Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí /* KOM/2011/0659 v konečném znění - 2011/0301 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU V době finančních škrtů jsou naléhavě zapotřebí inovativní řešení pro mobilizaci většího podílu soukromých úspor a zlepšení řady finančních nástrojů dostupných pro projekty v oblasti infrastruktury, zejména v odvětví energetiky, dopravy a informačních a komunikačních technologií (IKT). Projekty v oblasti infrastruktury mají přístup k financím omezený, a proto jsou nezbytné alternativní zdroje dluhového financování. V případě projektů v oblasti infrastruktury s komerčním potenciálem by mělo být pravidlem spojení fondů EU se spoluprací s kapitálovým trhem a bankovním odvětvím, zejména prostřednictvím Evropské investiční banky (EIB) jakožto finančního orgánu EU zřízeného na základě Smlouvy. (a) Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 v rámci nástroje pro propojení Evropy (2014–2020) Dne 29. června 2011 Evropská komise přijala svůj návrh na víceletý finanční rámec pro období 2014–2020. Jedním z klíčových rozhodnutí bylo spojit poskytování finanční pomoci pro dopravní, energetickou a IKT infrastrukturu do společného legislativního rámce, nástroje pro propojení Evropy: „Komise se proto rozhodla, že navrhne vytvoření nástroje pro propojení Evropy s cílem zrychlit rozvoj infrastruktury, kterou EU potřebuje (…) Nástroj pro propojení Evropy bude financovat předem vymezené prioritní infrastruktury v oblasti dopravy, energetiky a IKT, které jsou v zájmu EU. Jedná se jak o materiální infrastrukturu, tak o infrastrukturu informačních technologií, jež jsou v souladu s kritérii udržitelného rozvoje.“[1] V souladu s tímto rozhodnutím Komise předloží návrh nového nařízení, kterým se zavede nástroj pro propojení Evropy. Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane součástí řady dluhových nástrojů, které může tento nástroj využívat společně s kapitálovými nástroji a granty. Tento nástroj vytvoří dlouhodobější rámec, který zajistí rozvoj a realizaci projektů v oblasti energetiky, dopravy a telekomunikací včasným a účinným způsobem. Souhrnná strategie prioritních příležitostí pro projekty v oblasti infrastruktury[2] má značný potenciál získat více finančních prostředků ze soukromého sektoru a zároveň pomoci doplnit vnitřní trh. Finanční nástroje jsou zapotřebí pro omezení určitých překážek, které zabraňují přítoku dluhových a kapitálových prostředků financování. Jejich hlavním cílem je získat finance ze soukromého sektoru a umožnit tento způsob financování projektů. Intenzivnější investování do projektů v oblasti infrastruktury zároveň stimuluje světový rozvoj finančních trhů po prodělané krizi, zvyšuje rychlost hospodářské obnovy a podporuje růst. Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane nedílnou součástí nástrojů pro sdílení rizika v rámci nástroje pro propojení Evropy pro období 2014–2020. Finanční nástroje v rámci nástroje pro propojení Evropy mohou být rozšířeny na další odvětví, jako je sociální infrastruktura, obnovitelná energie nebo některé kosmické projekty, za předpokladu, že splní ekonomická a finanční kritéria a Komise bude usilovat o přizvání dalších partnerů, mezi jinými i mezinárodních finančních institucí nebo finančních institucí členských států působících ve veřejném zájmu, aby se podílely na zavádění finančních nástrojů po roce 2013. (b) Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020: 2012–2013 Hlavním cílem pilotní fáze v období 2012–2013 je příprava provozní fáze této iniciativy v rámci nástroje pro propojení Evropy pro období 2014–2020 a bezprostřední podpora projektů v oblasti infrastruktury. V důsledku fiskálních úspor v rozpočtech členských států hrozí nebezpečí, že projekty v oblasti infrastruktury, které jsou v zájmu EU, nebudou realizovány dostatečně rychle, takže nebude možné splnit cíle strategie Evropa 2020, což by ohrozilo hospodářskou obnovu a růst v EU. Navíc v důsledku problémů v oblasti likvidity a rizik, které se během finanční krize objevily, reagovaly banky zkrácením délky půjček společně se zvýšením cen a požadavků na kolaterál pro projekty v oblasti infrastruktury. Přestože trhy s dluhopisy emitovanými bankami jeví náznaky obnovy, projekty v oblasti infrastruktury mají i nadále velké problémy při získávání dlouhodobého dluhového financování. A proto se zvýšila potenciální důležitost trhů s dluhopisy jako zdroje finančních prostředků. Jelikož však neexistují žádná veřejná opatření pro úvěrové posílení, nebyly v několika posledních