Zvláštní zpráva Evropský inovační 
a technologický institut 
musí upravit své realizační 
mechanismy a některé 
prvky své koncepce, aby 
dosáhl očekávaného 
dopaduCS 2016  č. 04
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-4240-2 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/230426 QJ-AB-16-003-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-4257-0 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/20268 QJ-AB-16-003-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-4241-9 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/302977 QJ-AB-16-003-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
K jakémukoli použití či reprodukci obrázku v rámečku 1 na straně 10 je nutné získat povolení přímo od držitele 
autorských práv.
Evropský inovační 
a technologický institut 
musí upravit své realizační 
mechanismy a některé 
prvky své koncepce, aby 
dosáhl očekávaného 
dopadu
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce a Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 04
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát IV, jemuž předsedá člen EÚD Milan Martin Cvikl a který se zaměřuje na audit 
příjmů, výzkumu a vnitřních politik, správy finančních a hospodářských záležitostí a orgánů a institucí Evropské unie. 
Audit vedl člen EÚD Alex Brenninkmeijer a podporu mu poskytovali vedoucí jeho kabinetu Antonius Moonen, tajemník 
Raphael Debets, stážista Michael Schuppan, vyšší manažer Paul Stafford, vedoucí úkolu Maria Echanove a auditoři Alexan -
dre Hugé, Eddy Struyvelt a Juan Vazquez Rivera.
Zleva doprava : R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove, A. Moonen.

03
 Obsah
Body
 Glosář a zkratky
I – IX Shrnutí
1 – 13 Úvod
1 – 2 Evropa v inovacích zaostává
3 – 6 Posun v zaměření politiky EU na inovace
7 – 13 Evropský inovační a technologický institut
7 – 8 Poslání a cíle EIT
9 – 13 Jak to funguje?
14 – 18 Rozsah a koncepce auditu
19 – 103  Připomínky
19 – 23 Pro existenci EIT existují přesvědčivé důvody
24 – 68 Některé klíčové prvky nebyly náležitě koncipovány
25 – 26 Znalostní trojúhelník se odpovídajícím způsobem neodráží na úrovni Komise
27 – 33 Financování EIT založené na doplňkových činnostech je špatně definovanou koncepcí
34 – 37 Údajný pákový efekt nebyl prokázán a není pravděpodobný
38 – 39 Znalostní a inovační společenství pravděpodobně nedosáhnou finanční udržitelnosti
40 Nadaci EIT (EITF) se nepodařilo získat další finanční prostředky
41 – 50 Proces uzavírání grantových dohod na rok vhodně nepodporuje inovační činnosti znalostních a inovačních 
společenství
04 Obsah 
51 – 54 Stávající klíčové ukazatele výkonnosti nejsou vhodné pro účinné monitorování
55 – 57 Účast podniků by mohla být větší
58 – 62 Model EIT dostatečně nestanoví cíle na podporu stávajících malých a středních podniků
63 – 64 Chybí dostatečně konkrétní součinnost a doplňkovost
65 – 68 Některé prvky EIT jsou velmi oceňovány: orientace na trh, dlouhodobý výhled, autonomie znalostních 
a inovačních společenství a střediska společného umístění
69 – 95 Realizaci modelu EIT je potřeba zlepšit
69 EIT dosud nemá plnou autonomii
70 – 72 EIT nesplnil svou roli investora orientovaného na dopad
73 Mechanismus financování na základě soutěže nebere dostatečný ohled na výkonnost
74 – 79 Partneři KIC jsou vystaveni značné administrativní a kontrolní zátěži
80 – 84 EIT má málo zdrojů a byl v minulosti špatně řízen
85 – 86 Koncentrovanost finanční pomoci EIT
87 – 88 Inovační společenství jsou nedostatečně transparentní
89 – 95 Znalostní a inovační společenství podporují inovační síť a podnikatelskou kulturu, ale dokladů o 
hmatatelných výsledcích nebo dopadu je zatím málo
96 – 103  Budoucnost
97 – 98 Byly zavedeny zásady finanční udržitelnosti
99 – 100  Definice doplňkových činností znalostních a inovačních společenství byla upravena
101 Budou vypracovány směrodatnější klíčové ukazatele výkonnosti
102 EIT se snaží zapojit více zemí
103 V současnosti se projednávají nové rámcové dohody o partnerství
05 Obsah 
104 – 111 Závěry a doporučení
105 Účel vzniku EIT
106 – 107  Koncepce
108 – 109  Provádění a dopad
 Příloha I  — Regionální střediska společného umístění v Evropě
 Příloha I I — Cíle EIT
 Odpovědi Komise
06
 Glosář  
a zkratky
Dopad : Dlouhodobé socio-ekonomické důsledky, které lze pozorovat po určité době od dokončení intervence 
a které se mohou týkat buď přímých adresátů dané intervence, nebo nepřímých adresátů, kteří jsou mimo rámec 
intervence.
EIT: Evropský inovační a technologický institut
EÚD : Evropský účetní dvůr
Evropa 2020 : Evropa 2020 je strategie EU pro růst pro nadcházející léta. Jejím cílem je učinit z EU inteligentní 
a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění.
GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a MSP : Generální ředitelství Evropské komise pro vnitřní trh, průmysl, 
podnikání a malé a střední podniky má za úkol prosazovat rámec pro evropské podniky, který podporuje růst. 
Toto generální ředitelství nese odpovědnost za řadu opatření na zlepšení podnikatelského prostředí, zejména 
pro MSP , a na podporu rozvoje silné a udržitelné průmyslové základny, která by byla v celosvětovém měřítku 
konkurenceschopná.
GŘ pro výzkum a inovace : Generální ředitelství Evropské komise pro výzkum a inovace odpovídá za politiku 
Evropské unie v oblasti výzkumu a inovací a za koordinaci souvisejících aktivit. Prostřednictvím rámcových 
programů financuje inovační činnosti, přičemž tím současným rámcovým programem je Horizont 2020.
GŘ pro vzdělávání a kulturu : Generální ředitelství Evropské komise pro vzdělávání a kulturu je výkonnou složkou 
Evropské unie odpovědnou za politiku vzdělávání, kultury, mládeže, jazyků a sportu. Toto generální ředitelství 
dohlíží na činnost EIT.
Horizont 2020 (H2020) : Horizont 2020 je nástupcem sedmého rámcového programu. Jeho počáteční rozpočet na 
období 2014–2020 činí 77 miliard EUR a jeho hlavním cílem je zajistit, aby Evropa rozvíjela vědu na světové úrovni, 
odstranit překážky pro inovaci a usnadnit spolupráci veřejného a soukromého sektoru při realizaci inovací. EIT 
spadá do programu H2020.
KIC: Znalostní a inovační společenství ( Knowledge and Innovation Community  – KIC) je vysoce autonomní 
partnerství předních vysokoškolských institucí, výzkumných organizací, firem a dalších účastníků inovačního 
procesu, zaměřené na řešení společenských výzev prostřednictvím vývoje produktů, služeb a procesů a podpory 
inovativních a podnikavých lidí.
Klíčové ukazatele výkonnosti : Klíčové ukazatele výkonnosti se používají k měření faktorů, které mají rozhodující 
význam pro úspěch organizace.
Podnikatelský inkubátor : Podnikatelský inkubátor je organizace vytvořená s cílem podporovat úspěšné zakládání 
a další rozvoj podniků. Často nabízí přístup k fyzické podnikatelské infrastruktuře, služby na podporu podnikání 
vytvořené na míru a příležitosti k navazování kontaktů.
Sedmý rámcový program (7. RP) : Sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace byl 
hlavním nástrojem Evropské unie na podporu výzkumu a inovací v období 2007–2013. EIT nebyl součástí 7. RP .
Glosář a zkratky 07
Středisko společného umístění : Středisko společného umístění, založené a řízené znalostním a inovačním 
společenstvím, je zeměpisným střediskem pro integraci tzv. znalostního trojúhelníku v praxi. Střediska společného 
umístění poskytují kancelářské prostory, kde se inovátoři mohou fyzicky setkávat ke společné práci.
Výsledek : Okamžité změny ovlivňující přímé adresáty po skončení účasti na intervenci.
Základní výzkum : Základním výzkumem se rozumí experimentální nebo teoretická práce prováděná zásadně 
za účelem získání nových vědomostí o základních principech jevů nebo pozorovatelných skutečností, která není 
primárně zaměřena na uplatnění nebo využití v praxi.
Znalostní trojúhelník : Příspěvek vysokoškolského vzdělávání k zaměstnanosti a růstu lze zvýšit vytvořením 
těsných a účinných vazeb mezi vzděláním, výzkumem a inovacemi, což jsou tři strany znalostního trojúhelníku.
08
 Shrnutí
I
Slabé propojení světa vzdělávání, vědy a podnikání se často uvádí jako jedna z hlavních příčin, proč výkonnost 
Evropy v oblasti inovací ve srovnání s konkurencí zaostává. Evropský inovační a technologický institut (EIT), založený 
v roce 2008, si klade ambiciózní cíl tuto bariéru překonat. Posláním EIT je posílit inovační kapacitu EU „podporou 
součinnosti a spolupráce mezi vysokoškolským vzděláváním, výzkumem a inovacemi na nejvyšší úrovni […] včetně 
podpory podnikání“.
II
S původním rozpočtem 3 miliardy EUR na období 2008–2013 hraje EIT prvořadou úlohu ve strategii Evropa 2020 
pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Díky činnostem, které se zaměřují na celý inovační cyklus 
na úrovni EU od vývoje v laboratoři až po uvedení na trh, se EIT snaží svést dohromady nejlepší kreativní a inovační 
partnery z akademického prostředí, výzkumu a podnikatelské sféry ke spolupráci na řešení největších společen -
ských výzev, jako je klimatická změna, energetická účinnost, digitální inovace, zdraví a suroviny.
III
EIT není výzkumným střediskem a nepřispívá přímo k financování jednotlivých projektů. Místo toho poskytuje 
granty znalostním a inovačním společenstvím (KIC). Tato společenství se vybírají na základě soutěže a představují 
partnerství existujících podniků, výzkumných ústavů a univerzit. Soustředí se především na 1) odbornou přípravu 
a vzdělávání, 2) výzkum zaměřený na inovace a založený na spolupráci a 3) zakládání a rozvoj inovačních podniků.
IV
Zkoumali jsme, zda je EIT účinným nástrojem na podporu inovací v EU. Zjišťovali jsme, zda východiska a koncepce 
EIT umožňují řešit potřeby inovačních společenství a posuzovali jsme provádění a monitorování jeho činností. 
Dospěli jsme k závěru, že přestože má existence EIT náležité opodstatnění, složitý provozní rámec a problémy s říze -
ním omezují jeho celkovou účinnost.
V
Hlavní důvody pro zřízení EIT byly přesvědčivé a obecně měly podporu zainteresovaných stran: slabé vazby mezi 
podniky, výzkumnými ústavy a vysokoškolskými institucemi, malý úspěch při uvádění výsledků výzkumu na trh 
a nedostatečná podnikatelská kultura byly přesvědčivými důvody pro založení EIT k řešení těchto otázek. Díky EIT 
se tři znalostní a inovační společenství, zahájená v roce 2010, stala platformou spolupráce pro více než 500 partnerů 
z nejrůznějších disciplín, zemí a odvětví. Znalostní a inovační společenství jsou autonomní, což je jeden z prvků, 
který jejich partneři na spolupráci s EIT obzvláště oceňují. Tato společenství nabízejí prostřednictvím EIT nové příle -
žitosti pro realizaci inovačních činností a podporu podnikatelské kultury.
Shrnutí 09
VI
Při auditu však bylo zjištěno několik nedostatků v pojetí klíčových prvků a provozních procesů:
a) model financování EIT zahrnuje i pojetí tzv. doplňkových činností KIC, které nejsou EIT financovány. Tato skuteč -
nost má jen malou nebo žádnou přidanou hodnotu a zbytečně komplikuje monitorování a vykazování finanční -
ho příspěvku EIT.
b) praktická ujednání mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími, např. mechanismus poskytování grantů, 
jsou špatně přizpůsobena povaze inovačních činností, které se EIT snaží podporovat.
c) finanční udržitelnost znalostních a inovačních společenství je nepravděpodobná. Do činností KIC není dosta -
tečně zapojena podnikatelská sféra, přestože účast podniků byla předpokladem toho, aby EIT dosáhl úspěchu. 
Financování EIT se soustředí na několik málo zemí a omezený počet partnerů KIC.
d) Ukazatele výkonnosti a procesy v oblasti monitorování a vykazování nedávají jasnou představu o výsledcích 
a dopadech.
VII
EIT není ani sedm let po svém vzniku provozně nezávislý na Evropské komisi. Tato skutečnost komplikuje jeho 
rozhodování. EIT se nestal institutem, který klade důraz na dopad své činnosti, jak byl původní záměr. Při závěrečné 
platbě grantu se dostatečně nepřihlíží k výkonnosti znalostních a inovačních společenství. Před rokem 2015 se 
málokdy stalo, že by EIT odmítl náklady na základě nedostatečné výkonnosti.
VIII
Dopad nápravných opatření, která Komise a EIT podnikly v roce 2015, se teprve ukáže. Následující závěry a doporu -
čení jsou relevantní a vyžadují, aby byla učiněna následná opatření.
IX
Chce-li se EIT stát průlomovým inovačním institutem, jak bylo původním záměrem, je nutné provést výrazné legisla -
tivní a provozní úpravy, které lépe podpoří inovační potenciál Evropy. Doporučujeme, aby:
1) Komise Evropskému parlamentu a Radě navrhla změnu právního základu EIT se zrevidovaným modelem finan -
cování EIT;
2) se grantová dohoda s EIT uzavírala a) na delší období než kalendářní rok a b) ještě před zahájením činností;
3) EIT přeorientoval svůj přístup na dosahování dopadu. Měl by proto usilovat o větší autonomii a využít flexibi -
litu, kterou umožňuje právní základ programu Horizont 2020. Měl by především přijmout konkrétní pravidla 
přizpůsobená potřebám partnerů KIC. EIT by měl dále vyřešit problémy s nedostatkem zaměstnanců, aby mohl 
průběžně monitorovat výkonnost KIC.
4) EIT vypracoval analýzu zaměřenou na dopad. EIT by měl také zefektivnit své procesy monitorování a vykazování.
10
 Úvod
1 Teorie vyvinutá v zelené knize 
o inovaci, Evropská komise, 
1995.
Evropský paradox – grafen jako příklad
Grafen je konstrukční materiál na bázi uhlíku, který byl objeven v roce 2004 profesorem fyziky Andre Geimem 
na univerzitě v Manchesteru. Grafen má vzhledem k řadě unikátních vlastností (je lehčí, ale pevnější než ocel 
a vyznačuje se vysokou tepelnou a elektrickou vodivostí) obrovský potenciál pro široké využití od vysoce 
výkonných elektronických přístrojů až po zásobníky energie.Rámeček 1Evropa v inovacích zaostává
01 
Výzkum prováděný Komisí ukázal, že v Evropské unii chybí kultura inovací, v níž 
lze dobré nápady snadno převést do nových výrobků a služeb. EU se nedaří pře -
měnit excelentnost v základním výzkumu na inovace vzešlé z potřeb trhu. Ráme -
ček 1  uvádí příklad tohoto selhání, které bývá označováno termínem „evropský 
paradox“1.
Zdroj : www.sketchport.com , © Magicalhobo, 2014. Licence CC-BY.
Od objevení grafenu bylo v souvislosti s ním celosvětově podáno přes 11 000 žádostí o patent a patentových 
přihlášek. Podle britské společnosti pro technologické strategie Cambridge IP však na Spojené království při -
padá méně než jedno procento z nich a téměř dvě třetiny podaly asijské organizace.
Zdroj:  Sarah Gordonová,  Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance , Financial times , prosinec 2014.
11 Úvod 
2 Unie inovací: jedna z iniciativ 
strategie Evropa 2020 ( http://
ec.europa.eu/research/
innovation-union/
index_en.cfm ).
Definice inovace
Inovací  se rozumí uplatňování nových nebo výrazně zdokonalených produktů (zboží nebo služeb) nebo 
postupů, nového způsobu uvádění na trh nebo nové organizační metody podnikových postupů, organizace 
pracovního prostředí nebo vnějších vztahů. Minimálním požadavkem na inovaci je, aby produkt, proces, způ -
sob uvádění na trh nebo organizační metoda byly pro podnik nové (nebo výrazně vylepšené).
Inovační činnosti  jsou všechny vědecké, technologické, organizační, finanční nebo obchodní kroky, které ve -
dou k uskutečnění inovace nebo o to usilují. Inovační činnosti zahrnují také výzkum a vývoj, který není přímo 
spjat s vývojem konkrétní inovace.
Zdroj:  OECD / Evropská společenství,  „Příručka z Oslo – pokyny ke sběru a interpretaci inovačních dat“, 2005.Rámeček 202 
Aby EU tento problém vyřešila, snaží se stát znalostní ekonomikou zaměřenou 
na ambiciózní výzkum a inovace. Strategií Evropské unie je „vytvořit inovativní 
prostředí, které usnadní, aby se velké myšlenky přeměnily ve výrobky a služby, 
jež přinesou […] hospodářství růst a pracovní místa“2. Inovace, která je skutečně 
hlavní hybnou silou hospodářského růstu a tvorby pracovních míst, je definována 
v rámečku 2 .
Posun v zaměření politiky EU na inovace
03 
Neschopnost Evropy přeměnit vynálezy na prodejné zboží a služby vedla EU 
k přehodnocení výzkumné politiky. Veřejné politiky EU se tradičně soustředily na 
základní výzkum3, jehož hnacím motorem je spíše zvídavost než potenciální tržní 
využití. Výchozím předpokladem přitom bylo, že základní výzkum podnítí apli -
kovaný výzkum, který následně povede k inovacím a jejich obchodnímu využití. 
Tyto politiky však často vůbec nepřihlížely k absorpční kapacitě trhu a k tomu, že 
soukromý sektor potřebuje v oblasti inovací podporu.3 U předchozích evropských 
rámcových programů pro 
výzkum a vývoj byli hlavními 
příjemci výzkumní pracovníci 
mimo podnikatelský sektor 
(Průběžné hodnocení 
sedmého rámcového 
programu – zpráva expertní 
skupiny, 12. listopadu 2012).
12 Úvod 
4 Společné technologické 
iniciativy byly zavedeny 
s cílem lépe se zaměřit na 
potřeby průmyslu 
v příslušných oblastech 
výzkumu. Jedná se o nezávislé 
subjekty EU s účastí 
příslušných odvětví 
a v některých případech 
členských států.
5 Účelem zřízení finančního 
nástroje pro sdílení rizik ( Risk 
Sharing Finance Facility  – RSFF) 
bylo zlepšit přístup 
k dluhovému financování pro 
subjekty zabývající se 
výzkumem, zejména 
v souvislosti s vysoce 
rizikovými investicemi do 
výzkumu, technologického 
vývoje a inovací.
6 Mechanismus pro inovativní 
malé a střední podniky a malé 
a střední podniky s vysokým 
růstem ( High Growth and 
Innovative SMEs Facility  – GIF) 
v rámci programu pro 
konkurenceschopnost 
a inovace poskytuje rizikový 
kapitál pro inovativní MSP 
a MSP s vysokým růstovým 
potenciálem.
