ESÚS jsou soustředěna v určitých oblastech, většinou podél maďarských, slovenských, francouzských, španělských a portugalských hranic. Jejich územní pokrytí je mimořádně vysoké v Maďarsku. Některé členské státy nejsou zapojeny do žádných ESÚS. Tyto rozdíly mohou v některých případech být důsledkem již zavedeného jiného druhu struktur spolupráce.

Evropská seskupení pro územní spolupráci (dále jen „ESÚS“) coby právní subjekty, které mohou zvýšit právní jistotu a stabilitu iniciativ pro spolupráci, mají zlepšit soudržnost v Evropské unii skrze usnadnění územní spolupráce a řešení souvisejících praktických obtíží. ESÚS by měla zmírnit problémy, jimž čelí členské státy, zejména pak regionální a místní orgány, při provádění a řízení spolupráce v rámci rozdílných vnitrostátních právních předpisů a postupů.

V roce 2017 bylo 33 ESÚS zapojeno do zhruba 83 projektů EÚS jako vedoucí partner nebo partner. ESÚS se na EÚS podílí také jinými způsoby, např. spolufinancováním nebo zprostředkováním projektů nebo programů EÚS.

Některá ESÚS jsou odpovědná za provádění fondů malých projektů v konkrétních programech EÚS: ESÚS RDV a ESÚS Via Carpatia řídí fond malých projektů ve svých příslušných zeměpisných oblastech v rámci programu Interreg Maďarsko – Slovensko. Dvě ESÚS jsou jedinými příjemci projektů EÚS a ESÚS GO provádí integrované územní investice.

Nařízení o ESÚS obsahuje v příloze interinstitucionální prohlášení, ve kterém se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly, že vyvinou úsilí v rámci orgánů a společně s členskými státy, aby podpořily využívání ESÚS. Na úrovni EU byla renovována platforma ESÚS Výboru regionů, což významně zlepšilo přístup k informacím souvisejícím s ESÚS. Výbor regionů se rovněž více zapojil do propagačních činností souvisejících s ESÚS, včetně akcí a publikací.

üumožnění příhraničním regionům, aby posílily společné plánování a provádění strategií v různých oblastech formulováním svých společných zájmů a sdílením vize pro pohraniční oblast. Od provedení změn to zahrnuje lepší poskytování služeb,

Nejméně deset ESÚS bylo zapojeno do přeshraničního poskytování služeb buď v přímé řídicí úloze, nebo nepřímo. Současná ESÚS plánují poskytovat v budoucnosti širší spektrum služeb, např. systémy varování před přírodními katastrofami a přeshraniční recyklaci odpadů, nebo k tomuto spektru služeb přispívat. To naznačuje, že změny nařízení o ESÚS jsou významné.

Také počet členů ESÚS se do konce roku 2017 zvýšil o více než 30 % z více než 600 (ke dni 21. června 2014) na více než 800. Počet členů stávajících ESÚS rostl v letech 2016 a 2017 podstatně více než v předchozích letech, což naznačuje, že změny nařízení o ESÚS usnadnily rozšiřování ESÚS. Skutečnost, že nařízení o ESÚS vyjasnilo v tomto ohledu pravidla, tento vývoj podpořila.

Výroční monitorovací zpráva Výboru regionů o ESÚS uvádí zintenzívnění činností na podporu ESÚS v členských státech. Více členských států propaguje ESÚS s využitím stále rozmanitějších přístupů. Účelnost těchto činností se odráží v rozšiřujícím se uplatňování nástroje ESÚS jak z hlediska řešených témat, tak z hlediska pokrytých zeměpisných oblastí. Účelnost propagace ESÚS se značně liší, neboť v tomto ohledu nejsou aktivní všechny členské státy. Navzdory úspěchům při propagaci ESÚS se zdá, že určité obtíže s přístupem k financování z prostředků EÚS přetrvávají. To naznačuje, že je zapotřebí další úsilí o propagaci ESÚS.

3.2 Efektivnost nařízení o ESÚS

Efektivnost se zaměřuje na vztah mezi použitými zdroji nebo vstupy a dosaženými změnami nebo výsledky.

