POSTOJ RADY V PRVNÍM ČTENÍ (EU) č. 10/2012

k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost

Přijatý Radou dne 4. října 2012

(10/2012/EU)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

Je třeba jasně stanovit, které druhy znečištění moří by měly patřit mezi cíle nařízení (ES) č.1406/2002. Znečištění moří způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu by proto mělo být chápáno jako znečištění ropou nebo látkou jinou než ropa, u níž je pravděpodobné, že vyskytne-li v mořském prostředí, bude představovat nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000.

Na základě zjištění externího vyhodnocení a na základě doporučení a víceleté strategie přijaté správní radou v březnu 2010, by některá ustanovení nařízení (ES) č. 1406/2002 měla být vyjasněna a aktualizována. Agentura by se měla soustředit na své prioritní úkoly v oblasti námořní bezpečnosti, přičemž by měla dostat řadu nových hlavních a doplňkových úkolů odrážejících vývoj politiky námořní bezpečnosti na unijní a mezinárodní úrovni. S ohledem na rozpočtová omezení Unie jsou nutné značné kontroly a přesuny prostředků, aby byla zajištěna efektivnost nákladů a účinnost využití rozpočtu a aby se zamezilo jakýmkoli duplicitám. Potřeby ohledně zaměstnanců nutných pro nové hlavní a doplňkové úkoly by měly být v zásadě pokryty vnitřním přesunem, který provede agentura. Současně by agentura měla v případě potřeby obdržet financování z jiných částí rozpočtu Unie, zejména z nástroje evropské politiky sousedství. Plnění veškerých nových hlavních a doplňkových úkolů agenturou bude probíhat v mezích stávajícího finančního výhledu a rozpočtu agentury, aniž jsou dotčena jednání a rozhodnutí týkající se budoucího víceletého finančního rámce. Vzhledem k tomu, že toto nařízení není rozhodnutím o financování, měl by rozpočtový orgán rozhodnout o zdrojích agentury v rámci ročního rozpočtového procesu.

Úkoly agentury by měly být popsány jasně a přesně a mělo by se zamezit jakékoli jejich duplicitě.

Některá ustanovení týkající se specifického řízení agentury by měla být vyjasněna. S přihlédnutím ke zvláštní odpovědnosti Komise za provádění politik Unie uložené Smlouvou o fungování Evropské unie by měla Komise poskytnout agentuře politické vedení v plnění jejích úkolů při plném respektování právního postavení agentury a nezávislosti jejího výkonného ředitele podle nařízení (ES) č. 1406/2002.

Agentura by měla jednat v zájmu Unie. Mělo by to zahrnovat i situaci, kdy je agentura pověřena úkolem jednat v oblasti své působnosti mimo území členských států a v zájmu podpory politiky námořní bezpečnosti Unie poskytovat technickou pomoc příslušným třetím zemím.

Agentura by měla členským státům poskytovat technickou pomoc, která by měla usnadnit vytváření nezbytné vnitrostátní kapacity k provádění acquis Unie.

Agentura by měla členským státům a Komisi poskytovat operační pomoc. Součástí této pomoci by měly být služby, jako jsou systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet), evropský satelitní dohled pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet), datové centrum Evropské unie pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (datové centrum EU LRIT) a systém pro provádění režimu státní kontroly v přístavech EU (Thetis).

Odborné znalosti agentury v oblasti elektronického předávání údajů a systémů pro výměnu informací na moři by měly být využity ke zjednodušení ohlašovacích formalit lodí za účelem odstranění překážek v námořní dopravě a k vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek. Agentura by zejména měla podporovat členské státy při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (5) .

Agentura by měla zvýšit pomoc Komisi ve výzkumných činnostech týkajících se její oblasti působnosti. Je však třeba vyhnout se duplicitní práci ve vztahu k existujícímu výzkumnému rámci Unie. Agentura by zejména neměla být pověřena řízením výzkumných projektů.

Po ukončení platnosti rámce Unie pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 2850/2000/ES ze dne 20. prosince 2000 (6) by agentura měla pokračovat v některých činnostech vykonávaných dříve na základě uvedeného rámce, a to zejména využíváním odborných znalostí Poradenské odborné skupiny pro připravenost a reakci na znečišťování moře. Činnost agentury v této oblasti by neměla zbavovat pobřežní státy odpovědnosti za zavedení mechanismů zásahu proti znečištění a měla by respektovat stávající ujednání o spolupráci mezi členskými státy nebo uskupeními členských států.

Žádosti postižených států o zahájení činností, které agentura vykonává v rámci boje proti znečištění, by měly být podávány prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie zavedeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (8) . Komise však může mít za to, že za jiných okolností než v případě žádosti o spuštění pohotovostních plavidel na odstraňování znečištění a dalšího vybavení mohou být vhodnější alternativní způsoby komunikace, založené na používání pokročilých informačních technologií, a může tedy informovat žadatelský členský stát.

Zejména systém CleanSeaNet, který je v současnosti používán na pořizování fotografických důkazů o ropných skvrnách z plavidel, by měl být agenturou využíván také k odhalování a záznamu skvrn z výzkumu ropy a plynu a výrobních činností na moři, aniž by to mělo jakékoli neblahé dopady na službu, která je poskytována námořní dopravě.

Agentura disponuje uznávanými cennými odbornými znalostmi a nástroji v oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně. Tyto odborné znalosti a nástroje mohou být důležité pro další činnosti Unie týkající se politiky Unie v oblasti námořní dopravy. Agentura by proto měla být při rozvoji a provádění těchto činností Unie Komisi a členským státům na požádání nápomocna, pokud to správní rada v kontextu ročního pracovního programu agentury schválí. Tato pomoc by měla být předmětem podrobné analýzy nákladů a přínosů a neměla by narušovat hlavní úkoly agentury.

Za účelem vytvoření jednotného trhu a evropského prostoru námořní dopravy bez překážek by měla být snížena administrativní zátěž lodní dopravy, a tím také mimo jiné podporována pobřežní plavba. V této souvislosti by se mohl koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime případně využít jako prostředek k omezení ohlašovacích formalit požadovaných od obchodních lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich.

