CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 8.3.2011 
SEK(2011) 280 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
  
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
Průvodní dokument ke  
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
 
Evropský plán energetické ú činnosti na rok 2011  
 
  
SEK(2011) 277 v kone čném znění 
SEK(2011) 275 v kone čném znění 
SEK(2011) 276 v kone čném znění 
SEK(2011) 278 v kone čném znění 
SEK(2011) 279 v kone čném znění 
KOM(2011) 109 v kone čném znění 
CS 2   CS Evropa m ůže do roku 2020 snížit primární spot řebu energie o 20 % jednoduše tím, že bude 
uplatňovat nákladov ě efektivní1 opatření pro úsporu energie. Hospodá řství EU by se tak stalo 
konkurenceschopn ějším a vytvo řila by se pracovní místa a nové podnikatelské p říležitosti. 
Občané EU by platili za energii mén ě a snížil by se po čet domácností, které si nemohou 
dovolit odpovídající tepelný komfort. Energetická ú činnost rovn ěž přináší lepší využití 
energetických zdroj ů a menší závislost na dovozu. Nižší spot řeba energie pak znamená nižší 
produkci CO 2 a dalších škodlivých emisí, menší dopa d na ekosystém a lepší kvalitu života 
lidí. Energetická ú činnost a úspornost p řináší prosp ěch celému hospodá řství EU, členským 
státům, podnik ům i jednotlivc ům. 
1. V ČEM SPO ČÍVÁ PROBLÉM ? 
Na zasedání Evropské rady na ja ře roku 2007 zd ůraznily hlavy stát ů a vlád, že „ je třeba zvýšit 
energetickou ú činnost v EU a dosáhnout tak cíle úspory spot řeby energií v EU ve výši 20 % 
oproti výhled ům na rok 2020 “2.  
EU si však dosud pln ě neuvědomila  okolnosti související s t ěmito hospodárnými úsporami 
energie. Scéná ř energetické ú činnosti PRIMES 2009 ukazu je zlom trendu sm ěrem k ješt ě 
vyšší poptávce po energii, p řičemž snížení spot řeby oproti p ředchozím výhled ům bude v roce 
2020 činit pouze okolo 9 %. Pokud tedy EU nezdvojnásobí své úsilí  v oblasti energetické 
účinnosti, nedosáhne svého cíle 20 % a nebude moci t ěžit ze všech souvisejících výhod pro 
hospodářství, spole čnost a životní prost ředí.  
Důvodem nedostate čného pokroku jsou selhání trhu (nap říklad nedostate čné cenové signály, 
oddělení pobídek, asymetrie informací, neex istující nebo neúplné trhy a vysoké po čáteční 
náklady) a regula ční selhání (nedostatek komplexních politických rámc ů, chabé vynucování 
a nízké ambice). Další výzvu p ředstavuje zp ětný účinek, který je však obtížné řešit na úrovni 
EU, nebo ť souvisí s chováním a svobodnou v ůlí jednotlivc ů. 
2. STÁVAJÍCÍ POLITIKY JSOU NEDOSTATE ČNÉ 
Aby bylo možno řešit výše uvedená omezení a využít výhod energetické ú činnosti, bylo na 
úrovni EU i členských stát ů přijato několik politik .  
Akční plán pro energetickou ú činnost z roku 2006 poskytl komp lexní politický rámec a uvedl 
85 opatření, která na úrovni EU  vedla k p řijetí více než 20 právních p ředpisů a mnoha 
iniciativ založených na nevynutitelných p ředpisech. Posouzení ak čního plánu pro 
energetickou ú činnost ukázalo, že v ětšina opat ření byla již provedena nebo se provádí. Ak ční 
plán pro energetickou ú činnost splnil sv ůj cíl významné hybné síly pro p řijetí ambiciózních 
politik na úrovni EU a na vnitrostátní a místní úrovni. Ak ční plán pro energetickou ú činnost 
však nebyl koncipován tak, aby dosáhl rozvinutí plného potenciálu energetických úspor, proto 
je zapotřebí jej aktualizovat. 
