3.Nové zaměření

V rámci evropského semestru pro rok 2015 Komise posoudila, jak členské státy postoupily při provádění doporučení pro jednotlivé země z minulého roku, a svá doporučení v roce 2015 zaměřila na oblasti klíčově důležité pro vybudování trvalé hospodářské obnovy.

Jak Komise uvedla ve zprávách pro jednotlivé země, všechny členské státy dosáhly při řešení výzev uvedených v doporučeních pro jednotlivé země na období 2014–2015 jistého pokroku (viz tabulka v příloze). Z národních programů reforem a programů stability a konvergenčních programů je nicméně patrné, že členské státy vyvíjejí při dalším provádění reforem různé úsilí.

Ačkoli je povzbudivé pozorovat pokrok v některých oblastech, znepokojivé je, že v jiných oblastech, které představují významné překážky pro investice, je pokrok omezený nebo nulový: například pokud jde o otevírání trhů s výrobky a službami konkurenci a regulačním rámcům. Strukturálním reformám brání strukturální překážky. Tyto reformy mají posílit potenciální růst a vytváření pracovních míst, obvykle ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Krátkodobě však také mohou posílit důvěru a důvěryhodnost, což je obzvláště relevantní pro investiční rozhodnutí. To znamená, že strukturální reformy ještě před tím, než mají dlouhodobé účinky, mohou rovněž oživit krátkodobou poptávku.

Zaměření na priority

Z roční analýzy růstu pro rok 2015, zprávy mechanismu varování, zprávy pro jednotlivé země a následné hospodářské prognózy vyplývá, že se v současnosti řada makroekonomických nerovnováh napravuje, avšak v některých členských státech stále ještě existují značná rizika. Mezi ně patří vysoké zadlužení veřejného i soukromého sektoru v zahraničí, i když se běžný účet zlepšil. Řada členských států by měla i nadále v první řadě posílit svůj vývozní potenciál. Jiné členské státy trpí nedostatkem investic, třebaže v jejich rozpočtech existuje pro investice prostor. I nadále je výzvou vysoká úroveň veřejného zadlužení.

Zaměstnanost se zlepšila relativně rychleji a kvalitněji, než se očekávalo. Zřejmě k tomu přispěla mzdová umírněnost a nedávné reformy trhu práce. Mezi zavedením reforem a jejich plným přínosem v podobě vytváření nových pracovních míst ovšem existuje jistá časová prodleva. Tím lze vysvětlit skutečnost, že nezaměstnanost zůstává vysoká, zejména u mladých lidí a dlouhodobě nezaměstnaných. Tato nezaměstnanost negativně působí na sociální vývoj a často je příčinou narůstající chudoby a sociálního vyloučení.

EU a její členské státy uznávají, že je potřeba posílit investice. Iniciativa Komise ohledně zřízení Evropského fondu pro strategické investice se setkala s kladným ohlasem a několik členských států (Německo, Francie, Španělsko, Itálie, Lucembursko, Polsko) přislíbilo tomuto fondu vysoké částky. Evropská investiční banka současně určila první soubor projektů, které by mohly mít prospěch z nového investičního plánu.

Komise usiluje o větší posílení propojení investic, strukturálních reforem a fiskální odpovědnosti a v rámci tohoto snažení objasnila prostor pro výklad, jak lze využít flexibility Paktu o stabilitě a růstu. Komise vyjasnila tři konkrétní politické aspekty. Jedná se o: i) investice, především v souvislosti se zřízením nového Evropského fondu pro strategické investice v rámci investičního plánu pro Evropu, ii) strukturální reformy a iii) podmínky hospodářského cyklu. Tyto pokyny se poprvé použijí při letošním posouzení, jak členské státy dodržují Pakt o stabilitě a růstu. V návrzích pro jednotlivé země je vysvětleno, jak se tyto pokyny uplatnily v konkrétních případech.

Odstranění makroekonomických nerovnováh

Doporučení pro jednotlivé země uvádějí priority pro opatření stanovená v roční analýze růstu na rok 2015. V případě 16 členských států, u kterých Komise zjistila nerovnováhy, vyjadřují také konkrétní potřebu tyto nerovnováhy odstranit. Zejména v případě zemí s nadměrnými nerovnováhami uvádějí doporučení pro jednotlivé země celou řadu aspektů, jak řešit základní příčiny nerovnováh. Pokud jde o Chorvatsko a Francii, které by měly pro řešení makroekonomických nerovnováh urychleně provést reformy, Komise analyzovala politické závazky obou členských států a došla k závěru, že v této fázi není důvod pro vystupňování tlaku v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze (macro-economic imbalances procedure, „MIP“). Zvláštní monitorování provádění reforem se bude týkat pěti členských států, které se potýkají s nadměrnými nerovnováhami.





