1. ÚVOD

Agenda pro změnu zdůrazňuje podporu inkluzivního růstu a vytváření pracovních míst jako klíčovou prioritu vnější spolupráce EU. V této souvislosti je kombinování zdrojů financování vnímáno jako důležitý prostředek k tomu, jak aktivovat uvolnění dodatečných zdrojů a zvyšovat dopad podpory EU.

V souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU ze dne 25. října 2011 o poskytnutí záruky EU za vnější úvěry Evropské investiční banky požádaly Rada a Evropský parlament Komisi o to, aby prostudovala vytvoření „platformy EU pro vnější spolupráci a rozvoj“ s cílem optimalizovat fungování mechanismů pro kombinaci grantů a úvěrů v oblasti vnější činnosti a aby o tomto průzkumu následně podala zprávu.

Ve své následné zprávě Radě a Evropskému parlamentu ze dne 26. října 2012 Komise navrhla zřídit novou platformu EU pro kombinaci zdrojů v oblasti vnější spolupráce (EUBEC), která by měla podobu skupiny odborníků Komise. Formálně pak byla činnost této platformy zahájena na prvním zasedání „skupiny pro politiku“, které se uskutečnilo dne 14. prosince 2012.

V souladu se závazkem Komise podávat zprávy Evropskému parlamentu a Radě představuje tento dokument první takovou zprávu. Jeho předmětem je činnost platformy od jejího zavedení dne 14. prosince 2012 do konce července 2014[1].

Komise předsedala zasedáním platformy a aktivně přispívala k její činnosti i na politické a technické úrovni spolu s ESVČ, členskými státy, Evropským parlamentem a finančními institucemi. V této spolupráci a dosažených výsledcích spatřuje Komise přidanou hodnotu, což se odráží i v doporučeních této zprávy.

Úlohou platformy není nahradit nebo duplikovat stávající rozhodovací struktury.

2. CÍLE

Obecný cíl a oblast působnosti platformy vymezila zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 26. října 2012.

Platforma by měla zkvalitňovat a zefektivňovat mechanismy kombinování zdrojů v oblasti rozvojové a vnější spolupráce EU. Současně by měla náležitě zohledňovat rámce politik, které upravují vztahy EU s různými partnerskými zeměmi, zejména politik rozvoje, sousedství a rozšiřování EU.

Platforma by měla nabízet vodítka k harmonizaci klíčových zásad, jimiž se řídí činnosti v oblasti kombinování zdrojů, a současně by měla umožňovat diferenciaci podle odvětví a regionů.

Platforma by se měla zaměřovat na odvětví, v nichž lze finanční nástroje použít s největším užitkem, a to jak v rámci geografických regionů, tak napříč těmito regiony.

Platforma by rovněž měla pomoci silněji provázat činnosti v oblasti kombinování zdrojů s politikami EU.

3. PŘEHLED ČINNOSTI PLATFORMY V OBDOBÍ 2013–2014

Platformu tvoří skupina pro politiku a technické skupiny.

Skupina pro politiku

Skupinu pro politiku tvoří zástupci členských států EU, ESVČ a Komise a k účasti je zván i Evropský parlament. Další účastníci mohou být přizváni jako pozorovatelé.

Činnost platformy byla zahájena na prvním zasedání „skupiny pro politiku“ (14. prosince 2012), která dojednala pracovní plán na rok 2013, jenž byl následně revidován v červnu 2013 a prosinci 2013. Skupina pro politiku zasedala pětkrát, v prosinci 2012, červnu a prosinci 2013 a dubnu a červenci 2014. Jednala o činnosti technických skupin a dalších vybraných tématech, k nimž svým vstupem přispěla i Komise; jednalo se například o téma budoucí správy nástrojů EU pro kombinaci zdrojů či téma úlohy finančních institucí ze třetích zemí při uplatňování těchto nástrojů.

Finanční instituce, které se podílely na technické práci, byly na zasedání skupiny pro politiku přizvány jako pozorovatelé. Komise zasedáním přesedá a zajišťuje sekretariát, který se stará o koordinaci a komunikaci.

