EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 23.11.2011 
SEK(2011) 1403 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
 
návrhu  
  
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
 
kterým se zavádí jedno tný program pro vzd ělávání, odbornou p řípravu, mládež a sport 
na období 2014-2020 
  
SHRNUTÍ A INTEGROVANÉ ZÁV ĚRY 
   
{KOM(2011) 788 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1402 v kone čném znění} 
 
 
CS 2   CS Vedoucí útvar:  GŘ pro vzdělávání a kulturu s podporou Výkonné agentury pro vzd ělávání, 
kulturu a audiovizuální oblast (EACEA) 
Upozornění: Tato zpráva zavazuje pouze útvary Komise podílející se na její p řípravě a nemá 
vliv na žádné rozhodnutí, které Komise p řijme. 
 
CS 3   CS OBSAH 
Úvod ___............................................................................................................................... ...... 4 
1. Popis problému ............................................................................................................ 4 2. Od ůvodnění intervence EU.......................................................................................... 6 
3. Cíle budoucí intervence................................................................................................ 8 4. Možnosti.................................................................................................................... ... 9 
5. Hlavní dopady jednotlivých možností ....................................................................... 12 6. Porovnání možností.................................................................................................... 15 7. Popis preferované možnosti ....................................................................................... 22 8. Monitorování a hodnocení ......................................................................................... 25 
 
CS 4   CS ÚVODDD 
Tento dokument shrnuje čtyři posouzení dopad ů týkající se oblasti vzd ělávání, odborné p řípravy, 
mládeže a sportu. 
Všechna čtyři posouzení dopad ů prověřují fungování t ří stávajících program ů a v případě sportu 
prověřují přípravné kroky, které schválil rozpo čtový orgán. Celkem byly do hloubky prozkoumány 
čtyři následující možnosti: ukon čení stávajících opat ření nebo program ů, jejich pokra čování v nyn ější 
podobě, posílení cíl ů stávajících program ů a jednotný program pro vzd ělávání, odbornou p řípravu, 
mládež a sport, který by svou koncentrací a r acionalizovanou strukturou  posílil cíle a dopady.  
Preferovanou možností u každého posouzení dopad ů je sloučení do jednotného programu, což je 
v souladu s rozhodnutím Komise o víceletém finan čním rámci p řijatém dne 29. června 2011. Tato 
preferovaná možnost by poskytovala nejv ětší soudržnost a byla by nákladov ě nejefektivn ější, a to 
zejména z t ěchto důvodů: 
1. V nynější době finanční a hospodá řské krize odpovídá pot řebě vyšší investice EU do 
vzdělávání a odborné p řípravy, nebo ť růst hospodá řství je závislý na p řílivu vysoce 
kvalifikovaných pracovních sil a na mo bilizaci dovedností a kompetencí nezam ěstnaných. 
2. Soustředí se na ty akce ve stávajících programech, u nichž byla stanovena nejvyšší evropská 
přidaná hodnota a nejsiln ější multiplika ční účinky vedoucí k hmatatelnému dopadu na 
evropské systémy vzd ělávání a odborné p řípravy, a tím i ke zna čnému zlepšení návratnosti 
investic, a rozvíjí je.  
3. Soustředění úsilí v rámci nové racionalizované  struktury programu umožní v ětší synergie 
mezi stávajícími programy a nap říč různými sektory vzd ělávání, a podpo ří tak takový p řístup 
ke vzdělávání, který vede k celoživotnímu u čení, zvýší soudržnost a zlepší p řístup 
k případným p říjemcům prostřednictvím efektivního souboru klí čových průřezových akcí. 
4. Kromě spolupráce mezi samotnými vzd ělávacími institucemi klade v ětší důraz na důležitou 
úlohu vzd ělávání a lidského kapitálu pro inovace tím, že podporuje partnerství mezi oblastí 
vzdělávání a podnikání, soust ředí se na vynikající úrove ň výuky a studia, na zam ěstnatelnost 
a na podnikání. 
5. Nese s sebou racionalizaci a zjednodušení provád ěcích a řídicích postup ů a nabízí tak zna čný 
potenciál ke snížení náklad ů na provád ění, a to až o 40 % ve srovnání se souhrnnou částkou 
nákladů na provád ění stávajících program ů (tj. program celoživotního u čení, program 
Mládež v akci a programy spolupráce ve vysokoškolském vzd ělávání se zem ěmi mimo EU). 
Tento přehled shrnuje nejd ůležitější prvky všech čtyř posouzení dopad ů. Úplné podrobnosti 
jsou uvedeny v jednotlivých posouzeních dopad ů. 
1. POPIS PROBLÉMU  
Bez podstatných investic do lidského kapitálu, vzd ělání a talentu evropských ob čanů nebude dosaženo 
žádného ze zám ěrů a hlavních cíl ů strategie Evropa 2020. Stávající hospodá řské ovzduší a rostoucí 
celosvětová sout ěž o vysoce kvalifikované lidi, tvorbu hodnot a r ůst vyžadují radikální a rozsáhlou 
reformu systém ů vzdělávání a odborné p řípravy zam ěřenou na kompetence.  
 
CS 5   CS Zpráva1 o zdrojích r ůstu, kterou p ředložilo polské p ředsednictví Unie, doporu čuje zvýšit financování 
programů podporujících mobilitu student ů, mladých výzkumných pracovník ů a zaměstnanců (např. 
Erasmus, Marie Curie) a konstatuje, že zvýšení podílu osob s vysokoškolským vzd ěláním na 40 % by 
přispělo ke zvýšení HDP v EU na hlavu o 4 %. 
Zkušenost se stávajícími programy ukazuje, že podpora ze strany rozpo čtu EU může významn ě přispět 
ke zlepšení p řipravenosti ob čanů EU na trh práce a na profesní život a k řešení hlavních problém ů 
systémů vzdělávání a odborné p řípravy: vysoké míry p ředčasných odchod ů ze vzdělávání, malých 
úspěchů v dosažení základních dovedností a klí čových kompetencí, nedostate čné účasti ve 
vysokoškolském a odborném vzd ělávání, nedostate čné účasti dosp ělých ve vzd ělávání a odborné 
přípravě, nedostate čných možností v oblasti vzd ělávání pedagogických pracovník ů a nízké úrovn ě 
podnikání a kreativity u mladých lidí. Podpora EU m ůže rovněž pomoci zmenšit nerovnost 
v poskytování vzd ělávání a v p řístupu k n ěmu, zejména u lidí ze znevýhodn ěného prost ředí a u lidí se 
zvláštními pot řebami, a nerovnost žen a muž ů v oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy. Podobn ě může 
EU přispět k rozvoji sociálního kapitálu mezi mla dými lidmi, k posílení mladých lidí a k jejich 
schopnosti aktivn ě se zapojit do spole čnosti v souladu s novou Smlouvou.  
Vezmeme-li v úvahu pou čení ze stávajících program ů, pravomoci EU, silné stránky a omezení 
intervence prost řednictvím finan čních nástroj ů EU a názory vyslovené p ři konzultacích se 
zúčastněnými stranami, m ěla by se podpora EU v oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy, mládeže 
a sportu ve víceletém finan čním rámci 2014–2020 soust ředit zejména na řadu klíčových 
záležitostí a problém ů:  
– na potřebu rozvoje nadnárodní mobility  a evropského prostoru vzd ělávání a odborné 
přípravy: 
 Systém pro uznávání a p řenositelnost kvalifikací a kompe tencí, které jsou nezbytné 
k vybudování evropského prostoru v oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy, není dostate čně 
rozvinutý. Ú čast na jednotlivých akcích programu mobility v oblasti vzd ělávání a odborné 
přípravy není pln ě propojena s politickými prioritami vzd ělávání a odborné p řípravy, jak 
jsou stanoveny ve strategii Ev ropa 2020 a ve strategii vzd ělávání a odborné p řípravy 2020 – 
například s pot řebou přispět k přijetí nástroj ů pro uznávání a p řenositelnost výsledk ů 
vzdělávání. Podobn ě nedostate čné je propojení mezi mobilit ou a institucionálním rámcem, 
např. jako sou část širšího úsilí o internacionalizaci. Existují i další p řekážky mobility ve 
vzdělávání, zejména pokud jde o jazyky. V oblasti neformálního studia a práce s mládeží je 
navíc nabídka p říležitostí pro mladé lidi rozt říštěná a nevyvážená,  
– na potřebu podpory spolupráce mezi institucemi a na posílení postavení Evropy 
v celosvětové soutěži o vysokou úrove ň a spravedlivý p řístup v oblasti vzd ělávání a odborné 
přípravy: 
 Rozvoj spole čných nadnárodních osnov pro instituce v oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy 
dostatečně nepokročil. EU není dostate čně přitažlivá jako globální destinace pro studium a 
zaostává za jinými pr ůmyslově rozvinutými a rozvíjejícími se zem ěmi. Činnosti v oblasti 
neformálního vzd ělávání a práce s mládeží a jejich výsledky se uznávají jen omezen ě a 
postupy v této oblasti jsou sdíleny jen omezen ě. Inovace v oblasti pedagogiky a vým ěna 
osvědčených postup ů, včetně využívání myšlenek p ůvodem z program ů EU pro výzkum a 
technologický rozvoj, nejsou dostate čné. Podnikání a výzkum nejsou dob ře propojeny 
s oblastí vzd ělávání a odborné p řípravy tak, aby byl zaru čen jejich vzájemný p řínos ke 
stanovení politiky a nástroj ů v oblasti vzd ělávání,  
– na potřebu podpo řit proces modernizace univerzit mimo EU: 
                                                 
