EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 11.10.2022 COM(2022) 730 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o provádění a prosazování obchodních dohod EU













































{SWD(2022) 730 final}



OBSAH I. Úvod I.1 Zpráva I.2 Provádění a prosazování mezinárodních obchodních závazků v rámci mnohostranných a dvoustranných dohod – přehled vývoje II. Důsledné využívání možností, které nabízejí obchodní dohody EU II.1 Obchod s preferenčními partnery – přehled vývoje v roce 2021 II.2 Pokrok v provádění obchodních dohod EU v Asii, Americe, zemích evropského sousedství a afrických, karibských a tichomořských zemích III. Pomoc malým a středním podnikům při prosazování se ve světovém obchodu IV. Odstraňování překážek a hledání řešení IV.1 Současný stav obchodních překážek a jejich odstraňování IV.2 Jednotné kontaktní místo pro stížnosti V. Dvoustranné a mnohostranné prosazování obchodních závazků: řešení sporů V.1 Využití postupu řešení sporů V.2 Obnovení skupin rozhodců pro spory v rámci dohod EU



I.Úvod

I.1 Zpráva Toto je druhá konsolidovaná výroční zpráva Komise o opatřeních v oblasti provádění a prosazování obchodních dohod. Poskytuje přehled hlavních činností k zajištění účinného provádění a prosazování obchodních dohod a ujednání EU, které řídí vrchní úředník Komise pro dodržování obchodních dohod, v roce 2021 a v prvním čtvrtletí roku 2022. Zpráva referuje o opatřeních ve čtyřech prioritních oblastech: 1.zajištění důsledného využívání možností, které nabízejí obchodní dohody EU (oddíl II); 2.pomoc malým a středním podnikům při prosazování se ve světovém obchodu (oddíl III); 3.řešení obchodních překážek a řešení problémů mimo formální spory (oddíl IV) a 4.využívání dvoustranných nebo mnohostranných mechanismů pro řešení sporů k prosazování práv EU (oddíl V). Doprovodný pracovní dokument útvarů Komise obsahuje doplňující informace k oddílu II.2 zprávy o 38 hlavních obchodních dohodách EU, včetně poprvé připojeného přehledu o dohodě o obchodu a spolupráci mezi EU a Spojeným královstvím. Pracovní dokument útvarů Komise poskytuje rovněž informace doplňující oddíl IV.1 této zprávy, zejména seznam překážek, jež byly v roce 2021 nově zjištěny, a seznam překážek v témže období zcela nebo částečně vyřešených. Na internetových stránkách Komise jsou k dispozici doplňující informace k této zprávě o vývoji obchodu EU s preferenčními partnery v roce 2021, o využívání celních preferencí při vývozu a dovozu z EU podle preferenčních obchodních partnerů, a to jak pro EU, tak pro členské státy, a o míře naplnění celních kvót. Ačkoli se tato zpráva zaměřuje na provádění a prosazování prostřednictvím našich opatření v rámci obchodních dohod, měla by být vnímána také v širším kontextu činností v oblasti prosazování, o nichž Komise podává samostatné zprávy: ·využívání nástrojů na ochranu obchodu (antidumpingová, antisubvenční a ochranná opatření) na ochranu zájmů EU proti nekalým praktikám je zahrnuto ve výročních zprávách Komise o ochraně obchodu, ·činnosti zaměřené na boj proti padělanému zboží či jinému porušování práv duševního vlastnictví společností v EU jsou předmětem publikací Komise vycházejících střídavě každé dva roky, kterými jsou kontrolní seznam v oblasti padělání a pirátství a zpráva o právech duševního vlastnictví, ·prověřování přímých zahraničních investic a kontrola vývozu zboží dvojího užití, které tvoří strategické kontroly obchodu a investic EU za účelem zajištění bezpečnosti, jsou předmětem výročních zpráv Komise o prověřování přímých zahraničních investic a o regulaci kontroly vývozu,

·uplatňování všeobecného systému preferencí EU (dále jen „systém GSP“) s cílem poskytnout rozvojovým zemím, které jsou způsobilé, zvláštní pobídku k prosazování udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných, je předmětem zprávy Komise o systému GSP. I.2 Provádění a prosazování mezinárodních obchodních závazků v rámci mnohostranných a dvoustranných dohod – přehled vývoje Tato druhá zpráva potvrzuje odhodlání Komise zajistit, aby podniky, pracovníci a zúčastněné strany v celé EU mohli plně využívat výhod mezinárodního obchodu, ale také aby obchodní partneři EU ve světě plnili závazky, které přijali na mnohostranné nebo dvoustranné úrovni. Úspěšný výsledek ministerské konference Světové obchodní organizace (WTO), která se konala v červnu 2022 v Ženevě, zejména závazek reformovat organizaci, včetně jejího mechanismu pro řešení sporů, ukazuje význam WTO. Tato organizace tvoří pozadí obchodních partnerství EU po celém světě a je základním kamenem agendy EU v oblasti prosazování práva vůči některým z největších obchodních partnerů EU a pojistkou pro ostatní, s nimiž má EU uzavřeny dvoustranné obchodní dohody. V roce 2021 měla EU uzavřeno 42 preferenčních obchodních dohod se 74 partnery. Tato síť dohod hrála důležitou roli i ve sledovaném období (tj. v roce 2021 a v prvním čtvrtletí roku 2022), kdy podniky v EU a na celém světě překonávaly následky pandemie COVID-19. Tento dopad však závisí na řádném provádění a prosazování těchto dohod a pravidel mezinárodního obchodu. Narušení způsobená pandemií COVID-19 ovlivnila také obchodní toky, měla dopad na životní náklady a ztížila podnikům všech velikostí orientaci na zahraničních trzích. Jak ukazuje tato zpráva, přetrvává mezi některými partnery tendence zaměřovat se na sebe a zavádět diskriminační obchodní omezení, která mají zvýhodnit místní výrobu a domácí průmysl. EU je připravena jednat tam, kde se takové překážky objeví. Události v prvních měsících roku 2022 tuto situaci ještě více zdůraznily v důsledku ruské útočné války proti Ukrajině. Následné narušení trhů a dodavatelských řetězců jako důsledek opatření, která státy přijímají v reakci na tuto situaci, jen podtrhuje význam otevřeného obchodu, sdílených hodnot a hledání alternativních možností, jak zachovat obchodní toky do EU a z EU. Vzhledem k rostoucím cenám energií a nedostatku surovin včetně zemědělských produktů je síť obchodních dohod EU velkým přínosem pro udržení otevřených trhů a pro diverzifikaci dodavatelských řetězců podniků. Ve sledovaném období lze rovněž poukázat na dva další důležité vývojové trendy: ·Zaprvé, po skončení přechodného období stanoveného v dohodě o vystoupení mezi EU a Spojeným královstvím a prozatímním uplatňování dohody o obchodu a spolupráci mezi EU a Spojeným královstvím dne 1. ledna 2021 se Spojené království (na které se vztahuje tato zpráva) stalo prvním preferenčním obchodním partnerem EU, což znamenalo, že podíl obchodu EU s preferenčními partnery vzrostl ve srovnání s rokem 2020 z 32 % na 44 %. To mělo dopad i na přebytek v obchodu EU s preferenčními partnery v oblasti zboží, který vzrostl ze 124 miliard EUR v roce 2020 – i když na mnohem nižší úrovni obchodu kvůli pandemii COVID-19 – na 208 miliard EUR v roce 2021. Dohoda o obchodu a spolupráci mezi EU a Spojeným královstvím je dohodou sui generis, která vyvolává problémy velmi specifické povahy, neboť status Spojeného království se změnil z členského státu s plným přístupem na vnitřní trh na partnerskou třetí zemi. Dne 24. března 2022 vydala Komise samostatnou zprávu o provádění a uplatňování dohody o obchodu a spolupráci mezi EU a Spojeným královstvím v roce 2021. Provádění se v roce 2021 zaměřilo na podporu společností při tomto přechodu, mimo jiné vyjasněním některých aspektů pravidel a systémů Spojeného království, a zároveň reagovalo na obchodní překážky, které by mohly poškodit zúčastněné strany v EU. ·Za druhé, v roce 2021 došlo k výraznému zlepšení transatlantických vztahů se Spojenými státy, k vyřešení několika důležitých a dlouhodobých sporů a k vytvoření nové dynamiky spolupráce v rámci Rady pro obchod a technologie. Ve sledovaném období EU pokračovala v prosazování své agendy týkající se provádění a prosazování ve čtyřech hlavních oblastech a její opatření byla úspěšná, jak ukazují níže uvedené příklady: Za prvé, Komise dále zintenzivnila úsilí o usnadnění využívání konkrétních výhod, které nabízejí obchodní dohody, zejména ze strany malých a středních podniků, a zároveň se zabývala otázkami přístupu na trh a udržitelnosti: ·platformu Komise Access2Markets (která zahrnuje 135 vývozních trhů a všechny země EU) navštívily více než tři miliony uživatelů (72 % z EU); byl přidán nový obsah týkající se částí obchodu se službami a zadávání veřejných zakázek v EU; byl vylepšen nástroj pro sebehodnocení týkající se pravidel původu (dále jen „ROSA“), ·v roce 2021 bylo zcela nebo částečně vyřešeno 39 stávajících obchodních překážek (o šest více než v roce 2020), a to především díky spolupráci EU s 24 dotčenými obchodními partnery; navíc byl vývoz EU do třetích zemí v roce 2021 o 7,2 miliardy EUR vyšší díky pětileté práci na odstraňování překážek v letech 2015–2020; zúčastněné strany zřídily jednotné kontaktní místo a v roce 2021 a v prvních čtyřech měsících roku 2022 se na něj zúčastněné strany z EU obrátily více než 60krát a bylo podáno 46 stížností týkajících se otázek přístupu na trh, ·pokud jde dva případy uvedené ve zprávě za rok 2021 podle nařízení EU o obchodních překážkách, došlo k úspěšnému vyřešení ze strany Mexika v případě vývozu tequily (Komise uzavřela šetření dne 4. února 2022) a Saúdská Arábie se blíží k vyřešení v případě keramických obkládaček.

Za druhé, Komise pokračovala ve vedení nebo v zahajování řízení o prosazování práva v rámci WTO a prostřednictvím dvoustranných dohod: ·spory v rámci WTO: do 30. dubna 2022 předložila EU 110 z 612 sporů u WTO zahájených od roku 1995. Komise pokračovala ve vedení a obhajobě probíhajících případů a na počátku roku 2022 zahájila čtyři nové případy, z toho dva proti Číně, jeden proti Egyptu a jeden proti Spojenému království. Poslední případ se týkal odvětví větrné energie: již 1. července, tedy necelé čtyři měsíce poté, co EU požádala o konzultace WTO, se strany dohodly na dalším postupu, který má řešit obavy EU ohledně diskriminace v rámci systému rozdílových smluv Spojeného království, který je hlavním mechanismem Spojeného království na podporu výroby nízkouhlíkové elektřiny, ·do 30. dubna 2022 byla přibližně polovina sporů zahájených v rámci WTO od doby, kdy bylo zavedeno prozatímní ujednání o odvolání při rozhodčím řízení, vedena mezi účastníky tohoto prozatímního ujednání, zatímco s Tureckem se EU dohodla na samostatné rozhodčí dohodě pro řešení případných odvolání ve dvou případech (více informací viz oddíl V), ·EU nadále využívala dvoustranné mechanismy pro řešení sporů s Jižní Koreou, Jihoafrickou celní unií a Alžírskem, přičemž výkon rozhodnutí proti Ukrajině je s ohledem na politický vývoj pozastaven. Za třetí, aby doplnila svůj soubor nástrojů a řešila současné globální výzvy v řadě oblastí, zejména na podporu ekologické a udržitelné transformace, Komise: ·uzavřela urychlený přezkum svého patnáctibodového akčního plánu pro obchod a udržitelný rozvoj (dále jen „přezkum kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji“), včetně aspektů týkajících se provádění a prosazování, tím, že dne 22. června 2022 vydala sdělení „Síla obchodních partnerství: společně za zelený a spravedlivý hospodářský růst“. ·pokračuje v práci ohledně svého návrhu na obnovení všeobecného systému preferencí: nové nařízení o systému GSP vycházející z návrhu Komise ze dne 22. září 2021 je projednáváno s Evropským parlamentem a Radou s cílem, aby konečné znění přijaly Evropský parlament a Rada v posledním čtvrtletí roku 2022. Za čtvrté, Komise rovněž pokročila v práci na dalších důležitých nových nástrojích EU, které jsou v současné době projednávány v Evropském parlamentu a Radě nebo byly právě přijaty a mají zajistit rovné podmínky a chránit EU a její členské státy před hospodářským nátlakem: ·Rada a Evropský parlament dne 14. března 2022 dosáhly politické dohody o všech zbývajících otázkách souvisejících s návrhem Komise na nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek. Díky tomuto nařízení bude EU v konečném důsledku schopna omezit přístup dodavatelů ze zemí, kde podobný přístup k zadávání veřejných zakázek neexistuje, na trhy EU s veřejnými zakázkami. Tato omezení mohou znamenat úpravu způsobu, jakým se posuzují nabídky z dané země, nebo vést k vyloučení některých uchazečů z dané země. Nařízení bylo vyhlášeno dne 30. června a vstoupilo v platnost dne 29. srpna 2022. ·Rada a Evropský parlament dosáhly dne 30. června 2021 politické dohody ohledně návrhu nařízení Komise ze dne 5. května 2021 týkajícího se zahraničních subvencí narušujících vnitřní trh, které odstraňuje právní mezeru, pokud jde o hospodářskou soutěž EU, veřejné zakázky a obchodní pravidla: díky tomuto nástroji bude mít Komise pravomoc prošetřit finanční příspěvky poskytnuté orgány veřejné moci zemí mimo EU, z nichž mají prospěch společnosti, které vykonávají hospodářskou činnost (jako je veřejná zakázka nebo spojení podniků) v EU, a napravit jejich rušivé účinky. Nařízení vstoupí v platnost, jakmile bude formálně přijato Radou a Parlamentem a vyhlášeno v Úředním věstníku. Nařízení se stane přímo použitelným v celé EU šest měsíců po vstupu v platnost. Oznamovací povinnost začne platit devět měsíců po vstupu v platnost. ·Komise dne 8. prosince 2021 předložila návrh nástroje proti nátlaku, který má zajistit ochranu zájmů EU a členských států v případě hospodářského nátlaku, tedy v případě, kdy třetí země tlačí EU nebo členský stát k určité volbě v jakékoli oblasti jejich působnosti prostřednictvím opatření ovlivňujících obchod nebo investice. Hlavním cílem navrhovaného nástroje je odradit třetí země od použití hospodářského nátlaku vůči EU nebo členskému státu. Pokud se třetí země přesto uchýlí k nátlaku, návrh stanoví proces spolupráce s touto třetí zemí s cílem donutit ji k ukončení nátlaku a v krajním případě poskytuje nástroje pro protiopatření. Návrh rovněž obsahuje ustanovení věnované mezinárodní spolupráci v oblasti hospodářského nátlaku. Rada a Evropský parlament připravují své postoje pro zahájení interinstitucionálních jednání, která by měla začít na podzim roku 2022.