Technické skupiny

Technické skupiny (TS) tvoří zástupci Komise, ESVČ, finančních institucí a řada zástupců členských států. Na technické práci platformy se podílí i zástupci Evropského parlamentu. Sdílení a výměna odborných zkušeností mezi účastníky byly velmi důležitou a vzájemně prospěšnou zkušeností.

Technických skupin bylo dosud zřízeno pět a proběhlo též několik jejich zasedání na společná témata. Skupiny se zaměřily na následující cíle:

TS 1 „Přezkum stávajících mechanismů kombinování zdrojů“ – TS 2 „Posílení činností v oblasti kombinování zdrojů“ – Rámec pro měření výsledků (REM) – TS 3 „Zlepšování procesů“ – TS 4 „Prosazování finančních nástrojů“ – TS 5 „Uzavírání smluv, monitorování a vykazování“

Tuto technickou činnost doplnily čtyři workshopy: a) k tématu „Začleňování problematiky změny klimatu do nástrojů pro kombinaci zdrojů“; b) k tématu „Udržitelnost dluhu“; c) k tématu Kombinování zdrojů a oficiální rozvojová pomoc a d) kulatý stůl s evropskými vývozními úvěrovými agenturami.

Diskusí platformy se jak ve skupině pro politiku, tak v technických skupinách aktivně účastnil i Evropský parlament.

Zapojení občanské společnosti a soukromého sektoru

Se zástupci organizací občanské společnosti se konaly čtyři schůzky. Z nich dvě proběhly ve dnech 30. dubna a 24. července 2013, dále dne 26. listopadu 2013 byla v rámci Evropských rozvojových dnů uspořádána brainstormingová schůzka, jež se kromě organizací občanské společnosti zaměřovala na investory ze soukromého sektoru a jejímž tématem byly možnosti, jak kombinováním zdrojů podnítit soukromé financování, a konečně další schůzka proběhla dne 3. července 2014 za účasti organizací občanské společnosti a soukromého sektoru.

4. PRÁCE TECHNICKÝCH SKUPIN

4.1 PŘEZKUM STÁVAJÍCÍCH MECHANISMŮ KOMBINOVÁNÍ ZDROJŮ

Prvotní technická činnost v rámci platformy se zaměřila na široký přezkum stávajících nástrojů EU pro kombinaci zdrojů a výměny osvědčených postupů. Z přezkumu vyplynuly tyto závěry:

i) Stávající nástroje EU pro kombinaci zdrojů se jeví jako slibný prostředek při podpoře vnějších politik EU, přestože postupy vývoje, screeningu/posuzování/výběru, monitorování a vykazování operací je třeba dále zefektivňovat, harmonizovat a zlepšovat.

ii) Mechanismy kombinování zdrojů dosáhly svého cíle, jenž spočívá v uvolňování významných veřejných zdrojů na financování investičních projektů k podpoře vnějších politik EU. Existuje určitý prostor pro další využití finančních nástrojů (jako jsou rizikový kapitál, záruky, subvence úrokových sazeb).

iii) Další zlepšení jsou zapotřebí v oblasti systémů pro monitorování a vykazování na úrovni nástroje i projektu.

iv) Projekty financované v rámci mechanismů kombinování zdrojů zahrnují celou škálu odvětví, mohou být různého rozsahu a podle potřeby mohou využívat různých druhů podpory. Tato flexibilita nepochybně přispívá k významu a kvalitě projektového portfolia, což Komisi dává možnost stanovovat operativní priority v závislosti na konkrétních regionálních politikách a potřebách. Projektová portfolia by získala na relevanci, pokud by do sestavování dynamických seznamů připravovaných projektů byly intenzivněji zapojeny delegace EU.

v) Koncepcí a přípravou projektů se zabývají finanční instituce, jež dodržují řádné postupy a normy. Návrhy projektů jsou posuzovány prostřednictvím mechanismů vzájemného hodnocení a interního screeningu Komise/ESVČ. Přidaná hodnota grantu je prokazována v projektové dokumentaci a je vyhodnocována v průběhu screeningového postupu. V zájmu měřitelnosti by však měla být tato přidaná hodnota přesněji specifikována a analyzována v žádosti o grant. V zájmu účinnějšího posuzování/výběru, monitorování a vykazování by pak měly být harmonizovány výpočty aktivačního účinku (pákového efektu) a formuláře žádosti o grant a měly by být zkvalitněny informace, které předkládají finanční instituce.