letech na projekty v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí nebo širokopásmových služeb emitovány žádné projektové dluhopisy. Dokud budou projekty v oblasti infrastruktury zahrnovat prvky a rizika, jako např. výstavby na zelené louce, obchodní příležitosti nejisté z pohledu budoucích výnosů či regionální aspekty, včetně vlivu krize veřejného dluhu a přeshraničního dopadu, v jejichž důsledku je příprava a realizace projektu obtížná a časově náročná, budou takové projekty pro investory na kapitálovém trhu i nadále neatraktivní. Vzhledem k tomu, jakož i za účelem přispění k dokončení jednotného trhu, se navrhuje spustit pilotní fázi iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 v oblasti dopravy, energetiky a IKT. Cílem této iniciativy je zmobilizovat investice do oblastí, které budou stimulovat růst a vytvářet pracovní místa. Rozsáhlé a naléhavé investiční potřeby v oblasti infrastruktury společně s dlouhými lhůtami potřebnými pro přípravu projektů vyžadují bezodkladná opatření, která vyřeší nedostatek financí a také využijí impulzu veřejných konzultací, a tím zvýší důvěru investorů. Cílem iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 je poskytnout úvěrové posílení, potřebné k přilákání investorů na kapitálovém trhu. Tato iniciativa by umožnila vytvoření nového druhu aktiv ve formě dluhopisů na projekty v oblasti infrastruktury. V kontextu hospodářské obnovy a podpůrných opatření stimulujících růst je nezbytné spustit tuto iniciativu v období, kdy investoři na kapitálovém trhu začali hledat alternativní dlouhodobé investiční příležitosti se stabilními výnosy. Aby bylo možné zajistit efektivnější provádění finančních nástrojů v rámci nástroje pro propojení Evropy, je potřeba, aby byla spuštěna pilotní fáze, jednak aby umožnila optimalizaci této koncepce a zároveň aby stimulovala investory v období po roce 2013. I kdyby byla pilotní fáze omezená co do rozsahu, rozpočtových možností a počtu projektů, které umožní podpořit, očekává se, že bude stimulovat tržní chování obecně směrem ke zvýšenému akceptování dluhového financování projektů v oblasti infrastruktury z prostředků kapitálového trhu, a tím položí základy plnohodnotného provádění iniciativy v období 2014–2020. Tato iniciativa přináší přidanou hodnotu EU díky své schopnosti překlenout problémy fragmentace trhu, s jakými by se podobná iniciativa musela potýkat na úrovni členských států. Tato iniciativa spíše doplní, než nahradí půjčování od bank, a tím poskytne alternativní a konkurenceschopný zdroj dlouhodobého dluhového financování pro projekty v oblasti infrastruktury. Mobilizace financí soukromého sektoru prostřednictvím finančních nástrojů EU zachová v malé míře financování prostřednictvím grantů pro projekty, které nedokážou přilákat dostatečné množství soukromého kapitálu. V pilotní fázi by Komise spolupracovala zejména s EIB na optimalizaci koncepce iniciativy, aby iniciativa mohla být optimálním způsobem prováděna od roku 2014 dále. Zkušenosti získané během pilotní fáze by umožnily investorům i sponzorům projektů seznámit se se strukturou projektových dluhopisů a podle potřeby by se k nim přihlédlo v případě jakýchkoli dalších iniciativ. Aby se zajistil maximální dopad této iniciativy, mohla by se uplatňovat také u projektů v pokročilém stadiu nabídkového řízení pro účely refinancování během nebo krátce po provedení. Přestože během pilotní fáze by byla iniciativa prováděna společně s EIB, pro provádění fáze od roku 2013 dále by byla požadována širší škála partnerů. V rámci stávajícího víceletého finančního rámce již EU provádí nástroj pro sdílení rizika společně s EIB, označovaný jako nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí (LGTT). Techniky sdílení rizika a pracovní postupy této iniciativy budou sladěny s technikami a postupy nástroje LGTT a rozsah by byl rozšířen na energetiku a telekomunikace. Podobně jako u LGTT by příspěvek EU byl takto použit pro sdílení rizika s EIB. Vzhledem k této podobnosti se v případě iniciativy pro projektové dluhopisy tudíž očekává multiplikační účinek cca 15–20. S ohledem na nedostatek času vyzývá Komise Parlament a Radu, aby tento návrh pilotní fáze přijaly co možná nejrychleji. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADU Veřejné konzultace byly zahájeny 28. února 2011 a týkaly se základních principů této iniciativy. Dále se 11. dubna 2011 uskutečnila konference, na níž byly probírány výhody a nevýhody plánované iniciativy. Ke konci období konzultací bylo obdrženo přes 100 reakcí z řady odvětví. Zúčastněné strany iniciativu pro projektové dluhopisy vítají. Zpětná vazba ohledně cílů iniciativy byla kladná. Zúčastněné strany se domnívají, že zvýší a usnadní financování infrastruktury prostřednictvím otevření trhů s dluhopisy jako zdroje dluhového kapitálu ve formě, která je zajímavá pro investory z řad institucí. Navrhovaný mechanismus a cílový rating A/A- byly shledány jako vhodné. Dopad iniciativy na náklady na financování a lhůty splatnosti je vnímán jako poměrně příznivý, tj. respondenti se domnívají, že se náklady sníží a lhůty splatnosti prodlouží, pouze 2 % respondentů věří, že by se náklady na financování nesnížily, a ostatní respondenti věří, že dopad bude při nejhorším neutrální a při nejlepším kladný. Co se týče stupně úvěrového posílení, většina zúčastněných stran, které na tuto otázku odpověděly, se domnívá, že nástroje zajišťující úvěrové posílení ve výši 20 % částky prioritního dluhu jsou dostatečné, některé strany by tuto hodnotu pro daná odvětví, tedy transevropské dopravní a energetické sítě a IKT, snížily na 10–20 %. Téměř všechny zúčastněné strany se domnívají, že tato tři odvětví by měla představovat ústřední projekty, které mají být financovány. Dále 1/4 zúčastněných stran má za to, že se by měla rovněž zahrnout sociální infrastruktura, a 1/5 respondentů věří, že by nárok měl mít i sektor obnovitelných zdrojů. Tyto projekty však nespadají do oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a IKT a budou zvažovány později. V případě otázky jediného hlavního věřitele se názory rozcházely. Komise tudíž v tomto ohledu nebude v této věci direktivní, ale bude investory, sponzory projektů a další aktéry podporovat, aby vytvářeli oboustranně přijatelné dohody. Celkově kladný ohlas potvrzuje, že Komise a EIB nalezly významnou tržní potřebu v oblasti financování projektů, a znamená, že pokud bude tato iniciativa správně navržena, bude úspěšná. Posouzení dopadů zdůraznilo několik potenciálních překážek v právních předpisech v oblastech zadávání zakázek a kapitálových trhů. Komise se bude těmito otázkami v případě potřeby dále zabývat s cílem najít vhodná řešení. Má se však za to, že tyto problémy by neměly ohrozit realizaci pilotní fáze, přestože ji mohou zpomalit. Vzhledem k tomu, že v Evropě de facto neexistuje trh s projektovými dluhopisy, zúčastněné strany zdůraznily, že je zapotřebí tuto iniciativu zahájit co možná nejdříve. Vzhledem k tomu, že projektový dluhopis jako meziodvětvový druh finančního nástroje pro oblast infrastruktury na evropské úrovni ještě neexistuje, umožnila by pilotní fáze v letech 2012–2013 otestovat jeho koncepci a přijetí na trhu za účelem zvýšení jeho efektivity v rámci nástroje pro propojení Evropy (CEF) v období 201–-2020. Pilotní fáze by se zaměřila na projekty v relativně pokročilém stadiu[3], aby se urychlila realizace a umožnilo vytvoření portfolia projektů. Pro získání potřebných zkušeností, které zajistí rychlé zavedení fáze od roku 2013 dále, je EIB ochotna pracovat na konkrétních operacích souběžně s legislativním postupem (tj. před přijetím formálního politického rozhodnutí), aby mohly být první transakce realizovány již v roce 2012. Po slyšení výboru pro posouzení dopadů, které se uskutečnilo 31. srpna 2011, výbor dne 2. září 2011 zaslal své stanovisko. Na základě obdržených doporučení byla zpráva přeformulována v těchto hlavních směrech: Posouzení dopadů provádí přezkum stávající situace na trhu s odkazem na posouzení dopadů k návrhu CEF, které zahrnuje více podkladů v souvislosti s potenciálními nástroji CEF, chybějícími prostředky pro financování a nedostatky trhu, které mají vliv na stávající úrovně investic do infrastruktury. První posuzovaná možnost souvisí s aktuálním stavem, tj. jde o pokračování stávajících programů podpory v oblasti energetiky a dopravy a stávajících programů podpory a finančních nástrojů pro dopravu. Druhá možnost se týká regulačních pobídek a třetí návrhu zavedení iniciativy pro projektové dluhopisy. V tomto kontextu byla přezkoumána potenciální rizika bránící provádění iniciativy a stanoven kvantifikovatelný očekávaný dopad z hlediska násobného účinku. Posouzení rovněž ukazuje problémy, které souvisejí s vytvořením regulačního rámce pro dlouhodobé investice, jako je zadávání zakázek, směrnice Solventnost II nebo kapitálové požadavky. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1. Právní základ Jelikož se návrh zaměřuje na evropské sítě v odvětví dopravy, energetiky a telekomunikací a mění zejména nařízení (ES) č. 680/2007, je založen na právním základě tohoto předpisu, to znamená článku 172 a čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. 