Návrh rozhodnutí Rady o specifickém programu, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011) /* KOM/2005/0445 konecném znení - CNS 2005/0190 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 21.9.2005 KOM(2005) 445 v konečném znění 2005/0190 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o specifickém programu, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011) (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHů Dne 6. dubna 2005 přijala Komise návrh[1] sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011). Komise uvedla, že dané činnosti bylo třeba rozdělit do dvou specifických programů odpovídajících „nepřímým“ akcím v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy a v oblasti jaderného štěpení a radiační ochrany a „přímým“ výzkumným činnostem Společného výzkumného střediska v oblasti jaderné energie, které jsou předmětem současných návrhů. Komise představí své návrhy na příslušná „pravidla účasti a šíření“. Politický kontext a cíle jsou stanoveny ve sdělení „Budování Evropského výzkumného prostoru (EVP) znalostí pro růst“[2]. Specifické programy sedmého rámcového programu Euratomu jsou navrženy tak, aby ve spojení s nezbytným úsilím na vnitrostátní úrovni i na úrovni průmyslu reagovaly na hlavní problémy evropského výzkumu. Finanční podpora na evropské úrovni nabízí příležitosti k posílení excelence ve výzkumu a jeho účinnosti způsobem, kterého nelze dosáhnout na úrovni jednotlivých států. Specifické programy sedmého rámcového programu představují další upevnění Evropského výzkumného prostoru v tomto odvětví, dosahují kritického množství a struktur v nových oblastech výzkumu pomocí nových prostředků a dále podporují volný pohyb myšlenek, znalostí a výzkumných pracovníků. Po celou dobu provádění specifických programů bude co nejvíce využíváno potenciálu pro akce na evropské úrovni, jejichž cílem je posílení excelence. Z toho vyplývá nutnost rozpoznat a podporovat nejvyšší kvalitu v dané oblasti všude tam, kde se v rámci Evropské unie v současnosti vyskytuje, a vytvářet kapacity pro excelenci i v budoucím výzkumu. Účinek specifických programů bude podle možností podpořen komplementaritou s ostatními programy Společenství, jako jsou například strukturální fondy. To je v souladu s přístupem, který má být přijat ve specifickém programu Kapacity, poněvadž důležitým aspektem specifického programu Euratomu je u nepřímých akcí rovněž podpora výzkumných infrastruktur, tentokrát ve specifické oblasti, jakou je jaderná věda a technika. 2. PřEDCHOZÍ KONZULTACE Pokud jde o rámcový program, Komise při přípravě současných návrhů zohlednila názory vyjádřené jinými orgány EU a členskými státy a v širších konzultacích také dalšími účastníky včetně vědecké obce a průmyslu. Kromě toho návrhy specifického programu vycházejí z důkladného posouzení dopadů, jež bylo vypracováno v případě návrhu sedmého rámcového programu[3], a ze závěrů pětiletého hodnocení rámcového programu[4]. 3. PRÁVNÍ HLEDISKA Dané návrhy specifického programu se týkají stejného období jako rámcový program na léta 2007 až 2011, který vychází z článku 7 Smlouvy o Euratomu. Výzkumné programy se v souladu s druhým odstavcem uvedeného článku připravují na období nejdéle pěti let. Z toho důvodu nemají tyto návrhy stejnou dobu trvání jako specifické programy Společenství. Komise navrhuje, že nedojde-li k mimořádným okolnostem, budou tyto specifické programy v souladu s předpokládaným legislativním postupem prodlouženy na období 2012 až 2013. 4. PLNěNÍ ROZPOčTU „Legislativní finanční výkaz“ přiložený k tomuto rozhodnutí stanoví rozpočtové důsledky a dopad na lidské a správní zdroje a uvádí rovněž předběžné údaje pro období 2012 až 2013. Komise hodlá zřídit výkonou agenturu, kterou pověří některými úkoly potřebnými k provedení nepřímých akcí specifického programu.[5] 5. SOUDRžNÉ A PRUžNÉ PROVÁDěNÍ 5.1. Přizpůsobit se novým potřebám a příležitostem Provádění specifických programů musí být dostatečně pružné, aby jim umožnilo setrvat v čele vědeckotechnického rozvoje v oblasti jaderné energie obecně a reagovat na vznikající potřeby průmyslu, politik i společnosti. U nepřímých akcí toho bude dosaženo především prostřednictvím pracovních programů, které budou s pomocí výborů zástupců členských států každoročně aktualizovány a které stanoví témata pro výzvy k podávání návrhů, jež mají být zveřejněny. Revize mohou být prováděny rychleji v případě nových priorit, které vyžadují neodkladnou reakci a pramení zejména z nepředvídaných politických potřeb. Toto víceleté plánování bude těžit ze široké škály podnětů s cílem zajistit, aby si podporované činnosti zachovaly přímý vztah k vyvíjejícím se potřebám průmyslového výzkumu a politik EU v oblasti jaderné energie. Jedním ze zdrojů podnětů bude externí poradní skupina pro energii zřízená v rámci specifického programu Spolupráce s účinným multidisciplinárním obsazením a rovnováhou názorů akademické obce a průmyslu. Další externí podněty mohou poskytnout technické platformy, které by podle předpokladu mohly být v blízké budoucnosti zřízeny pro některé tematické oblasti specifických programů. Další fóra a skupiny jako např. Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) mohou poskytovat Komisi včasné rady, pokud jde o příležitosti a priority, jež jsou pro oblast výzkumu Euratomu relevantní. 5.2. Průřezové otázky Celkovou soudržnost provádění sedmého rámcového programu Euratomu zajišťuje Komise. Pracovní programy vycházející ze specifických programů budou koordinovaně přezkoumány, aby mohly být plně zohledněny průřezové otázky. Další důležitou zodpovědnost mají výbory zástupců členských států, které Komisi napomáhají zajišťovat účinnou soudržnost a koordinaci při provádění specifických programů včetně průřezových otázek. Z toho vyplývá potřeba značné míry koordinace mezi zástupci různých seskupení výborů v rámci členských států. Zvláštní pozornost bude věnována průřezovým akcím mezi Euratomem a specifickými programy Společenství, například využití moderních reaktorů při výrobě vodíku či vývoji moderních materiálů. Tam, kde to bude možné navzdory obtížím, jež jsou dány existencí dvou rámcových programů spadajících pod dvě různé Smlouvy, se uskuteční společné výzvy využívající zkušeností získaných při provádění šestého rámcového programu. Zvláštní důležitost mají následující otázky, u nichž se předpokládají konkrétní opatření pro koordinovaný přístup. - Mezinárodní spolupráce : Jedná se o důležitý aspekt programu Euratomu; strategický přístup v tomto ohledu zajistí podporu akcí a řešení konkrétních otázek, jež jsou ve společném zájmu a přinášejí společný prospěch. - Výzkumné infrastruktury : Zde je nutná těsná spolupráce s programem Kapacity, aby bylo možno zajistit podporu klíčovým výzkumným infrastrukturám v oblasti jaderné energie, které nabízí výzkumné aplikace obecnějšího charakteru. - Napojení na politiky Společenství : V rámci útvarů Komise budou přijata opatření pro účinnou spolupráci, zejména s cílem zajistit, aby činnosti i nadále splňovaly potřeby vývoje politik EU. Za tímto účelem může být při víceletém plánování využito pomoci skupin uživatelů spojených s různými útvary Komise odpovědnými za dané politiky. - Šíření a předávání znalostí : Výrazným rysem specifických programů je potřeba povzbuzovat zavádění výsledků výzkumu, se zvláštním důrazem na předávání znalostí mezi jednotlivými zeměmi a různými vědními obory a rovněž na přenos poznatků z akademické obce do průmyslu, mimo jiné prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků. - Věda ve společnosti : Tato činnost zahrnutá v programu Kapacity má rovněž svou obdobu v činnostech jaderného odvětví, kde existuje jasný potenciál pro vzájemně prospěšné obohacení, například v oblasti správy a v otázkách týkajících se zúčastněných stran, zejména v těch, které souvisejí s přijetím kontroverzních zařízení v daném místě. 