vi) Jedním z hlavních úspěchů nástrojů pro kombinaci zdrojů je posílená koordinace, výměna informací a spolupráce, jež se odehrává jak mezi evropskými aktéry v oblasti pomoci, tak – byť v menší míře a jen v určitých regionech – mezi aktéry ze zemí mimo Evropu. Tohoto úspěchu bylo dosaženo díky tomu, že jsou jednotliví aktéři zapojeni do činnosti oficiálních grémií, která řídí mechanismy EU pro kombinaci zdrojů, a že probíhá koordinace na místní úrovni, resp. na úrovni ústředí anebo v rámci jednotlivých platných memorand o porozumění s EU/Komisí. Je však třeba zdůraznit, že velká většina dosud schválených operací připadá na pět hlavních evropských partnerů. Je tedy nutno usilovat o to, aby se aktéři z EU na poli pomoci zapojili do využívání nástrojů šířeji. Bylo by možné usilovat i o větší účast aktérů neevropských. Tato otázka byla v rámci platformy podrobněji projednána. Diskuse dospěla k závěru, že zapojení neevropských finančních institucí, zejména pak regionálních bank ve funkci vedoucích finančních institucí, by měla prozkoumat rada příslušného rámce kombinování zdrojů; přitom by měla uplatňovat cílený přístup a vycházet ze specifické přidané hodnoty, jež by v konkrétním projektu či regionu vznikla. V případech, kdy neevropské finanční instituce již jsou v postavení vedoucích subjektů konkrétních nástrojů pro kombinaci zdrojů, by pak měla být tato jejich úloha zachována za předpokladu, že jsou splněny podmínky týkající se jejich přidané hodnoty. Koordinace a spolupráce mezi evropskými a neevropskými finančními institucemi má nadále naprosto zásadní význam, a z toho důvodu by měly být neevropské finanční instituce zvány na relevantní zasedání jako pozorovatelé.

vii) Obecně jsou partnerské země / regiony zapojeny do každého projektu od jeho samého počátku, a to na technické úrovni. Obecným rysem úvěrově financované pomoci je přitom vlastní odpovědnost jejích příjemců. Partnerské země / regiony by měly být na odpovídající úrovni systematicky zapojovány do fáze koncipování a přípravy projektu (provedené konzultace by měly být dokumentovány ve formuláři žádosti o grant). Na místní úrovni by měla probíhat koordinace mezi delegacemi EU, finančními institucemi a partnerskou zemí / partnerským regionem, tak aby byl dopad projektů financovaných v rámci mechanismů kombinování zdrojů maximalizován z hlediska rozvoje dané země či regionu. Řada těchto námětů byla zohledněna v další technické práci, jak je podrobněji uvedeno níže.

4.2 POSÍLENÍ ÚČINNOSTI, TRANSPARENTNOSTI A VLASTNÍ ODPOVĚDNOSTI ČINNOSTÍ V OBLASTI KOMBINOVÁNÍ ZDROJŮ – RÁMEC PRO MĚŘENÍ VÝSLEDKŮ, ZLEPŠOVÁNÍ POSTUPŮ – UZAVÍRÁNÍ SMLUV, MONITOROVÁNÍ A VYKAZOVÁNÍ

Po přezkumu výše uvedených stávajících nástrojů pro kombinaci zdrojů a dosud nabytých zkušeností byla technická činnost zaměřená na konkrétní řešení tří klíčových problémů rozdělena mezi TS2, TS3 a TS5:

1) Posílené technické posuzování projektů obsahujících prvek kombinace zdrojů

Byly provedeny práce s cílem dále zkvalitnit posuzování projektů a u všech nástrojů co nejvíce harmonizovat kritéria posuzování na základě osvědčených postupů.