Při provádění a prosazování postupuje Komise v úzkém partnerství s ostatními orgány EU a zejména s členskými státy. V prvním čtvrtletí roku 2022 zahájila Komise s podporou francouzského předsednictví širší diskusi o tom, jak posílit spolupráci v oblasti provádění a prosazování s členskými státy a zúčastněnými stranami (podniky, organizacemi na podporu obchodu, sociálními partnery, skupinami občanské společnosti, nevládními organizacemi), a to jak při práci v Bruselu, tak i na místě v členských státech a ve třetích zemích, kde se více než 200 zaměstnanců GŘ pro obchod v 58 delegacích EU celoročně zabývá obchodními otázkami. Komise také pravidelně podávala zprávy Evropskému parlamentu / Výboru pro mezinárodní obchod, aby poslance Evropského parlamentu informovala o nejdůležitějších otázkách týkajících se provádění a prosazování a získávala od nich zpětnou vazbu. V neposlední řadě také spolupracovala s Evropským hospodářským a sociálním výborem, zejména vzhledem k jeho úloze při podpoře domácích poradních skupin EU zřízených v rámci jedenácti obchodních dohod EU.

II.Důsledné využívání možností, které nabízejí obchodní dohody EU II.1 Obchod s preferenčními partnery – přehled vývoje v roce 2021 V roce 2021 se téměř 44 % obchodů EU uskutečnilo v rámci preferenčních obchodních dohod Obchod EU s jejími 74 preferenčními partnery činil v roce 2021 1,891 miliardy EUR, což pokrývalo 44 % jejího zahraničního obchodu (tj. bez obchodu mezi členskými státy). V roce 2021 dosáhl vývoz EU do preferenčních partnerských zemí 1,049 miliardy EUR a dovoz EU ze stejného souboru zemí činil 841 miliard EUR. Po připočtení obchodu s partnery, s nimiž EU uzavřela jednání o dohodách, které jsou v procesu přijímání nebo ratifikace (3,4 %), by podíl preferenčního obchodu EU na jejím celkovém zahraničním obchodu vzrostl na 47,4 %. Graf 1: Zahraniční obchod EU (2021) Zdroj: Eurostat, Comext (výtah proveden v březnu 2022). Jak je patrné z grafu 2 níže, největším preferenčním partnerem EU je nyní Spojené království, které představuje 22,8 % obchodu EU se 74 preferenčními partnery, a po něm následuje Švýcarsko (14,8 %), Turecko (8,3 %), Norsko (6,9 %) a Japonsko (6,6 %). Těchto pět partnerů společně tvořilo téměř 60 % preferenčního obchodu EU v roce 2021. Spojené království je celkově třetím největším obchodním partnerem EU, hned za Čínou a USA, zatímco Švýcarsko je na čtvrtém místě. Turecko, Norsko, Japonsko a Jižní Korea jsou na šestém až devátém místě za Ruskem a před Indií. Graf 2: Obchod EU se zbožím podle preferenčních partnerů (2021) Zdroj: Eurostat, Comext (výtah proveden v březnu 2022). Obchod EU se zbožím s preferenčními partnery (bez Spojeného království) rostl opět výrazněji než celkový mezinárodní obchod EU, … Stejně jako v období 2019–2020 vzrostl obchod mezi EU a preferenčními partnery v letech 2020–2021 výrazněji (tj. o 19,5 %) než celkový obchod mezi EU a všemi obchodními partnery (17,6 %) ve stejném období. … zatímco růst byl nižší, včetně Spojeného království Jak je patrné z grafu 3, obchod mezi EU a jejími preferenčními partnery a Spojeným královstvím vzrostl o 13,3 %, tj. nižším tempem než obchod mezi EU a všemi třetími zeměmi (který vzrostl o 17,6 %) a obchod mezi EU a partnery mimo dohody o volném obchodu (který vzrostl o 21,3 %) ve stejném období.





Graf 3: Roční růst obchodu podle partnerů (2020–2021) – zboží Zdroj: Eurostat, Comext (výtah proveden v březnu 2022). Podobně jako tomu bylo u veškerého zboží, i obchod EU se zemědělsko-potravinářskými produkty se 74 preferenčními partnery v roce 2021 vzrostl, a to o 4,7 %, tedy mírněji než obchod se zemědělsko-potravinářskými produkty mezi EU a všemi obchodními partnery (který vzrostl o 7,2 %), ačkoli vývoz z EU vzrostl o něco výrazněji (tj. o 8,2 %) než vývoz zemědělských potravinářských produktů EU do zemí všech obchodních partnerů, který vzrostl o 7,3 %. Tento trend byl způsoben zejména dovozem ze Spojeného království, který v roce 2021 zaznamenal prudký pokles (o 24,5 %) a byl ovlivněn více než dovoz nezemědělských produktů, který se ve stejném období snížil o 12 %. Mezi možné důvody patřilo zavedení sanitárních a fytosanitárních kontrol uplatňovaných ze strany EU, ale také potíže, s nimiž se potýkaly hospodářské subjekty ve Spojeném království při přechodu z režimu jednotného trhu na obchodní režim třetích zemí pro velkou část svého vývozu. Zároveň se v roce 2021 zvýšil přebytek obchodu EU s preferenčními partnery Na druhou stranu zařazení Spojeného království mezi preferenční partnery EU vedlo také ke zvýšení přebytku obchodu EU s preferenčními partnery v oblasti zboží, který vzrostl ze 124 miliard EUR v roce 2020 na 208 miliard EUR v roce 2021, i když na mnohem nižší úrovni obchodu kvůli pandemii COVID-19. Přibližně 20 % přebytku obchodu EU s preferenčními partnery lze připsat zemědělsko-potravinářskému sektoru. V roce 2021 Komise znovu sledovala dovoz některých průmyslových výrobků a zemědělsko-potravinářských produktů do EU, jak vyžadují příslušná nařízení Zvláštní povinnosti týkající se sledování obchodu se zbožím s Jižní Koreou a s latinskoamerickými partnerskými zeměmi

Jak vyžaduje nařízení (EU) č. 511/2011, Komise sledovala dovoz klíčových automobilových dílů a elektroniky z Jižní Koreje od nejdůležitějších dodavatelů mimo EU. V roce 2021 se v porovnání s rokem 2020 zvýšil korejský dovoz spalovacích (benzinových a dieselových) motorů a dílů (+8 %), stejně jako dovoz základních automobilových dílů (+11 %). Na základě těchto obchodních statistik není možné určit souvislost mezi povolením navracení cla a nárůstem dovozu automobilů z Jižní Koreje do EU. Komise rovněž sledovala dovoz čerstvých banánů z Kolumbie, Ekvádoru a Peru a ze Střední Ameriky do EU, jak vyžadují nařízení EU č. 19/2013 a č. 20/2013. Vývoj dovozu v roce 2021 zůstal v mezích posledních zaznamenaných průměrných ročních trendů. Komise bude i nadále provádět pravidelné analýzy stavu trhu a producentů banánů v Unii a v případě potřeby situaci přezkoumá společně s členskými státy a zúčastněnými stranami. Obchod se službami poklesl, avšak EU si v oblasti služeb udržela přebytek Nejnovější dostupné údaje o obchodu se službami jsou z roku 2020a pocházejí ze statistiky platební bilance od Eurostatu. Obchod se službami se 73 preferenčními partnery se v roce 2020 snížil o 16,7 % oproti roku 2019, což je o něco více než pokles celkového obchodu se službami mimo EU (14,6 %).



Graf 4: Obchod EU se službami podle preferenčních partnerů (2020) Obchod EU se službami s preferenčními partnery vykázal v roce 2020 obchodní přebytek ve výši 91 miliard EUR, což je méně než 106 miliard EUR v roce 2019, ale stále téměř třikrát více než přebytek EU se všemi obchodními partnery (tj. 33 miliard EUR v roce 2020, což je méně než 50 miliard EUR v roce 2019). Vícestranná dohoda o domácí regulaci v oblasti služeb EU stojí v čele jednání o přelomové dohodě ohledně snížení byrokracie v oblasti služeb. V prosinci 2021 skupina 67 členů WTO, včetně EU, úspěšně uzavřela jednání o společné iniciativě o domácí regulaci v oblasti služeb. Vyjednaný výsledek zjednoduší zbytečně komplikované předpisy a zmírní procesní překážky, kterým poskytovatelé služeb čelí. Podle OECD pomůže provádění tohoto výsledku snížit náklady na celosvětový obchod se službami o více než 150 miliard USD ročně. Předpokládá se, že zúčastnění členové začnou začleňovat vyjednané výsledky do svých harmonogramů do konce roku 2022. Jakmile vstoupí revidované harmonogramy v platnost, budou se závazky týkající se domácí regulace uplatňovat erga omnes. II.2 Pokrok v provádění obchodních dohod EU v Asii, Americe, zemích evropského sousedství a afrických, karibských a tichomořských zemích V pododdíle II.2 je uveden přehled tří hlavních skupin prováděcích činností, kterým se Komise věnuje, aby zajistila plnění obchodních dohod EU, ilustrovaný příklady ze čtyř zeměpisných regionů (viz body A–C), přehled činností zaměřených na zlepšení provádění ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji v obchodních dohodách EU (bod D), jakož i informace o hodnocení ex post dohody o volném obchodu EU s Kolumbií, Ekvádorem a Peru, které provedla Komise (bod D). A.Komunikace o obchodních dohodách a pomoc podnikům při jejich využívání

Pomoc podnikům při orientaci na nových trzích je důležitá, když zvažují internacionalizaci a mohou chtít využívat dohody o volném obchodu s EU Před vstupem nové obchodní dohody v platnost, ale také během prvního roku nebo dvou let po jejím vstupu v platnost, se zúčastněné strany musí seznámit s novým obchodním režimem. V roce 2021 to znamenalo problémy zejména pro společnosti z EU obchodující se Spojeným královstvím, které si musely zvyknout na nové obchodní vztahy v rámci dohody o volném obchodu mezi EU a Spojeným královstvím. Jako zásadní se ukázala dobře cílená a včasná komunikace: ·S cílem usnadnit uplatňování dohody o obchodu a spolupráci mezi EU a Spojeným královstvím od 1. ledna 2021 Komise vynaložila veškeré úsilí, aby pomohla členským státům a podnikům v EU orientovat se v novém prostředí tím, že: ona svých internetových stránkách zveřejňuje včasné a podrobné informace o platných ustanoveních týkajících se dovozních formalit při dovozu zboží z EU do Spojeného království, oposkytuje rozsáhlé pokyny týkající se preferenčního zacházení, pravidel původu a celních postupů, ospolupracuje se Spojeným královstvím s cílem poskytnout hospodářským subjektům v případě potřeby vysvětlení. Obecněji řečeno, Komise – i prostřednictvím projektů financovaných EU – pomáhá podnikům využít příležitosti a zajistit si výhodu prvního hráče na tahu v prvních dnech platnosti každé dohody: ·V roce 2021 byl například zahájen projekt EU, jehož cílem je zlepšit schopnost podniků z EU (zejména malých a středních podniků) zvýšit objem obchodu a investic ve Vietnamu poskytováním praktických informací o tom, jak co nejlépe využít dohody o volném obchodu mezi EU a Vietnamem. V březnu 2022 byl spuštěn online průvodce pro malé a střední podniky z EU o obchodu a investicích ve Vietnamu. Ale i v dohodách, které již nějakou dobu platí, stále zůstává nevyužitý potenciál v jiných oblastech, než je obchod se zbožím. Cílem projektů financovaných EU je pomoci podnikům tento potenciál uvolnit: ·Například v roce 2021 Komise realizovala projekt nástroje partnerství zaměřený na sběr údajů o veřejných zakázkách v Chile s cílem získat lepší představu o trhu s veřejnými zakázkami v Chile, např. měřením jeho velikosti, popisem jeho vlastností a překážek vstupu na něj. Ze studie mimo jiné vyplývá, že chilského trhu s veřejnými zakázkami se zatím účastní pouze 11 ze 27 členských států, většinou na centrální úrovni, zatímco v komunálním sektoru je pronikání společností EU velmi nízké. Trhem s dalším potenciálem pro firmy z EU se jeví být zejména výdaje na infrastrukturu. Poznatky získané v rámci projektu přispějí k zaměření úsilí na zlepšení účasti evropských společností na tomto trhu. ·S pomocí projektu nástroje partnerství týkajícího se míry využívání preferencí, který byl uzavřen v srpnu 2021, Komise posoudila využívání preferencí pro vývoz z EU v rámci obchodní dohody se Střední Amerikou, určila potenciální oblasti pro zlepšení a posílila provádění a prosazování obchodních dohod. Kromě toho se EU zapojuje do projektů technické spolupráce s cílem pomoci zlepšit podmínky pro obchod a investice v rámci příslušných obchodních dohod ·Například v roce 2021 využily EU a Mexiko klíčový projekt IP v Latinské Americe jako nástroj k zajištění účinné ochrany práv duševního vlastnictví, který zahrnoval řadu aktivit v oblasti duševního vlastnictví (např. sympozium pro soudce, školení o patentových zkouškách atd.). V roce 2021 představily klíčový projekt IP v Latinské Americe a institut Instituto Mexicano de la Propiedad Industrial (IMPI) studii o ekonomickém přínosu duševního vlastnictví v Mexiku.

