tvrdí, že reforma spektra v USA by v důsledku nižších cen za hlasové služby mobilní telefonie znamenala pro spotřebitele každoroční přínos vyčíslitelný až na 77 miliard USD. Ačkoliv je třeba tyto kvantitativní výsledky brát v úvahu pouze řádově, jasně ukazují na nutnost konat na evropské úrovni. Vyvážený přístup Zkušenosti se zaváděním různých přístupů ke správě spektra odhalí silné a slabé stránky každého alternativního modelu a pomohou určit, kde a v jakých pásmech se každý z nich nejlépe uplatní. Nyní je třeba napomoci rozvoji trhů se spektrem v EU, aby se zabránilo roztříštění podmínek na těchto trzích během jejich vývoje. 4. EVROPSKÝ ROZMěR TRHů SE SPEKTREM Rádiové spektrum spravují převážně členské státy na vnitrostátní úrovni a v rámci mezinárodní koordinace. Vzhledem k rostoucímu povědomí o dopadu, který mohou mít jednotlivá rozhodnutí na politiky Společenství, byla již na úrovni EU zavedena některá regulační opatření na koordinaci a zlepšení účinnosti[7]. Předpisový rámec[8] uznává tržní správu spektra jako jednu z možností a za určitých podmínek umožňuje zavedení obchodování se spektrem členskými státy[9]. Zvyšování účinnosti využívání spektra je rovněž hlavním důvodem, proč řada zemí uvnitř i mimo EU tržní reformy buď provedla, nebo je v počáteční fázi přechodu na ně[10]. Společná cesta kupředu Harmonizace využívání spektra na úrovni EU byla úspěšně provedena v některých pásmech spektra, aby se zajistilo rychlé zavedení nových technologií a zúročily přínosy úspor z rozsahu. Většina kmitočtů však není na úrovni EU koordinována a odlišné politiky členských států nadále omezují rozvoj vnitřního trhu. Koordinované zavedení trhů se spektrem v EU může tyto problémy omezit a rovněž umožnit skutečnou harmonizaci využívání účinnějším způsobem. Studie provedená pro Komisi analyzovala vedlejší účinky („efekt přelévání“) odlišných politik na zavedení obchodování a pružnosti. Zjistila, že pokud by se jedna země rozhodla svou politiku správy spektra přijetím takových opatření nereformovat, vznikly by ostatním náklady, ale pokud by se jedna země rozhodla k projektu reformy připojit, povede to k dalším přínosům i pro ostatní. 60–70 % přínosů lze přičíst vnitrostátním reformám, zatímco 30–40 % by nastalo jako výsledek uskutečnění přechodu ve všech zemích EU. Kvalitativní úvahy stojící za těmito výpočetními modely předpokládají stejný typ vedlejších účinků, které v EU nastaly v souvislosti s vnitřním trhem. Zavedení obchodovatelnosti spektra na úrovni EU by přineslo podmínky pro hladce fungující přeshraniční služby založené na pravidlech uplatňovaných v celém Společenství a vytvořilo jeden z největších trhů na světě pro spektrem podporované služby. Rychle by zlepšilo pozici EU v hospodářské soutěži a výrazně povzbudilo inovace. 5. KLÍčOVÉ OTÁZKY KE ZVÁžENÍ PřI ZAVÁDěNÍ EVROPSKÝCH TRHů SE SPEKTREM Při zavádění trhů se spektrem je třeba se zabývat některými problémy, které lze řešit pouze na základě dohody o politických cílech v rámci celé EU a zaměřením se na některé klíčové prováděcí aspekty. 5.1. Dohoda o cílech Politická dohoda by se měla zaměřit na zřízení fungujících trhů se spektrem do roku 2010, přičemž značná část spektra by měla být obchodovatelná a předmětem pružného využívání. Tím se zajistí, že se všechny zúčastněné subjekty budou moci připravit na nové prostředí správy spektra a že přechod pro trhy služeb, které závisí na využívání spektra, proběhne hladce. 