7 Nízký podíl podniků na 
výdajích do výzkumu a vývoje 
se často uvádí jako jeden 
z důvodů zaostávání EU v této 
oblasti. Podle Eurostatu 
odpovídaly výdaje 
podnikatelského sektoru na 
výzkum a vývoj 1,30 % HDP 
EU-28 v roce 2012 oproti 
2,49 % v Japonsku (údaje 
z roku 2010) a 1,83 % ve 
Spojených státech (údaje 
z roku 2011).04 
Evropská komise nyní klade větší důraz na konec inovačního cyklu s cílem uvádět 
výsledky výzkumu na trh. Program Horizont 2020 (současný rámcový program 
pro výzkum a inovace) je na rozdíl od svých předchůdců na financování inovací 
výslovně zaměřen. EU zavedla nové veřejné nástroje, jako je partnerství veřej -
ného a soukromého sektoru (např. společné technologické iniciativy4), režimy 
půjček a záruk (např. RSFF5) a rizikový kapitál (např. GIF6), aby se v Evropě posílil 
rozvoj inovací a větší zapojení podnikatelské sféry do inovačních činností7.
05 
Tyto inovativní iniciativy EU však málo zohlednily vazby mezi hlavními stranami 
zapojenými do tzv. „znalostního trojúhelníku“ a vztahy mezi výzkumem, vzdě -
láním a inovacemi (viz obrázek 1 ). Předpokladem hospodářského růstu je širší 
a dobře fungující „znalostní a inovační systém“, v němž produktivní vzájemné 
působení mezi všemi inovačními aktéry hraje zásadní roli. Lepší pochopení těch -
to vztahů v rámci znalostního trojúhelníku bylo podnětem k vytvoření nového 
veřejného systému určeného na podporu celého inovačního ekosystému. Obrázek 1Znalostní trojúhelník
Inovace
Vzdělávání VýzkumNové trhy
Nové dovednosti Nové poznatky
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
13 Úvod 
8 KOM(2005) 24 v konečném 
znění ze dne 2. února 2005, 
„Společně k růstu 
a zaměstnanosti – Nový 
začátek lisabonské strategie“.
9 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady 
č. 1312/2013/EU ze dne 
11. prosince 2013 
o strategickém programu 
inovací Evropského 
inovačního a technologického 
institutu (EIT): přínos EIT pro 
inovativnější Evropu (Úř. věst. 
L 347, 20.12.2013, s. 892).
10 Článek 3 nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1292/2013 ze dne 
11. prosince 2013 o změně 
nařízení (ES) č. 294/2008, 
kterým se zřizuje Evropský 
inovační a technologický 
institut (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 174).
11 Horizont 2020 byl zřízen 
nařízením Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1291/2013 ze dne 
11. prosince 2013 
(Úř. věst. L 347, 29.5.2014, 
s. 104). Jedná se o nástupnický 
program 7. RP, který bude 
probíhat v období 2014–2020 
s rozpočtem ve výši 
77 miliard EUR.06 
Komise předložila inovační strategii pro EU, vytvořenou na širokém základě a za -
měřenou na převádění investic do znalostí na produkty a služby, a navrhla vytvo -
řit zvláštní subjekt, který by „přitahoval ty nejlepší odborníky, nápady a podniky 
z celého světa“8. V roce 2008 tak vznikl Evropský inovační a technologický institut 
(EIT).
Původní logo EIT
Evropský inovační a technologický institut
Poslání a cíle EIT
07 
Cílem Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) je pomoci pře -
konat rozdíl mezi univerzitami zaměřenými na výzkum a tržně orientovanými 
podniky. Pojetí integrovaného přístupu EIT ke znalostnímu trojúhelníku je unikát -
ní způsob, jak prostřednictvím veřejného mechanismu EU podporovat inovace 
a podnikavost. Navíc výslovným cílem institutu je jednoznačně se zaměřovat 
na hmotné výsledky a konkrétní přínosy pro společnost „převáděním výsledků 
výzkumu do podoby produktů a služeb s vysokou hodnotou“9.
08 
S rozpočtem přes 300 milionů EUR na období 2008–2013 a 2,7 miliardy EUR naplá -
novaných na období 2014–2020 hraje EIT prvořadou úlohu ve strategii Evropa 
2020 „přispět k udržitelnému hospodářskému růstu a konkurenceschopnosti 
posilováním inovační kapacity Unie a jejích členských států“, aby bylo možné řešit 
hlavní výzvy, které stojí před evropskou společností. K naplnění tohoto cíle EIT 
podporuje součinnost a spolupráci mezi vysokoškolským vzděláváním, výzku -
mem a inovacemi na nejvyšší úrovni a jejich začleňování včetně podpory pod -
nikání10. EIT je nyní začleněn do současného rámcového programu pro výzkum 
a inovace Horizont 202011.
14 Úvod 
Jak to funguje?
09 
EIT funguje jako decentralizovaný subjekt EU pod dohledem GŘ Evropské komise 
pro vzdělávání a kulturu. Sídlí v Budapešti. EIT není výzkumným střediskem a ne -
přispívá přímo k financování jednotlivých projektů. Místo toho poskytuje granty 
znalostním a inovačním společenstvím ( Knowledge and Innovation Community  – 
KIC), což jsou strukturovaná partnerství podniků, výzkumných ústavů a univerzit 
(partneři znalostního a inovačního společenství). Znalostní a inovační společen -
ství představují jádro činnosti EIT a jsou hlavním prostředkem, jak má EIT plnit své 
cíle (viz schematický model EIT na obrázku 2 ).Obrázek 2Náhled na model EIT
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
Podnikatelský plán
Zpráva o výkonnosti
Euro
€ € €
Partneři KIC spolupracují na inovačních činnostech Partner KIC Partner KIC Partner KICSíť
KIC:
- podnikání 
- výzkum
- vzděláváníEIT
Budapest
15 Úvod 
10 
Znalostní a inovační společenství (KIC) by měla zajistit, aby se poslání a politiky 
EIT převáděly do účinných opatření. Znalostní a inovační společenství se vybírají 
prostřednictvím soutěžní výzvy na základě prioritních témat s vysokým spole -
čenským dopadem. EIT vybral pro finanční podporu pět znalostních a inovačních 
společenství – viz obrázek 3 . Každé z nich je zastoupeno samostatným právním 
subjektem KIC, který uzavírá smluvní dohody s EIT. Obrázek 3Pět znalostních a inovačních společenství vybraných 
a financovaných EIT
Zdroj:  EÚD/EIT.
Zahájeno
v roce  2015Zahájeno
v roce 2010
115Zvýšit konkurenceschopnost, růst a atraktivitu 
odvětví surovin prostřednictvím radikálních inovací 
a podnikatelských řešení EIT Raw Materials209Urychlit podnikání a inovace v oblasti zdravého životního stylu
a aktivního stárnutí, poskytovat špičkovým talentům nové příležitosti 
a zdroje ve prospěch všech občanůEIT Health242Stát se hnacím motorem inovací a podnikání
v oblasti udržitelné energieKIC InnoEnergy209Vytvářet pro inovátory příležitosti, jak řešit klimatické změny
a ovlivnit světové hospodářstvíClimate-KIC115Podporovat vedoucí úlohu Evropy v oblasti inovací informačních
a komunikačních technologií pro ekonomický růst a kvalitu životaEIT DigitalPočet partnerů
KICPoslání KIC
16 Úvod 
12 Zaměření na obchodní 
uplatnění je hlavním rozdílem 
oproti tradičním projektům 
výzkumné spolupráce, jako 
tomu bylo v rámci soutěžních 
v ý z ev 7. R P.11 
Grantová dohoda EIT stanoví maximální roční finanční příspěvek a definuje 
portfolio činností, které má znalostní a inovační společenství uskutečnit během 
kalendářního roku, na který se uzavírá grant. Plánované portfolio všech činností 
musí být zahrnuto do jeho podnikatelského plánu, který tvoří přílohu grantové 
dohody. Tyto činnosti lze rozdělit do čtyř hlavních tematických oblastí:
i) vzdělávání;
ii) inovační projekty;
iii) podnikání;
iv) řízení a ostatní provozní náklady znalostního a inovačního společenství.
12 
Pokud jde o vzdělávání, EIT financuje vzdělávací a školící činnosti na magister -
ské a doktorandské úrovni s důrazem na dovednosti v oblasti podnikání a ino -
vací. V rámci druhé tematické oblasti se realizují inovační projekty konsorciem 
partnerů KIC vybrané na základě interní soutěže, kterou organizuje a řídí právní 
subjekt KIC. Cílem je překlenout propast mezi výzkumem a trhem financováním 
projektů souvisejících s činnostmi v oblasti rozvoje podniků12. Účelem tematické 
oblasti rozvoj podnikání je podpořit zakládání podniků prostřednictvím inkubá -
torů a urychlit rozvoj podniků nabídkou finanční a technické podpory pro růst 
startupů. Jedním z hlavních cílů je zkrátit dobu, než nové podniky vstoupí na trh, 
prostřednictvím tzv. demonstračních akcí, usnadněním přístupu ke zkušebním 
laboratořím a studií trhu.
13 
Čtvrtá tematická oblast se týká nákladů spojených s řízením znalostního a inovač -
ního společenství a jeho středisek společného umístění. Každé znalostní a ino -
vační společenství má regionální střediska společného umístění v Evropě (viz 
příloha I ). Jedná se o fyzické prostory pro setkávání a spolupráci, jejichž účelem 
je umožnit realizaci inovací na místě.
17
 Rozsah a koncepce auditu
13 V Grenoblu (KIC InnoEnergy), 
Londýně (Climate-KIC a EIT 
Digital) a Stockholmu (EIT 
Digital a KIC InnoEnergy).
14 Znalostní a inovační 
společenství poskytla platné 
e-mailové adresy pouze 298 
partnerů (z 546), z nichž 113 
odpovědělo na celý dotazník, 
což představuje 38 % míru 
návratnosti.14 
Cílem auditu Účetního dvora bylo posoudit, zda je Evropský inovační a technolo -
gický institut účinným nástrojem na podporu inovací v EU. Zkoumala se zejména 
východiska, koncepce a provádění EIT s cílem zjistit, zda je tento nový nástroj na 
správné cestě k dosažení svého obecného cíle posílit inovace v EU začleněním 
znalostního trojúhelníku.
15 
Audit se prováděl od prosince 2014 do června 2015 a týkal se činností znalost -
ních a inovačních společenství a EIT od roku 2010 do roku 2014. EIT uskutečnil 
v roce 2015 několik iniciativ, popsaných v bodech 96 až 103. Setkali jsme se 
s představiteli:
 ο GŘ pro vzdělávání a kulturu Evropské komise,
 ο ústředí EIT,
 ο tří právních subjektů KIC,
 ο sedmi partnerů KIC,
 ο pěti středisek společného umístění13.
16 
Partneři KIC byli vybráni podle objemu financování, které obdrželi od EIT. Druhé 
kritérium mělo zajistit, aby partneři KIC ve vzorku pokryli všechna znalostní a ino -
vační společenství zřízená v roce 2010 a všechny typy organizací zastupujících 
tři strany znalostního trojúhelníku (tj. univerzity, výzkumné ústavy a podniky). 
Přezkoumával se také vzorek činností, které realizovala znalostní a inovační spo -
lečenství a na něž EIT poskytl finanční prostředky.
17 
Tento auditní přístup byl doplněn o:
 ο internetový průzkum názorů partnerů KIC14,
 ο kvantitativní analýzu nákladů vykázaných jednotlivými KIC za období 
2010–2014,
 ο přezkum odborné literatury o inovacích a EIT,
 ο analýzu iniciativ přijatých EIT a Komisí během našeho auditu a po něm.
18 
Před naším auditem proběhlo panelové setkání hlavních zainteresovaných stran, 
jehož cílem bylo lépe se obeznámit s hlavními úkoly, s nimiž se EIT musí vypořá -
dat. Jako zdroj informací byly využity i údaje a závěry výročního auditu Účetního 
dvora o účetnictví EIT.
18
 Připomínky
Pro existenci EIT existují přesvědčivé důvody
19 
Zainteresované strany a většina partnerů KIC, kteří odpovídali v průzkumu, se do -
mnívají, že hlavními překážkami pro rozvoj inovací jsou (podle pořadí důležitosti 
pro respondenty průzkumu) (viz obrázek 4 ):Obrázek 4Hlavní překážky rozvoje inovací podle respondentů
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.64 %77 %79 %83 %90 %Procentuální podíl kladných odpovědí 
Nedostatečné investice do inovačních činností ze 
strany vysokoškolského a soukromého sektoru  Nízké zapojení podniků do vytváření vzdělávacích 
kurzů nabízených vysokými školami  Je obtížné získat /f_inancování  Tlak na zajištění okamžité /f_inanční návratnosti  Správní a/uni00A0právní překážky  
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
20 
Jako další překážky rozvoje inovací v EU bylo uvedeno: příliš mnoho různých 
mechanismů veřejného financování s vlastními pravidly, což omezuje celkovou 
efektivnost systémů veřejné podpory; přílišná rozdrobenost výzkumu v rámci EU, 
vedoucí k nákladnému zdvojování činností; chybí společná strategie a/nebo sou -
činnost programů EU s ostatními evropskými, národními či místními programy 
podporujícími inovace; existence různých národních právních systémů omezuje 
přeshraniční inovace; chybí účinně fungující vnitřní trh EU, což znesnadňuje uvá -
dění nových produktů a služeb na trh v ostatních zemích EU.
19 Připomínky 
21 
Téměř 80 % respondentů průzkumu se shodlo, že veřejné programy podpory 
inovací nejsou dostatečně zaměřeny na tržní uplatnění. Tento názor se potvrdil 
i při pohovorech. Cíle EIT pro řešení hlavních překážek pro rozvoj inovací v Evro -
pě jsou podle 66 % respondentů průzkumu relevantní (tyto cíle uvádí příloha II ). 
Všichni dotazovaní se shodli jak na důvodech, tak na potřebě vytvořit nový 
nástroj EU (EIT), který by se lišil od těch stávajících.
22 
Selhání trhu, která se EIT snaží řešit (viz obrázek 5 ), odrážejí strukturální nedo -
statky, jež brzdí inovace a jsou překážkou pro hospodářský růst a tvorbu pra -
covních míst. Kultura podnikání se dostatečně nerozvíjí. Výsledky se komerčně 
nevyužívají. Jako hlavní příčina zaostávání EU v inovační výkonnosti se často 
uvádí nedostatečná spolupráce mezi univerzitami zaměřenými na výzkum a tržně 
orientovanými společnostmi. Vysokoškolské vzdělávání se dostatečně nevěnuje 
podpoře inovační a podnikatelské kultury. Vysoké školy by měly začlenit doved -
nosti v oblasti inovací a podnikání do svých vzdělávacích programů. Obrázek 5Selhání trhu, která se EIT snaží řešit
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Málo získaných / 
udržených 
talentůVýsledky 
výzkumu nejsou 
uvedeny na trh 
Nízká míra zdrojů, 
včetně
personálníchŠpatné výsledky výzkumu, 
pokud jde o vytváření 
společenské nebo 
ekonomické hodnoty 
Příliš malé soukromé 
investice do 
výzkumu a vývoje Absence
podnikatelské 
kultury Překážky 
spolupráce
v rámci znalostního 
trojúhelníkuSTRUKTURÁLNÍ NEDOSTATKY Neschopnost dodávat nové služby, produkty a procesySlabý hospodářský růst a tvorba pracovních míst 
20 Připomínky 
15 Během období 2010–2014 
připadalo na tematickou 
oblast „inovační projekty“ 
42 % nákladů na činnosti 
financované EIT, na 
„podnikání“ 22 %, na 
„vzdělání“ 14 % a na „ostatní 
náklady“ 22 % (viz bod 11–13). 
Je třeba uvést, že mezi 
metodikami jednotlivých KIC 
pro měření ostatních nákladů 
(většinou tvořených správními 
a režijními náklady) existuje 
značný nesoulad.23 
EIT se chce proto soustředit především na převod činností v oblasti vysoko -
školského vzdělávání, výzkumu a inovací do podnikatelského kontextu a jejich 
komerční využití. Existence EIT je sice patřičné opodstatněná, avšak žádoucí efekt 
se ještě neprojevil.
Některé klíčové prvky nebyly náležitě koncipovány
24 
EIT byl původně koncipován jako novátorský veřejný mechanismus založený na 
modelu, který přinesl určitá specifika, jež žádný jiný nástroj EU na podporu inova -
cí nemá. Například jeho schopnost podporovat celý inovační ekosystém od vzdě -
lávání až po vznik startupu prostřednictvím inovačních projektů realizovaných 
několika partnery KIC je unikátní. Autonomie, kterou KIC mají, je další vlastností 
modelu EIT, kterou jeho partneři obzvláště oceňují. Některé klíčové prvky tohoto 
modelu však nebyly náležitě koncipovány tak, aby z EIT učinily skutečně účinný 
a průlomový veřejný mechanismus.
Znalostní trojúhelník se odpovídajícím způsobem neodráží 
na úrovni Komise
25 
Původní záměr založit EIT vycházel z předpokladu, že největší slabinou při inte -
graci znalostního trojúhelníku je vazba mezi sektorem vysokoškolského vzdělá -
vání a podnikatelskou sférou. EIT proto dostalo na starosti Generální ředitelství 
pro vzdělávání a kulturu, které má bohaté zkušenosti se vzdělávacími programy. 
GŘ pro vzdělávání a kulturu tak v rámci Komise převzalo v tomto směru vedoucí 
roli, například jako pozorovatel Komise v rámci správní rady EIT.
26 
Tematické oblasti „inovace“ a „podnikání“, na něž nyní připadá většina financová -
ní EIT, potřebují mít k dispozici zkušené odborníky15. Za tímto účelem by EIT měl 
mít pravidelný přístup k odborníkům GŘ pro výzkum a inovace a GŘ pro vnitřní 
trh, průmysl, podnikání a MSP . GŘ pro výzkum a inovace má cenné zkušenosti s ří -
zením výzkumných a inovačních projektů a GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání 
a MSP zase se zakládáním nových podniků. Tato generální ředitelství však nemají 
oddělení, která by odpovídala za záležitosti EIT, a Účetní dvůr nalezl jen málo 
důkazů o jejich aktivním zapojení do této problematiky.
21 Připomínky 
Financování EIT založené na doplňkových činnostech je 
špatně definovanou koncepcí
27 
Inovační činnosti prováděné partnery KIC se dělí do dvou kategorií:
a) činnosti, které až ze 100 % financuje EIT; 
b) doplňkové činnosti KIC, které nejsou financovány EIT.
Rozdíl mezi těmito dvěma typy činností je pro model financování EIT zcela zásadní, 
protože určuje strop příspěvku EIT. Tento příspěvek může činit maximálně 25 % celko -
vých nákladů KIC (tj. souhrn nákladů na činnosti, které EIT financuje, a nákladů, na 
které naopak nepřispívá – tento komplexní model zobrazuje obrázek 6 ).Obrázek 6Model financování EIT
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Činnosti Financování Činnosti /f_inancované EIT Doplňkové činnosti KIC
Max. 25 % Min. 75 %
Financování EIT
(max. 25 % všech
nákladů)Spoluﬁnancování Doplňkové ﬁnancování
(vč. z jiných zdrojů než EU)
Financování z jiných zdrojů než EIT (min. 75 % všech nákladů)
Rozpočet KICČinnosti KIC
22 Připomínky 
28 
V období 2010–2014 poskytl EIT třem znalostním a inovačním společenstvím 
460 milionů EUR. Díky tomu bylo možné financovat inovace ve výši 540 mi -
lionů EUR. Zároveň tato tři společenství vykázala doplňkové činnosti ve výši 
2 043 milionů EUR (z toho bylo 10 % financováno z jiných programů EU než EIT, 
např. v rámci projektů spolupráce 7.RP , režimů financování Evropské rady pro vý -
zkum (ERV), projektů společných technologických iniciativ apod., a 23 % z ostat -
ních národních a regionálních veřejných režimů podpory) – viz obrázek 7 .Obrázek 7Příspěvek EIT k činnostem znalostních a inovačních 
společenství v období 2010–2014
Zdroj:  EIT.
