SDĚLENÍ KOMISE o konzultaci týkající se rybolovných práv SDĚLENÍ KOMISE o konzultaci týkající se rybolovných práv /* KOM/2011/0298 konecném znení */





ÚVOD Tento konzultační dokument popisuje pokrok, jehož bylo dosaženo v posledních letech ve společné rybářské politice, a stanoví směr, kterým se bude následující roky tato politika ubírat. Účelem je zabývat se otázkou, jakým způsobem by měly být stanoveny celkové přípustné odlovy pro rybolov v evropských vodách a pro evropské rybáře. Evropští občané, členské státy, regionální poradní sbory a poradní výbor pro rybolov a akvakulturu se vyzývají, aby se k této záležitosti vyjádřily. Cílem stanovení úrovní celkových přípustných odlovů a kvót i úrovní intenzity rybolovu pro evropský rybolov na rok 2012 by mělo být postupné ukončení nadměrného rybolovu. Nadměrný rybolov nutně neznamená, že populace je ohrožena vyhynutím nebo kolapsem – znamená jednoduše to, že stejný nebo větší počet ryb by mohl být uloven při nižší rybolovné činnosti. Smyslem je odebrat z moře každý rok správný podíl ryb tak, aby se rybám umožnilo růst a rozmnožovat se na úroveň jejich největší plodnosti. Za těchto podmínek budou úlovky, které jsou z rybích populací dlouhodobě odebrány, na své maximální udržitelné úrovni. Příliš intenzivní rybolov znamená, že ryby jsou odloveny příliš brzy a velmi malé a zároveň se používá příliš mnoho paliva. Evropská komise[1] a členské státy EU se zavázaly, že do roku 2015 dosáhnou cíle maximálního udržitelného výnosu rybolovu. Stav populace ryb v evropských vodách se zlepšuje. Podíl nadbytečně lovených populací v Atlantském oceánu a v přilehlých mořích se snížil a z 34 na 32 populací v roce 2004 z 35 na 22 populací v roce 2010, tj. z 94 % na 63 % (viz příloha I uvádějící podrobnosti). Tento pokrok je třeba hodnotit kladně, protože je důkazem toho, že rozhodným postupem lze dosáhnout změny. Dnes je známo, že populace jazyka obecného ve Skagerraku, Kattegatu, Baltském moři, v západní části Lamanšského průlivu a v Keltském moři, tresky jednoskvrnné v Severním moři a v oblasti Rockall, sledě v Severním moři a v oblasti západně od Skotska i v Keltském moři, tresky tmavé v Severním moři a v oblasti západně od Skotska, pakambaly při pobřeží Španělska a Portugalska a humra v Severním moři nejsou loveny nadměrným způsobem. Stav hlubinných zdrojů je však důvodem k obavám. Ve Středozemním moři je 82 % známých populací loveno nadměrně. Podíl nadbytečně lovených populací je stále příliš vysoký, a tak k přehnané spokojenosti není důvod. Je třeba vynaložit více úsilí, aby byl nadměrný rybolov postupně ukončen. Stanovení celkových přípustných odlovů a kvót je nadále důležitým nástrojem ochrany. Nedávná analýza ukazuje, že nelze prokázat, že došlo k významnému snížení nadbytečné kapacity loďstva EU[2]. Přechod na maximální udržitelný výnos by měl být velkým přínosem. Bude znamenat přeměnu intenzivního rybolovu omezených zdrojů na neškodný rybolov větších populací. Měla by být ulovena stejná nebo větší množství, ale s menším dopadem na životní prostředí. Vliv rybolovu na mořské dno bude menší, vedlejší úlovky zranitelných organismů, včetně sviňuch, delfínů a ostatních mořských savců, budou nižší, neboť celková intenzita rybolovu bude menší. Náklady na palivo se budou podstatně snižovat, protože rybolov tuny ryb z četné populace trvá kratší dobu než z populace omezené. Sníží se tak emise uhlíku, jakož i výdaje rybářských plavidel za palivo. Dalším důležitým přínosem je, že se bude snižovat produkce výmětů způsobená intenzitou rybolovu. Populace, u nichž probíhá intenzivní rybolov, jsou většinou složeny z menších a méně hodnotných ryb, které jsou hozeny zpět do moře