1 „K evropskému konsensu o r ůstu“, říjen 2011. 
 
CS 6   CS  EU pot řebuje, aby jejími partnery byly produktivní  a zdravé ekonomiky, a to jak jako zdroj 
inovací, tak jako trhy pro evropské zbož í a služby. Špatná kvalita jejich systém ů 
vysokoškolského vzd ělávání omezuje jejich schopnost r ůstu a spolupráce s EU, 
– na potřebu podložené analýzy na podpo ru reformy a modernizace vzd ělávacích systém ů a 
rozvoje práce s mládeží: 
 Shromaž ďování údaj ů, jejich analýza a jejich využití – v četně využití v rámci otev řené 
metody koordinace a řízení strategie Evropa 2020 – pro tvorbu podložené politiky a reformy 
je nedostate čné. Poskytování nástroj ů politik a vzájemné hodnocení/tlak pro plánování 
inteligentních investic do oblastí vzd ělávání a odborné p řípravy a do oblasti mládeže je 
nedostate čné, 
– na potřebu omezit nerovnost p ři poskytování studijních p říležitostí a p řístupu k nim, která se 
týká pohlaví, osob ze znevýhodn ěného prost ředí a osob se zvláštními pot řebami, 
– na potřebu zajistit aktivní a konstruktivní  zapojení mladých lidí na spole čenském a 
demokratickém život ě, 
– na potřebu zvýšit pov ědomí a sdílení poznatk ů o tom, jak řešit problémy týkající se sportu, a 
to zejména na místní a základní úrovni, zejména v oblasti řádné správy, t ělesné aktivity 
zlepšující zdraví, sociálního za čleňování, násilí a nesnášenlivosti, dvojí kariéry a dopingu. 
Vzhledem k tomu, že se tyto problémy t ýkají rozsahu a obsahu podpory EU, je také d ůležité zárove ň 
řešit hlavní problémy evropské p řidané hodnoty, řízení a zjednodušení . Přestože výsledky 
prozatímních hodnocení stávajících program ů a online konzultací se zú častněnými stranami vykazují 
relativně vysoký stupe ň spokojenosti, existuje zna čný prostor pro zlepšení, zejména ve sv ětle 
nynějších obtížných rozpo čtových omezení.  
Stávající programy v oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy a mládeže jsou p říliš složité, mají p říliš 
mnoho cíl ů a akcí, které omezují jejich systémový dopad, a tím i evropskou p řidanou hodnotu a 
možnou investi ční hodnotu intervence EU. Nap říklad program celoživotního vzd ělávání má šest 
podprogram ů, více než padesát cíl ů a více než šedesát akcí. Program Mládež v akci je zam ěřen na 
mobilitu a (neformální) studium mladých lidí, zatímco p říjemcem p řibližně 80 % finan čních 
prostředků z programu celoživotního vzd ělávání je také mládež. N ěkteré akce jednoduše postrádají 
kritické množství pro docílení  dlouhodobého dopadu. Pro mezi národní spolupráci v oblasti 
vysokoškolského vzd ělávání je také typická rozt říštěnost mezi r ůznými nástroji EU, jimiž se provádí 
podobné cíle a akce.  
Tato roztříštěnost současné podpory EU brání ve využívání r ůzných, na politikách založených a 
provozních synergií a odstra ňování přesahů, a to jak nap říč různými sektory vzd ělávání z hlediska 
celoživotního vzd ělávání, mezi samotnými sektory vzd ělávání, odborné p řípravy a mládeže, tak mezi 
těmito sektory a dalšími d ůležitými oblastmi politiky a finan čními zdroji, jako jsou fondy 
zaměstnanosti, fondy pro výzkum a inov ace a strukturální fondy. Zbyte čně také zvyšuje složitost a 
administrativní zát ěž zúčastněných stran i orgán ů EU a omezuje rozsah zjednodušení a úspor 
z rozsahu.  
2. ODŮVODNĚNÍ INTERVENCE EU 
Právním základem činnosti EU v oblasti vzd ělávání, odborné p řípravy, mládeže a sportu jsou články 
165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie. 
Aniž by byla dot čena zásada subsidiarity, m ělo by být cílem intervence EU doplnit činnost členských 
států tak, že podpo ří reformu politiky a modernizaci a napom ůže systémovému dopadu v rámci 
dohodnutých cíl ů strategie Evropa 2020 a strategie ET 2020.  V tomto ohledu jsou základem evropské 
 
CS 7   CS přidané hodnoty nových program ů EU na podporu vzd ělávání, odborné p řípravy (a sportu) čtyři hlavní 
aspekty:  
– Nadnárodní a inova ční povaha činností a výsledky, k nimž napomáhá: stávající činnosti 
členských stát ů zůstávají na vnitrostátní úrovni. P řidaná hodnota EU spo čívá v tom, že 
z rozpočtu je prosazována a podporována individuální mobilita, sou činnost, spolupráce a 
partnerství nap říč účastnícími se zem ěmi a s partnerskými zem ěmi mimo EU (zejména 
pokud jde o vysokoškolské vzd ělávání a mobilitu), jejichž cílem je umožnit u čení a přenos 
znalostí a inovací mezi zú častněnými stranami, institucemi, organizacemi a systémy v oblasti 
vzdělávání a odborné p řípravy a mládeže.  
– Způsob, jakým podporuje spolupráci mezi členskými státy , zejména prost řednictvím 
otevřené metody koordinace. EU podporuje priority  uvedené ve strategiích EU a pomáhá tak 
vytvářet konsensus mezi r ůznými zú častněnými stranami týkající se úlohy podpory 
vzdělávání, odborné p řípravy a podpory mládeže pro hospodá řský a spole čenský rozvoj a 
přispívá ke zlepšení znalostí tv ůrců politiky a odborník ů v oblasti vzd ělávání a odborné 
přípravy, pokud jde o mezinárodní osv ědčené postupy, a to v četně oblasti sportu. Program 
by měl být hybnou silou zavád ění obecných evropských nástroj ů pro mobilitu a uznávání 
kvalifikací2 s cílem ovlivnit systémové zm ěny v oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy.  
– Způsob, jakým dopl ňuje vnitrostátní a mezinárodní programy a programy EU –  
konkrétní p řidaná hodnota podpory EU spo čívá ve srovnání s jinými (vnitrostátními a 
mezinárodními) programy také v širším zem ěpisném záb ěru svých aktivit a ve skute čnosti, 
že podporuje d ůslednou spolupráci v oblasti vzd ělávání, odborné p řípravy, mládeže a sportu, 
mobility a internacionalizace vzd ělávání a odborné p řípravy. Iniciativy dalších program ů 
EU, zejména strukturálních fond ů EU, v oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy jsou odlišné. 
Aktivity Evropského sociálního fondu  jsou obvykle spojeny s poskytováním pomoci se 
zaměřením na pracovní místa a na integraci ú častníků na trhu práce, zatímco budoucí 
program bude poskytovat možnosti v obl asti mobility a rozvoje nových projekt ů, myšlenek a 
technik, což m ůže Evropský sociální fond následn ě podpořit a zracionalizovat. Evropský 
fond pro regionální rozvoj  může investovat do vzd ělávací infrastruktury, což pomáhá 
posilovat komunity a zlepšovat p řístup. Program výzkumu v oblasti socioekonomických a 
humanitních v ěd (GŘ pro výzkum a vývoj – 7. rámcový program) hraje d ůležitou úlohu p ři 
podpoře výzkumu v oblasti vzd ělávání tím, že financuje výzkumné projekty týkající se 
celoživotního vzd ělávání, pot řebu schopností, vzd ělávání, mládeže a sociálního za čleňování, 
a zapojuje celou výzkumnou obec v Evrop ě i mimo ni. Zárove ň existuje jasné rozlišení a 
prostor pro synergie a spolupráci mezi t ěmito programy.  
– Způsob, jakým p řispívá k dosažení systémového dopadu: s nástrojem pro celou EU lze 
dosáhnout silného systémového dopadu, a to zejména tím, že funguje jako laborato ř pro 
testování nových p řístupů, což může inspirovat národní/regionální systémy nebo jim pomoci 
rozvinout nadnárodní dimenzi.  
Intervence EU by m ěl být v souladu se zásadou proporcionality , kterou stanoví Smlouva, 
neboť by nem ěla přesahovat to, co je nezbytné k dosažení sledovaných cíl ů. Musí být 
prováděna v rámci stávajících rámc ů politik členských stát ů. 
                                                 
