2009
SPRÁVA POKLADNY 
V KOMISIEVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 5
ISSN 1831-0788
CS

SPRÁVA POKLADNY 
V KOMISIZvláštní zpráva  č. 5   2009
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi2
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 5   2009
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2009ISBN 978-92-9207-290-2
©  Evropská společenství, 2009
Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
Printed in Belgium
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi3
OBSAH
Bod
I–VI SHRNUTÍ
1–8 ÚVOD
1–4  SOUVISLOSTI
5–7  PRÁVNÍ RÁMEC
8 ČINNOSTI EVROPSKÉ KOMISE V OBLASTI SPRÁVY POKLADNY
9–12  ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
13–39  HLAVNÍ PŘIPOMÍNKY
13–20  DODRŽUJE KOMISE PRAVIDLA A PŘEDPISY PLATNÉ PRO SPRÁVU POKLADNY?
13–18 SPRÁVA POKLADNY A PROGNÓZOVÁNÍ
19 SPRÁVA ZÁLOHOVÝCH ÚČTŮ
20 LIDSKÉ ZDROJE – CITLIVÁ PRACOVNÍ MÍSTA
21–39  VYTVOŘILA KOMISE SYSTÉMY VNITŘNÍ KONTROLY, KTERÉ ZAJIŠŤUJÍ ŘÁDNOU SPRÁVU POKLADNY?
21–23 CELKOVÁ STRUKTURA ČINNOSTÍ KOMISE V OBLASTI SPRÁVY POKLADNY
24–26 ŘÍZENÍ RIZIK U ČINNOSTÍ SOUVISEJÍCÍCH SE SPRÁVOU POKLADNY27–29 MĚŘENÍ VÝKONNOSTI A POROVNÁNÍ S REFERENČNÍMI HODNOTAMI
30–32 SPRÁVA SVĚŘENECKÝCH ÚČTŮ
33–34 SPRÁVA POKUT
35–38 PLATBY A SPRÁVA BANKOVNÍCH ÚČTŮ
39 LIDSKÉ ZDROJE
40–47  ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
40–43  DODRŽUJE KOMISE PRAVIDLA A PŘEDPISY PLATNÉ PRO SPRÁVU POKLADNY?
44–47  VYTVOŘILA KOMISE SYSTÉMY VNITŘNÍ KONTROLY, KTERÉ ZAJIŠŤUJÍ ŘÁDNOU SPRÁVU POKLADNY?
 ODPOVĚDI KOMISE
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi4
SHRNUTÍ
I.
Správu pokladny v Komisi provádějí dvě  
generální ředitelství: generální ředitelství  pro rozpočet (GŘ BUDG) a generální ředitel-
ství pro hospodářské a finanční záležitosti  
(GŘ ECFIN). GŘ BUDG odpovídá za správu  
pokladny v rámci celého rozpočtu spravo-
vaného Komisí a v rámci Evropského rozvo-
jového fondu. GŘ ECFIN odpovídá za správu 
pokladny u ostatních mimorozpočtových  
položek a za investování finančních pro-středků Společenství.
II.
Hlavním cílem auditu bylo posoudit kva-litu správy pokladny ze strany Komise, a to zejména zda:
Komise dodržela pravidla a předpisy  a) 
platné pro správu pokladny a
Komise vytvořila systémy vnitřní kon- b) 
troly, které zajišťují řádnou správu  pokladny.
III.
Účetní dvůr ověřil tyto hlavní oblasti správy pokladny:
celkovou strukturu činností Komise  a) 
v oblasti správy pokladny;
řízení rizik u činností souvisejících se  b) 
správou pokladny;
měření výkonnosti a porovnání s refe- c) 
renčními hodnotami;plánování a prognózování finančních  d) 
prostředků;
správu svěřeneckých účtů; e) 
správu pokut; f) 
platby a správu bankovních účtů a g) 
lidské zdroje. h) 
IV.
Tři hlavní právní požadavky jsou  
následující:
Komise by měla zajistit, aby měla k dis- a) 
pozici dostatečné finanční prostředky  
k pokrytí hotovostních potřeb vyplýva-
jících z plnění rozpočtu;
Komise by měla vytvořit systémy řízení b) 
hotovosti, které umožní vypracovávat  
prognózy peněžních toků a
Komise by měla čerpat částky poukázané c) 
na účty vlastních zdrojů v rozsahu nut-
ném pro pokrytí hotovostních potřeb  vyplývajících z plnění rozpočtu.
V.
Hlavní závěry Účetního dvora jsou tyto:
Komise celkově dodržela hlavní ustano- —
vení právních předpisů Společenství;
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi5
Komise vypracovala postupy prognózo- —
vání za účelem obezřetného řízení hoto-vosti, které zajišťují, aby měla k dispozici 
dostatečné finanční prostředky k pokrytí 
hotovostních požadavků vyplývajících  
z plnění rozpočtu;
postupy Komise pro převádění finanč- —
ních prostředků mezi účty vlastních  
zdrojů členských států nebyly dosta-tečně zdokumentovány;
vzhledem k ustanovení nařízení o vlast- —
ních zdrojích Společenství se kumulují  
značné zůstatky ve druhé polovině roku v důsledku převodu vlastních zdrojů  
na účty otevřené členskými státy na  
jméno Komise na základě rozpočtových 
prostředků;
zavedené postupy vnitřní kontroly týka- —
jící se provádění plateb a bankovních  
účtů byly celkově účelné, avšak GŘ BUDG 
na rozdíl od GŘ ECFIN nedokumentovalo 
své řízení rizik vyplývajících z činností  
souvisejících se správou pokladny, ani  
nezavedlo postupy pro posuzování všech aspektů své výkonnosti;
koordinace mezi oběma generálními   —
ředitelstvími v oblasti, v níž je jednotný 
přístup k problémům, jako je řízení rizik a kontrola, nezbytný, je nedostatečná.  To vedlo k situaci, kdy tato GŘ stano-vovala limity prostředků vedených na  účtech u komerčních bank bez ohledu  na celkovou rizikovou angažovanost vůči 
jednotlivým komerčním bankám;
pokuty se ukládají na zvláštní bankovní  —
běžné účty, což zvyšuje riziko ztráty.SHRNUTÍ
VI.
Hlavní doporučení Účetního dvora jsou  následující:
Komise by měla zlepšit svou dokumen- —
taci postupů prognózování peněžních  
toků;
Komise by měla analyzovat fungování   —
stávajícího systému účtů vlastních zdrojů 
s cílem snížit zůstatky na těchto účtech ve druhé polovině roku;
Komise by měla zavést postupy zajišťu- —
jící koordinaci jejích činností v oblasti  
správy pokladny;
GŘ BUDG by mělo zlepšit dokumentaci   —
řízení rizik i rozsah měření výkonnosti;
Komise by měla urychleně dosáhnout   —
závěru při hledání optimálního řešení,  
pokud jde o nakládání s předběžně  vybranými pokutami.
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi6
ÚVOD
SOUVISLOSTI
 1.  Rozpočet Evropské unie poskytuje finanční prostředky pro širokou škálu 
akcí v Evropské unii i mimo ni. Evropská komise plní rozpočet v rámci 
své odpovědnosti v souladu s finančním nařízením1 a v mezích rozpoč-
tových prostředků. Při plnění rozpočtu v roce 2007 provedla Komise přibližně 1,5 milionu plateb třetím stranám. Třetí strany zahrnují řadu 
subjektů – od úředníků EU a úředníků EU v důchodu, orgánů veřejné 
správy členských států, které hospodaří s finančními prostředky, po 
soukromé podniky a jednotlivce, kteří přímo využívají podporu na  základě určitého programu či režimu Společenství. V roce 2007 dosáhl celkový objem plateb provedených Komisí 114 miliard EUR.
 2.  Finanční zdroje k financování těchto plateb musí být snadno dostupné. 
Existují dvě hlavní kategorie příjmů: vlastní zdroje a ostatní příjmy2. 
Největšími příjmovými složkami jsou vlastní zdroje vypočtené na  základě daně z přidané hodnoty (DPH) a vlastní zdroje odvozené z hru-
bého národního důchodu (HND) členských států. Každý členský stát 
otevře na jméno Komise účet, na nějž jsou měsíčně hrazeny příslušné 
příspěvky v rámci vlastních zdrojů (viz rámeček 1 ).1 Nařízení Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 ze dne 
25. června 2002, kterým se stanoví 
finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství 
(Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1) 
ve znění nařízení (ES, Euratom) 
č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 
30.12.2006, s. 1) a nařízení 
(ES, Euratom) č. 1525/2007 
(Úř. věst. L 343, 27.12.2007, s. 9). 
2 Podrobnosti viz kapitola 4 
výroční zprávy Účetního dvora za 
rozpočtový rok 2007. 
PENĚŽNÍ PROSTŘEDKY A JEJICH EKVIVALENTY
(v milionech EUR)
Zůstatek 
k 31. 12. 2007Zůstatek 
k 31. 12. 2006
Účty u státních pokladen a centrálních 
bank členských států11 313 11 467
Běžné účty 956 933
Zálohové účty 81 82Peníze na cestě 2 3
Krátkodobé vklady a ostatní peněžní 
ekvivalenty1 367 976
Vázané peníze (pokuty) 5 037 2 924
Peněžní prostředky a jejich 
ekvivalenty – Záruční fond249 440
Celkem 19 005 16 824
Zdroj : Roční účetní závěrka Evropských společenství, rozpočtový rok 2007.TABULKA 1
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi7
3 Nařízení Komise (ES, Euratom) 
č. 2342/2002 ze dne 
23. prosince 2002 o prováděcích 
pravidlech k nařízení Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/2002, 
kterým se stanoví finanční 
nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. 
L 357, 31.12.2002, s. 1) ve znění 
nařízení (ES, Euratom) č. 1261/2005 
(Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3), 
nařízení (ES, Euratom) č. 1248/2006 
(Úř. věst. L 227, 19.8.2006, 
s. 3) a nařízení (ES, Euratom) č. 478/2007 (Úř. věst. L 111, 
28.4.2007, s. 13). 
4 Čl. 61 odst. 1 písm. f) a odst. 3 
finančního nařízení. 