                                                 
1 Nap říklad Fraunhofer ISI et al.  2009: Study on Energy Savings Potentials in EU Member States, 
Candidate Countries and EEA Countries  (Studie potenciálu úspor energie v členských státech EU, 
uchazečských zemích a zemích EHP); Ak ční plán pro energetickou ú činnost: Posouzení dopad ů, 
SEK(2006)1174; Lechtenböhmer a Thomas, Wuppertal Institute. 2005: The mid-term potential for 
demand-side energy efficiency in the EU  (Střednědobý potenciál energetické ú činnosti vyžadované 
poptávkou v EU). 
2 7224/1/07 REV 1. 
CS 3   CS Také členské státy  přijaly několik politik, které však nebudou k p řeklenutí mezery 
dostačující. První vnitrostátní ak ční plány pro energetickou ú činnost, které se povinn ě 
předkládají podle sm ěrnice o energetických službách, dob ře vypovídají o mnoha politikách, 
jež členské státy zavedly, aby využ ily potenciál energetické ú činnosti a úspor energie3. Při 
vyhodnocování vnitrostátních ak čních plán ů pro energetickou ú činnost Komise zjistila, 
jakého pokroku jednotlivé členské státy dosáhly. Dosp ěla k závěru, že ačkoli mnohé 
vnitrostátní ak ční plány pro energetickou ú činnost již obsahovaly soudržné a komplexní 
strategie pro dosažení pr ůběžných a celkových cíl ů, některé vykazovaly znaky kusého pojetí 
a roztříštěnosti opat ření pro energetickou ú činnost.  
3. EU HRAJE VÝZNAMNOU ÚLOHU  
Právo EU p řijímat opat ření ohledn ě energetické ú činnosti a úspor energie je zakotveno v čl. 
194 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. P řestože zna čná část odpov ědnosti spo čívá 
na členských státech, bylo EU p řiznáno právo p řijímat opat ření kvůli významu 
energetické ú činnosti a úspor energie pro dosažení cíl ů EU v oblasti zm ěny klimatu, 
zajištění bezpe čnosti dodávek energie, konkurence schopnosti a ochrany životního 
prostředí. Naplnění těchto cílů vyžaduje koordinovanou akci a soudržnou politiku pro 
energetickou ú činnost a úspory energie. Úloha EU tedy spo čívá ve: 
– stanovení minimálních požadavk ů v oblastech, kde existuje riziko narušení vnit řního trhu, 
pokud by členské státy p řijímaly individuální opat ření;  
– stanovení spole čného rámce, který se stane zák ladem pro soudržné a vzájemn ě se posilující 
mechanismy a který zárove ň ponechá na členských státech odpov ědnost za transparentní 
a srovnatelné stanovování konkrétních úrovní, jichž má být dosaženo;  
– vytvořené platformy pro vým ěnu osvědčených postup ů a stimulaci budování kapacit;  
– využití nástroj ů EU k podpo ře energetické ú činnosti, nap ř. prostřednictvím financování, 
a k jejímu zohledn ění v ostatních obla stech politiky;  
– podporování vedoucí úlohy EU v této oblas ti na mezinárodní úrovni – což je činnost, která 
prospívá také podnik ům v EU.  
4. HLAVNÍ CÍLE POLITIKY  
Obecným cílem politiky EU stanoveným vedoucími p ředstaviteli EU je zvýšit energetickou 
účinnost v EU tak, aby bylo dosaženo cíle uspo řit 20 % spot řeby energie EU ve srovnání 
s výhledy pro rok 2020 odhadova nými Komisí v zelené knize4 o energetické ú činnosti. Tento 
cíl je v souladu s celkovou energetic kou politikou EU. Zvýšení energetické ú činnosti je 
základním prvkem nové evropské energetické strategie do roku 20205. 
                                                 
3 P ůvodně se vnitrostátní plány pro energetickou ú činnost měly předkládat v polovin ě roku 2007, mnoho 
jich však bylo p ředloženo se zpožd ěním až v polovin ě roku 2008. 