Činnosti /f_inancované 
EIT 540 milionů EUR
(21 %)
Doplňkové činnosti KIC
2 043 milionů EUR (79 %)Investováno460 milionů EURPříspěvek EIT (2010–2014) 
23 Připomínky 
16 Kontroly a audity provádějí 
externí auditoři EIT a EÚD.29 
Doplňkové činnosti KIC byly špatně definovány. Skutečnost, že chyběla jasná de -
finice, vedla k provozním problémům pro partnery KIC, kteří měli jinou představu 
než EIT o tom, co a jak lze vykazovat jako doplňkové činnosti. Na tuto záležitost 
upozornilo jedno KIC v roce 2012 ve své zprávě o výkonnosti, kdy uvedlo, že 
jelikož není doplňkové financování jasně vymezeno, vznikají problémy s plným 
zapojením některých partnerů a vykazováním všech doplňkových zdrojů, které 
tito partneři přinášejí.
30 
Doplňkové činnosti byly právně definovány teprve na začátku čtvrtého roku 
fungování znalostních a inovačních společenství, když s EIT uzavřely grantové 
dohody na rok 2014. Avšak ani tato definice nebyla příliš užitečná, protože do -
plňkové činnosti popisuje pouze jako činnosti prováděné partnery KIC zejména 
s ohledem na činnosti, které musí KIC realizovat, aby splnilo své poslání. Pokyny 
EIT z roku 2014 „Zásady financování, monitorování a hodnocení činností zna -
lostních a inovačních společenství“ uvádějí, že takové činnosti musejí mít jasnou 
vazbu na alespoň jednu činnost financovanou EIT a zároveň by neměly být finan -
covány z příspěvku EIT. Uvádí se v nich také, že náklady na tyto činnosti musí být 
přiměřené nákladům na činnosti financované EIT a/nebo očekávaným dopadům 
realizace poslání KIC.
31 
EIT proto zavedl v roce 2014 zásadu přiměřenosti s cílem předcházet výskytu 
příliš rozsáhlých doplňkových činností KIC. Avšak posoudit, zda bylo kritérium 
„přiměřenosti“ u konkrétní doplňkové činnosti dodrženo, je nadále problematic -
ké, protože nebyly vydány žádné další pokyny a EIT nezavedl ani žádný zvláštní 
mechanismus, jehož pomocí by se přiměřenost systematicky testovala. V důsled -
ku toho EIT při svém přezkumu doplňkových činností KIC za období 2010–2014 
žádné náklady s tím, že by byly „nepřiměřené“, neodmítl.
32 
Před zahájením cyklu vypracování podnikatelských plánů na rok 2016 měla kri -
téria „mít jasnou vazbu“ a „přiměřenost“ různé výklady, což vedlo mezi partnery 
KIC, EIT a subjekty, které kontrolují výkazy nákladů16, k nejasnostem, zda příslušné 
náklady zahrnout do výpočtu maximálního příspěvku EIT či nikoliv (viz příklad 
v rámečku 3 ). To poškozuje partnery KIC, protože odmítnutí nákladů znamená 
snížení finančního příspěvku EIT.
24 Připomínky 
17 FAQ about KICs  (Často kladené 
otázky o znalostních 
a inovačních společenstvích) – 
EIT (2010).Příklad doplňkové činnosti KIC, u níž chyběla „jasná vazba“ na činnost 
financovanou EIT
Partner KIC vykázal v roce 2013 jednu doplňkovou činnost v hodnotě 188 milionů EUR. Podle finančních výka -
zů souvisela s inovačním projektem, na nějž EIT přispěl částkou 4,5 milionu EUR – poměr implicitních nákla -
dů je 42:1. Výše této doplňkové činnosti by byla dostatečná na to, aby odůvodnila příspěvek EIT poskytnutý 
příslušnému znalostnímu a inovačnímu společenství v roce 2013. Pro zdůvodnění vazby byl předložen krátký 
dokument, v němž se vysvětluje, že daný partner je zapojen do mnoha činností znalostního a inovačního spo -
lečenství včetně vzdělávacích programů a programů zakládání podniků.
Chybí však přesvědčivé důkazy o tom, že mezi účelem, na nějž bylo vynaloženo 188 milionů EUR, a inovačním 
projektem oceněným na 4,5 milionu EUR, který realizovali ostatní partneři KIC, existuje „jasná vazba“.Rámeček 3
33 
Měření a vykazování doplňkových činností KIC není nezbytné k dosažení cílů EIT: 
znalostní a inovační společenství dělají tím, čím jsou17, pouze činnosti financova -
né EIT. Účelem grantu je poskytnout prostředky právě na tyto činnosti, nikoliv na 
pokrytí 25 % celkových nákladů znalostního a inovačního společenství. Kdyby 
doplňkové činnosti byly z podmínek financování vyňaty, výsledek by to neovliv -
nilo: znalostní a inovační společenství by stále realizovala činnosti financované 
EIT.
Údajný pákový efekt nebyl prokázán a není pravděpodobný
34 
Zahrnutí doplňkových činností KIC do modelu financování EIT se využívá k pro -
kázání pákového efektu. Horizont 2020 uvádí, že „přístup EIT k financování bude 
jasně založen na silném pákovém účinku […]“. Výroční zpráva EIT uvádí pákový 
účinek s hodnotou 4, kdy více než 80 % celkového rozpočtu KIC pochází z exter -
ních zdrojů a na každé euro investované z rozpočtu EU připadá vyšší investice 
z jiného zdroje. V roce 2013 Komise vykázala větší pákový efekt EIT u soukromých 
a jiných veřejných finančních zdrojů jako ukazatel výkonnosti.
25 Připomínky 
Retroaktivní činnost nemůže souviset s finančním pákovým efektem
Náklady vynaložené v předchozím projektu spolupráce EU, který se realizoval v období 2010 až 2013, může 
partner KIC vykázat jako doplňkovou činnost k činnosti uskutečněné v roce 2014 a financované EIT. Rozhod -
nutí provést projekt 7.RP v roce 2010 však bylo nezávislé na související aktivitě, kterou EIT schválil v roce 2014. 
K žádnému pákovému efektu tedy v tomto konkrétním případě nedošlo.
Příklad doplňkové činnosti KIC, která nepředstavovala dodatečnou činnost
Partneři KIC vykázali jako doplňkovou činnost náklady spojené s účastí těch, kdo nejsou studenty EIT, na 
kurzech, jichž se účastní i studenti EIT. Nejedná se o žádné náklady navíc, protože dané kurzy jsou součástí 
standardního vzdělávacího programu na univerzitě.Rámeček 4 Rámeček 535 
Uváděný pákový efekt s hodnotou čtyři vychází z předpokladu, že všechny do -
plňkové činnosti, které partneři KIC vykázali, jsou činnostmi dodatečnými, tedy 
že podnět k jejich realizaci dala intervence EIT. Tato hypotéza je nerealistická, 
protože EIT umožňuje, aby KIC vykazovala doplňkové činnosti zpětně. Náklady na 
doplňkovou činnost v minulosti lze vykázat v běžném roce, ve kterém se vykazuje 
související činnost financovaná EIT.
36 
Tyto retroaktivní doplňkové činnosti nejsou ve skutečnosti dodatečné, protože 
partneři KIC je podnikli bez podpory EIT (viz příklad v  rámečku 4 ). Na retroaktiv -
ní doplňkové činnosti připadá 450 milionů EUR (22 %) z celkových doplňkových 
aktivit vykázaných během období 2010–2014.
37 
Partneři KIC navíc přispívají do rozpočtů znalostních a inovačních společenství 
„věcnými příspěvky“, nikoliv penězi: existuje proto vysoké přirozené riziko, že 
příslušné aktivity by realizovali tak jako tak (mrtvá váha), ale náklady vykazují jako 
příspěvek doplňkové činnosti KIC. Partneři KIC a tři právní subjekty KIC dotazo -
vaní během tohoto auditu potvrdili, že většina doplňkových činností KIC nejsou 
dodatečnými činnostmi: proběhly by i bez existence EIT. Náš přezkum každé 
doplňkové činnosti nad dva miliony EUR toto potvrdil.
26 Připomínky 
18 Článek 6.2.pozměněného 
zakládajícího nařízení EIT 
uvádí: „Znalostní a inovační 
společenství mají značnou 
celkovou nezávislost při 
určování své vnitřní 
organizace a struktury, jakož 
i svých konkrétních programů 
a pracovních postupů. 
Znalostní a inovační 
společenství zejména […] 
vypracovávají strategie pro 
svou finanční udržitelnost.“
19 Článek 7b zakládacího nařízení 
EIT uvádí: „[…] je standardní 
dobou trvání znalostního 
a inovačního společenství 
sedm až patnáct let.“
20 EIT o tom znalostní a inovační 
společenství výslovně 
informoval v roce 2015.Znalostní a inovační společenství pravděpodobně 
nedosáhnou finanční udržitelnosti
38 
Znalostní a inovační společenství mají vypracovat strategie, jak se stát finančně 
udržitelnými18, přestože tento cíl je dlouhodobě neslučitelný s jejich očekávanou 
životností (sedm až patnáct let), popsanou v zakládajícím nařízení EIT19. Vzhledem 
k tomuto legislativnímu nesouladu se má obecně za to20, že EIT by měl přestat 
poskytovat finanční příspěvek v zásadě po uplynutí maximálního období patnác -
ti let, ale že KIC nadále budou pokračovat v činnosti.
39 
Partneři KIC a tři dotazované právní subjekty KIC uvedli, že není pravděpodobné, 
že by se KIC po patnácti letech stala finančně udržitelnými. Během období 2010–
2014 pouze jedno společenství vykázalo nějaký příjem (400 000 EUR), naopak 
EIT vložil do těchto společenství přes 460 milionů EUR. Dvě třetiny respondentů 
průzkumu EÚD nepovažuje finanční nezávislost znalostních a inovačních spole -
čenství za pravděpodobnou.
Nadaci EIT (EITF) se nepodařilo získat další finanční 
prostředky
40 
Ve výroční zprávě EIT za rok 2010 bylo oznámeno vytvoření EITF, „jejímž účelem 
bude přilákat a poskytnout prostředky na činnosti EIT, které jsou nad rámec jeho 
běžného financování (…) Tímto způsobem bude hrát nadace zásadní roli jak 
v zabezpečení finanční udržitelnosti a autonomie EIT, tak posílení jeho sociálního 
dopadu“. Nadaci se nikdy nepodařilo přilákat výraznější zdroje a v roce 2014 byla 
uzavřena.
Proces uzavírání grantových dohod na rok vhodně 
nepodporuje inovační činnosti znalostních a inovačních 
společenství
41 
Podnikatelský plán znalostního a inovačního společenství, který tvoří přílohu 
grantové dohody, je ucelený dokument uvádějící výběr, popis a řízení portfolia 
plánovaných činností KIC na kalendářní rok. EIT vydává pokyny k vyjasnění poža -
davků na podnikatelský plán z hlediska jeho struktury, obsahu a míry podrobnos -
ti údajů.
27 Připomínky 
42 
Podnikatelský plán KIC se spíše podobá ročnímu pracovnímu programu se silným 
důrazem na krátkodobý výhled. Návrh podnikatelského plánu na další rok musí 
EIT dostat nejpozději na konci září roku N-1 – harmonogram grantové dohody 
a související podnikatelský plán viz obrázek 8 . Aby mohlo KIC splnit termín, musí 
jeho partneři stanovit a vyčíslit náklady na všechny inovační činnosti plánované 
pro následující rok do konce druhého čtvrtletí. Partneři KIC proto musí alespoň 
šest měsíců dopředu předvídat, které konkrétní inovační činnosti se budou pro -
vádět v dalším kalendářním roce. V rámci tematické oblasti „inovační projekty“ je 
potřeba počítat s dalšími třemi měsíci na vyhlášení soutěžní výzvy k předkládání 
návrhů. Znalostní a inovační společenství nicméně mohou své podnikatelské 
plány během roku měnit, aby do nich zahrnula nové inovační projekty, což se 
formálně činí dodatkem k roční grantové dohodě. Obrázek 8Harmonogram pro grantové dohody, související podnikatelský plán a posouzení 
zpráv o výkonnosti znalostního a inovačního společenství
Zdroj:  EIT – „Zásady financování, monitorování a hodnocení činností znalostních a inovačních společenství“.Rok
N+1Rok NRok
N–1
KonecZačátekRozhodnutí EIT
o výši /f_inancování 
na rok NPředložení návrhu 
podnik. plánu KIC 
na rok N1. čtvrtletí 2. čtvrtletí 3. čtvrtletí 4. čtvrtletí
Kritéria EIT pro 
/f_inancování
na rok N
Audit ex post zprávy KIC za rok NEIT posoudí zprávu
KIC za rok NKIC předloží 
zprávu 
za rok NRealizace podnikatelského plánu KIC na rok NUzavření grantové 
dohody na rok N
28 Připomínky 
21 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 294/2008 ze dne 
11. března 2008, kterým se 
zřizuje Evropský inovační 
a technologický institut 
(Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1).
22 O části ročního grantu se 
rozhoduje na základě soutěže 
mezi KIC. Celkem 40 % 
celkového příspěvku EIT pro 
znalostní a inovační 
společenství v roce 2015 bylo 
přiděleno tímto způsobem. 
Tento podíl by se měl 
postupem času zvyšovat.
Evropský fond pro strategické investice (EFSI)23 a jeho dopad na rozpočet EIT
V listopadu 2014 Evropská komise zahájila investiční plán pro Evropu s cílem znovu nastartovat růst a investi -
ce v EU. Navrhla vytvořit v rámci EIB Evropský fond pro strategické investice (EFSI), společně financovaný EU 
a EIB.
Nařízením EFSI byl příspěvek EU do EIT na sedmileté období 2014–2020 snížen o 12 % z 2 711 milionů EUR na 
2 383 milionů EUR. Rozpočet EIT na rok 2016 bude snížen z 336 milionů EUR (jak se původně plánovalo v pro -
gramu Horizont 2020) na pouhých 285 milionů EUR (–15 %). To povede k tomu, že EIT bude financovat méně 
inovačních činností. V kombinaci se soutěžním financováním to vytváří pro znalostní a inovační společenství 
další nejistotu, neboť musejí vybírat projekty a vypracovávat podnikatelské plány bez jasné představy o tom, 
kolik finančních prostředků budou mít v příštím roce nebo letech k dispozici.
Znalostní a inovační společenství mohou nepřímo využít prostředky EFSI, čímž se vyrovná určité snížení v roz -
počtu EIT.
23 Stanovisko č. 4/2015 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro strategické investice a o změně nařízení (EU) 
č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013.Rámeček 643 
Strategie znalostního a inovačního společenství by měla být založena „na 
společném střednědobém až dlouhodobém plánování inovací ke splnění úkolů 
EIT[…]“21. Nicméně grantové dohody uzavřené mezi EIT a právním subjektem KIC 
stanoví finanční příspěvek EIT jen na jeden kalendářní rok. Finanční prostředky 
od EIT proto zajišťují pokrytí nákladů vykázaných pouze za daný rok. Financování 
v budoucnu závisí na dostupnosti prostředků z rozpočtu EIT, která závisí na vlivu 
zavedení EFSI (viz rámeček 6 ) a na výsledcích soutěže o finanční prostředky mezi 
znalostními a inovačními společenstvími22.
44 
Účetní dvůr sice podporuje financování na základě soutěže, ale načasování je 
problematické. Vzhledem k tomu, že o přidělování prostředků na základě soutěže 
rozhoduje správní rada EIT na svém prosincovém jednání, výsledky soutěže o fi -
nanční prostředky nejsou před koncem roku ještě známé. To vytváří pro partnery 
KIC určitou nejistotu, protože některé projekty jsou pozastaveny, dokud se nevy -
jasní, zda grant skutečně budou mít.
29 Připomínky 
45 
Toto krátkodobé pojetí provozního a finančního plánování není v souladu s har -
monogramem inovačních činností KIC. Všichni partneři KIC, které Účetní dvůr 
navštívil, uvedli zásadu ročního rozpočtu jako hlavní překážku podpory inovací 
z dlouhodobého hlediska.
46 
Tematická oblast „vzdělávání“ se skládá především z magisterských a doktorand -
ských programů. Očekává se, že tyto vzdělávací programy budou probíhat dva 
(magisterské) a čtyři (doktorandské) roky. Pro partnery KIC v oblasti vysokoškol -
ského vzdělávání je proto rizikové podepsat víceletou smlouvu se studenty EIT 
kvůli právní nejistotě ohledně toho, jaký objem financování dostanou v budou -
cích letech. To je problematické zejména pro veřejné organizace (hlavně univer -
zity a výzkumné ústavy), které musejí uplatňovat v souladu se svou vnitrostátní 
legislativou přísná finanční pravidla.
47 
Velkou překážkou při plánování a koordinaci víceletých inovačních projektů 
v rámci tematické oblasti „inovace“ je rovněž roční proces udělování grantů. 
Některá znalostní a inovační společenství určila specifické činnosti zaměřené 
na dlouhodobější projekty, které mají během svého trvání v zásadě zaručené 
financování (přičemž se provádí průběžné hodnocení, aby se zjistilo, zda je finan -
covaný projekt udržitelný a zda bude mít komerční dopad – záporné průběžné 
hodnocení by vedlo k zastavení financování). Protože však EIT poskytuje finanční 
příspěvek pouze na jeden rok, finanční rizika spojená s budoucími léty nesou 
partneři KIC: některé projekty mohou být kvůli nedostatku prostředků pozasta -
veny nebo zrušeny.
48 
Naproti tomu granty EU na spolupráci při výzkumných projektech se uzavírají na 
víceleté období, např. granty v rámci programu Marie Sklodowské-Curie zaručují 
výzkumným pracovníkům financování na období delší než 12 měsíců.
49 
V období 2011–2014 se grantové dohody uzavíraly v průměru tři měsíce po zahá -
jení kalendářního roku. Uzavření dohod na rok 2015 se zpozdilo do června 2015. 
Činnosti, které znalostní a inovační společenství podniknou po 1. lednu, nejsou 
až do podpisu nové roční grantové dohody nijak právně kryty. Zpoždění s podpi -
sem dohody způsobuje prostoj v inovačním procesu, protože někteří partneři KIC 
nechtějí převzít právní a finanční rizika spojená s vyčleněním zdrojů do doby, než 
je grantová dohoda podepsána.
30 Připomínky 
24 Rozhodnutí č. 1312/2013.
Klíčové ukazatele výkonnosti
Existují tři typy klíčových ukazatelů výkonnosti:
1. Hlavní klíčové ukazatele výkonnosti EIT : EIT má šest hlavních klíčových ukazatelů výkonnosti: atraktivita 
vzdělávacích programů, počet nových absolventů, počet podnikatelských nápadů realizovaných v inku -
bátoru, počet startupů nebo spin-off firem, předávání/přijímání znalostí, nové nebo vylepšené produkty/
služby/procesy uvedené na trh. Pokrok při plnění těchto ukazatelů se měří pro účely financování na zákla -
dě soutěže.
2. Specifické klíčové ukazatele výkonnosti EIT  měří vlastní aktivity EIT, monitorují jeho provozní výkonnost 
pomocí takových ukazatelů, jako je termín pro dokončení grantové dohody, přijetí zprávy a plnění platby, 
procentuální podíl formálně definovaných procesů a míra spojenosti s EIT.