3.2. Subsidiarita a proporcionalita Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity, jelikož nařízení EU pro financování projektů transevropských sítí prostřednictvím projektových dluhopisů bylo vybráno jako nejvhodnější k poskytnutí účinného prostředku z hlediska administrativní zátěže, který podnítí rozsáhlejší financování prostřednictvím soukromého sektoru, přičemž očekávaný multiplikační účinek z hlediska příspěvku z rozpočtu EU v porovnání s celkovou výší financování se odhaduje na zhruba 15–20. Prostřednictvím zaměření na optimalizaci využívání prostředků EU bude iniciativa usilovat o zlepšení efektivity jak opatření EU, tak opatření členských států. Návrh nařízení je rovněž v souladu se zásadou proporcionality, jelikož nezachází dále, než je nutné pro dosažení jeho cílů. Zatímco nástroj LGTT je určen pouze projektům v oblasti dopravy, iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 bude prvním finančním nástrojem EU, ze kterého budou moci těžit infrastrukturní projekty z několika odvětví s podobnými potřebami financování, a bude poskytovat větší výhody z hlediska dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Poskytne zúčastněným stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, stavební společnosti a provozovatelé, soudržný finanční nástroj EU. 3.3. Podrobné vysvětlení návrhu Aby bylo možné spustit pilotní fázi v rámci stávajícího víceletého finančního rámce, je nutné provést následující změny rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES[4], kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007[5] o poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí: Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace, který zahrnuje informační a komunikační technologie (IKT). Je zapotřebí toto rozhodnutí doplnit, aby se umožnilo spuštění iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 v oblasti IKT, a zejména vysokorychlostních širokopásmových služeb. Ustanovení čl. 1 odst. 1 tohoto návrhu přidává spojení „širokopásmových služeb“ do čl. 26 odst. 2 písm. b) rozhodnutí o rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace. Jelikož se očekává, že se projekty v oblasti infrastruktury podle rozhodnutí o rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace zaměří na rozvoj projektů vysokorychlostních širokopásmových služeb, je považováno za nezbytné to zdůraznit. Ustanovení čl. 1 odst. 2 nahrazuje čl. 31 odst. 2 rozhodnutí o rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace. Jeho účelem je zahrnout definici nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Díky tomu budou moci z iniciativy v její pilotní fázi těžit projekty v oblasti IKT. Tento nástroj by měl být k dispozici do 31. prosince 2014. Zatížení rozpočtu EU bude přísně omezené na rozpočtové prostředky a zbytkové riziko ponese EIB. Článek 1 rovněž umožní přerozdělení prostředků až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu IKT ve prospěch iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 dále stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení rizika označovaný jako „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti dopravy“ (LGTT). Nařízení č. 680/2007 je rovněž zapotřebí změnit, aby EU mohla upravovat rozsah stávajícího partnerství pro sdílení rizika s EIB v rámci LGTT a EIB mohla podpořit dluhopisová financování v rámci této iniciativy. Účelem čl. 2 odst. 1 tohoto návrhu, kterým se mění článek 2 nařízení (ES) č. 680/2007, je tudíž připojit definici nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a definici úvěrového posílení projektových dluhopisů. Díky tomu budou moci z iniciativy v její pilotní fázi těžit projekty v oblasti transevropských energetických sítí. Ustanovení čl. 2 odst. 2 tohoto návrhu mění článek 4 nařízení (ES) č. 680/2007 a stanoví, že žádosti o nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají k EIB, jak tomu je v současné době u LGTT. Ustanovení čl. 2 odst. 3 návrhu umožní přerozdělení prostředků až do výše 200 milionů EUR z nástroje pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT) a 10 milionů EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí ve prospěch iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020. Zatížení rozpočtu EU bude přísně omezené na rozpočtové prostředky a zbytkové riziko ponese EIB. Aby se zajistilo rychlé uplatnění tohoto nařízení, stanoví článek 3 návrhu, že navrhované nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po jeho vyhlášení. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Iniciativa bude zcela financována přerozdělením prostředků z rozpočtů stávajících programů pro rok 2012 a 2013. Nařízením (ES) č. 680/2007 byla již stanovena částka 500 mil. EUR pro LGTT, z čehož až 200 mil. EUR může být přesunuto a použito na projektové dluhopisy v pilotní fázi v oblasti dopravy takto: 06 03 03 transevropské dopravní sítě až 200 mil. EUR v letech 2012–2013 10 mil. EUR, resp. 20 mil. EUR lze přesunout z rozpočtových linií transevropských energetických sítí a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace takto: 32 03 02 transevropské energetické sítě až 10 mil. EUR v letech 2012–2013 pro projekty transevropských energetických sítí 09 03 01 rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace až 20 mil. EUR v roce 2013 pro projekty IKT a širokopásmových služeb Tato rozpočtová přerozdělení jsou stanovena ve finančním výkazu k návrhu. Rozpočet EU nebude poskytovat žádné podmíněné záruky, jelikož příspěvek EU bude omezen na částku, která bude k tomuto účelu určena v rámci rozpočtových linií. 2011/0301 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 172 a 173 odst. 3 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006[8] zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií (IKT), který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich. (2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 ze dne 20. června 2007[9] stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti dopravy“. (3) V průběhu následujících deseti let budou zapotřebí nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí a sítí informačních a komunikačních technologií na podporu stěžejních činností v rámci strategie Evropa 2020 a za účelem rozvoje inteligentních, modernizovaných a plně vzájemně propojených infrastruktur pro podporu dokončení vnitřního trhu. Investiční potřeby pro transevropské dopravní sítě se odhadují na 500 mld. EUR. Co se týče projektů v oblasti infrastruktury, které jsou pro Evropu významné, jsou ohroženy investice ve výši zhruba 100 mld. EUR v důsledku překážek souvisejících s udělováním povolení, právními předpisy a financováním, zatímco dalších 100 mld. EUR zajistí přímo dané odvětví. Investiční potřeby pro splnění cíle Digitální agendy v podobě zajištění přístupu k rychlému internetu pro všechny občany a podniky v Evropě se pohybují od 181 do 273 mld. EUR, z čehož by měly investice soukromého sektoru dosáhnout 30 až 100 mld. EUR. (4) Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu[10] zdůraznil, že Unie by měla jednat zejména, aby posílila využívání finančních zdrojů Unie jako katalyzátoru pro získání dalších finančních prostředků od Evropské investiční banky (EIB), Evropské banky pro obnovu a rozvoj, dalších mezinárodních finančních institucí a soukromého sektoru, a uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020 jako mechanismu pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z rozpočtu Unie, jež by měla využít finančních prostředků Unie a přilákat soukromé investory, aby se podíleli na předních projektech Unie v souladu s cíli strategie Evropa 2020. (5) Finanční nástroje mohou zlepšit efektivitu rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska získání finančních prostředků ze soukromého sektoru a dosažených objemů investic. Očekávaný multiplikační účinek iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 je 15–20. (6) Rada dne 12. července 2011 upozornila na skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. Sdělení Komise[11], týkající se pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení dopadů této iniciativy vycházející z veřejných konzultací, přispívá k řešení výše uvedených otázek. (7) Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 má dva cíle: za prvé pomoci financovat projekty, které tvoří priority evropské politiky, a za druhé umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování infrastrukturních projektů. Přesměruje některé rozpočtové výdaje EU do oblastí podporujících růst s přihlédnutím k rozpočtové disciplíně Unie a stropům v rámci stávajícího víceletého finančního rámce. (8) Bude to první finanční nástroj, který bude přínosem pro projekty v oblasti infrastruktury s podobnými finančními potřebami v různých odvětvích, a jako takový přinese větší výhody, co se týče dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Poskytne zúčastněným stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, stavební společnosti a provozovatelé, soudržný nástroj. (9) V