CS Úřední věstník Evropské unie C 157/167

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: evropský akční plán pro biologické zemědělství a biologicky vypěstované potraviny

(COM(2004) 415 final)

(2005/C 157/30)

Komise se 15. října 2004 rozhodla požádat Evropský sociální a hospodářský výbor podle čl. 262 Smlouvy Společenství o stanovisko k věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí“, která byla pověřena přípravnými pracemi, zaujala stanovisko dne 16. listopadu 2004. Zpravodajem byl pan VOSS.

Výbor přijal na svém 413. plenárním shromáždění, které se konalo ve dnech 15. až 16. prosince 2004 (zasedání z 16. prosince 2004), na němž hlasovalo 70 hlasů pro a 2 členové se zdrželi hlasování, následující stanovisko:

1. Úvod

1.1 Počet biologických zemědělských podniků v Evropské unii během posledních patnácti let značně vzrostl. Od r. 1985 do r. 2002 vzrostly plochy a počet podniků v EU-15 ze 100 000 ha a 6 300 podniků na 4,4 mil. ha a 150 000 podniků. Odpovídá to nárůstu podílu zemědělské plochy z 0,1 na 3,3 %. Obrat z biologických potravin se v Evropě pohybuje kolem 11 mld. EUR a ve světě kolem 23 mld. EUR.

1.2 Biologické obdělávání půdy bylo od r. 1920 převážně vyvinuto v praxi zemědělci za podpory zainteresovaných spotřebitelů. Trvalý zájem spotřebitelů na specializovaných trzích se ustálil v 70. letech. V 80. letech došlo k nárůstu, podpoře a kontrole biologické produkce díky různým společenským a hospodářským činitelům.

1.3 Vyhláškou Rady (EHS) č. 2092/91 vydala EU na základě dlouholetých přípravných prací rozhodujících svazů, podporovaných biologicky hospodařícími zemědělci, první evropské zákony o biologickém zemědělství. Podpora v EU začala r. 1992 včleněním této formy obdělávání půdy do politiky životního prostředí a zemědělství.

1.4 Rada „Zemědělství“ požádala Komisi v červnu 2001 a v prosinci 2002 o předložení akčního plánu pro biologické zemědělství a biologické potraviny. Mezitím Komise uskutečnila internetovou konzultaci, které se zúčastnilo 1 136občanů a organizací. Výsledky byly vpracovány m.j. do pracovního dokumentu složek Komise o proveditelnosti evropského akčního plánu pro biologicky pěstované potraviny. V červenci 2003 se konalo slyšení Evropského parlamentu. V lednu 2004 se k akčnímu plánu konalo slavnostní zahájení s rámcovým programem, jehož se široce zúčastnily evropské vlády, organizace a veřejnost.

1.5 Akční plán představuje podstatný příspěvek k dalšímu rozvoji společné zemědělské politiky a jasně popisuje zvláštní úlohu této formy zemědělství pro budoucí zemědělskou politiku a politiku životního prostředí. Tento druh posílení je odkázán na spolupráci všech hospodářských činitelů, především pěstitelů, a musí proto zohledňovat hospodářské zájmy podniků. Včasná účast národních a regionálních vládních organizací členských států je podmínkou pro úspěch programu.

1.6 EHSV vítá evropský akční plán pro biologické hospodářství a biologicky vyrobené potraviny. Nicméně poukazuje na to, že ve správě EU musí být k dispozici dostačující osobní a hmotné zdroje, aby se s tím spojené úkoly mohly v budoucnu uspokojivě zvládnout. V této souvislosti bere Výbor se zadostiučiněním bere na vědomí, že Evropský parlament v prvím čtení schválil přijmout akční plán do položky rozpočtu na podporovací opatření, m.j. na opatření pro podporování kvality zemědělských výrobků.

2. K obsahu dokumentu Komise

2.1 Komise zjišťuje, že biologické zemědělství významně přispívá k různým opatřením politiky EU, která chtějí dosáhnout vysoké úrovně ochrany životního prostředí. Jako problémové oblasti jsou jmenovány: pesticidy, rostlinné živiny, ochrana půdy, ochrana druhů, ochrana přírody, ochrana zvířat a bezpečnost potravin.