Aniž jsou dotčeny cíle a úkoly stanovené nařízením (ES) č. 1406/2002, měla by Komise jednoho roku ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost v těsné spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami vypracovat a předložit studii proveditelnosti za účelem zhodnocení a určení možností posílení koordinace a spolupráce různých pobřežních funkcí. Tato studie by měla zohlednit stávající právní rámec a relevantní doporučení příslušných fór Unie, jakož i současný rozvoj společného prostředí pro sdílení informací (CISE), a měla by plně respektovat zásady subsidiarity a proporcionality a Evropskému parlamentu a Radě objasnit náklady a výnosy.

Pro konkurenceschopnost námořních seskupení Unie je důležité získávat evropské námořníky s kvalitním výcvikem. Vzhledem k současné i budoucí poptávce v Unii po vysoce kvalifikovaných námořnících by tudíž agentura měla v případě potřeby poskytnout členským státům a Komisi podporu při propagaci námořního výcviku usnadňováním dobrovolné výměny osvědčených postupů a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku. Podpora by mohla zahrnovat pomoc kompetentním evropským zúčastněným stranám při dosahování špičkové kvality vzdělávání a výcviku v námořních oborech na dobrovolném základě, plně v souladu s odpovědností členských států za obsah a organizaci tohoto výcviku.

Pro boj s rostoucím rizikem pirátství by agentura měla v případně nadále předávat příslušným vnitrostátním orgánům a jiným významným subjektům, včetně operací jako je operace námořních sil EU Atalanta, podrobné informace o poloze lodí plujících pod vlajkou členských států v oblastech označovaných za velice nebezpečné. Agentura má kromě toho k dispozici prostředky, které by mohly být užitečné, zejména v souvislosti s rozvojem CISE. Je proto vhodné, aby agentura poskytovala příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie jako Frontex a Europol na požádání relevantní informace o poloze lodí a údaje z pozorování Země pro usnadnění preventivních opatření proti úmyslným protiprávním činům, jak vyplývá z příslušných právních předpisů Unie, aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států, a v souladu s použitelným vnitrostátním právem a právem Unie, zejména s ohledem na subjekty, které údaje požadují. Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (LRIT) by mělo podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky v souladu s postupy, které stanoví správní rada.

Pro dosažení maximální účinnosti by agentura měla co nejvíce spolupracovat v rámci Pařížského memoranda o porozumění. Komise a členské státy by měly pokračovat v posuzování všech možností vedoucích k dalšímu zvyšování účinnosti, které by mohly být v rámci Pařížského memoranda o porozumění předloženy ke zvážení.

S cílem zajistit správné provádění závazných právních aktů Unie v oblasti námořní bezpečnosti a v oblasti zabránění znečištění z lodí v praxi by agentura měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět návštěvy členských států. Tyto návštěvy vnitrostátních správních orgánů by měly agentuře umožnit nashromáždění veškerých informací nezbytných k tomu, aby Komisi předložila komplexní zprávu za účelem dalšího posouzení. Tyto návštěvy by měly být prováděny v souladu se zásadami uvedenými v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii a takovým způsobem, aby se minimalizovala administrativní zátěž pro vnitrostátní orgány námořní správy. Tyto návštěvy by dále měly být vykonávány v souladu se stanoveným postupem včetně standardní metodiky přijatými správní radou.

Agentura by měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět inspekce uznaných subjektů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (17) . Tyto inspekce mohou probíhat rovněž ve třetích zemích. Komise a agentura by měly zajistit, aby byly dotčené členské státy náležitě informovány. Agentura by rovněž měla plnit inspekční úkoly podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (18) , které se týkají výcviku námořníků a vydávání průkazu způsobilosti a jimiž agenturu pověřila Komise. Do nařízení (ES) č. 1406/2002 by neměly být zahrnuty podrobnosti technické pomoci poskytované agenturou inspekcím v oblasti bezpečnosti námořní dopravy, které provádí Komise v souladu s nařízením Komise (ES) č. 324/2008 ze dne 9. dubna 2008, kterým se stanoví revidované postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti (19) .

S cílem zajistit soulad s politickými cíli a institucionálním uspořádáním Unie, jakož i s platnými správními a finančními postupy by Komise měla vydat formální doporučení v podobě písemného stanoviska k návrhu víceleté strategie a k návrhu ročních pracovních programů agentury, k němuž by správní rada měla před přijetím těchto dokumentů přihlédnout.

V době, kdy správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování, by měli její členové mít možnost položit Komisi dotazy ohledně výběrového řízení. Správní rada by dále měla mít možnost vést s kandidáty z užšího seznamu pohovor, a to v souladu se standardním postupem.

Z týchž důvodů by měl správní radu v rámci výboru pro předběžný výběr zastupovat pozorovatel. Tento pozorovatel by měl být během dalších fází výběrového řízení průběžně informován.

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (ES) č. 1406/2002

Nařízení (ES) č. 1406/2002 se mění takto:

při posuzování proveditelnosti a uskutečňování politik a projektů na podporu budování evropského prostoru námořní dopravy bez překážek, jako jsou koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime, jakož i mořské dálnice. Za tímto účelem bude zejména přezkoumána možnost doplnění dalších funkcí do systému SafeSeaNet, aniž by byla dotčena úloha řídící skupiny na vysoké úrovni vytvořené podle směrnice 2002/59/ES;

2. Správní rada, která jedná na návrh Komise, může funkční období výkonného ředitele s ohledem na hodnotící zprávu jednou prodloužit nejvýše o další čtyři roky. Správní rada rozhoduje čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. O svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele informuje správní rada Evropský parlament. Výkonný ředitel může být do jednoho měsíce před prodloužením svého funkčního období vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho členů. Pokud není funkční období prodlouženo, setrvá výkonný ředitel ve své funkci až do jmenování svého nástupce.