Výsledkem provedených technických prací byl vylepšený a harmonizovaný formulář žádosti o grant, který mají jednotlivé nástroje EU pro kombinaci zdrojů používat. Byly vypracovány podrobné pokyny, které mají být přílohou formuláře žádosti a jejichž cílem je poskytovat žadatelům informace a vysvětlení k vyplňování formuláře. Nové pokyny zejména objasňují, jak by měl být zdůvodňován aspekt adicionality a aktivačního účinku daného požadovaného grantu a jakým strukturovanějším a měřitelnějším způsobem by měl být tento aspekt prezentován; pozornost je věnována i dalším oblastem, například finanční struktuře projektů. Environmentální a sociální aspekty jsou kontrolovány podle norem EU stejně jako u každého jiného projektu financovaného EU. Výslovně je uvedena otázka udržitelnosti dluhu, a to na základě výsledků workshopů uskutečněných s kolegy z MMF. Nový oddíl je věnován ukazatelům, který váže na nový rámec pro měření výsledků (viz níže). Počátkem roku 2014 byl nový formulář žádosti zaveden pro nové návrhy projektů ve všech nástrojích, které spravuje Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci. V návaznosti na tyto výsledky platformy EUBEC nyní pracovní skupina investičního rámce pro západní Balkán (WBIF) dále usiluje o zefektivnění a zlepšení relevantních operativních postupů.

2) Vývoj standardizovaného rámce pro měření výsledků

Uskutečnily se technické práce na novém rámci pro měření výsledků, s jehož pomocí mají být Komise a finanční instituce schopny poskytovat informace o očekávaných výsledcích projektů, jimž se dostane podpory z nástrojů, ještě předtím, než budou tyto projekty zahájeny. Uvedený rámec má dále umožnit měřit výsledek financování projektů ex post a dále zkvalitnit vykazování výsledků, jichž nástroje dosáhly. Všechny tyto prvky odrážejí požadavky nového finančního nařízení, rámců Komise pro výsledky, jakož i priority a cíle politik vnější spolupráce EU.

Uvedené práce vyústily v dohodu o rámci, jejž tvoří společný soubor ukazatelů výsledků, které odrážejí výstupy a plánované výsledky projektů. Volba ukazatelů se řídila řadou aspektů, k nimž patří mimo jiné soulad s cíli a prioritami nástrojů, cíle politiky vnější spolupráce EU a finančního nařízení, jakož i stávající praxe finančních institucí a možnost agregování a poskytování zpráv veřejnosti. Rámec vymezuje definici každého z dohodnutých ukazatelů a stanoví požadavek, aby žadatelé popsali z kvalitativního hlediska očekávaný dopad navrhovaného projektu. Nový rámec pro výsledky je začleněn do nového formuláře žádosti a pokynů (viz výše) a počátkem roku 2014 byl zaveden pro nové návrhy projektů.

3) Harmonizace uzavírání smluv, monitorování a vykazování

Na technických pracích provedených v této oblasti se podílely Komise, útvary ESVČ v ústředí a delegacích, jakož i finanční instituce. Hlavním cílem technické skupiny bylo zharmonizovat a urychlit uzavírání smluv v oblasti působnosti nástrojů. S cílem zjednodušit uzavírání smluv na projekty vypracovala tato skupina relevantní a podrobné pokyny, které usnadní vyplňování příslušných smluvních informací do projektové dokumentace, jež je předkládána správním orgánům nástrojů. TS5 se soustředila na vysvětlení a zpřesnění smluvních definic a postupů, které je třeba předem začlenit do informativní dokumentace projektu, aby bylo možno plně porozumět realizaci projektu, finančním tokům a příslušným povinnostem zúčastněných subjektů. Odpovídající smluvní informace byly tudíž v zájmu efektivity začleněny do podrobných pokynů k vyplňování formuláře žádosti. Dále byl sestaven soubor doporučení / osvědčených postupů pro vykazování a monitorování, které vyplynuly jednak z aktuálních zkušeností Komise a finančních institucí z realizace projektů, jednak z požadavků, jež finanční nařízení stanoví na právní rámec finančních nástrojů.

Komise vítá snahu platformy průběžně zajišťovat, aby byly projekty vybírány strukturovaným, transparentním a efektivním způsobem pomocí takových efektivních smluvních postupů a řádného monitorování a vykazování s akcentem na výsledky, které náležitě zohledňují příslušné platné právní požadavky.