2 Nap říklad Europass, Youthpass, evropský rámec kvalifikací nebo evropský systém kredit ů pro odborné 
vzdělávání a p řípravu. 
 
CS 8   CS 3. CÍLE BUDOUCÍ INTERVENCE  
Problémy uvedené v jednotlivýc h zprávách o posouzení dopad ů svědčí o tom, že Evropská unie a její 
členské státy stanovily jasné spole čné cíle a postupy politiky v oblasti vzd ělávání, odborné p řípravy, 
mládeže a sportu: strategický rámec pro vzd ělávání a odbornou p řípravu 2020 (ET 2020), obnovený 
rámec pro evropskou spolupráci v oblasti mládeže (2010–2018) a sd ělení z roku 2011 „Rozvoj 
evropského rozm ěru v oblasti sportu“. Tyto rámce politiky jsou pln ě relevantní i pro víceletý finan ční 
rámec 2014–2020. Zast řešujícím cílem podpory z rozpo čtu EU v t ěchto oblastech by tedy m ělo být 
přispět k těmto strategiím EU; hlavními souvisejícími ukazateli dopad ů by měly být příslušné hlavní 
cíle strategie Evropa 2020.  
 
CS 9   CS Obecné cíle  
Celkovým obecným cílem programu je p řispět k cílům strategie Evropa 2020 a cíl ům strategického 
rámce pro vzd ělávání a odbornou p řípravu 2020 (ET 2020), v četně odpovídajících díl čích cílů, 
k obnovenému rámci pro evropskou spolupráci v obl asti mládeže (2010–2018), k udržitelnému rozvoji 
třetích zemí v oblasti vysokoškolského vzd ělávání a k rozvoji evropského rozm ěru v oblasti sportu. 
V jednotlivých posouzeních dopad ů byly stanoveny následující obecné cíle pro budoucí podporu: 
Celoživotní u čení/vzdělávání a odborná p říprava : posílit jednotlivce každého v ěku a z různých 
sociálních prost ředí tím, že se p řispěje k rozvoji kvalitních systém ů vzdělávání a odborné p řípravy 
jako součást strategie Evropa 2020 pro inteligentní, inkluzivní a udržitelný r ůst a strategického rámce 
pro vzdělávání a odbornou p řípravu.  
Mezinárodní spolupráce v oblasti vysokoškolského vzd ělávání : posílit otev řenost, inovace a vysokou 
úroveň ve vzdělávání s cílem vyvolat dlouhodobý systémový dopad, vybudovat kapacitu a podpo řit 
reformu institucí vysokoškolského vzd ělávání v EU a v partnerských zemích.  
Neformální vzd ělávání mládeže : přispět k zaměstnatelnosti mladých lidí, k jejich aktivní ú časti ve 
společnosti a smyslu pro sounál ežitost s EU jako prost ředku k posílení rozvoje lidského a sociálního 
kapitálu a k podpo ře růstu a sociální soudržnosti na podporu strategie Evropa 2020 a strategie EU 
v oblasti mládeže.  
Sport : rozvíjet evropský rozm ěr v oblasti sportu.  
Každá zpráva o posouzení dopad ů obsahuje související konkrétní a operativní cíle s ukazateli na 
různých úrovních. Pro ilustraci je v p říloze k posouzení dopad ů v oblasti celoživotního vzd ělávání 
uveden přehled ukazatel ů. 
4. MOŽNOSTI  
Výzkum provád ěný na podporu posouzení dopad ů umožnil na základní úrovni stanovit, „co funguje a 
co nefunguje“.  Výsledky byly uplatn ěny při stanovování preferované možnosti a řídilo se jimi 
rozdělení finan čních prost ředků mezi jednotlivé akce v souladu s návrhem Komise na víceletý finan ční 
rámec 2014–2020.  
V souvislosti se zprávami o posouzení dopad ů stávajících program ů v oblasti celoživotního vzd ělávání 
a mládeže byly zváženy čtyři dále popsané možnosti. Ob ě zprávy o posouzení dopad ů v oblasti 
mezinárodní spolupráce ve vysokoškolském vzd ělávání a ve sportu zohled ňují strukturu obou dalších 
zpráv o posouzení dopad ů, a zejména cíle a racionalizovanou st rukturou jejich preferované možnosti 
(tj. jednotný program pro vzd ělávání, odbornou p řípravu, mládež a sport).  
Možnost 3 a ješt ě ve větší míře možnost 4 nabízejí možnost dosáhnout významného kritického 
množství p říjemců a systémového dopadu tím, že budou ukon čeny stávající akce s nedostate čnou 
přidanou hodnotou EU. Možnost 4 navíc na bídne vyšší možný dopad efektivním rozd ělením do t ří 
klíčových akcí a plným prozkoumáním synergií mezi oblastí vzd ělávání a mládeže.  
Z hlediska obsahu byly prozkoumány n ěkteré možnosti politiky, ale byly zamítnuty, nebo ť byly 
v rozporu se zjišt ěními při výzkumu a/nebo by nebyly v souladu s prioritami členských stát ů a EU.  
Teoreticky lze navíc p ředjímat možnosti založené na jiných nástrojích politiky. Tyto možnosti by 
ovšem nespadaly do pravomoci pro činnost EU v dot čených oblastech, a byly proto hned v po čátečním 
stadiu vyřazeny.  
 