6. ZJEDNODUšENÍ A METODY řÍZENÍ Při provádění sedmého rámcového programu dojde k značnému zjednodušení, které vychází z myšlenek uvedených v pracovním dokumentu Komise ze dne 6. dubna 2005 a z široké diskuse založené na uvedeném dokumentu. Mnoho navrhovaných opatření bude uvedeno v pravidlech pro účast a šíření, zejména s cílem výrazně snížit administrativní zátěž a zjednodušit režimy financování a požadavky na podávání zpráv. V části specifického programu, která pojednává o nepřímých akcích v oblasti jaderného štěpení, budou navrženy změny srovnatelné s úpravami plánovaných akcí v části programu Spolupráce. 7. OBSAH SPECIFICKÝCH PROGRAMů 7.1. Jaderný výzkum a odborná příprava (nepřímé akce) Specifický program zahrnuje tato dvě prioritní témata: i) Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy: Vývoj znalostní základny pro projekt ITER a jeho uskutečnění jakožto hlavní krok k vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které jsou bezpečné, udržitelné, šetrné k životnímu prostředí a hospodářsky životaschopné. Toto prioritní téma zahrnuje následující oblasti činností: - uskutečnění projektu ITER, - výzkum a vývoj při přípravě na provoz ITER, - technické činnosti při přípravě DEMO, - výzkumné a vývojové činnosti v dlouhodobém horizontu, - lidské zdroje, vzdělávání a odborná příprava, - infrastruktury. - reakce na vznikající a nepředvídané potřeby politik. ii) Jaderné štěpení a radiační ochrana: Podpora bezpečného využívání jaderného štěpení a dalšího využití záření v průmyslu a zdravotnictví. Toto prioritní téma zahrnuje následující oblasti činností: - nakládání s radioaktivním odpadem, - reaktorové systémy, - radiační ochrana, - podpora výzkumných infrastruktur a přístup k nim - lidské zdroje a odborná příprava včetně mobility. Obecně tento specifický program vykazuje silné prvky kontinuity s předchozími rámcovými programy a staví na prokázané přidané hodnotě tohoto typu evropské podpory. Specifický program navíc obsahuje důležité nové prvky, jimž je při jeho provádění třeba věnovat zvláštní pozornost: - Posílený přístup ke koordinaci vnitrostátních výzkumných programů v oblasti jaderného štěpení a radiační ochrany. - Společné provádění projektu ITER v mezinárodním rámci, zřízení společného podniku Euratomu pro ITER a další posílení koordinace integrovaných činností v oblasti evropského výzkumu energie z jaderné syntézy. - Předpokládá se cílenější přístup k mezinárodní spolupráci v rámci každého tématu, přičemž v souladu se strategickým přístupem pro plánovanou mezinárodní spolupráci je v pracovních programech třeba upřesnit konkrétní akce zaměřené na spolupráci. - V rámci každého tématu bude podporován prvek umožňující pružně reagovat na vznikající a nepředvídané potřeby politik, přičemž při provádění se bude vycházet ze zkušeností s programy vědecké podpory politice a programy zaměřené na novou a vznikající vědu a techniku, které zavedl šestý rámcový program, a s programem pro budoucí a vznikající technologie v oblasti informačních a komunikačních technologií. V průběhu trvání tohoto specifického programu, včetně jeho plánovaného prodloužení do roku 2013, mohou vzniknout příležitosti pro vytvoření účinných společných podniků, například v oblasti nakládání s radioaktivním odpadem[6]. Útvary Komise ve vhodnou dobu předloží Radě návrhy na vytvoření takových podniků. 7.2. Společné výzkumné středisko (přímé akce) Společné výzkumné středisko plní své poslání s přihlédnutím k vnitřnímu vývoji útvarů Komise a evropským i celosvětovým souvislostem v oblasti jaderné energie. Z toho důvodu je žádoucí systematické posilování vztahů Společného výzkumného střediska s výzkumnými organizacemi členských států. V souvislosti s lisabonskou strategií a na žádost většiny zúčastněných vyvine Společné výzkumné středisko značné úsilí v oblasti odborné přípravy a řízení znalostí. Společné výzkumné středisko bude pokračovat ve výzkumných a vývojových činnostech v oblastech souvisejících s nakládáním s odpadem a s dopadem na životní prostředí. V oblasti jaderné bezpečnosti jsou nejdůležitější změny reakcí na vývoj politik Společenství, na nové potřeby vyjádřené útvary Komise a na účast Společenství v mezinárodních iniciativách, jako je např. „Generation IV“. Společné výzkumné středisko se angažuje v oblasti jaderné bezpečnosti již 30 let, v posledních letech se však mezinárodní kontext výrazně změnil a na důležitosti stále více nabývá otázka zabránění šíření jaderných materiálů. Vnitřní vývoj útvarů Komise však nadále závisí na podpoře Společného výzkumného střediska i v tradičnějších oblastech. 8. BUDOVÁNÍ EVROPSKÉHO VÝZKUMNÉHO PROSTORU (EVP) ZNALOSTÍ PRO RůST Aby byl pokrok směřující k dosažení znalostní ekonomiky a společnosti dostatečně rychlý, je třeba stanovit nové ambice a posílit účinnost evropského výzkumu. Svou roli přitom hrají všichni zúčastnění v celé Evropské unii – vlády jednotlivých států, výzkumné instituce i průmysl. Všechny specifické programy provádějící sedmý rámcový program (ES, Euratom) jsou navrženy tak, aby výdaje vynaložené na evropský výzkum měly v rámci daného rozpočtu co největší dopad. Hlavními rysy jsou: zaměření na prioritní témata v příslušných specifických programech s činnostmi a prováděcími nástroji navrženými tak, aby dané cíle byly splněny; silný důraz na návaznost; důsledné zaměření na podporu stávající excelence a vytváření kapacity pro budoucí excelenci ve výzkumu; zjednodušené a účinnější řízení, které zajistí snadnou použitelnost a přiměřenost nákladů, a vnitřní flexibilita umožňující rámcovému programu reagovat na nové potřeby a příležitosti. 2005/0190 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o specifickém programu, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011) (Text s významem pro EHP) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 7 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[7], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[8], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[9], vzhledem k těmto důvodům: (1) V souladu s rozhodnutím Rady č. /Euratom o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu (2007 až 2011) (dále jen „rámcový program“) musí být rámcový program proveden prostřednictvím specifických programů, které stanoví pravidla pro provádění, dobu trvání a prostředky, jež jsou považovány za nezbytné. (2) Rámcový program je rozdělen podle dvou typů činností: i) nepřímé akce v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy a v oblasti výzkumu jaderného štěpení a radiační ochrany a ii) přímé akce v rámci činnosti Společného výzkumného střediska v oblasti jaderné energie. Činnosti uvedené v bodu i) je třeba provést tímto specifickým programem. (3) Na tento program je třeba uplatnit pravidla rámcového programu pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a pro šíření výsledků výzkumu (dále jen „pravidla pro účast a šíření“). (4) Je zapotřebí, aby rámcový program doplňoval další akce EU v oblasti výzkumné politiky, které jsou nezbytné při celkovém strategickém úsilí o provedení lisabonské strategie, a to zejména akce zaměřené na vzdělávání, odbornou přípravu, konkurceschopnost a inovace, průmysl, zdraví, ochranu spotřebitele, zaměstnanost, energii, dopravu a životní prostředí. (5) S odkazem na rozhodnutí Rady ze dne 26. listopadu 2004, kterým se mění směrnice pro vyjednávání o ITER[10], bude uskutečnění projektu ITER v Evropě v rámci širšího přístupu k jaderné syntéze hlavním bodem činností týkajících se výzkumu jaderné syntézy prováděného v souvislosti s rámcovým programem. (6) Činnosti EU, které mají přispět k uskutečnění projektu ITER, a