·Program podpory financovaný EU s rozpočtem ve výši 10 milionů EUR, který funguje od listopadu 2021, podporuje provádění dohody o hospodářském partnerství mezi EU a Jihoafrickým společenstvím pro rozvoj v Jihoafrické republice, aby se zvýšily obchodní a podnikatelské příležitosti v Jihoafrické republice, podporou plného provádění dohody o hospodářském partnerství mezi EU a Jihoafrickým společenstvím pro rozvoj a zároveň se zlepšila regionální integrace se zvláštním zaměřením na zemědělské produkty. Program se zaměřuje zejména na: i) řešení výzev souvisejících s kvalitní infrastrukturou a technickou kapacitou v zemědělských hodnotových řetězcích, které brzdí vývoz do EU; a ii) zvýšení reakce nově se objevujících vývozců zemědělských produktů a vývozců s uznanými zeměpisnými označeními na možnosti v rámci dohody o hospodářském partnerství. B.Sledování závazků vyplývajících z obchodních dohod EU Sledování místního dění pomáhá Komisi připravit se na lepší zacílení prováděcích opatření… Komise, většinou prostřednictvím svých zaměstnanců v delegacích EU, sleduje vývoj v řadě zemí, které jsou obchodními partnery, aby mohla přizpůsobit své prováděcí činnosti, které jsou někdy podporovány projekty financovanými EU: ·Například v roce 2021 Komise pečlivě sledovala plnění závazků Spojeného království v rámci celé dohody, přičemž se zaměřila zejména na rovné podmínky a udržitelný rozvoj, především pokud jde o pravidla Spojeného království týkající se subvencí, vývoj v oblasti životního prostředí, včetně chemického odvětví, systém Spojeného království pro obchodování s emisemi, jakož i svobodné přístavy. ·Komise rovněž pečlivě sleduje subvence na podporu energie z obnovitelných zdrojů v rámci systému rozdílových smluv Spojeného království jako možný vzor pro další režimy subvencí ve Spojeném království.V této souvislosti vedly tyto obavy na počátku roku 2022 k zahájení případu řešení sporu v rámci WTO, které se zaměřilo na zjevné zahrnutí faktorů, jako je „procentní podíl obsahu Spojeného království“, do kritérií hodnocení pro výběr dodavatelů (viz také oddíl V.I). Pečlivé sledování provádění ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji v obchodních dohodách EU je nezbytné… Komise věnuje velkou pozornost tomu, zda obchodní partneři dodržují závazky v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje obsažené v obchodních dohodách EU. Toto sledování probíhá prostřednictvím práce výborů pro obchod a udržitelný rozvoj, kterým pomáhají struktury vytvořené za účelem zapojení občanské společnosti. V roce 2021 a v prvním čtvrtletí roku 2022 se zasedání všech výborů pro obchod a udržitelný rozvoj, s výjimkou Singapuru a Moldavska, konala podle plánu, i když kvůli pandemii COVID-19 většinou ve virtuální podobě. Součástí byla i první zasedání nově zřízených výborů pro obchod a udržitelný rozvoj mezi EU a Vietnamem a mezi EU a Spojeným královstvím. Na těchto zasedáních se řešily otázky jako nucená práce, svoboda sdružování, sociální dialogu, diskriminace na pracovišti a další omezení základních pracovních zásad, jakož i ratifikace a účinné provádění úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), včetně těch o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci. Dopad pandemie COVID-19 na svět práce je dalekosáhlý, prohlubuje chudobu a genderové, ekonomické a sociální nerovnosti, čímž znovu potvrzuje potřebu účinného provádění závazků týkajících se základních zásad a práv v práci. EU a její obchodní partneři v rámci výborů pro obchod a udržitelný rozvoj rovněž sledovali provádění mnohostranných environmentálních dohod a diskutovali o tom, jak společně řešit environmentální výzvy, zejména v oblasti změny klimatu, oběhového hospodářství a účinného využívání zdrojů (např. plasty, odpady a zbytky), a vyměňovali si názory na vnitrostátní akční plány v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti. EU využila těchto příležitostí k informování o aktuálním stavu politik EU v oblasti Zelené dohody pro Evropu (jako je mechanismus CBAM, akční plán pro oběhové hospodářství a Lesní strategie, včetně iniciativy týkající se odlesňování) a prosazovala tyto politiky u svých nejbližších obchodních partnerů, často s podporou společně dohodnutých iniciativ spolupráce. Záležitostmi souvisejícími se změnou klimatu a vnitrostátně stanovenými příspěvky k Pařížské dohodě se podrobně zabývaly mimo jiné výbory pro obchod a udržitelný rozvoj s Vietnamem v listopadu 2021 a s Japonskem v lednu 2022.

C.Využití institucionálního rámce obchodních dohod EU k řešení přístupu na trh, řešení problémů a další spolupráci Výbory a pracovní skupiny zřízené obchodními dohodami EU představují hlavní motor pro provádění závazků a proměnu písemných smluv v praktické výhody pro zúčastněné strany. Výbory obvykle zasedají jednou ročně a společně jim předsedají zástupci stran. Smíšený výbor pro obchod často zasedá na úrovni ministrů/komisařů a jeho zasedání připravují podvýbory vedené vyššími úředníky nebo případně na technické úrovni. Informace o pořadech jednání a zprávy po zasedáních jsou zveřejňovány na internetových stránkách Komise. Práce výborů a pracovních skupin je různorodá a aktivně se využívá ke zlepšení přístupu na trh, k následným opatřením v souvislosti se závazky v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje nebo rovných podmínek, k odvrácení nebo odstranění obchodních překážek nebo k posílení spolupráce a zároveň nabízí platformu pro dialog se zúčastněnými stranami a občanskou společností. Níže jsou nastíněny některé příklady. Institucionální rámec pomohl dále uvolnit potenciál dohod o volném obchodu v oblasti služeb a práv duševního vlastnictví ·V únoru 2021 se Japonsko a EU na zasedání smíšeného výboru pro obchod rozhodly přidat na seznam zeměpisných označení chráněných podle dohody dalších 28 zeměpisných označení EU a 28 japonských zeměpisných označení. Jedná se o druhé rozšíření seznamu zeměpisných označení a EU a Japonsko v současné době pracují na třetím rozšíření. ·V březnu 2022 Kanada a EU na základě spolupráce ve výboru pro služby zřízeném podle dohody CETA úspěšně uzavřely jednání o dohodě o vzájemném uznávání odborných kvalifikací architektů, což je vůbec první dohoda o odborné kvalifikaci podepsaná EU se třetí zemí. Jakmile dohoda vstoupí v platnost, budou moci architekti z EU a Kanady, kteří splňují kritéria stanovená v dohodě, získat uznání své kvalifikace, a budou tak moci snáze poskytovat své služby na území druhé strany. Pravidelné kontakty s partnerskými zeměmi mezi zasedáními výborů posílily důvěru mezi stranami a přispěly k zabránění vzniku překážek Výbory zřizované podle dohod o volném obchodu jsou také fórem, kde se strany vzájemně informují o svých regulačních a legislativních přístupech a připravovaných iniciativách, což stranám umožňuje upozornit na potenciální překážky dříve, než se stanou zákonem; jejich existence navíc posiluje vzájemnou důvěru a umožňuje nalézat praktická řešení i mimo pravidelná výroční zasedání. V této souvislosti se ukázalo, že spolupráce mezi Komisí, delegacemi EU, velvyslanectvími členských států a zúčastněnými stranami z řad podnikatelů v partnerských zemích má zásadní význam: ·V březnu 2022 se díky spolupráci mezi delegací EU a členskými státy podařilo odvrátit ochranná opatření plánovaná Marokem na dovoz válcovaného drátu a tyčí pro výztuž, jakož i ocelových plechů válcovaných za studena a pokovených plechů nebo plechů s povlakem. ·V roce 2021 se díky koordinovanému úsilí EU a členských států a spolupráci egyptských orgánů podařilo odvrátit plánované znovuzavedení egyptských cel na automobily dovážené z EU. Výměna názorů ve výborech a orgánech zřízených podle dohod o volném obchodu je rovněž prostředkem k získání objasnění a zvýšení transparentnosti a k poskytnutí podkladů pro procesy veřejných konzultací:

·Například v roce 2021 přispěla EU k veřejné konzultaci ve Vietnamu týkající se probíhajících změn právních předpisů o léčivých přípravcích poté, co vyjádřila obavy na technické a politické úrovni, pokud jde o těžkopádná pravidla diskriminující regulační orgány členských států. ·V návaznosti na kontakty na politické úrovni a diskuse ve Výboru pro obchod se zbožím zřízeném podle dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou Korea informovala, že evropské zúčastněné strany budou mít novou příležitost vyjádřit své názory na nová pravidla týkající se požadavků na místní obsah pro trh s větrnou energií na moři, která byla zveřejněna v prosinci 2021. Institucionální rámec obchodních dohod EU opět pomohl odstranit stávající překážky v partnerských zemích Odstranění stávajících překážek je často obtížné, a to i z politického hlediska, protože to znamená, že vláda nebo zákonodárci musí zrušit opatření, která dříve schválili. Kromě toho mohou omezující právní předpisy i po svém zrušení nadále ovlivňovat postupy místních orgánů. Největší šanci na úspěch při řešení těchto problémů mají koordinované zásahy Komise, delegací EU, členských států a zúčastněných stran: ·Například v roce 2021 dosáhla Kanada pokroku při odstraňování některých diskriminačních opatření pro vína a lihoviny zachovávaných na federální a provinční úrovni. Po několika letech vyjednávání navíc Kanada přijala harmonizované osvědčení EU pro drůbeží maso, což vývozcům z povolených členských států dále usnadňuje obchod. ·Turecko přestalo vyžadovat doklad o původu u produktů pocházejících ze zemí mimo EU a v návaznosti na zásahy Komise v roce 2021 vydaly turecké orgány další vysvětlení pro turecké dovozce. Od té doby se počet požadovaných osvědčení o původu celkově postupně snižuje, a to i pro produkty pocházející z EU. Klíčovým požadavkem ze strany EU zároveň zůstává nediskriminační provádění dodatkového protokolu k dohodě o přidružení vůči všem členským státům, včetně Kyperské republiky. ·Vietnam na základě žádosti Komise schválil seznam 35 zařízení, která mají zájem o vývoz živočišných produktů a/nebo produktů rybolovu do Vietnamu. Tato zařízení nyní mohou začít vyvážet produkty rybolovu / živočišné produkty do Vietnamu bez jakékoli inspekce nebo kontroly dokladů. Výbory a pracovní skupiny zřízené podle dohod o volném obchodu rovněž podporovaly dvoustrannou spolupráci mezi stranami v otázkách souvisejících s obchodem, často v souvislosti s předpisy,… Spolupráce v rámci dohod o volném obchodu EU je nedílnou součástí práce mnoha výborů a přinesla výsledky i v roce 2021, jak ukazují tyto příklady: ·EU a Japonsko si pravidelně vyměňují informace a diskutují o nevyřešených otázkách týkajících se mimo jiné předpisů pro zdravotnické prostředky. V roce 2021 byla v Japonsku na základě dvoustranných jednání a spolupráce s průmyslem zavedena zlepšení v oblasti regulace, pokud jde o elektronické návody k použití zdravotnických prostředků a spolupráci s výrobci, aby se pokud možno zkrátily lhůty pro schválení uvedení na trh. ·EU a Kanada spolupracují na regulačních otázkách prostřednictvím Fóra pro spolupráci v oblasti regulace v rámci dohody CETA. V rámci systému RAPEX EU a kanadského systému RADAR, který se zabývá bezpečností spotřebitelů, nadále pokračovala výměna informací a organizace školení pro uživatele systémů obou stran s cílem zlepšit přístup k údajům a cíleným výstrahám. Kromě toho EU a Kanada vydaly v červenci 2021 společné prohlášení o dobrých životních podmínkách zvířat a diskutovaly o různých tématech, včetně ochrany zvířat během námořní přepravy a potenciálních možností pro vyznačování údajů týkajících se dobrých životních podmínek zvířat.