3 Klíčové ukazatele výkonnosti specifické pro znalostní a inovační společenství  si vypracovávají spole -
čenství sama.Rámeček 750 
V důsledku pozdního uzavření ročních grantových dohod se zpožďuje i platba 
předběžného financování pro znalostní a inovační společenství, kterou by EIT 
mělo provést do 30 dnů od vstupu grantové dohody v platnost. Teprve potom 
mohou znalostní a inovační společenství rozdělit peníze jednotlivým partnerům. 
Všechny výdaje uskutečněné předtím tedy musí být uhrazeny samotnými part -
nery. EIT proplatí veškeré náklady přesahující částku obdrženého předběžného 
financování (až do 50 %) pouze prostřednictvím závěrečné platby ve druhé polo -
vině následujícího roku.
Stávající klíčové ukazatele výkonnosti nejsou vhodné pro 
účinné monitorování
51 
Podle strategického programu inovací24 by EIT mělo „ve spolupráci s Komisí 
a znalostními a inovačními společenstvími zřídit komplexní systém pro sledování 
přínosu EIT k programu Horizont 2020, účinky EIT, které vzniknou prostřednic -
tvím jeho vlastních činností a činností znalostních a inovačních společenství, 
a výsledky těchto společenství“. Takový systém dosud zaveden nebyl.
52 
Hlavní klíčové ukazatele výkonnosti EIT (viz rámeček 7 ) nejsou jasně definovány 
a v průběhu doby nebyly konzistentní (definice absolventů, pojetí technologické -
ho přenosu a přijímání znalostí, pojetí nápadů realizovaných v inkubátoru apod.). 
Rámeček 8  ukazuje příklad nejasné definice klíčových ukazatelů výkonnosti. 
Tato nejasnost komplikuje vykazování výkonnosti, zejména pokud se definice 
klíčových ukazatelů mění v polovině kalendářního roku, což pak vyžaduje zpětné 
úpravy.
31 Připomínky 
25 Bod 6.31, Monitorování 
pokroku a výstupy – externí 
hodnocení Evropského 
inovačního a technologického 
institutu – rámcová smlouva 
o hodnocení a souvisejících 
službách (EAC 03/06), květen 
2011.
26 KOM(2006) 77 v konečném 
znění ze dne 22. února 2006 
„Provádění obnoveného 
partnerství pro růst 
a zaměstnanost – Vlajková loď 
znalostí: Evropský 
technologický institut“.
27 „Komise předkládá podrobný 
plán pro Evropský 
technologický institut“, tisková 
zpráva Evropské komise 
(IP/06/751), 8. června 2006.Nejasná definice klíčových ukazatelů výkonnosti u vytvořených startupů
Aby mohl být startup uznán jako startup, musí KIC poskytnout „důkaz“ (např. prohlášení o záměru nebo ob -
jednávku/fakturu) prokazující, že tento startup získal svého prvního zákazníka nebo má potenciálního prvního 
zákazníka, nebo jiný dokument prokazující, že startup zahájil obchodní činnost. Vzhledem k nejasnosti kritérií 
(co se rozumí pod pojmem „potenciální první zákazník“?) interpretují znalostní a inovační společenství toto 
pravidlo různými způsoby.Rámeček 8
53 
Porovnat daná tři KIC prostřednictvím těchto hlavních klíčových ukazatelů výkon -
nosti je obtížné. Tyto ukazatele nezohledňují takové faktory, jako velikost startu -
pu, délka trvání kurzu apod. Tato KIC navíc působí v různých odvětvích s různou 
vyspělostí, což víceméně znesnadňuje vytvořit startupy, inkubovat podnikatelské 
nápady apod. Provádí-li se pouze kvantitativní analýza, nelze zohlednit různá 
prostředí, v nichž jednotlivá znalostní a inovační společenství fungují. Pokrok při 
vypracování klíčových ukazatelů výkonnosti specifických pro jednotlivá KIC je 
omezený.
54 
Několik nedostatků, které byly zjištěny při externím hodnocení v roce 2011, zatím 
nebylo napraveno: hlavní ukazatele se nadále zaměřují jednak na vstupy nebo 
výstupy místo na výsledky nebo dopady a jednak spíše na absolutní hodnoty než 
na zvýšení činnosti v rámci KIC25 (viz také bod 99).
Účast podniků by mohla být větší
55 
Předpokladem úspěchu EIT je silné zapojení podniků na strategické a provoz -
ní úrovni. Zaručilo by se tak, aby činnosti KIC vycházely z tržních potřeb a byly 
nasměrovány tam, kde je to pro ekonomiku a společnost užitečné26. V roce 2006 
komisař pro vzdělávání, odbornou přípravu a kulturu ve svém návrhu zdůraznil 
význam podnikatelského prostředí: „Podniky budou hlavními partnery na strate -
gické a provozní úrovni institutu. Společnosti budou přímo zapojeny do výzkumu 
a vzdělávání, a pomohou tak rozvíjet podnikatelského ducha mezi absolventy 
a výzkumnými pracovníky“27. Podniky mají tedy zásadní roli v tom, jak překlenout 
mezeru mezi výzkumem a inovacemi.
32 Připomínky 
28 Podniky mají také nefinanční 
důvody k účasti ve znalostním 
a inovačním společenství, jako 
je například kontakt na 
talentované absolventy 
vzdělávacích programů EIT.56 
Podniky dostaly navzdory svému významu pouze 24 % finanční podpory EIT (viz 
obrázek 9 ), přestože tvoří 56 % partnerů KIC. I když výše finančního příspěvku 
není jediným důvodem účasti28, zapojení podnikatelského sektoru do EIT a zna -
lostních a inovačních společenství by mohlo být větší. Během období 2010–2014 
byly mezi 40 největšími příjemci finančních prostředků EIT pouze dva podniky. Obrázek 9Rozdělení podle typu organizace v období 2010–2014
Zdroj:  EIT.
Jako procentuální podíl 
z /f_inancování EITJako procentuální podíl z partnerů KIC 
 0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Jiné (nevládní 
organizace, místní 
orgány...)Výzkumné 
ústavyUniverzity Obchodní 
společnosti
33 Připomínky 
57 
Zainteresované podniky vyjádřily přesvědčení, že agenda znalostních a inovač -
ních společenství se řídí zejména potřebami vyššího vzdělávání, a univerzity 
dotazované během auditu naopak vyjádřily politování nad tím, že podnikatelská 
sféra není dostatečně zapojena do vývoje vzdělávacích kurzů. V prvních třech 
letech bylo od projektů spolupráce realizovaných znalostními a inovačními spole -
čenstvími upuštěno nebo nevedly k hmotným výsledkům, protože se dostatečně 
nezaměřovaly na uplatnění na trhu. Jedním z důvodů bylo, že výběr témat pro 
projekty určené k financování EIT se řídil hlavně potřebami vyššího vzdělává -
ní, nikoliv podnikatelské sféry. Znalostní a inovační společenství to od té doby 
napravila a ujišťují se, že projekt vybraný k financování EIT by měl případně vést 
k uplatnění na trhu, a v budoucnu tak vytvářet zisk.
Model EIT dostatečně nestanoví cíle na podporu stávajících 
malých a středních podniků
58 
Malé a střední podniky jsou zpravidla ve vývoji a uplatňování nových technologií 
pružnější a lepší než velké organizace. Řada politik EU zohledňuje důležitou roli 
malých a středních podniků. Přestože Horizont 2020 má specifický cíl přidělit ale -
spoň 20 % svého rozpočtu na malé a střední podniky, EIT v této souvislosti žádný 
cíl nestanovil.
59 
Respondenti průzkumu uváděli „prosazování a podporu účasti MSP na inovač -
ních činnostech“ jako třetí nejdůležitější cíl, jehož by měl EIT dosáhnout, aby 
podpořil inovace v Evropě, avšak EIT nezavedl žádná konkrétní opatření pro větší 
podporu MSP nad rámec těch, která spadala do ostatních mechanismů EU. Zatím -
co startupy a nově vytvořené podniky využívají podnikové inkubátory znalost -
ních a inovačních společenství, pro současné MSP s vysokým potenciálem růstu 
je obtížnější podporu nabízenou EIT v plné míře využít. Obzvláště účast MSP na 
tematické oblasti týkající se inovačních projektů je velmi malá.
34 Připomínky 
29 Údaje o MSP jsou k dispozici 
pouze u jednoho znalostního 
a inovačního společenství.
Příklady kritiky v souvislosti s účastí MSP
„[…] EIT nikdy nevyslal malým a středním podnikům jasné sdělení […]“
„MSP jsou pro inovace v EU kriticky důležité a je třeba je zapojit, místo toho se ale klade důraz na startupy, 
a s náročnou administrativou a neúčinnou komunikací jsou s to vypořádat se jen velké společnosti“.
„MSP nejsou dostatečně zastoupeny ve vedení KIC, takže jejich problémy a zájmy nemohou být zohledněny“.
(Zdroj : auditní průzkum).Rámeček 960 
Všichni dotazovaní partneři KIC navíc uvedli, že cyklus grantových plateb je pro 
MSP překážkou, protože neplní jejich finanční potřeby. Platební cyklus znalost -
ních a inovačních společenství znamená výrazné omezení pro finančně slabší 
partnery, jako jsou MSP , kteří nemají prostředky na pokrytí mezery ve financování 
(viz bod 50).
61 
Údaje shromážděné EIT jsou kusé, protože vykazování informací týkajících se MSP 
není povinné. Nicméně v období 2010–2014 dostaly MSP méně než 5 % finanční 
podpory EIT29.
62 
Jelikož jsou MSP nepřímí příjemci a jejich počet se nevykazuje, situace nemusí 
být ve skutečnosti tak zlá. Respondenti průzkumu uvedli, že partnerství zna -
lostních a inovačních společenství vytvořila prostředí umožňující růst startupů, 
spin-off společností a MSP . Znalostní a inovační společenství skutečně podporu 
startupům a MSP poskytují, zejména prostřednictvím svých podnikových inkubá -
torů. Přesto vytvoření ještě lepších podmínek pro MSP přijetím jasných strategií 
a cílů může účast MSP ve znalostních a inovačních společenstvích jen zvýšit. 
Rámeček 9  uvádí příklady kritiky, pokud jde o nedostatečně účinnou podporu 
EIT pro MSP.
35 Připomínky 
Chybí dostatečně konkrétní součinnost a doplňkovost
63 
Až do podnikatelských plánů na rok 2016 měla znalostní a inovační společenství 
jen málo účinných pobídek k tomu, aby hledala synergie s jinými inovačními 
společenstvími. Soutěžení o finanční prostředky motivuje KIC k lepší výkonnosti. 
Odrazuje však od vzájemné spolupráce, protože případné přínosy by se sdílely 
s konkurenčním příjemcem financování. Přestože některá vědecká témata mohou 
mít různá KIC společná, zejména KIC InfoENergy a KIC Climate, žádné konkrétní 
doklady o výstupech ze spolupráce mezi nimi za prověřované období neexistují.
64 
Množství programů EU v oblasti výzkumu a inovací znesnadňuje vytváření syner -
gií mezi nimi. Spolupráce mezi KIC a dalšími iniciativami EU narůstá, ale je třeba ji 
více rozvíjet.
Některé prvky EIT jsou velmi oceňovány: orientace na trh, 
dlouhodobý výhled, autonomie znalostních a inovačních 
společenství a střediska společného umístění
65 
Základním rozdílem oproti jiným existujícím výzkumným a inovačním veřejným 
mechanismům je, že hlavním cílem EIT je orientovat se na trh. Převod činností 
vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací do podnikatelského kontextu 
a jejich komerční využití, byl respondenty průzkumu hodnocen jako nejdůležitěj -
ší cíl, o jehož splnění by EIT měl usilovat.
66 
Dlouhodobý výhled finanční podpory EIT pro partnerství KIC je unikátní a příjem -
ci jej oceňují. Nástroj EIT v zásadě umožňuje středně až dlouhodobé plánování 
inovačních činností, které žádný jiný veřejný systém nemůže nabídnout. Tím, že 
EIT uplatňuje roční granty, se však možnosti partnerů KIC v tomto ohledu snižují 
(viz také body 42 a 45).
36 Připomínky 
30 Výroční zpráva GŘ pro 
vzdělávání a kulturu.67 
Čl. 6 odst. 2 pozměněného zakládajícího nařízení EIT uvádí, že „znalostní a ino -
vační společenství mají značnou celkovou nezávislost při určování své vnitřní or -
ganizace a struktury, jakož i svých konkrétních programů a pracovních postupů“. 
Tuto míru autonomie partneři KIC vítají. Usnadnila přístup zdola, o který inovační 
komunita usiluje. Na rozdíl od tradičních veřejných mechanismů, kde se téma 
výzkumu a inovací rozvíjí přístupem shora, který se řídí rozpočtovými požadavky, 
přístup KIC umožňuje větší flexibilitu ve výběru činností, což partneři obzvláště 
oceňují.
68 
Střediska společného umístění (viz příloha I ) tvoří další specifikum modelu EIT, 
který partneři KIC považují za cenný. Střediska společného umístění jsou místem 
integrace inovačního trojúhelníku. Jsou koncipována s ohledem na tematické 
a regionální oblasti a vedou projekty, rozvíjejí nápady, sdružují regionální part -
nery a vytvářejí strategie. Koordinují a realizují administrativní úkoly partnerů 
související s KIC a nabízejí společný prostor pro jednání. V některých případech 
nabízejí i pracovní prostory pro startupy.
Realizaci modelu EIT je potřeba zlepšit
EIT dosud nemá plnou autonomii
69 
EIT prozatím nezískal úplnou autonomii. Toto zpoždění je neobvykle dlouhé: 
ostatním subjektům EU, jako jsou společné technologické iniciativy (vytvořené 
rovněž v roce 2008), trvalo získat plnou finanční samostatnost nejdéle tři roky. 
Podle GŘ pro vzdělávání a kulturu byla tato situace způsobena omezenými ma -
nažerskými schopnostmi a schopnostmi vést lidi na straně managementu EIT30. 
Jedním ze setrvalých důvodů tohoto stavu je vysoká fluktuace v užším vedení (viz 
bod 84).
37 Připomínky 
Příklad nedostatečné výkonnosti znalostního a inovačního společenství
Posouzení podnikatelského plánu znalostního a inovačního společenství v roce 2013, provedené projektovými 
pracovníky EIT ve spolupráci s externími odborníky, uvádělo, že pokud jde o hlavní prvky uvedené v podni -
katelském plánu 2013, Climate-KIC dosáhlo jen mírného pokroku. V případě 18 strategických cílů uvedených 
v podnikatelském plánu 2013, Climate-KIC se podařilo zcela splnit osm z nich, ale sedm bylo splněno jen 
částečně a tři zatím vůbec.Rámeček 10EIT nesplnil svou roli investora orientovaného na dopad
70 
EIT je často prezentován jako podnikatelsky orientovaný investiční institut za -
měřený na dopad inovací. Právní základ H2020 uvádí: „EIT […] uplatňuje přístup 
orientovaný na výsledky“. Ve svém tříletém pracovním programu na období 
2012–2014 EIT uvádí jako svůj cíl stát se angažovaným investorem orientovaným 
na dopad.
71 
Přestože byl EIT koncipován a prezentován jako institut usilující o co největší 
dopad, zaměřuje se zejména na soulad s pravidly a své vlastní čerpání rozpočtu. 
V září 2014 několik členů správní rady EIT zdůraznilo potřebu přeorientovat EIT 
tak, aby se zaměřoval na dopad. Před rokem 2015 EIT málokdy odmítl náklady na 
základě nedostatečné výkonnosti.
72 
Do roku 2015 mělo posouzení roční výkonnosti KIC, které provádí EIT, malý nebo 
žádný dopad na výši platby konečného grantu. V ročních posouzeních se často 
uvádí, že různé cíle nastavené v plánovací fázi nejsou splněny vůbec nebo jen 
částečně, ale konečná výše grantu byla přesto vyplacena (viz rámeček 10 ).
38 Připomínky 
Mechanismus financování na základě soutěže nebere 
dostatečný ohled na výkonnost
73 
Soutěž o finanční prostředky by měla být pojata tak, aby se odměňovala výkon -
nost. Z celkové částky grantů pro znalostní a inovační společenství na rok 2015 
bylo 40 % přiděleno v rámci soutěže na základě posouzení tří pilířů: 1. minulost: 
výkonnost v roce 2013; 2. budoucnost: podnikatelský plán na rok 2015 a 3. pro -
vádění víceleté strategie KIC prostřednictvím slyšení ve správní radě EIT. Každý 
z těchto tří pilířů má stejnou váhu. Jelikož třetí pilíř se týká jak budoucnosti, tak 
minulosti, minulá výkonnost a plány pro budoucnost v něm mají stejné váhové 
hodnocení. Financování EIT na základě soutěže proto jen částečně odměňuje 
výkonnost.
Partneři KIC jsou vystaveni značné administrativní 
a kontrolní zátěži
74 
EIT z větší části převzal svůj provozní rámec a procesy z tradičních výzkumných 
programů EU, i když k tomu nebyl právně zavázán. Zatímco většina programů 
EU financuje jednotlivé projekty, EIT prostřednictvím znalostních a inovačních 
společenství financuje portfolio činností. Příslušné procesy však nebyly upraveny 
tak, aby tento zásadní rozdíl zohlednily. Například uplatňování plošné hranice 
325 000 EUR pravděpodobně povede k potřebě mít více osvědčení, protože čin -
nosti (na rozdíl od jednotlivých projektů) ji často překročí (viz bod 79).
75 
V rámci tohoto provozního rámce se na náklady, které vykazují partneři KIC, 
vztahuje řada finančních kontrol. Několik partnerů dotazovaných v pohovoru 
nebo průzkumu Účetního dvora si stěžovalo, že stejnou informaci někdy musejí 
předkládat více než jednou.
76 
Každoroční vykazování doplňkových činností KIC v podnikatelských plánech 
i finančních zprávách, které KIC vypracovávají, má jistá specifika pro účely EIT 
a znamená velkou zátěž s malou přidanou hodnotou (viz bod 33). Roční výkazy 
nákladů, které KIC předkládají, zahrnují podrobný rozpis nákladů na doplňkové 
činnosti. Auditní osvědčení získaná o doplňkových činnostech KIC v roce 2015 se 
týkala období 2010–2014.
39 Připomínky 
77 
Kontroly nákladů vykázaných partnery KIC požaduje právní rámec, který se vzta -
huje na všechny subjekty EU (agentury a společné podniky) udělující granty. Tyto 
kontroly se provádějí jak před tím, než znalostní a inovační společenství obdrží 
platbu grantu od EIT (kontroly ex ante ), tak potom (kontroly ex post ).
78 
Kontroly ex ante  obnášejí osvědčení výkazů nákladů nezávislým auditorem, které -
ho najímá partner KIC, a dokumentární kontroly, které provádí finanční pracovník 
EIT. Kontroly ex post  provádí soukromá auditorská firma, kterou najímá EIT a která 
kontroluje vzorek partnerů KIC na místě. Účetní dvůr uskutečňuje roční audit, na 
jehož základě vydává výrok ke spolehlivosti roční účetní závěrky EIT a legalitě 
a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. O operacích, na 
nichž se zakládala účetní závěrka EIT za rok 2012 a 2013, vydal Účetní dvůr výrok 
s výhradou s ohledem na výraznou (materiální) míru chyb. Účetní závěrka za rok 
2014 byla bez výhrad.