4 KOM(2005) 265: Primární úspory energie v roce 2020 dosahují 370 Mtoe (megatun ropného 
ekvivalentu) ve srovnání s projekcemi základního scéná ře pro úrovn ě primární spot řeby energie. 
Základní scéná ř byl v roce 2007 aktualizován, aby se v n ěm zohlednily dva nové členské státy.  
5 KOM(2010) 639 v kone čném znění. 
CS 4   CS Obecněji přispívá energetická ú činnost k širším iniciativám, jež mají pomoci dosáhnout 
politických cíl ů v oblasti zm ěny klimatu a stimulovat hospodá řské oživení a inteligentní 
a udržitelný r ůst podporující za členění, jak je uvedeno ve sd ělení Evropa 2020:  Strategie pro 
inteligentní a udržitelný r ůst podporující za členění6.  
5. ANALYTICKÝ P ŘÍSTUP  
Cílem tohoto posouzení dopad ů je zanalyzovat dosažené výsledky a výzvy  stávajících 
politik a trend ů spotřeby energie a posoudit, zda je na úrovni EU možná další akce .  
Analýza byla p řiměřená předpokládané mí ře podrobnosti samotného politického dokumentu. 
Vzhledem k tomu, že v budoucnu budou vyvinuta konkrétní opat ření, která budou v p řípadě 
potřeby podpo řena vlastním posouzením dopad ů, bylo hodnocení provedeno p ředevším 
z kvalitativního hlediska. Kde to však bylo možné, byly p ředloženy kvantitativní p říklady 
obdobných politik nebo obecné výpo čty možných dopad ů.  
Analýza se zaprvé zabývala tím, jaký je nejlepší p řístup k energetické ú činnosti na úrovni EU, 
a zadruhé tím, jaké typy nástroj ů politiky EU jsou zapot řebí na podporu toho, aby členské 
státy mohly využít potenciál úspor.  
Byly rozebrány t ři hlavní alternativy politiky: i)  pouze stanovit cíle a ponechat volbu 
kombinace jednotlivých politik na členských státech; ii) ne stanovovat cíle, ale vyvinout 
podrobné nástroje politiky EU a vyzvat členské státy, aby je pr ovedly nebo doplnily; iii) 
vytvořit komplexní rámec politiky na úrovni členských stát ů (včetně cílů) a EU vytvo ří 
nástroje politiky na podporu členských stát ů. 
Poté byly rozebrány r ůzné typy nástroj ů politiky (tj. dobrovolné, regula ční, finanční, 
informační a školicí) pro jednotlivá odv ětví (tj. domácnosti a terciární sektor, doprava, 
průmysl a energetika), aby se stanovil o, zda by pro dosažení konkrétních cíl ů politik 
v jednotlivých odv ětvích bylo zapot řebí jejich uplatn ění na úrovni EU. Výb ěr nejlepších 
možností byl založen na pokroku, kterého dos áhly stávající politiky, a na vyhodnocení 
zbývajících p řekážek, p řidané hodnoty na úrovni EU, možného dopadu, ú činnosti, ú čelnosti 
a soudržnosti.  
6. ZÁVĚRY: UPŘEDNOSTN ĚNÝ NOVÝ POLITICKÝ RÁMEC  
Upřednostněný obecný politický p řístup 
Je nezbytné, aby se na úrovni členských stát ů vypracovala kombinace politik s jasnými, 
jednoduchými a m ěřitelnými cíli. Opat ření dobře koordinovaná na úrovni EU by mohla 
členským stát ům poskytnout pot řebný rámec, na jehož základ ě by mohly vynakládat další 
úsilí. Komise by mohla navrhnout pro každé odv ětví individuální opat ření, která by vytvo řila 
společný rámec, a také podporovat členské státy p ři tvorbě jejich vlastních nástroj ů.  