1. Výkonného ředitele jmenuje a odvolává správní rada. Výkonný ředitel je jmenován po vyslechnutí stanoviska pozorovatele podle článku 10 na období pěti let na základě výkonnosti a doložené správní a řídicí způsobilosti, jakož i doložené zkušenosti v oblastech uvedených v článku 1. Je jmenován ze seznamu alespoň tří kandidátů navržených Komisí po provedení otevřeného výběrového řízení poté, co byla v Úředním věstníku Evropské unie a v jiných publikacích zveřejněna výzva k projevení zájmu. Kandidát zvolený správní radou může být vyzván, aby před příslušným výborem Evropského parlamentu učinil prohlášení a zodpověděl otázky jeho členů. Odvolání projedná správní rada na žádost Komise nebo jedné třetiny svých členů. O jmenování či odvolání rozhoduje správní rada čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

(1) Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 68.

(2) Postoj Evropského parlamentu ze dne 15. prosince 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 4. října 2012. Postoj Evropského parlamentu ze dne …

(3) Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1.

(4) Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 6.

(5) Úř. věst. L 283, 29.10.2010, s. 1.

(6) Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 1.

(7) Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11.

(8) Úř. věst. L 314, 1.12.2007, s. 9.

(9) Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 57.

(10) Rozhodnutí Rady 94/157/ES (Úř. věst. L 73, 16.3.1994, s. 19).

(11) Rozhodnutí Rady 77/585/EHS (Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1).

(12) Rozhodnutí Rady 1999/802/ES (Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 32).

(13) Rozhodnutí Rady 84/358/EHS (Úř. věst. L 188, 16.7.1984, s. 7).

(14) Rozhodnutí Rady 98/249/ES (Úř. věst. L 104, 3.4.1998, s. 1).

(15) Rozhodnutí Rady 93/550/EHS (Úř. věst. L 267, 28.10.1993, s. 20).

(16) Rozhodnutí Rady 2010/655/EU (Úř. věst. L 285, 30.10.2010, s. 1).

(17) Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 11.

(18) Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 33.

(19) Úř. věst. L 98, 10.4.2008, s. 5.

(20) Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

(21) Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(22)

(23)

(24)

(25)

(26)

(27)

(28)

(29)

(30)

(31)

(32)

(33) Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.“;

(34) Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 1.“;

(35) Pět let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.“;

ODŮVODNĚNÍ RADY

I. ÚVOD

Dne 28. října 2010 předložila Komise návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) […/…], kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (1).

Návrhu byla věnována zpráva o pokroku předložená Radě pro dopravu, telekomunikace a energetiku dne 31. března 2011. Ministrům byly položeny dvě otázky s cílem získat určité pokyny pro posuzování návrhu přípravnými orgány Rady (2).

Dne 16. června 2011 Rada pro dopravu, telekomunikace a energetiku přijala k návrhu obecný přístup (3).

Dne 15. prosince 2011 hlasoval Evropský parlament o svém postoji v prvním čtení (4).

Po hlasování v Evropském parlamentu se za účelem dosažení dohody o návrhu uskutečnila jednání mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí. Dohody bylo dosaženo dne 12. dubna 2012; následně ji dne 17. dubna 2012 potvrdil Výbor stálých zástupců a dne 24. dubna 2012 Výbor Evropského parlamentu pro dopravu a cestovní ruch (TRAN).

Rada s ohledem na výše zmíněnou dohodu a po revizi právníky-lingvisty přijala svůj postoj v prvním čtení dne 4. října 2012 řádným legislativním postupem stanoveným v článku 294 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

Při své práci Rada řádně zohlednila stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (5). Výbor regionů odmítl vydat stanovisko.

II. ANALÝZA POSTOJE V PRVNÍM ČTENÍ

1. Obecně

Cílem navrhovaného nařízení je rozšířit úkoly Evropské agentury pro námořní bezpečnost (EMSA) tak, aby odpovídaly novým potřebám, zejména potřebám, které vznikly v důsledku přijetí „třetího balíčku pro námořní bezpečnost“, a vývoji na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni. Dalším cílem návrhu je upravit strukturu řízení agentury, a to zejména s ohledem na externí hodnocení zadané v roce 2007.

Rada souhlasí s Komisí, pokud jde o cíl návrhu, tedy přizpůsobit úkoly a strukturu řízení agentury EMSA novým okolnostem, postoj Rady nicméně zahrnuje významné úpravy původního návrhu. Rada se zejména domnívá, že návrh Komise dostatečně nezohlednil skutečnost, že je potřeba, aby agentura EMSA zůstala zaměřena na svou hlavní činnost – námořní bezpečnost. Podle názoru Rady je v době omezených finančních a lidských zdrojů zvláště důležité, aby tyto zdroje nebyly rozptýleny mezi příliš mnoho nových úkolů; činnosti agentury EMSA by se měly místo toho zaměřit na oblasti, v nichž agentura disponuje uznávanými odbornými znalostmi a nástroji. Rada proto zvolila přístup jasně stanovující cíle agentury. Úkoly agentury jsou dále rozděleny na hlavní a doplňkové úkoly. Doplňkové úkoly by agentura prováděla pouze po důkladném posouzení nákladové efektivnosti.

V důsledku tohoto přístupu postoj Rady v prvním čtení významně mění původní návrh Komise: návrh je přeformulován a některá ustanovení jsou vypuštěna.

2. Postoj Rady ke změnám Parlamentu týkajícím se určitých klíčových otázek

i) Cíle agentury

Parlament navrhl, aby agentura poskytovala členským státům a Komisi potřebnou vědeckou a technickou pomoc na vysoké úrovni odbornosti s cílem pomoci jim správně uplatňovat právní předpisy Unie, a zajistit tak vysokou a jednotnou úroveň účinné námořní bezpečnosti s využitím stávajících schopností v oblasti pomoci, zabránění znečištění moře a boje proti tomuto znečištění, včetně znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři, a rozvíjet evropský námořní prostor bez překážek (změna 29). Tyto cíle představují hlavní poslání agentury a jejich plnění musí být prioritou (změna 30).