V případě ESÚS bylo vypracováno porovnání mezi ESÚS a jinými obdobnými strukturami podle vnitrostátního nebo mezinárodního práva, jež vedlo k závěru, že náklady na zřízení ESÚS jsou ve většině případů příliš omezené na to, aby mohly být použity jako relevantní ukazatel efektivnosti.

Při porovnávání ESÚS a struktur zřízených podle vnitrostátního nebo mezinárodního práva byly jako relevantnější identifikovány jiné aspekty:

üvysoce oceňována je všestrannost ESÚS. Po svém založení mohou být ESÚS využita k široké škále účelů. V rámci často široce formulovaných úkolů ESÚS lze skutečné pracovní oblasti snadno upravit, aniž by se podstatně změnily jeho struktury, a

üjednou z jedinečných a nejdůležitějších výhod ESÚS je, že mají právní subjektivitu, a jsou tudíž oprávněna provádět činnosti v dotyčných zemích.

3.3 Významnost nařízení o ESÚS

Ukazatel významnosti se týká míry, do jaké cíle a ustanovení nařízení o ESÚS odpovídají potřebám případných členů ESÚS.

Při pohledu na změnu nařízení o ESÚS, jež u předmětného nařízení rozšířila cíl zřizování ESÚS i jejich oblast působnosti, lze dospět k závěru, že značný počet stávajících ESÚS využívá jiné fondy EU než EÚS, jež podporují jejich konkrétní tematické cíle.

Od počátku programového období 2014–2020 bylo zapojení ESÚS do EÚS obecně podporováno silnější právní vazbou mezi nařízením o ESÚS a právními předpisy EU týkajícími se politiky soudržnosti a celkové zapojení ESÚS do programů spolupráce se značně zvýšilo. Téměř polovina ESÚS je nyní zapojena do provádění programů EÚS, většinou prostřednictvím partnerství v jednom nebo více projektech.

Změna nařízení o ESÚS však nevedla k zakládání nových ESÚS s cílem fungovat jako řídící orgány programů EÚS. ESÚS rovněž velice zřídka využívají možnosti fungovat jako jediný příjemce operace. Důvodem druhé skutečnosti může být to, že zejména v raných fázích programového období 2014–2020 vyžadovaly programy EÚS řadu vyjasnění, což mohlo odradit případné budoucí jediné příjemce odradit od dalších žádostí.

Zůstávají nejasnosti. Ustanovení čl. 8 odst. 2 nařízení o ESÚS rozlišuje mezi právem pro účely prosazování úmluvy (písmeno g)), právem, v němž jednají statutární orgány ESÚS (písmeno h)) a právem pro činnosti ESÚS (písmeno j)). Je jasné, že úmluva definuje použitelné právo pro všechny tři prvky, avšak přetrvávají pochybnosti ohledně toho, jak podrobný by měl být seznam použitelného práva, „jež se přímo týká činností ESÚS“. Postoj Komise je takový, že právo, „jež se přímo týká činností ESÚS“, by mělo být úzce spjato se „stanovenými úkoly“: ESÚS zřízené za účelem řízení nemocnice má konkrétnější úkoly než ESÚS zřízené s cílem obecně rozvíjet dané území.

3.4 Evropská přidaná hodnota

Ukazatel evropské přidané hodnoty zkoumá, zda byla ESÚS zřízena v důsledku nařízení o ESÚS. Přidaná hodnota EU je úzce spjata s typickými výhodami identifikovanými v případě ESÚS. Výhody ESÚS v porovnání s podobnými právními subjekty poskytují cenné kvalitativní informace pro posouzení evropské přidané hodnoty ESÚS.

Podle literatury jsou výhody následující:

ücoby právní subjekty umožňují ESÚS rychlejší a účinnější rozhodnutí v přeshraničním kontextu, kde se rozhodování účastní několik orgánů,

üESÚS umožňují soudržnost, trvalost a koordinaci, podněcují společné cíle a stabilizují spolupráci v příhraničních oblastech,

üESÚS jsou vnímána jako nezávislá na izolovaných politických rozhodnutích a vývoji, jež by mohly blokovat přijetí nebo provádění užitečných opatření pro oblasti spolupráce přesahující státní hranice,

üESÚS poskytují oblastem spolupráce vyjednávací sílu, která jim pomáhá bránit své zájmy, a