rámci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by dluhopisy byly emitovány projektovými společnostmi, rozpočet Unie společně s financováním ze strany finančního partnera by byl použit ke zlepšení úvěrové kvality dluhopisů pro přilákání investorů z kapitálového trhu s dluhopisy, jako jsou penzijní fondy a pojišťovny. (10) Podpora Unie by měla zmírnit riziko související s projektovými dluhopisy do té míry, že účastníci kapitálového trhu budou ochotni investovat do většího objemu projektových dluhopisů na infrastrukturní projekty, než jak by to bylo možné bez podpory Unie. (11) Hospodářská obnova Evropy by neměla být ohrožena rostoucím přetížením dopravy, chybějícím energetickými přípojkami a zpomalováním rozšiřování širokopásmových služeb v důsledku problémů infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování. (12) Přehodnocení programů investic do infrastruktury, které provedly členské státy v kontextu fiskálních úspor a strukturálních reforem, neusnadní požadované zrychlení investic do infrastruktury. Dlouhodobé půjčky od bank na projekty infrastruktury jsou navíc stále nedostačující a drahé a vyžadují alternativní a konkurenceschopné zdroje dluhového financování. (13) Finanční prostředky získané formou dluhopisů z kapitálových trhů však nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno dostupné. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé EU, společně s velikostí a komplexností infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné pro přípravu projektů, je řešení tohoto problému na úrovni Unie urychleným procesem s dostatečným předstihem před nástrojem pro propojení Evropy včasné a vhodné. (14) A proto by pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 měla být spuštěna během stávajícího finančního rámce za účelem rozvoje financování prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů v oblasti infrastruktury obecněji a rozšíření finančních nástrojů aktuálně dostupných pro projekty v oblasti dopravy. (15) Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by mělo být změněno rozhodnutí č. 1639/2006/ES a nařízení (ES) č. 680/2007. Cílem pilotní fáze je podpora infrastrukturních projektů s komerčním potenciálem v odvětví dopravy, energetiky a IKT, přičemž po roce 2013 může být tato iniciativa rozšířena i na další odvětví. (16) S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB jako největšího finančníka infrastrukturních projektů a vzhledem k povaze EIB jako finančního orgánu zřízeného Smlouvou by Komise měla do provádění této pilotní fáze EIB zapojit. Zvláštní podmínky spolupráce, včetně sdílení rizika a odměny EIB, by měly být stanoveny v dohodě mezi Komisí a EIB. (17) Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 bude zahájena v rámci přípravy navrhovaného nástroje pro propojení Evropy. Tato pilotní fáze pomůže vytvořit cestu pro finanční nástroj pro sdílení rizika v rámci nástroje pro propojení Evropy. (18) Žádost o podporu, výběr a realizaci všech projektů podléhá právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podpory, a je zapotřebí zajistit, aby nevznikaly deformace trhu nebo se k existujícím deformacím nepřidávaly další. (19) Pilotní fáze by měla být financována prostřednictvím přerozdělení rozpočtů na roky 2012 a 2013 ze stávajících programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mohlo být přerozděleno pro tuto iniciativu až 200 mil. EUR z rozpočtu transevropských dopravních sítí, až 20 mil. EUR z rozpočtu rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci a až 10 mil. EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí. Dostupný rozpočet omezuje jak rozsah této iniciativy, tak počet projektů, které lze podpořit. (20) Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet od EIB na základě řady projektů, které by EIB považovala za vhodné a uskutečnitelné. Veškeré žádosti by měly být učiněny do 31. prosince 2013. V důsledku komplexnosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení by mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014. (21) Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto nařízení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Změny rozhodnutí č. 1639/2006/ES Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto: 1. V čl. 26 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto: „(b) povzbuzování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a investic do nich;“ 2. Článek 31 se mění takto: a) odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Projekty se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a rozšiřování nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh. Unie může do rozpočtu projektů uvedených v odst. 1 písm. a) přispívat prostřednictvím grantů. Unie může také poskytnout finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro úvěry nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, jak je uvedeno v odstavcích 2a až 2d.