2.2 Komise se snaží, aby se sektor biologického zemědělství neustále vyvíjel a aby se využíval potenciál trhu. Současně se musí věnovat zvláštní pozornost příjmům zemědělských podniků. Přitom se musí zohlednit oba úkoly biologického zemědělství: a) výroba biologických produktů, které – protože nepoužívají provozní prostředky relevantní z hlediska životního prostředí, mají nižší výnos a proto musí dosáhnout vyšších cen a b) dodávka veřejného zboží, které nemůže dosáhnout tržních cen a tudíž závisí na financování z veřejných prostředků.

2.3 Akční plán plánuje tři těžiště: — informacemi řízený rozvoj trhu biologických potravin a posílení vědomí spotřebitelů; — účinnější podpora biologického zemědělství veřejným sektorem a — vylepšení a posílení standard EU, dovozních a kontrolních předpisů.

2.4 Plán předpokládá celkem 21 akcí, z nichž dvě jsou relevantní pro rozpočet a jejichž financování je podmíněno. Realizace akčního plánu závisí na možnostech lidských zdrojů Komise. Jinak Komise okamžitě podnikne nutné kroky na vyznačené linii. V akčním plánu nejsou žádné pevné zadávací podmínky k cílům a k harmonogramu.

3. Obecné poznámky

3.1 Reforma společné zemědělské politiky

3.1.1 Lucemburská usnesení o zemědělské reformě ze září 2003 počítají se snížením administrativních cenových limit u četných výrobků a s vyhloubením bezpečnostní sítě. V důsledku dalekosáhlého oddělení přímých plateb od výroby ve smyslu nového jádra usnesení o zemědělské reformě předpokládá Komise stabilizaci cen či dokonce nárůst cen zemědělských výrobků. Vzhledem k závislosti úrovně výrobních cen bioproduktů na všeobecné výši výrobních cen se zde mohou pro ekologické podniky otevřít nové možnosti. Výbor zdůrazňuje, že tato perspektiva bude možná, pouze bude-li priorita Společenství pro tuto skupinu zemědělských výrobků zachována na dostatečné úrovni.„

3.1.2 Podporování biologického zemědělství závisí take na celkové výši prostředků ve druhém pilíři SZP. Podporování této formy zemědělství není ve členských státech předepsáno jako povinnost. EHSV zjišťuje, že v evropských zemích a regionech, které podporují biologické zemědělství a ekologické hospodářství, je tento hospodářský sektor obzvlášť rozsáhlý a velmi stabilní. Mělo by se pozorně sledovat, k jaké dynamice dochází při vytváření a realizaci nového Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) v členských státech.

3.1.2.1 Výbor sleduje rozhodnutí v souvislosti s finančním plánem Evropské unie s velkými obavami. Krácení hrozí především u prostředků pro rozvoj venkova. EHSV upozorňuje, že tyto prostředky jsou nesmírně důležité pro stabilizaci a inovační rozvoj venkovských regionů Evropy. K tomuto tématu se již Výbor vyjádřil v rámci svého stanoviska z vlastní iniciativy k budoucí politice rozvoje venkova (1) a v současné době zpracovává stanovisko k návrhu nařízení o Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova (2).

3.1.3 Okruh zájemců o prostředky na rozvoj venkova je čím dál větší a se vstupem deseti nových zemí neustále roste. I když tyto modulační prostředky musí být využity na 80 % v zemích, ze kterých tyto prostředky pochází, jsou tyto dodatečné finanční prostředky, které jsou zde k dispozici, velmi omezené.