79 
Jak právní ustanovení, tak výrazná (materiální) míra chyb zjištěná Účetním dvo -
rem potvrzují potřebu účinnějších finančních kontrol. Existují různé možnosti, jak 
účinnost kontrol a vykazovacích požadavků ještě zvýšit, např.:
 ο použitím jednoduššího modelu financování, a to širším uplatňováním paušál -
ních plateb a pevných sazeb,
 ο požadováním finančního osvědčení nezávislého auditora k vybraným ná -
kladům jednotlivých partnerů KIC na základě patřičné hranice pro každou 
činnost (viz bod 74),
 ο zvýšením hranice, která je v současné době nastavena na 325 000 EUR, od 
které je nutné osvědčovat výkazy nákladů.
40 Připomínky 
31 Tyto tři oblasti souvisejí 
s prvními třemi inovačními 
společenstvími, která EIT 
zahájil.
32 Zvláštní zpráva č. 2/2013 
„Zajišťuje Komise efektivní 
provádění sedmého 
rámcového programu pro 
výzkum?“ ( http://eca.europa.
eu).
33 Odměny pracovníků orgánů 
EU, agentur a ostatních 
subjektů EU jsou vynásobeny 
opravným koeficientem 
určeným podle výše životních 
nákladů v místě zaměstnání. 
V případě Maďarska činí 
koeficient 71,4 % na období 
2014–2015, což znamená, že 
zaměstnanci EIT vydělávají 
téměř o 30 % méně než jejich 
kolegové v Bruselu.EIT má málo zdrojů a byl v minulosti špatně řízen
80 
Ústředí EIT mělo v období 2011–2014 mezi 40 a 50 zaměstnanci. Počet projek -
tových pracovníků je v poměru k výši prostředků na granty mnohem nižší než 
u většiny ostatních grantových programů na výzkum v EU (každý pracovník spra -
voval v rámci 7.RP v oblastech IKT, energetika a životní prostředí31 rozpočet od 
12,5 milionu EUR do 20,4 milionu EUR32). EIT má pro každé KIC jednoho zvláštního 
projektového pracovníka, který může za rok odpovídat až za 400 milionů EUR. 
Kromě toho existují tři pracovníci pro všechna KIC, kteří mají na starosti tematické 
okruhy vzdělávání, inovace a podnikání.
81 
Jelikož tito pracovníci nemají vždy dostatečné technické znalosti v příbuzných 
oblastech, zadává EIT část posouzení projektů externím odborníkům. Pro posou -
zení zpráv o výkonnosti za rok 2013 v EIT chyběl zkušený pracovník v oblasti ino -
vace. Interní kapacita EIT posoudit provozní výkonnost znalostních a inovačních 
společenství je proto omezená.
82 
Přestože došlo ke značnému zvýšení rozpočtu z 309 milionů EUR (2008–2013) na 
2,7 miliardy EUR (2014–2020) a počet KIC se od konce roku 2014 zvýšil ze tří na 
pět, EIT nepočítá s výraznějším navýšením počtu pracovních míst. Existuje riziko, 
že nebude mít dostatečnou kapacitu, aby se vyrovnal s rostoucím pracovním 
zatížením.
83 
Vysoká fluktuace pracovníků a hodně volných pracovních míst v EIT představují 
problém. Celkem 25 ze 40 zaměstnanců, kteří pracovali v EIT na konci roku 2011, 
odešlo během tří let a 30 % pracovních míst bylo na konci roku 2013 neobsazeno 
(viz obrázek 10 ). V roce 2015 došlo k poklesu na 16 %. V roce 2015 je však fluk -
tuace personálu nadále vysoká, činí 17 %. Několik volných míst je v oddělení pro 
technické a finanční posuzování zpráv KIC. Mzdový balíček, který EIT nabízí, je 
nižší než ve většině orgánů EU, což přispívá k vysoké fluktuaci a vysokému počtu 
volných pracovních míst33.
41 Připomínky 
84 
Od svého vzniku byl EIT řízen dvěma různými výkonnými řediteli / úřadujícími ře -
diteli (viz tabulka 1 ). Dva z nich odešli ani ne po roce zastávání úřadu. Tři vysoce 
postavení pracovníci EIT byli v roce 2013 propuštěni. K 1. lednu 2015 byla jedna 
pozice vedoucího oddělení neobsazena a další byla dočasně obsazena od roku 
2013. Rychlá fluktuace ve vyšším vedení narušuje činnost a znesnadňuje vedení 
a strategickou kontinuitu. Obrázek 10Porovnání skutečné a plánované zaměstnanecké složky EIT
Zdroj:  EIT.Plánovaná zaměstnanecká 
složkaSkutečná zaměstnanecká složka
2014 2013 2012 201160
55
50
45
40
35
42 Připomínky Tabulka 1Výkonný ředitel EIT
Výkonný ředitel Začátek funkčního období Konec funkčního  období Trvání funkčního  období
1. ředitel, zdroje GŘ pro 
vzdělávání a kulturu  
(dočasný)Duben 2008 Říjen 2009 1,5 roku
2. ředitel 1. 11. 2009 31. 8. 2010 10 měsíců
3. ředitel 1. 9. 2010 30. 6. 2011 10 měsíců
4. ředitel 1. 7. 2011 31. 7. 2014 3 roky
5. ředitel 1. 8. 2014 Probíhá Probíhá
Zdroj : EIT.
Koncentrovanost finanční pomoci EIT
85 
V každém znalostním a inovačním společenství se velká část financování EIT sou -
středí na hlavní partnery: prvních deset partnerů dostává 49 % až 65 % finanční 
podpory EIT určené pro každé KIC (viz tabulka 2 ). V KIC InnoEnergy připadají na 
prvních deset partnerů téměř dvě třetiny příspěvku EIT, zbytek se rozdělí mezi 
ostatních 220 partnerských subjektů. Kromě výrazné role, kterou mají ve všech 
tematických okruzích univerzity, lze tuto koncentraci finančních prostředků 
vysvětlit dominantním postavením hlavních partnerů, kteří byli do znalostních 
a inovačních společenství od jejich vzniku intenzivně zapojeni. Většina ostatních 
partnerů KIC dostala během období 2010–2014 méně než 500 000 EUR a mezi 
20 % a 58 % z nich dostalo méně než 100 000 EUR.
43 Připomínky 
34 EU-12 znamená 12 zemí, které 
vstoupily do EU v letech 2004 
a 2007.86 
Finanční příspěvek EIT je vysoce koncentrován v pěti zemích (73 %), zatímco ze 
zemí EU-1234 dostaly finanční podporu EIT pouze dvě (6 %) (viz tabulka 3 ). Pakliže 
se výdaje EIT soustředí v zemích s více rozvinutou výzkumnou infrastrukturou, 
v dvourychlostní Evropě hrozí ještě větší prohloubení této nerovnoměrnosti (viz 
také bod 102). Tabulka 2Rozdělení finančního příspěvku EIT mezi partnery KIC
2010–2014 Climate-KIC KIC InnoEnergy EIT Digital
Prvních deset příjemců jako % 
z celkového financování55 % 65 % 49 %
Počet partnerů KIC aktivně 
se podílejících na činnostech 
financovaných EIT205 230 114
Počet aktivních partnerů KIC, kteří 
dostávají méně než 500 000 EUR v %76 % 85 % 52 %
Počet aktivních partnerů KIC, kteří 
dostávají méně než 100 000 EUR83 133 23
Počet aktivních partnerů KIC, kteří 
dostávají méně než 100 000 EUR v %40 % 58 % 20 %
Zdroj : EIT.Tabulka 3Finanční příspěvek EIT na každé inovační společenství podle 
zemí (2010–2014)
v % celkového příspěvku 
EITClimate-KIC KIC InnoEnergy EIT Digital EIT celkem1
Prvních pět zemí 88 % 85 % 79 % 73 %2
EU 12 4 % 10 % 2 % 6 %3
Ostatní 8 % 5 % 19 % 21 %
1  U každého znalostního a inovačního společenství jsou na prvních pěti místech jiné země. Proto je 
souhrnná hodnota za prvních pět zemí nižší než u jednotlivých společenství. 
2  Prvních pět zemí, které dostávají podporu EIT: Nizozemsko (24 %), Německo (15 %), Francie (13 %), 
Švédsko (12 %) a Spojené království (9 %).
3  Polsko (4 %) a Maďarsko (2 %) jsou dvěma příjemci finanční podpory EIT z EU-12.
Zdroj : EIT.
44 Připomínky 
Znepokojení nad koncentrací finanční podpory EIT a malou transparentností
Několik partnerů KIC vyjádřilo následující obavy: „Existuje několik vlivných partnerů, kteří si rozdělují pro -
středky mezi sebou. Procesy při výběru návrhů činností jsou značně [neprůhledné]“ a „teoreticky je EIT dobrý 
nápad, ale v praxi slouží spíš k financování původních […] partnerů, což jsou hlavně velké organizace. […] 
Posouzení projektů [se] navíc provádí partnery samotnými, což je střet zájmů. […].“Rámeček 11Inovační společenství jsou nedostatečně transparentní
87 
Tato koncentrace finanční podpory EIT u omezeného počtu partnerů by se měla 
monitorovat, aby bylo zaručeno, že není výsledkem nespravedlivého rozdělo -
vání veřejných prostředků v rámci daného KIC – viz rámeček 1 1 . V některých 
případech je partner členem výboru, který přezkoumává návrhy a vybírá projek -
ty. Vzniká tak riziko střetu zájmů a nedůvěry v KIC. Navíc přestože je výběrový 
proces zpravidla dobře zdokumentován, když partneři předkládají své návrhy, ne 
vždy vědí, komu je grant nakonec udělen. Téměř polovina respondentů průzku -
mu se nedomnívá, že výběr činností, které získají finanční podporu EIT, je spra -
vedlivý a transparentní.
88 
Přes existenci řady komunikačních kanálů někteří partneři KIC mají o pokroku 
a konkrétních výsledcích projektů, které neřídili, jen málo informací. V některých 
společných projektech každý partner realizuje svou část, ale o dalším vývoji neví. 
Tento nedostatek komunikace může brzdit šíření poznatků.
45 Připomínky 
35 Podle definice partneři KIC, 
kteří během období 
2010–2014 vykázali náklady na 
činnosti KIC.
Magisterský program EIT Digital
Magisterský program EIT Digital nabízí osm odborných hlavních a vedlejších oborů v oblasti inovace a podni -
kání. Tohoto partnerství se účastní 20 špičkových evropských univerzit, známých vědců a předních společností 
s cílem poskytovat nejmodernější řešení a poznatky v oblasti informačních a komunikačních technologií spolu 
s odbornou přípravou v oblasti inovace a podnikání, zakončenou diplomem ve dvou oborech a osvědčením 
EIT.Rámeček 12Znalostní a inovační společenství podporují inovační síť 
a podnikatelskou kulturu, ale dokladů o hmatatelných 
výsledcích nebo dopadu je zatím málo
89 
Prostřednictvím EIT svedla znalostní a inovační společenství dohromady přes 500 
partnerů z nejrůznějších disciplín, zemí a odvětví. Počet partnerů prvních tří KIC 
vytvořených v roce 2010 se výrazně zvýšil. Společenství Climate-KIC se rozrostlo 
z 24 partnerů na počátku roku 2010 na 209 aktivních partnerů na konci roku 2014, 
EIT Digital z 31 na 115 a KIC InnoEnergy z 27 na 24235. Seznam partnerů zahrnuje 
několik význačných evropských společností a také špičkových evropských univer -
zit a výzkumných ústavů. Podniky tvoří 56 % všech partnerů KIC, univerzity 19 % 
a výzkumné ústavy 13 % (viz obrázek 9 ).
90 
Partnerství KIC nabízí nové příležitosti pro inovaci (na čemž se shodlo 86 % re -
spondentů průzkumu). V některých případech se jej účastní významné podnika -
telské subjekty. S nimi spolupracují prestižní vysokoškolské instituce a výzkumná 
střediska spolu s městy, regiony a nevládními organizacemi. Přispívá to ke snižo -
vání fragmentace evropského inovačního prostředí v oblastech, v nichž inovační 
společenství působí. Žádný další program EU takovou celoevropskou síť nemá.
91 
Partneři KIC se zpravidla shodují, že prostřednictvím EIT byla úspěšně zahájena 
řada vzdělávacích činností: přibližně 75 % respondentů průzkumu potvrdilo, že 
díky partnerství KIC vznikly vzdělávací programy, které vytvářejí nové profily 
podnikavých a talentovaných lidí (viz rámeček 12 ).
46 Připomínky 
92 
Všechny dotazované osoby a téměř 80 % respondentů průzkumu souhlasilo 
s tím, že partnerství KIC podpořila podnikatelskou kulturu uplatňující kreativitu. 
Stále však ještě zbývá posoudit, nakolik EIT ovlivnilo zakládání podniků, a zda 
se v Evropě skutečně zvýšila míra přijatelnosti rizika. Ukazatel „počet startupů 
nebo nově vytvořených podniků“ není bez kontextu nebo výchozího měřítka 
informativní.
93 
Daná tři KIC vykázala za rok 2014, při uplatnění hlavních klíčových ukazatelů vý -
konnosti EIT, založení 90 startupů, inkubaci více než 400 podnikatelských nápa -
dů, 52 nových a 19 zdokonalených produktů, služeb a procesů a také 126 případů 
převodu znalostí a 159 případů přijetí znalostí. Jedná se o ukazatele založené 
na výstupech (viz bod 54). Například zpráva EIT o posouzení činnosti KIC Digital 
upozorňuje, že inovační činnosti přinesly jen málo hmatatelných výsledků, pokud 
jde o produkty, které mají být brzy uvedeny na trh.
94 
Výsledky za rok 2014 v oblasti vzdělávání jsou smíšené. Počet studentů magister -
ských a doktorandských oborů zapsaných do programů EIT v roce 2014–2015 do -
sáhl téměř jednoho tisíce, ale zápis do magisterských a doktorandských progra -
mů organizovaný dvěma ze tří KIC nedosáhl očekávání. Obzvláště vysoký je podíl 
studentů, kteří byli do programů přijati, ale po registraci studium nezahájili. Bez 
náležitého monitorování navíc nízký podíl evropských studentů přijatých k magi -
sterskému a doktorandskému studiu KIC vyvolává otázku, zda má EIT evropskou 
přidanou hodnotu36, neboť nikdo neví, zda studenti ze zemí mimo Evropskou unii 
v EU také zůstanou, případně zda budou pracovat pro organizaci z EU.
95 
Podle posouzení zpráv KIC za rok 2014, které provedlo EIT, dosáhly EIT Digital 
a KIC InnoEnergy během pěti let od svého vzniku pouze malého pokroku v inte -
graci znalostního trojúhelníku.36 Evropská přidaná hodnota je 
dodatečná hodnota, kterou 
EIT vytváří pro EU nebo její 
členské státy. Je to doplňková 
hodnota s evropskou dimenzí, 
protože ji nemohly vytvořit 
členské státy samotné.
47 Připomínky 
37 Rozhodnutí 4/2015 správní 
rady EIT „Zásady finanční 
udržitelnosti znalostního 
a inovačního společenství“.Budoucnost
Nové logo (2015)
96 
Během roku 2015 EIT přijal několik opatření k vyřešení řady nedostatků, na které 
upozorňuje tato zpráva. Jejich dopad se zatím neprojevil.
Byly zavedeny zásady finanční udržitelnosti
97 
V roce 2015 EIT přijal zásady finanční udržitelnosti37. Tento dokument stanoví de -
finice, zásady financování a pobídky pro dosažení finanční udržitelnosti znalost -
ních a inovačních společenství.
98 
Po deseti letech existence znalostního a inovačního společenství se maximální 
příspěvek, který mu EIT poskytuje na pokrytí nákladů financovaných činnos -
tí, bude postupně snižovat z až 100 % výše nákladů na nejvýše 10 % v roce 15. 
Po patnáctém roce existence bude možné rozhodnout o předem definované 
minimální míře financování, které EIT znalostnímu a inovačnímu společenství 
poskytne (viz obrázek 11 ). Zásada udržitelnosti neuvádí, jakým způsobem toto 
společenství nahradí finanční prostředky, které do té doby získávalo od EIT. Má 
se za to, že za vypracování a zavedení svých strategií udržitelnosti odpovídají 
sama znalostní a inovační společenství. Podrobné strategie však dosud nebyly 
zavedeny. Do roku 2015 znalostní a inovační společenství učinila v této oblasti jen 
malý pokrok a EIT nadále hradil téměř 90 % nákladů na činnosti, které pomáhá 
financovat.
48 Připomínky 
Definice doplňkových činností znalostních a inovačních 
společenství byla upravena
99 
V roce 2015 EIT upravil definici doplňkových činností znalostních a inovačních 
společenství a poskytl k tomu dodatečné pokyny. Poprvé také přezkoumal 
doplňkové činnosti za období 2010–2014. Tento přezkum byl omezen rozsahem 
a skládal se ze dvou částí: nezávislí auditoři osvědčili výdaje vykázané v účetní zá -
věrce u doplňkových činností znalostního a inovačního společenství a projektoví 
pracovníci EIT přezkoumali přiměřenost a existenci jasné vazby mezi činnostmi 
financovanými EIT a doplňkovými činnostmi.
100  
EIT také zavedl nové pokyny pro přípravu podnikatelských plánů. Počínaje gran -
tovými dohodami na rok 2016 se budou doplňkové činnosti přezkoumávat ve 
fázi podnikatelského plánu, aby se tak zajistila jasná souvislost mezi plánovanými 
aktivitami, které financuje EIT, a doplňkovými činnostmi KIC. Obrázek 11Snižování míry financování EIT
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Rok 1 Rok 9 Rok 10 Rok 11 Rok 12 Rok 13 Rok 14 Rok 15V dalších letech?Maximální míra
spoluf inancování EIT60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %70 %80 %90 %100 %Postupné snižování míry spoluﬁnancování EIT
49 Připomínky 
Budou vypracovány směrodatnější klíčové ukazatele 
výkonnosti
101  
V tříletém pracovním programu 2015–2017 EIT uvedl, že bude zaveden lepší sys -
tém monitorování „zaměřený na výsledky a dopady“. V roce 2015 zahájil zadávací 
řízení na návrh klíčových ukazatelů výkonnosti zaměřených na dopady a vytvořil 
pracovní skupinu pro řešení této konkrétní otázky. Dále chce vypracovat speci -
fické klíčové ukazatele výkonnosti pro měření výsledků integrace znalostního 
trojúhelníku.
EIT se snaží zapojit více zemí
102  
Základním hlediskem pro EIT byla doposud technická excelence, takže upřed -
nostňováni byli partneři v členských státech s rozvinutou výzkumnou a inovační 
infrastrukturou. EIT si uvědomil, že to vede k velké zeměpisné koncentraci partne -
rů KIC v malém počtu členských států EU (viz bod 86), a aby mohl poskytovat širší 
podporu, vytvořil regionální inovační systém, což je mechanismus určený k lepší 
propagaci inovací v konkrétních regionech. Pro dosažení tohoto cíle bude EIT od 
roku 2016 udělovat 10 % ročního příspěvku, o který znalostní a inovační spole -
čenství soutěží, na podpůrné a hlavní regionální inovační systémy.
V současnosti se projednávají nové rámcové dohody 
o partnerství
103  
EIT se pokusil uzavřít se znalostními a inovačními společenstvími nové rámcové 
dohody o partnerství, aby se jeho rámec sladil s rámcem H2020. Zásady řízení, 
které by se měly zavést prostřednictvím kodexu chování, a navrhovaná pravidla 
o právech intelektuálního vlastnictví se setkaly s vlnou odporu. Podpis nových 
rámcových dohod o partnerství se proto odkládá.
50
 Závěry  
a doporučení
104  
Dospěli jsme k závěru, že přestože má existence EIT náležité opodstatnění, jeho 
složitý provozní rámec a problémy s řízením omezují jeho celkovou účinnost. Do -
pad opatření, která Komise a EIT podnikly v roce 2015 (viz body 96–103), se teprve 
ukáže. Následující závěry a doporučení jsou proto relevantní a vyžadují, aby byla 
učiněna následná opatření.
