[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 28.11.2007 KOM(2007) 759 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, jež jsou platné ve vodách Společenství, a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | Odůvodnění a cíle návrhu Nařízení o rybolovných právech přijímané každým rokem je hlavním nástrojem politiky zachování zdrojů v rámci společné rybářské politiky. Zahrnuje omezení odlovu a intenzity rybolovu v rámci plánů obnovy a dlouhodobých plánů a také do ostatních právních předpisů zapracovává dočasná opatření a odchylky (jedná se například o nařízení o technických opatřeních, nařízení, kterým se omezuje intenzita rybolovu hlubinných druhů apod.). Sdělení Komise KOM(2007) 295 v konečném znění stanoví souvislosti návrhu. Doporučuje se snížit odlov mnoha rybích populací na nulu či na nejnižší možnou úroveň. U mnohých populací došlo k překročení bezpečných biologických hodnot. Navzdory opatřením na zachování v rámci společné rybářské politiky (SRP) se počet populací těchto ohrožených druhů nesnižuje. Tato analýza potvrzuje, že opatření na zachování zdrojů využívaných rybích populací jsou nanejvýš nutná. Doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědecko-technického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) pro rok 2008 opět poukazuje na špatný stav mnoha rybolovných zdrojů ve vodách Společenství. Většina populací je využívána na úrovni, která přesahuje maximální možný výnos. Využití velké části populací překračuje preventivní úroveň a mnohé z klíčových populací, včetně většiny populací tresek, se využívají způsobem představujícím vysoké riziko, že dojde k selhání reprodukce. Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 stanoví, aby Komise každoročně navrhla omezení odlovu a intenzity rybolovu a zajistila tak ekologickou, hospodářskou i sociální udržitelnost rybářství Společenství. | Obecné souvislosti Rybolovné zdroje se v mnoha případech využívají nadměrně. Rada každoročně stanoví omezení odlovů, ale skutečná úroveň odlovů je v mnoha případech nadále vyšší než úroveň poskytující udržitelné výnosy. Je to výsledkem skutečnosti, že omezení odlovů jsou někdy stanovena na úrovních, které jsou pro zajištění udržitelnosti příliš vysoké, a že dodržování těchto omezení odlovů je v mnoha případech nedostatečné. V posledních letech byla v některých lovištích zavedena omezení intenzity rybolovu, což by mělo posílit omezení odlovů. Rovněž byly předloženy víceleté plány obnovy týkající se některých populací, které stanoví roční omezení odlovů. Prostřednictvím postupného snižování úmrtnosti ryb se tak dosáhne udržitelnosti. Nebudou-li odlovy a intenzita rybolovu účinně kontrolovány, dojde k dalšímu úbytku rybolovných zdrojů. Uvedený úbytek není v souladu s cíli společné rybářské politiky, které směřují k dosažení udržitelného rybolovu ve Společenství. | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Platnost stávajících ustanovení v oblasti návrhu skončí dne 31. prosince 2006. | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tato opatření jsou navržena v souladu s cíli společné rybářské politiky a odpovídají politice Společenství v oblasti udržitelného rozvoje. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Návrh bere v úvahu konzultace s regionálními poradními sbory, s Poradním výborem pro rybolovu a akvakulturu („ACFA“ je složen ze zástupců profesních organizací zastupujících výrobní odvětví, zpracovatelský průmysl a obchod s produkty rybolovu a akvakultury, jakož i neprofesních organizací zastupujících zájmy spotřebitelů, životní prostředí a rozvoj) a s Výborem pro rybolov a akvakulturu. Tyto konzultace se konaly na základě sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006)246 v konečném znění), které stanoví zásady pro tzv. proces jednání s předstihem, a sdělení Komise Radě o rybolovných právech pro rok 2008 (KOM(2007)295 v konečném znění), jež stanoví stanoviska a záměry Komise týkající se návrhů TAC a kvót do vydání vědeckého doporučení o stavu populací v roce 2008. | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Regionální poradní sbory trvají na tom, že je třeba zajistit, aby změny v ročních TAC a kvótách byly postupné, čímž se maximálně omezí krátkodobá narušení hospodářské činnosti. Z níže uvedeného podrobného zdůvodnění návrhu jasně vyplývá, že do něj byla zahrnuta zásada postupného přizpůsobení a omezení každoročních změn rybolovných práv pokud možno tak, aby nedocházelo k poškození stavu ohrožených zdrojů. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | Dotčená vědecká/odborná odvětví Biologie a ekonomie rybářství. | Použitá metodika Konzultace s nezávislým mezinárodním vědeckým subjektem, kterým je Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES), a organizace plenárního zasedání Vědecko-technického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR ). | Hlavní konzultované organizace/odborníci - Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES), říjen 2007. - Vědecko-technický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR), listopad 2007. | Shrnutí poskytnutých a použitých stanovisek Byla zmíněna možnost závažných rizik s nevratnými důsledky. O existenci těchto rizik panuje jednomyslná shoda. | VTHVR potvrzuje a v některých případech i rozvíjí doporučení poskytnutá radou ICES. | Prostředky zveřejnění odborných stanovisek Všechny zprávy výboru VTHVR jsou po jejich formálním schválení Komisí k dispozici na stránkách GŘ pro rybolov. | Posouzení dopadů Opatření pro omezení odlovu a intenzity rybolovu musí podle článku 20 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 přijmout vnitrostátní orgány. Pokud budou navrhovaná opatření provedena, povedou k celkovému snížení rybolovných práv plavidel Společenství. Návrh nepředstavuje pouze krátkodobá rozhodnutí, ale je součástí dlouhodobějšího přístupu, jehož pomocí dojde k postupnému snižování rybolovu na dlouhodobě udržitelnou míru. Přístup, který byl v rámci návrhu přijat, bude mít z krátkodobého hlediska za následek snížení TAC, ale jakmile se nadměrně lovené populace obnoví, dojde k opětovnému zvýšení rybolovných práv. Střednědobé až dlouhodobé důsledky tohoto přístupu by měly v důsledku snížení intenzity rybolovu představovat snížený dopad na životní prostředí; v odvětví rybolovu dojde ke snížení počtu plavidel a/nebo průměrné intenzity rybolovu na plavidlo, přičemž se vykládka zvýší nebo zůstane nezměněná. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | Shrnutí navrhovaných opatření Návrh upravuje omezení odlovu a intenzity rybolovu v rybolovných oblastech Společenství a v mezinárodních rybolovných oblastech, kde působí plavidla Společenství. Účelem návrhu je dosáhnout cíle společné rybářské politiky směřující k provozování biologicky, hospodářsky a sociálně udržitelného rybolovu. | Právní základ Článek 20 nařízení (ES) č. 2371/2002. | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: | Společná rybářská politika je společnou politikou a jako taková by měla být prováděna prostřednictvím nařízení Rady. Toto nařízení Rady přiděluje rybolovná práva členským státům, které však mají veškerou volnost tato práva rozdělit mezi regiony nebo subjekty podle potřeby. Členské státy tak mají manévrovací prostor v rámci rozhodování týkající se sociálního a hospodářského modelu podle jejich výběru, aby využily rybolovná práva, která jim byla přidělena. | Návrh nemá dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto nařízení přijímá každý rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění. | Volba nástrojů | Navrhované nástroje: nařízení. | Jiné prostředky nejsou vhodné z tohoto důvodu: Jedná se o návrh v rámci řízení rybolovu, který by měl být podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 prováděn prostřednictvím každoročního nařízení Rady, a to kvalifikovanou většinou. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | DALšÍ INFORMACE | Zjednodušení | Návrh upravuje zjednodušení administrativních postupů veřejných orgánů (EU nebo vnitrostátních), zejména požadavky na předávání údajů o uplatňování řízení intenzity rybolovu. | Přezkum/revize/doložka o časovém omezení | Návrh se týká každoročního nařízení na rok 2008, a proto neobsahuje doložku o revizi. | Podrobné vysvětlení návrhu V případě omezení odlovu a řízení intenzity rybolovu je návrh v souladu se zásadami tzv. postupu jednání s předstihem, který byl stanoven ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006)246 v konečném znění) a ve sdělení Komise Radě o rybolovných právech na rok 2008 (KOM(2007)295 v konečném znění), jež stanoví stanoviska a záměry Komise týkající se návrhů TAC a kvót do vydání vědeckého doporučení o stavu populací v roce 2008. V souladu s postupem jednání s předstihem se konzultace zainteresovaných subjektů členských států konaly během roku. Návrh je navíc v souladu se sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu (KOM(2006)360 v konečném znění), neboť návrh popírá zvyšování úmrtnosti populací, což by bylo v rozporu se závazkem Společenství a členských států, který učinily na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu, jehož cílem je udržet nebo obnovit populace na úroveň, která přinese maximální výnos. Tyto cíle by měly být co nejrychleji dosaženy u vyčerpaných populací pokud možno nejpozději do roku 2015. O systému řízení intenzity, který by byl založen na maximálním počtu kilowattů na den, členské státy jednaly třikrát postupem jednání s předstihem na základě neoficiálního dokument – dvakrát na pracovní skupině Rady pro vnitřní/vnější rybářskou politiku a jednou na zasedání Výboru pro rybolov a akvakulturu. Myšlenka tohoto náhradního systému byla členskými státy obecně dobře přijata, všechny dotčené státy se však shodly, že pro přizpůsobení vnitrostátních administrativních postupů požadavkům systému řízení intenzity, který je založen na počtu kilowattů na den, budou nutná podrobnější jednání a delší časový rámec. Jednomyslně bylo navrženo, aby se tento nový režim odložil na rok 2009. Stávající systém řízení intenzity v příloze IIA, B a C, který se zakládá na počtu dní na moři, bude proto v roce 2008 zachován. Záměrem je v roce 2008 pokračovat v jednáních o systému řízení intenzity založeném na počtu kilowattdnů, aby bylo možné zavést tento systém v roce 2009. Návrh obsahuje omezení odlovu, která byla odsouhlasena v rámci některých regionálních organizací rybolovu. Omezení odlovu a další doporučení Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) se očekávají po výročním zasedání této organizace v listopadu 2007. TAC týkající se populací v grónských vodách i populací sdílených s Norskem dosud nejsou k dispozici a budou záviset na závěrech konzultací probíhajících v listopadu a prosinci 2007. Tyto TAC jsou uváděny pro memoria (pm). Je třeba rovněž připomenout, že v příloze II, která se týká intenzity rybolovu pro plavidla v rámci obnovení určitých populací včetně tresky obecné, je maximální počet dní, během nichž může být plavidlo přítomno v oblasti, také v současné době uvedeno jako pm, protože Komise stále analyzuje informace od VTHVR o použití přílohy II v roce 2007. Také se stále analyzuje metodologie pro stanovení konečné intenzity rybolovu smáčkovitých v oblastech IIIa a IV a vodách ES IIa. Pokud jde o řízení intenzity rybolovu hlubinných populací, Rada v prosinci 2006 přijala 10% snížení intenzity rybolovu hlubinných druhů ve srovnání s úrovní v roce 2005. Snížení je však nižší než 30 % snížení požadované Komisí pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC). Pro splnění mezinárodních závazků Společenství i pro ochranu populací, které jsou, jak již několik let zdůrazňuje ICES, maximálně zranitelné, a díky nízké reprodukční úrovni naléhavě potřebují ochranu, je nutné další snížení o 10 % ze stejné referenční úrovně. Byly zachovány systémy meziročního řízení pro populace s krátkou délkou života, jako například populace sardele v Biskajském zálivu a populace smáčkovitých, tresky norské a šprota obecného v Severním moři. V těchto případech by měla být rybolovná práva navrhovaná pro počátek roku 2008 v průběhu roku upravena podle nejnovějších vědeckých doporučení prostřednictvím nařízení Komise, která umožní rychlé provedení zamýšlených řídicích opatření. | (Důvodová zpráva ověřena – xxxxx znaků – v souladu s normou GŘ pro překlady) | 1. Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, jež jsou platné ve vodách Společenství, a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[1], a zejména na článek 20 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[2], a zejména na článek 2 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné[3], a zejména na články 6 a 8 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního[4], a zejména na článek 5 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005 , kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova a kterým se mění nařízení (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů[5], a zejména na články 5 a 6 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu[6], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu[7], a zejména na články 3 a 5 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června května 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři[8], a zejména na články 3 a 9 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise, vzhledem k těmto důvodům: 2. Podle článku 4 nařízení (ES) 2371/2002 musí Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým doporučením, a zejména ke zprávě vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství, přijmout nezbytná opatření, aby zaručila přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností. 3. Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada stanovit celkové přípustné odlovy (dále také jen „TAC“) pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být přidělována jednotlivým členským státům a třetím zemím v souladu s kritérii stanovenými v článku 20 uvedeného nařízení. 4. Pro zajištění účinné správy TAC a kvót je třeba stanovit zvláštní podmínky, za kterých se provádějí rybolovné operace. 5. Je nutné stanovit zásady a některé postupy řízení rybolovu na úrovni Společenství, aby mohly členské státy zajistit řízení činností plavidel plujících pod jejich vlajkou. 6. Článek 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 stanoví definice použitelné pro přidělování rybolovných práv. 7. Rybolovná práva by měla být použita v souladu s právními předpisy Společenství v této oblasti, a zejména v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států[9], nařízením Rady (EHS) č. 2930/86 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel[10], nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel[11], nařízením Rady (EHS) č. 3880/91 ze dne 17. prosince 1991 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku[12], nařízením Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[13], nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu[14], nařízením Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů[15], nařízením Rady (ES) č. 1434/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě[16], nařízením Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky[17], nařízením Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství[18], nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel[19], nařízením Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populací tresky obecné[20], nařízením Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě[21], nařízením Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního[22], nařízením Rady (ES) č. 2115/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví plán obnovy platýse černého v rámci Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku[23], nařízením Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova a kterým se mění nařízení (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů[24], nařízením Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu[25], nařízením Rady (ES) č. 2015/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se pro roky 2007 a 2008 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství[26], nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 ze dne 21. prosince 2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři, o změně nařízení (EHS) č. 2847/93 a o zrušení nařízení (ES) č. 1626/94[27], nařízením Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu[28], nařízením Rady (ES) č. 520/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 973/2001[29], nařízením Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři[30] a nařízením Rady (ES) č. …/2007 ze dne xx. října 2007, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření, platná v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku[31]. 8. Je třeba jasně stanovit, že mořští živočichové uloveni během rybářských činností prováděných výhradně za účelem vědeckého výzkumu, nesmějí být prodávány, skladováni, vystavováni nebo nabízeni k prodeji za jiným účelem. 9. Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je pro řízení omezení odlovu sardele obecné v oblasti ICES VIII nezbytné nadále používat prozatímní systém. Komise stanoví omezení odlovu populace sardele obecné v oblasti ICES VIII na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2008 a na základě jednání o víceletém plánu pro tuto populaci. 10. Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení intenzity rybolovu smáčkovitých v oblastech ICES IIIa a IV a ve vodách ES v oblasti IIa. 11. Jako přechodné opatření by se intenzita rybolovu některých hlubinných druhů měla v souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES dále snižovat. 12. Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 přísluší Radě rozhodnout o podmínkách souvisejících s omezeními odlovu nebo intenzity rybolovu. Podle vědeckých doporučení ohrožují odlovy významně překračující dohodnuté TAC udržitelnost rybolovné činnosti. Je proto vhodné zavést související podmínky, které povedou ke zlepšenému uplatňování dohodnutých rybolovných práv. 13. Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) přijala na výročním zasedání v roce 2007 řadu technických a kontrolních opatření. Tato opatření by měla být provedena. 14. [Na XXVI. výročním zasedání Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) v roce 2007 byla přijata příslušná omezení odlovu pro populace otevřené pro zavedený rybolov schválená všemi členy CCAMLR. CCAMLR také schválila účast plavidel Společenství na průzkumném rybolovu ledovek rodu Dissostichus v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3 a) a 58.4.3 b) a související rybolovné činnosti podrobila omezením odlovu, omezením vedlejších úlovků a některým zvláštním technickým opatřením. Tato omezení a technická opatření by se měla rovněž uplatňovat.] 15. [K dodržení mezinárodních závazků, které Společenství přijalo jako smluvní strana CCAMLR, včetně závazku používat opatření přijatá komisí CCAMLR, by se měly používat TAC přijaté komisí CCAMLR pro období 2007–2008 a odpovídající mezní data rybolovných období.] 16. V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[32], je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení. 17. [Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu jednalo Společenství o rybolovných právech s Norskem[33], Faerskými ostrovy[34] a Grónskem[35].] 18. Společenství je smluvní stranou několika regionálních organizací pro rybolov. Tyto organizace doporučily stanovit omezení odlovu nebo omezení intenzity a další pravidla pro zachování určitých druhů. Společenství by proto mělo tato doporučení provést. 19. Jednání v roce 2007 o náhradním systému pro řízení intenzity, který by byl založen na maximálním počtu kilowattů na den, pro rok 2008, ukázala, že bude zapotřebí delšího časového rámce, aby se přizpůsobily vnitrostátní administrativní postupy podle požadavků tohoto systému řízení intenzity. Stávající systém řízení intenzity, který se zakládá na počtu dní na moři, bude v roce 2008 nadále zachován. Počítá se ale s tím, že jednání o systému řízení intenzity založeném na počtu kilowattů za den budou v roce 2008 pokračovat, aby ho bylo možné použít v roce 2009. 20. Pro úpravu omezení intenzity lovu tresky obecné, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 423/2004, se nadále používají alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovým TAC, jak je stanoveno v čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení. 21. Měla by být nadále používána některá dočasná ustanovení týkající se použití údajů systému ledování plavidel, čímž se zajistí větší účinnost a účelnost v rámci sledování a kontroly řízení intenzity rybolovu a dohledu nad ním. 22. Pro úpravu omezení intenzity lovu jazyka obecného, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 509/2007, se nadále používají alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovým TAC, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení. 23. Pro úpravu omezení intenzity lovu platýse a jazyka obecného, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 676/2007, se nadále používají alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovými TAC, jak je stanoveno v čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení. 24. U populací tresky obecné v Severním moři, Skagerraku, v západní části Lamanšského průlivu, Irském moři a oblasti západně od Skotska a u populací štikozubce obecného a humra severského v oblastech ICES VIIIc a IXa je třeba upravit úrovně povolené intenzity v rámci systému řízení. 25. S cílem přispět k zachování populací ryb by měla být v roce 2008 provedena některá doplňková opatření týkající se kontroly a technických podmínek rybolovných činností. 26. Podle doporučení ICES jsou kromě omezení odlovů nezbytná opatření na ochranu tření mníka modrého v oblastech ICES VI a VII, aby se zajistila jejich ochrana. 27. Vědecké výzkumy ukazují, že rybolov s tenatovými sítěmi pro chytání ryb za žábry a tenatových sítí v oblastech ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X a XII závažně ohrožuje hlubinné druhy. Dokud nejsou přijata trvalá opatření, je třeba provádět přechodná opatření, která umožní provozovat tento rybolov za určitých podmínek. 28. Za účelem dosažení udržitelného využívání populací štikozubce obecného a za účelem snížení výmětů by v oblastech ICES VIIIa, VIIIb a VIIId měl být jako přechodné opatření nadále uplatňován nejnovější vývoj v oblasti selektivních lovných zařízení. 29. Měla by být zachována kontrola vykládek a překládek zmrazených ryb prováděných rybářskými plavidly třetích zemí v přístavech Společenství, jak doporučila Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC). V listopadu 2007 doporučila NEAFC nahradit několik plavidel na seznamu plavidel, u kterých bylo potvrzeno, že prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti. Je třeba zajistit provedení tohoto doporučení v právním řádu Společenství. 30. S cílem přispět k zachování chobotnice pobřežní, a zejména k ochraně nedospělých živočichů, je nutné nadále používat i v roce 2008 minimální velikost chobotnice pobřežní z námořních vod pod svrchovaností nebo jurisdikcí třetích zemí, které se nacházejí v oblasti CECAF, dokud nebude přijato nařízení, kterým se mění nařízení (ES) č. 850/98. 31. Na základě doporučení VTHVR se za určitých podmínek v oblastech ICES IVc a IVb jižně povolí rybolov s výložníkovými vlečnými sítěmi, jež používají pulzní elektrický proud. 32. Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání nepřijala omezení odlovu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného v roce 2007, a ačkoli Společenství není členem IATTC, je nezbytné přijmout opatření, aby se zaručilo udržitelné řízení zdrojů v oblasti jurisdikce uvedené organizace. 