3.1.4 Biologické zemědělství má, stejně jako další zemědělská praxe, velké možnosti pro dodávku veřejného zboží. Výbor vyzývá Komisi, Radu a Parlament, aby zabezpečily, že změny SZP, na nichž se dohodly v červnu 2003, neohrozí dobrou praxi obhospodařování půdy a žádá, pro druhý pilíř a rozvoj venkova byly zajištěny dostatečné finanční prostředky, aby byly splněny priority Společenství.“

4. Zvláštní poznámky

4.1 Trh biologicky vyrobených potravin

4.1.1 Bioprodukty očima spotřebitele

4.1.1.1 Účastníci trhu biologického zemědělství, obzvláště výrobci, již dobyli významnou část trhu potravinářských výrobků, které již podle mínění EHSV nelze v členských státech označit jen jako „mezeru v trhu“. Jak v četných regionech EU, tak i u některých výrobků je podíl biologických podniků nebo výrobků na trhu velmi vysoký. Např. mnoho surovin pro výrobu dětské výživy pochází z biologické výroby.

4.1.1.2 V Evropě existují regionální a výrobně specifická těžiště výroby, zpracování, komercializace a výzkumu, vzdělávání a školení v oblasti biologických potravin. Příčinou mohou být specifické regionální zvláštnosti i dynamická souhra místních hospodářských činitelů. Výbor výzývá Komisi, aby vytváření těchto center („clusters“) biologického zemědělství věnovala v akčním plánu zvláštní pozornost.

4.1.1.3 Obzvláště v zemědělství, ale i v sektorech zpracování a prodeje se pro mnohé podniky projevila oblast biologických potravin jako šance k zajištění existence.

4.1.2 Tržní mechanismy

Vyšší náklady v distribučním řetězci biologických výrobků bezpochyby způsobují vyšší ceny v prodejním a zpracovatelském sektoru a v oblasti maloobchodních cen. Výbor proto velmi vítá iniciativu k regionálním zpracovatelským a distribučním strukturám, protože to může vést k většímu sblížení mezi výrobci a spotřebiteli s jasným mechanismem vytváření cen. Na druhé straně se nesmí podceňovat, že v některých členských státech došlo k významným přesunům soustředění v obchodu potravinami, který významně tlačí na výrobní ceny i v oblasti biologického zemědělství.

4.1.3 Poptávka řízená informacemi

EHSV důrazně vítá opatření navržená v akci 1, která podporují podporování odbytu a informací. Tato opatření by ale měla zohlednit zkušenosti jednotlivých členských států, protože v oblasti velkovývařoven, školních a závodních jídelen atp. panuje obzvlášť velký tlak na ceny v oblasti nákupu. Důležitý trh představují velkovývařovny, vařící pro děti, nemocné a staší občany.

4.1.4 Problémy na trhu způsobené odchylnými normami

Plánované zřízení internetové databáze pro srovnání rozdílných národních a regionálních předpisů může být užitečným nástrojem pro urychlení výměny zboží na společném trhu. Požadavek úplně odbourat všechny rozdíly by ale šel příliš daleko. Tyto rozdíly mají často regionální, oblastní a kulturní kořeny a jsou motorem pro inovace a další rozvoj norem a kvality výrobků.

4.1.5 Kontrola a analýza nabídky a poptávky

Důslednější sběr statistických údajů o výrobě a trhu biologických výrobků (akce 3) je žádoucí. Při sběru dat a jejich zpracování se ale musí dávat pozor, aby z tohoto dodatečného sběru dat měli tržní partneři (málo velkých obchodních podniků na straně odběratelů a mnoho malých a středně velkých zemědělských podniků na straně nabídky) rovnoprávný užitek nebo aby z toho přinejmenším nevznikly pro zemědělství žádné závažné nevýhody. Je třeba se snažit o evidenci a rychlé zveřejnění statistických údajů tohoto sektoru v nových členských státech.

4.2 Evropská politika biologického zemědělství

4.2.1 Výbor se ptá, zda je evropský zemědělský model multifunkčního zemědělství, ke kterému významně přispívá svým ekologickým přístupem biologické zemědělství, dostatečně zdůrazněn při mezinárodních jednáních s WTO, aby byla zajištěna životaschopnost společné zemědělské politiky a zejména zachování pomoci z druhého pilíře SZP v green boxu.