·V roce 2021 útvary Komise a korejské orgány pokročily v technické spolupráci v oblasti elektronické certifikace a harmonizace zdravotních osvědčení s cílem dále usnadnit obchod s některými zpracovanými zemědělskými a potravinářskými produkty. … zatímco výbory pro obchod a udržitelný rozvoj otevřely dveře další spolupráci v otázkách udržitelnosti, a to i na mnohostranných fórech ·Na zasedání Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj v lednu 2022 diskutovaly EU a Japonsko o své spolupráci na mnohostranných fórech, včetně Mezinárodní úmluvy o změně klimatu (pokud jde o iniciativy týkající se metanu a odlesňování), a naznačily svou otevřenost ke spolupráci s cílem dosáhnout dalšího pokroku na cestě ke konferenci COP27. ·Na zasedání Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj zřízeného podle dohody CETA, které se konalo v únoru 2022, diskutovaly EU a Kanada o spolupráci v otázkách obchodu a práce v řadě politických oblastí, včetně boje proti nucené a dětské práci v globálních dodavatelských řetězcích. Obě strany zdůraznily svou podporu MOP a úzkou spolupráci s ní. Dohody o hospodářském partnerství s africkými, karibskými a tichomořskými partnery EU nadále poskytovaly pobídky k reformám za podpory rozvojové spolupráce… Dohody o hospodářském partnerství s africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi mají silný rozvojový rozměr a poskytují pobídky k reformám, na nichž může rozvojová spolupráce dále stavět. Jejich úspěšné provádění závisí na řešení interních překážek obchodu těchto zemí prostřednictvím pomoci na podporu obchodu. Ze zprávy EU o pokroku pomoci na podporu obchodu za rok 2021 vyplývá, že EU se svými členskými státy byla největším poskytovatelem pomoci na podporu obchodu na světě, přičemž v roce 2019 poskytla 38 % celosvětové pomoci na podporu obchodu, což odpovídá částce 17,9 miliardy EUR, a že 96 % pomoci EU na podporu obchodu ve stejném roce směřovalo do zemí, které mají na trh EU preferenční přístup. Zpráva obsahuje také další informace o pomoci na podporu obchodu ze strany Komise a členských států, např. o podpoře malých a středních podniků při využívání možností nabízených obchodními dohodami a o zlepšení otázek v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje. Na internetových stránkách EU ohledně pomoci na podporu obchodu je k dispozici interaktivní mapování zvýhodněných zemí s příklady projektů pomoci na podporu obchodu specifickými pro konkrétní situace. … a v jejich rámci dále docházelo k plodným diskusím o otázkách udržitelnosti V roce 2021 strany pokračovaly v dialogu o udržitelnosti hodnotového řetězce kakaa s Ghanou a Pobřežím slonoviny, zatímco Kamerun je pozorovatelem. ·V roce 2021 se uskutečnilo osm tematických kulatých stolů s názvem „Cocoa Talks“, které se zabývaly různými aspekty udržitelnosti v hodnotovém řetězci kakaa, k nimž patří příjem nutný k životu, normy, transparentnost a sledovatelnost v souvislosti s dětskou prací a odlesňováním, náležitá péče, agrolesnictví, rozvojová a finanční pomoc a spotřebitelské hledisko. ·Série diskusí Cocoa Talks v roce 2021 byla ukončena technickým shrnutím v prosinci 2021, na němž byly zhodnoceny výsledky tematických jednání a byl nastíněn další postup (tj. plán a akční body), který byl potvrzen na politické události na vysoké úrovni dne 28. června 2022. D.Zaměření na obchod a udržitelný rozvoj V novém sdělení Komise se uvádí, jak bude EU dále zvyšovat přínos obchodních dohod k udržitelnému rozvoji…

V návaznosti na přezkum patnáctibodového akčního plánu a po roční konzultaci vydala Komise v červnu 2022 sdělení „Síla obchodních partnerství: společně za zelený a spravedlivý hospodářský růst“. Sociální partneři, od podniků a odborů až po skupiny zabývající se životním prostředím a lidskými právy, předložili řadu příspěvků, které reprezentují široké spektrum hospodářských, sociálních a environmentálních zájmů. Komise se rovněž zapojila do rozsáhlé výměny názorů s Evropským parlamentem, členskými státy a Evropským hospodářským a sociálním výborem. Na základě obdržených podnětů a doporučení Komise stanovila soubor politických priorit a klíčových akčních bodů, které společně zvyšují důraz na zajištění účinného provádění ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji v obchodních dohodách EU. … zejména posílením úlohy občanské společnosti… Na základě přezkumu kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji Komise zajišťuje inkluzivnější proces konzultací s občanskou společností ve všech fázích životního cyklu obchodních dohod. Dále posiluje úlohu domácích poradních skupin tím, že nadále poskytuje zdroje na jejich logistickou podporu a fungování a zve zástupce domácích poradních skupin EU do skupiny odborníků členských států pro obchod a udržitelný rozvoj, které předsedá Komise. Domácí poradní skupiny jsou nyní více spojeny s přípravou zasedání výboru pro obchod a udržitelný rozvoj a zejména s určováním a sledováním priorit provádění. Komise rovněž podporuje a usnadňuje větší interakci mezi domácími poradními skupinami EU a partnerských zemí a podporuje transparentnost složení těchto skupin. S domácími poradními skupinami EU se konzultují také projekty technické pomoci EU související s obchodem a udržitelným rozvojem pro země nebo partnerské regiony, které pokrývají. … a v případě potřeby zaměřením se na důraznější prosazování závazků v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje Nový přístup Komise zahrnuje posílený mechanismus prosazování, který se uplatní v případě, že spolupráce selže a je nutné přijmout opatření prostřednictvím rozhodčího řízení (skupina odborníků), aby se zajistilo, že druhá strana začne dodržovat své dohodnuté závazky v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje. EU plánuje zahrnout postupy zaměřené na obchod a udržitelný rozvoj do fáze dodržování předpisů, tedy období, během něhož musí strana, která prohrála případ, rozhodnutí provést. Tyto postupy stanoví období, během něhož poražená strana dodrží své závazky, což skupině odborníků i druhé straně umožní ověřit, zda k tomu dochází. Kromě toho má EU v úmyslu umožnit uplatnění obchodních sankcí v závažných případech nedodržování základních zásad a práv v práci podle MOP nebo v případech jednání, které podstatným způsobem maří cíl a účel Pařížské dohody o změně klimatu. Komise rovněž zlepšila mechanismus pro podávání stížností na porušování závazků v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje V rámci uplatňování nového přístupu po přezkumu kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji Komise revidovala své provozní pokyny pro jednotné kontaktní místo za účelem řešení konkrétních obav a požadavků vyjádřených zúčastněnými stranami: ·Revidované pokyny zejména zvyšují transparentnost a předvídatelnost pro zúčastněné strany v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje tím, že doplňují další vysvětlení ohledně toho, kdo může podávat stížnosti. Například je výslovně uvedeno, že stížnosti mohou podávat domácí poradní skupiny a že stěžovatelé z EU mohou zastupovat i zájmy stran, jež se nacházejí v zemích, které jsou obchodními partnery EU. ·Provozní pokyny rovněž zavádějí zlepšení ve způsobu vyřizování stížností, zejména pokud jde o lhůty pro úvodní posouzení. Komise rovněž zveřejňuje nedůvěrné informace o stížnostech týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje, aby zvýšila povědomí zúčastněných stran o omezeních, která se vyskytují ve třetích zemích, což odráží přístup v oblasti přístupu na trh. ·Revidované provozní pokyny zavádějí lhůty, kterými se Komise bude řídit jako obecným pravidlem pro vyřizování stížností ohledně obchodu a udržitelného rozvoje: deset pracovních dnů na potvrzení přijetí stížnosti, dvacet pracovních dnů na první následnou kontrolu se stěžovatelem a 120 pracovních dnů na dokončení předběžného posouzení stížnosti. Ve sledovaném období Komise rovněž sledovala, zda Korea dodržuje rozhodnutí skupiny ve dvoustranném sporu o pracovních právech… Komise nadále sledovala provádění rozhodnutí, které vydala skupina odborníků pro obchod a udržitelný rozvoj dne 20. ledna 2021: ·Pokud jde o ratifikaci základních úmluv MOP, v dubnu 2022 vstoupily v Koreji v platnost tři základní úmluvy MOP: úmluva č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat, č. 98 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat a č. 29 o nucené práci. ·Co se týče domácích zlepšení, Korea přijala změny svého pracovního režimu. Strany uspořádaly v listopadu 2021 zasedání prozatímního výboru pro obchod a udržitelný rozvoj, který měl posoudit zejména provádění legislativních změn korejského zákona o odborových organizacích, jakož i jeho prováděcích pokynů.

·Pokud jde o ratifikaci poslední dosud neratifikované základní úmluvy MOP č. 105 o odstranění nucené práce, Korea potvrdila svůj závazek pokračovat v trvalém úsilí o ratifikaci a zveřejnila dohodnutou studii, která určuje vnitrostátní ustanovení, jež je třeba změnit, aby byla v souladu s úmluvou MOP. Strany budou pokračovat ve svých výměnách, aby nadále postupovaly směrem k ratifikaci.



… a sledovala kroky Vietnamu k zapojení občanské společnosti do provádění kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji Vietnam založil svou domácí poradní skupinu dne 17. srpna 2021, i když s určitým zpožděním. Dne 30. prosince 2021 Vietnam rovněž splnil svůj slib rozšířit členskou základnu své domácí poradní skupiny, jejíž počet členů se zvýšil ze tří na šest, ačkoli se předpokládá, že členem zatím není žádná nezávislá organizace pracovníků. V návaznosti na založení domácí poradní skupiny se v listopadu 2021 uskutečnilo první zasedání výboru pro obchod a udržitelný rozvoj a společného fóra. Komise bude i nadále pečlivě sledovat, zda Vietnam plní všechny své povinnosti podle kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji, včetně prvků souvisejících s jeho domácí poradní skupinou. Komise spolupracuje se zúčastněnými stranami z řad občanské společnosti a s domácími poradními skupinami při provádění závazků v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje v obchodních dohodách EU… Komise má již dlouho zaveden proces zasedání se zúčastněnými stranami z řad občanské společnosti v EU – tzv. dialog občanské společnosti, jehož cílem je oslovit a projednat otázky obchodní politiky. Ve dvoustranném kontextu Komise pravidelně spolupracuje s domácími poradními skupinami, které byly zřízeny na základě dohod, s cílem vyměňovat si informace a poskytovat zpětnou vazbu o procesu provádění. Kromě toho se po skončení zasedání výboru pro obchod a udržitelný rozvoj konají pravidelná společná zasedání vlád a zástupců občanské společnosti obou stran, která přispívají k procesu provádění. ·Například v případě Ekvádoru upozornili zástupci občanské společnosti ve společných podáních na potíže při registraci jedné z organizací pracovníků v odvětví pěstování banánů jako „odborů“. Komise na svém pravidelném zasedání s vládními protějšky vyjádřila obavy z porušování základních pracovních závazků a připomněla doporučení vydaná MOP. Ačkoli vláda nikdy neuznala, že je tato záležitost problematická, jeden z místních soudů v Ekvádoru s tvrzením souhlasil a požádal vládu, aby dotyčné organizaci udělila status odborů. ·V jiném případě Komise v listopadu 2021 jednala na základě konkrétních informací poskytnutých domácí poradní skupinou EU, která byla zřízena podle dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou, a upozornila na případ údajné diskriminace pracovníků doručovacích služeb v Koreji. Korea upřesnila, že jim nebyl upřen status pracovníka, ale uznala, že existuje problém související s uznáním jejich práva na kolektivní vyjednávání. Tato záležitost je nadále předmětem zkoumání. Dne 5. července 2021 Evropský hospodářský a sociální výbor (dále jen „EHSV“) inicioval a uspořádal první zasedání všech domácích poradních skupin v EU, na kterém se sešli členové jednotlivých domácích poradních skupin v EU zřízených podle jedenácti obchodních dohod EU. K účasti byli přizváni vysocí představitelé Evropského parlamentu a Komise. Diskuse vedly k formulování neoficiálního dokumentu „Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups“ (Posílení a zlepšení fungování domácích poradních skupin EU pro obchod), který byl vydán v říjnu 2021. Několik předložených návrhů bylo zváženo v rámci přezkumu kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji, který provedla Komise – šlo zejména o návrhy na další posílení úlohy domácích poradních skupin poskytnutím zdrojů na jejich logistickou podporu, přizvání zástupců domácích poradních skupin EU na zasedání skupiny odborníků členských států pro obchod a udržitelný rozvoj, zapojení domácích poradních skupin EU do určování a sledování priorit provádění a na podporu transparentnosti. Komise od organizací občanské společnosti očekává, že budou poskytovat včasné a odůvodněné příspěvky založené na důkazech, které jsou nezbytné pro určení záležitostí týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje, stanovení priorit a opatření v této oblasti. … a pokračuje ve spolupráci s MOP při poskytování technické pomoci řadě obchodních partnerů…