CS 10   CS Možnost politiky 1 : Současný stav (základní možnost) 
Stávající programy a podprogramy by si do velké míry zachovaly své nyn ější nezávislé cíle, akce, 
struktury a systémy řízení i své p říděly prostředků z rozpočtu. Tyto programy by proto v zásad ě byly 
stejné, jako probíhající programy:  
• program celoživotního vzd ělávání, 
• program Erasmus Mundus a další programy externí spolupráce v oblasti vysokoškolského 
vzdělávání, 
• program Mládež v akci. 
Nebyl by zde žádný program konkrétn ě věnovaný sportu.  
Možnost politiky 2:  Žádná opat ření 
Podle této možnosti by po roce 2013 neexistovaly v dot čených oblastech žádné výdajové programy 
EU. Nadále by probíhala koordinace politiky a postupy vzájemného u čení (tj. otev řená metoda 
koordinace v politikách v oblasti vzd ělávání a mládeže, koordinace politiky v oblasti sportu). EU by 
nadále dodržovala své závazky podle článku 165 a článku 155 Smlouvy, což by vyžadovalo ur čité 
výdaje na poskytování informací a analýzu a na lidské zdroje, aby EU splnila sv ůj mandát. N ěkteré 
projekty spojené se sportem by mohly být financovány v rámci jiných program ů EU a souvisejících 
nástrojů, jako v oblasti ve řejného zdraví, nebo prost řednictvím evropského sociálního fondu. Jinak by 
výdaje na vzd ělávání, odbornou p řípravu a mobilitu v oblasti neformálního u čení, práce s mládeží a 
aktivity v oblasti nadnárodní spolupráce byly zcela závislé na zdrojích mimo EU (zejména z členských 
států). 
Možnost politiky 3:  Posílení cíl ů stávajících program ů 
Možnost stav ět na silných stránkách a vylou čit slabé stránky stávajících program ů by spočívala 
v novém zam ěření cílů jednotlivých stávajících program ů za účelem lepší podpory strategického 
rámce Evropa 2020 a nového politické ho kontextu týkajícího se vzd ělávání, odborné p řípravy a 
mládeže. Správní struktury a struktura jednotlivých (pod)program ů v oblasti vzd ělávání, odborné 
přípravy a mládeže by v zájmu kontinuity nebyly zm ěněny. Samostatn ě by byl vytvo řen nevelký 
program v oblasti sportu se skromným rozpo čtem. Změny stávajících program ů by se realizovaly v 
souladu s t ěmito zásadami:  
(a) zaměření každého jednotlivého programu na činnosti s co nejv ětší přidanou hodnotou, kde je 
možno mobilizovat kritické množství, a na silnou podmín ěnost/pobídky, aby bylo dosaženo 
cílů politiky Unie zam ěřených na systémovou zm ěnu; 
(b) zjednodušení a racionalizace akcí podporova ných každým programem a dodržování 
rozdělení program ů podle kategorií p říjemců s různými operativními cíli, činnostmi atd. 
Řada činností, které jsou nyní financovány z program ů, by byla ukon čena, např. činnosti, které nejsou 
dostatečně propojeny s prioritami politiky a potenciáln ě se překrývají s jinými finan čními nástroji EU, 
mají vysoké náklady na řízení nebo nemají dostate čnou přidanou hodnotu EU. Programy by byly 
konkrétně zaměřeny na:  
• zkvalitnění výdajů spojených s mobilitou, v četně:  
o „znásobení“ mobility (zam ěstnanci, u čitelé, pracovníci s mládeží),  
 
CS 11   CS o zaměření se na mobilitu se silným systémovým dopadem, zejména u 
vysokoškolských student ů,  
o stáží v podnicích na podporu p řechodu z oblasti vzd ělávání do pracovní 
oblasti a na podporu podnikání, 
• podporování vzájemného u čení orientovaného na vysokou úrove ň a modernizaci systém ů jak 
v EU, tak v jejích partnerských zemích, v četně:  
o činností v oblasti vzájemného u čení,  
o výměny osvědčených postup ů,  
o rozvoje spole čných projekt ů a inovačních metod,  
o větší spolupráce s pracovní sférou,  
o pobídek odm ěňujících vysokou úrove ň ve vzdělávání se zam ěřením na 
inovace a podnikání, 
• podporu sítí v rámci politiky otev řené metody koordinace s členskými státy a spole čné 
prověřování inova čních přístupů politiky, nap ř. v oblasti  
o rozvoje nástroj ů EU pro transparentnost/p řenositelnost/uznávání kvalifikací,  
o analýzy p římo spojené se strategií Evropa 2020, s prioritami ro ční analýzy 
růstu a s bolo ňským a koda ňským procesem, 
o výměny politik mezi vzd ělávacími institucemi a dalšími zú častněnými 
stranami týkající se modernizace, 
o výměny politik mezi orgány pro mládež a dalšími zú častněnými stranami 
v evropském rámci spolupráce v oblasti mládeže, 
o politického dialogu se t řetími zem ěmi se zam ěřením na strategické partnery. 
Samostatný program v oblasti sportu by usnadnil tvorbu, vým ěnu a šíření znalostí a osv ědčených 
postupů v určených oblastech a zvyšování pov ědomí o nejd ůležitějších problémech. Byla by tak 
vytvořena i podložená základna pro tvorbu politiky a umožn ěno vytváření kapacity pro sportovní 
organizace.  
Možnost politiky 4:  Jednotný program pro vzd ělávání, odbornou p řípravu, mládež a sport – 
posílení cíl ů a dopadů prostřednictvím koncentrace a racionalizované struktury.  
Tato možnost posouvá logický zákla d možnosti 3 o krok dále tím, že  využívá rozsahu pro koncentraci 
a zjednodušení v rámci stávajících program ů, ale i nap říč různými stávajícími programy, pro n ěž jsou 
společné podobn ě široké cíle, druh činností a mechanismus jejich provád ění. Tato možnost by proto 
posílila potenciál pro zlepšení obsažený v možnosti 3, pokud jde o p řidanou hodnotu EU a systémový 
dopad činností, sloučením  všech činnosti v oblasti vzd ělávání, odborné p řípravy a mládeže do 
jednotného programu. Hlavním d ůvodem je, že by všechny druh y akcí podporované v sou časné době 
v rámci každého programu a jednotlivých podprogram ů mohly být snadno harmonizovány a 
racionalizovány, nebo ť jsou si svou povahou podobné, a že zjednodušení akcí a jejich provád ění může 
zesílit dopady i zvýšit nákla dovou efektivitu podpory EU.  
 
CS 12   CS Program by zahrnoval samostatnou kapitolu a rozpo čet pro sportovní činnosti. Tak by v souladu 
s celkovým p řístupem víceletého finan čního rámce k racionalizaci a zjednodušení nedocházelo k 
násobení jednotlivých právních základ ů, ale stále by byly využívány jak spole čné obecné cíle, tak 
potenciál pro úspory z rozsahu a harmonizace administrativních a řídicích postup ů. 
Jednotný program by svou podstatou prohloubil rozsah systémového dopadu a návratnosti investic 
tím, že by soust ředil činnosti a evropskou p řidanou hodnotu a že by posílil synergie a omezil 
zdvojování nap říč sektory, politikami atd. Struktura programu a p řístup k n ěmu budou velmi 
zjednodušeny a program bude provád ěn prostřednictvím t ří druhů činností: činností zam ěřených na 
mobilitu, spolupráci a reformu politiky. Program by byl zkvalitn ěn zejména:  
(a) jak je názorn ě ukázáno u možnosti 3, zam ěřením na činnosti s co nejv ětší přidanou 
hodnotou, kde je možno mobilizovat kr itické množství, a na silnou podmín ěnost/pobídky, 
aby bylo dosaženo cíl ů politiky Unie zam ěřených na systémovou zm ěnu,  
(b) stanovením takových oblastí činnosti, v nichž má program konkuren ční výhodu oproti jiným 
nástrojům nebo iniciativám EU, a stanovením a využitím možností synergií a dopl ňkovosti 
mezi různými sektory, oblastmi politik a dalšími zdroji financování již ve fázi p řípravy, 
(c) zásadním omezením složitosti struktury program ů a stanovením prostoru pro úspory 
z rozsahu a pro zjednodušení řízení programu a zlepšení vst řícnosti programu v ůči 
uživatelům.  
Pokud jde o mechanismus realizace, program by stav ěl na stávajících silných stránkách systému 
národních agentur, jak je uvedeno v oddílu 6 tohoto dokumentu. 
Cílem této možnosti je v ětší pružnost a pobídky na podporu p řidané hodnoty EU, takže rozd ělení 
rozpočtu mezi jednotlivé akce, p říjemce a zem ě může lépe zohlednit skute čný kvantitativní a 
kvalitativní výkonnost. Umožnila  by i širší využití výsledk ů výzkumu a p řenos vysp ělých 
inovací / osv ědčených postup ů, které jsou p řipraveny pro racionalizaci programování na nižší úrovni.  
Akce v oblasti sportu v rámci tohoto programu by t ěžily z mechanism ů poskytování, které umož ňují 
úspory z rozsahu (s ohledem na vytvo ření nového samostatného programu vedle stávajících program ů, 
jak je uvedeno v možnosti 3) a využití osv ědčených postup ů.  
5. HLAVNÍ DOPADY JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
Vzhledem k povaze iniciativy jsou dopady na životní prost ředí považovány za zanedbatelné pro 
všechny p řezkoumávané možnosti, a nebyly proto zkoumány do v ětší hloubky. 
Možnost 1: Sou časný stav  
Sociální dopady 
Programy by byly nadále hnací silou p ři zavádění evropských nástroj ů pro mobilitu, podporu práce 
s mládeží a pro internacionalizaci vzd ělávání a odborné p řípravy. Umožnily by i soustavný p řínos 
k politickým proces ům, jako je bolo ňský a koda ňský proces, rámec evropské spolupráce v oblasti 
mládeže a v menší mí ře otevřená metoda koordinace.  
Programy by se však dostaly jen k omezenému po čtu účastníků ze znevýhodn ěných 
socioekonomických skupin, nebo ť náklady na mobilitu by jim bránily ú častnit se mobility v praxi.  
Ekonomické dopady 
 
