(5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého hospodářského vývoje v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní růst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce odůvodňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(20)Slovenský daňový systém by bylo možno reformovat tak, aby došlo k oživení hospodářské účinnosti, podpoře environmentální a fiskální udržitelnosti a zlepšení spravedlnosti při současné podpoře širších politických cílů. V porovnání s ostatními zeměmi EU je zde obzvláště vysoké daňové zatížení práce u osob s nízkými příjmy. Naproti tomu není plně využíván potenciál zdanění v oblasti životního prostředí a zdanění nemovitostí. Změna daňové skladby by mohla podpořit růst a rovněž pomoci podpořit ekologickou transformaci a udržitelnost životního prostředí. Energetická náročnost hospodářství se pohybuje výrazně nad průměrem EU, ale příjmy z ekologických daní v roce 2020 činily 2,4 %, což se blíží průměru EU. Environmentální poplatky týkající se nakládání s odpady a znečištění ovzduší dostatečně nepodporují účinné využívání zdrojů a nesnižují environmentální a společenské náklady. Silniční daně a poplatky za registraci vozidel nejsou dobrým odrazem intenzity emisí. Environmentální daně a poplatky nejsou indexovány, což v průběhu času snižuje ekologické příjmy v důsledku inflace. Pokud jde o zdanění nemovitostí, příjmy z periodického zdanění nemovitého majetku byly v roce 2020 poměrně nízké (0,5 % HDP v porovnání s průměrem EU ve výši 1,2 %). Slovensko v současné době nemá dostatek údajů, které by umožnily aktualizovat a indexovat základ daně z nemovitostí v souladu s tržními hodnotami, což by mohlo částečně zmírnit i přetrvávající silnou poptávku po bydlení a související silný růst cen rezidenčních nemovitostí. Další úsilí o zjednodušení daní a zlepšení dodržování předpisů může navíc zvýšit veřejné příjmy a tím podpořit fiskální udržitelnost a zlepšit spravedlnost. Mezera v dodržování daňových předpisů v oblasti DPH zůstávala navzdory určitému zlepšení v roce 2019 i nadále vysoká (16,1 % oproti 10,4 % v rámci celé EU). K dalšímu snížení úniků v daňovém systému by mohlo přispět další zlepšení správy daní včetně oblasti elektronické fakturace, předvyplněných daňových přiznání a větší digitalizace.

(14)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce programu stability z roku 2022 vycházejí, je realistický v roce 2022 a příznivý v roce 2023. Vláda počítá s růstem reálného HDP o 2,1 % v roce 2022 a o 5,3 % v roce 2023. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 předpokládá vyšší růst reálného HDP o 2,3 % v roce 2022 a nižší růst reálného HDP o 3,6 % v roce 2023, zejména v důsledku odhadovaného vyššího dopadu inflace na soukromou spotřebu a pomalejšího oživení vývozu. Ve svém programu stability z roku 2022 vláda očekává, že celkový schodek státního rozpočtu poklesne v roce 2022 na 5,1 % HDP a v roce 2023 na 2,4 % HDP. Pokles v roce 2022 odráží především zrušení většiny mimořádných opatření a silný růst nominálního HDP. Podle tohoto programu by měl poměr veřejného dluhu k HDP klesnout v roce 2022 na 61,6 % a v roce 2023 by se měl snížit na 58,0 %. Na základě politických opatření známých k datu uzávěrky prognózy předpokládá prognóza Komise z jara 2022 schodek veřejných financí v roce 2022 ve výši 3,6 % HDP a v roce 2023 ve výši 2,6 % HDP. Tento schodek je nižší než schodek předpokládaný pro rok 2022 v programu stability na rok 2022 a vyšší než schodek předpokládaný pro rok 2023, a to zejména v důsledku předpokládaného optimističtějšího vývoje na trhu práce v roce 2022. Prognóza Komise z jara 2022 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 61,7 % v roce 2022 a 58,3 % v roce 2023.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro provádění fiskální politiky v roce 2023 a jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 by se přechod od celkové podpůrné orientace fiskální politiky v období 2020–2022 k obecně neutrální souhrnné orientaci fiskální politiky v roce 2023 jevil jako přiměřený, avšak současně je připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 pro jednotlivé členské státy by měla být i nadále diferencována a měla by zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala, že bude pozorně sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upraví, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(25)Pokrok v oblasti snižování čistých emisí skleníkových plynů od roku 2015 do značné míry stagnuje. Slovenská ekonomika se vyznačuje vysokou energetickou náročností, částečně v důsledku rozsáhlé závislosti průmyslového odvětví na dovozu fosilních paliv. Podle údajů z roku 2020 je Slovensko závislé na Rusku zejména v oblasti zemního plynu (85 % oproti průměru EU ve výši 44 %) a ropy (100 % oproti průměru EU ve výši 26 %). V případě černého uhlí je však jeho závislost na Rusku nižší než průměr EU (35 % oproti 54 %). Podíl zemního plynu na skladbě zdrojů energie se pohybuje mírně nad průměrem EU (24,9 % oproti 24,4 % v EU), a totéž platí v případě pevných fosilních paliv (14 % oproti 10,8 % v EU), zatímco podíl ropy je nižší (21,9 % oproti 32,7 % v EU). Podíl jaderné energie na skladbě zdrojů energie v roce 2020 činil 24,6 % (oproti 13,1 % v EU). Rychlejší zavádění obnovitelných zdrojů energie by pomohlo snížit závislost Slovenska na dovozu fosilních paliv z Ruska a zmírnit riziko energetické chudoby v situaci rostoucích cen energie. Další reformy v oblasti uspořádání trhu a podpory obnovitelných zdrojů energie jsou plánovány v roce 2022 v rámci plánu pro oživení a odolnost. Zavádění obnovitelných zdrojů energie lze dále urychlit zvýšením prahových hodnot pro výjimky ze stavebních povolení pro obnovitelné zdroje v malém rozsahu, zjednodušením správních a povolovacích postupů v rámci jednotného kontaktního místa, snížením poplatků za připojení k síti a zlepšením přístupu k dostupné kapacitě sítě. V dubnu 2021 ukončilo Slovensko moratorium na připojování nových obnovitelných zdrojů k síti. Je však ještě třeba zavést výhledový mechanismus poskytující transparentní a spolehlivé informace o kapacitě pro připojení nových nestálých obnovitelných zdrojů energie k síti. Aby se Slovensko dokázalo přizpůsobit rostoucímu objemu elektřiny z obnovitelných zdrojů, mělo by modernizovat své přenosové a distribuční sítě, vytvořit nová zařízení pro skladování energie a dokončit regulační rámec pro vodík z obnovitelných zdrojů. Další investice do geotermální energie, udržitelných biomethanových stanic a řešení na bázi vodíku z obnovitelných zdrojů, která respektují příslušná kritéria udržitelnosti, by pomohly řešit vysokou domácí spotřebu zemního plynu. Existuje zde také prostor pro zvýšení energetické účinnosti systémů dálkového vytápění a rychlé zavedení obnovitelných zdrojů tepla nahrazujících zemní plyn. Úsilí v oblasti dekarbonizace lze zlepšit také na regionální úrovni zřízením regionálních center udržitelné energie.