Účel vzniku EIT
105  
Zřízení EIT v roce 2008 vycházelo z ambiciózní a převratné myšlenky: podporovat 
inovace prostřednictvím integrace tří stran znalostního trojúhelníku. Důvody pro 
vytvoření takového nástroje byly přesvědčivé: slabé propojení vzdělávání, vědy 
a podnikání, absence podnikatelské kultury a malý úspěch při uvádění výsledků 
evropského výzkumu na trh (viz body 19–23). EIT je první iniciativou EU, která je 
zaměřena na celý inovační cyklus na úrovni EU od vývoje v laboratoři až po uve -
dení na trh, a sdružuje více než 500 partnerů napříč různými obory od akademic -
kého prostředí, přes výzkum až k podnikatelské sféře, což umožňuje vybudovat 
základní zázemí nutné k řešení největších společenských výzev (viz body 89 a 90).
Koncepce
106  
Některé unikátní rysy EIT sice byly koncipovány dobře (viz body 65–68), ale ně -
která klíčová hlediska a strategické prvky se od počátku dostatečně nezohlednily 
(viz body 24–64). Model financování je příliš složitý, jelikož do výpočtu příspěvku 
jsou zahrnuty činnosti, které EIT nefinancuje. „Silný pákový efekt“, o němž ubez -
pečuje EIT, se neprokázal.
51 Závěry a doporučení  
Doporučení 1 – Komise by měla Evropskému parlamentu 
a Radě navrhnout změnu právního základu EIT s upraveným 
modelem financování EIT.
Při stanovení výše příspěvku EIT pro znalostní a inovační společenství by se 
činnosti, které EIT nefinancuje, neměly zahrnovat do výpočetního základu, jako 
tomu bylo podle původního právního předpisu o zřízení EIT z roku 2008. Zruše -
ním podmínky, podle které lze financovat jen 25 % nákladů, by se pro partnery 
KIC výrazně zmenšila zátěž spojená s provozním a finančním vykazováním. Měl 
by se měřit pákový efekt, aby se prokázala úspěšnost KIC při získávání dodateč -
ného financování na inovace.
Cílové prováděcí datum:  Co nejdříve po dokončení hodnocení v roce 2017.
107  
V nastavení provozních procesů jsou nedostatky. Způsoby udělování finanční 
podpory ze strany EIT jsou špatně přizpůsobeny potřebám partnerů KIC: vzhle -
dem k tomu, že granty se sjednávají na rok a že systematicky dochází k uzavírání 
grantových dohod pozdě, je těžké zajistit hladký průběh inovačních činností, kte -
ré se EIT snaží podporovat (viz body 41–50). Platební cyklus u grantů představuje 
výrazné omezení pro finančně slabší partnery, jako jsou malé a střední podniky, 
kteří nemají finanční prostředky na pokrytí výdajů do doby, než dostanou finanč -
ní podporu (viz bod 59).
Doporučení 2 – Grantová dohoda s EIT by se měla 
a) vztahovat na delší období než kalendářní rok a b) měla by 
být uzavřena před zahájením činností.
Delší časová perspektiva by nejen znamenala větší právní a finanční záruku pro 
partnery KIC, ale pomohla by lépe sladit inovační činnosti s víceletou strategií, 
kterou znalostní a inovační společenství přijala. Zmírnila by také administrativní 
zatížení, protože partneři KIC by ročně vypracovávali méně zpráv, a umožnila by 
posuzovat výkonnost KIC v průběhu delšího období. Uzavírání grantových dohod 
včas by umožnilo právní a finanční kontinuitu inovačních činností KIC, a nedochá -
zelo by tak k prostojům.
Cílové prováděcí datum:  Grantové dohody začínající dnem 1. ledna 2017.
52 Závěry a doporučení  
Provádění a dopad
108  
Ani sedm let po svém vzniku není EIT provozně nezávislý na Evropské komisi. 
EIT se nestal institutem orientovaným na dopad, jak se původně zamýšlelo (viz 
body 70–71). Při závěrečné platbě grantu se dostatečně nepřihlíží k výkonnosti 
inovačních společenství (viz bod 72). EIT je jedinečný nástroj v rámci iniciativ EU, 
ale příliš striktně se drží obecného rámce EU pro výzkum a inovace (viz bod 74). 
Má málo zdrojů a v minulosti byl špatně řízen (viz body 80–84).
Doporučení 3 – EIT by se měl ve svém přístupu orientovat 
na dopad. Měl by proto usilovat o větší autonomii a využít 
flexibilitu, kterou umožňuje právní základ programu 
Horizont 2020. Především by měl přijmout specifická pravidla 
přizpůsobená potřebám partnerů KIC. EIT by měl dále vyřešit 
problémy s nedostatkem zaměstnanců, aby mohl průběžně 
monitorovat výkonnost KIC.
EIT by měl neprodleně získat finanční samostatnost, což se podle původního plá -
nu Evropské komise mělo stát do roku 2010. Pokud jde o schopnost EIT zaujmout 
vedoucí pozici, která je předpokladem úspěchu tohoto veřejného mechanismu, 
může větší autonomie EIT jen prospět. EIT by měl také ve větší míře pamatovat 
na své poslání a přizpůsobit svá pravidla tak, aby se stal institutem zaměřeným 
na dosahování dopadu. Je nutné obsadit volná pracovní místa a zajistit stabilitu 
užšího vedení.
Cílové prováděcí datum:  Během roku 2016.
109  
EIT přispěl k integraci znalostního trojúhelníku a podpořil podnikatelskou kultu -
ru. Výkonnost EIT od zahájení činnosti v roce 2010 je však obtížné posoudit. Chybí 
spolehlivý a relevantní systém vykazování a monitorování a dopady jeho činnosti 
jsou málo viditelné (viz body 51–53). Výběr činností KIC, které budou financovány 
EIT, není transparentní (viz body 87 a 88).
53 Závěry a doporučení  
Doporučení 4 – EIT by měl vypracovat analýzu zaměřenou na 
dopad a zefektivnit monitorování a vykazování.
Účetní dvůr vítá, že se EIT rozhodl přezkoumat své ukazatele v roce 2015 a zave -
dl nový systém řízení klíčových ukazatelů výkonnosti. Ten by se měl zaměřit na 
měření dopadu každého KIC, protože stávající procesy neumožňují podrobně 
analyzovat výsledky činností financovaných EIT. Zatím se neprokázal zejména do -
pad inovačních činností. EIT by měl zvážit, zda nestandardizovat procesy finanč -
ního výkaznictví ve všech KIC, aby se zlepšilo monitorování a zpřesnily finanční 
analýzy (zejména u MSP a nákladů na řízení KIC).
Cílové prováděcí datum:  Během roku 2016.
Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Milan Martin CVIKL, člen Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 3. února 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
54
 Přílohy
Regionální střediska společného umístění v EvropěPříloha I
Zdroj:  Na základě údajů Eurostatu.
55 Přílohy Příloha IICíle EIT
Obecným cílem EIT je „přispívat k udržitelnému hospodářskému růstu a ke konkurenceschopnosti v Evropě 
posilováním inovační kapacity členských států a Unie s cílem reagovat na zásadní výzvy, jimž čelí evropská 
společnost. K naplnění tohoto cíle EIT podporuje součinnost a spolupráci mezi vysokoškolským vzděláváním, 
výzkumem a inovacemi na nejvyšší úrovni a jejich začleňování, včetně podpory podnikání“1.
Tento obecný cíl byl v právním základu programu Horizont 2020 rozveden do čtyř konkrétních cílů na období 
2014–20202:
 ο vytvořit vzájemné vazby pro propojení vzdělávání a podnikání s výzkumem a inovacemi,
 ο přijmout obchodní logiku a přístup zaměřený na výsledky,
 ο překonat roztříštěnost pomocí dlouhodobých integrovaných partnerství,
 ο pečovat o hlavní bohatství Evropy v oblasti inovace: vysoce talentované lidi.
Přehled cílů EUT uvádí následující schéma .
Přehled cílů EIT
Integrace
znalostního trojúhelníkuVytváření vazeb
Uvádění na trh 
Partnerství
Lidský kapitálVýzkum Inovace VzděláváníObecný cíl Konkrétní cíl
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
1 Článek 3 nařízení (EU) č. 1292/2013.
2 Horizont 2020, rámcový program pro výzkum a inovace.
56 Přílohy 
K ostatním dílčím cílům EIT patří:
 ο budování značky EIT tak, aby lákala a zajistila udržení nejlepších inovátorů ze znalostního trojúhelníku,
 ο udržitelnost KIC,
 ο propagace účasti MSP .
EIT se tak snaží sdružit nejlepší odborníky a myšlenky z univerzitního prostředí, výzkumných středisek a soukro -
mých společností s cílem vytvořit nezbytné zázemí pro „posílení inovační kapacity Unie a jejích členských států, 
aby se zvýšila jejich schopnost převádět výsledky výzkumu do podoby produktů a služeb s vysokou hodnotou“3. 
Právě toto „zvýšení schopnosti“ by EIT měl být schopen prokázat.
3 Jak uvádí oddíl 1.1 rozhodnutí 1312/2013/EU.Příloha II
57 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
IV
Evropský inovační a technologický institut (EIT) přijal řadu opatření k nápravě nedostatků v účinnosti. EIT řeší složitosti 
provozního rámce prostřednictvím pracovní skupiny pro zjednodušení, monitorovací strategie EIT, jakož i zásad řádné 
správy věcí veřejných a finanční udržitelnosti. A konečně EIT posílil své struktury v oblasti vedení, řízení a správy.
VI a)
Doplňkové činnosti znalostních a inovativních společenství (KIC) jsou nezbytné pro vzájemné propojování inovačního 
úsilí v soukromé a veřejné oblasti. Vedle stávajících struktur a kapacit navíc měří rovněž budování inovační kapacity.
Komise a EIT uznávají, že vykazování a monitorování doplňkových činností KIC vyžaduje další posouzení a zlepšení. 
Pro zlepšení způsobu využívání doplňkových činností KIC jako součásti modelu financování EIT provedl EIT v roce 
2015 přezkum s cílem poskytnout ujištění, že částky přijaté v období 2010–2014 jsou přiměřené a řádně propo -
jené s činnostmi znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou a že bylo dodrženo pravidlo finan -
cování maximálně 25 % celkových výdajů znalostních a inovačních společenství. V roce 2015 byly rovněž vydány 
další pokyny s cílem posílit propojení mezi činnostmi znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou 
a doplňkovými činnostmi KIC.
Činnosti znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou jsou činnosti financované EIT a prováděné 
partnerskými organizacemi nebo případně právními subjekty KIC, jež přispívají k začlenění znalostního trojúhelníku 
vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací, včetně činností spojených se zřízením, správou a koordinací zna -
lostních a inovačních společenství, a k dosažení celkových cílů EIT.
VI b)
Dlouhodobé vztahy mezi znalostními a inovačními společenstvími a EIT se řídí rámcovou dohodou o partnerství 
a rozvíjely se na smluvním základě prostřednictvím grantových dohod, které jsou z velké části založeny na modelu 
programu Horizont 2020. Aby bylo umožněno dlouhodobé plánování a hodnocení strategií a činností znalostních 
a inovačních společenství, je k rámcové dohodě o partnerství připojen strategický program daného znalostního 
a inovačního společenství. Tento dokument představuje strategii tohoto znalostního a inovačního společenství, 
jeho cíle, očekávaný dopad a činnosti podle rámcového partnerství a rovněž víceletý obchodní model a finanční 
plán směřující k dosažení cílů trhu a strategických milníků. EIT poskytuje pod záštitou rámcových dohod o partner -
ství zvláštní roční granty. Skutečnost, že granty jsou udělovány s roční periodicitou, je odrazem nutnosti rychle se 
přizpůsobovat měnícímu se prostředí, ve kterém inovace probíhají.
Kromě toho úspěch a výsledky řady činností EIT, které podnítily zájem studentů o obor podnikání, zakládání nových 
podniků a rozvoj podnikatelských nápadů, svědčí o tom, že model EIT je schopen realizovat inovační činnosti. 
Pracovní skupina pro zjednodušení pracuje na dalším zvyšování efektivity této realizace, přijala již řadu konkrétních 
opatření a pracuje na plánu dalších zjednodušení.
VI c)
Jedním z nejnáročnějších aspektů poslání EIT je dosažení finanční udržitelnosti. Od března 2015, kdy EIT přijal 
zásady finanční udržitelnosti, se v oblasti směřování k finanční udržitelnosti podařilo dosáhnout pokroku. Obě zna -
lostní a inovační společenství určená v roce 2014 disponují značnými vlastními finančními prostředky: jedno z nich 
je schopno v plné výši financovat veškeré náklady na řízení a režijní náklady právního subjektu KIC v prvním roce 
jeho fungování. Viz odpověď na bod 38.
Úroveň obchodního zájmu na inovačním modelu EIT-KIC je vysoká, o čemž svědčí podniky, které tvoří 56 % z celkového 
počtu partnerů znalostního a inovačního společenství. To vytváří vynikající potenciál, který umožňuje posílit úroveň 
zapojení podniků do znalostních a inovačních společenství, jak je podrobně uvedeno v odpovědích na body 56–58.
Odpovědi Komise 58
Podle zakládajícího nařízení EIT by EIT měl působit prostřednictvím nezávislých partnerství zaměřených na exce -
lenci, a to mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými organizacemi, společnostmi a dalšími účastníky. Zásada 
excelence předpokládá určitou úroveň koncentrace v zemích s vysokou inovační kapacitou. EIT však přijal spolehlivé 
iniciativy s cílem rozšířit podporu EIT na vyšší počet přijímajících zemí prostřednictvím regionálního inovačního 
systému EIT (EIT RIS). Nové pokyny EIT RIS, které vydal EIT v roce 2015, jsou prováděny v podnikatelských plánech 
znalostních a inovačních společenství na rok 2016, což zajišťuje rozšíření účasti. A konečně nárůst počtu partnerů 
KIC v posledních měsících na více než 800 a otevírání nových středisek společného umístění po celé Evropě novými 
znalostními a inovačními společenstvími svědčí o tom, že finanční prostředky již nejsou do tak značné míry soustře -
děny v několika málo zemích nebo u několika málo partnerů.
VI d)
EIT provádí vyčerpávající hodnocení výkonnosti znalostních a inovačních společenství. EIT každoročně analyzuje 
provádění podnikatelského plánu KIC jak prostřednictvím kvantitativních ukazatelů výkonnosti, tak prostřednictvím 
kvalitativních hodnocení prováděných externími odborníky a zaměstnanci EIT. V širším měřítku EIT rovněž pro -
vádí monitorování na místě a aktuální přezkumy činností znalostních a inovačních společenství. Kombinace těchto 
nástrojů poskytuje velmi informativní obraz o výkonnosti znalostních a inovačních společenství.
Dne 3. prosince 2015 přijala správní rada EIT komplexní monitorovací strategii, která bude měřit výsledky a dopad.
VII
EIT je již ze své podstaty jak institutem usilujícím o co největší dopad tak i zodpovědným poskytovatelem finančních 
prostředků Společenství. EIT nemůže poskytovat finanční prostředky bez záruky, stejně tak jako nemůže financo -
vat nedostatečnou výkonnost. EIT soustavně zkvalitňuje své ověřování výkonnosti znalostních a inovačních spo -
lečenství. V nedávné době EIT odmítl náklady na činnost jednoho ze znalostních a inovačních společenství ve výši 
přesahující 1,5 milionu EUR na základě vlastního posouzení jeho výkonnosti. EIT rovněž dále posiluje své posuzování 
dopadů: nejnovější jarní přezkum, který proběhl mezi správní radou EIT a znalostními a inovačními společenstvími, 
byl zaměřen na dopad; revize klíčových ukazatelů výkonnosti je zaměřena na zvýšení dopadu; přijetí zásad finanční 
udržitelnosti a právě probíhající studie proveditelnosti týkající se fondu dopadu jsou důkazem toho, že EIT se prů -
běžně zaměřuje na dopad a výkonnost znalostních a inovačních společenství (viz rovněž odpovědi na body 71–73).
VIII
Komise a EIT jsou přesvědčeny, že opatření zahájená v roce 2015 včetně těch, na která se vztahují body 97–105, řeší 
hlavní problémy, které zjistil Účetní dvůr.
IX 1)
Komise a EIT toto doporučení přijímají.
IX 2) a)
Komise a EIT toto doporučení částečně přijímají a budou zkoumat, do jaké míry je možné další rozšíření víceletosti.
IX 2) b)
Komise a EIT toto doporučení přijímají.
Odpovědi Komise 59
IX 3)
EIT a Komise toto doporučení přijímají.
IX 4)
Komise a EIT toto doporučení přijímají. EIT bude nadále rozvíjet zaměření na dopad, které bylo zahájeno již v prů -
běhu roku 2015.
Úvod
Rámeček 2 – Definice inovace
EIT od svého zřízení v roce 2008 (nařízením (ES) č. 294/2008) používá definici inovací, která zahrnuje vytváření 
nových trhů a hodnot pro společnost. Definici, která je zde použita, aktualizovala OECD tak, aby odrážela toto širší 
pojetí inovací v jejích inovačních strategiích na rok 2010 a 20151.
Poslání EIT, a tím i jeho cíle, jsou založeny na definici inovací, která zahrnuje společenské cíle.
Připomínky
25
Začlenění EIT do rámce hlavní odpovědnosti GŘ pro vzdělávání a kulturu (které je rovněž v plném rozsahu zapojeno 
do programu Horizont 2020 prostřednictvím svých akcí „Marie Curie-Skłodowska“) skutečně představovalo způsob, 
jak zajistit, aby se sektor vysokoškolského vzdělávání adekvátně odrážel v integraci tzv. znalostního trojúhelníku, 
která má pro EIT zásadní význam. Primárním mechanismem, který to umožní, je správní rada EIT, u níž bylo vždy 
zajištěno vyvážené zapojení jednotlivých stran tohoto trojúhelníku. Komise (GŘ pro vzdělávání a kulturu) podniká 
nezbytné kroky k zajištění dobré koordinace mezi příslušnými útvary Komise.
1 Inovační strategie OECD z roku 2015, bod 15. http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf : „Rozsah přesahující vědu 
a techniku a zahrnující investice do široké škály aktiv založených na znalostech, které se neomezují jen na výzkum a vývoj. Sociální a organizační 
inovace včetně nových obchodních modelů jsou stále důležitějším doplňkem inovací technologických.“  
 
Inovační strategie OECD z roku 2015, strana 20. http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&ISB=9789264084704 : 
„Takto definované inovace představují samozřejmě mnohem širší pojem než výzkum a vývoj a má na ně vliv široká škála faktorů, z nichž některé 
mohou být ovlivněny politikou. Inovace mohou probíhat v jakémkoli odvětví hospodářství včetně služeb veřejné správy, jako je například 
zdravotnictví nebo vzdělání.“  
 
Odkaz na pojmy týkající se programu Horizont 2020: https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html
Odpovědi Komise 60
26
Koordinaci jednotlivých útvarů Komise zajišťuje GŘ pro vzdělávání a kulturu formou přímé interakce mezi znalost -
ními a inovačními společenstvími a EIT na jedné straně a příslušnými útvary Komise na straně druhé. GŘ pro vzdělá -
vání a kulturu vyvinulo různé formáty, které tuto koordinaci usnadňují a které se pohybují od provozní až po strate -
gickou úroveň. GŘ pro vzdělávání a kulturu každoročně pořádá jednodenní konferenci s workshopy, kde se zástupci 
znalostních a inovačních společenství a EIT setkávají se zástupci útvarů Komise z různých GŘ. V případě potřeby 
jsou organizovány rovněž neformální schůzky ad hoc, kde se se zástupci útvarů Komise setkávají zástupci EIT nebo 
zástupci znalostních a inovačních společenství za účelem usnadnění spolupráce. GŘ pro vzdělávání a kulturu také 
koordinuje konzultace mezi útvary před přijetím tříletého pracovního programu, na nichž se oficiálně podílejí 
všechna GŘ. Všechny příslušné útvary Komise se také účastní meziútvarové řídící skupiny za účelem hodnocení EIT 
v polovině období.