Komise uznává, že platforma dosáhla důležitého pokroku tím, že vyvinula nové (harmonizované) pomocné prostředky, které mají být používány ve všech nástrojích pro kombinaci zdrojů a k nimž patří například zdokonalený formulář žádosti a doprovodné pokyny.

4.3 DALŠÍ ROZVOJ FINANČNÍCH NÁSTROJŮ

Tržně orientované investice jsou klíčovou hybnou silou rozvoje a důležitým parametrem, který odlišuje rozvinuté ekonomiky od ekonomik méně rozvinutých. K jejich příkladům patří bankovní úvěry malým a středním podnikům, investice veřejných a soukromých dodavatelů veřejných služeb do výroby energie nebo klíčové infrastrukturní projekty, jako jsou silnice a železnice.

Rozšířené využívání zvláštních finančních nástrojů (např. záruk, kapitálových účastí, rizik místní měny a jiných mechanismů sdílení rizika) je motivováno potřebou co nejefektivněji využít omezené rozpočtové zdroje, které jsou k dispozici, jakož i úvahou, podle níž granty nejsou vždy tím nejlepším nástrojem rozvoje těchto druhů hospodářské činnosti a mohou někdy zcela selhat.

Použití zvláštních finančních nástrojů lze doporučit v případě, že účastníci trhu, k nimž mohou patřit instituce poskytující rozvojové financování, nezajišťují v důsledku selhání trhu požadované financování v dostatečné výši nebo za vhodných podmínek pro jinak finančně životaschopné projekty.

Vedle řešení případů selhání trhu nebo situací, kdy jsou realizovány jen suboptimální investice, musí finanční nástroje zajišťovat jasně definovanou adicionalitu (přidanou hodnotu) a nad rámec rozpočtových prostředků EU aktivovat i další zdroje. Jejich koncepce musí zajišťovat soulad zájmů Komise a jejích partnerů, kteří projekty realizují.

Na základě výše uvedených skutečností a praktických zkušeností členů platformy vybrala platforma určitý počet odvětví, kde by mělo být dále zkoumáno intenzivnější využívání uvedených finančních nástrojů a k nimž patří např. infrastruktura, mikropodniky a malé a střední podniky, zemědělství a sociální oblast. Ačkoli druh a úroveň podpory EU konkrétním projektům je nutno posuzovat vždy případ od případu, platforma přijala určité základní zásady ohledně minimálních požadavků, prahových hodnot maximální podpory a mechanismů, jež mají zajistit, aby byly zájmy Komise a prováděcí způsobilé finanční instituce vzájemně sladěny.

Komise podporuje úsilí platformy o širší využití finančních nástrojů. Jelikož jsou tyto nástroje poměrně složitými produkty, bude jejich koncepce pečlivě přizpůsobena operativním podmínkám v jednotlivých partnerských zemích.

Komise bude mimoto uplatňovat základní zásadu, kterou EU pro finanční nástroje stanoví, a sice pravidlo zákazu podmíněných závazků. Toto pravidlo zajišťuje, aby finanční závazek EU vyplývající z finančního nástroje nemohl v žádném případě překročit výši relevantního rozpočtového závazku vyčleněného na tento nástroj.

5. BUDOUCÍ SPRÁVA NÁSTROJŮ EU PRO KOMBINACI ZDROJŮ

S cílem zvýšit účinnost operací kombinování zdrojů z hlediska dosahování jejich politických cílů, jež spočívají ve snižování chudoby a socioekonomickém rozvoji, a s cílem zefektivnit řízení těchto operací a snížit jejich transakční náklady schválila platforma pro každý ze čtyř finančních nástrojů (Evropský rozvojový fond – evropský nástroj sousedství – nástroj pro rozvojovou spolupráci – nástroj předvstupní pomoci) jeden „rámec“ kombinování zdrojů. Zároveň navrhla určit v každém rámci zeměpisně vymezené nástroje, jež mají umožnit zabývat se jednotlivými regionálními strategickými prioritami, zvýšit aktivační účinek politik a efektivně využívat operací kombinování zdrojů k politickému dialogu a rovněž pro účely výkaznictví.