5 Článek 58 prováděcích pravidel.  3.  Komise kromě toho otevřela u centrálních a komerčních bank bankovní 
účty k provádění plateb třetím stranám a k výběru jiných příjmů, než 
jsou příspěvky členských států do rozpočtu v rámci vlastních zdrojů. 
Finanční prostředky se pravidelně převádějí z účtů vlastních zdrojů 
na bankovní účty používané k provádění plateb. Na těchto platebních 
účtech musí být k dispozici dostatečné prostředky, aby bylo zajištěno 
nepřetržité financování činností Společenství. K 31. prosinci 2007 činil celkový zůstatek na všech účtech 19 miliard EUR (viz tabulka 1 ).
 4.  Komise vytvořila systémy k řízení svých pokladních operací, konkrétně 
peněžními toky (příjmy a platby), otevíráním a vedením bankovních účtů, prognózováním hotovosti a řízením likvidity.
PRÁVNÍ RÁMEC
 5.  Podle finančního nařízení a prováděcích opatření je správa pokladny 
součástí povinností účetního3. Ačkoli není stanovena obecná definice 
správy pokladny nebo jejích hlavních složek, jednotlivé úkoly, které 
jsou běžnou součástí správy pokladny, například správa bankovních 
účtů či postupy pro provádění plateb a odsouhlasení, jsou popsány 
dostatečně podrobně.
 6.  Ve finančním nařízení se uvádí, že by účetní měl kromě jiných povinností 
odpovídat za správu pokladny a že je výhradně oprávněn spravovat hotovost a ekvivalenty hotovosti
4. V prováděcích pravidlech je dále 
uvedeno, že účetní zajišťuje, aby měla Komise k dispozici dostatečné 
prostředky na hotovostní potřeby, které vyplývají z plnění rozpočtu, 
a vytvoří systémy řízení hotovosti, které mu umožní sestavit prognózy 
peněžních toků5.
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi8
 7.  Nařízení o vlastních zdrojích Společenství6 obsahuje ustanovení týkající 
se správy pokladny. Tato ustanovení vymezují finanční rámec, v němž 
musí Komise fungovat, a cíle správy pokladny v Komisi. Nejdůležitější ustanovení v kontextu této zprávy jsou uvedena v rámečku 1 .
ČINNOSTI EVROPSKÉ KOMISE 
V OBLASTI SPRÁVY POKLADNY
 8.  Na činnostech souvisejících se správou pokladny se podílejí dvě generální 
ředitelství Komise: generální ředitelství pro rozpočet (GŘ BUDG) a gene-rální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (GŘ ECFIN).  GŘ BUDG odpovídá za správu pokladny v rámci celkového rozpočtu spravovaného Komisí a Evropský rozvojový fond. GŘ ECFIN odpovídá za správu pokladny u ostatních mimorozpočtových položek, což je  zejména Evropské společenství uhlí a ocelí (ESUO) v likvidaci, půjčky a investice prostředků Evropského společenství a Euratomu a dále  některé finanční prostředky spravované finančními institucemi na  základě pověření Komise
7. Schéma 1  podává přehled o systému správy 
pokladny v Komisi a v rámečku 2  jsou shrnuty její hlavní úkoly.6 Nařízení Rady (ES, Euratom) 
č. 1150/2000 ze dne 
22. května 2000, kterým se 
provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních 
zdrojů Společenství (Úř. věst. 
L 130, 31.5.2000, s.1) ve znění 
nařízení (ES, Euratom) č. 2028/2004 
(Úř. věst. L 352, 27.11.2004, s. 1). 
7 GŘ ECFIN spravuje různé 
finanční nástroje související s jeho 
operacemi u mimorozpočtových 
položek. Jedná se o operace 
týkající se správy částek ve výši 
přibližně 2,2 miliardy EUR – což jsou aktiva ESUO v likvidaci 
a ostatní svěřené fondy – 
a bankovní operace (výpůjčky 
a úvěry), u nichž koncem 
roku 2007 neuhrazená výpůjční/
úvěrová pozice ES/Euratom/
ESUO v likvidaci činila téměř 1,8 miliardy EUR. 
USTANOVENÍ NAŘÍZENÍ O VLASTNÍCH ZDROJÍCH
Ministerstvo financí každého členského státu nebo jiný subjekt pověřený členským státem by • 
měl na jméno Komise otevřít účty vlastních zdrojů. Na tyto účty, jejichž vedení je bezplatné8, 
by členské státy měly poukazovat vlastní zdroje.
V první pracovní den každého měsíce se na účty pro zdroje z DPH a zdroje odvozené z HND • 
připíše jedna dvanáctina odpovídajících celkových částek v rozpočtu9.
Komise čerpá částky poukázané na účty v rozsahu nutném pro krytí jejích požadavků na peněžní • 
prostředky v souvislosti s plněním rozpočtu10.RÁMEČEK 1
8 Čl. 6 odst. 1 a čl. 9 odst. 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 ve znění pozdějších předpisů. 
9 Čl. 10 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 ve znění pozdějších předpisů. 
10 Čl. 12 odst. 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000. 
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi9
PŘEHLED SYSTÉMU SPRÁVY POKLADNY V KOMISISCHÉMA 1
Zdroj : Evropský účetní dvůr.
Členské státy
Orgány a instituce EU
Příjemci
Dodavatelé
GŘ BUDG
Finanční 
instituceFinanční nařízení
a prováděcí pravidla
Nařízení
o vlastních zdrojích
Systém vnitřní kontroly GŘ BUDG
PlatbyPříjmy
Příjmy
PlatbyŘízení 
rizik Plánování
Prognózování
Řízení 
rizik Plánování
PrognózováníBankovní účty
Bankovní účty
a správa aktivSystém vnitřní kontroly GŘ ECFINSpráva finančních prostředků

Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi10
SHRNUTÍ HLAVNÍCH ÚKOLŮ KOMISE V OBLASTI SPRÁVY POKLADNY
Plánování a prognózování finančních prostředků
Prognózy peněžních toků (odhady přítoků a odtoků peněžních prostředků).• 
Čerpání částek z účtů vlastních zdrojů (účty státní pokladny a centrální banky).• 
Řízení příjmů a plateb
Vedení a kontrola záznamů o třetích stranách.• 
Provádění a sledování platebních transakcí.• 
Párování příjmů s inkasními příkazy vydanými schvalujícími osobami.• 
Odsouhlasování bankovních účtů.• 
Devizové operace.• Správa bankovních účtů
Otevírání a uzavírání bankovních účtů.• 
Výběr komerčních bank (nabídková řízení).• 
Ověřování bankovních úroků a poplatků.• 
Správa zálohových účtů.• 
Správa svěřeneckých účtů.• 
Správa pokut.• 
Řízení investic.• RÁMEČEK 2
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi11
 9.  Hlavním cílem auditu bylo posoudit kvalitu správy pokladny v Komisi. 
Audit se zaměřil na následující dvě otázky:
Dodržuje Komise pravidla a předpisy platné pro správu pokladny? —
Vytvořila Komise systémy vnitřní kontroly, které zajišťují řádnou  —
správu pokladny?
 10.  Pro zodpovězení druhé otázky Účetní dvůr vybral a ověřil hlavní oblasti 
správy pokladny v Komisi, kterou provádí GŘ BUDG a GŘ ECFIN. Jed-nalo se o:
celkovou strukturu činností Komise v oblasti správy pokladny; a) 
řízení rizik u činností souvisejících s finančními prostředky; b) 
měření výkonnosti a porovnání s referenčními hodnotami; c) 
správu svěřeneckých účtů; d) 
správu pokut; e) 
platby a správu bankovních účtů a f) 
 lidské zdroje. g) 
 11.  Audit se nevztahoval na postupy zavedené pro správu financování ostat-
ních institucí a subjektů Společenství, například evropských agentur, 
ani na investiční rozhodnutí přijatá GŘ ECFIN v souvislosti se správou ostatních mimorozpočtových položek včetně výpůjčních činností na financování úvěrů Společenství. Účetní dvůr ve své výroční zprávě  informuje o řízení Záručního fondu pro vnější vztahy ze strany Komise a dodržování příslušných právních předpisů pro finanční operace  Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) v likvidaci. Audit se zamě-
řil na rozpočtové roky 2006 a 2007 a vzal v úvahu rovněž vývoj postupů 
Komise v prvním pololetí roku 2008.
 12.  Součástí auditu byly návštěvy v GŘ BUDG i GŘ ECFIN. Důkazní informace 
se shromažďovaly formou zkoumání a posouzení zavedených pravi-del a postupů, přezkumů dokumentace, testování kontrol a transakcí 
a pohovorů. Pro účely srovnání byly posouzeny také postupy v oblasti správy pokladny u ostatních veřejných subjektů a byla přezkoumána příslušná odborná literatura.ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi12
DODRŽUJE KOMISE PRAVIDLA A PŘEDPISY PLATNÉ 
PRO SPRÁVU POKLADNY?
SPRÁVA POKLADNY A PROGNÓZOVÁNÍ
 13.  Tři hlavní právní ustanovení, jež definují povahu správy pokladny vyko-
návané Komisí, jsou tato:
Komise by měla zajistit, aby měla k dispozici dostatečné finanční a) 
prostředky k pokrytí hotovostních potřeb vyplývajících z plnění rozpočtu;
Komise by měla vytvořit systémy řízení hotovosti, které umožní b) 
vypracovávat prognózy peněžních toků
11;
Komise by měla čerpat částky poukázané na účty vlastních zdrojů c) 
v rozsahu nutném pro krytí jejích požadavků na hotovost v sou-
vislosti s plněním rozpočtu12.
 14.  Účetní dvůr ověřil, zda zavedené systémy a postupy Komise a opatření 
přijatá s ohledem na písm. a) a c) bodu 13 dodržují tato ustanovení. 
Testování Účetního dvora neodhalilo žádné významné případy nedo-
držení výše uvedených ustanovení.