33. [Komise pro rybolov v západní a střední části Tichého oceánu (WCPFC) přijala na třetím výročním zasedání omezení odlovu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého, tuňáka pruhovaného, mečouna obecného a jihotichomořského tuňáka křídlatého, jakož i technická opatření pro zacházení s vedlejšími úlovky. Společenství je členem WCPFC od ledna 2005. Je proto nutné provést tato opatření do právních předpisů Společenství, aby bylo zajištěno udržitelné řízení zdrojů v oblasti jurisdikce uvedené organizace.] 34. Všeobecná komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) přijala na svých výročních zasedáních v roce 2006 a 2007 řadu doporučení týkajících se technických opatření pro některé rybolovné oblasti ve Středozemním moři. S cílem přispět k zachování populací ryb je nutné provádět tato opatření v roce 2008, dokud nebude přijato nařízení, kterým se mění nařízení (ES) č. 1967/2006. 35. Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na výročním zasedání v roce 2007 omezení odlovu v oblasti úmluvy SEAFO a stanovila podmínky týkající se návratu k rybolovným činnostem v oblastech, kde v současnosti platí zákaz rybolovu, a upřesnila požadavky na státní přístavní inspekci. Je proto nutné provést tato opatření do právních předpisů Společenství. 36. Na svých výročních zasedání v roce 2006 a 2007 přijala Komise pro tuňáky Indického oceánu řadu řídících a kontrolních opatření. Je proto nutné provést tato opatření v právu Společenství. 37. Na třetím zasedání pro vytvoření nové regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří v květnu 2007 účastníci přijali prozatímní opatření na regulaci pelagického rybolovu a rybolovu na dlouhé lovné šňůry v jižním Tichomoří. Je proto nutné provést tato opatření do právních předpisů Společenství. 38. Je nutné zachovat posílenou úpravu kontroly plavidel z třetích zemí, aby bylo zajištěno náležité zohlednění odlovu tresky modravé těmito plavidly ve vodách Společenství. 39. K zajištění obživy rybářů Společenství a k zamezení ohrožení zdrojů a veškerých případných potíží v souvislosti s uplynutím platnosti nařízení Rady (ES) č. 41/2005 ze dne 21. prosince 2006, kterým se na rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství, a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů[36], je nezbytné tyto rybolovné oblasti otevřít dne 1. ledna 2008 a pro leden roku 2007 zachovat v platnosti některá pravidla obsažená v uvedeném nařízení. Vzhledem k naléhavosti dané problematiky je nutné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů podle hlavy I bodu 4 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I Oblast působnosti a definice Článek 1 Předmět Toto nařízení stanoví pro některé populace ryb a skupiny populací ryb rybolovná práva na rok 2008 a související podmínky, za nichž lze tato rybolovná práva využívat. Stanoví dále některá omezení intenzity rybolovu a související podmínky na měsíc leden roku 2009 a pro některé populace ryb v Antarktidě stanoví rybolovná práva a zvláštní podmínky na období stanovená v příloze IE. Článek 2 Oblast působnosti 1. Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na a) rybářská plavidla Společenství (dále jen „plavidla Společenství“) a b) rybářská plavidla, která jsou registrována ve třetích zemích a plují pod jejich vlajkou (dále jen „rybářská plavidla třetích zemí“) ve vodách Společenství (dále jen „vody ES“). 2. Odchylně od odstavce 1 se toto ustanovení tohoto nařízení, s výjimkou bodů 4.2 a 14 přílohy III a pozn. 1 přílohy VIII, nevztahuje na rybářské činnosti, které jsou prováděny výhradně za účelem vědeckého výzkumu a které jsou prováděny s povolením a pod dohledem dotčeného členského státu, pod jehož vlajkou se plavidlo plaví, po předchozím oznámení Komisi a členským státům, v jejichž vodách je tento výzkum prováděn. Mořští živočichové uloveni během rybářských činností prováděných výhradně za účelem vědeckého výzkumu, nesmějí být prodáváni, skladováni, vystavováni nebo nabízeni k prodeji za jiným účelem. Článek 3 Definice Pro účely tohoto nařízení se kromě definicí uvedených v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 použijí tyto definice: a) „celkovými přípustnými odlovy nebo „TAC“ se rozumí množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a může být provedena jeho vykládka; b) „kvótou“ se rozumí podíl TAC přidělený Společenství, členským státům nebo třetím zemím; c) „mezinárodními vodami“ se rozumějí vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu. Článek 4 Oblasti rybolovu Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí: a) oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou oblasti vymezené v nařízení Rady (EHS) č. 3880/91; b) „Skagerrakem“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží; c) „Kattegatem“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu; d) „Cádizským zálivem“ se rozumí oblast ICES IXa východně od 7º23'48"z. d.; e) oblast GFCM (Všeobecná komise pro rybolov ve Středozemním moři) je oblast vymezená v rozhodnutí Rady 98/416/ES[37] ze dne 16. června 1998 o přistoupení Evropského společenství ke Generální komisi pro rybolov ve Středozemním moři. f) oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou oblasti vymezené v nařízení Rady (ES) č. 2597/95 ze dne 23. října 1995 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v určitých oblastech kromě severního Atlantiku[38]; g) „oblastí úmluvy NEAFC“ se rozumějí vody podle článku 1 úmluvy, jež je součástí rozhodnutí Rady 81/608/EHS ze dne 13. července 1981 o uzavření Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku[39]; h) „oblasti upravené předpisy NEAFC“ se rozumějí vody „oblasti úmluvy NEAFC“, které spadají pod jurisdikci smluvních stran NEAFC; i) oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou oblasti vymezené v nařízení Rady (EHS) č. 2018/93 ze dne 30. června 1993 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku[40]; j) „oblastí upravenou předpisy NAFO“ se rozumí část oblasti úmluvy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO), která nepodléhá svrchovanosti ani jurisdikci pobřežních států; k) oblasti SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) jsou oblasti vymezené v rozhodnutí Rady 2002/738/ES ze dne 22. července 2002 o uzavření Úmluvy o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku Evropským společenstvím[41]; l) oblast ICCAT (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) je oblast vymezená v rozhodnutí Rady 86/238/EHS ze dne 9. června 1986 o přistoupení Společenství k mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku, ve znění protokolu připojeného k závěrečnému aktu konference zplnomocněných zástupců smluvních států úmluvy, podepsaného v Paříži dne 10. července 1984[42]; m) oblasti CCAMLR (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) jsou oblasti vymezené v nařízení (ES) č. 601/2004; n) oblast IATTC (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je oblast vymezená v rozhodnutí Rady 2006/539/ES ze dne 22. května 2006 o uzavření Úmluvy o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949, jménem Evropského společenství[43]; o) oblast IOCT (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je oblast vymezená v rozhodnutí Rady 95/399/ES ze dne 18. září 1995 o přistoupení Společenství k Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu[44]; p) oblast regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPFO) je oblastí na volném moři na jih od Ekvádoru, severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti dohody SIOFA, jak stanovilo rozhodnutí Rady č. 2006/496/ES, které přijala Rada Rozhodnutí Rady ze dne 6. července 2006 o podpisu Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu jménem Evropského společenství, a v západní oblasti pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky; q) oblast WCPFC (Komise pro rybolov v západní a střední části Tichého oceánu) je oblast vymezená v rozhodnutí Rady 2005/75/ES ze dne 26. dubna 2004 o přistoupení Společenství k Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu[45]. KAPITOLA II Rybolovná práva a související podmínky pro plavidla Společenství Článek 5 Omezení odlovů a rozdělení 1. Omezení odlovu pro plavidla Společenství ve vodách Společenství nebo v některých mezinárodních vodách, rozdělení těchto omezení odlovu mezi členské státy a dodatečné podmínky podle článku 2 nařízení (ES) č. 847/96 jsou stanoveny v příloze I. 2. Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách spadajících pod rybářskou jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článcích 11, 20 a 21. 3. Komise stanoví konečná omezení odlovu pro smáčkovité v oblastech ICES IIIa a IV ve vodách ES oblasti ICES IIa v souladu s pravidly stanovenými v bodě 8 přílohy IID. 4. Jakmile budou stanovených TAC pro huňáčka severního, stanoví Komise omezení odlovu pro tento druh v oblasti ICES V a ve vodách Grónska oblasti ICES XIV pro Společenství ve výši 7,7 % TAC stanoveného pro huňáčka severního. 5. Omezení odlovu pro populaci tresky norské v oblasti ICES IIIa a ve vodách ES oblastí ICES IIa a IV a pro populaci šprota obecného ve vodách ES oblastí ICES IIa a IV může Komise přezkoumat postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2008. 6. Komise stanoví omezení odlovu populaci sardele obecné v oblasti ICES VIII na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2008 a na základě jednání o víceletém plánu pro tuto populaci. Článek 6 Zakázané druhy Plavidla Společenství mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat ve všech vodách Společenství a mimo vody Společenství tyto druhy: - žralok veliký ( Cetorinhus maximus ), - žralok bílý ( Carcharodon carcharias ). Článek 7 Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení 1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v příloze I nejsou dotčeny: a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002; b) přerozdělení provedená podle čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 1 a čl. 32 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93; c) dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96; d) množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96; e) odpočty provedené na základě článku 5 nařízení (ES) č. 847/96. 2. Pro účely nepřidělených kvót, které mají být převedeny do roku 2009, lze použít čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96 odchylně od uvedeného nařízení na všechny populace, na které se vztahují analytické TAC. Článek 8 Omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro řízení populací 1. Od 1. února 2008 do 31. ledna 2009 se omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené a) v příloze IIA uplatňují na řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, oblastech ICES IV, VIa, VIIa, VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa; b) v příloze IIB uplatňují na řízení populací štikozubce obecného a humra severského v oblastech ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu; c) v příloze IIC uplatňují na řízení populace jazyka obecného v oblasti ICES VIIe; d) v příloze IID uplatňují na řízení populací smáčkovitých v oblastech ICES IIIa a IV a ve vodách ES oblasti ICES IIa. 2. V období od 1. ledna 2009 do 31. ledna 2009 se pro populace uvedené v odst. 1 písm. a), b), c) a d) nadále uplatňují omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v přílohách IIA, IIB, IIC a IID nařízení (ES) č. 41/2007. 3. Komise stanoví konečná omezení intenzity rybolovu v roce 2008 pro smáčkovité v oblastech ICES IIIa a IV ve vodách ES oblasti ICES IIa na základě pravidel stanovených v bodech 3 až 7 přílohy IID. 4. Členské státy zajistí, aby intenzita rybolovu plavidly majícími povolení k hlubinnému rybolovu, měřená v kilowattech na den strávených mimo přístav, v roce 2008 nepřekročila 70 % průměrné roční intenzity rybolovu plavidel daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II nařízení (ES) č. 2347/2002. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské. Článek 9 Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků 1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud a) odlov byl proveden plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo b) odlov představuje tu část podílu Společenství, který nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy a není vyčerpán. 2. I když členskému státu nebyly stanoveny žádné kvóty nebo jeho kvóty nebo podíly byly vyčerpány, mohou být odchylně od odstavce 1 uchovávány na palubě nebo vyloženy tyto ryby: a) jiné druhy než sleď obecný a makrela obecná, pokud i) byly uloveny společně s ostatními druhy do sítí s oky, jejichž velikost podle článku 4 nařízení (ES) č. 850/98 nepřesahuje 32 mm, a ii) úlovky se netřídí na palubě ani při vykládce; nebo b) makrela obecná, pokud i) byla ulovena společně s kranasem obecným nebo sardinkou obecnou, ii) nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti makrely obecné, kranase obecného a sardinky obecné, které jsou na palubě, a iii) úlovky se netřídí na palubě ani při vykládce. 3. Všechna vyložená množství se odpočítají od kvóty, nebo pokud podíl Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy, od podílu Společenství, s výjimkou odlovu provedeného v souladu s odstavcem 2. 4. Procentní podíl vedlejších úlovků a zacházení s nimi se určí v souladu s články 4 a 11 nařízení (ES) č. 850/98. Článek 10 Netříděné vykládky v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa 1. Ustanovení čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1434/98 se nepoužije na sledě obecného uloveného v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách Společenství oblasti ICES IIa. 2. Dojde-li k vyčerpání omezení odlovu členského státu pro sledě obecného v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa, je plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu, registrovaným ve Společenství a provozujícím rybolov v rybolovných oblastech, na něž se vztahují daná omezení odlovu, zakázána vykládka úlovků, které nejsou roztříděné a obsahují sledě obecného. 3. Členské státy zajistí, aby byly zavedeny přiměřené programy odběru vzorků, které umožní účinné sledování netříděných vykládek podle druhů ulovených v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa. 4. Netříděné odlovy z oblasti ICES IIIa, IV a VIId a vod ES oblasti ICES IIa se vykládají pouze v přístavech a místech pro vykládku, kde byl zaveden program odběru vzorků uvedený v odstavci 1. Článek 11 Omezení vstupu Plavidlům Společenství se zakazuje lovit ve Skagerakku v pásmu 12 námořních mil od základních linií Norska. Plavidla, která plují pod vlajkou Dánska nebo Švédska, jsou však oprávněna lovit až do čtyř námořních mil od základních linií Norska. Článek 12 Určování velikosti ok a síly vlákna sítě Velikost ok a síla vlákna sítě uvedené v tomto nařízení se určí v souladu s nařízením Komise (ES) č. 129/2003 ze dne 20. ledna 2003, kterým se stanoví pravidla pro určování velikosti ok a síly vlákna rybářských sítí[46]. Článek 13 Přechodná technická a kontrolní opatření Přechodná technická a kontrolní opatření pro plavidla Společenství jsou stanovena v příloze III. KAPITOLA III Omezení odlovů a související podmínky pro rybářská plavidla třetích zemí Článek 14 Povolení Plavidla, která plují pod vlajkou Venezuely a Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách Společenství v rámci omezení odlovu stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v článcích 15, 16, 17 a 21 až 27. Článek 15 Zakázané druhy Rybářská plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat ve všech vodách Společenství tyto druhy: - žralok veliký ( Cetorinhus maximus ), - žralok bílý ( Carcharodon carcharias ). Článek 16 Zeměpisná omezení 1. Rybolovné činnosti rybářských plavidel plujících pod vlajkou Norska nebo registrovaných na Faerských ostrovech jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií členských států v oblasti ICES IV, v Kattegatu a Atlantském oceánu severně od 43°00' s. š. s výjimkou oblasti uvedené v článku 18 nařízení (ES) č. 2371/2002. 2. Plavidla plující pod vlajkou Norska ve Skagerraku jsou oprávněna lovit vně pásma o šířce 4 námořních mil od základních linií Dánska a Švédska. 3. Rybolovné činnosti rybářských plavidel plujících pod vlajkou Venezuely jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, které leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií francouzského zámořského departementu Guayana. Článek 17 Průjezd vodami Společenství Rybářská plavidla třetích zemí, která jsou ve vodách Společenství v režimu průjezdu, musí složit sítě tak, aby nemohly být v souladu s těmito podmínkami snadno použity: 40. sítě, závaží a podobné zařízení musí být odpojeny od vlečných desek a vlečných a tralových lan a lanek; 41. sítě umístěné na palubě nebo nad palubou musí být bezpečně připevněny k části nástavby. Článek 18 Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků Ryby populací, pro něž byla stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána. Článek 19 Přechodná technická a kontrolní opatření Přechodná technická a kontrolní opatření pro rybářská plavidla třetích zemí jsou stanovena v příloze III. KAPITOLA IV Režim licencí pro plavidla Společenství Článek 20 Licence a související podmínky 1. Aniž jsou dotčena obecná ustanovení o licencích k rybolovu a zvláštních povoleních k rybolovu stanovená nařízením (ES) č. 1627/94, smějí plavidla Společenství provozovat rybolov ve vodách třetí země pouze na základě licence vydané orgány této třetí země. 2. Odstavec 1 se však při rybolovu v norských vodách Severního moře nevztahuje na tato plavidla Společenství: a) plavidla o prostornosti nejvýše 200 GT, nebo b) plavidla, která pro účely lidské spotřeby loví jiné druhy než makrelu obecnou, nebo c) plavidla plující pod vlajkou Švédska, v souladu se zavedenými zvyklostmi. 3. Maximální počet licencí a jiné související podmínky jsou stanoveny v části I přílohy IV. V žádostech o licence musí být uvedeny typy rybolovu a jména a charakteristické znaky plavidel Společenství, pro něž mají být licence vydány, a orgány členských států je zašlou Komisi. Komise postoupí tyto žádosti orgánům dotyčné třetí země. 4. Pokud členský stát převede kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze IV části I, je součástí převodu také převod odpovídajících licencí a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet licencí pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v části I přílohy IV, však nesmí být překročen. 5. Plavidla Společenství jsou povinna dodržovat opatření pro zachování zdrojů a kontrolní opatření a všechny další předpisy, které se vztahují na oblast, ve které provozují rybolov. Článek 21 Faerské ostrovy Plavidla Společenství, která jsou oprávněna k cílenému rybolovu jednoho druhu ve vodách Faerských ostrovů, smějí provozovat cílený rybolov jiných druhů, pokud tuto změnu předem oznámí faerským orgánům. KAPITOLA V Režim licencí pro rybářská plavidla třetích zemí Článek 22 Povinnost mít licenci a zvláštní povolení k rybolovu 1. Aniž je dotčen článek 28b nařízení (EHS) č. 2847/93, jsou rybářská plavidla o hrubé prostornosti do 200 t plující pod vlajkou Norska osvobozena od povinnosti mít licenci a povolení k rybolovu. 2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu musí být uchovávány na palubě. Rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech a v Norsku jsou však od této povinnosti osvobozena. 3. Rybářská plavidla třetích zemí, která jsou oprávněna lovit k 31. prosinci 2007, smějí v rybolovu pokračovat od 1. ledna 2008 do doby, než je Komisi předložen seznam rybářských plavidel oprávněných k rybolovu a Komise ho schválí. Článek 23 Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu Žádosti o licence předkládané Komisi a zvláštní povolení k rybolovu orgánu třetí země musí obsahovat tyto údaje: a) název plavidla; b) registrační číslo; c) vnější identifikační písmena a čísla; d) rejstříkový přístav; e) jméno a adresu vlastníka nebo nájemce; f) hrubou prostornost a celkovou délku plavidla; g) výkon motoru; h) volací značku a rádiovou frekvenci; i) plánovanou metodu rybolovu; j) plánovanou rybolovnou oblast; k) cílové druhy rybolovu; l) období, pro které se o licenci žádá. Článek 24 Počet licencí Počet licencí a zvláštní související podmínky jsou stanoveny v části II přílohy IV. Článek 25 Zrušení a odebrání 1. Licence a zvláštní povolení k rybolovu mohou být zrušeny za účelem vydání nových licencí a zvláštních povolení k rybolovu. Taková zrušení nabývají účinku dnem předcházejícím dni, kdy Komise vydá nové licence a zvláštní povolení k rybolovu. Nové licence a zvláštní povolení k rybolovu nabývají účinku dnem vydání. 2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se zcela nebo zčásti odeberou přede dnem konce jejich platnosti, dojde-li k vyčerpání kvóty pro danou populaci ryb stanovenou v příloze I. 3. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se odeberou, nejsou-li dodrženy povinnosti stanovené tímto nařízením. Článek 26 Nedodržení platných předpisů 1. Pro rybářské plavidlo třetí země, které nedodrželo povinnosti stanovené tímto nařízením, nesmějí být po dobu nejvýše dvanácti měsíců vydány licence ani zvláštní povolení k rybolovu. 2. Komise předloží orgánům dotčené třetí země názvy a charakteristické znaky rybářských plavidel této třetí země, která nejsou v důsledku porušení platných předpisů tohoto nařízení během následujícího měsíce nebo následujících měsíců oprávněna lovit v rybolovné oblasti Společenství. Článek 27 Povinnosti držitele licence 1. Rybářská plavidla třetích zemí musí dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a veškeré další předpisy upravující rybolovné činnosti plavidel Společenství v oblasti, ve které provozují rybolov, a zejména nařízení (EHS) č. 1381/87, (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94, (ES) č. 850/98, (ES) č. 1434/98 a nařízení Rady č. 2187/2005[47]. 2. Rybářská plavidla třetích zemí uvedená v odstavci 1 vedou lodní deník, do kterého zapisují údaje stanovené v části I přílohy V. 3. Rybářská plavidla třetích zemí, s výjimkou plavidel plujících pod vlajkou Norska a provozujících rybolov v oblasti ICES IIIa, předávají Komisi údaje stanovené v příloze VI v souladu s pravidly stanovenými v uvedené příloze. Článek 28 Zvláštní ustanovení týkající se francouzského zámořského departementu Guayana 1. Pro přidělení licence k rybolovu ve vodách francouzského zámořského departementu Guayana se musí vlastník dotyčného rybářského plavidla třetí země zavázat, že na žádost Komise povolí, aby na palubu vstoupil pozorovatel. 2. Plavidla třetích zemí, která provozují rybolov ve vodách francouzského zámořského departementu Guayana, vedou lodní deník odpovídající vzoru uvedenému v příloze V části II. Údaje o úlovcích se prostřednictvím francouzských orgánů zašlou Komisi, pokud o to požádá. KAPITOLA VI Zvláštní ustanovení pro plavidla Společenství, která loví ve Středozemním moři Článek 29 Stanovení období, kdy se nesmí lovit zlak nachový pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) 1. Za účelem ochrany zlaka nachového ( Coryphaena hippurus ), a zejména malých jedinců, se ve všech zeměpisných podoblastech oblasti dohody GFCM od 1. ledna 2008 do 14. srpna 2008 zakazuje lov zlaka nachového pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD). 