EIT také pravidelně a přímo spolupracuje s útvary Komise, zejména, ale ne výhradně, s GŘ pro výzkum a inovace a s 
GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky. EIT je například v přímém kontaktu s útvary GŘ pro 
výzkum a inovace ohledně další výzvy týkající se znalostního a inovačního společenství nebo ohledně přístupu k IT 
nástrojům programu Horizont 2020. V rámci výročního zasedání podporuje GŘ pro vzdělávání a kulturu dvoustranná 
setkání EIT a příslušných útvarů za účelem koordinace práce na konkrétních iniciativách v daném roce.
V roce 2015 byly navázány významné kontakty mezi GŘ pro vzdělávání a kulturu, EIT a GŘ pro regionální a městskou 
politiku ohledně společných cílů režimu regionální integrace EIT a strategie inteligentní specializace.
27
Přítomnost obou typů činností je pro inovační model EIT nezbytná: odráží cíl budování inovací (činnosti financo -
vané EIT) vedle již existujících struktur a kapacit (doplňkové činnosti). Komise a EIT se domnívají, že činnosti KIC 
s přidanou hodnotou a doplňkové činnosti KIC tvoří ucelený soubor inovačních činností.
29
Koncept doplňkových činností KIC nebyl zpočátku dostatečně podrobně definován, ale v průběhu času došlo k jeho 
posílení (viz rovněž body 100 a 101).
Bylo uznáno, že vazba mezi činnostmi financovanými EIT a doplňkovými činnostmi, kterou se zde Účetní dvůr zabý -
val, je slabá, a EIT zavedl v první polovině roku 2015 změny, které posílí ověření této vazby ve fázi tvorby podnikatel -
ského plánu.
31
EIT významně posílil vazbu mezi činnostmi financovanými EIT a doplňkovými činnostmi KIC. Podnikatelský plán 
a grantové dohody na rok 2015 poprvé zavedly zásadu proporcionality mezi těmito dvěma typy činností. Od roku 
2016 je tato vazba dále posílena: doplňkové činnosti KIC nyní přezkoumává EIT ve fázi posuzování ročního podnika -
telského plánu KIC. Výsledky těchto změn se projeví v roce 2016.
EIT rovněž bere v úvahu výsledky a výstupy každé jednotlivé doplňkové činnosti. Pokud se podaří dosáhnout 
dobrého výsledku, je možné akceptovat relativně vysoké náklady na určitou doplňkovou činnost KIC. Náklady na 
doplňkové činnosti KIC musí být úměrné nákladům na činnost financovanou EIT a/nebo očekávanému dopadu; lze 
tedy akceptovat i relativně vysoké náklady na doplňkové činnosti KIC, pokud má tato činnost velký dopad na další 
rozvoj poslání daného znalostního a inovačního společenství.
Odpovědi Komise 61
32
EIT posiluje ověřování vazeb mezi činnostmi financovanými EIT a doplňkovými činnostmi KIC ve fázi programování, 
tj. při posuzování podnikatelských plánů počínaje cyklem podnikatelských plánů na rok 2016. V důsledku toho již 
KIC nebudou moci nahrazovat plánované doplňkové činnosti KIC ve fázi vykazování bez souhlasu EIT a nebude již 
žádná nejistota ohledně toho, zda budou náklady na doplňkové činnosti KIC akceptovány ve fázi vykazování.
Rámeček 3 – Příklad doplňkové činnosti KIC, u níž chyběla „jasná vazba“ na činnost 
financovanou EIT
Doplňkové činnosti přispívají k dosahování cílů znalostních a inovačních společenství dvěma způsoby. Mohou buď 
vycházet z činností financovaných EIT, nebo tvořit základ, z něhož může EIT vycházet při financování dalších inovací. 
Využívání doplňkových činností KIC pouze jako páky pro financování představuje příliš omezený přístup k inovacím.
EIT navíc v rámci pokynů ročního podnikatelského plánu dále zdokonalil své pokyny znalostním a inovačním spole -
čenstvím ohledně doplňkových činností KIC.
33
K inovacím nedochází izolovaně a jsou pro ně nezbytné doplňkové činnosti a ekosystémy, do nichž lze činnosti 
financované EIT zabudovat.
Komise a EIT se však shodují na tom, že definice doplňkových činností a způsob přesnějšího měření pákového 
efektu financování od EIT vyžadují další pozornost. Komise a EIT proto vítají návrhy Účetního dvora. EIT v důsledku 
těchto skutečností již v tomto směru podnikla určité kroky.
35
Doplňkové činnosti KIC, které poskytují znalostní základnu pro nové činnosti s přidanou hodnotou, budou logicky 
vždy „retroaktivní“ v tom smyslu, že předmětné doplňkové činnosti KIC jsou dokončeny ještě před zahájením čin -
ností financovaných EIT.
Některé doplňkové činnosti KIC nebudou již ze své podstaty představovat dodatečnou činnost. Budou naopak slou -
žit jako základ pro činnosti financované EIT. Tyto činnosti financované EIT mohou v pozdější fázi procesů způsobit 
další pákový efekt, neboť vytvářejí produkty, postupy nebo služby, které přinášejí návratnost. Pokud by nefungo -
vala původní doplňková činnost KIC, nemohly by existovat ani výsledky činnosti financované EIT, která s ní počítala. 
Z tohoto důvodu jsou v tomto inovačním modelu EIT nezbytné retroaktivní doplňkové činnosti KIC.
Komise a EIT zároveň akceptují, že takové doplňkové činnosti KIC nelze přímo zohlednit při výpočtu finančního 
pákového efektu činností financovaných EIT.
Jak bylo vysvětleno výše, doplňkové činnosti jsou nezbytné pro efektivní fungování inovačních systémů a jsou 
v souladu s víceletým výhledem.
Odpovědi Komise 62
Rámeček 4 – Retroaktivní činnost nemůže mít pákový efekt
Doplňkové činnosti jsou nezbytné pro zajištění základu pro činnosti financované EIT nebo pro jejich doplnění. Ne 
všechny doplňkové činnosti lze považovat za činnosti s pákovým efektem a za účelem měření pákového efektu je 
nezbytné zpřesnění definic.
37
Zásadní význam pro funkční inovační systémy mají věcné příspěvky jako doplňkové činnosti nebo peněžní pří -
spěvky na doplňkové činnosti.
Rámeček 5 – Příklad doplňkové činnosti KIC, která nepředstavovala dodatečnou 
činnost
Začlenění nových studentů vždy znamená vyšší náklady z hlediska času, který učitelé musí věnovat konzultacím, 
z hlediska laboratorního vybavení (zejména v kurzech s vysokým podílem praxe), řízení stáží ve firmách (které 
vyžaduje individuální pozornost) a využívání univerzitních služeb. Z tohoto důvodu lze u kurzu financovaného EIT 
odůvodnit náklady na studenty, kteří nejsou financováni EIT, jako diferencované náklady na doplňkové činnosti KIC.
38
Tato finanční udržitelnost by neměla být chápána jako úplné přerušení financování znalostních a inovačních 
společenství ze strany EIT, ale financování EIT se sníží na „předem definovanou minimální míru“,  která je definována 
v „Zásadách finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství“ , přijatých správní radou EIT dne 5. března 
2015.
Je třeba ještě prokázat, že 15 let nepostačuje pro rozvoj a úspěšnou realizaci strategie směřující k finanční 
udržitelnosti.
Nadace EIT byla zřízena proto, aby fungovala na jiné úrovni a za jiným účelem než znalostní a inovační společenství. 
Znalostní a inovační společenství shromažďují a zajišťují finanční prostředky s perspektivou možné návratnosti 
investic a mohou vytvářet příjmy ze své vlastní činnosti, což v případě nadace EIT nikdy neplatilo.
39
I když připustíme, že dosažení finanční udržitelnosti bude náročné, je ještě příliš brzy na to, aby bylo možné vynášet 
jakékoli soudy. OECD ve své inovační strategii na rok 2015 zdůrazňuje, že na měření návratnosti investic do inovací 
je zapotřebí pohlížet z dlouhodobé perspektivy. V důsledku toho nejsou údaje z prvních pěti let činnosti znalost -
ních a inovačních společenství dostačující k tomu, aby z nich bylo možno vyvozovat závěry o dlouhodobé finanční 
udržitelnosti.
EIT posiluje své úsilí v této oblasti. V souladu se Zásadami finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společen -
ství vytváří EIT v současné době šablonu pro vykazování finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společen -
ství, která bude zavedena do pokynů pro vykazování s cílem zajistit řádné vykazování příjmů znalostních a ino -
vačních společenství. Podnikatelské plány na rok 2016 a jejich posouzení odborníky EIT již vykazují značný pokrok. 
Všechna znalostní a inovační společenství je přijala jako jeden ze svých prioritních cílů a v souladu s touto skuteč -
ností přezkoumávají činnosti s cílem zajistit návratnost příjmů z činností. Jedno z nových znalostních a inovačních 
společenství například financuje své náklady na řízení a režijní náklady v plné výši z vlastních finančních prostředků, 
což představuje dobrou výchozí pozici pro dosažení finanční udržitelnosti.
Pokrok směrem k finanční udržitelnosti dosažený znalostními a inovačními společenstvími bude posouzen v roce 
2016 po obdržení prvních zpráv. V souladu se zásadami finanční udržitelnosti budou znalostní a inovační společen -
ství důkladněji přezkoumána po 7 letech z hlediska pokroku dosaženého EIT. EIT rovněž vytvořil pracovní skupinu, 
Odpovědi Komise 63
najal odborníka a zahájil řadu iniciativ na podporu znalostních a inovačních společenství na jejich cestě k finanční 
udržitelnosti.
Ze všech těchto důvodů je na posouzení finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství za 10 let ještě 
příliš brzy.
42
Úprava podnikatelských plánů v průběhu jejich provádění je pravidelný proces, který zajišťuje vysokou míru flexi -
bility umožňující zahrnutí inovačních projektů dokonce i v posledních měsících trvání grantových dohod. Znalostní 
a inovační společenství tuto možnost v období 2010–2014 ve značné míře míry využívala. V roce 2014 schválil EIT 
pět úprav, které zahrnovaly nové činnosti znalostních a inovačních společenství.
Pokyny pro vypracování podnikatelských plánů znalostních a inovačních společenství z roku 2014 rovněž umož -
ňovaly znalostním a inovačním společenstvím zahrnout do podnikatelského plánu ne zcela specifikované činnosti 
znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou až do výše 15 % rozpočtu. Tento přístup je analogicky 
uplatňován i v roce 2015, tj. podnikatelské plány obsahují popis procesu výběru nových činností a uvádějí přesné 
vymezení činností v případě, že jsou k dispozici podrobnosti.
Znalostní a inovační společenství mají navíc možnost převádět až 100 % svého rozpočtu mezi jednotlivými čin -
nostmi v rámci téže rozpočtové položky a až 20 % mezi jednotlivými rozpočtovými položkami bez předchozího 
souhlasu ze strany EIT. Toto ustanovení je mnohem pružnější a výhodnější než v jakémkoli jiném programu EU a je 
dalším důkazem toho, že byly navrženy konkrétní mechanismy s cílem podporovat změny v rychle reagujícím pro -
středí, což reaguje na potřebu inovačních projektů.
43
Roční rozpočet EIT závisí na množství odhlasovaném v ročním rozpočtu EU, k čemuž dochází zpravidla v prosinci roku 
N – 1. Rozpočtové závazky EIT nemohou být vyšší než prostředky schválené v rozpočtu EU. Z tohoto důvodu EIT uzavírá se 
znalostními a inovačními společenstvími roční grantové dohody. Předmětem průzkumu však jsou i další opatření, jejichž 
cílem je zohlednit víceletý rozměr některých činností, a to zejména prostřednictvím pracovní skupiny pro zjednodušení.
44
Přístup EIT spočívající v přidělování prostředků na základě soutěže je založen na sestavování rozpočtu podle výkon -
nosti, jehož inherentní součástí je nejistota a který odměňuje excelenci a dopad. Poskytování dlouhodobé jistoty 
v oblasti financování může být škodlivé pro přístup orientovaný na výsledky a usilující o co největší dopad.
Kromě toho, jak je uvedeno v odpovědích na body 41 a 44, znalostní a inovační společenství mají k dispozici celou 
řadu nástrojů, které jim umožňují pojistit se proti krátkodobým výkyvům ve financování. Patří k nim obecné nástroje 
finančního trhu a rovněž flexibilita při navrhování podnikatelského plánu.
Rámeček 6 – Evropský fond pro strategické investice (EFSI)2 a jeho dopad na rozpočet 
EIT – Druhý odstavec: 
Přestože financování znalostních a inovačních společenství v roce 2016 bylo skutečně sníženo, je nicméně dostaču -
jící k tomu, aby si tři vyspělá znalostní a inovační společenství mohla udržet podstatné podnikatelské plány a aby 
obě nově zřízená znalostní a inovační společenství nastoupila cestu rychlého růstu. V roce 2016 bylo třem vyspělým 
znalostním a inovačním společenstvím přiděleno přes 233 milionů EUR a oběma novým znalostním a inovačním 
společenstvím bylo poskytnuto 41 milionů EUR.
2 Stanovisko č. 4/2015 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro strategické investice a o změně nařízení (EU) 
č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013.
Odpovědi Komise 64
45
Předložené argumenty týkající se nevhodnosti ročních grantových dohod by měly být vyrovnány zohledněním 
iniciativ, které EIT přijímá s cílem kombinovat roční perspektivu s perspektivami víceletými. Je nutné si uvědomit, 
že v rámci ročního přidělování prostředků na základě soutěže je zohledňována perspektiva víceletá. Navíc v ročním 
přidělování finančních prostředků znalostním a inovačním společenstvím funguje vedle financování na základě 
soutěže také prvek podpůrného financování. Podpůrné financování je mezi znalostní a inovační společenství rozdě -
lováno rovným dílem a zajišťuje vysokou bezpečnost financování. Je rovněž nutno poznamenat, že rámcová dohoda 
o partnerství představuje právní základ a „závazek“ EIT podporovat znalostní a inovační společenství dlouhodobě. 
Jak bylo uvedeno výše, inherentní součástí ročního grantového cyklu je rovněž flexibilita umožňující ukončovat 
a zavádět inovativní projekty v průběhu roku, tj. roční cyklus nebrání flexibilitě jednotlivých činností, ale poskytuje 
celkový rámec pro plánování.
46
Jedním z hlavních pilířů činnosti EIT je vzdělávání. EIT věnuje obzvláštní péči tomu, aby jeho vzdělávací programy 
byly náležitě financovány. Poskytování zaručeného podpůrného financování každému znalostnímu a inovačnímu 
společenství, které pokrývá významnou část jeho rozpočtu, snižuje nejistotu u víceletých prioritních činností, jako 
jsou například vzdělávací programy.
47
Poskytování podpůrného financování snižuje riziko diskontinuity u značné části programu.
Viz odpověď Komise a EIT na body 41 a 44.
48
Významný prvek podpůrného financování u modelu financování EIT poskytuje určitou míru jistoty v dlouhodobém 
plánování.
Viz odpověď Komise a EIT na body 41 a 44.
49
Vzhledem k roční povaze rozpočtu EIT a skutečnosti, že rozpočet EU není zpravidla přijat dříve než v polovině pro -
since, nemohou být grantové dohody pro daný rok uzavřeny před 1. lednem příslušného roku. Tímto problémem se 
poprvé zabýval Evropský účetní dvůr ve své zvláštní výroční zprávě za rozpočtový rok 2011 a EIT k němu uvedl své 
připomínky. EIT se zavázal k tomu, že zkrátí prodlevu mezi datem zahájení tohoto opatření, jak je definováno v pod -
nikatelských plánech znalostních a inovačních společenství, a datem podpisu grantových dohod. V důsledku tohoto 
úsilí byly grantové dohody na rok 2013, resp. 2014 se všemi třemi znalostními a inovačními společenstvími uzavřeny 
v únoru 2013, resp. 2014.
Rok 2015 byl výjimečný vzhledem k tomu, že znalostní a inovační společenství požádala o odklad při uplatňování 
nové rámcové dohody o partnerství, aby bylo možno dále vyjasnit dopady konkrétních ustanovení mezi EIT, zna -
lostními a inovačními společenstvími a Evropskou komisí v kontextu harmonizace s pravidly programu Horizont 
2020. Kromě toho vzhledem k potřebným právním konzultacím trvalo schvalování nových grantových dohod Komisí 
ex-ante déle, než je obvyklé. EIT předpokládá, že od roku 2016, kdy budou již uzavřeny nové rámcové dohody 
o partnerství, budou grantové dohody opět podepisovány včas, tj. že pozdní podpis v roce 2015 byl pouze ojedině -
lou událostí.
Odpovědi Komise 65
50
Přestože se až do roku 2015 jednalo o běžnou praxi, mohla by znalostní a inovační společenství za určitých pod -
mínek, jako je například spotřebování předchozího předběžného financování, a při splnění některých povinností 
v oblasti průběžného výkaznictví, požádat o dodatečné platby předběžného financování.
Přestože by byl EIT ochoten poskytnout předběžné financování až do výše 70 % uděleného grantu, aby pomohl zna -
lostním a inovačním společenstvím při řízení jejich hotovostní situace, je důležité si uvědomit, že výše předběžného 
financování je závislá na dostupnosti položek plateb, kterou EIT nemůže ovlivnit. Výše předběžného financování 
u grantových dohod na rok 2016 bude dle předpokladu činit cca 60 %.
Znalostní a inovační společenství jsou silné inovační sítě, do nichž jsou zapojeni vlivní průmysloví partneři a univer -
zity, a jsou proto schopna řešit peněžní toky například prostřednictvím úvěrů od banky, jak některá znalostní a ino -
vační společenství již prokázala. To jim umožňuje zvýšit míru předběžného financování poskytovaného partnerům 
nebo příjemcům (např. studentům nebo startupům), pokud by peněžní tok jinak představoval problém.
51
Dne 3. prosince 2015 přijala správní rada EIT monitorovací strategii EIT, která bude měřit údaje pro účely programu 
Horizont 2020, pro účely dopadu EIT prostřednictvím vlastních činností a činností znalostních a inovačních spo -
lečenství a pro účely výsledků znalostních a inovačních společenství. EIT se rovněž aktivně podílí na vypracování 
výroční monitorovací zprávy programu Horizont 2020 na rok 2014 a v této zprávě je mu věnován samostatný oddíl.
52
Změny hlavních klíčových ukazatelů výkonnosti v minulosti byly prováděny s cílem doladit jejich koncepci/význam, 
a zajistit tak rovné podmínky pro jednotlivá znalostní a inovační společenství, a rovněž reagovat na vyvíjející se cha -
rakter znalostních a inovačních společenství. Tyto změny byly provedeny po konzultaci se znalostními a inovačními 
společenstvími s cílem řešit mimo jiné rozdíly mezi jednotlivými odvětvími, v nichž znalostní a inovační společenství 
působí, a širším prostředím.