V roce 2021 Komise nadále úzce spolupracovala s mezinárodními organizacemi, jako jsou MOP a OECD, na podpoře udržitelného obchodu, jak ukazují tyto příklady: ·Komise spolupracuje s OECD, MOP a Úřadem vysokého komisaře OSN pro lidská práva na realizaci čtyřletého projektu „Odpovědné chování podniků v Latinské Americe a Karibiku“ (2019–2022), jehož cílem je podpora inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění v regionu prostřednictvím podpory odpovědného chování podniků v souladu s mezinárodními nástroji. Projekt probíhá v partnerství s Chile a Mexikem, které jsou členy OECD, a dále s Argentinou, Brazílií, Kolumbií, Kostarikou a Peru, které dodržují pokyny OECD pro nadnárodní společnosti a zřídily národní kontaktní místo pro odpovědné chování podniků, a s dalšími dvěma partnerskými zeměmi, konkrétně s Ekvádorem a Panamou. ·V šesti asijských zemích (Čína, Japonsko, Myanmar, Thajsko, Filipíny a Vietnam) je realizován další partnerský program (Odpovědné dodavatelské řetězce v Asii) s cílem podpořit udržitelný a inkluzivní hospodářský, sociální a environmentální pokrok začleněním odpovědných obchodních postupů do činností nadnárodních společností a jejich dodavatelských řetězců. ·Do vypuknutí války spolupracovala EU s MOP na realizaci společného projektu „Na cestě k bezpečné, zdravé a hlášené práci na Ukrajině“, který poskytoval podklady pro přípravu návrhů zákonů o pracovních vztazích, bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a inspekci práce. Tento projekt je zaměřen na podporu bezpečné, zdravé a hlášené práce na Ukrajině. ·V letech 2021–2022 pokračoval projekt EU a MOP „Obchod za důstojnou práci“ pro vybrané obchodní partnerské země v Asii a Africe, který také podporoval některé specifické ad hoc činnosti ve vybraných zemích Latinské Ameriky. Pokračování se připravuje na rok 2023. … a zároveň využívá obchodní dohody k podpoře spolupráce při řešení environmentálních problémů ·V roce 2021 podpořila EU prostřednictvím svých projektů spoluprácepřechod Kolumbie k udržitelnějšímu a ekologičtějšímu hospodářství, mimo jiné prostřednictvím pilotního projektu udržitelné těžby v chudé tichomořské oblasti Kolumbie. ·V červnu 2021 uspořádaly EU a Japonsko společnou akci zaměřenou na technologie a odvětví, které jsou nezbytné pro dosažení uhlíkové neutrality do roku 2050. Podniky si vyměňovaly zkušenosti a poznatky o potenciálu zeleného růstu spojeného se spoluprací v oblasti obnovitelných zdrojů energie, vodíku, čisté mobility a surovin potřebných pro tato odvětví, přičemž využívaly účinek spolupráce mezi EU a Japonskem v oblasti předpisů a norem a stavěly na síle dvoustranného obchodu. E.Vyhodnocování dopadu obchodních dohod s cílem přispět k prováděcím činnostem Komise nadále věnuje zvláštní pozornost hodnocení dopadu svých obchodních dohod, a to buď u konkrétních dohod, nebo u průřezových otázek v rámci několika dohod. Hodnocení ex post přispívají ke zlepšení budoucích dohod, ale také poskytují referenční bod při stanovování priorit pro provádění a prosazování. Hodnocení ex post dohody o hospodářském partnerství se sdružením Cariforum a dohod o volném obchodu EU se šesti středomořskými zeměmi byla zveřejněna v lednu a březnu 2021 a byla rovněž zahrnuta do výroční zprávy za rok 2021. V dubnu 2022 Komise dokončila hodnocení ex post obchodní dohody mezi EU a Kolumbií, Peru a Ekvádorem.

Hodnocení ex post dohody o volném obchodu s Kolumbií, Ekvádorem a Peru: hlavní závěry ·V andských zemích byl hospodářský dopad dohody na HDP pozitivní, přičemž se odhaduje na 728 milionů USD, a všechny strany měly z dohody prospěch. Odhadované účinky na zaměstnanost, sociální zabezpečení a snižování chudoby byly rovněž pozitivní. ·Ačkoli celkové účinky budou pravděpodobně omezené, díky dohodě a vývozu do EU přesto došlo k vytvoření pracovních míst ve venkovských oblastech v andských zemích. Pracovní místa byla vytvořena zejména v odvětví ovoce, cukru, zeleniny, ořechů a rybolovu. V průmyslu profitovala také odvětví, jako jsou potravinářské výrobky, chemické výrobky nebo textil (v Kolumbii a Peru). ·Potřeba přizpůsobit se normám na trhu EU zvýšila výrobní normy v andských zemích, což vedlo k vyšší kvalitě produktů a také k většímu množství ekologických produktů na základě poptávky z EU, ochraně zeměpisných označení, lepšímu dodržování pracovních nebo environmentálních norem, např. uplatňování soukromých norem a certifikací. ·Dohoda umožnila vytvořit platformu pro zapojení do otázek udržitelnosti, včetně pravidelných zasedání výborů a projektů, které umožňují řešit problematické oblasti: např. svoboda sdružování, důstojná pracovní místa a dětská práce, kde by bylo možné zjistit zlepšení v odvětvích, na něž se dohoda vztahuje. ·Diverzifikace obchodu: dohoda přispěla k diverzifikaci a zvýšení vývozu, zejména ze strany malých a středních podniků. Doporučení vydaná poradcem byla zveřejněna v lednu 2022. Posouzení Komise / GŘ pro obchod a následná opatření budou zahrnuta do pracovního dokumentu útvarů Komise, který by měl být zveřejněn v první polovině roku 2023. III. Pomoc malým a středním podnikům při prosazování se ve světovém obchodu Malé a střední podniky a rodinné podniky, které představují 93 % vývozců z EU, zůstávají středobodem činností Komise při prosazování výhod spojených s obchodními dohodami EU. Navzdory hospodářsky a politicky složité době zůstávají světové trhy nejen důležitým zdrojem růstu, ale představují také velký potenciál pro hospodářské oživení. V roce 2021 Komise pokračovala ve svém úsilí pomoci malým a středním podnikům s využíváním obchodních dohod EU. Malé a střední podniky tvoří převážnou většinu vývozců z hlediska počtu, zatímco z hlediska hodnoty představují pouze třetinu vývozu EU. Komise rovněž pokračovala v prosazování zásady EU „zelenou malým a středním podnikům“ na mnohostranných fórech, jako je WTO a G20, a aktivně se účastnila práce neformální pracovní skupiny WTO pro mikropodniky a malé a střední podniky v období před odloženou ministerskou konferencí WTO, která se nakonec konala v červnu 2022. A.Modernizace a propagace platformy Access2Markets Platforma Access2Markets, která byla spuštěna v říjnu 2020, obsahuje podrobné praktické informace pro podniky, které chtějí dovážet nebo vyvážet zboží, a je k dispozici zdarma ve všech úředních jazycích EU. Informace o vývozu zahrnují cla, daně, postupy a formality pro 135 vývozních trhů, pravidla původu, statistiky a obchodní překážky. Podobné informace jsou k dispozici i pro dovoz do EU, a to o clech, daních, dovozních požadavcích, pravidlech původu a statistikách z celého světa. Od 1. ledna 2021 zahrnuje také úplné informace o obchodu EU se Spojeným královstvím. V roce 2022, v souvislosti s vývojem událostí na Ukrajině, byla platforma aktualizována tak, aby odrážela omezující opatření uvalená na vývoz z EU do Ruska a obecnější informace o sankcích EU a další pokyny pro dovozce týkající se ruských opatření uvalených na vývoz do EU. Platforma Access2Markets od svého spuštění zaznamenala více než tři miliony jedinečných návštěvníků, z toho 72 % z EU, a její nástroj ROSA má v průměru 500 návštěv denně. Nová verze nástroje ROSA také poskytuje podnikům návod, jak doložit původ svých výrobků. V roce 2021 Komise platformu Access2Markets postupně modernizovala, přidávala další obsah pro uživatele, zejména obsah důležitý pro malé a střední podniky, a zároveň vyvíjela nové interaktivní nástroje: ·V září 2021 spustila Komise nástroj Access2Procurement, který pomáhá podnikům zjistit, zda se na danou veřejnou zakázku vztahuje mezinárodní závazek přijatý Kanadou a Japonskem v rámci jejich obchodních dohod s EU. Během prvních osmi měsíců, kdy byl nástroj online, provedli uživatelé více než 2 700 hodnocení, přičemž v prvním čtvrtletí roku 2022 se počet hodnocení pohyboval mezi 200 a 300 měsíčně. V další fázi se nástroj bude vztahovat také na Spojené státy a bude dále rozšířen tak, aby zahrnoval více obchodních partnerů EU.

·V roce 2021 byla platforma, která se zabývala především podmínkami dovozu a vývozu zboží, dále obohacena o další informace o obchodu se službami včetně souboru nástrojů s názvem „Základy obchodování se službami: dovoz a vývoz“, po níž bude v roce 2022 následovat funkce „Můj obchodní asistent pro služby a investice“, zahrnující právní a námořní odvětví v rámci dohod ve Spojeném království a Kanadě. Například společnost z EU, která má zájem o poskytování právních služeb ve Spojeném království, ať už za účelem výkonu vnitrostátního nebo zahraničního práva, může najít informace o různých požadavcích, jako jsou licence a oprávnění, kvalifikace, právní forma, státní příslušnost nebo podmínky pobytu. Rozsah této funkce bude postupně rozšířen na další třetí země a odvětví. Komise v průběhu roku 2021 nadále poskytovala rozsáhlou podporu a školení ohledně platformy Access2Markets pro podniky, členské státy a další zprostředkovatele, jakož i program pro vzdělávání školitelů, a v této činnosti bude pokračovat. Doposud bylo v rámci akcí osloveno více než 6 500 organizací a akce probíhaly v téměř všech jazycích EU. Akce byly pořádány také s partnery v EU i mimo ni, například se Střediskem pro průmyslovou spolupráci mezi EU a Japonskem, se společností ICEX España nebo se společností Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ). Propagace probíhala prostřednictvím různých médií a platforem, včetně Twitteru, a také na internetových stránkách Komise a na YouTube. B.Internacionalizace šitá na míru malým a středním podnikům – konkrétní opatření v roce 2021 Cílem všech obchodních dohod EU je pomáhat malým a středním podnikům v rozvoji jejich podnikání na zahraničních trzích a s nimi, tři platné obchodní dohody EU však obsahují speciální ustanovení pro malé a střední podniky. Komplexní hospodářská a obchodní dohoda mezi EU a Kanadou (dále jen „CETA“) obsahuje doporučení týkající se malých a středních podniků, zatímco dohoda o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem a dohoda o obchodu a spolupráci mezi EU a Spojeným královstvím obsahují kapitoly o malých a středních podnicích, v nichž jsou na obou stranách uvedeny specializované kontakty pro malé a střední podniky, jejichž úkolem je zajistit, aby se v provádění příslušných dohod odrážely zájmy a perspektivy malých a středních podniků. Kromě toho kapitoly o malých a středních podnicích stanoví řadu praktických kroků k dalšímu zvýšení transparentnosti pro malé a střední podniky, zejména prostřednictvím sdílení informací. Například v souladu s kapitolou o malých a středních podnicích v rámci dohody o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem poskytuje Japonsko (na veřejně přístupných internetových stránkách) informace o přístupu na trh pro jednotlivé výrobky podle kódu celního sazebníku pro dovoz zboží, včetně odkazů na orgány týkající se dohodnutých obchodních záležitostí. Kontaktní místa stran pro malé a střední podniky diskutují o způsobech dalšího zefektivnění a zlepšení dostupných nástrojů a informací. V roce 2021 Komise společně s obchodními partnery, členskými státy a zúčastněnými stranami pokračovala v provádění ustanovení o malých a středních podnicích v rámci dohody CETA a dohody o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem. Dohoda CETA üKontaktní místa pro malé a střední podniky se dohodla na akčním plánu pro malé a střední podniky, který stanoví konkrétní opatření a časový harmonogram pro provádění doporučení pro malé a střední podniky. V souladu s prioritami akčního plánu se v září 2021 u příležitosti čtvrtého výročí dohody CETA konal kulatý stůl malých a středních podniků, který uspořádala Komise s pomocí Obchodní komory Evropské unie v Kanadě (dále jen „EUCCAN“). üKromě toho EU a Kanada spolupracují na podpoře internacionalizace svých malých a středních podniků. Významným příkladem je společná práce sítě Enterprise Europe Network v Kanadě a komory EUCCAN na jedné straně a Evropsko-kanadského centra pro inovace a výzkum na straně druhé, jejímž cílem je poskytovat služby na podporu podnikání a inovací, které pomáhají posilovat konkurenceschopnost a udržitelnost evropských a kanadských malých a středních podniků. Dohoda o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem üKontaktní místa pro malé a střední podniky dokončila společnou zprávu o činnosti a EU a Japonsko posílily svůj kontakt s malými a středními podniky prostřednictvím Střediska pro průmyslovou spolupráci mezi EU a Japonskem, které v roce 2021 opět vydalo dvě brožury s názvy „How to import from Japan to the EU using the EPA“ (Jak dovážet z Japonska do EU s využitím dohody o hospodářském partnerství)a „How to export from the EU to Japan using the EPA“ (Jak vyvážet z EU do Japonska s využitím dohody o hospodářském partnerství). üAsistenční služba střediska pro dohodu o hospodářském partnerství ve sledovaném období opět uspořádala společně s podniky 47 školení a interaktivních webinářů a vypracovala příslušné informační přehledy o různých aspektech dohody o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem, včetně zeměpisných označení, pravidel původu, kapitoly o malých a středních podnicích, rybolovu, mléčných výrobků, mobility lidských zdrojů atd. Středisko rovněž spolupracuje s organizacemi členských států na podporu obchodu a dalšími evropskými a japonskými sítěmi, jako je Enterprise Europe Network, a to s cílem přiblížit dohodu o hospodářském partnerství malým a středním podnikům.