5.2. Pásma spektra Pro dosažení výše uvedeného cíle by se obchodovatelnost musela vztahovat na značnou část spektra. Přístup „krok za krokem“ zaměřený na několik „zkušebních pásem“ nemůže přinést zintenzivnění hospodářské soutěže a inovace. Nabídka spektra obchodovatelného pouze v omezené míře by s sebou nesla nebezpečí protisoutěžního hromadění a omezila možnost poučit se ze zkušeností. Spektrum využívané pro účely veřejného zájmu, například pro obranu a vědecké služby, nebo spektrum spravované na celosvětové úrovni, například pro letectví a družice, není předmětem tohoto návrhu. Obecně se uznává názor, který podporují i studie a veřejné konzultace, že pásma spektra využívaná pro služby zemských elektronických komunikací mají nejlepší předpoklady k poskytování přínosů, které by trhy umožnily. Tato pásma rovněž z větší části odpovídají počátečním pásmům, které některé členské státy zvolily ve svých národních přístupech k trhům se spektrem[11], a soustředí se na ně práce RSPG týkající se strategického přístupu ke konvergenci. Za účelem zajištění účinné koordinace vedoucí ke hmatatelným výsledkům na úrovni Společenství navrhuje Komise zavedení trhů pro kmitočty, které se v současné době využívají například k těmto účelům : - zemské pohyblivé komunikační služby , včetně např. kmitočtů pro veřejné pohyblivé služby, například GSM a 3G, a kmitočty používané pro uzavřené skupiny uživatelů, jako jsou PMR a PAMR, - zemské bezdrátové komunikační služby , včetně kmitočtů např. pro bezdrátové místní smyčky, širokopásmový bezdrátový přístup a mikrovlnné spoje, - zemské služby televizního a rozhlasového vysílání , včetně kmitočtů např. pro místní, regionální a vnitrostátní rozhlasové a televizní vysílání. Volba skutečných pásem bude muset být ověřena v procesu koordinace a konkrétní legislativní návrhy musí být založeny na posouzení dopadů. V této souvislosti by náklady pro malé hospodářské operátory měly být důsledně zváženy. Lze očekávat, že uvedená pásma budou brzy fungovat na tržním základě. Často jsou již přidělena v podobě individuálních práv k využívání určených „kmitočtových bloků“ v určených zeměpisných oblastech a držitelé práv často odpovídají za své vlastní plánování sítě a mají zkušenosti s vylepšováním technologií a s interakcí s trhy. Nové přidělení spektra, které se uvolní v rámci digitální dividendy, ještě více podpoří účinné využívání těchto pásem (ačkoliv může být rozhodnuto část dividendy spravovat podle jiných modelů)[12]. Přestože je třeba zohlednit zvláštní povahu veřejné služby rozhlasového a televizního vysílání, je také nutno vzít na vědomí, že obchodování s kmitočty a jejich využívání pružnějším způsobem není pro uživatele povinností, ale volitelnou možností. Rovněž může být nezbytné přehodnotit předpoklad, že rozhlasové a televizní vysílání jakožto předmět veřejného zájmu automaticky vyžaduje zemské spektrum, neboť povinnosti týkající se pokrytí lze ve stále větší míře splnit jinými prostředky než zemským bezdrátovým vysíláním vzhledem k tomu, že se konvergence a vícenásobné platformy stále více stávají skutečností. To není v rozporu s cílem chránit poskytování veřejné služby rozhlasového a televizního vysílání ani s pokračující platností ostatních cílů veřejné politiky. Plánovaný rozsah obchodovatelných pásem by minimalizoval nebezpečí hromadění spektra, neboť by provozovatelé neměli prostředky ani pobídky k dosažení dominantní pozice. V rozsahu, v jakém by problémy s hospodářskou soutěží nastaly, poskytují v zásadě přiměřená a dostatečná nápravná opatření právní předpisy o hospodářské soutěži. Pokud by překážky vstupu na trh byly výsledkem zbytečných restrikcí a omezení spojených s právy na využívání spektra, bude vhodným nápravným opatřením zrušení dotčených omezení. 5.3. Přechodné otázky Očekává se, že zavedení trhů se spektrem bude mít dopad na hodnotu stávajících licencí, obchodovatelných či nikoli, a také na související investice. Takový dopad může různé držitele práv ovlivnit různě. V každém případě bude dopad odrážet stávající i budoucí podmínky udělování licencí, jakož i úroveň hospodářské soutěže ve Společenství. Při řešení přechodu na tržní přístup by členské státy měly zohlednit legitimní zájmy držitelů práv a současně zajistit slučitelnost s požadavky právních předpisů o hospodářské soutěži a s obecnými právními zásadami Společenství. K zabránění penalizace stávajících držitelů práv může být například nezbytné udělit těmto držitelům větší svobodu při uplatňovaní jejich práv a zrušit neodůvodněná omezení využívání těchto práv. To je třeba provést postupně a nediskriminujícím způsobem, zatímco se bude vytvářet tržní hodnota práv ke spektru. 