zejména ty z nich, jež jsou nezbytné pro zahájení výstavby reaktoru ITER v Cadarache a uskutečňování výzkumu a vývoje technologií pro projekt ITER v průběhu rámcového programu, budou řízeny společným podnikem ve smyslu hlavy II kapitoly 5 Smlouvy. (7) Aspekty výzkumu a technického rozvoje v oblasti vědy a techniky zabývající se jaderným štěpením mohou být rovněž přizpůsobeny provádění prostřednictvím společných podniků podle hlavy II kapitoly 5 Smlouvy. (8) V souladu s článkem 101 Smlouvy uzavřelo Společenství v oblasti jaderného výzkumu řadu mezinárodních dohod a je třeba vyvinout úsilí k posílení mezinárodní výzkumné spolupráce za účelem dalšího začlenění Společenství do celosvětové výzkumné obce. Tento specifický program by proto měl být otevřený účasti zemí, které za tímto účelem uzavřely smlouvy, a na úrovni projektů a na základě vzájemného prospěchu také účasti subjektů ze třetích zemí a mezinárodních organizací pro vědeckou spolupráci. (9) Při výzkumných činnostech uskutečňovaných v rámci tohoto programu je třeba dodržovat základní etické zásady včetně těch, které jsou stanoveny v Listině základních práv Evropské unie. (10) Je třeba, aby rámcový program přispěl k podpoře udržitelného rozvoje. (11) Je důležité zajistit řádnou finanční správu rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejúčinnějším a nejpraktičtějším a rovněž snadný přístup všem účastníkům, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami. (12) Je rovněž třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[11], nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[12] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[13]. (13) Každá tematická oblast musí mít vlastní rozpočtovou linii v souhrnném rozpočtu Evropských společenství. (14) Při provádění tohoto programu je zapotřebí věnovat odpovídající pozornost zohledňování rovného postavení žen a mužů, jakož i mimo jiné pracovním podmínkám, transparentnosti náboru a profesnímu rozvoji výzkumných pracovníků přijatých na projekty a programy hrazené v rámci akcí tohoto programu, pro něž je referenčním rámcem doporučení Komise ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků[14]. (15) Byl konzultován Výbor pro vědu a techniku, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Na období ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011 se přijímá specifický program pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti energie z jaderné syntézy, jaderného štěpení a radiační ochrany podle sedmého rámcového programu Euratomu (dále jen „specifický program“). Článek 2 Specifický program podpoří výzkumné a vzdělávací činnosti v oblasti jaderné energie se zaměřením na celou škálu výzkumných akcí prováděných v následujících tematických oblastech: 1. výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy; 2. výzkum v oblasti jaderného štěpení a radiační ochrany. V rámci výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy bude zřízen společný podnik podle hlavy II kapitoly 5 Smlouvy za účelem řízení a správy evropského příspěvku k ITER a stanoví se doplňkové činnosti zaměřené na rychlé uplatnění energie z jaderné syntézy. Cíle a hlavní rysy těchto činností jsou uvedeny v příloze. Článek 3 V souladu s článkem 3 rámcového programu činí částka považovaná za nezbytnou k uskutečnění specifického programu 2 553 milionů EUR, z čehož 15 % připadá na správní výdaje Komise. Výzkum energie z jaderné syntézy | 2 159 | Jaderné štěpení a radiační ochrana | 394 | Článek 4 1. Všechny výzkumné činnosti v rámci specifického programu musí být prováděny v souladu se základními etickými zásadami. 2. V rámci tohoto programu nesmí být financován tento výzkum: - výzkumné činnosti, které jsou zakázány ve všech členských státech, - výzkumné činnosti, které mají být provedeny v členském státě, v němž je takový výzkum zakázán. Článek 5 1. Specifický program se provede prostřednictvím režimů financování stanovených v příloze II rámcového programu. 2. Na specifický program se vztahují pravidla pro účast a šíření. Článek 6 1. Komise vypracuje pracovní program pro provedení specifického programu, který podrobněji upraví cíle a vědecké a technické priority stanovené v příloze, režimy financování, které mají být použity pro téma, jehož se týká výzva k podávání návrhů, a časový plán provádění. 2. Pracovní program vezme v úvahu související výzkumné činnosti prováděné členskými státy, přidruženými státy a evropskými a mezinárodními organizacemi. V případě potřeby se program aktualizuje. 3. Pracovní program upřesní kritéria pro hodnocení návrhů na nepřímé akce v rámci režimů financování a kritéria pro výběr projektů. Kritéria se budou týkat excelence, dopadu a provádění a v tomto rámci lze v pracovním programu dodatečné požadavky, váhy a prahy dále upřesnit nebo doplnit. 4. Pracovní program může určit: 3. organizace, které obdrží poplatky formou členských příspěvků; 4. podpůrné akce pro činnosti určitých právních subjektů. Článek 7 1. Za provádění specifického programu zodpovídá Komise. 2. Pro účely provádění specifického programu je Komisi nápomocen poradní výbor. Složení tohoto výboru se může měnit podle různých témat, která výbor projednává. Pokud jde o hlediska související s jaderným štěpením, složení tohoto výboru a podrobná operativní pravidla a postupy, které se použijí, se řídí rozhodnutím Rady 84/338/Euratom, ESUO, EHS ze dne 29. června 1984 o strukturách a postupech pro řízení a koordinaci činností Společenství v oblasti výzkumu, rozvoje a demonstrací[15]. U hledisek souvisejících s jadernou syntézou se řídí rozhodnutím Rady ze dne 16. prosince 1980, kterým se zřizuje Poradní výbor pro program jaderné syntézy, ve znění rozhodnutí Rady 2005/336/Euratom ze dne 18. dubna 2005[16]. 3. Komise pravidelně informuje výbor o celkovém pokroku při provádění specifického programu a poskytne mu informace o všech akcích VTR, které jsou financovány v rámci tohoto programu. Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne Za Radu předseda / předsedkyně PŘÍLOHA VĚDECKÉ A TECHNICKÉ CÍLE, HLAVNÍ RYSY TÉMAT A ČINNOSTÍ 1. ÚVOD Jaderná energie je hlavním zdrojem elektrické energie základního zatížení v EU bez emisí uhlíku s instalovanou kapacitou přibližně 135 GWe, pokrývající jednu třetinu současné výroby elektrické energie. Hraje tudíž klíčovou roli při omezování emisí skleníkových plynů v EU a přispívá významnou měrou k posílení nezávislosti, bezpečnosti a rozmanitosti dodávek energie v Unii. Z dlouhodobého hlediska nabízí jaderná syntéza perspektivu téměř neomezených dodávek čisté energie, přičemž dalším důležitým krokem směřujícím k tomuto konečnému cíli je projekt ITER. Stávající strategie EU se proto soustředí na jeho uskutečnění, které je však třeba doprovodit silným výzkumným a vývojovým programem zaměřeným na přípravu využití reaktoru ITER a na vývoj technické a znalostní základny nutné pro jeho provoz a následné období. Na druhé straně zůstává jaderné štěpení možnou alternativou pro ty členské státy, které chtějí této technologie využívat k dosažení rovnováhy zdrojů energetických dodávek. Zásadní důležitost pro udržení stálé vysoké úrovně jaderné bezpečnosti v současnosti i v budoucnosti mají výzkumné a vzdělávací činnosti, které zajistí pokrok v zavádění postupů udržitelného nakládání s odpady a zlepší účinnost a konkurenceschopnost daného odvětví jako celku. Základní aspekt dané politiky představuje výzkum v oblasti radiační ochrany pro zajištění optimální bezpečnosti veřejnosti a pracovních sil ve všech případech lékařského i průmyslového využití. Pokud si má Evropa i nadále zachovat konkurenceschopnost, je ve všech oblastech naprosto nezbytná správná úroveň investic do výzkumu; pro dosažení co největší účinnosti to vyžaduje jednotný přístup na úrovni EU za neustálé spolupráce mezi členskými státy a značné úsilí na udržení infrastruktur, kvalifikovanosti a know-how. Obecně bude výzkumu zapotřebí rovněž k prozkoumání nových vědeckých a technických možností a pružnému reagování na nové politické potřeby, které se v průběhu uskutečňování rámcového programu vynoří. 