buď z důvodu jejich nízké hodnoty na trhu, nebo proto, že jsou podle právních předpisů podměrečné. Postupné ukončení nadměrného rybolovu významně přispěje ke snížení výmětů. Další zvláštní předpisy týkající se výmětů se plánují v rámci reformy společné rybářské politiky. Postupné ukončení nadměrného rybolovu zlepší stav zdrojů a sníží dopad na životní prostředí. Zlepší rovněž hospodářskou výnosnost v odvětví rybolovu. Prognózy ziskovosti pro některé složky loďstva v rámci dlouhodobých plánů řízení naznačují zlepšení jejich ekonomické výkonnosti. STAV ZDROJů V roce 2010 vypracovala Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) novou formou poradenství ohledně úrovní celkových přípustných odlovů, které povedou k maximálnímu udržitelnému výnosu rybolovu do roku 2015. Komise toto nové poradenství vítá a hodlá z něho vycházet při koncepci svých návrhů týkajících se celkových přípustných odlovů. Současné poznatky o stavu populací ryb jsou shrnuty v příloze Ia a jsou stručně popsány níže[3]. Maximální udržitelný výnos celkových přípustných odlovů byl stanoven pro atlanticko-skandinávské populace sledě obecného, tresky modravé a sledě obecného v Severním moři, které jsou nyní řízeny správně. Unie však nedokázala zajistit souhlas Islandu a Faerských ostrovů se zapojením do spolupráce při řízení populace makrel. Úhrnná hodnota celkových přípustných odlovů, kterou stanovily EU, Norsko, Faerské ostrovy, Island a Rusko v roce 2010, byla o 63 % vyšší než podle vědeckého stanoviska. Ačkoli populace makrel je nyní početná, míra rybolovu se zcela vymyká mezím udržitelného rybolovu. V příštích letech dojde pravděpodobně k poklesu této populace, pokud nebude sjednáno její řízení na mezinárodní úrovni. Pokud jde o maximální udržitelný výnos, v Severním moři, Skagerraku a Kattegatu jsou všechny známé populace s výjimkou platýse, tresky jednoskvrnné a sledě obecného, loveny nadměrně. Celkové přípustné odlovy překročily v roce 2011 vědecky doporučenou úroveň o 11 %, zatímco v roce 2010 to bylo o 17 % a v roce 2009 o 37 %. Mnoho populací v západním Skotsku, v Irském moři a Keltském moři je stále loveno nadměrně a velikosti populací jsou malé. ICES nahlásila mnoho problémů se zaznamenáváním údajů o úlovcích a jiných údajů. Osm populací je natolik zdecimováno, že podle vědeckého doporučení by neměly být loveny vůbec. Ze čtrnácti populací, u nichž bylo možno provést posouzení maximálního udržitelného výnosu, je podle zjištění osm loveno nadměrně. V roce 2011 překročí celkové přípustné odlovy doporučení o 42 %. Stav populace sledě obecného v Keltském moři a tresky jednoskvrnné je dobrý, ale výměty tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé se zvětší, bude-li i nadále probíhat intenzivní rybolov humrů pomocí sítí s oky o velikosti 80 mm bez používání lovných zařízení, která umožní únik malých ryb. Odvětví rybolovu a příslušné členské státy by měly vyvinout a zavést selektivnější rybolovná zařízení. K dispozici je jen několik hodnocení stavu populace v Biskajském zálivu a v iberských vodách Atlantského oceánu. Populace štikozubce novozélandského je hojná díky dobrému doplňování mladých jedinců. ICES však hlásí, že v roce 2010 se úlovky pohybovaly opět vysoko nad kvótou a dlouhodobá udržitelnost této populace je ohrožena. V případě humrů v Kantaberském moři stále platí doporučení zastavit jeho rybolov. Vzhledem k tomu, že není k dispozici žádné přesné posouzení, je stav mnoha hlubokomořských populací důvodem k obavám. Populace červenice obecné, některých hlubokomořských druhů žraloků, pražmana červenavého v Biskajském zálivu a hlavouna tuponosého jsou vyčerpané. U většiny populací platí, že rybolov by měl být