5.4. Vymezení práv ke spektru Některá hlediska obchodovatelných práv bude třeba sblížit, například společný formát (dokument či „právní titul“) a nakonec i hmotná pravidla vymezující svobodu uživatelů, pokud jde o využívání jejich práv a obchodování s nimi. Tím by se snížily náklady na transakce, rozšířila transparentnost trhu a zvýšila právní jistota v celé EU. Rovněž by se tím zjednodušila změna vlastnictví a podpořilo účinné využívání, čímž se usnadní inovace ve velkém měřítku a úspory z rozsahu. 5.5. Koordinace informací Pro funkci trhů se spektrem je nezbytné, aby byly snadno dostupné spolehlivé informace. Dnes jsou tyto informace udržovány ve vnitrostátních databázích za použití různých formátů. V budoucnosti je třeba tyto informace uvádět koordinovaným způsobem, aby se usnadnilo porovnávání práv ke spektru a aby kupující mohli najít potenciální prodávající v celé EU. Je tedy nutné vyvinout jednotný portál pro celou EU, který na jednom místě poskytne přístup k informacím o přidělování spektra, o přidělených právech ke spektru (vnitrostátní registry), o dostupnosti obchodovatelného spektra, které zůstává nepřiděleno, nebo se za předvídatelnou dobu stane obchodovatelným, a rovněž o příslušných vnitrostátních právních a správních předpisech. To lze usnadnit stavěním na stávajících strukturách, například na databázi EFIS Evropského radiokomunikačního úřadu, nebo jejich rozšířením. 5.6. Neutralita vůči službám a technologiím Jelikož omezení technologií a služeb jsou s konvergencí stále více neslučitelné, je důležité se zabývat otázkou, jak lze obchodovatelná práva spojit s pružností, tj. právem držitele spektra využívat toto spektrum při splnění technických požadavků pro jakoukoli službu. Technologická neutralita je zásada zakotvená ve stávajícím předpisovém rámci na úrovni EU a je třeba ji definovat ve vztahu ke spektru, aby se minimalizovala omezení a přitom zajistilo vhodné řešení rušení. Je však třeba si uvědomit, že v některých případech nezbytné řízení rušení ukládá omezení, která jsou ve skutečnosti pro jednu technologii prospěšnější než pro jinou. Neutralitou vůči službám se rozumí, že výběr služeb nabízených prostřednictvím práv na využívání spektra je na držiteli práv. Omezování služeb, pro které lze spektrum využívat, není z hlediska technické správy spektra obecně odůvodnitelné. Existují nicméně široké kategorie stanovené na úrovni Mezinárodní telekomunikační unie prostřednictvím Radiokomunikačního řádu, kde jsou stanovena pravidla pro zamezení přeshraničnímu rušení. V oblasti zemských elektronických komunikací tato rozdělení do kategorií rychle zastarávají. Mohou nastat případy, kdy lze přínosy omezování služeb prokázat a odůvodnit (například dosažením interoperability služeb), a existují příklady, kdy byl tento přístup velmi úspěšný v rozvoji trhů služeb a uspokojování poptávky spotřebitelů. Je tedy nutné stanovit kritéria pro zavádění výjimek v případech, kdy lze omezení služeb při přidělování práv na využívání spektra odůvodnit, a přijmout neutralitu vůči službám jako pravidlo v ostatních případech. 