Kromě toho Komise nadále podporuje evropské malé a střední podnikatele a jejich činnosti na náročných trzích, zejména prostřednictvím Centra EU pro malé a střední podniky v Číně. Centrum nadále hraje zásadní roli při pomoci a podpoře malých a středních podniků z EU při vstupu na čínský trh a/nebo při rozvoji podnikání v Číně. Pomáhá malým a středním podnikům z EU při posuzování jejich připravenosti vstoupit na čínský trh, poskytuje jim poradenství ohledně příležitostí a rizik spojených s vytvořením a rozvojem komerční přítomnosti na čínském trhu (prostřednictvím vývozu, investic nebo obojího) a radí jim, jak zlepšit součinnost a sdílet osvědčené postupy. Například v roce 2021 uspořádalo centrum 62 školení v Číně a EU pro více než 5400 malých a středních podniků. C.Spolupráce se sítí Enterprise Europe Network Pomoc podnikům v EU při využívání preferenčních obchodních režimů, tj. snížení/odstranění cel nebo jiných nákladů spojených se sbližováním právních předpisů, bude jádrem činnosti sítě Enterprise Europe Network (EEN), která byla obnovena v rámci Programu pro jednotný trh. Komise dne 4. srpna 2021 zveřejnila výzvu k vyjádření zájmu pro mezinárodní partnery sítě s několika termíny pro předložení návrhů. Cílem této výzvy je identifikovat zákaznicky orientované organizace na podporu podnikání na rychle rostoucích trzích v Americe a (jihovýchodní) Asii. Zaměří se na země a obchodní bloky, s nimiž EU uzavřela prohloubené a komplexní obchodní dohody: ·Mezinárodní a evropští partneři sítě budou úzce spolupracovat, aby zlepšili využívání obchodních režimů. Budou si vyměňovat informace o trhu ve prospěch evropských malých a středních podniků. O členství v síti Enterprise Europe Network dosud požádala řada obchodních organizací ze Spojených států, Spojeného království, Japonska, Švýcarska, Kanady, Izraele, Jižní Koreje a Indie. Seznam zemí není úplný a bude rozšířen v průběhu dalších termínů pro podávání žádostí. ·V obnovené síti Enterprise Europe Network budou služby, které pomáhají společnostem z EU využívat obchodní příležitosti v zahraničí, plně integrovány do tzv. „cesty klienta sítě“, tj. od evropských partnerů sítě se očekává, že budou pro své klienty vytvářet konkrétní výsledky a budou je vykazovat jako úspěchy prostřednictvím výkonnostní databáze sítě Enterprise Europe Network. V roce 2022 zřídila síť Enterprise Europe Network novou skupinu odborníků, která má za úkol podporovat kvalitu internacionalizačních služeb v rámci sítě. Takzvaná tematická skupina pro internacionalizaci, v níž pracuje přibližně 130 zkušených poradců sítě, kteří jsou v každodenním kontaktu s podniky ve všech členských státech a regionech, jmenovala spolupředsedu pro posílení využívání obchodních dohod EU. Hlavním úkolem spolupředsedy bude stanovit program budování kapacit a školení poradců sítě na podporu evropských malých a středních podniků, aby mohly využívat obchodních příležitostí. Jedním z prvních projektů bude uspořádání školení pro školitele ve spolupráci s Komisí určené pro poradce sítě, kteří budou využívat platformu Access2Markets. Kromě spolupráce se sítí Enterprise Europe Network pokračovala Komise také ve výměně s evropskými a vnitrostátními hospodářskými sdruženími, s celosvětovou sítí evropských obchodních organizací a s organizacemi na podporu obchodu členských států, které stojí v čele podpory a poradenství velkým i malým společnostem ohledně výhod obchodních dohod. D.Činnosti na podporu malých a středních podniků na mnohostranné úrovni (WTO) EU stojí v čele mnohostranného úsilí Světové obchodní organizace na podporu malých a středních podniků EU je aktivním členem neformální pracovní skupiny pro mikropodniky a malé a střední podniky od jejího založení po 11. Konferenci ministrů WTO v Buenos Aires v roce 2017. Původním mandátem skupiny bylo připravit pracovní program, který měl být schválen na 12. Konferenci ministrů WTO, pandemie COVID-19 však skupinu přiměla k vydání prohlášení o významu mikropodniků a malých a středních podniků v době pandemie COVID-19 v květnu 2020, po němž následovalo urychlené přijetí balíčku šesti mírných doporučení v prosinci 2020 (dále jen „balíček pro mikropodniky a malé a střední podniky“). V souladu s dlouhodobým úsilím EU o podporu internacionalizace mikropodniků a malých a středních podniků a s ohledem na jejich specifické potřeby se balíček pro mikropodniky a malé a střední podniky zaměřuje na zlepšení přístupu těchto podniků k informacím, provádění Dohody o usnadnění obchodu ve snaze usnadnit obchodování mikropodniků a malých a středních podniků, vytvoření integrované databáze pro obchodní politiky a také zjednodušení přístupu mikropodniků a malých a středních podniků k financování a přeshraničním platbám prostřednictvím výměny osvědčených postupů a informací. Práce pokračovala v roce 2021 a přinesla první výsledek, databázi obsahující informace o mikropodnicích a malých a středních podnicích v přezkumech politik WTO

V roce 2021 se skupina pro mikropodniky a malé a střední podniky několikrát sešla, aby monitorovala provádění balíčku. Sekretariát neformální pracovní skupiny pro mikropodniky a malé a střední podniky zejména dokončil práci na databázi, která obsahuje seznam odkazů na informace o mikropodnicích a malých a středních podnicích v přezkumech obchodní politiky WTO. Na 12. Konferenci ministrů byla zviditelněna práce probíhající v oblasti mikropodniků a malých a středních podniků prostřednictvím prohlášení předsedy neformální skupiny pro mikropodniky a malé a střední podniky. IV. Odstraňování překážek a hledání řešení IV.1 Současný stav obchodních překážek a jejich odstraňování V roce 2021 pokračovala práce Komise na odhalování, vznášení a řešení obchodních překážek, a to stále ve stínu pandemie COVID-19, která vedla k rostoucímu množství ochranářských praktik ze strany několika obchodních partnerů EU. To způsobilo určité potíže související s logistikou a dodavatelskými řetězci, které byly podpořeny růstem cen dopravy, komodit a energií, což se v průběhu roku promítlo do vyšší inflace. Tyto obtížné podmínky byly dále umocněny opětovným šířením varianty COVID-19 zvané omikron v pozdější části roku 2021 a jejím opětovným výskytem v Číně v roce 2022, jakož i nestabilní geopolitickou situací vyplývající z ruské útočné války proti Ukrajině. Bez ohledu na tyto obtížné podmínky pokračovala EU v roce 2021 v práci na identifikaci a odstraňování obchodních překážek. Komise přitom v úzké spolupráci s Evropským parlamentem, členskými státy a podniky pokračovala v přímé spolupráci se třetími zeměmi, a to i prostřednictvím sítě delegací EU v partnerských zemích a v Ženevě. Komise aktivně hledala řešení stávajících i nových problémů jak na místě ve třetích zemích, tak prostřednictvím institucionálního rámce, který poskytují obchodní dohody EU a WTO (např. výbory WTO pro technické překážky obchodu a sanitární a fytosanitární výbory). V centru pozornosti zůstala preventivní práce, která má zachytit potenciální obchodní překážky dříve, než se projeví. Středobodem této práce byly obavy společností z EU, které oznamovaly nespravedlivé zacházení nebo omezující opatření ze strany obchodních partnerů EU. Stejná pozornost byla věnována porušování závazků udržitelného rozvoje v rámci obchodních dohod EU. Pokud jde o nové překážky a stížnosti, byl rok 2021 prvním celým rokem fungování jednotného kontaktního místa, které bylo zřízeno na podporu vrchního úředníka pro dodržování obchodních dohod a které je přístupné v rámci platformy Access2Markets pro podávání stížností na (potenciální) obchodní překážky nebo nedodržování závazků v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje a nařízení EU o systému GSP.



A. Stav počtu zaznamenaných překážek obchodu a investic k 31. prosinci 2021 Jak je uvedeno v tabulce níže, bylo na konci roku 2021 v databázi Komise Access2Markets uvedeno 455 aktivních překážek obchodu a investic v 65 třetích zemích: Typ opatření Počet překážek Sanitární a fytosanitární opatření 102 Technické překážky obchodu 81 Cla a jejich ekvivalenty a množstevní omezení 78 Správní postupy 39 Služby a investice 37 Jiná opatření* 39 Práva duševního vlastnictví 34 Zadávání veřejných zakázek 29 Vývozní daně a omezení 16 Celkový součet 455 * Mezi jiná opatření patří překážky v souvislosti s nástroji na ochranu obchodu a se subvencemi, opatření ovlivňující hospodářskou soutěž a další opatření, která nelze zařadit do předchozích kategorií. Počet překážek obchodu a investic, kterým čelí společnosti EU při vývozu do třetích zemí, se mírně snížil ze 462 aktivních překážek v roce 2020 na 455 v roce 2021, a to bez ohledu na strukturální změnu obchodních vzorců v souvislosti s odchodem Spojeného království. Počet registrovaných obchodních překážek však vzrostl z 372 v 51 třetích zemích v roce 2016 na 462 v 66 zemích v roce 2020 (tj. téměř o 25 %). Pokud se podíváme na stav obchodních překážek zaznamenaných v roce 2021, zjistíme, že většina překážek byla zaznamenána v posledních pěti letech (39 %), zatímco 34 % všech překážek je starých šest až deset let a 27 % všech překážek je uvedeno déle než deset let.

Graf 5: Počet překážek podle data zaznamenání Pokud se podíváme na překážky podle typu, graf 6 níže ukazuje, že sanitární a fytosanitární opatření zůstala v roce 2021 kategorií s největším počtem obchodních překážek (102), což představuje téměř čtvrtinu všech zaznamenaných překážek. Ačkoli celkový počet překážek v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření byl mírně nižší než v roce 2020 (107), omezení v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření se v letech 2016–2020 neustále zvyšovala a zůstala největší kategorií. Druhým nejčastěji registrovaným typem překážek v roce 2021 zůstala opatření týkající se technických překážek obchodu (81 překážek) a celní opatření a množstevní omezení (78 překážek), stejně jako v roce 2020. Tyto tři kategorie obchodních překážek tvořily v roce 2021 téměř 60 % všech aktivních překážek. To odráží trend v roce 2020.



Graf 6: Typy překážek v roce 2021 Jak je patrné z níže uvedeného grafu 7, společnosti z EU se při vývozu svého zboží a služeb potýkají s obchodními překážkami po celém světě.



Graf 7: Zeměpisné rozložení překážek podle regionů (konec roku 2021)

Jak ukazuje graf 8 níže, v roce 2021 zůstala Čína zemí s nejvyšším počtem překážek, kterých bylo zaznamenáno 39; druhé bylo Rusko (32), následované Spojenými státy (27), Indií (26), Tureckem (24) a Indonésií (21). Mezi další země s deseti nebo více překážkami patřily Brazílie (19), Jižní Korea (18), Austrálie (15), Alžírsko (14), Mexiko (12), Egypt (11), Malajsie (10) a Vietnam (10). Překážky u Spojeného království zatím nebyly do databáze zahrnuty, což odráží velmi nový stav vztahů a možná i skutečnost, že mnoho existujících překážek s ostatními partnery je starých několik let. Z pohledu pětiletého období mezi lety 2016 a 2020 se Rusko a Čína umístily na prvních dvou místech v rámci obchodních překážek, přičemž v roce 2018 Čína předstihla Rusko a obsadila první místo. Zatímco počet obchodních překážek v Rusku zůstal poměrně stabilní (v průměru 33), překážky týkající se Číny se v daném období téměř zdvojnásobily z 23 v roce 2016 na 40 v roce 2020.