omezen nebo by přinejmenším neměl být dále rozšiřován, pokud není prokázána udržitelnost těchto populací. U rychle dospívajících druhů, mezi něž patří například mníkovec bělolemý, mník mořský, mník modrý, pražman červenavý a tkaničnice tmavá, by v budoucnosti mohlo dojít k rozvoji dlouhodobě udržitelného rybolovu. Pro rok 2011 nebude navrženo samostatné nařízení o rybolovných právech, protože nařízení přijaté v roce 2010 zahrnuje rok 2011 i 2012. V Baltském moři jsou nadměrně loveny 4 z 6 známých populací. Populace tresky obecné ve východní části Baltského moře a sledě obecného v Botnickém moři jsou řízeny správně. Ve Středozemním moři je většina (82 %) zdrojů lovena nadměrně a některé jsou vyčerpány na nízkou úroveň (příloha Ib). V Černém moři se situace výrazně nezměnila. Šprot obecný je díky nedávným silným doplněním v dobrém stavu a jeho populace je lovena udržitelným způsobem, zatímco pakambaly velké jsou loveny nadměrně. EKONOMICKÁ ANALÝZA V důsledku neúplných souborů údajů z některých členských států není dosud možné sestavit úplný přehled, jenž by zahrnoval všechna odvětví loďstva EU. Řecko a Španělsko nedodaly za rok 2008 žádné ekonomické údaje. Belgie, Bulharsko, Dánsko, Řecko, Irsko, Lotyšsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko a Španělsko dodaly za období let 2002–2008 údaje neúplné. Nedostatky v předkládání údajů vážně ohrožují posouzení celkového hospodářského výkonu rybářského loďstva EU. Z údajů hospodářské roční zprávy za rok 2008 vyplývá, že hospodářská ziskovost odvětví rybolovu EU je slabá a během posledních několika let se pomalu zhoršuje. Zisk před zdaněním byl zhruba 6 %, a to včetně přímých dotací (přibližně 3,8 % bez dotací). Zdá se, že hospodářská krize měla určitý nepříznivý dopad na první prodejní ceny ryb u mnoha druhů, protože běžné ceny jsou stále o 10 % nižší než ceny v roce 2007. Mezi dva nejdůležitější nákladové prvky patří palivo (průměrně 23 % celkových nákladů) a mzdy (přibližně 28 %). Spotřeba paliva se značně liší; u plavidel lovících vlečnými sítěmi, zejména vlečenými pomocí výložníků, je nejvyšší. Vysokými cenami pohonných hmot se rozumí, že ačkoli mnoho loďstev přizpůsobilo své chování při rybolovu, aby na palivu uspořilo, dopad cen paliv na náklady se zvyšuje. V mnoha segmentech loďstva vedou rostoucí náklady na palivo k nižším podílům pro posádku i nižším mzdám. Přibližně 10 % až 20 % složek loďstva vytváří negativní peněžní tok, což znamená, že příjem nebyl dostatečný na krytí krátkodobých provozních nákladů. Jsou-li zahrnuty kapitálové náklady, znamená to, že 30 % až 40 % složek loďstva má negativní dlouhodobou ziskovost. Plavidla lovící vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků mají značné ztráty. Trawlerům pro lov při dně a plavidlům lovícím zátahovými sítěmi se daří o něco lépe; pohybují se mezi pozitivní a negativní úrovní zisku v závislosti na prvních prodejních cenách ryb a nákladech na palivo. Dredže dosahovaly lepších výsledků než jiná mobilní lovná zařízení. Všechna pevná lovná zařízení jsou zisková. Prognózy ziskovosti pro některé složky loďstva v rámci dlouhodobých plánů řízení jsou mírně lepší. Zpracovatelské odvětví je obecně rentabilní. Mnoho pobřežních oblastí tradičně závislých na místních vykládkách se nyní specializuje na zpracování dovezených ryb. Dovoz nyní představuje více než 65 % celkové spotřeby mořských plodů v EU. SMěRY POLITIKY Absence vědeckých stanovisek U zhruba dvou třetin celkových přípustných odlovů chybí vědecké stanovisko k nadměrnému rybolovu. Ve většině případů je tomu tak kvůli chybějícím informacím o úlovcích, neúplným průzkumům či nekvalitnímu odběru vzorků, přičemž existují případy, kdy