Rada vítá Parlamentem navrhovaný jasný popis cílů agentury i prioritizaci úkolů. Obě změny v zásadě sledují tentýž cíl jako obecný přístup Rady. Rada dále shledává, že by bylo užitečné stanovit jako celkový cíl činností agentury vytvoření evropského námořního prostoru bez překážek.

Rada nicméně není ochotna přijmout rozšíření úkolů agentury o zabránění znečištění moře ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři (viz oddíl 2 bod ii) písm. c) níže), tato část změny navržené Parlamentem proto není do postoje Rady zahrnuta. Pro Radu je navíc důležitá jasnější prioritizace úkolů, ve svém postoji proto rozlišuje mezi hlavními a doplňkovými úkoly.

ii) Úkoly agentury

Parlament navrhl řadu nových úkolů agentury, přičemž nejdůležitější z nich se týkají odborné přípravy námořníků, boje proti nezákonnému obchodu a pirátství a proti znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři.

a) Odborná příprava námořníků

V původním návrhu Komise nebyly pro agenturu EMSA stanoveny žádné specifické úkoly týkající se odborné přípravy námořníků. Rada ve svém obecném přístupu návrh Komise v tomto ohledu nezměnila.

Parlament však navrhl několik změn s cílem zapojit agenturu do odborné přípravy námořníků:

— Agentura by měla být nápomocna Komisi při rozvoji a provádění politiky na podporu kvality odborné přípravy evropských námořníků a při propagaci námořnické profese (změna 35).

— Agentura by měla spolupracovat s členskými státy při shromažďování a analýze údajů o kvalifikaci a zaměstnanosti námořníků s cílem sdílet osvědčené postupy při odborné přípravě námořníků v celé Evropě (změna 41), při koordinaci programů škol s cílem zajistit harmonizované vzdělávání (změna 42) a při umožnění zavádění výměn mezi institucemi námořního vzdělávání typu Erasmus (změna 43).

— Měl by být doplněn odpovídající bod odůvodnění věnovaný výše uvedeným úkolům (změna 20).

Rada může souhlasit s Parlamentem v tom, že agentura EMSA by mohla být zapojena do záležitostí v oblasti odborné přípravy námořníků, nemělo by to však být součástí jejích hlavních úkolů, s výjimkou statistik, a měla by plně respektovat odpovědnost členských států za obsah a organizaci odborného vzdělávání (článek 166 SFEU). Postoj Rady tuto skutečnost zohledňuje takto:

— Hlavním úkolem agentury je usnadňovat spolupráci mezi členskými státy a Komisí v oblasti shromažďování a analýzy údajů o námořnících, které jsou poskytovány a používány v souladu se směrnicí 2008/106/ES o minimální úrovni výcviku námořníků (6) (čl. 2 odst. 4 písm. e)).

— Doplňkovým úkolem agentury je být v případě potřeby nápomocna Komisi a členským státům při usnadňování dobrovolné výměny osvědčených postupů v námořním výcviku a vzdělávání v rámci Unie a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku, a to při plném dodržování článku 166 SFEU (čl. 2a odst. 3 písm. c)). Toto ustanovení je dále vysvětleno v 31. bodě odůvodnění.

b) Pirátství

Komise stejně jako v případě odborné přípravy námořníků nestanovila pro agenturu EMSA žádnou úlohu v oblasti boje proti pirátství nebo jiným protiprávním činům namířeným proti námořní dopravě. Rada ve svém obecném přístupu návrh Komise v tomto ohledu nezměnila.

Parlament naopak dospěl k závěru, že boj proti pirátství a nezákonnému obchodu by měl být jedním z hlavních úkolů agentury. Parlament za tímto účelem provedl tři změny:

— agentura by měla v rámci sledování a sběru údajů také shromažďovat základní informace, například o pirátství (změna 21);

— agentura by měla námořním silám EU pro operaci Atalanta předat podrobné informace o poloze lodí plujících pod vlajkou EU v určitých nebezpečných oblastech (změna 22);

— agentura by měla podpořit akce, které provádí Komise a členské státy v oblasti boje proti nezákonnému obchodu a pirátství (změna 45).

Rada si je dobře vědoma zvyšující se hrozby pirátství a jiných protiprávních činů namířených proti námořní dopravě a agentura má k dispozici určité údaje, jež by mohly být v tomto ohledu prospěšné. Postoj Rady tuto skutečnost zohledňuje tím, že k hlavním úkolům agentury řadí poskytování relevantních informací o poloze lodí a údajů z pozorování Země příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie s cílem usnadnit opatření proti hrozbám plynoucím z pirátství a úmyslných protiprávních činů. Je třeba poznamenat, že údaje by měly být poskytovány pouze na požádání, aniž je dotčeno vnitrostátní právo a právo Unie, při dodržení platných předpisů o ochraně údajů a v souladu se správními postupy, které vypracuje buď správní rada agentury, nebo v určitých případech řídící skupina na vysoké úrovni vytvořená podle směrnice 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel (7) (čl. 2 odst. 4 písm. b)). Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti bude rovněž podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky (poslední věta čl. 2 odst. 4 písm. b)). Rada se domnívá, že je mimořádně důležité používat pojem „úmyslné protiprávní činy“, který je v právu Unie i v mezinárodním právu jasně zavedený a definovaný. Postoj Rady dále konkrétně odkazuje na ochranu údajů a v důsledku toho zavádí do článku 4 určité změny týkající se bezpečného nakládání s důvěrnými informacemi a jejich bezpečného zpracovávání, na což Komise ani Parlament nikterak nepoukázaly.

Ve 32. bodu odůvodnění jsou pak obsaženy další prvky pro výklad výše uvedených ustanovení.

c) Znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři

Podle původního návrhu Komise zastávala agentura EMSA pouze omezenou úlohu při analýze bezpečnosti mobilních zařízení pro těžbu ropy a plynu na moři. Rada tuto činnost ve svém obecném postoji stanovila jako doplňkový úkol, v jehož rámci má být agentura nápomocna Komisi při analýze požadavků Mezinárodní námořní organizace a při shromažďování základních informací o potenciálních hrozbách pro námořní dopravu a mořské prostředí. Rada upřesnila, že agentura EMSA by neměla provádět žádné inspekce či jakékoliv činnosti konkrétně spojené s průzkumem či těžbou nerostných surovin.