Graf 8: Počet překážek podle obchodních partnerů (konec roku 2021) B. Vývoj překážek obchodu a investic v roce 2021 Nové zaznamenané překážky Pokud jde o nové obchodní překážky v jednotlivých odvětvích, připadá největší počet překážek na zemědělství a rybolov – čtyři – a následují služby se třemi novými překážkami. Na třetím místě se umístilo odvětví keramiky a skla a kategorie průřezových opatření (tj. opatření, která se týkají více než jednoho odvětví nebo ovlivňují veškerý vývoz do dotčené země obchodního partnera), kde se objevily dvě nové překážky. Odvětví Počet nových překážek Zemědělství a rybolov 4 Automobilový průmysl 1 Keramika a sklo 2 Chemické látky 1 Elektronika 1 Průřezová opatření 2 Ostatní odvětví 1 Služby 3 Textilní a kožedělný průmysl 1 Celkový součet 16 Pokud jde o pětileté období mezi lety 2016 a 2020, bylo nejvíce nových překážek zaznamenáno v odvětví zemědělství a rybolovu a v odvětví vína a lihovin. Pokud se podíváme na celkový počet nových překážek zaznamenaných v roce 2021, z níže uvedené tabulky vyplývá, že v roce 2021 bylo zaznamenáno méně nových překážek (16) než v roce 2020 (41), což odpovídá čistému poklesu o 25. Při pohledu na nově zaznamenané překážky podle typu zjistíme, že na rozdíl od roku 2020, kdy mezi novými překážkami převládala kategorie sanitárních a fytosanitárních opatření, v roce 2021 byly na prvním místě technické překážky obchodu (šest nově zaznamenaných překážek), zatímco sanitárních a fytosanitárních opatření se týkaly pouze dvě nové překážky ve srovnání se třinácti v roce 2020. V kategoriích cla a jejich ekvivalenty a množstevní omezení, zadávání veřejných zakázek a jiná opatření byly zaznamenány vždy dvě nové obchodní překážky. Typ opatření Nové překážky 2021 Nové překážky 2020 Sanitární a fytosanitární opatření 2 13 Technické překážky obchodu 6 5 Cla a jejich ekvivalenty a množstevní omezení 2 5 Správní postupy 1 5 Služby a investice 1 4 Jiná opatření* 2 4 Práva duševního vlastnictví 0 3 Zadávání veřejných zakázek 2 3 Vývozní daně a omezení 0 1 Celkový součet 16 41 * Mezi jiná opatření patří překážky v souvislosti s nástroji na ochranu obchodu a se subvencemi, opatření ovlivňující hospodářskou soutěž a další opatření, která nelze zařadit do předchozích kategorií. Prudký pokles nových překážek v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření může být způsoben skutečností, že v roce 2021 nedošlo k výskytu ohnisek afrického moru prasat, a obecněji řečeno tím, že nepříznivé hospodářské podmínky mohly zpomalit ohlašování překážek v důsledku pandemie COVID-19, protože podniky zaměřily omezené zdroje na jiné činnosti.



C. Překážky vyřešené v roce 2021 V roce 2021 bylo vyřešeno 39 obchodních překážek, tj. o šest více než v roce 2020: 16 bylo zcela odstraněno, zatímco 23 bylo částečně vyřešeno. Typ opatření Překážky vyřešené v roce 2021 Překážky vyřešené v roce 2020 Sanitární a fytosanitární opatření 15 17 Technické překážky obchodu 6 6 Cla a jejich ekvivalenty a množstevní omezení 6 2 Správní postupy 3 4 Služby a investice 2 1 Jiná opatření* 1 1 Práva duševního vlastnictví 3 0 Zadávání veřejných zakázek 1 1 Vývozní daně a omezení 2 1 Celkový součet 39 33 * Mezi jiná opatření patří překážky v souvislosti s nástroji na ochranu obchodu a se subvencemi, opatření ovlivňující hospodářskou soutěž a další opatření, která nelze zařadit do předchozích kategorií.

Pokud se podíváme na vyřešené překážky podle typu překážky, zjistíme, že největší počet vyřešených překážek představovaly překážky v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření – 15, stejně jako v roce 2020 (kdy jich bylo 17). Odstranění těchto překážek mělo opět přímý pozitivní vliv, a to i na vývozce z EU v mnoha odvětvích, zejména v potravinářském: ·mezi konkrétní výsledky spolupráce Komise s členskými státy a podniky v tomto ohledu v roce 2021 patřilo například přijetí harmonizovaného osvědčení EU pro drůbeží maso Kanadou a ·to, že Jižní Korea zrušila předchozí zákazy dovozu pro několik členských států, které byly zavedeny kvůli vysoce patogenní influenze ptáků (HPAI). Další nejčastější typy se týkaly technických překážek obchodu a cel a jejich ekvivalentů a množstevních omezení, přičemž u nichž došlo k částečnému či úplnému vyřešení šesti překážek. Mezi příklady úspěšného řešení technických překážek obchodu v roce 2021 patří mimo jiné: ·úprava norem pro obsah síry v palivu ze strany Austrálie, která vedla k tomu, že kvalita paliva nebyla kompatibilní s nejnovějšími vysoce účinnými motory vyráběnými výrobci v EU, ·zlepšení, která Tunisko provedlo v návaznosti na intervence ze strany EU s cílem zmírnit dopady cel na „nezásadní“ spotřebitelské produkty, která byla zavedena na zemědělské produkty, jako je kiwi, mražený tuňák a med. Jak je patrné z grafu 9 níže, úplné nebo částečné řešení se týkalo 24 obchodních partnerů EU. Graf 9: Počet vyřešených překážek podle partnerských zemí (2021) Při řešení překážek Komise používá širokou škálu nástrojů, často v kombinaci s jinými Volba nástrojů a fór závisí na konkrétní situaci. Komise může tyto otázky vznést v rámci dvoustranné obchodní dohody (např. s využitím zavedených institucionálních struktur) nebo v některém z výborů WTO, případně může využít diplomatických kanálů, včetně společných demarší s členskými státy, nebo dialogů na vysoké úrovni se svými obchodními partnery. V krajním případě, pokud si to problém zaslouží, Komise zahájí řešení sporů v rámci svých dvoustranných dohod nebo u WTO (viz dále oddíl V) nebo – v reakci na žádosti výrobního odvětví – zahájí šetření podle nařízení EU o obchodních překážkách. Některé obchodní překážky se podařilo vyřešit prostřednictvím dvoustranných akcí,… To byl mimo jiné případ Turecka a kosmetických přípravků: v roce 2018 začalo Turecko vyžadovat předběžné předložení zpráv o posouzení bezpečnosti pro všechny kosmetické přípravky vstupující na turecký trh. Obchodní oddělení delegace EU v Ankaře se v koordinaci s velvyslanectvími členských států obrátilo na místní úřady s žádostí o úpravu této praxe s cílem odstranit tuto překážku. Na začátku roku 2021 byl zrušen požadavek na zprávy o posouzení bezpečnosti a Turecko v zájmu zajištění plného souladu s EU připravilo nový návrh právních předpisů, který byl předložen k posouzení Komisi.



… zatímco jiné obchodní překážky byly řešeny v mnohostranném rámci WTO a jejích výborů…

EU, jednající jménem 27 členských států, je i nadále hybnou silou WTO. Aktivně se účastní všech výborů (např. pro sanitární a fytosanitární opatření a technické překážky obchodu), které často poskytují prostor pro upozornění na přetrvávající překážky přístupu na trh uložené jinými členy a hledání jejich řešení a nabízejí možnost vyjádřit se k novým opatřením přímo třetím zemím před jejich vstupem v platnost v rámci postupů pro oznamování sanitárních a fytosanitárních opatření a technických překážek obchodu. Mezi příklady úspěšné interakce na mnohostranné úrovni v roce 2021 patří: ·Korea – systém čištění balastní vody: po více než dvou letech práce v rámci Výboru WTO pro technické překážky obchodu vydala Korea výrobci systémů čištění balastních vod v EU certifikát schválení typu. Díky tomu může společnost tyto systémy instalovat na plavidla plující pod korejskou vlajkou, aby zabránila šíření invazních druhů, a tím zajistila námořní bezpečnost a ochranu životního prostředí, ·Saúdská Arábie – povinné datum spotřeby u některých potravin: v roce 2021 Saúdská Arábie oznámila svůj záměr stanovit povinná data spotřeby pro konzumní vejce (60 dní) a zmrazené výrobky z drůbežího masa (tři měsíce) prostřednictvím oznámení WTO o sanitárních a fytosanitárních opatřeních. EU předložila připomínky, v nichž požaduje, aby Saúdská Arábie přenechala odpovědnost za stanovení dat spotřeby v daném rozmezí hospodářským subjektům, a tím zachovala vysokou úroveň ochrany a zároveň se vyhnula příliš zatěžujícím správním postupům. Saúdskoarabské orgány pozastavily provádění za účelem dalšího přezkumu. … a v konkrétních případech nařízení o obchodních překážkách nabídlo právní cestu k řešení obchodních překážek v Mexiku a Saúdské Arábii Nařízení o obchodních překážkách je právní nástroj, který opravňuje zúčastněné strany z EU (společnosti, průmyslová odvětví, sdružení a členské státy) podávat u Komise stížnosti na obchodní překážky ve třetích zemích. Pokud stížnost splňuje kritéria pro přijetí, Komise posoudí, zda údajná překážka skutečně představuje porušení pravidel mezinárodního obchodu a zda by EU měla jednat. ·Ve zprávě útvarů Komise o tequile se uvádí, že vzhledem k tomu, že mexické opatření vzbuzuje obavy ohledně svého souladu s pravidly WTO, mělo by být i nadále sledováno. Na základě této zprávy bylo nalezeno oboustranně přijatelné řešení, příslušný vývoz tequily byl obnoven a stěžovatel stížnost stáhl (řízení týkající se nařízení o obchodních překážkách bylo formálně ukončeno v únoru 2022). Případ ukazuje, jak může využití rychlých a účinných nástrojů prosazování obchodu přispět k nalezení vzájemně přijatelných řešení obchodních překážek. ·V roce 2021 útvary Komise rovněž ukončily přezkum opatření Saúdské Arábie, která omezovala přístup na trh pro keramické obkládačky z EU. Zpráva útvarů Komise týkající se Saúdské Arábie dospěla k závěru, že mnoho aspektů těchto nových saúdských technických předpisů a způsob jejich provádění vyvolává vážné obavy ohledně souladu s právem WTO a že útvary budou se Saúdskou Arábií jednat, aby zajistily rychlé a účinné odstranění těchto překážek. Tato spolupráce probíhala ještě na konci roku 2021 a vedla Saúdskou Arábii k tomu, že v březnu 2022 přijala řadu závazků, které se týkaly požadavků EU. Provádění těchto závazků Komise sleduje. D. Partnerství v oblasti přístupu na trh v praxi a jeho dopad v roce 2021 Při řešení obchodních překážek Komise úzce spolupracuje s členskými státy a evropskými podnikatelskými sdruženími na různých fórech, jako jsou například: ·poradní výbor pro přístup na trh: jako ústřední diskusní fórum se schází každý měsíc a setkávají se na něm útvary Komise, úředníci členských států a zástupci více než 50 podnikatelských sdružení EU ze všech odvětví, ·odvětvové pracovní skupiny pro přístup na trh: tyto pracovní skupiny se scházejí jednou ročně a mají stejnou strukturu jako poradní výbor pro přístup na trh, přičemž diskuse se řídí podle odvětví. V současné době existují pracovní skupiny pro sedm odvětví (problematika sanitárních a fytosanitárních otázek, elektronika a IKT, zdravotnické prostředky, léčiva, víno a lihoviny, textil, automobily a pneumatiky). Graf 10 níže ukazuje široký soubor odvětví, která mají prospěch z úsilí vyvinutého na těchto a dalších fórech s cílem posílit přístup na trh pro podniky EU ve třetích zemích. V návaznosti na trend z předchozích let 2016–2020 zůstává zemědělství a rybolov odvětvím, v němž bylo v roce 2021 vyřešeno nejvíce obchodních překážek (17), což představuje téměř 40 % všech vyřešených překážek.