Kolonka 1. Situace v členských státech, pokud jde o postup při makroekonomické nerovnováze Postup při makroekonomické nerovnováze Členské státy v roce 2015* Žádné nerovnováhy Rakousko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Malta, Polsko, Slovensko Nerovnováhy, které vyžadují politická opatření a monitorování Belgie, Nizozemsko, Rumunsko**, Finsko, Švédsko, Spojené království Nerovnováhy, které vyžadují rozhodná politická opatření a monitorování Maďarsko, Německo Nerovnováhy, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování Irsko, Španělsko, Slovinsko Nadměrné nerovnováhy, které vyžadují rozhodná politická opatření a zvláštní monitorování Bulharsko, Francie, Chorvatsko, Itálie, Portugalsko Nadměrné nerovnováhy, které vyžadují rozhodná politická opatření a aktivaci postupu při nadměrné nerovnováze –

* Kypr a Řecko se účastní makroekonomického ozdravného programu.

** Rumunsko se účastní programu preventivní finanční pomoci.

4. Hlavní cíle doporučení na rok 2015

Odstranit překážky, které brání financování a podpoře investic

Podle posledního průzkumu Evropské centrální banky ohledně bankovních úvěrů byly v prvním čtvrtletí roku 2015 úvěrové podmínky u úvěrů podnikům dále uvolněny, čímž se podporuje obnova růstu úvěrů. Banky ohlásily další čisté uvolnění úvěrových standardů u úvěrů podnikům, a to podnikům velkým i malým a středním.

Oproti úrovním před vypuknutím krize zůstala nicméně celková úroveň úvěrových standardů přísná. Úvěrové standardy u úvěrů podnikům byly v čistém vyjádření uvolněny zejména v Itálii a přešly od čistého zpřísnění k čistému uvolnění v Nizozemsku.

Po doporučeních z roku 2014 řada členských států podnikla kroky k vyřešení slabin ve finančním sektoru a k obnovení běžného poskytování úvěrů ekonomice. Pokrok je však stále nerovnoměrný. Několik členských států (zejména Irsko, Portugalsko, Španělsko, Slovinsko a Spojené království) pokračovalo v restrukturalizaci finančního sektoru a obnovování běžného poskytování úvěrů ekonomice, včetně úvěrů malým a středním podnikům.

V dnešních doporučeních se Komise věnuje řadě významných přetrvávajících problémů. Například v Bulharsku by měly být dokončeny celoodvětvový nezávislý průzkum kvality aktiv a zátěžový test bankovního odvětví založený na metodologii „bottom-up“ a je třeba dále posílit dohled nad bankovním i nebankovním finančním odvětvím. Ve Španělsku je třeba dokončit reformu odvětví spořitelen, jakož i restrukturalizaci a privatizaci státem vlastněných spořitelen. V Chorvatsku je třeba posílit kapacitu finančního odvětví na podporu hospodářského oživení, aby se řešily problémy plynoucí z vysokých nesplácených úvěrů podnikům a hypotečních úvěrů v cizí měně a ze slabé správy věcí veřejných v některých institucích. Maďarsko by kromě podstatného snížení rizik podmíněných závazků v souvislosti s nárůstem státního vlastnictví v bankovním odvětví mělo přijmout opatření na obnovení běžného poskytování úvěrů reálné ekonomce a odstranění překážek tržního pročišťování portfolia. V Irsku je do konce roku 2015 třeba dokončit řešení pro restrukturalizaci velké většiny hypotečních úvěrů v prodlení a posílit sledovací opatření irské centrální banky (Central Bank of Ireland). Řešení pro restrukturalizaci úvěrů pro malé a střední podniky, jež se nacházejí v obtížné situaci, a zbytkových úvěrů na komerční nemovitosti by se měla učinit udržitelnými, a to dalším posouzením výkonnosti bank na pozadí jejich vlastních cílů. Itálie by do konce roku 2015 měla zavést závazná opatření k vyřešení přetrvávajících nedostatků v oblasti správy a řízení bank, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat úloze nadací, a přijmout opatření k urychlení plošného zredukování nesplácených úvěrů. Na Maltě je třeba zlepšit přístup malých a středních podniků k financování. Portugalsko by mělo přijmout opatření, v jejichž důsledku by se snížil převis podnikového zadlužení, vyřešil podíl nesplácených úvěrů podnikům u bank a omezilo zvýhodnění zadlužování pro podniky podle daňových předpisů. Slovinsko by zavedením zvláštních cílů mělo snížit objem nesplácených úvěrů u bank, zlepšit schopnost bank monitorovat úvěrové riziko a přijmout opatření, v jejichž důsledku se zlepší přístup malých a středních podniků a mikropodniků k financování.