4.2.2 Rozvoj venkova

Kromě vypracování online-přehledu vsech opatření EU (akce 5) se pro podporu místní produkce biologických potravin navrhuje přizpůsobit standardy v oblasti hygieny a zdraví pro malé a střední podniky v sektoru zpracování a prodeje potravin specifickému rizikovému potenciálu. Standardy vypracované pro zpracovatele velkého množství jsou pro malé, řemeslně pracující podniky s omezeným regionálním množstvím zpracování a komercializace často nerealizovatelné. Často představují bariéru pro investice a zabraňují tak vzniku nových pracovních míst na venkově. Výbor klade důraz na nutnost upravit standardy pro malé řemeslně pracující regionální zpracovatele a prodejce, jak biologických tak konvenčních výrobků. Tito proto musí těžit z předpisů, platících pro zpracovatelské podniky. Pro EHSV zůstává dodržení zásad bezpečnosti potravin, které jsou stanoveny v Bílé knize o zdravotní nezávadnosti potravin a v nových předpisech, samozřejmě absolutní prioritou.

4.2.2.1 U navržené iniciativy v akci č. 6 o upřednostnění biologického zemědělství v ekologicky citlivých oblastech se musí dávat pozor, aby kvůli tomu u nabídky nedošlo k nevyvážené situaci a v důsledku toho nedošlo k politicky podmíněnému zkreslení soutěživosti uvnitř biologického zemědělství. Ztížené podmínky pro obdělávání půdy v těchto oblastech musí být dostatečně popsány.

4.2.2.2 Podle EHSV nezohledňuje akční program důležitý význam, jaký má biologické zemědělství a potravinářský sektor pro zaměstnanost, obzvlášť ve venkovských regionech. Průzkum v evropských členských státech ukázal, že k zakládání podniků v oborech zemědělství a s ním souvisejících oborech dochází téměř výlučně v sektorech biologického zemědělství. Výbor by rád zdůraznil, že veškeré zemědělské vysoce kvalitní výrobky s regionálním označením původu, které přispívají k územnímu rozvoji kladně působí i na rozvoj venkova.

4.2.2.3 Odborné vzdělání, školení a poradenství jsou popsány v akci č. 6. Aby se tyto zemědělské výrobní procesy a prodej biologických výrobků posílily, je nutné důrazně zvýraznit zprostředkování informací a vědomostí v rámci rozvoje venkova.

4.3 Výzkum

4.3.1 Biologické zemědělství nám poskytuje takový způsob zemědělství, který cíleně uplatňuje a vyvíjí pouze takové metody, nástroje a technologie, které mají pokud možno co nejmenší dopad na životní prostředí.

4.3.2 Výbor si je vědom specifického úkolu, který představuje pro biologické zemědělství výzkum financovaný z veřejného sektoru. Oblasti výzkumu, do kterých se málo investuje ze soukromého sektoru a které mají celospolečenský význam, se musí stát klíčovými oblastmi státní podpory výzkumu. Biologické zemědělství a evaluace dopadu technologií by měly být v rámcovém programu evropského výzkumu na čelném místě.

4.3.3 Výbor vítá výstavbu výzkumu o biologickém hospodářství. Cíle tohoto výzkumu musí být formulovány diferencovaněji a musí se prověřit jejich souvislost s ostatními oblastmi společné zemědělské politiky. Vzdělání, předávání zkušeností a význam interdisiplinárního vědění by měly být v akčním programu Komise důrazněji podporovány, i ve smyslu finanční podpory.

4.3.4 Velká potřeba je v oblasti ekologicky orientovaného výzkumu pěstění rostlin a domácích zvířat. Zde se jedná také o další rozvoj přizpůsobených ras a druhů za účelem zajištění jejich komercializace.

4.4 Normy a kontroly – zachování integrity

4.4.1 Koncepce vyhlášky

Skutečnost, že i přes existující vyhlášku doposud nebyly stanoveny žádné základní zásady o biologickém zemědělství, se dá vysvětlit jen historicky. Pro některé členské státy s dlouholetou tradicí této formy zemědělství byly základní zásady stanoveny již dávno. Zde by mělo dojít k dohodě s následnou definicí (akce č. 8), která by vpracovala zkušenosti IFOAM (3). V tomto směru by Výbor velmi uvítal, kdyby se zohlednil i historický vývoj v nových členských státech.