2. TÉMATICKÉ OBLASTI VÝZKUMU 2.1. Energie z jaderné syntézy Výstavba jaderného reaktoru ITER v Cadarache ve Francii a projektů odrážejících „širší přístup“, které mají urychlit rozvoj energie z jaderné syntézy, se uskuteční v rámci mezinárodní spolupráce. Mezinárodní dohodou o ITER bude zřízena organizace ITER. Výstavba reaktoru ITER a projektů odrážejících širší přístup a jejich společné využití s ostatními zařízeními v rámci mezinárodní spolupráce rozvine tuto spolupráci na nebývalé úrovni. To poskytne Evropě významné výhody, zejména pokud jde o účinnost a možné sdílení nákladů. Bude zřízena vnitrostátní agentura pro ITER jako společný podnik podle Smlouvy o Euratomu. Poskytne Euratomu prostředky k plnění jeho mezinárodních závazků podle dohody o ITER a zajistí, že Euratom účinným a soudržným způsobem zrealizuje evropský příspěvek projektu ITER a projektům v rámci širšího přístupu, včetně výzkumných a vývojových činností na podporu daných projektů. Vedoucí postavení, které Evropa v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy zastává, je dáno jediným a plně integrovaným evropským programem jaderné syntézy v rámci Evropského výzkumného prostoru (EVP), neustálou silnou podporou Společenství, koordinací prostřednictvím Euratomu a rozvojem lidského kapitálu ve sdruženích pro jadernou syntézu Euratomu. Sdružení pro jadernou syntézu jsou středisky excelence na poli výzkumu energie z jaderné syntézy a disponují rozsáhlou sítí spolupracujících pracovišť, jež se z velké části opírají o jejich experimentální zařízení. Vynikající výsledky technického rozvoje, kterých Euratom dosáhl v rámci příspěvku k činnostem strojírenského projektování ITER, a úspěšné využití zařízení JET přispěly významnou měrou k dalšímu posílení soudržnosti evropského programu jaderné syntézy. Poskytly Evropě rovněž znalosti a zkušenosti nutné pro širokou spolupráci ve všech oblastech výzkumu energie z jaderné syntézy, včetně uskutečnění projektu ITER a projektů v rámci širšího přístupu. Organizace a správa sedmého rámcového programu zajistí s využitím těchto výsledků účinnou koordinaci výzkumu a vývoje při plnění krátkodobých i dlouhodobých cílů programu. Rychlý rozvoj jaderné syntézy vyžaduje rovněž širokou průmyslovou základnu k zajištění včasného zavádění tohoto druhu energie. Evropský průmysl se významnou měrou podílel již na činnostech strojírenského projektování ITER. V období sedmého rámcového plánu sehraje evropský průmysl, včetně malých a středních podniků, vedoucí úlohu při stavbě reaktoru ITER a bude se plně účastnit vývoje technologií jaderné syntézy pro DEMO („demonstrační“ elektrárnu založenou na jaderné syntéze) a budoucí elektrárny tohoto typu. Projekt ITER a výzkumný program pro energii z jaderné syntézy budou příspěvkem k některým naléhavým akcím, které byly ve zprávě skupiny na vysoké úrovni (tzv. Kokova zpráva) označeny jakožto nezbytné pro dosažení pokroku v rámci lisabonské strategie. ITER v prvé řadě přitáhne nejlepší vědce a inženýry působící v oblasti jaderné syntézy stejně jako odvětví špičkových technologií. Výhody z toho plynou jak pro evropský program jaderné syntézy, tak pro celkovou vědecko-technickou znalostní základnu. Znalosti a dovednosti, které si evropský průmysl osvojí při výstavbě systémů a komponentů vyhovujících vysoce náročným požadavkům zařízení ITER, napomohou zvýšení jeho konkurenceschopnosti. Obecný cíl Vývoj znalostní základny pro projekt ITER a jeho uskutečnění je hlavním krokem k vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které jsou bezpečné, udržitelné, šetrné k životnímu prostředí a hospodářsky životaschopné. Činnosti i) Uskutečnění projektu ITER Tento úkol zahrnuje činnosti směřující ke společnému uskutečnění projektu ITER jakožto mezinárodní výzkumné infrastruktury: - Jakožto hostitelská strana daného projektu přebírá EU zvláštní zodpovědnost v rámci organizace ITER; svou hlavní úlohu uplatní především při přípravách stavební lokality, zřizování organizace ITER, správě a náboru pracovníků a poskytne rovněž všeobecnou technickou a administrativní podporu. - Účast EU v projektu ITER jako jedné ze stran bude zahrnovat účast na výstavbě zařízení a vybavení, které se nacházejí v rámci lokality ITER a jsou nutné pro její využití, a podporu projektu během výstavby. - Výzkumné a vývojové činnosti na podporu stavby ITER budou vykonávány v rámci sdružení pro jadernou syntézu a evropských průmyslových odvětví. Jejich součástí bude vývoj a testování systémů a komponentů. ii) Výzkum a vývoj při přípravě na provoz ITER Cílem programu zaměřeného na fyziku a technologii je sjednocení možných návrhů ITER a příprava na rychlé zahájení provozu ITER při výrazném zkrácení času a snížení nákladů, které ITER vyžaduje pro dosažení svých základních cílů. Program bude uskutečněn prostřednictvím koordinovaných experimentálních a teoretických činností a činností zaměřených na modelování s využitím zařízení JET a dalších zařízení ve sdruženích, zajistí, aby Evropa měla na projekt ITER nezbytný vliv a připraví Evropu na její silnou roli při jeho využívání. Program bude zahrnovat: - zhodnocení specifických klíčových technologií pro provoz ITER prostřednictvím dokončení a využívání vylepšených zařízení JET (první stěna, tepelné systémy, diagnostika), - zkoumání provozních scénářů ITER prostřednictvím experimentálních činností zaměřených na JET a jiná zařízení a koordinované činnosti v oblasti modelování. V průběhu sedmého rámcového programu bude proveden přezkum zařízení zahrnutých v programu, který prověří možnost postupného vyřazování stávajících zařízení a zváží potřebu nových zařízení souběžně s využíváním ITER. Přezkum poslouží jako základ pro případnou podporu nových nebo vylepšených zařízení s cílem zajistit programu odpovídající soustavu zařízení pro jadernou syntézu sloužící výzkumu a vývoji v dané oblasti. iii) Technické činnosti při přípravě DEMO Klíčové technologie a materiály nutné pro vydávání licencí a pro výstavbu a provoz demonstrační elektrárny budou dále vyvíjeny v rámci sdružení a průmyslu za účelem jejich odzkoušení v projektu ITER a umožnění evropskému průmyslu vybudovat demonstrační elektrárnu a vyvíjet budoucí elektrárny tohoto typu. Budou provedeny následující činnosti: - sestavení specializovaného týmu a provedení činností zaměřených na strojírenské projektování a validaci (EVEDA) v rámci přípravy na výstavbu mezinárodního zařízení na ozařování materiálů pro jadernou syntézu (IFMIF), které bude využito pro účely testování materiálů pro elektrárny využívající jaderné syntézy; to je základní podmínka, aby mohla být demonstrační elektrárně udělena licence, - vývoj, pokusy s ozařováním a modelování materiálů s nízkou aktivací a radiační rezistencí; vývoj klíčových technologií nutných pro provoz elektráren založených na jaderné syntéze; činnosti související s koncepčním návrhem DEMO, včetně otázky bezpečnosti a ochrany životního prostředí. iv) Výzkumné a vývojové činnosti v dlouhodobém horizontu Na základě činností zaměřených výhradně na ITER a DEMO rozvine program jaderné syntézy odborné schopnosti a rozšíří znalostní základnu v oblastech, které jsou pro budoucí elektrárny založené na jaderné syntéze z hlediska strategie důležité. Tyto výzkumné činnosti usnadní technickou proveditelnost a podpoří hospodářskou životaschopnost získávání energie z jaderné syntézy. Za tímto účelem sedmý rámcový program zahrnuje následující specifické akce: - budou