Parlament naopak přijal řadu změn týkajících se zabránění znečištění. Konkrétně navrhl, aby:

— byla v návrhu z odkazů na zabránění znečištění vypuštěna slova „z lodí“ (změny 29, 30, 71 a 73);

— bylo z odkazů na analýzu bezpečnosti zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři vypuštěno slovo „mobilní“ (změny 14 a 33);

— se poukázalo na přínos odborných zkušeností agentury při vypracovávání pokynů pro udělování licencí k těžbě a produkci ropy a plynu (změna 24);

— bylo zabránění znečištění moře a boj proti tomuto znečištění, včetně znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři, jedním cílů agentury EMSA (změna 29);

— byla agentura EMSA nápomocna při udělování licencí k těžbě a produkci ropy a plynu (změna 37);

— agentura EMSA poskytovala podporu členským státům při vyšetřování havárií na pobřežních zařízeních a zařízeních na moři, včetně havárií zařízení pro těžbu ropy nebo plynu (změna 47);

— agentura EMSA usnadňovala spolupráci při posuzování opatření členských států v souvislosti s plány reakce na mimořádné události a s připraveností na ně, pokud jde o zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři (změna 49);

— agentura EMSA usnadňovala spolupráci při zajištění nezávislého dohledu nad námořními aspekty týkajícími se bezpečnosti, prevence, ochrany životního prostředí a plánování pro nepředvídané události, prováděného třetí stranou (změna 50).

Rada se v souladu s návrhem Komise domnívá, že je proveditelné a vhodné stanovit pro agenturu EMSA úlohu při reakci na znečištění mořského prostředí ze zařízení na moři. Agentura má reakční schopnosti umožňující provádět čistění ropných skvrn, ať už jde o znečištění z lodí nebo ze zařízení na moři. Kromě toho má také potřebné odborné znalosti v oblasti znečištění způsobeného jinými nebezpečnými a škodlivými látkami, aby mohla být nápomocna státům zasaženým tímto znečištěním. Rada se nicméně domnívá, že je předčasné posílit úlohu agentury při bránění znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři. V souladu s tím, co bylo uvedeno výše, by činnosti agentury měly být zaměřeny na oblasti, v nichž disponuje uznávanými odbornými znalostmi a nástroji. Postoj Rady proto nezahrnuje změny Parlamentu týkající se této otázky.

Postoj Rady se nicméně některými obavami Parlamentu zabývá. Rada konkrétně zavádí nové a širší pojetí znečištění moří, které zahrnuje nejen ropu, ale i jiné nebezpečné a škodlivé látky (3. bod odůvodnění). K hlavním úkolům agentury bude patřit využívání systému CleanSeaNet za účelem kontroly rozsahu a ekologického dopadu znečištění moří ropou způsobeného zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu (čl. 2 odst. 4 písm. g) a 22. bod odůvodnění), což je také v souladu se změnami Parlamentu č. 15 a 48. V rámci doplňkových úkolů by agentura mohla být případně nápomocna Komisi při analýze požadavků Mezinárodní námořní organizace a při shromažďování základních informací o potenciálních hrozbách pro námořní dopravu a mořské prostředí (čl. 2a odst. 2 písm. e)).

Ve zprávě o pokroku se pak Komise vyzývá, aby posoudila případný příspěvek agentury k provádění budoucího legislativního aktu o bezpečnosti činností v oblasti vyhledávání, průzkumu a těžby ropy a zemního plynu na moři s ohledem na zabránění znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři a s přihlédnutím k zavedeným a uznávaným odborným zkušenostem a nástrojům agentury (44. bod odůvodnění).

d) Další nové úkoly agentury

Rada s drobnými úpravami zohlednila změnu Parlamentu č. 38, kterou se agentuře svěřuje úkol poskytovat na žádost členského státu vhodné informace vyplývající z inspekcí uznaných subjektů, které agentura provádí za účelem podpory kontrol těch uznaných subjektů, jež vydávají osvědčení jménem členských států v souladu s článkem 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lidí a pro související činnosti námořní správy (8), aniž jsou dotčena práva a povinnosti státu vlaky (čl. 2 odst. 3 písm. c)). Rada se domnívá, že sdílení těchto informací ze strany agentury by mohlo pro žadatelský členský stát představovat přidanou hodnotu.

Parlament předložil řadu změn týkajících se vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek a s ním úzce spojených záležitostí, jako je iniciativa „e-Maritime“ a projekt „modré pásmo“ (změny 12, 16, 17, 19, 27, 29 a 33).

Parlament navrhl, aby byla agentura nápomocna Komisi při rozvoji a uskutečňování projektu „modrého pásma“ (změny 16, 17 a 33). Rada do svého obecného přístupu již zařadila podobné ustanovení, ovšem jako jeden z doplňkových úkolů. Koncept „modrého pásma“ je proto zařazen k doplňkovým úkolům v čl. 2a odst. 3 písm. a) jakožto jedna z politik a projektů na podporu vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek.

Kromě toho, že je evropský prostor námořní dopravy bez překážek uveden jako jeden z cílů agentury (čl. 1 odst. 3), je rovněž zmíněn v čl. 2a odst. 3 písm. a) a v 15., 17., 28. a 45. bodu odůvodnění postoje Rady. Rada se domnívá, že pro dosažení tohoto prostoru bez překážek má zvláštní význam směrnice 2010/65/EU o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (9), a proto jedním z hlavních úkolů agentury bude usnadňovat spolupráci mezi členskými státy a Komisí zjednodušením elektronického přenosu údajů prostřednictvím systému SafeSeaNet a podporou vytvoření jednotného kontaktního místa (čl. 2 odst. 4 písm. i)). Rovněž bude podporovat členské státy při provádění zmíněné směrnice (15. bod odůvodnění).