výchozí biologické otázky představují náročnou vědeckou problematiku. Za poskytování vědeckých údajů o rybolovu jsou odpovědné členské státy a v řadě případů nejsou tyto povinnosti splněny v plném rozsahu. V jiných oblastech lidské činnosti (stejně jako v rybolovu v jiných částech světa) existuje povinnost přiměřeně posoudit zamýšlený dopad určité činnosti, než je možné ji zahájit. Současná praxe v odvětví rybolovu tomuto standardu zdaleka neodpovídá. To by se mělo napravit. Budou-li populace loveny, aniž by byl znám jejich stav v souvislosti s nadměrným odlovem, nebude nadměrný rybolov nikdy ukončen. Vzhledem k tomu, že se o mnohých populacích[4] ví jen velmi málo, měly by být tam, kde panuje větší nejistota, celkové přípustné odlovy stanoveny ještě opatrněji. Okamžitá náprava by způsobila vážné narušení, pokud by byl rybolov zakázán u všech populací, jejichž stav je v současnosti neznámý. Místo toho se nabízí čtyři možnosti dalšího postupu: – Není-li vědecké stanovisko k nadměrnému rybolovu k dispozici, mělo by být navrženo snížení celkových přípustných odlovů a/nebo úrovní intenzity rybolovu o 25 %, ledaže vědecké stanovisko uvádí, že kvůli krátkodobým rizikům pro populace je zapotřebí snížení větší. – Členské státy by měly této otázce věnovat dostatečné zdroje a bezodkladně dodat nezbytné informace, které umožní odhadnout stav populací. – Vědecké instituce budou mít za úkol bezodkladně pomoci s řešením této problematiky, avšak základní informace musí poskytnout členské státy. – Z komerčního rybolovu a vědeckých průzkumů by měly být vytvořeny ukazatele, které by poskytly solidní základ pro regulaci rybolovu směřující k udržitelnému využívání zdrojů, dokonce i v situacích, kdy je k dispozici jen málo údajů. Intenzita rybolovu Intenzita rybolovu (omezení času stráveného rybářskými plavidly na moři) je spolu s celkovými přípustnými odlovy řízena za účelem snížení výmětů a omezení příležitostí k nezákonnému rybolovu. Řízení intenzity rybolovu je důležitým ochranným opatřením, které se používá v několika dlouhodobých plánech řízení, např. v případě tresky obecné v Severním moři a Baltském moři, platýse a jazyka obecného v Severním moři, jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu a populací štikozubce novozélandského a humra severského (příloha II). Celková intenzita rybolovu podle měření v příloze II, pokud jde o populace tresky obecné na západě Skotska a v Severním moři, se nesnížila a vzrostla intenzita dosažená pomocí tenatových sítí (s velikostí ok více než 60 mm) a dlouhých lovných šňůr pro lov při dně v iberských vodách Atlantského oceánu. Tuto situaci je třeba změnit, jelikož plány řízení pro tresku obecnou i štikozubce v těchto oblastech stanoví, že intenzita rybolovu a úmrtnost ryb by se měla snížit a nikoli zvyšovat. Budou navržena opatření, aby bylo zajištěno, že se intenzita vynaložená při rybolovu štikozubce novozélandského pomocí dlouhých lovných šňůr pro lov při dně a pevnými sítěmi sníží. Úpravy řízení intenzity jsou složitá opatření a vyžadují pečlivou analýzu. Za tímto účelem požádá Komise zúčastněné strany, aby do 1. září hlásily případné potíže se systémy řízení intenzity, aby mohla být této záležitosti věnována dostatečná pozornost předtím, než budou na konci roku přijata rozhodnutí. Pokud se na problémy týkající se systémů řízení intenzity rybolovu upozorní až po uvedeném datu, odloží Komise jakýkoli návrh na změnu systému do doby, než bude moci být provedeno důkladné posouzení v následujícím roce. V mezidobí budou muset být úrovně intenzity rybolovu upraveny tak, jak vyžadují plány. ŘÍZENÍ PROSTřEDNICTVÍM VÍCELETÝCH PLÁNů Několik současných plánů řízení bylo