prostudovány zdokonalené koncepce schémat magnetického pole v případě koncepcí nabízejících vysokou kapacitu reaktoru. Práce se soustředí na dokončení stelarátoru W7-X, využívání stávajících prostředků pro rozšiřování experimentálních databází a zhodnocení výhledu do budoucna u daných konfigurací, - provede se experimentální program v oblasti fyziky jaderné syntézy zaměřený na celkové pochopení chování fúzního plazmatu s cílem optimalizovat projekt elektrárny, - bude se dále rozvíjet teorie a další modelování s konečným cílem v úplnosti pochopit chování fúzního plazmatu pro použití v reaktorech, - budou provedeny studie sociologických a ekonomických hledisek výroby elektrické energie jadernou syntézou a budou pokračovat akce zaměřené na zvyšování veřejného povědomí a pochopení tohoto typu energie, - bude se pokračovat ve stávající činnosti v oblasti energie z inerciální fúze, kterou se dohlíží na činnosti civilního výzkumu inerciálního udržení. v) Lidské zdroje, vzdělávání a odborná příprava Odpovídající lidské zdroje a vysoká úroveň spolupráce při plnění programu jak z hlediska krátkodobých a střednědobých potřeb projektu ITER, tak i z hlediska dalšího rozvoje jaderné syntézy, budou zajištěny pomocí: - podpory mobility výzkumných pracovníků mezi organizacemi, které se programu účastní, za účelem posílení spolupráce a integrace programu a posílení mezinárodní spolupráce, - odborné přípravy inženýrů a výzkumných pracovníků (absolventů vysokých škol a doktorského studia) na vysoké úrovni, včetně využití zařízení zahrnutých v programu jako vzdělávacích platforem a včetně odborně zaměřených setkání a pracovních seminářů, - podpory inovací a výměny know-how s příslušnými univerzitami, výzkumnými instituty a průmyslem. vi) Infrastruktury Uskutečnění projektu ITER v Evropě v mezinárodním rámci organizace ITER bude příkladem nových výzkumných infrastruktur velkého evropského rozsahu. vii) Reakce na vznikající a nepředvídané potřeby politik „Urychlený“ program rozvoje jaderné syntézy by mohl přivést daný typ energie rychleji na trh a stát se součástí širší politiky řešící otázky bezpečnosti evropských dodávek energie, klimatických změn a udržitelného rozvoje. Primárním cílem a hlavním mezníkem urychleného rozvoje by bylo časnější uskutečnění projektu DEMO. V sedmém rámcovém programu by se to týkalo činností a projektů začleněných v rámci mezinárodního širšího přístupu k energii z jaderné syntézy, kterých se ujal Euratom ve spolupráci s partnery pro ITER. 2.2. Jaderné štěpení a radiační ochrana Budou uskutečněny nepřímé akce v pěti základních oblastech, jež jsou uvedeny níže. Různé činnosti v rámci programu spolu nicméně významně souvisejí a je třeba odpovídajícím způsobem zajistit jejich vzájemnou interakci. V tomto ohledu hraje zásadní roli podpora vzdělávacích činností a výzkumných infrastruktur. Vzdělávací potřeby musejí být v daném odvětví klíčovým aspektem všech projektů financovaných z prostředků EU a společně s podporou infrastruktur představovat základní prvek při řešení otázek odborné kompetence v oblasti jaderné fyziky. V souladu s potřebou posílit Evropský výzkumný prostor je nutný společný evropský pohled na klíčové problémy a přístupy. Vzniknou vazby mezi vnitrostátními programy a vytváření sítí bude posíleno účastí mezinárodních organizací a třetích zemí včetně USA, nových nezávislých států, Kanady a Japonska. Všude tam, kde půjde o jasný zájem Společenství, musí Euratom plně uplatnit svou roli na stávajících fórech, která koordinují činnost v oblasti výzkumu a technického rozvoje na mezinárodní úrovni. Případně bude také zabezpečena koordinace s programem přímých akcí, které na tomto poli vykonává Společné výzkumné středisko, a s nepřímými akcemi v rámci výzkumu energie z jaderné syntézy. Stejně důležité je vytvořit vazby na výzkum prováděný podle rámcového programu ES, zejména pokud jde o činnosti týkající se evropských standardů, vzdělávání a odborné přípravy, ochrany životního prostředí, vědy o materiálech, řízení, společných infrastruktur, bezpečnosti, povědomí o bezpečnosti a energie. Mezinárodní spolupráce bude hlavním rysem činností v mnoha tématických oblastech. i) Nakládání s radioaktivním odpadem Cíle Cílem daných činností je prostřednictvím výzkumu a technického rozvoje zaměřeného na uplatnění v praxi zřídit pevnou vědecko-technickou základnu pro demonstraci technologií a bezpečnosti ukládání vyhořelého paliva a radioaktivního odpadu s dlouhým poločasem rozpadu v geologických formacích, podpořit rozvoj společné evropské strategie týkající se hlavních otázek v oblasti nakládání s odpady a jejich likvidace a prozkoumat možnosti jak omezit množství odpadu a rizika s ním spojená pomocí dělení a transmutace či jiných metod. Činnosti - Geologické ukládání: výzkum a technický rozvoj v oblasti geologického ukládání odpadu s vysokou úrovní radioaktivity a/nebo s dlouhým poločasem rozpadu, včetně technických studií a demonstrace projektů úložišť, charakteristika hostitelské horniny in situ (ve všeobecných i v podzemních výzkumných laboratořích zaměřených na danou lokalitu), pochopení celkového prostředí úložiště, studie zaměřené na související procesy v blízkém okolí (forma odpadu a umělé bariéry) i ve vzdálenějším okolí (skalní podloží a cesty k biosféře), vytvoření důkladné metodologie pro zhodnocení výsledků a bezpečnosti a průzkum týkající se správních a společenských otázek v souvislosti s postojem veřejnosti. - Dělení a transmutace: výzkum a technický rozvoj ve všech technických oblastech dělení a transmutace umožňující rozvoj pilotních zařízení a demonstračních systémů pro nejpokročilejší procesy dělení a transmutační systémy, včetně kritických systémů i systémů pod hranicí kritičnosti, s cílem snížit objem vysoce radioaktivního odpadu s dlouhým poločasem rozpadu v souvislosti se zpracováváním vyhořelého paliva a rizika s ním spojená. Budou rovněž prozkoumány možnosti koncepcí snížené produkce odpadu při výrobě jaderné energie, včetně účinnějšího využití štěpných materiálů ve stávajících reaktorech. ii) Reaktorové systémy Cíle Cílem těchto akcí je i nadále zajistit bezpečný provoz stávajících zařízení a jako příspěvek na podporu rozmanitosti a bezpečnosti dodávek a boje proti globálnímu oteplování prozkoumat možnosti pokročilejších technologií, které povedou k ještě bezpečnějšímu, konkurenceschopnějšímu a z hlediska zdrojů účinnějšímu využívání jaderné energie. Činnosti - Bezpečnost jaderných zařízení: výzkum a vývoj v oblasti provozní bezpečnosti současných i budoucích jaderných zařízení, zejména pokud jde o jejich životnost a správu, povědomí o bezpečnosti, pokročilé metody posuzování bezpečnosti, numerické simulační nástroje, přístrojové vybavení a kontrola, prevence vážných nehod a zmírnění jejich následků spolu se souvisejícími činnostmi pro zabezpečení co nejlepšího řízení znalostí a udržení odborných schopností. - Udržitelné jaderné systémy: výzkum a vývoj zaměřený na zlepšení účinnosti stávajících systémů a paliva při zapojení mezinárodního úsilí v dané oblasti jako například mezinárodního fóra „Generation IV“, prozkoumání aspektů vybraných pokročilých reaktorových systémů za účelem vyhodnocení jejich potenciálu, zabránění šíření jaderných materiálů a dosažení dlouhodobé udržitelnosti, včetně činností v oblasti základního výzkumu (obzvláště v oblasti vědy o materiálech) a studie o jaderném palivovém cyklu a inovačních palivech. iii) Radiační ochrana Cíle Bezpečné využívání záření ve zdravotnictví a průmyslu závisí na důkladné strategii radiační ochrany a jejím účinném uplatňování. Klíčovou roli při zachování a zlepšování úrovně radiační ochrany, která je společným cílem všech činností obsažených v programu, hraje výzkum. Důležitým cílem výzkumu je rovněž podpořit