Parlament v rozporu s návrhem Komise a obecným přístupem Rady navrhl, aby agentura nebyla zapojena do úkolů spojených s vnitrozemskými vodními cestami. Rada se nicméně domnívá, že by mohlo být přínosné uložit agentuře omezené a jasně definované doplňkové úkoly spočívající v poskytování příslušných informací týkajících se klasifikačních společností pro plavidla vnitrozemské plavby (čl. 2a odst. 2 písm. f) a 25. bod odůvodnění) a v posouzení možnosti sdílení informací mezi systémem říčních informačních služeb a informačními systémy námořní dopravy (čl. 2a odst. 3 písm. b) a 26. bod odůvodnění). Postoj Rady proto nezahrnuje tuto část změny Parlamentu č. 33.

iii) Struktura řízení agentury

Jedním z hlavních cílů návrhu Komise, kterým se mění nařízení o agentuře EMSA, je upravit strukturu řízení agentury.

Rada obecně souhlasí s cílem návrhu Komise, kterým je upravit strukturu řízení v souladu se zjištěními a doporučeními externího hodnocení z června roku 2008. Rada však nemůže souhlasit se všemi aspekty návrhu Komise týkajícími se této otázky. Parlament navíc provedl řadu změn.

Hlavními body, v nichž se názory jednotlivých orgánů rozcházejí, jsou postup rozhodování pro účely návštěv v členských státech a inspekcí ve třetích zemích, ustanovení o vyváženém zastoupení žen a mužů, některá ustanovení ohledně členů správní rady (týkající se střetu zájmů a délky funkčního období) a postup jmenování výkonného ředitele a délka jeho funkčního období.

a) Návštěvy a inspekce

Komise navrhla, aby byla politika v oblasti návštěv stanovena prováděcím aktem, a nikoli na základě rozhodnutí správní rady, jak je tomu v současnosti. Parlament v této souvislosti předložil změny, podle nichž by se o politice v oblasti návštěv mělo rozhodovat prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci (změny 25, 26, 55, 81, 82 a 83).

Podle názoru Rady není ani jedna z těchto možností vhodná. Stávající systém funguje dobře a správní rada je nejvhodnějším subjektem pro rozhodování o metodice pro účely návštěv. Rada nicméně zavedla dodatečnou záruku pro případ, že by Komise nesouhlasila s metodikou, o níž rozhodla správní rada. V tom případě musí správní rada metodiku znovu posoudit a schválit s případnými změnami ve druhém čtení buď dvoutřetinovou většinou, včetně zástupců Komise, nebo jednomyslně zástupci členských států (článek 3 ve spojení s čl. 10 odst. 2 písm. g) a 39. bod odůvodnění).

Pokud jde o ostatní změny, které Parlament v tomto ohledu navrhl, Rada nepovažuje za vhodné zapojit agenturu do přezkumu posouzení dopadů na životní prostředí a do provádění inspekcí v členských státech na žádost Komise (změna 54). Co se týče změny 56, Rada souhlasí s tím, že nákladová efektivnost zavedených opatření je důležitým aspektem v rámci obecných závěrů z cyklu návštěv nebo inspekcí, nepovažuje však za nutné stanovit pravidla pro zveřejňování zpráv z návštěv vzhledem k tomu, že pravidla o informování veřejnosti jsou v nařízení uvedena na jiném místě (viz čl. 4 odst. 2 stávajícího nařízení).

b) Vyvážené zastoupení žen a mužů

Návrh Komise neobsahoval žádná konkrétní ustanovení ohledně vyváženého zastoupení žen a mužů Rada ve svém obecném přístupu dbala na to, aby v odkazech na výkonného ředitele používala rodově neutrální jazyk (v souladu se stávajícím nařízením). Parlament nicméně zavedl některé změny s cílem zajistit vyvážené zastoupení žen a mužů ve správní radě a při volbě předsedy, místopředsedy a zástupců třetích zemí (změny 8, 88 a 90).

Rada samozřejmě souhlasí se zásadou vyváženého zastoupení žen a mužů. V praxi by však mohlo být obtížné zajistit ideální rovnováhu v zastoupení žen a mužů ve správní radě, zejména v případě menších orgánů námořní správy. Pokud jde o zástupce třetích zemí, Unie nemůže určovat podmínky jmenování těchto zástupců.

Rada za tímto účelem nicméně zahrnula do čl. 11 odst. 1 ustanovení, podle něhož musí členské státy i Komise usilovat o to, aby ve správní radě panovala rovnováha v zastoupení žen a mužů. V 9. bodě odůvodnění je navíc uvedeno doporučení, aby se při jmenování členů správní rady, při volbě jejího předsedy a místopředsedy a při jmenování vedoucích jednotek plně zohledňoval význam zajištění rovnováhy v zastoupení žen a mužů.

c) Ustanovení týkající se členů správní rady

Komise nenavrhla žádná konkrétní pravidla pro případný střet zájmů související s členy správní rady ani žádné změny stávající délky funkčního období (pět let, lze jednou obnovit). Rada ve svém obecném přístupu nenavrhla v tomto ohledu žádné změny návrhu Komise.

Parlament navrhl doplnění konkrétního ustanovení ohledně střetu zájmů, podle něhož by členové rady museli podepsat písemné prohlášení uvádějící jakýkoli přímý či nepřímý zájem, který by mohl být pokládán za skutečnost, která je na újmu jejich nezávislosti. Museli by se rovněž zdržet hlasování o těchto záležitostech (změna 62). Parlament také navrhl zkrátit funkční období na čtyři roky s možností jednoho obnovení (změna 63).

Stávající nařízení již obsahuje ustanovení o střetu zájmů týkající se těch členů rady, kteří jsou jmenování jako odborníci z dotčených odvětví (čl. 13 odst. 4). Rada proto považuje za vhodnější a jednodušší změnit toto stávající ustanovení a rozšířit jeho platnost na všechny členy rady.