Tento přístup by vedl k využití hospodárného potenciálu a k vy řešení významn ějších 
překážek, jako jsou nap říklad rozdrobenost politik, nedostate čné politické odhodlání 
a nepředvídatelnost politik. Zajistil by, že budou prozkoumány možné sou činnosti 
jednotlivých politik.  
                                                 
6 KOM(2010) 2020 v kone čném znění. 
CS 5   CS Komise by navíc mohla prozkoumat nejlepší p řístup pro stanovování cíl ů a pro vzájemné 
působení těchto cílů s ostatními nástroji politiky (p ředevším s cíli v oblasti klimatu). Mohla 
by navrhnout, aby se  vnitrostátní ak ční plány pro energetickou ú činnost staly klí čovým 
dokumentem. Energetická ú činnost by se díky posíl ení vnitrostátních ak čních plán ů pro 
energetickou ú činnost a jejich rozší ření (na všechna odv ětví nabídky i poptá vky) stala vysoce 
politicky viditelnou a dostal a by se lépe do pohybu. Za ú čelem lepšího zapojení místních 
orgánů se dále navrhuje, aby se pokra čovalo s úsp ěšným modelem Paktu starost ů a primátor ů, 
který Komise podporuje, aby se rozr ůstal a využíval sv ůj potenciál. 
Upřednostněný další postup v odv ětví domácností a služeb 
Analýza dosp ěla k závěru, že pro řešení problému p říliš nízké míry rekonstrukcí dom ů není 
zapotřebí posilovat stávající rámec politiky pro budovy (možnost A3a), protože nedávná 
změna právního rámce (zejména sm ěrnice o energetické náro čnosti budov) je dostate čně 
ambiciózní a pozornost by se m ěla obrátit na jeho vynucování. To však neplatí v p řípadě 
požadavk ů na produkty. Bylo by možné dále rozší řit rozsah p ůsobnosti ekodesignu 
a energetických štítk ů tak, aby pokrývaly více skupin produkt ů, zejména v terciárním odv ětví, 
a také některé stavební materiály (nap ř. okna) (možnost A3b), čímž by se zvýšil odbyt 
energeticky ú činných produkt ů. Tím by se podpo řilo další ustavování trh ů pro energeticky 
účinné produkty a materiály. 
Opatření týkající se financování  by byla nezbytná pro řešení závažného omezení likvidity 
způsobeného vysokými po čátečními náklady a do jisté míry také pro vy řešení problému mezi 
pronajímateli a nájemci. Omezené finan ční prostředky na úrovni EU by bylo možno částečně 
vyřešit poskytnutím technické pomoci členským stát ům a místním orgán ům, ale také 
prostřednictvím sdílení rizik a podpory ve form ě záruky za projekt (možnost A4a). Z d ůvodu 
hospodářské krize nelze o čekávat, že budou na energetickou ú činnost vynaloženy dodate čné 
veřejné prost ředky ve významné výši, je proto zásadní , aby tyto nástroje usilovaly o lepší 
zapojení financování od t řetích stran. Opat ření, jež by mohla dále podpo řit zapojení 
soukromých investor ů, spočívají v uložení povinných úspor  energie pro energetické 
společnosti (možnost D3d) a v podpo ře rozvoje spole čností poskytujících en ergetické služby 
(ESCO) (možnost D5). Dále se považuje za prosp ěšné zavedení n ěkterých podmínek 
energetické ú činnosti pro podporu z ve řejných zdroj ů (možnost A4b). 
Přetrvávající nedostatek kva lifikované pracovní síly ve stavebnictví zp ůsobený 
nedostate čným rozvojem trh ů je jednou z hlavních p řekážek (jiné než technologické nebo 
finanční povahy) pro rozvoj rekonstrukcí optim álních z hlediska energie nebo instalace 
spotřebičů v budovách. Na úrovni EU by toto mohlo být řešeno tak, že by se členským stát ům 
poskytla podpora ve form ě nástrojů (např. vývoj vnitrostátních sc hémat pro kvalifikace, 
učebních osnov pro vzd ělávání a odbornou p řípravu, systém ů akreditace a certifikace) 
a tvorby platforem pro vým ěnu osvědčených postup ů. 
Navíc by byla prosp ěšná opatření pro zvyšování informovanosti (A5) a pro výrazn ější 
dobrovolné zapojení soukromých subjekt ů (možnost A2), která by mohla být zavedena, pokud 
by byly k dispozici dostate čné zdroje, protože úloha EU je zde omezená a takováto opat ření 
spadají především do p ůsobnosti členských stát ů nebo místních orgán ů.  
Upřednostněný další postup v odv ětví dopravy 
Očekávané tempo r ůstu spotřeby energie v odv ětví dopravy do roku 2020 je nejvyšší ze všech 
odvětví. Aby se doprava p řeorientovala na energeticky ú činnější dopravní prost ředky, druhy 
dopravy a zp ůsoby jejich využívání a aby se využil zbývající potenciál, je zapot řebí podpory. 
S ohledem na to, že další podn ět ke zvýšení dekarbonizace a ú činného využívání zdroj ů dodá 
CS 6   CS tomuto odv ětví nadcházející bílá kniha o doprav ě, nebyly jiné možnosti v posouzení dopad ů 
rozebírány.  
Upřednostněný další postup v odv ětví průmyslu 
Ačkoli průmysl zaznamenal nejv ětší zvýšení energetické ú činnosti, zbývá mu dosud ur čitý 
prostor ke zlepšení. Politiky EU se již n ěkterými možnými environmentálními dopady tohoto 
odvětví částečně zabývaly. Cílem v oblasti odv ětví průmyslu tedy je podporovat tento 
nevyužitý potenciál a zárove ň zachovat soudržnost se stáva jícími nástroji politiky (nap ř. se 
systémem pro obchodování s emisemi (ETS) a s novou sm ěrnicí o pr ůmyslových emisích). 
Překážky v tomto odv ětví představují p ředevším nedostate čně silné cenové signály, 
nedostate čná informovanost a odborná p říprava (zejména u malých a st ředních podnik ů) 
a také chyb ějící dlouhodobé plánování politik, což zvyšuje vnímání rizika a brání 
společnostem investovat. 
Na základ ě analýzy možných p řístupů se dospělo k závěru, že by bylo možné p řipravit další 
právní nástroje, které by byly v souladu s výš e uvedeným cílem a stávající politikou (možnost 
C3). Za tímto ú čelem by mohlo být navrženo více provád ěcích opat ření podle sm ěrnice 
o ekodesignu, která by se vztahovala na produkty b ěžně používané v pr ůmyslových postupech 
(jako jsou velká čerpadla nebo pece). Na za řízení a systémy vyrobené na míru by se mohly 
vztahovat všeobecné požadavky ohledn ě energetické ú činnosti, které by byly uvedeny do 
praxe prost řednictvím norem. Navíc by mohly být pro významné spot řebitele energie 
stanoveny ur čité požadavky pro hospoda ření s energií (nap ř. energetické audity). Malým 
a středním podnik ům by mohly být poskytnuty soubory informa čních nástroj ů a pomoc, aby 
mohly řídit svou spot řebu energie (možnost C5).  
Významnou mobilizaci projekt ů v odvětví průmyslu by mohly p řinést povinnosti týkající se 
úspory energie, pokud by byly uloženy energetickým spole čnostem (možnost D3d), a podpora 
společností poskytujících energetické  služby (možnost D5).  
Opatření pro zvyšování informovanosti (možnost C4) a pro výrazn ější dobrovolné zapojení 
soukromých subjekt ů (možnost C2) by rovn ěž byla prosp ěšná a s dostate čnými zdroji by 
mohla být provedena. Úloha EU je však omezená a takováto opat ření spadají p ředevším do 
působnosti členských stát ů nebo místních orgán ů.  
Upřednostněný další postup v odv ětví energetiky 
V současnosti je pr ůměrná účinnost výrobních kapacit podstatn ě nižší, než jakou umož ňují 
nejlepší dostupné technologie. Hlavním d ůvodem jsou cenové signály, které nejsou 
dostatečně silné ve srovnání s investi čními náklady, o nichž se rozhoduje p ři výstavbě nových 
a odstavování starých kapacit. Systém pro obchodování s emisemi bude mít ve t řetí fázi na 
tento problém jistý dopad u jednotek, jichž se  týká. Proto není vhodné navrhovat další 
regulační nástroje, když nejsou známy jeho konkr étní dopady (možnost D3a). Vzhledem 
k rostoucímu po čtu menších výrobních za řízení by však bylo možné prozkoumat pot řebu 
dalších regula čních nástroj ů pro zajišt ění jejich vysoké ú činnosti.  
Také se pln ě nevyužívá potenciál pro využití zbytkové ho tepla nebo energetického využití. 
Analýza ukázala, že po dalším rozboru a možném p řezkumu hlavního rámce politiky v této 
oblasti (tj. sm ěrnice o kombinované výrob ě tepla a elekt řiny) by bylo možné vypracovat další 
regulační opatření na podporu jednotek kom binované výroby tepla a elekt řiny a dálkového 
vytápění a chlazení (možnost D3b). 
Vnitrostátní regula ční orgány by mohly hrát d ůležitou úlohu p ři řízení zlepšení energetické 
účinnosti sít ě a při podpoře inteligentních sítí a inteligentních m ěřicích systém ů, které zajistí 
CS 7   CS možnosti provozu ve špi čce a optimalizaci poptávky a nabídky v oblasti energie. Toho by 
bylo možné dosáhnout tak, že se jim sv ěří větší pravomoci (možnost D3c).  
Energetické spole čnosti mají k dispozici d ůležité informace o spot řebě energie svých klient ů, 
nemají však motivaci tyto in formace využít ke snížení spot řeby energie u klient ů, protože to 
by pro ně znamenalo nižší p říjmy. To by bylo možné vy řešit zavedením režim ů povinných 
úspor energie, kterými by se zajistilo, aby se prost řednictvím drobného krátkodobého zvýšení 
výdajů na energii dosáhlo napln ění nejhospodárn ějších dlouhodobých opat ření (možnost 
D3d). Nejlepší zp ůsob, jak toho dosáhnout, musí být podrobn ěji prozkoumán. Aby nedošlo 
k negativnímu vzájemnému p ůsobení se systémem pro obchodování s emisemi, nem ělo by se 
s osvědčeními o snížení spot řeby energie obchodovat v rámci systému pro obchodování 
s emisemi. 
Manažeři energetických spole čností jsou si obvykle dob ře vědomi možností úspor energie ve 
svých spole čnostech. Bylo by však zapot řebí poskytnout další podporu ve form ě informací, 
pokynů a výměny osvědčených postup ů zvláštnímu pododv ětví, kterým jsou spole čnosti 
poskytující energetické služby (možnost D5). Mohly by být zváženy dobrovolné dohody, 
které by také mohly vést k úsporám energie (možnost D2). 
Budou opat ření dostate čná k tomu, aby se dosáhlo cíle 20 %? 
Upřednostňované možnosti poskytují širokou paletu podp ůrných nástroj ů, které by 
zintenzivnily využití potenciálu v oblasti ús por energie a souvisejí cích výhod a umožnily by 
větší vyspělost trhů souvisejících s energetickou ú činností. Nebylo možné u všech možností 
podat kvantifikované údaje, ale u možností,  které jsou kvantifikovatelné, lze u činit závěr, že 
velmi pravd ěpodobně dojde k p řeklenutí zbývající mezery v oblasti úspor energie. Konkrétní 
výsledky budou nicmén ě záviset na mí ře ambicióznosti regula čních i neregula čních iniciativ 
a na tempu jejich provád ění. Aby se zajistilo, že úsilí v oblasti energetické ú činnosti bude 
pokračovat, bude nezbytné provést hodnocení v polovin ě období a možná též aktualizaci 
plánu.