(26)Bude třeba vyvinout další úsilí v oblasti energetické účinnosti. Je třeba se zaměřit zejména na rozsáhlé a ekologické renovace, snížit spotřebu tepla a zvýšit investice do obnovitelných zdrojů tepla včetně tepelných čerpadel. Slovensko by mohlo dále urychlit renovace budov přilákáním většího množství soukromých investic, a to i do veřejných budov, poskytováním technické pomoci, zlepšením v oblasti prováděcích kapacit a přístupu „jednotného kontaktního místa,“ jakož i investicemi do zelených dovedností. Vysoká úroveň nesouladu mezi nabídkou a poptávkou dovedností v ekonomice navíc vyžaduje posílení politik v oblasti vzdělávání dospělých, a to i v souvislosti s ekologickou transformací. Další úsilí je třeba věnovat řešení energetické chudoby a reformě investic do sociálního bydlení. Dále by měla být zavedena některá regulační a administrativní opatření, která by urychlila získávání stavebních povolení, zjednodušila prováděcí pravidla, upravila programy renovací a zlepšila koordinaci mezi jednotlivými veřejnými orgány a programy financování. Další opatření a pobídky by mohly řešit vysokou energetickou náročnost průmyslu včetně malých a středních podniků. Patří sem mimo jiné investiční programy pro zvyšování energetické účinnosti založené na energetických auditech. Režimy podpory by měly být doplňkové (např. v případě režimu dekarbonizace) a měly by být podporovány soukromým financováním a finančními nástroji. Aby bylo Slovensko v souladu s cíli balíčku „Fit for 55“, bude třeba, aby dále posílilo své ambice v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvýšilo cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.

(27)Přestože urychlení přechodu ke klimatické neutralitě a odklonu od fosilních paliv způsobí v řadě odvětví značné náklady na restrukturalizaci, může Slovensko využít mechanismus pro spravedlivou transformaci v kontextu politiky soudržnosti ke zmírnění socioekonomických dopadů této transformace v nejvíce postižených regionech. Kromě toho může Slovensko využít Evropský sociální fond plus ke zlepšení pracovních příležitostí a posílení sociální soudržnosti.

(28)Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2022 a její stanovisko je promítnuto do níže uvedeného doporučení č. 1.

(29)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny přijaly opatření k provedení doporučení týkajícího se hospodářské politiky eurozóny, a to i prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost. V případě Slovenska je toto reflektováno zejména v níže uvedených doporučeních č. 1 a 2,

DOPORUČUJE Slovensku v letech 2022 a 2023:

1.V roce 2023 zajistit, aby růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů odpovídal celkově neutrální orientaci politiky, s přihlédnutím k pokračující dočasné a cílené podpoře domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Připravit se na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Rozšířit veřejné investice do ekologické a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, mimo jiné využitím Nástroje pro oživení a odolnost, plánu RePowerEU a dalších fondů EU. V období po roce 2023 provádět fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic. Zefektivnit daňovou skladbu a více podpořit udržitelný růst podporující začlenění, mimo jiné využitím potenciálu zdanění v oblasti životního prostředí a zdanění nemovitostí. Pokračovat v posilování dodržování daňových předpisů, mimo jiné další digitalizací daňové správy.

2.Pokračovat v provádění svého plánu pro oživení a odolnost v souladu s milníky a cíli obsaženými v prováděcím rozhodnutí Rady ze dne 13. července 2021. Předložit programové dokumenty politiky soudržnosti na období 2021–2027 s cílem dokončit jejich projednávání s Komisí a následně zahájit jejich provádění.

3.Snížit celkovou závislost na fosilních palivech a diverzifikovat dovoz fosilních paliv. Urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie dalším usnadněním přístupu k síti, zavedením opatření ke zjednodušení povolovacích a administrativních postupů a modernizací elektrické sítě. Snížit závislost na zemním plynu v teplárenství a průmyslu. Upravit politiku renovací s cílem urychlit a podpořit rozsáhlé renovace budov.

V Bruselu dne