2. Odchylně od odstavce 1, může-li členský stát prokázat, že kvůli špatným povětrnostním podmínkám nemohla plavidla plující pod jeho vlajkou vyčerpat své běžné dny rybolovu, může tento členský stát převést dny, které jeho plavidla u rybolovu pomocí FAD ztratila, do 31. ledna následujícího roku. Členské státy, které chtějí využít tohoto převodu, podají do 1. ledna 2009 Komisi žádost o dodatečné dny, kdy bude plavidlo oprávněno lovit zlaka nachového pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem v období zákazu od 1. ledna 2009 do 31. ledna 2009. K žádosti se doloží tyto informace: a) zpráva obsahující podrobné údaje o ukončení dotyčných rybolovných činností včetně příslušných podpůrných povětrnostních informací; b) název plavidla; c) registrační číslo; d) vnější identifikační písmena a čísla podle přílohy I nařízení Komise (ES) č. 26/2004[48]. Informace získané od členských států Komise předá výkonnému sekretariátu GFCM. 3. Do 1. listopadu 2008 zašlou členské státy Komisi zprávu o provedení opatření uvedených v odstavci 1. Článek 30 Stanovení oblastí s omezením rybolovu za účelem ochrany citlivých hlubinných přírodních stanovišť 1. Rybolov s vlečnými drapáky a vlečnými sítěmi pro lov při dně se zakazuje v oblastech s hranicemi, které tvoří tyto souřadnice: a) Oblast omezeného hlubinného rybolovu „Útes Lophelia poblíž Capo Santa Maria di Leuca“ - 39°27,72' s. š. 18°10,74' v. d. - 39°27,80' s. š. 18°26,68' v. d. - 39°11,16' s. š. 18°04,28' v. d. - 39°11,16' s. š. 18°35,58' v. d. b) Oblast omezeného hlubinného rybolovu „Vývěry chladných uhlovodíků v oblasti delty Nilu“ - 31°30,00' s. š. 33°10,00' v. d. - 31°30,00' s. š. 34°00,00' v. d. - 32°00,00' s. š. 34°00,00' v. d. - 32°00,00' s. š. 33°10,00' v. d. c) Oblast omezeného hlubinného rybolovu „Podmořská hora Eratosthemes“ - 33°00,00' s. š. 32°00,00' v. d. - 33°00,00' s. š. 33°00.,00' v. d. - 34°00,00' s. š. 33°00,00' v. d. - 34°00,00' s. š. 32°00,00' v. d. 2. Členské státy přijmou opatření nezbytná pro ochranu citlivých hlubinných přírodních stanovišť v oblastech uvedených v odstavci 1 a zejména zajistí, aby byly tyto oblasti chráněny před vlivem jiných rybolovných činností, které ohrožují zachování prvků, jež jsou pro tato jedinečná přírodní stanoviště charakteristické. Článek 31 Minimální velikosti ok vlečných sítí používaných v některých místních a sezónních rybolovných oblastech pro lov při dně 1. Odchylně od čl. 8 odst. 1 písm. h) a čl. 9 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1967/2006 členské státy mohou povolit rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkou používat zatahovací sítě s kosočtvercovými oky menšími než 40 mm pro rybolov v některých místních a sezónních rybolovných oblastech nespolečných populacích ryb žijících při dně, ke kterému používají vlečné sítě při dně. 2. Odstavec 14 se použije pouze na rybolovné činnosti, které jsou již oficiálně povoleny členskými státy v souladu s vnitrostátními právními předpisy v platnosti ke dni 1. ledna 2007 a nezahrnuje oproti roku 2006 žádné zvýšení intenzity rybolovu. 3. Členské státy do 5. ledna 2008 zašlou prostřednictvím obvyklého zařízení na zpracování dat Komisi seznam oprávněných plavidel podle odstavce 1. Seznam oprávněných plavidel obsahuje tyto údaje: a) název plavidla; b) identifikační číslo plavidla v rejstříku rybářského loďstva Společenství (Community fleet register – CFR) a jeho vnější označení podle definice v příloze I nařízení (ES) č. 26/2004; c) povolené úlovky ulovené jednotlivými plavidly, stanovené z hlediska cílové populace, rybolovné oblasti podle usnesení GFCM/31/2007/2 a použitého lovného zařízení; d) povolené období rybolovu. 4 Informace od členských států Komise předá výkonnému sekretariátu GFCM. KAPITOLA VII Zvláštní ustanovení pro plavidla Společenství, která loví platýse černého v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) Článek 32 Hlášení o úlovcích 1. Velitel plavidla s povolením k rybolovu platýse černého podle článku 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 sdělí elektronickou cestou příslušným orgánům členského státu své vlajky hlášení o úlovcích s uvedením množství platýse černého uloveného jeho plavidlem, včetně nulových úlovků. 2. Hlášení uvedené v odstavci 1 se poprvé předá nejpozději koncem desátého dne po dni vplutí plavidla do oblasti, na niž se vztahují předpisy NAFO, nebo po začátku rybářského výjezdu. Hlášení se podává každých pět dní. Pokud úlovky platýse černého oznámené v souladu s odstavcem 1 vyčerpají odhadem 75 % kvót přidělených členským státům vlajky, podávají velitelé plavidel hlášení každé tři dny. 3. Každý členský stát předá Komisi hlášení o úlovcích po jeho obdržení. Komise předá tyto informace bezodkladně sekretariátu NAFO. Článek 33 Dodatečná kontrolní opatření 1. Plavidla s povolením k rybolovu platýse černého v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 mohou vplout do oblasti upravené předpisy NAFO za účelem rybolovu platýse černého, pouze pokud mají na palubě méně než 50 tun všech úlovků, nebo pokud mají povolený přístup podle odstavců 2, 3 a 4. 2. Pokud má plavidlo s povolením k rybolovu platýse černého v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 na palubě 50 tun nebo více úlovků pocházejících odjinud než z oblasti upravené předpisy NAFO, oznámí sekretariátu NAFO prostřednictvím e-mailu nebo faxu nejpozději 72 hodin před vstupem do oblasti upravené předpisy NAFO množství úlovku na palubě, místo (zeměpisná délka / zeměpisná šířka), kde podle odhadů velitele plavidlo hodlá zahájit rybolov, a předpokládaný čas příjezdu do tohoto místa. 3. Pokud inspekční plavidlo na základě oznámení uvedeného v odstavci 2 projeví svůj záměr vykonat inspekci, oznámí souřadnice stanoviště, kde proběhne inspekce rybářského plavidla. Kontrolní stanoviště se nesmí nacházet dále než 60 námořních mil od místa, kde podle odhadů velitele plavidlo zahájí rybolov. 4. Pokud rybářské plavidla s povolením pro rybolov platýse černého podle článku 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 neobdrží, dříve než vstoupí do oblasti, na niž se vztahují předpisy NAFO, žádné sdělení od sekretariátu NAFO nebo od inspekčního plavidla, že inspekční plavidlo má záměr provést inspekci v souladu s odstavcem 3, může rybářské plavidlo zahájit rybolov. Rybářské plavidlo může také zahájit rybolovné činnosti bez předcházející inspekce, pokud inspekční plavidlo nezapočalo inspekci do tří hodin od připlutí rybolovného plavidla do kontrolního stanovitě. Článek 34 Ochranné pásmo korálů V divizi NAFO 3O se uzavře oblast určená v příloze VII všem rybolovným činnostem, při kterých se používá zařízení pro lov při dně. KAPITOLA VIII Zvláštní ustanovení o vykládce a překládce zmrazených ryb ulovených rybářskými plavidly třetích zemí v oblasti Úmluvy o rybolovu v severovýchodním Atlantik (NEAFC) Článek 35 Státní přístavní kontrola Aniž je dotčeno nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 a nařízení Rady (ES) č. 1093/94 ze dne 6. května 1994 o podmínkách, za kterých mohou rybářská plavidla třetích zemí přímo vykládat své úlovky v přístavech Společenství a uvádět je na trh[49], použijí se postupy stanovené v této kapitole na vykládku nebo překládku zmrazených ryb v přístavech členských států ulovených rybářskými plavidly třetích zemí v oblasti úmluvy NEAFC. Článek 36 Určené přístavy Vykládky a překládky ve vodách Společenství jsou povoleny pouze v určených přístavech. Členské státy určí místo používané pro vykládku nebo místo blízko k pobřeží (určené přístavy), kde je povoleno provádět úkony spojené s vykládku nebo překládkou ryb podle článku 35. Členské státy oznámí Komisi veškeré změny seznamu přístavů určených v roce 2007, nejpozději 15 dnů před vstupem změny v platnost. Komise zveřejňuje seznam určených přístavů a změny tohoto seznamu v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a umístí jej na svou internetovou stránku. Článek 37 Předběžné oznámení vplutí do přístavu 1. Odchylně od čl. 28e odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 musí velitelé všech rybářských plavidel (nebo jejich zástupci) majících na palubě ryby uvedené v článku 35, kteří mají v úmyslu vplout do přístavu za účelem vykládky nebo překládky, oznámit příslušným orgánům členského státu přístavu, jejž si přejí použít, alespoň tři pracovní dny předem plánovaný čas příjezdu. 2. K oznámení podle odstavce 1 se přiloží formulář uvedený v části I přílohy X, jehož část A je řádně vyplněna takto: a) formulář PSC 1 se použije v případě, že rybářské plavidlo vykládá své vlastní úlovky; b) formulář PSC 2 se použije v případě, že rybářské plavidlo provádělo překládku. V těchto případech se pro každé předávající plavidlo použije zvláštní formulář. 3. Členský stát přístavu neprodleně předá kopii formuláře podle odstavce 2 státu vlajky rybářského plavidla nebo státu nebo státům vlajky předávajících plavidel, pokud plavidlo provádělo překládku. Článek 38 Povolení vykládat nebo překládat 1. Příslušné orgány státu přístavu mohou vykládku nebo překládku povolit, pouze pokud stát vlajky rybářského plavidla, jež si přeje provést vykládku nebo překládku, nebo pokud plavidlo provedlo překládku mimo přístav, stát nebo státy vlajky předávajících plavidel vrácením kopie formuláře podle čl. 37 odst. 3 s řádně vyplněnou částí B potvrdily, že: a) vykázané rybářské plavidlo, které lovilo ryby, mělo dostatečnou kvótu na vykázané druhy; b) množství ryb na palubě bylo řádně ohlášeno a vzato v úvahu při výpočtu jakéhokoli použitelného omezení odlovu nebo intenzity rybolovu; c) vykázané rybářské plavidlo, které lovilo ryby, mělo povolení lovit ve vykázaných oblastech; d) vykázaná přítomnost plavidla v oblasti odlovu byla ověřena podle údajů ze systému sledování plavidel. Překládka nebo vykládka může začít až poté, co příslušné orgány státu přístavu vydají povolení. 2. Odchylně od odstavce 1 může stát přístavu povolit celou vykládku nebo její část bez vydání potvrzení podle odstavce 1, ale v takovém případě musí dotyčné ryby uskladnit pod dohledem příslušných orgánů. Ryby mohou být propuštěny k prodeji, převzetí nebo dopravě pouze poté, co je získáno potvrzení uvedené v odstavci 1. Pokud není potvrzení získáno do čtrnácti dní od vykládky, může stát přístavu ryby zabavit a naložit s nimi v souladu s vnitrostátními pravidly. 3. Příslušné orgány členského státu přístavu neprodleně oznámí své rozhodnutí, zda povolí vykládku nebo překládku, zasláním kopie formuláře uvedeného v části I přílohy X s řádně vyplněnou částí C Komisi a tajemníkovi NEAFC, pokud byly vyložené nebo přeložené ryby ulovené v oblasti úmluvy NEAFC. Článek 39 Inspekce 1. Příslušné orgány členských států každoročně provedou inspekce alespoň 15 % vykládek nebo překládek provedených rybářskými plavidly třetích zemí podle článku 35 v jeho přístavech. 2. Inspekce se týkají sledování celého vyloženého nebo přeloženého nákladu a zahrnují křížové kontroly množství podle druhů zaznamenaných v předběžném oznámení vykládky a množství podle druhů, které bylo vyloženo nebo přeloženo. 3. Inspektoři vynaloží veškeré úsilí, aby rybářské plavidlo zbytečně nezdržovali, a zajistí, aby rybářské plavidlo bylo vystaveno minimálním zásahům a nepříjemnostem a nedošlo ke snížení jakosti ryb. Článek 40 Inspekční zprávy 1. Každá inspekce je doložena vyplněnou inspekční zprávou podle části II přílohy X. 2. Kopie každé inspekční zprávy je neprodleně předána státu vlajky rybářského plavidla, na němž proběhla inspekce, státu nebo státům vlajky předávajících plavidel, pokud rybářské plavidlo provedlo překládku, a Komisi a tajemníkovi NEAFC, pokud byly vyložené nebo přeložené ryby uloveny v oblasti úmluvy NEAFC. 