Změny klíčových ukazatelů výkonnosti v průběhu času proto přímo řeší zjištění uvedené v bodě 52.
53
EIT provádí komplexní analýzy s cílem porovnávat znalostní a inovační společenství na základě více faktorů, nejen 
pouze na základě hlavních klíčových ukazatelů výkonnosti. Provádění podnikatelských plánů KIC je posuzováno 
jak prostřednictvím kvantitativních ukazatelů výkonnosti, tak prostřednictvím kvalitativních hodnocení provádě -
ných externími odborníky a zaměstnanci EIT. V širším měřítku provádí EIT rovněž monitorování na místě a aktuální 
přezkumy činností znalostních a inovačních společenství. Kombinací těchto nástrojů vznikne velmi informativní 
obraz o rozdílech mezi jednotlivými znalostními a inovačními společenstvími.
54
EIT uznává, že výsledky a dopady lze měřit pouze kombinací kvalitativních a kvantitativních ukazatelů. Touto skuteč -
ností se komplexně zabývá monitorovací strategie EIT, kterou přijala správní rada EIT v prosinci 2015, a průběžné 
přezkoumávání klíčových ukazatelů výkonnosti, které je uvedeno v bodě 102.
Odpovědi Komise 66
55
Ve vedení znalostních a inovačních společenství je silně zastoupena podnikatelská sféra, která hraje vedoucí úlohu 
při tvorbě strategií znalostních a inovačních společenství. Dále uvádíme demonstrativní seznam zástupců jednotli -
vých odvětví ve správních radách znalostních a inovačních společenství:
– EIT Digital: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson,
– Climate KIC: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, Velux A/S,
– KIC InnoEnergy: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA.
56
Úroveň financování EIT prostřednictvím grantů není dostatečným měřítkem úrovně zapojení do znalostních a ino -
vačních společenství. Například finanční prostředky poskytnuté na vysokoškolské vzdělávání jsou zaměřeny na větší 
podporu podnikatelských vzdělávacích programů a absolventů univerzit, což přináší přímý prospěch podnikání. Při 
měření zapojení by měl být zohledněn počet partnerů, protože se jedná spíše o přímé měřítko atraktivity určitého 
znalostního a inovační společenství a rovněž povahy podporovaných činností, než typu instituce, která je provádí.
57
EIT a znalostní a inovační společenství byly koncipovány s cílem řešit problém celé EU v oblasti nízké úrovně spolu -
práce mezi univerzitami a podniky. To je důvodem, proč je podnikatelská sféra silně zastoupena ve vedení znalost -
ních a inovačních společenství a hraje vedoucí úlohu při tvorbě strategií znalostních a inovačních společenství. Dalo 
se však očekávat, že nastanou počáteční problémy při dosahování požadované úrovně spolupráce mezi univerzi -
tami a podniky. EIT řeší tuto situaci tím, že mění pokyny pro podnikatelské plány a předkládá znalostním a inovač -
ním společenstvím strategické návrhy. Znalostní a inovační společenství rovněž provádějí změny svých vnitřních 
pravidel a postupů.
Pokrok dosažený EIT a znalostními a inovačními společenstvími v této oblasti ukazuje, že model znalostních a ino -
vačních společenství je správným řešením z hlediska rozvoje dlouhodobé spolupráce mezi univerzitami, výzkumem 
a podniky, a jsme přesvědčeni, že výsledky se budou v budoucnu dále zlepšovat.
58
Ačkoli EIT nemá stanoven cíl ohledně podílu rozpočtu, který bude přidělen malým a středním podnikům, má 
k dispozici kvantifikované cíle pro vytváření malých a středních podniků. Startupy z řad malých a středních podniků 
vytvořené EIT patří ke klíčovým ukazatelům výkonnosti EIT a jsou jim proto poskytovány silné pobídky. Za rok 2014 
vykázala tři znalostní a inovační společenství první vlny vytvoření 90 nových startupů, z nichž všechny vyhovují 
definici malých a středních podniků uvedené v doporučení Komise (C(2003)1422). Kromě toho řada dalších již existu -
jících malých podniků obdržela podporu ve formě dílčích grantů nebo prostřednictvím poskytování služeb v akcele -
rátorech znalostních a inovačních společenství.
Odpovědi Komise 67
59
EIT dosáhl mimořádných výsledků v propagaci a podpoře zapojení malých a středních podniků do inovačních 
činností.
Řada činností EIT je zaměřena konkrétně na malé a střední podniky. V období 2010–2013 měl EIT dokonce finanční 
pobídku pro malé a střední podniky ve formě zvláštní výjimky z finančního nařízení EU, která umožňovala malým 
a středním podnikům jako partnerům znalostních a inovačních společenství uplatňovat 40 % nepřímých nákladů 
navíc ke svým přímým nákladům na rozdíl od 20 %, které byly povoleny společnostem, které nebyly malými a střed -
ními podniky.
Pokud jde o cílenou podporu existujících malých a středních podniků, poskytují partnerství KIC silný ekosystém, 
v němž lze podporu získat. Stávající malé a střední podniky s výjimečným inovačním potenciálem by proto měly 
mít ideální podmínky pro to, aby se připojily k partnerství znalostních a inovačních společenství a plně využívaly 
podporu, kterou EIT poskytuje. V důsledku toho se stále větší počet malých a středních podniků zapojuje jak jako 
partneři znalostních a inovačních společenství, tak jako příjemci dílčích grantů KIC a služeb v oblasti zakládání 
a akcelerace podniků.
60
Vzhledem k tomu, že znalostní a inovační společenství se snaží stát se finančně udržitelnými a jsou schopna využí -
vat finanční nástroje (např. bankovní úvěry) i jiné zdroje příjmů, než je financování EIT, jsou schopna zajistit včasné 
poskytování plateb malým a středním podnikům bez ohledu na to, kdy obdrží prostředky od EIT. EIT není oprávněn 
určovat znalostním a inovačním společenstvím podmínky úhrady ve smluvních vztazích s jejich partnery vzhledem 
k tomu, že znalostní a inovační společenství jsou v tomto ohledu autonomní. Nicméně vzhledem k tomu, že platby 
podpory malým a středním podnikům mají v porovnání s programem jako celkem omezený rozsah, mají znalostní 
a inovační společenství možnost zvýšit malým a středním podnikům zálohové platby na základě odpovídajícího 
řízení peněžních toků (další příklady flexibility financování znalostních a inovačních společenství jsou uvedeny 
v odpovědi Komise a EIT na body 41 a 44).
61
EIT systematicky shromažďuje informace o statusu nových partnerů KIC při jejich vstupu do znalostních a inovač -
ních společenství. Proto má k dispozici aktuální informace o počtu partnerů KIC, které jsou malými a středními 
podniky.
Navíc v prvních letech existence znalostního a inovačního společenství představují většinu jeho členů větší organi -
zace, v prvé řadě proto, že jsou schopny vypracovat solidní strategický program a vítězný návrh, který bude vybrán 
jako znalostní a inovační společenství. Malé a střední podniky zpravidla vstupují do znalostních a inovačních spole -
čenství až v pozdější fázi, kdy jejich účast může přidat hodnotu činnostem již zavedených partnerství.
Například ve znalostním a inovačním společenství InnoEnergy v období 2010–2013 fungovalo v roli partnerů KIC 25 
malých a středních podniků. V roce 2014 se však členy znalostního a inovačního společenství InnoEnergy stalo 55 
nových malých a středních podniků a v roce 2015 dalších 50 takových podniků, čímž se počet partnerů z řad malých 
a středních podniků zvýšil na 130.
Řada malých a středních podniků se účastní programu EIT-KIC a jsou konečnými příjemci grantu EIT prostřednictvím 
subdodávek nebo ujednání o dílčích grantech s jinými partnery KIC, jako jsou například univerzity, výzkumná stře -
diska nebo průmyslové podniky. Akcelerační a inkubační programy znalostních a inovačních společenství se zvláště 
zaměřují na startupy z řad malých a středních podniků a jeden z klíčových ukazatelů výkonnosti EIT sleduje zaklá -
dání nových malých a středních podniků. Rostoucí počet malých a středních podniků financovaných v rámci part -
nerství KIC i prostřednictvím grantů EIT přirozeně povede také k tomu, že malé a střední podniky budou absorbovat 
větší podíl grantů.
Odpovědi Komise 68
62
EIT aktivně podporuje malé a střední podniky. Existují jasné cíle pro vytváření startupů, které představují jeden 
z hlavních klíčových ukazatelů výkonnosti EIT.
Viz odpověď Komise a EIT na bod 57.
64
Podpora součinnosti a doplňkovosti s ostatními iniciativami EU je prioritou jak pro EIT, tak pro GŘ pro vzdělávání 
a kulturu. Tento cíl je zakotven ve strategickém programu inovací a nařízení o EIT.
Součinnost a doplňkovost jsou umožňovány ze strany GŘ pro vzdělávání a kulturu a EIT (které např. pořádají výroční 
zasedání se zástupci útvarů Komise, EIT a znalostních a inovačních společenství a stanoví kritéria výběru nových 
znalostních a inovačních společenství) a jsou zabudovány do modelu znalostních a inovačních společenství, jejichž 
prvky odrážejí cíle a ponaučení z jiných programů EU (např. koncept znalostního trojúhelníku odráží aspekty pro -
gramu Erasmus+ a dialogu mezi univerzitami a podniky; koncept střediska společného umístění odráží regionální 
politiku EU; přístup společenských výzev je sdílen v rámci celého programu Horizont 2020; model financování EIT 
vychází z poučení z celé řady jiných programů). Existují konkrétní příklady součinnosti v rámci tematických oblastí 
znalostních a inovačních společenství, jako je například EIT Digital: Budoucí partnerství veřejného a soukromého 
sektoru v oblasti internetu a dat velkého objemu, KIC InnoEnergy: Evropský strategický plán pro energetické tech -
nologie a Climate-KIC: spolupráce s GŘ pro oblast klimatu při přípravě konference OSN o změně klimatu v Paříži 
v prosinci 2015.
EIT i nadále podporuje součinnost na úrovni konkrétních projektů, v poslední době v souvislosti s Evropským fon -
dem pro strategické investice (EFSI), s evropskou spoluprací v oblasti vědy a technologie (program COST) a s Evrop -
skou kosmickou agenturou (ESA).
69
EIT již požádal o zahájení procesu, jehož cílem je dosažení plné finanční autonomie. Tento proces by měl být dle 
očekávání dokončen do konce roku 2016.
71
Kromě toho, že EIT zajišťuje dodržování pravidel, tak stále častěji také odměňuje výkonnost a motivuje dopad. 
Například neuspokojivá výkonnost bude mít stále větší negativní vliv na rozpočet znalostních a inovačních spole -
čenství. V rámci zásad finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství bude mít rozpočet znalostních 
a inovačních společenství získaný od EIT stále větší podíl financování na základě soutěže. S tím, jak se tento podíl – 
který odměňuje výkonnost – bude v průběhu času zvyšovat, budou mít znalostní a inovační společenství s nízkou 
výkonností stále silnější finanční motivaci ke zlepšení.
72
V roce 2015 posílil EIT přímý dopad nízké výkonnosti na částky, které mají být vyplaceny – některé části žádostí 
znalostních a inovačních společenství o úhradu výdajů nebude EIT akceptovat v případě, že provádění dané činnosti 
bylo nedostatečné. Viz odpovědi Komise a EIT na bod VII shrnutí.
Po zásahu Účetního dvora EIT i nadále posiloval své ověřování nákladů ve výročních zprávách o auditu. EIT výrazně 
odměňuje výkonnost a zároveň zajišťuje vysokou úroveň záruky způsobilosti vzniklých nákladů.
Odpovědi Komise 69
74
EIT a Komise považují hranici podle článku 34 pravidel pro účast v programu Horizont 2020 za vhodnou z hlediska 
grantů EIT vyplácených znalostním a inovačním společenstvím. Považujeme za přiměřené vyžadovat od příjemce 
prostředků z fondů EU/EIT, který požaduje roční grant ve výši přesahující 325 000 EUR, auditní osvědčení. Aby EIT 
mohl u grantů, o něž účastníci žádají, uplatnit jinou nebo vyšší hranici než 325 000 EUR, bude v každém případě 
potřebovat zvláštní výjimku z článku 34 pravidel pro účast v programu Horizont 2020.
Viz rovněž odpovědi Komise a EIT na body 79 a 80.
76
Je nutno si uvědomit, že „finanční zprávy“ již nejsou specifické jen pro EIT vzhledem k tomu, že zprávy o nákladech 
byly plně sladěny se šablonami programu Horizont 2020 počínaje grantovými dohodami na rok 2016.
79 Druhá odrážka
Toto doporučení by vyžadovalo zvláštní výjimku z pravidel pro účast na programu Horizont 2020 a z finančního 
nařízení3.
79 Třetí odrážka
Toto doporučení nemůže EIT ovlivnit vzhledem k tomu, že by vyžadovalo zvláštní výjimku z pravidel pro účast na 
programu Horizont 2020 a z finančního nařízení4.
81
Externí zajišťování technického posuzování projektů je v programech výzkumu a vývoje běžnou praxí. Dochází 
k němu zejména v případě velmi složitých projektů, které zahrnují a integrují několik oblastí činnosti, jako je napří -
klad vzdělávání, inovace a podnikání.
83
Je nutno si uvědomit, že od roku 2013 se v rámci EIT zlepšil trend fluktuace zaměstnanců. Významným faktorem 
přispívajícím k fluktuaci zaměstnanců je nízký státní koeficient u Maďarska (v současné době 69 %). Na ten však EIT 
nemá vliv.
84
Mezitím došlo k významnému zlepšení kapacity řízení EIT. Neobsazená pozice vedoucího oddělení byla obsazena 
a v současné době probíhá proces výběru druhého vedoucího oddělení. Probíhá rovněž proces výběru ředitele EIT.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/CS/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/CS/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
Odpovědi Komise 70
86
Zaměření EIT na excelenci přirozeně vede k tomu, že ve znalostních a inovačních společenstvích jsou výrazněji 
zastoupeny země s vyšší inovační kapacitou. Ačkoli je pro EIT jednoznačným cílem posílení stávajících schopností 
a středisek excelence v Evropě, zajišťuje rovněž poskytování výhody těm oblastem Unie, které nejsou přímo zapo -
jeny do znalostních a inovačních společenství prostřednictvím regionálního inovačního systému EIT (EIT RIS).
Rámeček 12 – Znepokojení nad koncentrací finanční podpory EIT a malou 
transparentností
Podařilo se dosáhnout přiměřené rovnováhy mezi stranami znalostního trojúhelníku, a to jak v oblasti distribuce 
partnerů, tak v oblasti financování. Existují jednoznačné postupy pro výběr projektů znalostními a inovačními spole -
čenstvími, které zajišťují kontrolu kvality a transparentnosti.
89
Důkazy výsledků EIT se již začínají projevovat. EIT již vyprodukoval více než 1 000 absolventů v oboru podnikání 
a stál u zrodu početných startupů a řady příkladů úspěchů, vybudoval silnou celoevropskou síť středisek společ -
ného umístění a akcelerátorů obchodu a propaguje podnikatelskou kulturu.
92
Přezkum zakládání podniků, který byl dokončen v listopadu 2015, poskytuje pádné důkazy o přidané hodnotě 
poskytované akceleračními programy EIT/KIC a u podporovaných podniků existují smlouvy o smlouvě budoucí, 
které dokládají významné výsledky podpory EIT z hlediska zakládání podniků.
93
Klíčové ukazatele výkonnosti svědčí o tom, že byly poskytnuty významné výstupy, z nichž již celá řada přinesla hma -
tatelné výsledky (viz příklady uvedené v bodě 90).
94
Je třeba zdůraznit, že do evropských společností se integrují také mimoevropští studenti, případně po ukončení 
studií zakládají vlastní podniky, čímž vytvářejí dopad a přidanou hodnotu pro naši společnost. Znalostní a inovační 
společenství EIT vytvořila prostředí, v němž se zmenšila propast mezi akademickým prostředím a podniky, a před 
těmito studenty se proto již otevírá zřetelnější cesta k tomu, že budou po ukončení studia pracovat pro obchodního 
partnera KIC, a tudíž zůstanou v Evropě.
98
V souladu s čl. 6 odst. 2 písm. e) zakládajícího nařízení EIT stanovila všechna tři znalostní a inovační společenství 
z první vlny strategie pro finanční udržitelnost. Souhrn těchto strategií je prezentován v podnikatelských plánech 
KIC od roku 2014. V podnikatelském plánu na rok 2016 se jeden odborník z EIT zaměřil konkrétně na problematiku 
finanční udržitelnosti a zhodnotil plány všech jednotlivých znalostních a inovačních společenství.
103
Počátkem roku 2016 budou uzavřeny nové rámcové dohody o partnerství.
Odpovědi Komise 71
Závěry a doporučení
Doporučení 1
Komise a EIT toto doporučení přijímají.
Jakýkoli návrh na změnu právních předpisů bude nutno vypracovat v souladu se zásadami zlepšování právní úpravy, 
zejména se zásadou „nejdříve hodnotit“. Právní základ EIT vyžaduje, aby Komise vyhodnotila EIT do konce roku 2017, 
a v současné době se připravuje hodnocení za účasti všech příslušných útvarů Komise.
Toto hodnocení zohlední rovněž kritické stanovisko auditu a k tomuto auditu budou mít přístup nezávislí hodnoti -
telé. Na základě výsledků tohoto hodnocení bude rozhodnuto o případných budoucích krocích v souladu se zása -
dami zlepšování právní úpravy.
Komise zaujme postoj ke změně právního základu EIT na základě zjištění nezávislého odborného posouzení a na 
základě výsledků tohoto auditu.
107
Viz odpovědi Komise a EIT na body 40 až 49 a 60, které shrnují jejich stanovisko k těmto otázkám.
Doporučení 2 a)
Komise a EIT toto doporučení částečně přijímají a budou zkoumat, do jaké míry je možné další rozšíření víceletosti.
Doporučení 2 b)
Komise a EIT toto doporučení přijímají.
Pro a): úplný přezkum do jara 2017 a provedení (podmíněné tímto přezkumem) do roku 2018.
108
Viz odpovědi Komise a EIT na tyto body, které shrnují jejich stanovisko k těmto otázkám.
Doporučení 3
EIT a Komise toto doporučení přijímají.
Odpovědi Komise 72
109
Viz odpovědi Komise a EIT na tyto body, které shrnují jejich stanovisko k těmto otázkám.
Doporučení 4
Komise a EIT toto doporučení přijímají.
EIT bude nadále rozvíjet zaměření na dopad, které bylo zahájeno již v průběhu roku 2015.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Evropský inovační a technologický institut (EIT) má 
ambiciózní cíl posílit vazby mezi vzděláváním, vědou 
a podnikáním, a stát se tak hybnou silou inovací v EU. 
Dospěli jsme k závěru, že přestože má existence EIT 
náležité opodstatnění, jeho složitý provozní rámec 
a problémy s řízením omezují jeho celkovou účinnost. 
Zjistili jsme několik nedostatků v modelu EIT pro 
financování, v  mechanismech vykazování mezi EIT 
a znalostními a  inovačními společenstvími a  ve finanční 
udržitelnosti těchto společenství. Ani sedm let po svém 
vzniku není EIT provozně nezávislý na Evropské komisi. 
Tato skutečnost komplikuje jeho rozhodování. Dospěli 
jsme k závěru, že chce-li se EIT stát průlomovým inovačním 
institutem, jak bylo původním záměrem, je nutné provést 
legislativní a provozní úpravy, které lépe podpoří inovační 
potenciál Evropy.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR