(4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země jsou zohledňována v programech členských států v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) na období 2014–2020. Právní předpisy, jimiž se ESI fondy řídí, stanoví, že je-li to nezbytné k podpoře provádění příslušných doporučení, může Komise členský stát požádat, aby své relevantní programy v rámci ESI fondů přezkoumal a změnil. Komise formulovala bližší pokyny k uplatňování těchto ustanovení.

(5)Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 plánuje vláda v roce 2017 dosáhnout celkového schodku ve výši 1,9 % HDP a po celé programové období až do roku 2020 nadále plnit střednědobý rozpočtový cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP. Podle konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2017 klesne na 37,0 % a bude dále klesat až na 33,9 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je pro programové období hodnověrný. Na základě prognózy Komise z jara 2017 se předpokládá, že strukturální saldo dosáhne v roce 2017 schodku 0,4 % HDP a v roce 2018 0,1 % HDP, což je v zásadě v souladu s cílem programu a nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Celkově se Rada domnívá, že Dánsko by podle projekcí mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2017 a 2018 dodržet.

(6)Předpokladem udržitelného růstu v Dánsku je zajištění dostatečné nabídky pracovních sil v době demografických problémů. Řada zásadních reforem trhu práce provedených v posledních letech má za cíl zejména zvýšení pobídek k práci a zlepšení účinnosti aktivních politik na trhu práce. Uvedené reformy by mohly Dánsku pomoci splnit jeho cíl pro zaměstnanost v rámci strategie Evropa 2020, podpořit udržitelnost jeho modelu sociálního systému a řešit vznikající nedostatek určitých kvalifikací. Reformy zaměřené na zvýšení účasti na odborném vzdělávání a na zvýšení míry jeho ukončení, jakož i tripartitní dohoda o vytvoření více učňovských míst pravděpodobně povedou ke zvýšení nabídky kvalifikovaných pracovníků. Ke splnění národního cíle v rámci strategie Evropa 2020 týkajícího se sociálního začlenění, podle něhož se má snížit počet osob žijících v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce, má však Dánsko ještě velmi daleko. Vyřešit je nutno otázku začleňování na trhu práce a zlepšení zaměstnatelnosti znevýhodněných skupin. Týká se to především osob, které mají přistěhovalecký původ ze zemí mimo EU (včetně osob, které žijí v Dánsku již déle), částečně kvůli jejich v průměru nižší úrovni vzdělání ve srovnání s osobami narozenými v tuzemsku. Tento rozdíl přetrvává až do druhé generace. Situaci nově příchozích uprchlíků, kterou bude v budoucnu nutné bedlivě sledovat, by mohla zlepšit opatření k pracovní integraci dohodnutá v roce 2016 na jednáních tripartity. Je však třeba přijmout ještě další opatření, aby do trhu práce byly účinněji začleněny další marginalizované skupiny, jako jsou mladí lidé s nízkou úrovní dosaženého vzdělání a pracovníci ve věku nad 60 let.

(7)Vysoký růst produktivity má zásadní význam pro podporu hospodářského růstu, udržení relativně vysoké úrovně blahobytu v Dánsku a zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti země. Ačkoli je úroveň produktivity Dánska ve srovnání s jinými členskými státy EU vysoká, růst produktivity již delší dobu vykazuje klesající trend. Zejména služby orientované na domácí trh se vyznačují pomalým vývojem produktivity. Dánsko v posledních letech provedlo několik reforem, avšak růst produktivity zůstává nízký, protože konkurence v některých odvětvích služeb je i nadále slabá. Omezení pro konkrétní odvětví brání konkurenci, například ve velkoobchodu a přepravních službách.

(8)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2017. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v EU je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni EU.

(9)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program a dospěla ke stanovisku, že Dánsko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží,

DOPORUČUJE Dánsku v období 2017–2018:

1.Přijmout opatření ke zvýšení konkurence v sektoru služeb pro domácí trh.

V Bruselu dne