3. Originál nebo ověřená kopie každé inspekční zprávy se na žádost zašle státu vlajky rybářského plavidla, na němž proběhla inspekce. KAPITOLA IX Zvláštní ustanovení pro plavidla Společenství, která loví v oblasti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) ODDÍL 1 OMEZENÍ A POžADAVKY TÝKAJÍCÍ SE INFORMACÍ O PLAVIDLECH Článek 41 Zákazy a omezení odlovu 1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze VIII je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán. 2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovů pro úlovky a vedlejší úlovky uvedená v příloze IX na podoblasti v ní uvedené. Článek 42 Požadavky týkající se sdělování informací o plavidlech, která jsou oprávněna lovit v oblasti CCAMLR 1. Kromě požadavků týkajících se informací, které se vztahují na oprávněná plavidla a které jsou stanoveny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 601/2004, sdělují členské státy od 1. srpna 2008 Komisi také tyto údaje týkající se těchto plavidel: a) IMO číslo plavidla (pokud je vydáno); b) případnou předchozí vlajku; c) mezinárodní rádiovou volací značka; d) jméno a adresu vlastníka (vlastníků) plavidla a všech skutečných vlastníků / skutečného vlastníka, pokud jsou známi; e) kdy a kde bylo plavidlo postaveno; f) typ plavidla; g) délku; h) barevnou fotografii plavidla, kterou tvoří: i) jedna fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující pravý bok plavidla v celé délce a se všemi konstrukčními znaky; ii) jedna fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující levý bok plavidla v celé délce a se všemi konstrukčními znaky, iii) jedna fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující záď plavidla zobrazenou přímo zezadu; i) opatření zabraňující nedovolenou manipulaci se sledovacím satelitním zařízením na palubě. 2. Od 1. srpna 2008 sdělí členské státy Komisi také tyto informace o plavidlech oprávněných lovit v oblasti CCAMLR v rozsahu, v jakém je lze zjistit: a) jméno a adresu provozovatele plavidla, pokud se liší od jeho vlastníka (vlastníků); b) jméno a státní příslušnost velitele plavidla a případně též velitele rybolovu; c) typ metody nebo metod rybolovu; d) největší šířku plavidla (v m); e) hrubou registrovanou prostornost; f) typy a čísla komunikačních systémů plavidla (čísla INMARSAT A, B a C); g) počet členů posádky; h) výkon hlavního motoru či hlavních motorů; i) nosnost (v tunách), počet ložných prostor určených na ryby a jejich kapacitu (m³); veškeré další informace (např. klasifikace mrazení), které považují za důležité. Článek 43 Zpráva o pozorování plavidel 1. Pokud velitel rybářského plavidla s licencí zpozoruje rybářské plavidlo v oblasti úmluvy, zaznamená pokud možno co nejvíce informací o tomto pozorování včetně: a) názvu a popisu plavidla; b) volací značky plavidla; c) registračního čísla a Lloyds/IMO číslo plavidla; d) státu vlajky plavidla; e) fotografie plavidla jako důkazu ke zprávě; f) jakýchkoli dalších důležitých informací o pozorovaných činnostech plavidla. 2. Velitel plavidla neprodleně předá zprávu s informacemi podle odstavce 1 státu jejich vlajky. Stát vlajky předloží sekretariátu CCAMLR každou takovou zprávu, pokud se pozorované plavidlo podílelo na nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti podle norem CCAMLR. ODDÍL 2 PRůZKUMNÝ RYBOLOV Článek 44 Účast na průzkumném rybolovu 1. Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Španělska, jsou registrována ve Španělsku a byla v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) mimo oblasti státní jurisdikce a v divizi FAO 58.4.3b) mimo oblast státní jurisdikce. 2. V divizích FAO 58.4.3a) a 58.4.3b) smí v daný okamžik vždy lovit pouze jedno rybářské plavidlo z každého členského státu. 3. Pro podoblasti 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1 a 58.4.2 jsou v příloze XIV stanovena omezení pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, pokud ohlášené úlovky dosáhnou stanovených mezí odlovu, přičemž daná jednotka zůstane pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období. 4. Rybolov se provádí na takovém zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 je však rybolov zakázán v hloubkách nižších než 550 m. Článek 45 Systémy hlášení Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 44, podléhají těmto systémům hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu: a) pětidennímu hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v článku 12 nařízení (ES) č. 601/2004 s tou výjimkou, že členské státy podají Komisi hlášení o úlovku a intenzitě rybolovu do dvou pracovních dní po konci každého ohlašovacího období, aby bylo bezodkladně zasláno CCAMLR. V podoblastech 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 podávají hlášení malé výzkumné jednotky; b) systému měsíčních hlášení podrobných údajů o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v článku 13 nařízení (ES) č. 601/2004; c) rovněž je třeba hlásit celkový počet a hmotnost ledovek druhů Dissostichus eleginoides a Dissostichus mawsoni vrácených do moře, včetně těch, jejichž maso mělo rosolovitou konzistenci. Článek 46 Zvláštní podmínky 1. Průzkumný rybolov uvedený v článku 44 je provozován v souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 600/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá technická opatření pro rybolovné činnosti v oblastech působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě[50], pokud jde o platná opatření, která mají snížit vedlejší úmrtnost mořských ptáků při rybolovu pomocí dlouhých lovných šňůr. Kromě těchto opatření: a) je při tomto rybolovu zakázáno vyhazovat vnitřnosti; b) na plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 a která dodržují protokoly CCAMLR (A, B nebo C) pro zatížení dlouhých lovných šňůr, se nepoužijí ustanovení o činnosti v noci; avšak plavidla, která uloví celkem tři mořské ptáky, začnou neprodleně používat ustanovení o činnosti v noci podle článku 8 nařízení (ES) č. 600/2004; c) plavidla účastnící se průzkumného rybolovu v podoblasti 88.1 a 88.2 a divizích 58.4.3a) a 58.4.3b), která uloví celkem tři mořské ptáky, neprodleně ukončí rybolov a po zbytek sezóny 2005/06 jim není povoleno lovit mimo běžnou rybářskou sezónu. 2. Pro rybářská plavidla podílející se na průzkumném rybolovu v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 platí tyto dodatečné podmínky: a) Plavidla nesmějí vypouštět nebo vyhazovat do moře: i) oleje, paliva nebo olejové zbytky, pokud to nepovoluje příloha I úmluvy MARPOL 73/78 (Mezinárodní úmluva o zabránění znečišťování z lodí); ii) odpadky; iii) potravinářský odpad, který neprojde sítem o velikosti ok 25 mm; iv) drůbež nebo její části (včetně skořápek); v) kaly v okolí 12 námořních mil od pobřeží nebo šelfových ledů, nebo pohybuje-li se plavidlo rychlostí nižší než 4 uzly; vi) popel ze spalování nebo vii) vnitřnosti. b) Je zakázáno vozit do podoblastí 88.1 a 88.2 živou drůbež nebo jiné živé ptáky a veškerá vykuchaná drůbež, která nebyla spotřebována, musí být z těchto oblastí odvezena. c) Je zakázáno lovit ledovky rodu Dissostichus v podoblastech 88.1 a 88.2 v pásmu 10 námořních mil od pobřeží Ballenyho ostrovů. Článek 47 Definice položení sítě 1. Pro účely tohoto oddílu se položením sítě rozumí použití jedné nebo více dlouhých lovných šňůr v témže místě. Přesná zeměpisná poloha položení sítě se pro účely hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu určuje podle středového bodu použité šňůry nebo šňůr. 2. Aby bylo možné považovat položení sítě za průzkumné, a) nesmí být rozestup mezi jednotlivými průzkumnými položeními sítě nižší než 5 námořních mil, přičemž se tato vzdálenost měří od zeměpisného středového bodu každého průzkumného položení sítě; b) při každém položení dlouhé lovné sítě se použije alespoň 3 500 háčků, avšak ne více než 10 000 háčků; při každém položení lze v tomtéž místě použít více samostatných lovných šňůr; c) při každém položení dlouhých lovných šňůr musí být délka ponoření delší než šest hodin, měřeno od ukončení kladení do zahájení vytahování. Článek 48 Výzkumné plány Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 44, provádějí výzkumné plány v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblastí FAO 88.1 a 88.2 a divizí FAO 58.4.1 a 58.4.2. Výzkumné plány se provádějí takto: a) Při prvním vplutí do malé výzkumné jednotky se prvních deset ponoření, označovaných jako „první série“, považuje za průzkumná ponoření a musí odpovídat kritériím stanoveným v čl. 63 odst. 2; b) deset následujících ponoření nebo 10 tun úlovků, podle toho, které spouštěcí úrovně je dosaženo jako první, se označuje jako „druhá série“. Položení sítí ve druhé sérii, pokud tak rozhodne velitel plavidla, musí být součástí běžného průzkumného rybolovu. Splňují-li však tato položení sítí požadavky stanovené v čl. 63 odst. 2, mohou být rovněž považována za průzkumná ponoření; c) pokud chce velitel plavidla po dokončení první a druhé série položení sítí pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce, musí plavidlo uskutečnit „třetí sérii“ výzkumu, při níž dosáhne celkového počtu dvaceti průzkumných položení ve všech třech sériích. Třetí série ponoření sítí musí být dokončena během téhož pobytu plavidla v malé výzkumné jednotce jako při první a druhé sérii; d) po dokončení dvaceti průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce; e) v malých výzkumných jednotkách (SSRU) A, B, C, E a G v podoblastech 88.1 a 88.2, v nichž je rozloha dna rybolovné oblasti menší než 15 000 km², se písmena b), c) a d) nepoužijí a po dokončení deseti průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v SSRU. Článek 49 Plány shromažďování údajů 1. Rybářská plavidla, jež se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 44, zavedou plány shromažďování údajů v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblastí FAO 88.1 a 88.2 a divizí FAO 58.4.1 a 58.4.2. Plán shromažďování údajů obsahuje tyto údaje: a) polohu a hloubku dna na obou koncích každé ponořené lovné šňůry; b) dobu položení a vytažení a doba ponoření; c) počet a druhy ryb ztracených na hladině; d) počet ponořených háčků; e) typ návnady; f) úspěšnost návnady v %; g) typ háčků, a h) mořské a povětrnostní podmínky a fáze měsíce při kladení lovných šňůr. 2. Veškeré údaje uvedené v odstavci 1 se shromažďují při každém průzkumném položení; především se zaměří na velikost všech ryb odlovených při průzkumném položení, je-li jejich počet nejvýše 100 jedinců, a alespoň ze 30 ryb se odeberou vzorky pro účely biologického studia. Je-li odloveno více než 100 ryb, použije se metoda náhodného výběru podvzorků. Článek 50 Program označování 1. Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 44, provádí tento program označování: a) Jedinci rodu Dissostichus jsou označováni a vypouštěni v souladu s ustanoveními programu označování CCAMLR a Protokolu pro rod Dissostichus v průzkumném rybolovu. Plavidla ukončí označování pouze tehdy, označila-li 500 jedinců nebo pokud opouštějí loviště poté, co označila jednoho jedince na každou tunu čerstvých ulovených ryb; b) program je zaměřen na jedince všech velikostí, je-li to nezbytné pro splnění požadavku na označování. Označují se pouze ledovky v dobrém stavu. Všichni vypuštění jedinci by měli mít dvojité označení a měli by být vypuštěni v co největší zeměpisné oblasti; c) všechna označení musí zřetelně uvádět individuální pořadová čísla a zpáteční adresu, aby mohl být vysledován původ označení při opětovném odlovení označeného jedince; d) všichni znovu odlovení označení jedinci (tj. odlovené ryby, které byly již dříve označené) již nejsou opětovně vypuštěni, a to ani v případech, kdy byli na svobodě pouze krátce; e) všichni znovu odlovení jedinci jsou biologicky otestováni (délka, hmotnost, pohlaví, stadium pohlavních žláz) a pokud možno je pořízena jejich digitální fotografie, vyjmou se jim ušní kaménky a odstraní se označení; f) všechny údaje týkající se označení a opětovně odlovených jedinců se elektronicky ohlásí CCAMLR v CCAMLR formátu do tří měsíců poté, co plavidlo opustí tyto rybolovné oblasti; g) všechny údaje týkající se označení a opětovného odlovení označených jedinců a vzorky z opětovných odlovů se rovněž elektronicky ohlásí ve CCAMLR formátu příslušným regionálním orgánům pro evidenci údajů z označení podle pokynů v protokolu CCAMLR o označování. 2. Ledovky, které jsou označeny a vypuštěny na svobodu, se nezapočítávají do omezení odlovu. Článek 51 Vědečtí pozorovatelé a inspektoři 1. Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 44, musí mít po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období na palubě alespoň dva vědecké pozorovatele, z nichž jeden musí být jmenován v souladu s režimem komise CCAMLR pro mezinárodní vědecké pozorování. 2. Každý členský stát s výhradou svých správních a právních předpisů a v jejich souladu, včetně pravidel pro přípustnost důkazů u vnitrostátních soudů, vezme v úvahu zprávy inspektorů jmenovaných členy CCAMLR podle tohoto režimu a postupuje ve věci těchto zpráv na stejném základě, jakoby to byly zprávy od jeho vlastních inspektorů, a jak smluvní strana, tak dotčený člen CCAMLR provádějící jmenování spolupracují, aby usnadnili soudní nebo jiné řízení vyplývající z této zprávy. Článek 52 Oznámení úmyslu účastnit se lovu krila antarktického Každý členský stát, který hodlá lovit krila antarktického v oblasti úmluvy oznámí sekretariátu CCAMLR tento svůj úmysl nejméně čtyři (4) měsíce před pravidelným výročním zasedáním Komise, bezprostředně před obdobím, v němž hodlá lovit. Článek 53 Prozatímní zákaz hlubinného rybolovu pomocí zátahových sítí pro chytání ryb za žábry 1. Použití zátahových sítí pro chytání ryb za žábry v oblasti úmluvy je pro jiné účely než pro účely vědeckého výzkumu zakázáno, dokud vědecký výbor nevyšetří možný vliv tohoto lovného zařízení a nepodá o něm zprávu a Komise nesouhlasí na základě doporučení vědeckého výboru s použitím této metody v oblasti úmluvy. 2. Použití zátahových sítí pro chytání ryb za žábry pro účely vědeckého výzkumu ve vodách o hloubce vyšší než 100 metrů musí být předem oznámeno vědeckému výboru komise CCAMLR a schváleno Komisí před započetím průzkumu. 3. Každé plavidlo, které hodlá proplout oblastí úmluvy s zátahovými sítěmi pro chytání ryb za žábry na palubě, musí svůj úmysl předem oznámit sekretariátu CCAMLR včetně předpokládaných dat průjezdu oblastí úmluvy. Každé plavidlo, které má zátahové sítě pro chytání ryb za žábry v oblasti úmluvy a předem to neoznámilo, porušuje toto ustanovení. Článek 54 Prozatímní omezení použití vlečného zařízení pro lov při dně na volném moři oblasti úmluvy v rybolovných sezónách 2007/08 a 2008/09 1. Použití vlečného zařízení pro lov při dně na volném moři v oblasti úmluvy je omezeno na oblasti, ve kterých CCAMLR zavedla opatření na zachování zdrojů vztahující se k vlečnému zařízení pro lov při dně. 2. Odstavec 1 se nevztahuje na použití vlečného zařízení pro lov při dně prováděný pro účely vědeckého výzkumu v oblasti úmluvy. KAPITOLA X Zvláštní ustanovení pro plavidla Společenství, která loví v oblasti Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) ODDÍL 1 OPRÁVNěNÍ PLAVIDEL Článek 55 Oprávnění plavidel 1. Členské státy pokud možno elektronicky zašlou Komisi do 1. června 2008 seznam plavidel, která jsou oprávněna působit v oblasti úmluvy SEAFO, protože jim bylo vydáno povolení k rybolovu. 2. Vlastníci plavidel uvedení na seznamu podle odstavce 1 musí být občané nebo právnické osoby Společenství. 3. Rybářská plavidla jsou oprávněna působit v oblasti úmluvy SEAFO, pouze pokud jsou schopná plnit požadavky a závazky podle úmluvy SEAFO a dodržovat její řídící opatření a opatření na zachování zdrojů. 4. Povolení k rybolovu nelze vydat plavidlům, která v minulosti prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, pokud noví vlastníci nepředloží dostatečný důkaz, že předchozí vlastníci a provozovatelé nemají na plavidlech právní, uživatelský ani finanční zájem ani tato plavidla neovládají, nebo že s ohledem na všechny související skutečnosti se jejich plavidla nepodílejí na nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu ani s ním nejsou spojena. 5. Seznam uvedený v odstavci 1 uvádí tyto údaje: a) název plavidla, registrační číslo, předchozí názvy (jsou-li známy) a rejstříkový přístav; b) případnou předchozí vlajku; c) případnou mezinárodní volací rádiovou značku; d) jméno a adresu vlastníka nebo vlastníků; e) typ plavidla; f) délku; g) jméno a adresu případného provozovatele nebo provozovatelů; h) hrubou registrovanou prostornost a i) výkon hlavního motoru či hlavních motorů. 6. Členské státy poté, kdy je stanoven původní seznam oprávněných plavidel, neprodleně oznámí Komisi každé doplnění, výmaz nebo změnu údajů v seznamu. Článek 56 Povinnosti oprávněných plavidel 1. Plavidla musí dodržovat veškerá příslušná opatření SEAFO pro řízení a zachování zdrojů. 2. Oprávněná plavidla musí mít na palubě platná osvědčení o registraci plavidla a platné povolení k rybolovu nebo překládce. Článek 57 Neoprávněná plavidla 1. Členské státy přijmou opatření, aby plavidla, která nejsou uvedena v rejstříku oprávněných plavidel SEAFO, nemohla lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO. 2. Členské státy oznámí Komisi každou konkrétní informaci, podle které existuje důvodné podezření, že plavidla neuvedená v rejstříku oprávněných plavidel SEAFO provádějí v oblasti úmluvy SEAFO rybolov nebo překládku druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO. 3. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby vlastníci plavidel uvedených v rejstříku oprávněných plavidel SEAFO neprováděli rybolovné činnosti, ani do nich nebyli zapojeni, které provádějí plavidla neuvedená v rejstříku oprávněných plavidel v oblasti úmluvy SEAFO ODDÍL 2 PřEKLÁDKY Článek 58 Zákaz překládky na moři Každý členský stát musí zakázat plavidlům plujícím pod jeho vlajkou v oblasti úmluvy SEAFO, aby na moři prováděla překládky druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO. Článek 59 Překládka v přístavu 1. Rybářská plavidla Společenství, která v oblasti úmluvy loví druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, mohou provádět překládku pouze v přístavu smluvní strany SEAFO, pokud mají předběžné povolení od smluvní strany, v jejímž přístavu se překládka uskuteční. Rybářská plavidla Společenství mohou provádět překládky pouze pokud obdržela toto předběžné povolení k překládce od členského státu vlajky a státu přístavu. 2. Každý členský stát zajistí, aby jeho oprávněná rybářská plavidla obdržela předem povolení k provedení překládky v přístavu. Členské státy rovněž zajistí, aby překládky odpovídaly ohlášenému objemu úlovků každého plavidla, a požadují hlášení o překládkách. 3. Velitel rybářského plavidla Společenství, jež překládá na jiné plavidlo (dále jen „přijímající plavidlo“) jakékoli množství úlovku druhů, na které se vztahuje úmluva SEAFO a které byly uloveny v oblasti úmluvy, uvědomí v době překládky stát vlajky přijímajícího plavidla o překládaných druzích a množství, o datu překládky a umístění úlovků a předloží členskému státu vlajky prohlášení SEAFO o překládce v souladu s formátem stanoveným v příloze XI části I. 4. Velitel rybářského plavidla Společenství oznámí alespoň 24 hodin předem smluvní straně SEAFO, v jejímž přístavu bude překládka provedena, tyto informace: - názvy překládajících rybářských plavidel; - názvy přijímajících plavidel; - hmotnost podle druhů, které mají být přeloženy; - datum a přístav překládky. 5. Nejpozději 24 hodin před začátkem překládky a na konci překládky, pokud je prováděna v přístavu smluvní strany SEAFO, uvědomí velitel přijímajícího plavidla, jež pluje pod vlajkou Společenství, příslušné orgány státu přístavu o množství úlovků druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, které má na palubě svého plavidla, a do 24 hodin předá těmto příslušným orgánům prohlášení SEAFO o překládce. 6. Velitel přijímajícího plavidla Společenství, předá 48 hodin před vykládkou prohlášení SEAFO o překládce příslušným orgánům státu přístavu, v němž bude vykládka provedena. 7. Každý členský stát přijme vhodná opatření k ověření správnosti obdržených údajů a spolupracuje se státem vlajky, aby se zajistilo, že vykládky odpovídají ohlášenému objemu úlovků každého plavidla. 8. Každý členský stát, jehož plavidla jsou oprávněna lovit v oblasti úmluvy SEAFO druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, Komisi oznámí do 1. června 2008 podrobné údaje o překládkách provedených plavidly plujícími pod jeho vlajkou. ODDÍL 3 OPATřENÍ NA ZACHOVÁNÍ ZDROJů K řÍZENÍ ZRANITELNÝCH HLUBINNÝCH PřÍRODNÍCH STANOVIšť A EKOSYSTÉMů Článek 60 Uzavřené oblasti Všechny rybolovné činnosti týkající se druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, prováděné rybářskými plavidly Společenství jsou zakázány v těchto oblastech: a) Subdivize A1 - Dampierova podmořská hora 10º00' j. š. 02º00 ' z. d. 10o00' j. š. 00o00' v. d. 12o00' j. š. 02o00 ' z. d 12o00' j. š. 00o00' v. d. - podmořská tabulová hora Malahit 11o00' j. š. 11o00' j. š. 02o00' z. d. 11o00' j. š. 04o00' z. d. 13o00' j. š 02o00' z. d. 13o00' j. š. 04o00' z. d. b) Subdivize B1 - Molloyova podmořská hora 27o00' j. š 08o00' v. d. 27o00' j. š. 10o00' v. d. 29o00' j. š 08o00' v. d. 29o00' j. š. 10o00' v. d. c) Divize C - Schmidt-Ottova podmořská hora a podmořská hora Erica 37o00' j. š 13o00 v. d. 37o00' j. š.17o00' v. d. 40o00' j. š 13o00 v. d. 40o00' j. š. 17o00' v. d. - podmořská hora Africana 37o00' j. š 28o00' v. d. 37o00' j. š. 30o00' v. d. 38o00' j. š 28o00' v. d. 38o00' j. š. 30o00' v. d. - Panzariniho podmořská hora 39o00' j. š 11o00' v. d. 39o00' j. š. 13o00' v. d. 41o00' j. š 11o00' v. d. 41o00' j. š. 13o00' v. d. d) Subdivize C1 - Vemova podmořská hora 31o00' j. š 08o00' v. d. 31o00' j. š. 09o00' v. d. 32o00' j. š 08o00' v. d. 32o00' j. š. 09o00' v. d. - Wustova podmořská hora 33o00' j. š 06o00' v. d. 33o00' j. š. 08o00' v. d. 34o00' j. š 06o00' v. d. 34o00' j. š. 08o00' v. d. e) Divize D - podmořské hory Discovery, Junoy a Shannon 41o00' j. š 06o00' z. d. 41o00' j. š. 03o00' v. d. 44o00' j. š 06o00' z. d. 44o00' j. š. 03o00' v. d. - podmořská hora Schwabenland a Herdmanova podmořská hora 44o00' j. š 01o00' z. d. 44o00' j. š. 02o00' v. d. 47o00' j. š 01o00' z. d. 47o00' j. š. 02o00' v. d. Článek 61 Návrat k rybolovným činnostem v uzavřených oblastech 1. Rybolov se nesmí obnovit v žádné uzavřené oblasti uvedené v článku 60, aniž by stát vlajky určil a zmapoval v této oblasti ohrožené mořské ekosystémy, včetně podmořských hor, hydrotermálních vývěrů a korálových útesů v chladných vodách, a provedl hodnocení dopadu návratu k rybolovným činnostem na tyto ohrožené ekosystémy. 2. Výsledky identifikace, zmapování a hodnocení dopadu vypracované v souladu s odstavcem 1 stát vlajky oznámí Komisi, která je předloží na výročním zasedání vědeckého výboru SEAFO. 3. Členské státy mohou předložit plány výzkumného rybolovu Komisi, aby zhodnotila dopad rybolovu na udržitelnost rybolovných zdrojů a ohrožená mořská stanoviště. ODDÍL 4 OPATřENÍ K OMEZENÍ NÁHODNÝCH ODCHYTů MOřSKÝCH PTÁKů Článek 62 Informace o interakcích s mořskými ptáky Členské státy sbírají všechny dostupné informace o interakcích s mořskými ptáky včetně náhodných odchytů provedených jejich rybářskými plavidly lovící druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, a tyto informace předají Komisi do 1. června 2008. Článek 63 Zmírňující opatření 1. Všechna plavidla Společenství lovící jižně od rovnoběžky 30º j. š. používají šňůry plašící ptáky (tyče tori): - Tyče tori musí odpovídat schválené konstrukci tyčí tori a pokynům pro jejich nasazení podle přílohy XI části II; - Tyče tori jsou nasazeny před tím, než jsou ponořeny dlouhé lovné šňůry, a to pokaždé v místě jižně od rovnoběžky 30°j. š.; - Pokud je to možné, plavidla by měla použít druhou tyč tori a lovnou šňůru plašící ptáky pokaždé, když jsou ptáci v hojném počtu nebo velmi aktivní; - Záložné lovné šňůry tori jsou na palubě každého plavidla a jsou připraveny k okamžitému použití. 2. Lovné šňůry musí být kladeny pouze v noci (tj. ve tmě během mořského soumraku[51]). Pokud plavidlo loví v noci s lovnými šňůrami, používá pouze minimální osvětlení nutné pro bezpečnost plavidla. 