6. DALšÍ POSTUP PRO VYTVOřENÍ TRHů SE SPEKTREM Hlavním cílem tohoto sdělení je usilovat o politickou dohodu na úrovni EU, pokud jde o široký cíl vytvoření trhů se spektrem do roku 2010. Pro dosažení tohoto cíle Komise zamýšlí rozvinout následující klíčové vlastnosti do evropského přístupu k obchodování se spektrem: Obchodovatelnost - právo obchodovat s individuálními právy na využívání kmitočtů ve vymezených pásmech spektra pro služby elektronických komunikací, - vymezení procesu pro začlenění pásem do obchodovatelnosti, - rozvoj počátečního výběru pásem, Technologická neutralita - definice technologické neutrality, zavedení omezení v nejmenší možné míře, Neutralita vůči službám - vymezení konkrétních podmínek pro poskytování služeb, které mohou být v budoucnu spojeny s využíváním pásem, Práva ke spektru - sblížení práv ke spektru; společný formát pro společné vymezení různých hmotných hledisek práv, kterými se vymezuje svoboda uživatelů využívat svá práva a obchodovat s nimi, Transparentnost - přístup k informacím nezbytným pro trhy se spektrem, včetně informací o přidělování spektra a přidělených právech ke spektru (vnitrostátní registry), poskytovaný harmonizovaným způsobem prostřednictvím jednotného portálu pro celou EU. Zejména opatření související s obchodovatelností, technologickou neutralitou a neutralitou vůči službám budou zahrnuta do přezkumu předpisového rámce, který bude zahájen v polovině roku 2006. Legislativní proces musí doprovázet hodnocení dopadů a aktivní dialog s členskými státy, jakož i proces koordinace, který může pokrývat i otázky nezahrnuté do přezkumu předpisového rámce. Tím se umožní rozvoj praktického provádění obchodování, přičemž se zabrání nákladným prodlevám a roztříštěnosti v krátkodobém horizontu. V případě potřeby může Komise rovněž vydávat doporučení. Je třeba co nejdříve zřídit koordinační skupiny, které budou pracovat na určených klíčových aspektech. Legislativní a koordinační procesy by se měly navzájem informovat a posilovat. Výše nastíněný proces by systematicky doprovázely veřejné konzultace o konkrétních návrzích. Komise zamýšlí podat zprávu o dosaženém pokroku ve své výroční zprávě o politice spektra. 7. ZÁVěRY Reforma správy spektra v EU s cílem zavést tržní přístup k rozdělování spektra představuje velkou výzvu. Stojí však za to ji přijmout, neboť účinné zavedení trhů se spektrem by bylo: - prospěšné ve smyslu zisku Evropy, pokud jde o konkurenceschopnost, inovační potenciál a posílení vnitřního trhu, jakož i zvýšení rozmanitosti služeb nabízených spotřebiteli spolu s kladnými vlivy na tvorbu pracovních příležitostí a zahraniční obchod, - včasné a nezbytné, neboť správa spektra ve stávající prováděné podobě, díky technologickému pokroku, rostoucí poptávce po spektrálních zdrojích a rychlosti změn obchodních případů a trhu, dosáhla svých hranic, - uskutečnitelné v navrhovaném časovém rámci. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu ministrů, aby podpořily přístup nastíněný v tomto sdělení. [1] Sdělení KOM(2005) 411: „Výhledová politika rádiového spektra pro Evropskou unii: 2. výroční zpráva” představuje celkový přístup Komise k tomuto tématu. [2] Studie „Conditions and options in introducing secondary trading of radio spectrum in the European Community“,http://europa.eu.int/information_society/policy/radio_spectrum/ref_info/studies/index_en.htm. [3] http://rspg.groups.eu.int [4] „Rethinking the European ICT agenda: Ten ICT breakthroughs for reaching Lisbon goals ”. [5] Usnesení Rady ze dne 10. prosince 2004, viz 15472/04 (presse 345). [6] „The economic costs of spectrum misallocation“, Jerry Ellig, květen 2005. http://cadep.ufm.edu.gt/telecom/ingles/interior.asp?menu=lecturas [7] Rozhodnutí o rádiovém spektru 676/2002/ES. [8] Rámcová směrnice 2002/21/ES, autorizační směrnice 2002/20/ES. [9] Regulace rádiového spektra je rovněž důležitým prostředkem, který ve spojení se směrnicí 1999/5/ES o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody přispívá k vnitřnímu trhu se zařízeními. [10] V EU to jsou DK, IT, NL, HU, AT, PT, SK, SI, SE a UK. [11] Komisi je známo, že některé členské státy plánují učinit předmětem tržního přístupu i další pásma. [12] Viz Sdělení o urychlování přechodu z analogového na digitální vysílání KOM(2005)204 a související pracovní dokument zaměstnanců Komise SEK(2005) 661, s. 10.