Pokud jde o funkční období členů rady, jeho délka je v postoji Rady v prvním čtení zkrácena na čtyři roky; v zájmu zohlednění případných problémů, jež pro některé orgány námořní správy mohou nastat při hledání vhodných kandidátů však postoj Rady stanoví, že členové mohou být jmenování více než jednou (čl. 11 odst. 3).

d) Postup jmenování výkonného ředitele

V současnosti výkonného ředitele jmenuje správní rada a Komise má právo navrhnout kandidáty.

Komise navrhla, aby měla výlučné právo navrhovat kandidáty. Výkonný ředitel by byl jmenován na období pěti let s možností prodloužení nejvýše o další tři roky. Zvolený kandidát navíc může být před jmenováním vyzván, aby před příslušným výborem Parlamentu učinil prohlášení a zodpověděl otázky jeho členů.

Rada ve svém obecném přístupu souhlasila s navrženou délkou funkčního období (pět let + tři roky). Domnívá se však, že funkční období by mělo být možné obnovit jen jednou. Rada dále vyjádřila nesouhlas s Komisí, pokud jde o zapojení výboru Parlamentu před jmenováním zvoleného kandidáta. Rada rovněž mohla souhlasit s výlučným právem Komise navrhovat kandidáty, zavedla však řadu záruk s cílem zajistit otevřené, spravedlivé a transparentní výběrové řízení. Mimo jiné zavedla povinnost Komise navrhnout alespoň tři kandidáty (čl. 16 odst. 1) a jmenovat z řad členů správní rady pozorovatele, jenž bude sledovat výběrové řízení Komise (čl. 10 odst. 2 písm. m)). Další prvky pro výklad těchto ustanovení, včetně odkazu na ochranu osobních údajů, jsou uvedeny ve 42. bodě odůvodnění.

Parlament změnil návrh Komise a prodloužil délku pro možné obnovení funkčního období na pět let (změna 72). Kromě toho navrhl, aby byl výbor Parlamentu do výběrového řízení více zapojen, a to prostřednictvím stanoviska, které vydá ke zvoleným kandidátům a které by mělo být vzato v úvahu před jmenováním (změna 71) i před opětovným jmenováním (změna 72).

V postoji Rady v prvním čtení je délka možného obnovení funkčního období stanovena na nejvýše čtyři roky. Rovněž uděluje Parlamentu právo vyzvat zvoleného kandidáta k výměně názorů. Rada nicméně nepovažuje za vhodné, aby Parlament nebo Rada byly zapojeny do výběrového řízení, to by mělo být výhradním právem Komise a členů správní rady agentury.

3. Další změny přijaté Evropským parlamentem

Postoj Rady k dalším změnám Parlamentu, jež nebyly zmíněny výše, je uveden níže.

— Odkaz na havárie tankerů Erika a Prestige (změny 1 a 2): postoj Rady zahrnuje mírně přepracované znění těchto změn v 1. a 2. bodě odůvodnění.

— Uvedení změn v oblasti působnosti agentury mezi doporučeními vyplývajícími z externího hodnocení (změna 3): postoj Rady zahrnuje tuto změnu do 4. bodu odůvodnění.

— Odkaz na zaměření se na prioritní úkoly, rozpočtová omezení Unie a zamezení duplicitám při zdůvodňování nových úkolů agentury (změna 4): postoj Rady zahrnuje tuto změnu s drobnými úpravami do 5. bodu odůvodnění.

— Vnitřní přesuny zaměstnanců agentury by měly probíhat v koordinaci s agenturami v členských státech (změna 5), zatímco nové úkoly agentury vyžadují navýšení jejích zdrojů (změna 7): postoj Rady tyto dvě změny nezahrnuje.

— Některé úkoly lze efektivněji provádět na evropské úrovni (změna 6): postoj Rady zahrnuje tuto změnu s drobnými úpravami do 7. bodu odůvodnění.

— Agentura by měla podporovat politiku Unie v oblasti námořní bezpečnosti prostřednictvím vědecké a technické spolupráce se třetími zeměmi (změna 9): postoj Rady zahrnuje tuto změnu s drobnými úpravami do 12. bodu odůvodnění.

— Agentura by měla zavést další hospodárná opatření na podporu boje proti znečištění moře, včetně znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři (změna 10): podstata této změny je zapracována do 21. bodu odůvodnění.

— Úkoly agentury by měly být popsány jasně a přesně a mělo by se zamezit duplicitě (změna 11): postoj Rady zahrnuje podstatu této změny do 6. bodu odůvodnění.

— Odkaz na účinnost prosazování a sankcí podle směrnice 2005/35/ES o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (10) (změna 13): v postoji Rady se v 19. bodě odůvodnění Komise vyzývá, aby informovala o účinnosti a soudržnosti prosazování uvedené směrnice.

— S cílem přispět ke zřízení jednotného evropského moře by měla být posílena součinnost mezi orgány, včetně pobřežní stráže (změna 18): v postoji Rady se Komise ve 30. bodě odůvodnění vyzývá, aby vypracovala studii proveditelnosti týkající se posílení koordinace a spolupráce pobřežních funkcí, a to při dodržení přísných podmínek.

— Agentura a Pařížské memorandum o porozumění a státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum o porozumění“) by měly úzce spolupracovat (změna 23): v postoji Rady je několik odkazů na Pařížské memorandum o porozumění, včetně odkazu na úzkou spolupráci za účelem dosažení maximální účinnosti (33. a 38. bod odůvodnění, čl. 2 odst. 4 písm. h) a čl. 2 odst. 5).

— Odkaz na finanční nařízení (změna 28): postoj Rady zahrnuje tuto změnu s drobnými úpravami do 46. bodu odůvodnění.

— Poskytování technické pomoci Komisi v oblasti zabezpečení přístavů (změna 31): postoj Rady tuto změnu nezahrnuje.