politiky Společenství a jejich účinné uplatňování a pružně a efektivně reagovat na vznikající potřeby. Hlavním cílem výzkumu bude pomoci vyřešit spor ohledně rizika spojeného s dlouhodobým vystavením nízkým dávkám záření. Vyřešení této vědecké a politické otázky může mít významné finanční a zdravotní důsledky v souvislosti s využíváním záření jak ve zdravotnictví, tak v průmyslu. Činnosti - Kvantifikace rizik spojených s dlouhodobým vystavením nízkým dávkám záření: lepší kvantifikace zdravotních rizik spojených s dlouhodobým vystavením nízkým dávkám záření (včetně individuálních rozdílů) prostřednictvím epidemiologických studií a lepšího pochopení mechanismů, které ukázal výzkum v oblasti buněčné a molekulární biologie. - Využití záření ve zdravotnictví: zvýšení bezpečnosti a účinnosti využívání záření ve zdravotnictví při diagnostikování a léčbě (včetně nukleární medicíny) prostřednictvím technického rozvoje a dosažení správné rovnováhy mezi prospěšností a riziky tohoto využití. - Zvládání nouzových situací a obnova: zlepšení soudržnosti a propojenosti při zvládání nouzových situací v Evropě (včetně obnovy oblastí zasažených při nehodách) prostřednictvím vývoje společných nástrojů a strategií a prokázání jejich účinnosti v provozním prostředí. - Zneužití záření a radioaktivních materiálů: rozvoj důkladných a schůdných strategií k zvládání následků zneužití záření a radioaktivních materiálů (nebo hrozeb takového zneužití), včetně přímých i nepřímých zdravotních důsledků a zasažení životního prostředí, zejména obydlených oblastí a zásob vody a potravin. - Další témata: výzkumné činnosti na vnitrostátní úrovni v dalších oblastech (např. přirozená radiace, radioekologie, ochrana životního prostředí, dozimetrie, vystavení záření na pracovišti, zvládání rizika atd.) budou účinněji integrovány. iv) Infrastruktury Cíle Výzkumné infrastruktury jsou nezbytnou součástí výzkumu a technického rozvoje v oblasti jaderné vědy a techniky a radiologických věd; liší se co do velikosti, od rozsáhlých a nákladných sítí zařízení a laboratoří až po zařízení mnohem menšího rozsahu, jako jsou např. databáze, numerické simulační nástroje a tkáňové banky. Cílem programu je poskytnout podporu klíčovým infrastrukturám, kde jde o prokazatelnou přidanou hodnotu EU, zejména za účelem stanovení kritického množství a nahrazení zastaralých zařízení, např. výzkumných reaktorů. Tím se posílí úspěch předchozích programů Společenství, které umožnily nadnárodní přístup k takovým infrastrukturám, a přispěje se k udržení vysoké úrovně technického pokroku, inovací a bezpečnosti v evropském jaderném odvětví. Infrastruktury také představují významný příspěvek v oblasti odborné přípravy vědců a inženýrů. Činnosti - Podpůrné infrastruktury: podpora návrhů, modernizace, výstavby a provozu klíčových výzkumných infrastruktur vyžadovaných některou z uvedených tématických oblastí; například podzemní laboratoře pro výzkum geologického ukládání radioaktivního odpadu, pilotní/testovací zařízení pro dělení a transmutaci, součásti reaktorů a reaktorové systémy, horké komory, zařízení pro testování závažných nehod a termohydraulické testování, reaktory na testování materiálů, numerické simulační nástroje a radiobiologická zařízení, databáze a tkáňové banky pro výzkum v oblasti radiační ochrany. - Přístup k infrastrukturám: umožnění nadnárodního přístupu k současným i budoucím infrastrukturám jednotlivcům z řad výzkumných pracovníků a výzkumným týmům. v) Lidské zdroje a odborná příprava Cíle Vzhledem k zájmu všech odvětví zabývajících se jaderným štěpením a radiační ochranou zachovat požadovanou vysokou úroveň odborných znalostí a lidských zdrojů a vzhledem k důsledkům, které z toho mohou plynout, zejména pokud jde o schopnost udržet stávající vysokou úroveň jaderné bezpečnosti, bude cílem programu prostřednictvím různých opatření podpořit šíření vědeckých poznatků a know-how v rámci celého odvětví. Účelem těchto opatření je zaručit dosažitelnost výzkumných a technických pracovníků s příslušnou kvalifikací, ať už prostřednictvím lepší koordinace mezi vzdělávacími institucemi v EU, aby se zajistila rovnocenná kvalifikace ve všech členských státech, nebo umožněním odborné přípravy a mobility studentů a vědců. Pouze skutečně evropský přístup může zajistit tyto požadavky a sjednocenou úroveň vyššího vzdělávání a odborné přípravy umožňující mobilitu nové generace vědců a po celou jejich pracovní kariéru pečující o vzdělávací potřeby inženýrů, kteří musejí čelit budoucím výzvám na poli vědy a techniky. Činnosti - Odborná příprava: koordinace vnitrostátních programů a zohlednění všeobecných vzdělávacích potřeb v oblasti jaderné vědy a techniky prostřednictvím řady nástrojů, včetně konkurenčních, jako součást všeobecné podpory lidských zdrojů ve všech tématických oblastech. Zahrnuje rovněž podporu kurzů odborné přípravy a vzdělávacích sítí. - Mobilita výzkumných pracovníků: podpora zvýšené mobility vědců a inženýrů mezi různými univerzitami a instituty v členských státech i mimo EU především prostřednictvím grantů a stipendií. Zvláštní pomoc může být poskytnuta v případě výzkumných pracovníků z nových nezávislých států bývalého Sovětského svazu. 3. ETICKÁ HLEDISKA Během provádění tohoto programu a výzkumných činností z něj vyplývajících musí být dodržovány základní etické zásady. Jedná se mimo jiné o zásady uvedené v Listině základních práv Evropské unie, včetně ochrany lidské důstojnosti a lidského života, ochrany osobních údajů a soukromí, jakož i ochrany zvířat a životního prostředí, v souladu s právními předpisy Společenství a platným zněním příslušných mezinárodních úmluv a pravidly a kodexy chování, například Helsinskou deklarací, Úmluvou Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně podepsanou v Oviedu dne 4. dubna 1997 a jejími dodatkovými protokoly, Úmluvou OSN o právech dítěte, Všeobecnou deklarací o lidském genomu a lidských právech přijatou UNESCO, Úmluvou OSN o biologických a toxinových zbraních (BTWC), Mezinárodní dohodou o genetických zdrojích rostlin pro výživu a zemědělství a souvisejícími rezolucemi Světové zdravotnické organizace (WHO). Přihlédne se rovněž k stanoviskům Evropské skupiny poradců pro etiku v biotechnologii (1991–1997) a stanoviskům Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích (od roku 1998). V souladu se zásadou subsidiarity a rozmanitosti přístupů v Evropě musí účastníci výzkumných projektů dodržovat právní a správní předpisy a etická pravidla platná v zemích, kde bude výzkum uskutečňován. V každém případě však platí vnitrostátní právní předpisy a výzkum, který je zakázán v některém členském státě nebo jiné zemi, nebude v uvedeném členském státě nebo zemi financován z prostředků Společenství. Řešitel výzkumného projektu musí před zahájením činností v oblasti výzkumu a technického rozvoje případně obdržet souhlas příslušného státního nebo místního etického výboru. Komise bude systematicky provádět etický přezkum návrhů, které se zabývají eticky citlivými otázkami, nebo tam, kde tato hlediska nebyla dosud náležitě zohledněna. V určitých případech se může etický přezkum uskutečnit během provádění projektu. Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený k Smlouvě vyžaduje, aby Společenství věnovalo při formulaci a provádění svých politik včetně výzkumu patřičnou pozornost požadavkům týkajícím se dobrých životních podmínek zvířat. Směrnice Rady 86/609/EHS o ochraně zvířat používaných pro pokusné a jiné vědecké účely požaduje provádění pokusů tak, aby pokusná zvířata byla ušetřena strachu nebo zbytečných bolestí a utrpení, aby bylo použito co nejmenšího počtu zvířat, aby byla použita zvířata z hlediska smyslové fyziologie co nejméně vyvinutá a aby bylo způsobeno co nejméně bolestí, útrap, strachu nebo trvalých poškození. O změně genetického dědictví zvířat a o jejich klonování lze uvažovat pouze tehdy, jsou-li dané cíle eticky oprávněné a dané podmínky zaručují dobré životní podmínky zvířat a dodržování zásad biologické rozmanitosti. V průběhu provádění programu bude Komise pravidelně sledovat vědecký pokrok a vnitrostátní a mezinárodní právní předpisy, aby bylo možno zohlednit související vývoj. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU Návrh rozhodnutí Rady, kterým se přijímá specifický program pro výzkum a odborné vzdělávání v oblasti jaderné energie podle sedmého rámcového programu Euratomu 2. RÁMEC ABM / ABB Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy: - uskutečnění projektu ITER, - výzkum a vývoj při přípravě na provoz ITER, - technické činnosti při přípravě DEMO, - výzkumné a vývojové činnosti v dlouhodobém horizontu, - lidské zdroje, vzdělávání a odborná příprava, - infrastruktury, - reakce na vznikající a nepředvídané potřeby politik. Výzkum v oblasti jaderného štěpení a radiační ochrany: - nakládání s radioaktivním odpadem, - reaktorové systémy, - radiační ochrana, - infrastruktury, - lidské zdroje a odborná příprava. 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a správní pomoc) včetně okruhů: 08 11 01 01 Řízená termonukleární syntéza; 08 11 01 02 Nakládání s radioaktivním odpadem; 08 11 01 03 Radiační ochrana; 08 11 02 Jiné činnosti v oblasti jaderných technologií a bezpečnosti (Konečná rozpočtová nomenklatura pro sedmý rámcový program bude zřízena v příhodné době.) 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Období let 2007 až 2011 podléhá schválení nového rámce finančních výhledů. 3.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby přidejte řádky): Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 08 | Nepov. | Rozl.[17] | ANO | NE | ANO | č. [1a] | XX.01 | Nepov. | Nerozl.[18] | NE | NE | NE | č. [1a…] | XX.01.05 | Nepov. | Nerozl. | ANO | NE | ANO | č. [1a…] | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)[19] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | Oddíl č. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Celkem | Provozní výdaje[20] | Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2 137,324 | Položky plateb (PP) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1 002,185[21] | 2 137,324 | Správní výdaje jako součást referenční částky[22] | Technická a správní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3 091,512 | Položky plateb | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1 186,830[23] | 3 091,512 | Správní výdaje nezahrnuté do referenční částky[24] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Správní náklady kromě lidských zdrojů a souvisejících nákladů nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Celkové předběžné finanční náklady intervence PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3 118,228 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1 192,387[25] | 3 118,228 | Podrobnosti o spoluúčasti Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n +2 | n +3 | n +4 | n + 5 a násl. | Celkem | …………………… | f | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 4.1.2. Slučitelnost s finančním plánem ( Návrh je v souladu s příštím finančním plánem (sdělení Komise KOM(2004) 101 z měsíce února 2004 o finančním výhledu na období 2007 až 2013). ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh si může vyžádat uplatnění ustanovení interinstitucionální dohody[26] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů ( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy. ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: K financování těchto rámcových programů mohou přispět některé přidružené státy. V souladu s článkem 161 finančního nařízení může mít Společné výzkumné středisko příjmy z různých typů konkurenčních činností a z ostatních služeb poskytovaných externím subjektům. V souladu s článkem 18 finančního nařízení se mohou k financování zvláštních výdajů použít některé příjmy. v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo) Před akcí (rok n-1) | Situace po skončení akce | Celková potřeba lidských zdrojů[27] | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 25) | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 5) | 1 848 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Tento specifický program zohledňuje potřebu posílit excelenci a inovace a zajistit spolupráci a účinnost prostřednictvím podpory výzkumu a odborného vzdělávání v oblasti i) výzkumu energie z jaderné syntézy; ii) jaderného štěpení a radiační ochrany. 5.2. Přidaná hodnota intervence Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Přidanou hodnotou podpory, která má být poskytnuta v tomto specifickém programu, bude posílení jaderného výzkumu v oblasti i) energie z jaderné syntézy a ii) jaderného štěpení a radiační ochrany na úrovni Společenství. Kdekoli to bude vhodné, je třeba hledat synergii a doplňkovost s ostatními politikami a programy Společenství. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM 1. Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy: vývoj znalostní základny pro projekt ITER a jeho uskutečnění je hlavním krokem k vytvoření prototypu reaktorů pro elektrárny, které jsou bezpečné, udržitelné, šetrné k životnímu prostředí a hospodářsky životaschopné. 2. Jaderné štěpení a radiační ochrana: vytvoření pevné vědecké a technické základny pro urychlení praktického vývoje prostředků pro bezpečnější nakládání s radioaktivním odpadem s dlouhým poločasem rozpadu, pro podporu bezpečnějšího, z hlediska zdrojů účinnějšího a konkurenceschopnějšího využívání jaderné energie a pro zajištění pevného a sociálně přijatelného systému ochrany člověka a životního prostředí proti vlivům ionizujícího záření. Ukazatele výkonnosti budou vypracovány ve třech úrovních. Kvantitativní a kvalitativní ukazatele budou vypracovány s cílem ukázat cestu nebo směr vědecko-technického pokroku, jako jsou např. nové normy a nástroje, vědecké metody, patentové přihlášky a licenční dohody v souvislosti s novými produkty, postupy a službami. Řídicí ukazatele budou vypracovány za účelem sledování výkonnosti zevnitř a na podporu rozhodování na úrovni vrcholového vedení. Tyto ukazatele by mohly zahrnovat úroveň plnění rozpočtu, dobu na uzavření smlouvy a dobu na provedení platby. Výsledné ukazatele (ukazatele dopadu) budou použity k posouzení celkové účinnosti výzkumu ve vztahu k ambiciózním cílům. Ty mohou zahrnovat souhrnné posouzení na úrovni rámcového programu (např. dopad na dosažení cílů stanovených v Lisabonu, Goeteborgu, Barceloně atd.) a posouzení na úrovni specifického programu (např. příspěvek k rozvoji vědy a techniky a výkonu ekonomiky v EU). 5.4. Způsob provádění (orientační) Uveďte způsob provedení akce. ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise ( nepřímo prostřednictvím svěření pravomoci: ( výkonným agenturám ( subjektům zřízeným Společenstvím, o nichž se zmiňuje článek 185 finančního nařízení ( vnitrostátním veřejným subjektům / subjektům pověřeným veřejnou službou ٱ Sdílené nebo decentralizované řízení ٱ spolu s členskými státy ٱ spolu s třetími zeměmi ٱ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Komise navrhuje u tohoto programu centralizované řízení, přímo ze strany Komise a nepřímo prostřednictvím zmocnění výkonné agentury nebo struktur vytvořených podle Smlouvy o Euratomu. Částečně bude program proveden prostřednictvím evropské právnické osoby pro ITER (Barcelona). V případě některých částí programu, u kterých je zřejmá souvislost mezi podrobným sledováním financovaných projektů a rozvojem politiky v oblasti vědy a techniky, bude výkonná agentura pověřena správními úkoly v souvislosti s výzvami a jejich vyhodnocováním, jako je příjem, správa a řízení podaných návrhů, pozvání hodnotících odborníků (vybraných Komisí) a jejich vyplacení, poskytování logistické podpory pro hodnocení návrhů a další možné úkoly jako např. kontrola finanční životaschopnosti a poskytování statistik. Ani nadále se nevylučuje uzávírání dílčích smluv se soukromými firmami, pokud jde o specifické úkoly (jako je např. vývoj, provoz a podpora nástrojů v oblasti informačních technologií). Hodnocení, uzavírání smluv a správa projektů budou prováděny útvary Komise s cílem zachovat těsnou vazbu mezi těmito činnostmi a vypracováváním politik. 