vypracováno spíše v zájmu obnovy ohrožených populací než s cílem řídit je tak, aby byly v dobrém stavu. Plány by proto měly být revidovány tak, aby byl nadměrný rybolov odstraněn do roku 2015. V současné době se tyto plány přezkoumávají v případě: jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu, populací tresky obecné, jazyka obecného a platýse v Severním moři, tresky jednoskvrnné, sledě obecného, tresky tmavé v Severním moři, štikozubce novozélandského a humrů i jazyka obecného v Biskajském zálivu. Komise bude pracovat na novém návrhu týkajícím se štikozubce severního, zkonsolidují-li se vědecké poznatky v této oblasti, a pravděpodobně zvolí postup zohledňující více druhů, protože štikozubec se loví ve smíšeném lovišti spolu s ďasovitými. Některé plány jsou již zřejmě v souladu s cíli maximálního udržitelného výnosu: - treska jednoskvrnná v Severním moři (plány přijaté v rámci dvoustranných konzultací s Norskem) - sleď obecný v oblasti západně od Skotska - sleď obecný v Severním moři - atlanticko-skandinávské populace sledě obecného (plány přijaté příslušnými pobřežními státy) - treska modravá (přijaté příslušnými pobřežními státy) Plány týkající se sardele obecné v Biskajském zálivu a kranase obecného se stále projednávají v Parlamentu a v Radě. Na dalších plánech, týkajících se například pelagických populací v Baltském moři, se pracuje. Ve Středomoří se bude pokračovat v úsilí o vytvoření mezinárodních dlouhodobých plánů pro příslušné rybolovy. Podle nařízení týkajícího se Středozemního moře[5] by členské státy EU měly vypracovat víceleté plány na vnitrostátní úrovni. Pokrok v této věci byl zahájen a bude i nadále pokračovat. PRACOVNÍ METODA PRO NAVRHOVÁNÍ CELKOVÝCH PřÍPUSTNÝCH ODLOVů Pokud existují dlouhodobé plány pro celkové přípustné odlovy nebo úrovně intenzity rybolovu, musí být dodrženy. To je z dlouhodobého hlediska nejlepší cesta k udržitelnosti. Rovněž v případě, že celkové přípustné odlovy a další opatření byly dohodnuty s třetími zeměmi, musí být provedeny. Celkové přípustné odlovy by měly být stanoveny na základě vědeckých stanovisek vycházejících ze souhrnných údajů a kvantitativní analýzy i prognóz podle „rámce pro maximální udržitelný výnos“. Jakmile budou tato stanoviska k dispozici, měla by se přímo použít ke stanovení kvót nebo intenzity rybolovu; počítá se s postupným prováděním tohoto rámce do roku 2015, pokud je však slučitelné s uvedenými stanovisky. Pokud není k dispozici žádné vědecké stanovisko, nebo jsou-li dostupné údaje nevhodné k výpočtu velikosti populace a příslušného úlovku, je na místě více opatrnosti. Jak bylo uvedeno v oddíle 4.1, mělo by se uplatnit 25% snížení celkových přípustných odlovů a členské státy by měly bezodkladně podniknout kroky k nalezení vhodné míry rybolovu. ČASOVÝ PLÁN NÁVRHů Načasování jednotlivých návrhů se liší podle regionů. V posledních letech byla rozhodnutí o celkových přípustných odlovech u většiny populací v EU přijímána v prosinci na základě návrhů zveřejněných v období od poloviny roku do konce října. V případě Atlantského oceánu, Severního moře a jiných oblastí by se návrh i rozhodnutí mohlo přijmout dříve, pokud by se tato rozhodnutí přijímala odděleně od přepisu rybolovných práv přijatého při konzultaci s Norskem a dalšími třetími zeměmi. Pokud by se tato nová struktura návrhů přijala, rozvrh práce by mohl být tento: Nařízení o rybolovných právech | Termín předložení doporučení | Návrh Komise | Pravděpodobné přijetí Radou | Černé moře | říjen | listopad | prosinec | Baltské moře | květen | začátek září | říjen | Výlučné populace EU v Atlantském oceánu, Severním moři a dalších oblastech | červen (*) | září | listopad | Sdílené