4.4.1.1 Současně je nutno upozornit, že v chápání některých národních organizací biologického zemědělství patří ke koncepci vedle ekologických kritérií i zásady socioekonomické, např. vytváření cenných, sociálně stabilních pracovních míst na venkově. Vyhlášky o biologickém zemědělství by měly být v jednotlivých případech přizpůsobeny, především za současného zohlednění základních zásad a poskytnutá pravidla pro přechodné období s plánovaným konečným datem by měla být vždy postupně prověřována. (akce č. 9).

4.4.2 Pole aplikace norem v oblasti biologické výroby

Kromě upomínky zjednodušených a harmonizovaných pravidel k pěstování rostlin a zvířat je nutno dávat pozor, aby se i nadále udržel vliv malých a středních zemědělských podniků na vývoj pěstování a chovu, aby se zabránilo rozvoji podobných monopolních struktur, např. u mnoha rostlinných kultur a v chovu drůbeže. Zde již je zásobování těchto závodů druhy, které se hodí pro biologické zemědělství, zcela nemožné. Při realizaci dále vyvinutých standard pro ochranu zvířat se musí myslet na doprovodná investiční opatření, která mohou mít často za důsledek finančně náročné stavby chlívů nebo jejich přestavby. Pokud se týče pěstování rostlin, ještě stále chybí pravidla pro tradiční druhy, resp. pro staré rostlinné kultury, které již nejsou na seznamu jednotlivých druhů. Výbor lituje a žádá Komisi, aby podnikla kroky, které jsou k vydání chybějících nařízení nutné.

4.4.2.1 Pokud jde o akci č. 10 (poslední bod), je nutno vysvětlit, zda se pod pojmem „biodiverzita“ chápou kulturní rostliny a užitková zvířata nebo zda je tento pojem pojat obecněji a obsahuje veškerou faunu a flóru. EHSV upozorňuje dále i na skutečnost, že toto udržení nemůže být podle cílů SZP pouze úkolem biologicky hospodařících podniků.

4.4.2.2 I když jsou procesy z hlediska úspor energií a zdrojů jádrem biologického zemědělství, odmítá EHSV zavádět zde vlastní standardy. Zde mají přednost podmínky, platící pro veškeré zemědělství a hospodářství.

4.4.2.3 Obzvlášť vítáno je první vydání Evropských směrnic pro výrobky jako je víno a akvakultury. Výbor se též velmi těší z pozitivních vlivů na konvenční procesy sektorů.

4.5 V akci č. 11 navržené zřízení nezávislého grémia odborníků pro technické poradenství Výbor vítá, jestliže se budou zainteresovaní, t.j. zemědělci, zpracovatelé a spotřebitelé, v přiměřené formě podílet, aby tak získali důvěru občanů v toto grémium. Chybí zatím definice ohledně harmonogramu, cílů a potřebných finančních zdrojů, aby mohla být tato akce úspěšná.

4.6 Geneticky modifikované organismy (GMO)

4.6.1 Výbor lituje, že se akční program v tomto bodě věnuje pouze mezním hodnotám a že nepředložil žádnou celkovou koncepci pro zajištění koexistence jako předpokladu pro biologické zemědělství v Evropě.

4.6.2 Zákazu použití GMO v biologickém zemědělství se přisuzuje v aktuální diskusi o pravidlech koexistence zvláštní význam. Doporučení na toto téma lze velkou měrou uskutečnit. Celá zbylá část zemědělství, která GMO nepoužívá (konvenčního i biologického), nesmí být zatížena náklady, vzniklé na základě povolení použití GMO nebo menších příjmů.

4.6.3 Všeobecné prahové hodnoty pro sadbu se musí pro biologické zemědělství pohybovat na mezi detekce (akce č.12). Podle názoru Výboru má mez detekce jako prahová hodnota platit i pro konvenční geneticky nemutovanou sadbu. Jinak by hrozila rychle rostoucí zátěž i u biologických výrobků s částmi GMO, která by ohrozila zásady biologického zemědělství v Evropě. Kvůli rozsáhlým zemědělským plochám na národních hranicích uvnitř EU a svobodné přepravě zboží je i zde žádoucí harmonizace.