Finanční prostředky budou pocházet zejména z regionálních programů. Tyto programy jsou definovány v rámci jednotlivých nástrojů v souladu s prioritami a cíli vymezenými v programových dokumentech a v dialogu s partnerskými zeměmi a relevantními regionálními organizacemi. V relevantních a vhodných případech by mohly finanční prostředky pocházet i ze zvláštních národních/regionálních programů[2] na podporu priorit a cílů v těchto zemích/regionech, jak je definují příslušné programové dokumenty. V případě, že členské státy EU nebo jiní dárci budou mít zájem přispět k operacím kombinování zdrojů, bude tento příspěvek poskytován prostřednictvím jednoho či více specializovaných fondů. Pro každý rámec kombinování zdrojů bude ustavena jediná správní struktura, jež bude spravovat finanční prostředky Komise a – prostřednictvím specializovaných fondů – prostředky členských států EU a dalších dárců. Tento rámec bude používán pro všechny regiony včetně Afriky. Na základě činnosti platformy EUBEC nyní pracovní skupina investičního rámce pro západní Balkán (WBIF) dále usiluje o zefektivnění a zkvalitnění relevantní správní struktury.

Rozhodování bude organizováno ve dvouúrovňové struktuře. Stanoviska k návrhům projektů budou formulována na úrovni rad. Tato stanoviska budou připravována na základě posouzení na technické úrovni.

V Radách[3], jimž předsedá Komise, jsou zastoupeny ESVČ, členské státy EU jakožto členové s hlasovacím právem a finanční instituce jakožto pozorovatelé. Úkolem rad bude formulovat stanoviska k jednotlivým operacím kombinování zdrojů, poskytovat vodítka zúčastněným institucím, monitorovat a přezkoumávat dynamické seznamy připravovaných projektů, posuzovat výsledky související s projekty a monitorovat portfolio schválených projektů. Dle potřeby budou rady využívat zvláštních odborných znalostí finančních institucí a zajišťovat rozdělení práce.

Technické posouzení návrhů projektů bude probíhat na pravidelných technických schůzkách, kterým bude předsedat Komise (za účasti příslušných GŘ dle potřeby) a kterých se budou účastnit ESVČ[4] a finanční instituce. Na těchto schůzkách budou vedena jednání o dynamických seznamech připravovaných projektů a budou posuzovány projekty předkládané radám.

K dispozici je již vylepšený (a harmonizovanější) formulář projektové žádosti, jejž vypracovala platforma a jenž přispívá k zajištění strukturovaného, transparentního a efektivního výběru projektů[5].

Sekretariát je nápomocen radě při plnění všech jejích úkolů, při pořádání komunikačních akcí a při obecném provádění komunikační strategie, organizuje posuzování návrhů na technické úrovni a je ústředním kontaktním místem pro všechny subjekty zúčastněné v rámcích pro kombinaci zdrojů. Strukturu a fungování sekretariátu bude třeba upravit v závislosti na nové celkové struktuře a rozhodovacím procesu; Komise zajistí služby sekretariátu každému rámci EU pro kombinaci zdrojů, jakož i odpovídajícím nástrojům a bude případně zkoumat možnost externího zajištění konkrétních úkolů.

Cílem navrhovaného revidovaného rozhodovacího procesu je racionalizovat, zjednodušit a zefektivnit rozhodování a splnit nové požadavky finančního nařízení při provádění projektů v rámci nepřímého řízení. Revidovaný rozhodovací proces se vyznačuje těmito prvky: i) zlepšená koordinace v rané fázi, která zajistí, aby se zdroje zaměřovaly na určené priority; ii) širší a posílené technické posouzení s cílem dále zlepšit kvalitu a usnadnit výměnu odborných zkušeností a dle potřeby čerpat ze specifických odborných znalostí finančních institucí; iii) větší flexibilita a lepší sladění doby věnované technickému posouzení s relativní složitostí každého návrhu a iv) redukovaný počet kroků v procesu. Jakmile bude určitý projekt posouzen jako technicky vyzrálý, bude moci vedoucí finanční instituce[6] předložit sekretariátu konečný revidovaný formulář žádosti pro podání v radě.