 15.  Jak je uvedeno v bodě 2, největšími příjmovými složkami v rozpočtu 
Společenství jsou vlastní zdroje z DPH a HND. Tyto zdroje se každý 
měsíc poukazují na účty otevřené jednotlivými členskými státy na  jméno Komise ve výši jedné dvanáctiny jejich odpovídajících cel-
kových částek v rozpočtu. Proto s výjimkou potřeby zajistit dřívější 
financování Evropskému zemědělskému záručnímu fondu (viz bod 16) 
v prvních měsících roku není poukazování zdrojů na tyto účty Komise 
založeno na skutečné potřebě finančních prostředků, nýbrž na podílu 
členských států na ročním rozpočtu. Vzhledem k tomu, že rozpočet 
je vyrovnaný, existuje malé riziko, že Komise nebude mít k dispo-zici dostatek finančních prostředků na pokrytí hotovostních potřeb 
vyplývajících z plnění rozpočtu. V důsledku výše uvedeného způsobu 
poskytování vlastních zdrojů, který je stanoven v nařízení Společen-
ství, spolu s účinkem nižší úrovně plnění rozpočtu oproti plánu se  
v druhé polovině roku na těchto účtech vlastních zdrojů kumulují  významné zůstatky (viz tabulka 1 ). Rozpočtové vlastní zdroje se mění 
pouze na základě revize rozpočtu Společenství
13. Jelikož tento postup 
trvá značnou dobu, přebytečné finanční prostředky nejsou uvolněny zpět členským státům tak rychle, jak by tomu mohlo být.HLAVNÍ PŘIPOMÍNKY
11 Článek 58 prováděcích pravidel. 
12 Čl. 12 odst. 1 nařízení 
(ES, Euratom) č. 1150/2000. 
13 V případě rozpočtu na rok 2007 
byla počátkem roku 2008 vrácena 
značná částka. 
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi13
 16.  Nařízení stanoví, že vlastní zdroje z DPH a HND mohou být v rámci urči-
tých mezí vyžádány předem v průběhu prvních měsíců daného roku 
za účelem financování plateb EZZF. Komise vypracovává měsíční  prognózu peněžních hotovostních prostředků s cílem určit, zda je  
k uhrazení plateb potřeba předem vyžádat vlastní zdroje. Účetní dvůr 
zjistil, že zavedená dokumentace nebyla v poslední době aktualizo-
vána a že neuvádí dostatečně podrobné údaje o metodice používané 
při vypracovávání těchto prognóz peněžních toků. Finanční informace 
o hotovostních požadavcích, které kryjí přibližně 85 % rozpočtových výdajů, poskytují pouze tři generální ředitelství
14, přičemž dvě z nich 
poskytují útvaru v GŘ BUDG, který odpovídá za správu pokladny, tyto informace pouze neformálně.
 17.  Komise zavedla rovněž další postup prognózování v oblasti řízení hoto-
vosti. Jeho hlavním cílem je zajistit, aby na každém účtu v komerčních bankách byly k dispozici dostatečné finanční prostředky pro pro-vádění plateb. Jedná se o účinný automatický nástroj, který Komisi umožňuje sledovat zůstatky na bankovních účtech a zajistit dostup-nost finančních prostředků
15.
 18.  Cílem třetího postupu, který Komise zavedla pro prognózování hotovosti, 
je převádět prostředky mezi účty vlastních zdrojů členských států tak, 
aby zůstatky těchto účtů odpovídaly rozpočtovým příspěvkům jed-
notlivých členských států. Výpočty, na nichž jsou založeny převáděné částky, částečně vycházejí z odhadů budoucích peněžních toků. Účetní 
dvůr zjistil, že metodika vypracování prognóz nebyla dostatečně zdo-
kumentována a že přesnost odhadů se následně nekontrolovala. To 
má dočasný vliv na zůstatky účtů otevřených jednotlivými členskými 
státy na jméno Komise (viz bod 2).14 GŘ pro zemědělství a rozvoj 
venkova, GŘ pro regionální politiku 
a GŘ pro zaměstnanost, sociální 
věci a rovné příležitosti. 
15 GŘ BUDG spravovalo 
33 bankovních účtů v celkem 
30 bankách v 26 členských státech. 
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi14
SPRÁVA ZÁLOHOVÝCH ÚČTŮ
 19.  Zálohové účty lze zřídit pro vybírání příjmů a pro platby malých peněž-
ních částek. V určitých případech, např. u operací zahraniční pomoci, 
lze tyto účty používat bez omezení výše platebních transakcí16. Ve  
většině případů, které Účetní dvůr zkoumal, nebyly požadavky stano-
vené v prováděcích pravidlech a v interních pokynech pro nabídková 
řízení k výběru bank dodrženy. V jedné třetině ověřovaných případů navíc nebyla výběrová řízení náležitě zdokumentována.
LIDSKÉ ZDROJE – CITLIVÁ PRACOVNÍ MÍSTA
 20.  Při použití standardů Komise pro vnitřní kontrolu provedlo GŘ ECFIN 
posouzení rizik (viz bod 26), na jehož základě byla v roce 2004 řada 
pracovních míst klasifikována jako citlivá. Tento seznam je poměrně 
starý a v rámci posouzení rizik prováděného tímto generálním ředi-
telstvím, jež bude brzy dokončeno, je potřeba jej přehodnotit. Při  
posouzení rizik, které v roce 2008 provedlo GŘ BUDG, se dospělo  
k závěru, že pouze jedno pracovní místo v útvaru odpovědném za  správu pokladny je vyhodnoceno jako citlivé. A to navzdory vysokým 
objemům, hodnotám a povaze transakcí, které každodenně tento útvar 
zpracovává.
VYTVOŘILA KOMISE SYSTÉMY VNITŘNÍ KONTROLY, 
KTERÉ ZAJIŠŤUJÍ ŘÁDNOU SPRÁVU POKLADNY?
CELKOVÁ STRUKTURA ČINNOSTÍ KOMISE V OBLASTI 
SPRÁVY POKLADNY
 21.  Velké komerční organizace mají oddělení pro správu pokladny, jehož 
hlavním cílem je přispět k maximalizaci ziskovosti podniku a současně 
zajistit účelné řízení rizik a dostupnost dostatečných peněžních rezerv pro financování operací. Obdobně mnoho organizací veřejného sek-
toru má struktury pro správu pokladny, jejichž cílem je poskytovat 
podporu při dosahování cílů organizace
17. Ať již je povaha organi-
zace jakákoli, účelná správa pokladny významně přispívá k jejímu  
úspěchu.16 Čl. 63 odst. 1 finančního nařízení 
ve znění pozdějších předpisů. 
17 Podle povahy organizace 
veřejného sektoru mohou 
struktury správy finančních prostředků provádět širokou škálu 
činností. Chartered Institute of 
Public Finance and Accountancy  
(Spojené království) definuje 
správu finančních prostředků 
takto: „Správa finančních 
prostředků zahrnuje řízení peněžních toků, bankovní 
operace, operace peněžního trhu 
a operace kapitálového trhu; 
účelnou kontrolu rizika spojeného 
s těmito činnostmi; a zajištění optimální výkonnosti v souladu 
s těmito riziky“ ( Management in 
the public services, code of practice 
and cross-sectoral guidance notes , 
2001, Chartered Institute of Public 
Finance and Accountancy , Spojené 
království). 
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi15
 22.  V zájmu dosažení účelné správy pokladny a současně dodržení právního 
rámce vymezeného právními předpisy Společenství (viz bod 7) Komise 
svěřila správu pokladny v rámci rozpočtu Společenství generálnímu ředitelství pro rozpočet a správu pokladny u mimorozpočtových  
položek
18 a činnosti týkající se investování finančních prostředků  
Společenství generálnímu ředitelství pro hospodářské a finanční  
záležitosti19 (viz body 6 a 8). Vzhledem k oblastem jejich odborných 
znalostí a úloze a odpovědnosti těchto dvou generálních ředitelství 
při plnění ročního pracovního programu Komise a při plnění rozpočtu Společenství odráží toto rozdělení povinností každodenní realitu  
pokladních operací
20. Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti bylo 
zjištěno, že každé generální ředitelství funguje při řízení a kontrole svých činností v oblasti správy pokladny zcela nezávisle. V důsledku tohoto rozdělení tak v podstatě neexistoval žádný útvar, který by měl celkovou odpovědnost za operace Komise v oblasti správy pokladny, a v oblasti, kde je nutný společný přístup k otázkám jako řízení rizik a kontrola, neprobíhala žádná koordinace.
 23.  Například ke kontrole rizika ztráty vzniklé držením finančních prostředků 
na účtech v komerčních bankách stanovily GŘ BUDG a GŘ ECFIN vlastní 
limity pro maximální výše finanční prostředků, které lze mít v kon-krétních bankách uložené. Obě generální ředitelství použila odlišnou 
metodiku ke stanovení limitů, aniž by bylo přihlédnuto k celkové  
rizikové angažovanosti Komise u jednotlivých komerčních bank. To 
bylo způsobeno nedostatečnou komunikací a koordinací mezi oběma 
generálními ředitelstvími, která se zabývají správou pokladny. Postupy Komise v oblasti správy pokladny nejsou zaměřeny na snížení celko-
vého rizika finančních ztrát, jemuž je Komise vystavena.
ŘÍZENÍ RIZIK U ČINNOSTÍ SOUVISEJÍCÍCH 
SE SPRÁVOU POKLADNY
 24.  Subjekty by v souvislosti s každým významným obchodním procesem měly 
posoudit rizika s cílem určit a analyzovat hlavní rizika pro dosažení 
svých cílů. Na základě těchto posouzení je třeba rozhodnout o nále-žitých opatřeních, která budou přijata k řízení a sledování zjištěných 
rizik.18 S výjimkou správy finančních 
prostředků v rámci Evropského 
rozvojového fondu, který řídí 
GŘ BUDG. 
19 Účetní vydává svůj souhlas 
s otevřením a uzavřením účtů 
ve finančních institucích a své 
stanovisko k interním pravidlům stanoveným pro operace GŘ 
s finančními prostředky. 
20 V porovnání s GŘ BUDG 
zpracovává GŘ ECFIN menší počet 
platebních transakcí s vysokou 
hodnotou. Pro GŘ ECFIN je hlavní otázkou především včasné 
provedení plateb. Často totiž musí 
platbu uskutečnit ve velmi krátkém 
termínu po přijetí investičního 
rozhodnutí. Platby je obvykle 
nutno provést nejpozději do dvou 
dnů a objevují se případy, kdy je nutno platbu uskutečnit v den 
vydání příslušného příkazu. 
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi16
 25.  GŘ BUDG neprovedlo u svých operací souvisejících se správou pokladny 
žádné zvláštní posouzení rizik. V roce 2007 a 2008 provedlo pouze 
obecné posouzení rizik, přičemž byla zjištěna pouze dvě rizika týkající se operací v oblasti správy pokladny: nedostatek zaměstnanců v oddě-
lení „třetí strany“ (viz bod 36) a riziko ztráty u vkladů v komerčních 
bankách souvisejících s předběžně vybranými pokutami (viz bod 33). 
Bez ohledu na to Komise v roční účetní závěrce Evropských společen-
ství za rok 2007
21 zveřejnila poprvé přehled rizik spojených s poklad-
ními operacemi. Tento přehled zahrnuje rizika vyplývající z řízení  každodenních operací ze strany Komise, provozní rizika, měnová, úvě-
rová a úroková rizika a rizika vyplývající ze správy předběžně vybra-ných pokut (viz bod 33). Nebyla nalezena žádná dokumentace, která by prokazovala aktivní řízení a sledování výše uvedených rizik.
 26.  Ačkoli byla posouzena rizika u finančních nástrojů, u nichž došlo k význam-
ným změnám, poslední celkové posouzení rizik bylo GŘ ECFIN prove-
deno v roce 2004. Toto posouzení obsahovalo vyhodnocení dopadů 
a pravděpodobnosti možných rizik pro pokladní operace a operace 
finančního trhu. Kromě toho byla v roce 2004 v GŘ ECFIN zřízena  
funkce pro řízení rizik, která má přispět k účelnému řízení a sledování 
rizik na úrovni subjektu a činnosti. Pokud jde o rizika zjištěná ve výše uvedených posouzeních, pravidelně jsou předkládány zprávy o rizicích 
a v průběhu roku se konají schůzky s cílem sledovat rizikovou anga-
žovanost (viz rámeček 3 ). Účetní dvůr ověřil tyto zprávy a zjistil, že 
jsou sledována hlavní níže uvedená rizika a že generální ředitelství 
pravidelně ověřovalo limity stanovené pro jednotlivé investiční kate-gorie a přijímalo nápravná opatření, považovalo-li to za nezbytné:
tržní riziko: jedná se o potenciální ztrátu, která by mohla vyply- a) 
nout z nepříznivého vývoje trhů; zahrnuje úrokové riziko, což je 
kolísání budoucích peněžních toků u daného finančního nástroje v důsledku změn tržních úrokových sazeb, a kurzové riziko, a sice měnovou angažovanost vyplývající z finančního nástroje, který  zní na jinou měnu než euro;
úvěrové riziko: jedná se o potenciální ztrátu portfolia, kterou může b) 
způsobit neplnění závazků protistranou nebo zhoršení její úvěru-
schopnosti, například snížením ratingu ratingovou agenturou;
provozní riziko: jedná se o riziko ztráty vyplývající z nedostateč- c) 
nosti nebo selhání vnitřních postupů, osob a systémů či vnějších 
událostí.21 Roční účetní závěrka Evropských 
společenství za rozpočtový 
rok 2007, svazek I (Konsolidovaná 
účetní závěrka a konsolidované zprávy o plnění rozpočtu), oddíl 7 
(Řízení finančních rizik). 
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi17
MĚŘENÍ VÝKONNOSTI A POROVNÁNÍ 
S REFERENČNÍMI HODNOTAMI
 27.  Vedení by mělo sledovat výkonnost vytvořením systémů, které shromaž-
ďují informace o provádění vybraných činností. Tyto systémy by měly 
používat ukazatele k vyhodnocení výkonnosti ve vztahu ke stanove-
ným cílům a účelům22. Porovnání s referenčními hodnotami je postup, 
který používá vedení a pomocí něhož organizace vyhodnocují různé aspekty svých postupů a výkonnosti s ohledem na osvědčené postupy 
a přijímají nápravná opatření.
 28.  GŘ BUDG vypracovalo několik rámcových ukazatelů vztahujících se na 
pokladní operace. Ty byly zahrnuty do měsíční „tabulky výsledků“  generálního ředitelství (systém bodového hodnocení). Vztahují se na 
platební operace (nejméně jedno kolo plateb denně), odsouhlasování 
bankovních účtů (počet neodsouhlasených položek starších 30 dnů) 
a správu záznamů o třetích stranách. Tyto rámcové ukazatele nezahr-
nují všechny oblasti operací správy pokladny a rovněž nebyly zjištěny 
žádné důkazní informace dokládající existenci vhodných referenčních 
hodnot.
PŘÍKLADY ČINNOSTI GŘ ECFIN V OBLASTI SLEDOVÁNÍ RIZIK
Čtvrtletní zpráva o rizicích u finančních činností GŘ ECFIN za čtvrtletí končící 
dnem 31. prosince 2007 (výňatky)
V období, za něž se podává zpráva, pokračovaly nepokoje na finančních trzích, označované také • 
jako krize trhů s rizikovými hypotékami. Dotyčný provozní útvar a útvar pro řízení rizik v minulých měsících nadále podrobně sledovaly vývoj krize trhů s rizikovými hypotékami s cílem posoudit její možný dopad na správu portfolia dluhopisů a bankovních vkladů. Byla vypracována aktua-lizovaná analýza portfolia dluhopisů a bankovních protistran z hlediska úvěrového rizika.
Sleduje se rovněž riziko koncentrace. Jedná se o riziko vyplývající z příliš vysokého podílu dlu-
• 
hopisů nebo vkladů přidělených určité zemi, odvětví, určitému nástroji nebo druhu transakce.U transakcí souvisejících se správou pokladny se sleduje rovněž provozní riziko. Bylo ověřeno 
• 
dodržování interních postupů a standardních předpisů a byly oznámeny a analyzovány výsledky 
za čtvrtletí, a to na základě ověření vzorku transakcí s cennými papíry a vkladů během daného období.RÁMEČEK 322 Tyto pojmy jsou 
zdokumentovány ve standardu 
Komise pro vnitřní kontrolu číslo 5 
„cíle a ukazatele výkonnosti“. 
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi18
 29.  GŘ ECFIN používá tržní index23 jako referenční hodnotu pro přezkum 
výkonnosti u portfolia cenných papírů a hotovosti Evropského spo-
lečenství uhlí a oceli (ESUO) a Záručního fondu pro vnější vztahy.  V tomto ohledu bylo stanoveno toleranční rozpětí, a pokud se zjistilo, 
že měsíční výkonnost portfolia je mimo toto rozpětí, generální ředi-
telství přijalo opatření s cílem opravit portfolio. V době provádění auditu se však teprve připravovaly referenční hodnoty, které mají být používány pro přezkum výkonnosti u ostatních portfolií, a to pro-
duktů peněžního trhu, například vkladů spravovaných generálním  
ředitelstvím.
SPRÁVA SVĚŘENECKÝCH ÚČTŮ
 30.  Svěřenecké účty se zřizují pro některé programy výdajů EU v rámci 
zvláštních dohod uzavřených Komisí, kdy finanční instituce jedná  
jako pověřený zástupce Komise. Jinými slovy, tyto účty jsou otevřeny 
u finanční instituce, aby přímo ona spravovala finanční prostředky na 
nich uložené a aby prováděla platby jménem Komise. Komise na tyto 
svěřenecké účty převádí finanční prostředky k uhrazení budoucích  plateb. Celková výše finančních prostředků na těchto účtech na konci 
roku 2007 činila přibližně 970 milionů EUR
24; největší část, přibližně 
900 milionů EUR, je klasifikována jako krátkodobé vklady a zbytek  
jako běžné účty (viz tabulka 1 ).
 31.  Z auditu Účetního dvora vyplynulo, že pro zřizování těchto svěřeneckých 
účtů neexistují jednoznačná pravidla. Nebyla zavedena ani žádná  jednoznačná strategie zaměřená na optimalizaci úroků vzniklých na těchto účtech. Audit Účetního dvora odhalil, že se podmínky smluv-
ních dohod uzavřených s finančními zprostředkovateli liší. To může vést k významným rozdílům, pokud jde o výnosy dosažené u těchto 
účtů
25. Je třeba však podotknout, že tyto rozdíly lze částečně vysvětlit 
různými právními základy, četností plateb a dobou splatnosti.
 32.  Neexistuje celkový dohled nad správou finančních prostředků držených 
těmito finančními institucemi. GŘ ECFIN má potřebné odborné zna-
losti a zavedené systémy k účelnému dohledu. V červenci 2007 GŘ  
ECFIN nabídlo své služby v oblasti správy aktiv šesti dotčeným gene-
rálním ředitelstvím26. Výsledkem bylo podepsání dohod mezi GŘ ECFIN 
a dvěma generálními ředitelstvími.23 Index iboxx zveřejňuje 
„Deutsche Börse AG“ na základě 
cen několika poskytovatelů. Podle GŘ ECFIN to představuje tržní 
standard. 
24 Z této částky se 720 milionů EUR 
vztahuje na zvláštní dohody 
uzavřené generálními ředitelstvími 
Komise s Evropskou investiční bankou (EIB) a Evropským 
investičním fondem (EIF). 
25 Různá pravidla platí například 
pro výpočet úroků na základě 
úmluv o účtech pro rizikový 
kapitál a úroková zvýhodnění uzavřených mezi Komisí a EIB 
a u účtů používaných pro nástroj 
pro evropsko-středomořské 
investice a partnerství (FEMIP). 
Účetní dvůr vypočetl, že by úroky vzniklé do konce roku 2006 na 
účtech FEMIP byly přibližně 
o 0,8 milionu EUR vyšší, pokud by 
byla použita úroková sazba účtů 
pro rizikový kapitál a úroková 
zvýhodnění. 
26 Úřad EuropeAid, GŘ pro 
rozšíření, GŘ pro výzkum, GŘ pro 
regionální politiku, GŘ pro vnější 
vztahy a GŘ pro rozvoj. 
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi19
VYBRANÉ STATISTIKY PLATEB
2007 2006
Počet plateb zpracovaných GŘ BUDG 1 570 576 1 508 983Počet plateb zpracovaných GŘ ECFIN 1 485 1 577Ověření záznamů k bankovním účtům 71 879 60 637Změny záznamů k bankovním účtům 31 703 18 227Ověření záznamů o třetích stranách 56 864 14 551
Počet změn záznamů o třetích 
stranách17 598 18 796
Zdroj : Evropský účetní dvůr na základě údajů poskytnutých Komisí.TABULKA 2SPRÁVA POKUT
 33.  Pokuty Komise ukládá za porušení pravidel hospodářské soutěže ze strany 
členských států nebo podniků. Pokuty uhrazené Komisi v případě  
probíhajících soudních sporů jsou prozatímně uloženy na zvláštních vkladových účtech v komerčních bankách a nelze je použít k finan-cování jiných činností Společenství
27. Objem pokut vedených jako  
vázané peněžní prostředky významně vzrostl, a to z 2,9 miliardy EUR 
k 31. prosinci 2006 na 5 miliard EUR k 31. prosinci 2007.
 34.  Přestože byly vypracovány a dodržují se určité neformální pokyny, nebyla 
vypracována jednoznačná politika týkající se nakládání s těmito poku-tami. Pokud jde o řešení otázky rizikové angažovanosti, GŘ BUDG  v těchto pokynech definovalo konkrétní minimální požadovaný rating agentury Moody’s nebo jiný rovnocenný rating a omezilo rizikovou 
angažovanost ve vztahu k jednotlivým komerčním bankám (viz bod 23). 
Bez ohledu na výše uvedenou skutečnost je však i nadále potřeba  
účinně omezit riziko spojené s uložením takto vysokých peněžních 
částek na zvláštních běžných účtech v komerčních bankách. V době auditu hledalo GŘ BUDG a GŘ ECFIN optimální řešení problému správy 
tohoto vysokého objemu finančních prostředků s cílem omezit riziko 
ztráty na minimum a součastně docílit přiměřené návratnosti.27 Účty jsou vedeny u šesti 
následujících bank: Fortis, 
BBVA, ING Belgium, KBC, ING NL 
a Citibank. 
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi20
PLATBY A SPRÁVA BANKOVNÍCH ÚČTŮ
 35.  Obě generální ředitelství každoročně vykonávají a zpracovávají značný 
počet transakcí souvisejících s finančními prostředky (viz tabulka 2 ). 
Účetní dvůr v dotčených útvarech ověřil hlavní vnitřní kontroly v rámci provádění plateb, například oddělení povinností, ověření třetí strany, přístupová práva a hlášení výjimek. Nebyly zjištěny žádné významné 
nedostatky. Vnitřní kontroly v GŘ BUDG i GŘ ECFIN fungovaly celkově 
účelně.
 36.  Před zpracováním platby je nutno v počítačovém účetním systému Komise 
vytvořit záznam o třetí straně, obsahující bankovní údaje a infor-mace o totožnosti recipienta. V roce 2006 došlo u zpracování žádostí o vytvoření a změnu záznamů o třetích stranách k značnému prodlení v délce přibližně čtyř až šesti týdnů. To GŘ BUDG v roce 2007 vyřešilo 
zvýšením počtu zaměstnanců v dotčeném útvaru.
 37.  Komise vytvořila rovněž postupy s cílem zajistit, aby:
transakce zpracovávané komerčními bankami na účtech Komise a) 
byly pravidelně odsouhlaseny s příslušnými záznamy v účetním 
systému Komise s cílem určit a vyřešit případné rozdíly;
byly pravidelně ověřovány bankovní úroky a poplatky s cílem zajis- b) 
tit správnost obdržených a vyplacených částek;
byly devizové operace zpracovávány pečlivě c) 28.
 38.  Účetní dvůr ověřil provádění výše uvedených postupů. Nebyly zjištěny 
žádné významné nedostatky a zavedené postupy byly přiměřené a cel-
kově fungovaly účelně jak v GŘ BUDG, tak i v GŘ ECFIN. Devizovou  politiku nicméně GŘ BUDG přijalo oficiálně až v únoru 2008.28 Příklady devizových transakcí: 
i) bankovní účty jsou vedeny 
v jiných měnách než euro 
k provádění plateb znějících na 
tyto měny; podle potřeb jsou 
finanční prostředky převáděny 
na tyto účty z účtů v eurech a ii) vlastní zdroje uhrazené 
členskými státy v jiných měnách 
než euro jsou rovněž převedeny 
na eura podle potřeby finančních 
prostředků.
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi21
LIDSKÉ ZDROJE
 39.  GŘ BUDG i GŘ ECFIN používají běžné postupy Komise v oblasti řízení 
lidských zdrojů. Tyto postupy zahrnují nábor, hodnocení a kariérní 
postup zaměstnanců podílejících se na správě pokladny. Audit Účet-ního dvora potvrdil, že byly vypracovány náležité popisy pracovních míst a že přijatí zaměstnanci mají odpovídající kvalifikace a dosta-
tečné předchozí zkušenosti potřebné pro plnění povinností, které  
se pojí s jejich pracovní pozicí. Útvar GŘ BUDG odpovědný za správu pokladny funguje s malým počtem vysoce zkušených zaměstnanců. 
Nízká fluktuace zaměstnanců v minulých letech vytvořila poměrně  
stálé pracovní prostředí. Pokud však klíčoví zaměstnanci po krátké 
výpovědní lhůtě odejdou, existuje vzhledem k nedostatečnému zdo-
kumentování některých postupů (viz body 16 a 18) značné ohrožení kontinuity provozu, což může mít dopad na řízení a kontrolu správy pokladny v Komisi.
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi22
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
DODRŽUJE KOMISE PRAVIDLA A PŘEDPISY PLATNÉ 
PRO SPRÁVU POKLADNY?
 40.  Komise celkově dodržela hlavní právní ustanovení obsažená v nařízení 
o vlastních zdrojích Společenství a v prováděcích pravidlech k finanč-nímu nařízení (body 13 a 14).
 41.  Komise vytvořila spolehlivé a účelné postupy prognózování pro řízení 
hotovosti, které zajišťují, že má k dispozici dostatečné finanční pro-
středky k pokrytí hotovostních požadavků vyplývajících z plnění roz-
počtu (bod 17).
 42.  Jedním z důsledků požadavku nařízení o vlastních zdrojích Společen-
ství na převod vlastních zdrojů na účty otevřené členskými státy na 
jméno Komise na základě rozpočtových prostředků je to, že v druhé 
polovině roku se na těchto účtech kumulují značné zůstatky. Jelikož 
postup změny rozpočtu trvá značnou dobu, přebytečné prostředky nejsou uvolněny zpět členským státům tak rychle, jak by tomu mohlo 
být (bod 15).
 43.  Použití postupů Komise, jejichž cílem je:
převádět prostředky mezi účty vlastních zdrojů členských států a a) 
určit, nakolik je potřeba předběžně vyžádat vlastní zdroje na krytí b) 
plateb v prvních měsících roku,
  nebylo dostatečně zdokumentováno a ani nebylo v poslední době aktu-
alizováno. Přesnost odhadů použitých pro převod prostředků mezi 
účty vlastních zdrojů členských států nebyla následně zkontrolována 
(body 15 až 18).
DOPORUČENÍ
Komise by měla analyzovat fungování stávajícího systému účtů  • 
vlastních zdrojů s cílem snížit zůstatky na těchto účtech v druhé 
polovině roku.
Komise by měla zlepšit dokumentaci postupů prognózování peněž- • 
ních toků a kontrolovat přesnost odhadů používaných pro převody 
vlastních zdrojů členských států.
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi23
VYTVOŘILA KOMISE SYSTÉMY VNITŘNÍ KONTROLY, 
KTERÉ ZAJIŠŤUJÍ ŘÁDNOU SPRÁVU POKLADNY?
 44.  Celkově byly postupy vnitřní kontroly, které se týkaly provádění plateb 
a bankovních účtů, účelné. Na rozdíl od GŘ ECFIN však v případě  GŘ BUDG nebyla zjištěna žádná dokumentace, která by dokládala  aktivní řízení a monitorování rizik vyplývajících ze správy pokladny, 
ani nebyly zavedeny postupy pro posouzení všech aspektů výkonnosti 
(body 24–29 a 35–38).
 45.  V důsledku rozhodnutí Komise o rozdělení operací v oblasti správy 
pokladny mezi GŘ ECFIN a GŘ BUDG neexistuje žádný útvar s celkovou odpovědností za správu pokladny v Komisi. Koordinace mezi oběma generálními ředitelstvími v oblasti, v níž je jednotný přístup k pro-blémům, jako je řízení rizik a kontrola, nezbytný, byla nedostatečná. 
To vedlo k situaci, kdy tato generální ředitelství stanovovala limity 
prostředků vedených na účtech u komerčních bank bez ohledu na  
celkovou rizikovou angažovanost vůči jednotlivým komerčním bankám 
(body 21 až 23).
 46.  Nebyla stanovena jednoznačná pravidla pro svěřenecké účty, ani nebyl 
k dispozici celkový přehled o veškerých finančních prostředcích drže-
ných na účtech u finančních institucí. Nebyla proto zajištěna optima-
lizace vzniklých úroků (body 30 až 32).
 47.  Hodnota předběžně vybraných pokut uložených na běžných účtech 
v komerčních bankách se v posledních letech více než zdvojnásobila, a to na 5 miliard EUR. Tento přístup znamená pro Komisi riziko ztráty 
v případě úpadku banky. Nebyl stanoven optimální přístup k lepšímu 
řízení rizik souvisejících s držením těchto částek (body 33 a 34).
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi24
DOPORUČENÍ
Komise by měla zavést postupy ke zlepšení dohledu nad činnostmi • 
v oblasti správy pokladny a zlepšit koordinaci mezi oběma dotče-
nými generálními ředitelstvími.
V oblasti správy pokladny by GŘ BUDG mělo zlepšit dokumentaci • 
řízení rizik i rozsah měření výkonnosti.Je nutno zavést jednotnou politiku a přiměřené pokyny pro ote-
• 
vírání svěřeneckých účtů a správu finančních prostředků Komise  
uložených na těchto účtech.
Komise by měla urychleně dosáhnout závěru při hledání optimálního • 
řešení, pokud jde o nakládání s předběžně vybranými pokutami.
  Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 
30. dubna 2009.
Za Účetní dvůr
Za Účetní  dvůr
Vítor Manuel da Silva Caldeira
předseda
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi25
ODPOVĚDI KOMISE
SHRNUTÍ
V.
Třetí odrážka
Postup pro převody mezi účty vlastních  
zdrojů členských států je formálně zdoku-mentován a doplňují jej podrobné pokyny  k jednotlivým krokům.
Čtvrtá odrážka
Komise je povinna dodržovat ustanovení  nařízení Rady, kterým se provádí rozhod-nutí o systému vlastních zdrojů Společen-ství, v němž se výslovně uvádí, že členské  státy poukazují vlastní zdroje na účet vedený na jméno Komise každý měsíc ve výši jedné dvanáctiny. Viz také odpověď Komise na  bod 15.
Pátá odrážka
Přehled rizik spojených s pokladními opera-
cemi vypracovaný Komisí (GŘ BUDG), který je součástí roční účetní závěrky, poskytuje 
jasné a komplexní shrnutí rizik, způsob jejich 
řízení a opatření zavedená pro jejich kon-
trolu, minimalizaci nebo neutralizaci. Rovněž 
se v něm odkazuje na postupy, které obsahují 
opatření pro kontrolu nebo omezení provoz-
ních a finančních rizik. Provázanost těchto stávajících postupů bude shrnuta do jedi-
ného oficiálního dokumentu GŘ BUDG.
Ukazatele, které jsou zahrnuty v „tabulce  
výsledků“ GŘ BUDG, jsou nejdůležitějšími  ukazateli pro pokladní operace a význam-
nými ukazateli výkonnosti. Jsou pravidelně 
sledovány a posuzuje se podle nich výkon-
nost. V případě nízké výkonnosti se zavádějí vhodná nápravná opatření.
Viz také odpovědi Komise na body 25 a 28.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi26
Šestá odrážka
Komise zlepší dohled nad jednotlivými  
vykonávanými činnostmi správy pokladny.  Rozdělení úkolů mezi dvě dotčená gene-
rální ředitelství snižuje potřebu rozsáhlé  
koordinace.
Různé metody omezování rizik jsou dány  
odlišnou povahou vykonávaných úkolů.  
Limity pro nostro  účty, které slouží ke každo-
denním hotovostním pohybům, ale obvykle se na nich nenacházejí značné finanční  prostředky delší dobu, je třeba posuzovat  odlišně od limitů pro protistrany, k nimž se peníze ukládají na delší dobu.
Viz také odpovědi Komise na body 22 a 23.Sedmá odrážka
Stávající systém správy předběžně vybraných 
pokut byl v roce 2008 přezkoumán, přičemž 
hlavním cílem bylo zvýšení jeho bezpečnosti. GŘ BUDG v této souvislosti předložilo počát-
kem roku 2009 návrh rozhodnutí Komise.
VI.
První odrážkaV souvislosti s přezkumem nástrojů pro  
podávání zpráv o peněžních tocích Komise na konci roku 2008 přepracovala postupy pro 
podávání zpráv o peněžních tocích a pro-gnózování peněžních toků. Aktualizované  znění postupu, které rovněž obsahuje více  
podrobností o prognózování, bude přijato  ke konci března 2009.Druhá odrážka
Současný systém účtů vlastních zdrojů,  
který je určen v první řadě k přijímání pla-teb v rámci vlastních zdrojů, je propojen se 
systémem vlastních zdrojů podle rozhodnutí 
Rady 2000/597/ES, Euratom a jeho provádě-cího nařízení Rady 1150/2000, jímž je Komise vázána. V roce 2007 přijala Rada nové roz-
hodnutí 2007/436/ES, Euratom týkající se  
vlastních zdrojů a před nedávnem také revizi nařízení Rady 1150/2000
1, které do systému 
účtů a plateb vlastních zdrojů nezavádějí  
žádné podstatné změny. To svědčí o tom, že 
je Rada s fungováním současného systému 
spokojena.
Třetí odrážka
Zavedou se častější setkání obou generál-
ních ředitelství, aby sdílela informace o rizi-
cích a vyměňovala si zkušenosti a osvědčené 
postupy ohledně pokladny a správy aktiv na 
úrovni celé Komise.
Čtvrtá odrážka
Přehled rizik spojených s pokladními opera-
cemi vypracovaný Komisí (GŘ BUDG), který 
je součástí roční účetní závěrky, poskytuje 
jasné a komplexní shrnutí rizik, způsob jejich 
řízení a opatření zavedená pro jejich kon-trolu, minimalizaci nebo neutralizaci. Rovněž 
se v něm odkazuje na postupy, které obsahují opatření pro kontrolu nebo omezení provoz-ních a finančních rizik. Provázanost těchto 
stávajících postupů bude shrnuta do jedi-ného oficiálního dokumentu GŘ BUDG.
1 Nařízení Rady č. 105/2009, Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 1.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi27
Ukazatele, které jsou zahrnuty v „tabulce  
výsledků“ GŘ BUDG, jsou nejdůležitějšími  
ukazateli pro pokladní operace a význam-nými ukazateli výkonnosti. Jsou pravidelně sledovány a posuzuje se podle nich výkon-
nost. V případě nízké výkonnosti se zavádějí 
vhodná nápravná opatření.
Pátá odrážka
V rámci současného systému správy před-
běžně vybraných pokut zajišťuje Komise  
minimalizaci rizik prostřednictvím souboru opatření, včetně minimálního požadovaného 
úvěrového ratingu, omezení rizikové anga-
žovanosti ve vztahu k jednotlivým komerč-
ním bankám a možnosti převést prostředky 
kdykoli s okamžitým účinkem. Sledování  
a přezkum situace jsou zajišťovány pravi-
delně, v souvislosti se současnou finanční  situací denně.
Navíc byl stávající systém správy předběžně 
vybraných pokut v roce 2008 přezkoumán,  
přičemž hlavním cílem bylo zvýšení jeho  bezpečnosti. GŘ BUDG v této souvislosti  
předložilo počátkem roku 2009 návrh roz-hodnutí Komise.ÚVOD
3.
Zůstatek na bankovních účtech ve výši  
19 miliard EUR ke dni 31. prosince 2007 zahr-
noval 5,9 miliardy EUR2, které byly členským 
státům vyplaceny zpět první pracovní den  následujícího roku, a také částky z předběžně vybraných pokut za porušení pravidel hospo-
dářské soutěže (5,0 miliard EUR
3), z účelově 
vázaných příjmů (3,4 miliardy EUR4) a z dal-
ších zdrojů (1,6 miliardy EUR), které nemo-
hou být členským státům vyplaceny zpět. Ze 
zbývající části byla 1,2 miliardy EUR5 vyhra-
zena na pokrytí prostředků na platby pře-vedených do roku 2008 a 1,5 miliardy EUR
6 
bylo vyplaceno členským státům zpět jako  
odpočet dlužných částek pro rok 2008.
5.
Komise je toho názoru, že definice správy  
pokladny uvedená ve finančním nařízení  se zaměřuje na běžné rozpočtové řízení  
hotovosti a nezahrnuje správu aktiv, která  
je řešena samostatně.
8.
V příslušném rozhodnutí Komise o mimo-rozpočtových činnostech je stanoveno,  že GŘ ECFIN „odpovídá za provádění ope-rací výpůjček a úvěrů Společenství, za čin-nosti investování finančních prostředků a za 
správu pokladny u mimorozpočtových polo-
žek...“. Útvar GŘ BUDG pro správu pokladny je odpovědný za pokladnu a platební ope-
race týkající se plnění rozpočtu EU.
2 Viz 2.11.1 konsolidované účetní závěrky ES za rok 2007.
3 Viz 2.11.2 konsolidované účetní závěrky ES za rok 2007.
4 Svazek 1 část II tabulka 7 sloupec 9 závěrky za rok 2007.
5  Svazek 1 část II tabulka 7 sloupce 7 a 8 závěrky za 
rok 2007.
6 Svazek 1 část II tabulka 1 závěrky za rok 2007.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi28
Podle rozhodnutí Komise je třeba rozlišo-
vat funkce pokladny (a plateb) vykonávané GŘ BUDG na straně jedné a na straně druhé 
funkci správy aktiv zajišťovanou GŘ ECFIN. 
Odpovědnost za každou z těchto funkcí  
je jasně přidělena jednomu ústřednímu  útvaru.
HLAVNÍ PŘIPOMÍNKY
15.Komise je povinna dodržovat ustanovení  
nařízení Rady, kterým se provádí rozhod-nutí o systému vlastních zdrojů Společen-
ství, v němž se výslovně uvádí, že členské  
státy poukazují vlastní zdroje na účet vedený 
na jméno Komise každý měsíc ve výši jedné 
dvanáctiny. Od roku 2005 však Komise navr-
huje rozpočtovému orgánu na konci října  
předběžný návrh úpravy rozpočtu, kterým  se rozpočet aktualizuje podle prognózy  
příjmů a výdajů. Obvykle se tak předjímá  
přebytek na konci roku, což vede ke snížení 
příspěvků členských států v rámci vlastních 
zdrojů. Řádné rozpočtové řízení Komise již také Účetní dvůr uznal: ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2007 (bod 3.4) Účetní  dvůr uvedl, že snížení prostředků na platby 
odráží řádné rozpočtové řízení, neboť uka-
zuje schopnost reagovat na změny a snižuje 
přebytek rozpočtu, a tak umožňuje, aby byly 
vlastní zdroje vráceny členským státům.16.
Prognózování peněžních toků prová-
děné Komisí (GŘ BUDG) je účinné. Jeho  cíle v souladu s článkem 58 prováděcích  
pravidel k finančnímu nařízení bylo vždy  
dosaženo, nikdy nenastal nedostatek finanč-
ních prostředků z důvodu nesprávného  prognózování.
V souvislosti s přezkumem nástrojů souvise-
jících s podáváním zpráv o peněžních tocích 
byly na konci roku 2008 přepracovány stáva-
jící postupy pro podávání zpráv o peněžních 
tocích i pro prognózování peněžních toků. 
Aktualizované a sjednocené znění postupu, které rovněž obsahuje více podrobností  
o prognózování, bude přijato ke konci prv-
ního čtvrtletí 2009.
18.
Komise poukazuje na to, že postup pro  
prognózování hotovosti je formálně zdo-kumentován, zveřejněn a doplňuje jej sou-
bor s pokyny k jednotlivým krokům. Pokud 
jde o odhady využívané při tomto úkonu,  
provádějí se s nejvyšší možnou přesností  
a Komise má za to, že stávající postupy  nemají významný dopad na celkové pokladní operace ani na dodržování příslušného  nařízení.
19.
Komise si všechny své „domovské banky“  
vybírá prostřednictvím veřejného výběro-vého řízení. Domovské banky se nacházejí  
v EU a využívají se pro uskutečňování plateb 
schválených ústředními útvary Komise.
Je fyzicky nemožné uplatňovat stejný postup 
pro otevření bankovního účtu v každé z při-
bližně 150 zemí, kde byly zřízeny zálohové účty, a bylo by to také neúčinné. Tyto účty 
jsou určeny k placení malých částek, a jejich 
zůstatky jsou tedy velmi nízké a jsou pra-
videlně vypláceny zpět pouze do výše sku-
tečně provedených plateb.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi29
Vždy, když je to vzhledem k místnímu ban-
kovnímu prostředí možné a vhodné, je banka, v níž má být takový účet veden, vybrána na 
základě místního bankovního průzkumu pod 
dohledem majitele zálohového účtu.
Komise se bude řídit připomínkou Účetního 
dvora a bude lépe dokumentovat zvláštní  
výběrový postup každého případu.
20.
Uvnitř dotčeného útvaru GŘ BUDG existuje 
řádné rozdělení povinností mezi správu  
pokladny a sladění bankovních účtů, které  se odráží v organizační struktuře útvaru.  
V tomto útvaru C01 jsou tři vedoucí týmů:
jeden pro sladění bankovních účtů /   —
zálohové účty;
jeden pro pokladnu; —
a jeden pro záznamy o třetích stranách. —
Všechna pověření vydává písemně účetní  
a jsou aktualizována. V uvedených pověře-
ních jsou podrobně popsány konkrétní svě-
řované úkoly.
Pověření se řídí popisem pracovního místa 
každé osoby a úkoly útvaru. Rozdělení povin-
ností v útvaru je provedeno tak, jak ukazuje 
organizační schéma.
Hlavním kontrolním nástrojem je samotný  
informační systém, neboť zaručuje rozdělení 
úkolů (zejména mezi kolem plateb a slaďo-
váním) a provádí kontroly.
Je zavedeno řízení rizik a stejně tak i účinná 
kontrolní opatření.Na základě výše uvedeného byl učiněn závěr, 
že za citlivé pracovní místo by mělo být  považováno pouze pracovní místo vedoucího 
útvaru odpovědného za správu pokladny.
21.
Také velké organizace veřejného sektoru,  
jako jsou členské státy, mají struktury  
pro správu dluhů a aktiv odlišné od struktur zabývajících se rozpočtovými příjmy a plat-
bami. Stejně tak i Komise považuje za účelné 
rozdělení úkolů mezi GŘ BUDG a GŘ ECFIN.
22.
Úkoly vykonávané pokladnou v GŘ BUDG  
(rozpočtové platby) a v GŘ ECFIN (mimoroz-
počtová správa aktiv a výpůjčky) se od sebe 
liší, odlišný přístup k řízení rizik a kontrole 
je opodstatněn rozdílnou povahou úkolů.
23.
Různé metody omezování rizik jsou dány  
odlišnou povahou vykonávaných úkolů.  
Limity pro nostro  účty, které slouží ke každo-
denním hotovostním pohybům, ale obvykle 
se na nich nenacházejí značné prostředky  delší dobu, je třeba posuzovat odlišně od  limitů pro protistrany, k nimž se peníze uklá-dají na delší dobu.
Dále s výjimkou účtů, na kterých jsou ulo-
ženy předběžně vybrané pokuty (k tomuto 
tématu viz odpověď Komise na bod 34), se finanční prostředky GŘ BUDG na běžných  
účtech jednotlivých komerčních bank nachá-
zejí v tak omezených částkách, že i kdyby GŘ 
ECFIN využívalo tytéž banky, neznamenalo 
by to podstatné zvýšení rizika.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi30
25.
Komisí vypracovaný přehled rizik spojených 
s pokladními operacemi (GŘ BUDG), na nějž Účetní dvůr ve své připomínce odkazuje,  
jasně vysvětluje, jakým rizikům jsou vysta-
veny, jak jsou tato rizika řízena a jaká opat-
ření byla zavedena pro jejich kontrolu,  minimalizaci nebo neutralizaci. Rovněž se  v něm odkazuje na postupy, které obsahují opatření pro kontrolu nebo omezení provoz-
ních a finančních rizik. Provázanost těchto 
stávajících postupů bude shrnuta do jedi-
ného oficiálního dokumentu GŘ BUDG.
26.
V roce 2004 bylo provedeno posouzení rizik 
všech oblastí činnosti GŘ ECFIN. Od té doby 
byla provedena doplňková posouzení rizik  
činností, u nichž došlo k významným změ-
nám. Tento proces posouzení rizik se má  
vzhledem k poměrně stabilní povaze čin-
ností GŘ ECFIN za dostatečný. Další úplné  posouzení rizik všech činností GŘ ECFIN bylo 
provedeno na konci roku 2008.
Významná finanční rizika jsou pečlivě sledo-
vána v průběhu roku. Viz prohlášení Účet-ního dvora v rámečku 3.
28.
Ukazatele, které jsou zahrnuty v „tabulce  
výsledků“ GŘ BUDG, jsou nejdůležitějšími  
ukazateli pro pokladní operace GŘ BUDG  
a významnými ukazateli výkonnosti. Jsou  pravidelně sledovány a posuzuje se podle  
nich výkonnost. V případě nízké výkonnosti 
se zavádějí vhodná nápravná opatření.
V rámci pokladny jsou pro jednotlivé členy 
týmu definovány konkrétní cíle, oproti nimž 
se posuzuje jejich výkonnost. Většina jich má podobu ukazatelů výkonnosti. Umožňují, aby 
vedoucí pracovníci objektivně posuzovali/
měřili výkony jednotlivců a celkovou výkon-
nost pokladny.29.
Připravuje se výpočet referenční hodnoty  
pro přezkum výkonnosti ostatních portfolií. Na počátku roku 2009 byla stanovena meto-
dika a zavedení informační technologie je  
ve zkušební fázi.
30.
Zmiňované svěřenecké účty otevírají schva-
lující osoby pro účely plnění určitých roz-počtových programů a jsou jiné povahy než 
bankovní účty otevírané účetním pro účely 
správy pokladny podle článku 59 provádě-
cích pravidel.
Jak uvedl Účetní dvůr, zřizují se svěřenecké 
účty pro některé programy v rámci zvlášt-
ních dohod, kdy finanční instituce jedná  
jako finanční zprostředkovatel Komise  
(např. dohody o svěřenectví mezi GŘ ECFIN 
a finančními institucemi).
Platby finančním institucím, jako jsou Evrop-
ská investiční banka (EIB) nebo Kreditanstalt 
für Wiederaufbau (KFW), by se neměly vždy 
považovat za svěřenecké transakce a nemělo 
by s nimi být jako s takovými automaticky  nakládáno. Finanční instituce by také mohly jednat jako koordinátoři projektů, příjemci nebo další dárci svěřeneckého fondu; souvi-
sející platby je poté nutno běžně považovat 
za předběžné financování. Správná klasifi-
kace takových plateb tedy vyžaduje podrob-
nou analýzu souvisejících smluv.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi31
31.–32.
Po připomínce Účetního dvora provedlo GŘ 
BUDG v roce 2007 dva soupisy (30. září 2007 a 31. prosince 2007) s cílem zajistit úplnost 
roční účetní závěrky finančních aktiv drže-
ných finančními institucemi. Na tyto dvě  
žádosti odpověděla všechna generální ředi-telství a byly provedeny kontroly pro ově-ření soudržnosti odpovědí s účetní závěrkou za rok 2007.
Soupis je nyní součástí standardizovaného 
postupu pro roční uzávěrku.
Pro další zlepšení situace již Komise Účet-
nímu dvoru navrhla, aby byl počínaje uzávěr-
kou roku 2008 rozeslán dotčeným finančním 
institucím oběžník, aby se od nich získaly  
přesné, úplné a standardizované informace 
týkající se svěřeneckých účtů, a také se na  
tom s Účetním dvorem dohodla.
Jak již bylo uvedeno v odpovědi na bod  
30, liší se svěřenecké účty od bankovních  
účtů otevřených účetním Komise podle  
článku 59 prováděcích pravidel. Pro tyto  
bankovní účty je již jednotný postup zave-den. U svěřeneckých účtů bude Komise  situaci dále analyzovat, aby reagovala na  připomínky Účetního dvora.
34.
Stávající systém používaný pro správu před-
běžně vybraných pokut je jasně definován  a zakládá se na rozhodnutí Komise z roku  
1999. Související pokyny připojené k tomuto 
rozhodnutí tvoří standardní a nedílnou sou-
část každé smlouvy uzavřené s bankami vyu-
žívanými pro tyto účely.Stávající systém správy předběžně vybraných 
pokut byl v roce 2008 přezkoumán, přičemž hlavním cílem bylo zvýšení jeho bezpečnosti. 
GŘ BUDG v této souvislosti předložilo počát-
kem roku 2009 návrh rozhodnutí Komise.
39.
Komise především poukazuje na to, že  
všechna významná hlediska veškerých  postupů pokladny jsou formálně zdoku-
mentována a v mnoha případech je doplňují 
podrobné pokyny k jednotlivým krokům.
Navíc pro všechny klíčové úkoly v rámci  
útvaru GŘ BUDG pro správu pokladny je  
připraven jeden či více náhradníků s cílem 
zajistit kontinuitu provozu v případě pláno-
vané i nečekané nepřítomnosti osob.
Komise má tudíž za to, že riziko ohrožení  
kontinuity provozu v případě odchodu klíčo-vého personálu z útvaru po krátké výpovědní 
lhůtě je velice nízké.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi32
ZÁVĚRY 
A DOPORUČENÍ
42.
Komise je povinna dodržovat ustanovení  
nařízení Rady, kterým se provádí rozhod-
nutí o systému vlastních zdrojů Společen-ství, v němž se výslovně uvádí, že členské  státy poukazují vlastní zdroje na účet vedený na jméno Komise každý měsíc ve výši jedné 
dvanáctiny. Od roku 2005 však Komise navr-
huje rozpočtovému orgánu na konci října  
předběžný návrh úpravy rozpočtu, kterým  
se rozpočet aktualizuje podle prognózy  
příjmů a výdajů. Obvykle se tak předjímá  přebytek na konci roku, což vede ke snížení 
příspěvků členských států v rámci vlastních 
zdrojů. Řádné rozpočtové řízení Komise již 
také Účetní dvůr uznal: ve své výroční zprávě 
za rozpočtový rok 2007 (bod 3.4) Účetní  
dvůr uvedl, že snížení prostředků na platby 
odráží řádné rozpočtové řízení, neboť uka-zuje schopnost reagovat na změny a snižuje 
přebytek rozpočtu, a tak umožňuje, aby byly 
vlastní zdroje vráceny členským státům.
43.
Pokud jde o připomínky Účetního dvora  pod písmenem a): Komise poukazuje na to, že postup, na nějž Účetní dvůr odkazuje  
(převody mezi účty vlastních zdrojů člen-
ských států), je formálně zdokumentován  
a doplňují jej podrobné pokyny k jednotli-
vým krokům.
Pokud jde o připomínky Účetního dvora  
pod písmenem b): Komise poukazuje na to, 
že postup pro prognózování hotovosti vyu-
žívaný pro předběžné vyžádání vlastních  
zdrojů i jeho používání jsou zdokumento-
vány. Tvoří formální základ pro žádost člen-ským státům o předběžné platby v rámci  
vlastních zdrojů.V souvislosti s nedávným přezkumem  
nástrojů pro podávání zpráv o hotovosti byly 
na konci roku 2008 přepracovány stávající  postupy pro podávání zpráv o peněžních  tocích i pro prognózování peněžních toků. Aktualizované a sjednocené znění postupu, 
které rovněž obsahuje více podrobností  
o prognózování, bude přijato ke konci prv-
ního čtvrtletí roku 2009.
Pokud jde o odhady využívané při převodu 
finančních prostředků mezi účty vlastních  
zdrojů členských států, provádějí se s nej-
vyšší možnou přesností a Komise má za to, že 
stávající postupy nemají významný dopad na 
celkové pokladní operace ani na dodržování 
příslušného nařízení.
Doporučení
První odrážka
Současný systém účtů vlastních zdrojů,  
který je určen v první řadě k přijímání pla-
teb v rámci vlastních zdrojů, je propojen se systémem vlastních zdrojů podle rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom a jeho provádě-cího nařízení Rady 1150/2000, jímž je Komise 
vázána. V roce 2007 přijala Rada nové roz-
hodnutí 2007/436/ES, Euratom týkající se  
vlastních zdrojů a velice nedávno také revizi 
nařízení Rady 1150/2000
7, které do systému 
účtů a plateb vlastních zdrojů nezavádějí  
žádné podstatné změny. To svědčí o tom, že 
je Rada s fungováním současného systému 
spokojena.
7 Nařízení Rady č. 105/2009, Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 1.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi33
Druhá odrážka
Komise bude usilovat o zlepšení dokumen-
tace v této oblasti. V souvislosti s přezkumem nástrojů pro podávání zpráv o peněžních  
tocích Komise na konci roku 2008 přepra-
covala postupy pro podávání zpráv o peněž-
ních tocích a prognózování peněžních toků. Aktualizované znění postupu, které rovněž obsahuje více podrobností o prognózování, bude přijato ke konci března 2009. Komise 
však nicméně nemá za to, že kontrola přes-
nosti využívaných odhadů bude mít pod-
statný dopad.
44.
Přehled rizik spojených s pokladními opera-
cemi vypracovaný Komisí (GŘ BUDG), který 
je součástí roční účetní závěrky, poskytuje 
jasné a komplexní shrnutí rizik, způsob jejich 
řízení a opatření zavedená pro jejich kon-
trolu, minimalizaci nebo neutralizaci. Rov-
něž se v něm odkazuje na postupy, které  obsahují opatření pro kontrolu nebo ome-
zení provozních a finančních rizik.
Provázanost těchto stávajících postupů bude 
shrnuta do jediného oficiálního dokumentu GŘ BUDG.
Ukazatele, které jsou zahrnuty v „tabulce  
výsledků“ GŘ BUDG, jsou nejdůležitějšími  
ukazateli pro pokladní operace GŘ BUDG  
a významnými ukazateli výkonnosti. Jsou  
pravidelně sledovány a posuzuje se podle  nich výkonnost. V případě nízké výkonnosti 
se zavádějí vhodná nápravná opatření.45.
Podle rozhodnutí Komise je třeba rozlišo-
vat funkce pokladny (a plateb) vykonávané GŘ BUDG na straně jedné a na straně druhé 
funkci správy aktiv zajišťovanou GŘ ECFIN. 
Odpovědnost za každou z těchto funkcí je  
jasně přidělena jednomu ústřednímu útvaru. Viz také odpověď Komise na bod 23.
46.
Vzhledem k tomu, že finanční prostředky  
držené na svěřeneckých účtech jsou využí-
vány pro různé účely, z čehož plynou různé 
vzorce peněžních toků a různá doba držení, 
je z provozního hlediska velmi obtížné opti-malizovat úroky z finančních prostředků  
držených i u jediné finanční instituce. Viz  
také odpovědi na body 31 a 32 výše.
47.
Stávající systém správy předběžně vybraných 
pokut byl v roce 2008 přezkoumán, přičemž hlavním cílem bylo zvýšení jeho bezpečnosti. 
GŘ BUDG v této souvislosti předložilo počát-
kem roku 2009 návrh rozhodnutí Komise. Viz 
také odpověď Komise na bod 34.
Doporučení
První odrážkaKomise zlepší dohled nad jednotlivými vyko-návanými činnostmi správy pokladny. Roz-
dělení úkolů mezi dvě dotčená generální  
ředitelství snižuje potřebu rozsáhlé koordi-
nace. Zavedou se častější setkání obou gene-rálních ředitelství, aby sdílela informace  
o rizicích a vyměňovala si zkušenosti a osvěd-
čené postupy ohledně pokladny a činností  
správy aktiv na úrovni celé Komise.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi34
Druhá odrážka
Přehled rizik spojených s pokladními opera-cemi vypracovaný Komisí (GŘ BUDG), který 
je součástí roční účetní závěrky, poskytuje 
jasné a komplexní shrnutí rizik, způsob jejich řízení a opatření zavedená pro jejich kont-rolu, minimalizaci nebo neutralizaci. Rovněž 
se v něm odkazuje na postupy, které obsa-
hují opatření pro kontrolu nebo omezení  provozních a finančních rizik.
Provázanost těchto stávajících postupů bude 
shrnuta do jediného oficiálního dokumentu 
GŘ BUDG.
Ukazatele, které jsou zahrnuty v „tabulce  
výsledků“ GŘ BUDG, jsou nejdůležitějšími  
ukazateli pro pokladní operace GŘ BUDG  
a významnými ukazateli výkonnosti. Jsou  
pravidelně sledovány a posuzuje se podle  
nich výkonnost. V případě nízké výkonnosti se zavádějí vhodná nápravná opatření.
Čtvrtá odrážka
Stávající systém správy předběžně vybraných 
pokut byl v roce 2008 přezkoumán, přičemž hlavním cílem bylo zvýšení jeho bezpečnosti. 
GŘ BUDG v této souvislosti předložilo počát-kem roku 2009 návrh rozhodnutí Komise. Viz také odpověď Komise na bod 34.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi35
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 5/2009
Správa pokladny v Komisi
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství2009 – 34 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-290-2

Jak získat publikace EU
Publikace na prodej:
• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);• u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;•  obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců. Jejich kontaktní 
údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
Bezplatné publikace:• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);•  na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise. Jejich kontaktní údaje najdete 
na http://ec.europa.eu/ nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
V RÁMCI TÉTO ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY PROVÁDĚL ÚČETNÍ DVŮR AUDIT 
KVALITY SPRÁVY POKLADNY V KOMISI A POSUZOVAL, ZDA KOMISE DODRŽELA PŘÍSLUŠNÁ PRAVIDLA A PRÁVNÍ PŘEDPISY A ZDA 
ZAVEDLA SYSTÉMY VNITŘNÍ KONTROLY ZAJIŠŤUJÍCÍ ŘÁDNOU SPRÁVU 
POKLADNY. ÚČETNÍ DVŮR DOSPĚL K ZÁVĚRU, ŽE KOMISE CELKOVĚ DODRŽELA PRÁVNÍ PŘEDPISY SPOLEČENSTVÍ, VYPRACOVALA POSTUPY PROGNÓZOVÁNÍ ZA ÚČELEM OBEZŘETNÉHO ŘÍZENÍ HOTOVOSTI A ŽE JEJÍ POSTUPY VNITŘNÍ KONTROLY BYLY VE SVÉM SOUHRNU ÚČELNÉ. ÚČETNÍ DVŮR NICMÉNĚ ROVNĚŽ ZJISTIL, ŽE KOORDINACE MEZI PŘÍSLUŠNÝMI GENERÁLNÍMI ŘEDITELSTVÍMI KOMISE V OBLASTECH, JAKO JE ŘÍZENÍ RIZIKA A KONTROLA, JE NEDOSTATEČNÁ. TO VEDLO K SITUACI, KDY KOMISE NEBRALA DOSTATEČNĚ V ÚVAHU SVOU CELKOVOU RIZIKOVOU ANGAŽOVANOST VŮČI JEDNOTLIVÝM  
KOMERČNÍM BANKÁM. DÁLE ÚČETNÍ DVŮR ZJISTIL EXISTENCI 
ZVÝŠENÉHO RIZIKA ZTRÁTY PŘEDBĚŽNĚ VYBRANÝCH POKUT  ULOŽENÝCH NA ZVLÁŠTNÍCH BANKOVNÍCH ÚČTECH.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮRQJ-AB-09-005-CS-C
ISBN 978-92-9207-290-2