populace v Atlantském oceánu, Severním moři a populace řízené na mezinárodní úrovni v antarktické oblasti a dalších oblastech | říjen (*) | listopad | prosinec | (*) První doporučení ICES týkající se mnohých populací v červnu, další údaje se doplní v červenci. Doporučení týkající se pelagických a široce rozšířených druhů bude poskytnuto v říjnu. ZÁVěR Komise žádá evropské občany, Evropský parlament, členské státy, které jsou zastoupeny v Radě, regionální poradní sbory a poradní výbor pro rybolov a akvakulturu, aby se vyjádřily ke zde popsané koncepci k dosažení udržitelného řízení v souladu s cíli společné rybářské politiky. PŘÍLOHA Ia – Severovýchodní Atlantik a přilehlé vody Tabulka 1. Vědecká stanoviska ke stavu populace | Počet rybích populací | Populace zařazené podle výše uvedených kritérií (referenční bod dohodnut) | 1 | 0,9 | Jiné populace nezahrnuté z důvodu nedostatečných údajů (referenční bod dosud není dohodnut) | 110 | 99,1 | Zohledněné populace (z 19 druhů) | 111 | 100 | Zařazené populace: | Snížená reprodukční kapacita | 1 | 100,0 | Plná reprodukční kapacita | 0 | 0,0 | Populace celkem | 1 | 100 | 2 - Vědecké stanovisko k nadměrnému rybolovu u populací ve Středozemním a Černém moři | č. | % | Populace zařazené podle kritéria (referenční bod dohodnut) | 61 | 55,0 | Jiné populace nezahrnuté z důvodu nedostatečných údajů (referenční bod dosud není dohodnut) | 50 | 45,0 | Zohledněné populace (z 19 druhů) | 111 | 100 | Zařazené populace: | Daná populace je nadměrně lovena (vyšší než míra nejvyššího udržitelného výnosu nebo náhradní hodnota) | 50 | 82,0 | Populace je lovena na úrovni míry nejvyššího udržitelného výnosu nebo náhradní hodnoty či méně | 11 | 18,0 | Populace celkem | 61 | 100 | PŘÍLOHA II – Intenzita rybolovu regulovaná v rámci víceletých plánů (podle zpráv předkládaných výboru VTHVR členskými státy) (informace, které poskytlo Společné výzkumné středisko) [pic] Obrázek č. 1. Regulovaná intenzita rybolovu v západní části Baltského moře [pic] Obrázek č. 2. Regulovaná intenzita rybolovu ve střední části Baltského moře [pic] Obrázek č. 3. Regulovaná intenzita rybolovu v Kattegatu [pic]Obrázek 4. Regulovaná intenzita rybolovu v Severním moři, ve Skagerraku a ve východní části Lamanšského průlivu [pic]Obrázek 5. Regulovaná intenzita rybolovu v Irském moři [pic]Obrázek 6. Regulovaná intenzita rybolovu v západním Skotsku [pic] Obrázek 7. Regulovaná intenzita rybolovu v západní části Lamanšského průlivu [pic] Obrázek 8. Regulovaná intenzita rybolovu v iberských vodách Atlantského oceánu Poznámka : Rozdíl ve vývoji oproti minulému roku způsobila zejména lepší kvalita údajů ze Španělska. [1] Provádění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu. Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu KOM(2006) 360 v konečném znění. [2] Zpráva o úsilí členských států během roku 2009 k dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. KOM(2011). [3] Tabulku evropských kvót a příslušných „semaforů“ lze nalézt na adrese: http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/publications/poster_tac2011_en.pdf. Úplnou analýzu stavu populací ryb lze nalézt na adrese www.ices.dk a https://stecf.jrc.ec.europa.eu. [4] KOM(2000) 1 v konečném znění. [5] Nařízení Rady (ES) č. 1967/2006. [6] Míra maximálního udržitelného výnosu rybolovu (Fmsy) je taková intenzita rybolovné činnosti, s jejíž pomocí se získá nejvyšší dlouhodobý výnos z populace, aniž by se v krátkodobém horizontu vyčerpala její produkční kapacita. [7] Udržitelným odlovem se rozumí úlovek, který ICES a VTHVR doporučují na základě přístupu předběžné opatrnosti, včetně provádění dlouhodobého plánu, pokud je preventivní.