— Pomoc Komisi při aktualizaci a rozvoji opatření potřebných pro účast na práci některých mezinárodních a regionálních organizací (změna 32): postoj Rady tuto změnu nezahrnuje. Podle názoru Rady by se úloha agentury při usnadňování spolupráce mezi členskými státy a Komisí v této oblasti měla omezit na technickou pomoc (čl. 2 odst. 4 písm. h) a 34. a 35. bod odůvodnění).

— Výměna informací s Komisí ohledně jakýchkoliv dalších politik, v nichž lze uplatnit pravomoci a odborné zkušenosti agentury (změna 34): postoj Rady tuto změnu nezahrnuje. V praxi nicméně spadá do čl. 2 odst. 2 písm. d), který je však formulován přesněji.

— Analýza výzkumných projektů (změna 36): postoj Rady zahrnuje podstatu této změny (čl. 2 odst. 2 písm. c)).

— Pomoc Komisi při plnění určitých úkolů uvedených v nařízení (ES) č. 391/2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (11) (změna 39): postoj Rady tuto změnu nezahrnuje.

— Podpora při zásazích v případě znečištění moře poskytováním vhodných technických nástrojů (změna 40): postoj Rady zahrnuje podstatu této změny, její formulace je však přesnější (čl. 2 odst. 3 písm. d)).

— Poskytování odborných technických znalostí v oblasti lodního stavitelství nebo v jakýchkoliv jiných činnostech týkajících se námořní dopravy s cílem rozvinout využití technologií šetrných k životnímu prostředí a zajistit vysoký stupeň bezpečnosti (změna 44): postoj Rady tuto změnu přímo nezahrnuje, ve 24. bodě odůvodnění je však uveden odkaz na námořní dopravu šetrnou k životnímu prostředí obecně.

— Vývoj a provádění makroregionální politiky Unie (změna 46): postoj Rady tuto změnu nezahrnuje.

— Poskytováním statistik, informací a údajů umožnit Komisi a členským státům vyhodnotit nákladovou efektivnost stávajících opatření (změna 51): postoj Rady zahrnuje tuto změnu do čl. 2 odst. 4 písm. d).

— Roční přehled mimořádných událostí v námořní dopravě (změna 91): postoj Rady zahrnuje podstatu této změny (čl. 2 odst. 4 písm. c) o vyšetřování námořních nehod a mimořádných událostí).

— Případné poskytování technické pomoci partnerským zemím v rámci evropského sousedství (změna 53): postoj Rady tuto změnu nezahrnuje, znění čl. 2 odst. 5 je však velmi podobné znění navrženému Parlamentem.

— Další podmínky pro zřízení regionálních středisek (změna 57): postoj Rady zahrnuje tuto změnu s drobnými úpravami (čl. 5 odst. 3).

— Několik změn, kterými se rozpočtové procesy přizpůsobují změnám v příslušných právních aktech (změny 58, 60 a první část změny 68, změny 70, 74, 75 a 76): postoj Rady zahrnuje všechny tyto změny.

— Rada agentury při přijímání víceleté strategie zohlední stanovisko Parlamentu (změna 59), výkonný ředitel vypracovává po konzultaci s příslušným výborem Parlamentu víceletou strategii (změna 66) a víceletý plán zaměstnanecké politiky (změna 67) a účastní se výměny názorů s příslušným výborem Parlamentu ohledně ročního pracovního programu (druhá část změny 68): postoj Rady tyto změny nezahrnuje, konkrétně však poukazuje na to, že v souvislosti s uvedenými dokumenty se přihlédne k písemnému stanovisku Komise (čl. 10 odst. 2 písm. ca)) nebo se uskuteční konzultace s Komisí (čl. 15 odst. 2 písm. a) a aa)). Výkonný ředitel dále musí podávat Parlamentu a Radě zprávy týkající se zejména aktuálního stavu příprav víceleté strategie a ročního pracovního programu (čl. 15 odst. 3).

— Upřesnění zkušeností a odborných znalostí vyžadovaných od členů rady (změna 61): postoj Rady tuto změnu nezahrnuje, znění však zjednodušuje tím, že obecně odkazuje na zkušenosti a odborné znalosti v oblastech uvedených v článku 1, uvádějícím cíle agentury.

— Ustanovení o podílu Komise, pokud jde o hlasy ve správní radě (změny 64 a 65): postoj Rady tyto změny nezahrnuje.

— Prvky, které mají být součástí externího hodnocení agentury (změny 77 a 78): postoj Rady zahrnuje tyto změny s drobnými úpravami (článek 22).

— Studie proveditelnosti týkající se systému koordinace vnitrostátních pobřežních stráží (změna 79): postoj Rady tuto změnu nezahrnuje do normativní části, ve 30. bodě odůvodnění se však na takovouto studii proveditelnosti odkazuje.

— Zpráva o pokroku zaměřená na vyšší účinnost, jíž bylo dosaženo větší integrací agentury EMSA a Pařížského memoranda o porozumění, a na účinnost prosazování směrnice 2005/35/ES členskými státy (změna 80): postoj Rady tuto změnu nezahrnuje do normativní části. Jak již však bylo uvedeno výše, v postoji Rady se několikrát odkazuje na Pařížské memorandum o porozumění (33. a 38. bod odůvodnění, čl. 2 odst. 4 písm. h) a čl. 2 odst. 5) a v 19. bodě odůvodnění je uveden odkaz na zprávu Komise týkající se prosazování směrnice 2005/35/ES.

III. ZÁVĚR

Při vypracování postoje v prvním čtení Rada plně zohlednila návrh Komise a stanovisko Evropského parlamentu v prvním čtení. Pokud jde o změny navržené Evropským parlamentem, Rada poukazuje na to, že značná část změn již byla do postoje v prvním čtení začleněna, a to zcela, zčásti nebo v zásadě.

(1) 15717/10.

(2) 7644/11.

(3) 11769/11.

(4) T7-0581/2011.

(5) Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 68.

(6) Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 33.

(7) Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 10.

(8) Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 47.

(9) Úř. věst. L 283, 29.10.2010, s. 1.

(10) Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11.

(11) Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 11.