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ Hlediska pro monitorování a hodnocení jsou stanovena v legislativním finančním výkazu návrhu sedmého rámcového programu, KOM(2005) 119 v konečném znění. 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Je rovněž třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[28], nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady č. 1605/2002[29], nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[30], nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[31] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[32]. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[34] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Personál financovaný[35] dle čl. XX 01 02 | Jiný personál[36] financovaný dle čl. XX 01 05 | A*/AD | B*, C*/AST | CELKEM[37] | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 25) | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 5) | 1 848 | 8.2.2. Popis úkolů, které se odvíjejí z akce Provádění rámcového programu 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) (V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst z každého zdroje) ( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen. ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok 2006 ( Pracovní místa nárokovaná pro příští proces přípravy RSP / PNR ( Pracovní místa převedená ze stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Místa nárokovaná pro rok n, ačkoli nebyla v rámci procesu RSP / PNR v daném roce předpokládána 8.2.4. Další správní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 05 – Výdaje na správu a řízení) [38] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM | Statutární zaměstnanci xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 | Externí pracovníci xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 | Ostatní správní náklady xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 | Technická a správní pomoc celkem | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce[39] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (08 0101 a) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Personál financovaný dle čl. XX 01 02 (pomocný, detašovaný, smluvní personál atd.) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Výpočet – Správní náklady Byly vypočteny vzhledem k následujím předpokladům: – počet úředníků v bývalé části A rozpočtu zůstává na úrovni roku 2006, – výdaje každoročně vzrostou o 2 % podle předpokládané inflace, jak je uvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise vztahujícím se k finančním výhledům (Fiche 1 REV), – odhadovaná částka 108 000 EUR na každého zaměstnance a 70 000 EUR na externí pracovníky (ceny roku 2004). Výpočet – Personál financovaný dle článku XX 01 02 Zde je třeba případně uvést odkaz na bod 8.2.1 8.2.6 Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částky[40] v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 | XX 01 02 11 03 – Výbory[41] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 – Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje správního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Správní výdaje celkem, kromě lidských zdrojů a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Výpočet – Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částky Tyto údaje se odhadují na základě požadavků generálního ředitelství pro výzkum na rok 2006 zvýšených o 2 % vzhledem k předpokládané inflaci. (Fiche 1 REV). Potřeby lidských a správních zdrojů se pokryjí z přídělů poskytnutých řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly. Při přidělování pracovních míst je třeba zohlednit případné přerozdělení míst mezi odděleními na základě nových finančních výhledů. [1] KOM(2005) 119 v konečném znění. [2] KOM(2005) 118. [3] SEC(2005) 430. [4] KOM(2005) 387. [5] Ustanovení čl. 54 odst. 2 písm. a) finančního nařízení (ES, Euratom) umožňuje Komisi svěřit úkoly veřejné moci výkonným agenturám. Nařízení Rady č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství, a nařízení Komise č. 1653/2004 o typovém nařízení financování výkonných agentur na základě nařízení Rady (ES) č. 58/2003 jsou však nařízeními, která se na oblast Euratomu nevztahují. Komise má v úmyslu požádat Radu o rozšíření působnosti těchto nařízení na Smlouvu o Euratomu. [6] Viz důvodová zpráva k revidovanému návrhu Komise „jaderného balíčku“, KOM(2004) 526 v konečném znění, 8.9.2004. [7] Úř. věst. C, , s.. [8] Úř. věst. C, , s.. [9] Úř. věst. C, , s.. [10] Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku. [11] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. [12] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [13] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8. [14] K(2005) 576 v konečném znění. [15] Úř. věst. L 177, 4.7.1984, s. 25. [16] Úř. věst. L 108, 29.4.2005, s. 64. [17] Rozlišené položky. [18] Nerozlišené položky, dále jen „NP“. [19] Tyto údaje se vztahují k výdajům na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119 v konečném znění). [20] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [21] Položky plateb se týkají roku 2011 a následujících let. [22] Výdaje v rámci článku xx 01 05 hlavy xx. [23] Položky plateb se týkají roku 2011 a následujících let. [24] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 05. [25] Položky plateb se týkají roku 2011 a následujících let. [26] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [27] Údaje uvedené v tabulce se týkají pouze zaměstnanců financovaných podle plánu pracovních míst pro veškeré nepřímé akce v působnosti GŘ RTD, INFSO, TREN, ENTR a FISH, včetně dalších šedesáti míst pro ITER. Z toho důvodu tyto údaje nezahrnují místa podle plánu pracovních míst financovaných z provozního rozpočtu a místa podle plánu pracovních míst SVS (viz dokumenty KOM(2005) 439 a 445 v konečném znění). [28] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [29] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. [30] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. [31] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [32] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8. [33] Jak je popsáno v bodě 5.3. [34] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [35] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [36] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [37] Údaje uvedené v tabulce se týkají pouze zaměstnanců financovaných podle plánu pracovních míst pro veškeré nepřímé akce v působnosti GŘ RTD, INFSO, TREN, ENTR a FISH, včetně dalších šedesáti míst pro ITER. Z toho důvodu tyto údaje nezahrnují místa podle plánu pracovních míst financovaných z provozního rozpočtu a místa podle plánu pracovních míst SVS (viz dokumenty KOM(2005) 439 a 445 v konečném znění). [38] Tyto údaje se vztahují k výdajům na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119 v konečném znění). [39] Tyto údaje se vztahují k výdajům na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119 v konečném znění). [40] Tyto údaje se vztahují k výdajům na celý rámcový program Euratomu (viz KOM(2005) 119 v konečném znění). [41] Výbor pro vědu a techniku Euratomu.