Graf 10: Počet překážek vyřešených v jednotlivých odvětvích (2021) V roce 2021 tvořila druhou největší kategorii vyřešených překážek horizontální opatření, tj. překážky vztahující se na mnoho odvětví, zatímco čtyři se týkaly textilního a kožedělného odvětví. Naproti tomu počet vyřešených překážek v ostatních odvětvích zůstal mezi lety 2016 a 2020 relativně stabilní, s drobnými meziročními výkyvy. Ekonometrická analýza provedená GŘ pro obchod ukázala, že díky odstranění řady překážek mezi lety 2015 a 2020 byl vývoz z EU v roce 2021 o 7,2 miliardy EUR vyšší, než by byl, kdyby překážky dosud existovaly. To je o 1,8 miliardy EUR více než v roce 2020 (kdy práce na překážkách prováděné v letech 2014–2019 umožnily dodatečný vývoz z EU ve výši 5,4 miliardy EUR) a jedná se o jasný důkaz přímých přínosů plynoucích z úsilí o provádění a prosazování ze strany Komise, členských států a podniků v rámci partnerství v oblasti přístupu na trh. IV.2 Jednotné kontaktní místo pro stížnosti GŘ pro obchod spustilo dne 16. listopadu 2020 jednotné kontaktní místo, které má usnadnit hlášení nových (nebo možných) obchodních překážek nebo porušení závazků v oblasti udržitelnosti (v rámci kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji či všeobecného systému preferencí). Za prvé, díky jednotnému kontaktnímu místu nyní existuje jediné kontaktní místo pro zúčastněné strany. Za druhé, jednotné kontaktní místo zajistilo účinnější posuzování nových otázek a urychlilo rozhodování o vhodném následném postupu v rámci Komise. Jednotné kontaktní místo pod vedením vrchního úředníka pro dodržování obchodních dohod koordinuje posuzování stížností a zřizuje „případové týmy“ útvarů Komise. Jednotné kontaktní místo je v častém kontaktu s potenciálními stěžovateli ještě před formalizací stížnosti. Stížnosti lze podávat online prostřednictvím jednoho ze dvou formulářů – jeden se týká otázek přístupu na trh a druhý otázek souvisejících s obchodem a udržitelným rozvojem nebo systémem GSP. Formuláře jsou k dispozici přímo na platformě Access2Markets a jsou určeny k tomu, aby jednotnému kontaktnímu místu poskytly informace potřebné k prvnímu posouzení problému spolu s dalšími útvary Komise a obchodními týmy v delegacích EU a aby mu na základě toho umožnily rozhodnout o následných opatřeních. V případě potřeby dalších informací nebo stanoviska jiných mezinárodních organizací (např. MOP v otázkách obchodu a práce) se jednotné kontaktní místo spojí přímo se stěžovatelem. Stěžovatel bude o vývoji případu průběžně informován. Jakmile je stížnost dokončena, jmenovaný případový tým stížnost posoudí a navrhne vhodná následná opatření k vyřešení problému. Pokud jednotné kontaktní místo neobdrží oficiální stížnost, vyhrazuje si Komise právo přijmout opatření z vlastního podnětu – tzv. postup z moci úřední. PŘÍKLAD: Stížnost na omezení vývozu obuvi z EU do Indie Na začátku roku 2021 obdrželo jednotné kontaktní místo stížnost týkající se nařízení o kontrole jakosti obuvi v Indii. Nařízení o kontrole jakosti jsou známou výzvou pro společnosti z EU, které chtějí vyvážet do Indie, a týkají se mnoha různých odvětví. Spolu se stížností se však Komise dozvěděla o nových nařízeních o kontrole jakosti v dalším odvětví, a to v obuvnictví. Po obdržení stížnosti se proto jednotné kontaktní místo se stěžovatelem spojilo, aby shromáždilo další informace a doplnilo nedostatky v původním formuláři stížnosti. Jednotné kontaktní místo poté sestavilo případový tým složený z odborníků z geografických a odvětvových útvarů, který stížnost podrobně posoudí. Přímo se zapojila i delegace EU v Novém Dillí. Závěr byl jasný: po vstupu v platnost budou nařízení o kontrole jakosti obuvi představovat obchodní překážku pro společnosti z EU. Překážka byla proto zaregistrována na platformě Access2Markets. Na jaře roku 2022 došlo k pozitivnímu vývoji, neboť vstup nařízení o kontrole jakosti v platnost byl ve prospěch vývozců z EU odložen na rok 2023. Komise nadále pracuje na úplném vyřešení této otázky. Jednotné kontaktní místo v číslech Rok 2021 byl prvním celým rokem, kdy bylo jednotné kontaktní místo plně funkční. Celkem bylo jednotné kontaktní místo kontaktováno 61krát v souvislosti s možnými obchodními překážkami nebo možným porušením závazků třetích zemí v oblasti udržitelnosti. Tyto kontakty se promítly do 33 stížností podaných prostřednictvím portálu Access2Markets. Všechny tyto stížnosti se týkaly otázek přístupu na trh. Ačkoli se na několika jednáních se zúčastněnými stranami před předložením stížnosti objevily otázky týkající se udržitelnosti, žádná z nich během období, na které se vztahuje tato zpráva, nedostala podobu formální stížnosti. Pokud se podíváme na zdroj stížností, zjistíme, že převážnou většinu stěžovatelů (30) tvořily podniky z EU (15 stížností podaly přímo podniky z EU, 12 stížností podala evropská obchodní sdružení a tři stížnosti podala vnitrostátní obchodní sdružení). Pouze tři stížnosti přišly z členských států. Stížnosti se týkaly překážek přístupu na trh u 21 obchodních partnerů EU a pokrývají všechny zeměpisné oblasti. Jak však naznačuje graf 11, jižní sousedství, Blízký východ, Turecko, Rusko a Střední Asie tvořily více než třetinu všech stížností obdržených v roce 2021, zatímco pouze jedna stížnost se týkala regionu Severní Ameriky. Graf 11: Stížnosti přijaté jednotným kontaktním místem podle regionů



V. Dvoustranné a mnohostranné prosazování obchodních závazků: řešení sporů Základem přístupu Komise k provádění a prosazování je účinná práce na provádění, předcházení potenciálním překážkám a řešení skutečných překážek dříve, než se stanou trvalými. Aby byla tato práce co nejefektivnější, je v případě potřeby podporována vedením právních sporů. V.1 Využití postupu řešení sporů A. Mechanismus WTO pro řešení sporů I když je odvolací orgán WTO stále zablokován, činnost EU v oblasti řešení sporů v rámci WTO pokračuje Od prosince 2019 není odvolací orgán WTO schopen vyslechnout odvolání kvůli zablokování jmenování. Hlavní prioritou pro EU zůstává nalezení trvalého řešení této situace. Navzdory ohrožení závazného řešení sporů WTO, které představuje paralýza odvolacího orgánu, EU ve sledovaném období úspěšně postoupila ve stále větším počtu sporů WTO. K tomuto pokroku přispělo prozatímní ujednání o odvolání při rozhodčím řízení, které je důležitou součástí strategie EU týkající se situace odvolacího orgánu. Ke konci dubna 2022 se prozatímní ujednání o odvolání při rozhodčím řízení prostřednictvím 25 účastníků vztahovalo na 52 ze 164 členů WTO. Alternativně platí, že pokud se člen WTO, s nímž EU vede spor v rámci WTO, rozhodne prozatímního ujednání o odvolání při rozhodčím řízení neúčastnit, uzavře EU pro tento spor pokud možno ad hoc ujednání o odvolání při rozhodčím řízení na základě modelu prozatímního ujednání o odvolání při rozhodčím řízení. EU proto v březnu 2022 uzavřela s Tureckem ad hoc ujednání o odvolání při rozhodčím řízení ve dvou sporech v rámci WTO (DS583 a DS595, viz níže). Tím, že se EU a Turecko dohodly na odvolacím rozhodčím řízení, zajistily, že závazné, dvoustupňové a nezávislé řešení sporů v rámci WTO může v obou případech pokračovat. Mezi spory, ve kterých EU ve sledovaném období postoupila, patřily mimo jiné tyto: ·USA – zralé olivy (DS577) – Tento spor se týká vyrovnávacího cla na dovoz zralých oliv ze Španělska, které bylo zavedeno v roce 2018 za předchozí vlády USA. Dne 19. listopadu 2021 panel rozhodl, že tato vyrovnávací cla jsou podle pravidel WTO nezákonná. Zpráva se stala závaznou v prosinci 2021 poté, co ji WTO přijala bez odvolání. Strany se dohodly, že přiměřená lhůta, v níž by USA měly zprávu provést, je do 14. ledna 2023. ·Turecko – farmacie (DS583) – Tento spor se týká napadení některých tureckých opatření týkajících se dovážených farmaceutických výrobků ze strany EU. O všech tvrzeních bylo rozhodnuto ve prospěch EU ve zprávě panelu ze dne 28. dubna 2022, která dospěla k závěru, že Turecko nemůže požadovat, aby výrobci farmaceutických výrobků přesunuli výrobu do Turecka, na základě čehož by jejich výrobky byly způsobilé pro úhradu v rámci systémů sociálního zabezpečení v Turecku. Turecko rovněž nemůže upřednostňovat přezkumy žádostí o úhradu a uvedení na trh týkajících se domácích farmaceutických výrobků před žádostmi týkajícími se dovážených farmaceutických výrobků. Odvolání Turecka proti této zprávě panelu je projednáváno podle pravidel WTO v souladu s ad hoc ujednáním o odvolání při rozhodčím řízení uzavřeným s Tureckem (viz výše). Tato dohoda zaručuje závazné řešení sporu, a to i s ohledem na případné budoucí neshody ohledně dodržování předpisů. ·Turecko – ochranná opatření v oblasti oceli (DS595) – Tento spor se týká ochranného opatření v oblasti oceli, které EU uložila v únoru 2019. Zpráva panelu z 29. dubna 2022 byla pro EU celkově pozitivní a nejdůležitější otázky byly vyřešeny ve prospěch EU. Důležité je, že panel objasnil pravidla WTO týkající se ochranných opatření, čímž potvrdil dostupnost ochranného nástroje jako reakce na celosvětovou krizi v ocelářství. Panel shledal ochranné opatření EU v oblasti oceli slučitelné s pravidly WTO ve většině bodů, které Turecko zpochybňovalo, a zároveň ve třech bodech shledal, že ochranné opatření EU není dostatečně odůvodněné. V tomto ohledu EU provede rozhodnutí po jeho oficiálním přijetí ve WTO. V tomto sporu žádná ze stran nevyužila práva na přezkum či odvolání, které bylo zaručeno ad hoc ujednáním o odvolání při rozhodčím řízení uzavřeným s Tureckem. ·USA – ocel a hliník (DS548 a DS559) – Na konci roku 2021 v souvislosti se společným prohlášením EU a USA o „Globálním ujednání o udržitelné oceli a hliníku“ EU a USA v podstatě pozastavily dva vzájemné spory: 1) DS548 týkající se dodatečných cel uložených Spojenými státy na určitý dovoz oceli a hliníku a 2) DS559 týkající se dodatečných dovozních cel uložených ze strany EU v reakci na tato americká cla. EU a USA změnily řízení před panelem WTO v obou sporech na rozhodčí řízení WTO, která následně pozastavily na dobu neurčitou s možností případného obnovení v budoucnu. Současně se USA zavázaly zrušit cla podle § 232 na dovoz oceli a hliníku z EU do USA až do výše minulých objemů obchodu a EU se zavázala dočasně pozastavit odpovídající vyrovnávací opatření EU vůči USA.

·USA – velká civilní letadla (DS316 a DS353) – Jak bylo oznámeno v loňském roce, dalším důležitým krokem v roce 2021 byla deeskalace sporů ohledně „velkých civilních letadel“, které bylo dosaženo mezi EU a USA v polovině června 2021 v rámci shody ohledně rámce spolupráce pro velká civilní letadla (DS316 a DS353). Kromě toho rozhodčí řízení pokročila v několika dalších sporech WTO týkajících se EU. Patří mezi ně Kolumbie – zmrazené hranolky (DS591), kde se zpráva panelu očekává ve druhé polovině roku 2022 (a na kterou se vztahuje prozatímní ujednání o odvolání při rozhodčím řízení). Dalšími důležitými příklady jsou případ EU proti Indii kvůli nadměrným indickým clům na určité zboží v odvětví informačních a komunikačních technologií (DS582) a spor týkající se indonéského zákazu vývozu niklové rudy a požadavků na domácí zpracování, které se týkají niklové a železné rudy (DS592), jakož i dva případy týkající se defenzivních zájmů, které podaly Indonésie a Malajsie a které se týkají některých pravidel pro biopaliva ve vztahu k palmovému oleji (DS593 a DS600). Nevyprovokovaná a neodůvodněná vojenská agrese Ruska proti Ukrajině hrubě porušuje mezinárodní právo a narušuje mezinárodní bezpečnost a stabilitu. Také ovlivnila činnosti EU v oblasti prosazování s ohledem na obchod. V souladu s obecným přístupem EU k Rusku na mezinárodních fórech byly kontakty EU s Ruskem ve sporech mezi oběma stranami v rámci WTO ukončeny. Zejména bylo pozastaveno rozhodčí řízení ve sporu EU proti Rusku týkajícím se různých opatření zvýhodňujících ruské výrobky a služby (DS604) a ve sporu vyvolaném Ruskem ohledně antidumpingových opatření EU vztahujících se na některé ocelové výrobky z Ruska (DS521). Ruský útok ovlivnil také schopnost Ukrajiny dodržet rozhodnutí rozhodčího tribunálu týkající se ukrajinského zákazu vývozu některých druhů dřeva v rámci dvoustranného sporu podle dohody o přidružení mezi EU a Ukrajinou.



Série nových případů potvrzuje víru EU v řešení sporů v rámci WTO Na začátku roku 2022 zahájila EU několik nových sporů v rámci WTO. To odráží odhodlání EU bojovat proti jednání narušujícímu obchod a důvěru EU v řešení sporů v rámci WTO jako v prostředek k dosažení tohoto cíle. -Egypt – dovozní registrace (DS609) – V lednu 2022 požádala EU o konzultace týkající se egyptských požadavků na dovozní registraci a způsobu, jakým ovlivňují dovoz určitých kategorií zboží z EU do Egypta. -Čína – zboží a služby (DS610) – V lednu 2022 zahájila EU spor proti Číně týkající se některých opatření, která ovlivňují obchod mezi EU a Čínou se zbožím nebo službami, které pocházejí z Litvy, jsou určené pro Litvu nebo jsou s Litvou různým způsobem spojené, například prostřednictvím přítomnosti litevských složek. Tato opatření mají dopad i na dodavatelské řetězce v celé EU. -Čína – soudní zákazy proti žalobám (DS611) – V únoru 2022 zahájila EU další spor proti Číně, který se tentokrát týkal praxe „soudních zákazů proti žalobám“ vydávaných čínskými soudy, které významně znevýhodňují technologicky vyspělé společnosti se sídlem v EU při prosazování jejich práv duševního vlastnictví na ochranu jejich technologií. -Spojené království – zadávání veřejných zakázek v oblasti výroby energie s nízkými emisemi uhlíku (DS612) – V březnu 2022 zahájila EU řízení WTO týkající se opatření Spojeného království na podporu projektů výroby energie s nízkými emisemi uhlíku, zejména větrných elektráren na moři. EU tvrdí, že Spojené království tím, že motivuje žadatele o státní finanční podporu (ve formě „rozdílových smluv“), aby se zavázali k ambicióznímu procentnímu podílu místního obsahu Spojeného království a realizovali jej, přiznává dováženému zboží méně příznivé zacházení než obdobnému domácímu zboží. Po konzultacích WTO se strany 1. července dohodly na dalším postupu při řešení této otázky. Spojené království objasnilo, že jak v současném, tak v budoucím kole přidělování dotací nehraje obsah Spojeného království při přidělování subvencí žádnou roli a že příjemci rozdílových smluv nemusí dosáhnout žádné konkrétní úrovně obsahu Spojeného království, aby mohli obdržet platby. Veškeré žádosti o informace o obsahu Spojeného království mají pouze informativní charakter.