3. Při nahazování nebo kladení lovného zařízení je zakázáno vyhazovat odpadky. Odpadky by se neměly vyhazovat při vytahování sítí nebo šňůr. Každé takové vyhazování odpadků by se mělo odehrávat na opačné straně plavidla než se vytahuje lovné zařízení. V případě plavidel nebo druhů rybolovu, při nichž není požadováno skladovat odpadky na palubě plavidla, je třeba zavést systém odstraňující odpad a rybí hlavy z lovných háčků před tím, než je odpad vyhozen. Sítě jsou před svým nahozením vyčištěny, aby neobsahovaly předměty, které by mohly přitáhnout pozornost mořských ptáků. 4. Rybářská plavidla Společenství přijmou postupy pro nahazování a vytahování sítí, při nichž se minimalizuje čas, kdy je síť položena na hladině s uvolněnými oky. Údržba sítě by se pokud možno neměla provádět ve vodě. 5. Rybářská plavidla Společenství jsou podporována vzhledem k tomu, aby vyvíjela takové uspořádání lovného zařízení, které minimalizuje možnost, že se ptáci dostanou k té části sítě, která je pro ně nejvíce nebezpečná. To může zahrnovat zvýšení hmotnosti sítě nebo snížení její schopnosti udržet se na vodě, aby se rychleji potopila, nebo umístěním barevných fáborků nebo jiných předmětů kolem konkrétních částí sítě, v nichž jsou oka sítě pro ptáky obzvláště nebezpečná. 6. Rybářská plavidla Společenství, která nemají palubní zpracovatelské zařízení ani přiměřenou kapacitu na to, aby mohla ukládat vnitřnosti na palubě nebo možnost vyhazovat vnitřnosti na opačné straně, než se vytahuje zařízení, nejsou oprávněná lovit v oblasti úmluvy. 7. Je třeba učinit vše pro to, aby ptáci chycení živí během rybolovných operací byly živí vypuštěni a aby jim byly pokud možno odstraněny háčky bez ohrožení jejich života. ODDÍL 5 KONTROLA Článek 64 Zvláštní ustanovení vztahující se na zubouna patagonského (Dissostichus eleginoides) 1. Velitel plavidla Společenství, které je oprávněné lovit zubouna patagonského v oblasti úmluvy SEAFO v souladu s článkem 55, zašle elektronickou cestou příslušným orgánům členskému státu své vlajky a sekretariátu SEAFO hlášení o množství zubouna patagonského uloveného tímto plavidlem, včetně nulových. Toto hlášení zasílá každý pátý den rybářského výjezdu. Každý členský stát tyto údaje ihned předá Komisi. Členské státy s plavidly, která mají oprávnění k rybolovu zubouna patagonského v oblasti úmluvy SEAFO, poskytnou Komisi a sekretariátu SEAFO podrobné údaje o úlovcích a intenzitě rybolovu nejpozději do 30. června 2008. Článek 65 Zvláštní ustanovení vztahující se na hlubokomořského kraba (Chaceon spp) 1. Velitel plavidla Společenství, které je oprávněné lovit hlubokomořského kraba v oblasti úmluvy SEAFO v souladu s článkem 55, ohlásí elektronickou cestou příslušným orgánům členskému státu své vlajky a sekretariátu SEAFO hlášení o množství hlubokomořského kraba uloveného jeho plavidlem, včetně nulových. Toto hlášení se zasílá každý pátý den rybářského výjezdu. Každý členský stát ihned předá tyto údaje Komise. 2. Členské státy s plavidly, která mají oprávnění k rybolovu hlubokomořského kraba v oblasti úmluvy SEAFO, poskytnou Komisi a sekretariátu SEAFO podrobné údaje o úlovcích a intenzitě rybolovu nejpozději do 30. června 2008. Článek 66 Sdělování informací o přesunech plavidel a jejich úlovcích 1. Rybářská plavidla a rybářská vědecká plavidla oprávněná lovit v oblasti úmluvy a zapojená do rybolovu zasílají zprávu o vplutí, úlovcích a o vyplutí orgánům členského států vlajky prostřednictvím systému sledování plavidel nebo jiného vhodného prostředku, a pokud to požaduje členský stát vlajky, výkonnému tajemníkovi SEAFO. 2. Zpráva o vplutí se podává v rozmezí od dvanácti do šesti hodin před každým vplutím do oblasti úmluvy a obsahuje datum a čas vplutí, zeměpisnou polohu plavidla a množství ryb na palubě podle druhů (třímístný písmenný kód podle FAO) a podle živé hmotnosti (v kg). 3. Zpráva o úlovku se podává podle druhů (třímístný písmenný kód podle FAO) a podle živé hmotnosti (v kg) na konci každého kalendářního měsíce. 4. Zpráva o vyplutí se podává v rozmezí od dvanácti do šesti hodin před každým vyplutím z oblasti úmluvy. Obsahuje stávající datum, čas, zeměpisnou polohu plavidla, počet dnů rybolovu a úlovek podle druhů (třípísmenný kód podle FAO) a podle živé hmotnosti (v kg) odlovený v oblasti úmluvy od začátku rybolovu nebo od poslední zprávy o úlovku. Článek 67 Vědecké pozorování a sběr informací k vyhodnocování populací 1. Každý členský stát zajistí, aby všechna jeho rybářská plavidla působící v oblasti úmluvy a cíleně lovící druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, měla na palubě způsobilé vědecké pozorovatele. 2. Každý členský stát požaduje předání informací shromážděných pozorovateli, které se vztahují ke každému plavidlu plujícími pod jeho vlajkou, do 30 dní od vyplutí z oblasti úmluvy. Údaje se předají ve formátu určeném vědeckým výborem SEAFO. Členský stát co nejrychleji poskytne kopii informací Komisi s ohledem na potřebu zachování důvěrnosti neúhrnných údajů. Členský stát také může zaslat kopii informací výkonnému tajemníkovi SEAFO. 3. Určení pozorovatelé v co největší míře sbírají a ověřují informace uvedené v tomto článku nejpozději do 30. června 2008. Článek 68 Pozorování plavidel zemí, které nejsou smluvními stranami 1. Rybářská plavidla plující pod vlajkou členského státu ohlašují členskému státu své vlajky informace o každé možné rybolovné činnosti, kterou provádějí v oblasti úmluvy plavidla plující pod vlajkou nesmluvní strany. Tyto informace mimo jiné obsahují: a) název plavidla; b) registrační číslo plavidla; c) stát vlajky plavidla; d) veškeré další důležité informace týkající se pozorovaného plavidla. 2. Každý členský stát co nejrychleji předá informace uvedené v odstavci 1 Komisi. Komise předá tyto údaje výkonnému tajemníkovi SEAFO. KAPITOLA XI Zvláštní ustanovení pro plavidla Společenství, která loví v oblasti Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) Článek 69 Snížení odchytů mořských ptáků 1. Členské státy sbírají všechny dostupné informace o interakcích s mořskými ptáky, včetně náhodných odchytů provedených jejich rybářskými plavidly, pro Komisi pro tuňáky Indického oceánu (IOTC), jejichž kopii předají Komisi. 2. Členské státy usilují o snížení odchytů mořských ptáků ve všech rybolovných oblastech, obdobích a při všech druzích rybolovu pomocí účinných zmírňujících opatření. 3. Všechna plavidla Společenství lovící jižně od rovnoběžky 30º j. š. používají šňůry plašící ptáky (tyče tori) za těchto technických požadavků: a) Tyče tori musí odpovídat schválené konstrukci tyčí tori a pokynům pro jejich nasazení schválených komisí IOTC; b) Šňůry tori jsou nasazeny před tím, než jsou ponořeny dlouhé lovné šňůry, a to pokaždé v místě jižně od rovnoběžky 30°j. š; c) Pokud je to možné, plavidla by měla použít druhou tyč tori a lovnou šňůru plašící ptáky pokaždé, když jsou ptáci v hojném počtu nebo velmi aktivní; d) Záložné lovné šňůry tori jsou na palubě každého plavidla a jsou připraveny k okamžitému použití. 4. Plavidla Společenství s dlouhými lovnými šňůrami pro povrchový rybolov při rybolovu mečouna obecného pomocí „amerického systému dlouhých lovných šňůr“, která jsou vybavena vrhacím lanem, jsou od požadavků podle odstavce 3 osvobozena. Článek 70 Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících tropické tuňáky 1. Členské státy omezí podle typu lovných zařízení počet plavidel plujících pod jejich vlajkou na úroveň intenzity v roce 2006 o celkové délce 24 m nebo větší, jež loví tropické tuňáky v oblasti IOTC. Členské státy omezí počet plavidel podle typu lovného zařízení plujících pod jejich vlajkou o celkové délce menší než 24 m, jež loví tropické tuňáky v oblasti IOTC, na úroveň intenzity v roce 2006. Omezení počtu plavidel musí odpovídat celkové hrubé prostornosti vyjádřené v GRT (hrubá registrovaná prostornost) či v GT (hrubá prostornost). V případě výměny plavidel nesmí dojít k překročení celkové prostornosti. 2. Plavidla ve výstavbě v roce 2006, která se do loďstva smějí přidat, jsou osvobozena od ustanovení odstavce 1. 3. Aniž je dotčen odstavec 1, členské státy oznámí Komisi počet a prostornost svých rybářských plavidel lovících tropické tuňáky v oblasti v roce 2006 do 1. ledna 2008. K tomuto účelu státy ověří skutečnou přítomnost a rybolovné činnosti svých plavidel v oblasti IOTC v roce 2006 na základě evidence systému sledování plavidel, hlášení o úlovcích, zastávek v přístavech či dalšími prostředky. 4. Aniž je dotčen odstavec 1 členské státy mohou změnit počet plavidel podle typu lovného zařízení, pokud mohou Komisi prokázat, že změny v počtu plavidel podle typu lovného zařízení nezvýší intenzitu rybolovu dotčených rybích populací. 5. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla k převodu v evidenci ICCAT plavidel nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov kterékoli regionální organizace pro řízení rybolovu. Článek 71 Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících mečouna obecného a tuňáka křídlatého 1. Členské státy omezí podle typu lovných zařízení počet plavidel plujících pod jejich vlajkou na intenzitu v roce 2007 o celkové délce 24 m nebo větší, jež loví mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti IOTC. Členské státy omezí podle typu lovných zařízení počet plavidel plujících pod jejich vlajkou o celkové délce menší než 24 m, jež loví mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti IOTC mimo svou výlučnou ekonomickou zónu. Omezení počtu plavidel musí odpovídat celkové hrubé prostornosti vyjádřené v GRT (hrubá registrované prostornost) či v GT (hrubá prostornost). V případě výměny plavidel nesmí dojít k překročení celkové prostornosti. 2. Plavidla ve výstavbě v roce 2007, která se do loďstva smějí přidat, jsou osvobozena od ustanovení odstavce 1. 3. Členské státy oznámí Komisi počet a prostornost jejich rybářských plavidel lovících mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti v roce 2007 do 1. ledna 2008. K tomuto účelu státy ověří skutečnou přítomnost a rybolovné činnosti svých plavidel v oblasti IOTC v roce 2006 na základě záznamů ze systému sledování plavidel, hlášení o úlovcích, zastávek v přístavech či dalšími prostředky 4. Aniž je dotčen odstavec 1, členské státy mohou změnit počet svých plavidel podle typu lovného zařízení, pokud mohou Komisi prokázat, že změny v počtu plavidel podle typu lovného zařízení nezvýší intenzitu rybolovu dotčených rybích populací. 5. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci ICCAT plavidel nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov kterékoli regionální organizace pro řízení rybolovu. KAPITOLA XII Zvláštní ustanovení pro plavidla Společenství, která loví v oblasti SPFO Článek 72 Pelagický rybolov – omezení kapacity 1. Členské státy omezí celkovou hrubou prostornost (GT) plavidel plujících pod jejich vlajkou, která loví pelagické populace v roce 2008 na úroveň hrubé prostornosti zaznamenané v roce 2007 v oblasti SPFO tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří. 2. Členské státy sdělí Komisi do 1. ledna 2008 celkovou úroveň GT, která byla zaznamenána v roce 2007 pro tato plavidla plující pod jejich vlajkou, která provozovala rybolov v roce 2007. Při oznamování těchto informací členské státy ověří skutečnou přítomnost a rybolovné činnosti svých plavidel v oblasti SPFO v roce 2007 na základě záznamů ze systému sledování plavidel, hlášení o úlovcích, zastávek v přístavech či dalšími prostředky 3. Členské státy, které provozovaly v minulosti pelagický rybolov v jižním Tichomoří, ale v roce 2007 ho neprovozují, mohou v roce 2008 provozovat rybolov v oblasti SPFO, pokud dobrovolně omezují intenzitu rybolovu. Tyto členské státy urychleně sdělí Komisi jména a vlastnosti, včetně hrubé prostornosti (GT), svých plavidel zapojených do rybolovu v oblasti SPFO. 4. Členské státy předají prozatímnímu vědecké skupině SPFO všechna hodnocení a průzkum pelagických populací v oblasti SPFO a podpoří aktivní účast jejich vědeckých odborníků při činnosti organizace v oblasti pelagických druhů. 5. Členské státy zajistí v co možná největší míře vhod