“ b) Vkládají se následující odstavce 2a až 2d: „2a. Nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se rozumí úvěrové posílení, které splňuje následující kritéria: a) má formu půjčky nebo záruky od Evropské investiční banky na financování poskytnuté pro projekty v oblasti IKT a širokopásmových služeb; b) vztahuje se na rizika dluhové služby projektu a zmírňuje úvěrové riziko držitelů dluhopisů; c) používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu. 2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, je omezena výhradně na výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, a souhrnný rozpočet Unie proto nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související se všemi operacemi nese EIB. 2c. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sledování a kontroly, se stanoví v pověřovací smlouvě mezi Komisí a EIB. 2d. V roce 2013 je možné použít částku až do výše 20 mil. EUR z rozpočtu pro politiku IKT a širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I písm. b). Nástroj na sdílení rizika může použít výnosy získané v průběhu investičního období na nové půjčky a záruky.“ Článek 2 Změny nařízení (ES) č. 680/2007 Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto: 1) V článku 2: se doplňují nové body 14 a 15, které znějí: „14. „nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy“ úvěrové posílení poskytnuté pro projekty společného zájmu. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se vztahuje na rizika dluhové služby projektu a zmírňuje úvěrové riziko držitelů dluhopisů. Používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu. 15. „úvěrovým posílením“ použití půjčky nebo záruky poskytnuté Evropskou investiční bankou za účelem zlepšení úvěrové kvality projektového dluhu.“ 2) V čl. 4 prvním pododstavci: se doplňuje nová věta, která zní: „Žádosti o nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.“ 3) V článku 6 se odstavec 1 mění takto: (a) v písmenu d) se doplňuje nová věta, která zní: „V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku až 200 milionů EUR pro nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v odvětví dopravy.“ b) vkládá se nové písmeno g), které zní: „g) finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro úvěry nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, je omezena výhradně na výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, a souhrnný rozpočet Unie proto nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související se všemi operacemi nese EIB. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně jeho sledování a kontroly, se stanoví v pověřovací smlouvě mezi Komisí a EIB. V roce 2012 a 2013 může být v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií pro transevropské dopravní (LGTT) a energetické sítě na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky. Nástroj na sdílení rizika může použít výnosy získané v průběhu investičního období na nové půjčky a záruky. Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1 Název návrhu/podnětu 1.2 Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3 Povaha návrhu/podnětu 1.4 Cíle 1.5 Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6 Doba trvání akce a finanční dopad 1.7 Předpokládaný způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1 Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2 Systém řízení a kontroly 2.3 Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie 3.2 Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2 Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4 Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5 Příspěvky třetích stran 3.3 Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[12] Oblast politiky: Hospodářské a finanční záležitosti Aktivita ABB: Finanční operace a nástroje Oblast politiky: Mobilita a doprava Aktivita ABB: Transevropské sítě Oblast politiky: Informační společnost a média Činnosti: Zavádění IKT (0903) Oblast politiky: Energetika Aktivita ABB: Transevropské sítě (3203) 1.3. Povaha návrhu/podnětu Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Příprava nástroje pro propojení Evropy (CEF) Podpora rozvoje infrastruktur v oblasti energetiky, které