CS 13   CS Programy by do ur čité míry zlepšily fungování jednotného trhu tím, že by zvýšily po čet osob, které 
chtějí pracovat v zahrani čí, a přispěly by k transparentnosti kvalifikací. Díky zlepšení úrovn ě 
dovedností obyvatelstva a lepšímu rozmíst ění lidského kapitálu po Evrop ě pomocí mobility by tedy 
měly kladný st řednědobý a dlouhodobý dopad na konkuren ceschopnost na evropské úrovni.  
Základní práva 
Programy by m ěly pozitivní dopad na řadu základních práv, jako je právo na vzd ělání a právo na 
svobodu pohybu. Toky mobility by také braly v potaz jazykovou rozmanitost, nebo ť do toků mobility 
jsou zapojeny i zem ě s málo rozší řenými jazyky.  
Možnost 2: Žádná opat ření 
Sociální dopady 
Budoucí vývoj v oblasti mobility, spolupráce a rozvoje politiky by byl mnohem rozt říštěnější a 
dvoustranný, probíhal by v menším m ěřítku a nevyvíjel by se tak d ůsledně ve všech členských státech 
EU.  
Výsledkem by byly nevyužité možnos ti z hlediska rozvoje evropského ob čanství a pochopení 
evropské integrace. Vzhledem k tomu, že by zmizely n ěkteré činnosti EU, které jsou u ob čanů 
nejoblíben ější, vznikl by nep říznivý obraz o Unii.  
Ekonomické dopady 
Mohlo by dojít ke zhoršení  nedostatku dovedností d ůležitých pro trhu práce, jako jsou jazykové 
znalosti, komunika ční schopnosti a technické znalosti, a výsledkem by byl pokles produktivity a 
konkurenceschopnosti. 
Ukončení program ů by nepřispělo k vytvo ření nezbytných podmínek pro to, aby evropští ob čané 
aktivně využili právo pohybovat se a pracovat po celé EU. 
Základní práva 
Nepřispělo by to k vytvo ření nezbytných podmínek k tomu, aby evropští ob čané využili právo 
pohybovat se a pracovat po celé EU. Toky mobility by v menší mí ře respektovaly jazykovou 
rozmanitost, nebo ť země s málo rozší řenými jazyky by byly do tok ů mobility zapojeny mén ě. 
Možnost politiky 3 : Posílení stávajících program ů 
Sociální dopady 
Ve vztahu k nejd ůležitějším problém ům Evropy v oblasti rozvoje dovedností by dopady v sociální 
oblasti zesílily. Pokud jde o soci ální soudržnost, je pravd ěpodobné, že soust ředění činností by 
zvýhodnilo ty zem ě a skupiny, které si v oblasti rozvoje dovedností pohoršily, a to zejména novým 
důrazem na základní dovednosti.  
K výraznějšímu dopadu by došlo u menší skupiny nejd ůležitějších priorit, jako je zam ěstnatelnost 
mládeže. To by zvýšilo význam dopadu program ů v souvislosti s širším rozvojem politiky a 
s referenční úrovní. Došlo by k širší partnerské spolupr áci s dalšími organizacemi a sektory mimo 
vzdělávání, nap říklad s výrobním sektorem a oblastí dobrovolnictví.  
Předpokládá se, že výsledkem bude zlepšení na bídky dovedností v krátkodobém horizontu 
prostřednictvím mobility a ve st řednědobém horizontu prost řednictvím mezinárodního studia na 
odborné a politické úrovni. Došlo by ke zlepšení vnímání p říjemců jako evropských ob čanů a k jejich 
posílení tak, aby p řispívali k hospodá řskému a spole čenskému životu. Zam ěření na těžko dosažitelné a 
 
CS 14   CS znevýhodn ěné skupiny by také mohlo na pomoci rozvoji evropského ob čanství mezi t ěmi účastníky, 
kteří se tradičně nezapojují do žádné nadnárodní činnosti. Posílená spolupráce p ři podporování ú časti 
v oblasti sportu by navíc vedla k možným dopad ům například v oblasti zdraví.  
Ekonomické dopady 
Ekonomické dopady budou pravd ěpodobně kladné, nebo ť budoucí programy by ú činněji řešily 
problémy, které zp ůsobují zna čné náklady v podob ě dávek v nezam ěstnanosti a aktivních opat ření na 
trhu práce i skrytých náklad ů v podob ě poklesu produktivity. I p ři skromném p řispění k omezení 
těchto problém ů by budoucí programy zajistily význam né úspory a v dlouhodobém horizontu by 
vyvolaly r ůst. Kdyby Evropa zlepšila nabídku dovedností, stala by se p řitažlivějším místem 
k podnikání, což by m ělo pozitivní d ůsledky pro inteligentní r ůst evropského hospodá řství. 
Základní práva 
Oproti možnosti 1 ( status quo ) by tato možnost p řinesla další pozitivní dopad na základní práva, nebo ť 
by kladla v ětší důraz na zajišt ění práva všech osob v EU na vzd ělání, zejména u znevýhodn ěných 
skupin. 
Možnost politiky 4:  Jednotný program pro vzd ělávání, odbornou p řípravu, mládež a sport – 
posílení dopadu soust ředěním cílů a racionalizovanou strukturou  
Sociální dopady 
Dopady v sociální oblasti uvedené pro možnost 3 platí i pro tuto možnost, ale na vyšší úrovni, 
vzhledem k tomu, že rozt říštěnost program ů a akcí omezuje prostor pro zvýšení dopadu, zjednodušení 
a účinnost stávajících program ů. Integrace a zna čné zjednodušení programu by dále vyvolaly pozitivní 
dopad, pokud jde o administrativní výdaje a dostupnost: p ři zřízení jediného kontaktního místa pro 
mobilitu (integrovaných národních agentur) by  o financování mohlo požádat více jednotlivc ů, 
vzdělávacích institucí a institucí odborné p řípravy a mládežnických organizací. Nová struktura 
programu by také zjednodušila rozvoj činností nap říč různými oblastmi vzd ělávání, a pomohla by tak 
účinněji rozvíjet celoživotní vzd ělávání.  
Sloučení stávajících činností typu Erasmus s podobnými činnostmi, které v sou časné době probíhají 
v rámci samostatných program ů spolupráce ve vysokoškolském vzd ělávání s partnerskými zem ěmi 
mimo EU (Erasmus Mundus, Tempus atd.), by znamenalo v ětší soudržnost ve spolupráci s t ěmito 
zeměmi, silnou pobídku k internacionalizaci vysokoškolského vzd ělávání a významné zjednodušení 
řízení a postup ů. Jednotlivé činnosti by t ěžily ze slou čení s programem Mládež v akci, které by 
podpořilo interakci s dalšími aktéry z oblasti neformálního vzd ělávání a jeho cílem by bylo lepší 
uznávání znalostí, dovedností a kompet encí získaných v neformálním prost ředí zúčastněnými stranami 
v oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy a zam ěstnavateli.  
Ekonomické dopady 
Stejné jako u možnosti 3, ale na vyšší úrovni, jako v p řípadě sociálních dopad ů. Integrace r ůzných 
programů by navíc zahrnovala významné úspory z rozsahu ve srovnání s nyn ějšími samostatnými 
řídicími strukturami pr ogramu celoživotního vzd ělávání, Erasmus Mundus a Mládež v akci, což by 
umožnilo cílen ější a účinnější výdaje v oblastech s velkou evropskou p řidanou hodnotou.  
Základní práva 
Totéž jako u možnosti 3. 
 
CS 15   CS 6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Následující tabulka p řináší srovnání jednotlivých možností.  
 
CS 16   CS Porovnání možností 
Legenda: 
 ++ + 0 - -- 
Porovnání se základním scéná řem pozitivní  mírně pozitivní  neutrální  mírně negativní  negativní  
 
Kritéria  Možnost 1 
Současný 
stav  Možnost 2
Žádná 
opatření Možnost 3 
Možnost 
politiky 3: 
Posílení 
stávajících 
program ů 
  
Možnost 
politiky 4: 
Jednotný 
program pro 
vzdělávání, 
odbornou 
přípravu, 
mládež a sport 
 Vysvětlení hodnocení  
Efektivnost z hlediska do sahování specifických cíl ů: 
1. Posílit jednotlivce každého v ěku a 
z různých sociálních prost ředí tím, že 
se přispěje k rozvoji kvalitních 
systémů vzdělávání a odborné 
přípravy jako sou část strategie 
Evropa 2020 pro inteligentní, 
inkluzivní a udržitelný r ůst a 
strategického rámce pro vzd ělávání a 
odbornou p řípravu.  0 -- + ++ Možnost 1:  Programy by se dostaly jen k omezenému po čtu účastníků ze 
znevýhodn ěných skupin. N ěkteré zem ě by se na této iniciativ ě nadále málo podílely. 
Přetrvávala by stávající rozt říštěnost činností EU a nedostate čné zaměření a chyb ějící 
kritické množství.  
Možnost 2:  Neřešily by se zjišt ěné problémy, což by zp ůsobovalo rozt říštěnost a 
zbrzdění konkurenceschopnosti EU.  
Možnost 3:  Zvýšené zam ěření na dovednosti a p řidanou hodnotu by p řispělo ke zvýšení 
konkurenceschopnosti EU. Zvýšený objem by umožnil mobilizovat kritické množství, 
aby bylo dosaženo požadovaného dopadu. Problémy zjišt ěné na základní úrovni by byly 
 
CS 17   CS Kritéria  Možnost 1 
Současný 
stav  Možnost 2
Žádná 
opatření Možnost 3 
Možnost 
politiky 3: 
Posílení 
stávajících 
program ů 
  
Možnost 
politiky 4: 
Jednotný 
program pro 
vzdělávání, 
odbornou 
přípravu, 
mládež a sport 
 Vysvětlení hodnocení  
řešeny dob ře, ale potenciál synergií mezi jednotlivými samostatnými programy by z ůstal 
nevyužitý.  
Možnost 4:  Stejně jako u možnosti 3. Slou čení program ů do jednoho by navíc podpo řilo 
efektivnější rozvoj celoživotního vzd ělávání.  
2. Posílit otev řenost a vysokou 
úroveň s cílem vyvolat dlouhodobý 
systémový dopad, vybudovat 
kapacitu a podpo řit reformu institucí 
vysokoškolského vzd ělávání v EU a 
v partnerských zemích.  0 -- + ++ Možnost 1:  Přetrvávala by rozt říštěnost činností EU, což by vedlo k nedostate čnému 
přispění EU ke kvalit ě vysokoškolského vzd ělávání a k vytvo ření evropského prostoru 
vysokoškolského vzd ělávání. Některé partnerské zem ě by ve vysokoškolském vzd ělávání 
neměly kapacity pro navázání vzájemn ě výhodného partnerství s EU.  
Možnost 2:  Neřešily by se zjišt ěné problémy, což by zp ůsobovalo rozt říštěnost a 
zbrzdění konkurenceschopnosti EU.  
 
Možnost 3:  Řešilo by se rozd ělení mezi jednotlivými programy externí spolupráce EU ve 
vysokoškolském vzd ělávání, a to by zárove ň se zvýšenými objemy výrazn ě posílilo 
systémové dopady.  
Možnost 4:  Kromě výhod uvedených v možnosti 3 by tato možnost usnadnila další 
využívání synergií mezi programem Erasmu s a programy mezinárodní spolupráce ve 
vysokoškolském vzd ělávání, což by posílilo dopady.  
3. Přispět k zam ěstnatelnosti 
mladých lidí, k jejich aktivní ú časti 0 -- + ++ Možnost 1:  Tato možnost by ne řešila co nejú činněji priority kontextu nové politiky a 
doporučení průběžného hodnocení programu Mlád ež v akci, zejména pokud jde o 
 
CS 18   CS Kritéria  Možnost 1 
Současný 
stav  Možnost 2
Žádná 
opatření Možnost 3 
Možnost 
politiky 3: 
Posílení 
stávajících 
program ů 
  
Možnost 
politiky 4: 
Jednotný 
program pro 
vzdělávání, 
odbornou 
přípravu, 
mládež a sport 
 Vysvětlení hodnocení  
ve spole čnosti a smyslu pro 
sounáležitost s EU jako prost ředku 
k posílení rozvoje lidského a 
sociálního kapitálu a k podpo ře růstu 
a sociální soudržnosti na podporu 
strategie Evropa 2020 a strategie EU 
v oblasti mládeže.  možnost posílit zam ěření na zam ěstnatelnost mládeže, aniž by došlo ke ztrát ě účastnické 
dimenze; pot řebu dále vyjasnit podporu pro znevýhodn ěné mladé lidi; pot řebu zkvalitnit 
a racionalizovat logický základ a strukturu programu a možnost zjednodušit 
administrativní požadavky.  
Možnost 2:  Neřešily by se zjišt ěné problémy, což by zp ůsobovalo rozt říštěnost a 
zbrzdění konkurenceschopnosti EU.  
 
Možnost 3:  Tato možnost by znamenala zam ěření se na akce s nejvyšší p řidanou 
hodnotou a akce vytvá řející nejsiln ější multiplika ční účinky. Navíc by bylo dosaženo 
lepšího souladu s politickými prioritami. Tato zlepšení by se však omezovala na to, co lze udělat v rámci každého samostatného programu.
 
Možnost 4:  Kromě výhod možnosti 3 by tato možnost dále vytvo řila synergie a vzájemné 
obohacení s oblastí formálního vzd ělávání, což by p řineslo pozitivní dopady, pokud jde o 
podporu a uznávání práce s mládeží a cesty u čení pro mladé lidi.  
4. Rozvíjet evropský rozm ěr 
v oblasti sportu.  0 nevztahuje 
se + + Možnost 1:  Problémy zjišt ěné v oblasti informovanosti a sdílení znalostí by z ůstaly 
stranou zájmu.  
Možnost 2:  Neuvádí se (nové kroky, proto stejné jako u možnosti 1).  
Možnost 3:  Tato možnost by řešila zjišt ěné problémy tak, že by podpo řila vytvoření 
rámce pro zú častněné strany pro spolupráci týkající se zásadních problém ů zjištěných 
v oblasti sportu, jako je doping a nízká ú čast na sportovních činnostech. Plánovaná 
 
CS 19   CS Kritéria  Možnost 1 
Současný 
stav  Možnost 2
Žádná 
opatření Možnost 3 
Možnost 
politiky 3: 
Posílení 
stávajících 
program ů 
  
Možnost 
politiky 4: 
Jednotný 
program pro 
vzdělávání, 
odbornou 
přípravu, 
mládež a sport 
 Vysvětlení hodnocení  
opatření by měla mít silný pákový efekt a vysokou p řidanou hodnotu EU.  
Možnost 4:  Stejně jako možnost 3.  
5. Účinnost / nákladová efektivita, pokud jde o:  
A) realiza ční náklady (se 
zohledněním opat ření na 
zjednodušení)  0 nevztahuje 
se + ++ Možnost 1:  Vzhledem k tomu, že existuje prostor pro zlepšení ú činnosti související se 
strukturou stávajících program ů i s jejich strukturou řízení a náklady na řízení, je 
nákladová efektivita této možnosti pr ůměrná.  
Možnost 2:  Přestože by realiza ční náklady této možnosti byly zanedbatelné, je ú činnost 
této možnosti tak nízká, že posouzení její nákladové efektivity je zbyte čné a velmi 
obtížné.  
Možnost 3:  Tato možnost p ředstavuje relativn ě vysoký stupe ň nákladové efektivity, 
pokud jde o realiza ční náklady, proto je ú činnost vyšší v porovnání se základním 
scénářem. Vzhledem k tomu, že do velké míry z ůstává zachována rozt říštěná struktura 
řízení (krom ě integrace program ů externí spolupráce), exis tuje prostor ke zlepšení.  
Možnost 4:  Vzhledem k tomu, že zjednodušení struktury řízení zvyšuje úspory z rozsahu 
a tím i zna čné celkové úspory, je její zavedení velmi nákladov ě efektivní.  
B) Rozpo čet EU  0 nevztahuje 
se + ++ Možnost 1:  Uvážíme-li rozt říštěnost činností EU, nabízí základní scéná ř jen průměrnou 
úroveň nákladové efektivity, pokud jde o rozpo čet EU.  
Možnost 2:  Přestože by realiza ční náklady této možnosti byly zanedbatelné, je ú činnost 
 
CS 20   CS Kritéria  Možnost 1 
Současný 
stav  Možnost 2
Žádná 
opatření Možnost 3 
Možnost 
politiky 3: 
Posílení 
stávajících 
program ů 
  
Možnost 
politiky 4: 
Jednotný 
program pro 
vzdělávání, 
odbornou 
přípravu, 
mládež a sport 
 Vysvětlení hodnocení  
této možnosti tak nízká, že posouzení její nákladové efektivity je zbyte čné a velmi 
obtížné.  
Možnost 3:  Uvážíme-li zvýšenou orientaci na akce s vysokou p řidanou hodnotou a 
mobilizaci kritického množství v d ůsledku většího objemu t ěchto akcí, považuje se 
nákladová efektivita v souvislosti s rozpo čtem EU za vysokou.  
Možnost 4:  Kromě výhod uvedených v možnosti 3 umožní využití synergií mezi 
programy pro mládež a programy celoživotního vzd ělávání a mezi programem 
celoživotního vzd ělávání (Erasmus) a stávajícími programy EU pro mezinárodní 
spolupráci ve vysokoškolském vzd ělávání zjednodušit řízení a vytvo řit úspory z rozsahu 
v mechanismech poskytování a výsledkem bude  vyšší nákladová efek tivita, pokud jde o 
rozpočet EU.  
6. Soudržnost  (se strategickými cíli 
atd.) 0 -- + ++ Možnost 1:  Základní scéná ř představuje ur čitou nesoudržnost s politickými cíli EU a 
kroky členských stát ů. 
Možnost 2:  Soudržnost by zna čně utrpěla – bylo by na členských státech, aby rozhodly, 
jak provedou cíle a priority strategie EU 2020 a strategie vzd ělávání a odborné p řípravy 
2020. Proveditelnost této možnosti by navíc byla velmi omezená, nebo ť by odporovala 
názorům většiny zúčastněných subjekt ů. 
Možnost 3:  Umožnila by v ětší soudržnost s prioritami politiky EU a s činností členských 
států. 
Možnost 4:  Stejně jako u možnosti 3. Vnit řní soudržnost by navíc byla zna čně posílena 
 
CS 21   CS Kritéria  Možnost 1 
Současný 
stav  Možnost 2
Žádná 
opatření Možnost 3 
Možnost 
politiky 3: 
Posílení 
stávajících 
program ů 
  
Možnost 
politiky 4: 
Jednotný 
program pro 
vzdělávání, 
odbornou 
přípravu, 
mládež a sport 
 Vysvětlení hodnocení  
integrací všech čtyř program ů a omezením p řesahů a odpovídá strategii Komise na 
zjednodušení struktury program ů EU. 
 
CS 22   CS Závěr: Na základ ě výše uvedeného porovnání se jako nejlepší jeví možnost 4 . V následující části je 
uveden podrobný popis této možnosti.  
7. POPIS PREFEROVANÉ MOŽNOSTI  
Program celoživotního vzd ělávání, stávající programy mezináro dní spolupráce ve vysokoškolském 
vzdělávání, jako je Erasmus Mundus, Tempus, Alfa a EduLink a program Mládež v akci podporují 
struktury, které poskytují formální nebo neformální u čení, a činí tak prost řednictvím nejr ůznějších 
aktivit, projekt ů atd., které lze shrnout do t ří typů akcí:  
• podpora mobility jednotlivc ů v oblasti u čení, 
• podpora institucionální spolupráce zam ěřená na inovace a osv ědčené postupy a  
• podpora reformy politiky.  
Stávající akce v oblasti sportu se soust řeďují především na politický dialog a v poslední dob ě na 
projekty spolupráce v rámci probíhajících p řípravných akcí. 
Integrace všech stávajících rozt říštěných program ů EU do spole čné, zjednodušené a transparentní 
struktury umožní, aby nové programy vytvo řily silnější synergie jak mezi formálním a neformálním 
vzděláváním na všech úrovních, a posílily tak perspektivu celoživotního vzd ělávání, tak s ostatními 
politikami. Integrovaný program, který se soust ředí jen na omezené množství klí čových průřezových 
akcí, by díky koncentraci činností s evropskou p řidanou hodnotou strukturáln ě prohloubil prostor pro 
systémové dopady a pro vysokou návrat nost investice. Bude zahrnovat i d ůležitý mezinárodní rozm ěr, 
čímž posílí Evropu jako destinaci s vysokou úr ovní, jako propagátora modernizace systém ů a institucí 
a jako významného hrá če v oblasti vzd ělávání v celosv ětovém měřítku a podpo ří výuku a výzkum 
týkající se evropské integrace. Program podpo ří i činnosti v oblasti sportu, které využijí kontinuitu 
stávajících řídicích struktur a know-how.  
Jak je podrobn ě uvedeno ve zpráv ě o posouzení dopad ů týkající se vzd ělávání a odborné p řípravy ve 
stávajícím programu celoživotního vzd ělávání, m ěl by být budoucí program realizován pomocí t ří 
klíčových typ ů akcí, a to: mobilitou jednotlivc ů v oblasti u čení, spoluprací zam ěřenou na inovace a 
osvědčené postupy a podporou reformy politiky.  
Všechny p říslušné činnosti financované ze stávajících program ů, jichž se týká slou čení, spadají pod 
jeden ze t ří klíčových typ ů činností3. Jejich slou čení přinese zjednodušení a v ětší viditelnost podpory 
EU. Například univerzita, která organizuje mobilitu v obou sm ěrech pro evropské i mimoevropské 
studenty a u čitele bude moci p ředložit místo čtyř nebo pěti jediný dokument na základ ě jednotných 
pokynů a jednotného souboru pravidel.  
Tato možnost by rovn ěž poskytla nejv ětší hodnotu za danou cenu, pokud jde o administrativní náklady 
na řízení programu. Kumulativní ú činek nově zaměřeného soust ředění, racionalizace a využívání 
úspor z rozsahu by vedly k v ětší účinnosti a efektivit ě systému realizace v celém řetězci od Komise 
přes národní agentury a výkonné agentury až ke kone čným příjemcům. Kumulativní úspory 
administrativních náklad ů lze u Komise a národních agentur p ředběžně odhadovat na 40 % ve 
srovnání se sou časnou situací.  
Výsledná zjednodušená a racionalizovaná  struktura by byla snadno odstup ňovatelná s nízkými 
marginálními náklady a nár ůstem rozpo čtu v řádu 70 %, jak bylo navrhováno ve sd ělení o víceletém 
                                                 
3 S výjimkou činností týkajících se sportu, jež v sou časné době spadají do p řípravných akcí, a programu 
Jean Monnet, který si zaslouží  návrh specifické struktury. 
 
CS 23   CS finančním rámci, by mohl být vyrovnán stávající úrovní zdroj ů. Pro stávající programy p ředstavuje 
jeden plný pracovní úvazek p řibližně 20 milion ů EUR. Při sloučení program ů a při předpokládaném 
zkvalitnění by mohl p ředstavovat p řibližně 32 milion ů. U každého z p ředpokládaných akcí by se 
mohly uplatnit tyto zásady:  
1. Mobilita jednotlivc ů v oblasti u čení 
• Cílem akce mobility bude podpora mobility student ů a učitelů (včetně mobility do a ze zemí mimo 
EU), aby mohli strávit ur čité období studia, odborné p řípravy, výuky, stáže, dobrovolné práce 
nebo mládežnické činnosti u partnerské instituce/organizace v zahrani čí.  
• Vzdělávací instituce a instituce odborné p řípravy a mládežnické organizace budou žádat o granty 
v oblasti mobility u národní agentury4 ve své zemi. Národní agentury budou p řidělovat granty 
v oblasti mobility jen prost řednictvím institucí, nikoli již p římo jednotlivc ům z řad zaměstnanců 
nebo student ů. Do grant ů budou spadat samotné granty ur čené na mobilitu i podpora pro instituce 
na organizování vysoce kvalitní mobility.  
• Pro získání nároku na granty v oblasti mobility budou organizace muset prokázat, že spl ňují 
podmínky pro vysoce kvalitní mobilitu.  
• Pokud jde o mobilitu mezi institucemi v ú častnické zemi a ve t řetí zemi, grant bude pro pasivní i 
aktivní mobilitu spravován institucí v ú častnické zemi. Ve t řetích zemích nebudou z řizovány 
žádné národní agentury.  
Výhody :  
o Národní agentury se stanou jediným kontaktním místem pro mobilitu v EU, 
snadno srozumitelným a snadno p řístupným.  
o Národní agentury budou mít jen smlouv y s institucemi (nikoli s jednotlivci, 
jako doposud).  
o Přijímající instituce budou muset zlepšit kvalitu mobility, nebo ť to bude 
podmínka pro ú čast. 
2. Institucionální spolupráce zam ěřená na inovace a osv ědčené postupy 
• Cílem projekt ů nadnárodní spolupráce bude 1)  vývoj inovací a/nebo 2) p řenos a zavád ění 
osvědčených inovativních postup ů, včetně rozvoje internetových platforem, které staví na 
úspěšném příkladu elektronického partnerství pro škol y (eTwinning) a/nebo 3) modernizace 
systémů a institucí, zejména v oblasti vysokoškolského vzd ělávání v EU i mimo ni. 
• Koordinující organizace požádají jménem projekto vého partnerství jako celku o grant národní 
agenturu ve své vlastní zemi nebo výkonnou agenturu. Grant bude p řidělen na vývojové práce a na 
mobilitu za ú čelem jiným, než je studium, odborná p říprava, výuka, stáž (viz výše bod 1. Mobilita 
jednotlivc ů v oblasti u čení). 
• Pro získání nároku na grant na projekt bude muset koordinující organizace prokázat, že 1) 
uzavřela nezbytné dohody o spolupráci se svými partnerskými organizacemi a že 2) tyto 
organizace jsou schopny provád ět plánované činnosti v rámci projektu.  
                                                 
4 Národní agentury již existují ve všech ú častnických zemích. 
 
CS 24   CS • V závislosti na sektoru m ůže být podmínkou ú časti spolupráce podnik ů, regionálních orgán ů nebo 
dalších relevantních aktér ů. Rozhodn ě bude upřednostňována meziodv ětvová spolupráce. Bude se 
podporovat ú čast partner ů z třetích zemí.  
• Řízení by m ělo být rozd ěleno mezi národní agentury a orgány na úrovni EU s možným externím 
zajištěním řízení ze strany výkonné agentury. 
Výhody : 
o snadný přístup díky slad ění akcí, jejichž cílem je stejný ve řejný subjekt (nap ř. 
univerzity), ale které nyní řídí různé orgány podle r ůzných pravidel a r ůznými 
nástroji, 
o účast organizací ze t řetích zemí zajistí, že vzd ělávání a odborná p říprava v EU 
může mít maximální užitek z inovací a osv ědčených postup ů v širším 
světovém měřítku. Intenzivní spolupráce s podniky pom ůže institucím rozvíjet 
výuku a odbornou p řípravu pro zajišt ění dovedností a kompetencí, které jsou 
žádané na trhu práce.  
3. Podpora reformy politiky 
• Cílem akce na podporu politik y bude 1) rozvoj a řízení politiky a inovací od shora dol ů, 2) rozvoj 
a vyzkoušení nástroj ů EU na podporu politiky a 3) m ezinárodní porovnání a vým ěna osvědčených 
postupů. 
• Z akce na podporu politik y se budou financovat činnosti otev řené metody koordinace a iniciativy 
politiky, jako je bolo ňský a koda ňský proces, mládežnická strategie a podp ůrné nástroje, jako 
ECTS, ECVET, Youthpass, sít ě v rámci celé EU atd. 
• Finanční podpora bude poskytována na základ ě zakázek na služby nebo grant ů. Zakázky na služby 
a granty mohou být ud ěleny konsorciím/partnerstvím a jednotlivým organizacím.  
• Řízení bude centralizované na úrovni  EU s možným externím zajišt ěním řízení ze strany výkonné 
agentury. 
Pákový efekt prost řednictvím inovativního finan čního nástroje pro studenty magisterského 
studia 
Rozsáhlé posouzení specifické situace student ů magisterského studia v členských státech, analýza 
programů financování EU a mimo EU pro tyto student y a komplexní nezávislá studie proveditelnosti 
poukazují na možnost rozvoje nového inovativního finan čního nástroje v rámci preferované možnosti 
jednotného programu.  
Nástroj pro záruky za studentské p ůjčky v EU, jak je synteticky popsáno v p říloze k posouzení dopad ů 
programu celoživotního vzd ělávání, by výrazn ě přispěla ke zvýšení pákového efektu investic 
(počítáno s faktorem od 6 do 8). Pro ilustraci, 100 milion ů EUR ro čně z rozpočtu EU by mohlo 
vygenerovat p ůjčky v celkové výši nejmén ě 600 milion ů EUR ročně, což představuje p řibližně 55 000 
vypůjčovatelů. Nejdůležitějším faktorem úsp ěchu každého národního nebo nadnárodního programu 
půjček je míra splácení: mobilita student ů vede ke zvýšené mobilit ě na trhu práce a jakmile 
vypůjčovatel opustí členský stát v ěřitele, je získání splátek obtížn ější. Aby bylo selhání omezeno na 
minimum, soust ředil by se nástroj výhradn ě na studenty magisterského studia (tj. s potenciálem 
vyššího p říjmu) a vyvíjel by vzájemný nátlak (úst řední evidence a/nebo organizace absolvent ů) a/nebo 
stimulaci (oznámení národním agenturám pro hodnocení úv ěruschopnosti).  
 
CS 25   CS Výše popsaná zjednodušená struktura jednotného progr amu by usnadnila hladké administrativní 
zavedení záruky za p ůjčky. 
8. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Monitorování a hodnocení by m ělo být základním prvkem budoucího programu, který by m ěl 
zdůraznit přidanou hodnotu EU a výkonnost. Aby byla zajišt ěna přidaná hodnota programu po celou 
dobu jeho trvání, m ěla by Komise ve spolupráci s členskými státy pravideln ě monitorovat a hodnotit 
výkonnost a výsledky v porovnání s cíli.  
Pokud jde o monitorování, úmyslem je zve řejňovat výro ční zprávu o činnosti, která bude obsahovat 
statistiky i kvalitativní posouzení, zejména na základ ě ukazatelů výkonnosti. V p říloze k posouzení 
dopadů programu celoživotního vzd ělávání je uveden obecný spole čný rámec ukazatel ů. Zprávy od 
příjemců i rozsáhlé pr ůzkumy se budou využívat k posouzení dopad ů na třech stupních: na úrovni 
jednotlivc ů (nárůst dovedností), institucí (internacionalizace) a systém ů (zlepšení kvality, v četně 
zavádění nástroj ů EU v oblasti uznávání a transparentnosti).  
Kromě neustálého monitorování Komise zajistí pravid elná nezávislá externí hodnocení pro posouzení 
efektivity a ú činnosti programu. Hodnocení by m ěla rovněž přispět k posuzování evropské p řidané 
hodnoty programu a jeho p říspěvku k obecným a specifickým cíl ům. Na úrovni EU by m ělo být 
prováděno střednědobé hodnocení, v četně výsledků ex post  hodnocení stávajících program ů. Členské 
státy nejmén ě dvakrát (v roce 2016 a v roce 2019) p ředloží Komisi zprávy o provád ění a dopadu 
programu.