V případě rámců kombinování zdrojů, jež řídí GŘ DEVCO, povedou Komise, ESVČ a členský stát s přijímajícími zeměmi a relevantními regionálními organizacemi dialog o strategických záměrech a obecných pokynech. Tento dialog, jemuž budou spolupředsedat ESVČ a Komise, může probíhat v rámci stávajících regionálních nebo subregionálních fór koordinace politiky. Pokud takto zaměřená vhodná fóra neexistují, může dialog probíhat na specializovaných strategických zasedáních v souladu se zásadou vlastní odpovědnosti v rozvojové spolupráci EU. V případě WBIF je nutno již probíhající diskuse na strategické úrovni za účasti přijímajících zemí zkvalitnit tím, že bude prosazeno sestavování „resortních dynamických seznamů s připravovanými projekty“ pro jednotlivé země.

Účast občanské společnosti na úrovni projektu je v současné době v gesci finančních institucí, které v rámci svých postupů schvalování a řízení projektů buď zajišťují, aby předkladatel projektu provedl příslušnou veřejnou konzultaci, nebo tuto účast řídí přímo. Úlohou delegací / zeměpisných oddělení by mělo být spolupracovat se zástupci místní občanské společnosti, jak je obecnou praxí v případě ostatních metod provádění. Komise se bude i více zasazovat o to, aby organizace občanské společnosti, včetně organizací regionálních, získaly lepší přístup k informacím na úrovni nástrojů. V Bruselu jsou s organizacemi občanské společnosti pořádány na téma kombinování zdrojů pravidelné schůzky.

6. PŘEHLED ZÁVĚRŮ A DOPORUČENÍ

1) Podle dosavadních zkušeností se stávající nástroje EU pro kombinaci zdrojů jeví jako slibný prostředek, jak podpořit vnější politiky EU.

2) Výsledkem provedených technických prací je vylepšený a harmonizovaný formulář žádosti o grant, který mají jednotlivé nástroje EU pro kombinaci zdrojů používat. Byly vypracovány podrobné pokyny, které mají být přílohou formuláře žádosti a mají žadatelům při vyplňování formuláře poskytovat informace a vysvětlení. Výslovně byla zařazena otázka udržitelnosti dluhu a budou přijata další opatření v návaznosti na probíhající revizi rámce MMF.

3) Je vypracován nový rámec pro výsledky, který je začleněn do nového formuláře žádosti a pokynů (viz výše).

Komise vítá snahu platformy průběžně zajišťovat strukturovaný, transparentní a efektivní výběr projektů pomocí takových efektivních smluvních postupů a řádného monitorování a vykazování s akcentem na výsledky, které náležitě zohledňují příslušné platné právní požadavky a jsou sladěny s prioritami a cíli politik vnější spolupráce EU.

V tomto rámci Komise uznává, že platforma dosáhla důležitého pokroku tím, že vyvinula nové (harmonizované) pomocné prostředky, které mají být používány ve všech stávajících nástrojích pro kombinaci zdrojů a k nimž patří například zdokonalený formulář žádosti a doprovodné pokyny.

4) Jsou vytipovány klíčové oblasti, v nichž by mělo být dále zkoumáno intenzivnější využití zvláštních finančních nástrojů. Tyto oblasti, jež jsou stanoveny na základě svého praktického významu, mají představovat předmět zájmu budoucích opatření, jež budou v rámci nástrojů pro kombinaci zdrojů přijímána:

– záruky, kapitálové účasti a jiné nástroje sdílení rizik pro infrastrukturní projekty a pro mikropodniky a malé a střední podniky,

– nová odvětví: záruky a mechanismy sdílení rizik pro zemědělství, sociální oblast a ostatní odvětví.

Komise podporuje doporučení platformy, aby rámce EU pro kombinaci zdrojů více využívaly zvláštních finančních nástrojů zejména ve prospěch infrastruktury, mikropodniků a malých a středních podniků, zemědělství a sociálního odvětví. Dle doporučení je současně nutno řádně zohledňovat operativní podmínky v partnerských zemích a pravidlo zákazu podmíněných závazků. Komise bude úzce spolupracovat se svými partnery v oblasti financování rozvojových projektů s cílem uvést na trh inovativní finanční nástroje se silným rozvojovým dopadem.

5) Platforma dospěla k závěru, že by pro každý ze čtyř finančních nástrojů (Evropský rozvojový fond – evropský nástroj sousedství – nástroj pro rozvojovou spolupráci – nástroj předvstupní pomoci) měl být ustaven jeden „rámec“ kombinování zdrojů. Praktické závěry týkající se projektů budou přijímány v příslušných čtyřech relevantních radách (rada pro Evropský rozvojový fond – rada pro evropský nástroj sousedství – rada pro nástroj pro rozvojovou spolupráci – řídicí výbor WBIF). Takto revidovaný rozhodovací proces pomůže racionalizovat, zjednodušit a zefektivnit rozhodování, jakož i splnit nové požadavky stanovené finančním nařízením.

Komise podporuje další racionalizaci nástrojů pro kombinaci zdrojů, jíž má být dosaženo začleněním těchto nástrojů do čtyř příslušných rámců. Cílem je jednak zvýšit účinnost kombinování zdrojů při plnění příslušných politických cílů, jednak snížit náklady.

Komise bude v těsné součinnosti s ESVČ a členskými státy EU usilovat o to, aby byla doporučení k revidované správní struktuře nástrojů pro kombinaci zdrojů provedena účinným a efektivním způsobem.

6) Zapojení neevropských finančních institucí, zejména pak regionálních bank ve funkci vedoucích finančních institucí, by měla prozkoumat rada příslušného rámce kombinování zdrojů. Měla by při tom použít cílený přístup a hodnotit specifickou přidanou hodnotu vznikající v konkrétním projektu či regionu. V případech, kdy neevropské finanční instituce již působí jako vedoucí subjekty v konkrétních nástrojích pro kombinaci zdrojů, měla by být tato jejich úloha zachována za předpokladu, že jsou splněny podmínky týkající se jejich přidané hodnoty. Koordinace a spolupráce mezi evropskými a neevropskými finančními institucemi má nadále naprosto zásadní význam, a z toho důvodu by měly být neevropské finanční instituce zvány na relevantní zasedání jako pozorovatelé.

7) Významnou součástí dosavadního prokazatelného úspěchu platformy je aktivní účast členských států EU, Evropského parlamentu, ESVČ a útvarů Komise a široké škály veřejných finančních institucí, ať již mnohostranných či dvoustranných, evropských či neevropských. Tuto účast dále posilují výměny s organizacemi občanské společnosti a kontakt s dalšími aktéry.

Komise je přesvědčena, že platforma EU jednoznačně prokázala svou hodnotu tím, že široké škále zúčastněných subjektů umožnila vyměňovat si odborné zkušenosti ohledně všech aspektů kombinování zdrojů ve vnější spolupráci. Komise doporučuje, aby platforma EU na této zkušenosti a svém dosavadním úspěchu dále stavěla a aby pokračovala ve své práci na konkrétních problémech týkajících se kombinování zdrojů ve vnější spolupráci.

Závěrem je třeba dodat, že v souladu s pracovním plánem, který předložila Komise a přijala skupina pro politiku, byly určeny následující problémy, které jsou již řešeny v průběhu roku 2014:

• uvolňování zdrojů ze soukromého sektoru,

• osvědčené postupy a příležitosti financování v oblasti změny klimatu.

[1] Další podrobné pracovní dokumenty a zprávy jsou k dispozici na adrese http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm, neboť platforma je registrovanou expertní skupinou Komise E02852.

[2] V menší míře i z tematických programů.

[3] V případě WBIF se jedná o řídicí výbor, kterého se neúčastní ESVČ.

[4] ESVČ se neúčastní technického posuzování návrhů projektů v rámci WBIF.

[5] V rámci WBIF se zohledněním skutečnosti, že hlavními žadateli jsou přijímající země.

[6] Pouze v případě nástrojů řízených GŘ DEVCO.