4.7 Kontrolní systémy

Mělo by se schválit prosazení přístupů zaměřených na rizikovost při zlepšování kontroly u akce č. 13. EHSV poukazuje na to, že v německé verzi akčního plánu se na rozdíl od verze anglické hovoří o tom, že nejvyšší riziko podvodu pochází od zemědělských výrobců. EHSV důrazně žádá o opravu. Spíš by se mělo zaměřit na slabiny v rizikové analýze a řízení rizik kontrolních systémů u souvisejících sektorů jako jsou zpracování a obchod. Zlepšení musí být současně spojeno se sníženou administrativní náročností a nižšími náklady. Účinné vzájemné propojení kontrolních organizací může být prospěšné.

4.8 Dovoz

4.8.1 Při příští úpravě předpisů pro dovoz biologických výrobků se musí myslet na rostoucí riziko znečištění GMO.

4.8.2 Výbor doporučuje věnovat pozornost podpoře středozemní hospodářské oblasti a zvlášť zohlednit možnosti biologického hospodářství. Měla by se posílit střediska biologického zemědělství a podporovat jejich propojení.

4.8.3 Z důvodů soutěživosti a především proto, aby si biologické zemědělství udrželo svou šanci na trhu, není důvod dělat pro biologické výrobky dalekosáhlejší koncese v mezinárodních obchodních dohodách, než jaké jsou pro konvenční dovoz.

5. Shrnutí

5.1 Výbor vítá předlohu akčního plánu pro biologické zemědělství a biologicky vyrobené potraviny. Komise tím plní nejen výzvu Rady „Zemědělství“, ale i očekávání mnoha občanů. Zavedením „Cross Compliance“ a stanovením kritérií pro zemědělské a ekologické osvědčené procesy se nyní kladou vyšší požadavky na trvale udržitelný rozvoj evropské zemědělské politiky.

5.2 EHSV vítá cílené kampaně zaměřené na trh a informace pro spotřebitele. Očekává ale, že se stávající nesouměrnost v potravinářském obchodu a ve zpracování potravin nezvětší.

5.3 Sektor, důležitý z hlediska perspektivy na zaměstnanost a výroby veřejného zboží, musí být v programu Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova v rámci opatření, týkajících se kvality zemědělských výrobků, přiměřeně zohledněn.

5.4 Snahy o harmonizaci norem a kontrol nesmí podniky přehánět a musí připouštět regionální zvláštnosti. Logo EU by nemělo bránit v identifikaci původu zboží jak evropského původu tak původu z třetích zemí.

5.5 Na otázku koexistence s GMO chybí odpověď, jak může být biologická výroba v budoucnu zajištěna v celé Evropě. Z tohoto důvodu se musí určit mezní hodnoty na mezi detekce pro veškerou sadbu, kontaminovanou GMO.

5.6 Biologickému zemědělství musí být v rámcovém programu výzkumu EU přisouzena vyšší priorita. Velký celospolečenský zájem a nepatrné prostředky na výzkum tohoto sektoru ze soukromých pramenů tuto prioritu vyžadují.

5.7 Zodpovědní političtí činitelé na evropské úrovni začali na základě rozhodnutí Evropského parlamentu, že by se měly využívat prostředky rozpočtové položky na podporování kvality zemědělských výrobků pro akční plan, odbourávat jmenované deficity v oblasti osobních a hmotných zdrojů.

5.8 EHSV sleduje diskuzi o finančním plánu s velkými obavami. Omezení prostředků pro rozvoj venkova by se odrazilo i v biologickém zemědělství a v hospodářství biologických potravin.

V Bruselu dne 16. prosince 2004. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) Stanovisko z vlastní iniciativy EHSV na téma“ 2. pilíř Společné zemědělské politiky: priority změn politiky rozvoje venkovských oblastí (závěry konference ze Salcburku)„

(2) Stanovisko EHSV, které Výbor zpracovává, týkající se“ Návrhu nařízení Rady týkající se podpory rozvoje venkova prostřednictvím Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova„

(3) International Federation of Organic Agricultural Movements (Mezinárodní svaz biologického zemědělského hnutí).