zajistí kontinuitu a bezpečnost dodávky energie, a tím správné fungování hospodářství Zajištění propojení a interoperability dopravních sítí Podpora zavádění IKT 1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl: Počet podpořených projektů v odvětví dopravy, energetiky a širokopásmových služeb. Aktivita ABB: ECFIN: Finanční operace a nástroje MOVE: Propojení a interoperabilita sítí prostřednictvím odstranění míst s nedostatečnou propustností INFSO: Zavádění IKT (0903) ENER: Zlepšení bezpečnosti dodávky energie prostřednictvím infrastruktury 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Cílem této iniciativy je podpořit obnovu evropských trhů s projektovými dluhopisy a usnadnit projektům infrastruktury přístup k finančním prostředkům. Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 představuje nový finanční nástroj pro sdílení rizika, který bude zaveden v politikách transevropských sítí pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací, konkrétně širokopásmových služeb. Usiluje o podporu většího objemu dluhových finančních prostředků ze soukromého sektoru pro evropské infrastrukturní projekty. Rozpočet EU jako součást rozpočtů transevropských dopravních a energetických sítí a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci (CIP) není použit ve formě grantu, ale místo toho investován ve formě rezerv a přidělování kapitálu v Evropské investiční bance (EIB) pro pokrytí části rizika, které na sebe EIB bere při financování infrastrukturních projektů v rámci této iniciativy. Provádění tohoto nástroje by mělo umožnit: a) EIB poskytovat větší objemy finančních prostředků pro infrastrukturní projekty a rizikovější, nicméně stále „financovatelné“ projekty. b) vytvoření multiplikačního účinku financí z rozpočtu EU na soukromé investice do infrastruktury, takže 1 EUR z finančních prostředků EU přidělených na iniciativu by mohlo generovat 15 až 20 EUR investovaných do evropských infrastrukturních projektů. Vzhledem k částkám, které jsou v rámci rozpočtových linií k dispozici, a k jejich nezastupitelnosti v pilotní fázi se však odhaduje, že počet projektů infrastruktury, které je možné podpořit, se omezuje na 5–14. Tento odhadovaný počet projektů bude záviset hlavně na jejich velikosti a přijetí na trhu. 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů Cílem je zvýšit dostupnost financování prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů pro infrastrukturní projekty, které mají nárok na podporu v souladu s nařízením č. 680/2007 a rozhodnutím č. 1639/2006/ES. Použijí se tyto ukazatele: – Počet projektů v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a širokopásmových služeb, které získaly finanční prostředky od EIB v rámci této iniciativy. – Dosažený multiplikační účinek, a to kumulativní i podle odvětví. Očekává se multiplikační účinek se součinitelem 15–20, pokud jde o podporu ze strany rozpočtu EU v porovnání s celkovými investicemi, poskytnutými na projekty podporované v rámci této iniciativy, a pokud jde o podmínky transakcí. – Objem finančních prostředků získaných z kapitálových trhů formou dluhopisů na tyto projekty – kumulativní i podle příslušných odvětví. Sledování výsledků bude vycházet ze zpráv EIB a průzkumu trhu. 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu V důsledku fiskálních úspor v členských státech hrozí nebezpečí, že projekty v oblasti infrastruktury, které jsou v zájmu EU, nebudou realizovány dostatečně rychle, takže nebude možné splnit cíle strategie Evropa 2020, což ohrozí hospodářskou obnovu a růst v EU. Navíc v důsledku problémů v oblasti likvidity a rizik, které se během finanční krize objevily, reagovaly banky zkrácením délky půjček, zvýšením cen a požadavků na kolaterál pro projekty v oblasti infrastruktury. Přestože trhy s dluhopisy emitovanými bankami jeví náznaky obnovy, projekty v oblasti infrastruktury mají i nadále problémy při získávání dlouhodobého dluhového financování. Proto se zvýšila potenciální důležitost trhů s dluhopisy jako zdroje financí. Jelikož však neexistují žádná trvalá veřejná opatření pro úvěrové posílení, nebyly v posledních letech emitovány žádné projektové dluhopisy na projekty v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí nebo širokopásmových služeb. Cílem iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 je poskytnout úvěrové posílení potřebné k přilákání investorů na kapitálovém trhu. Tato iniciativa by umožnila vytvoření nové třídy aktiv z hlediska dluhopisů na projekty v oblasti infrastruktury. V kontextu hospodářské obnovy a podpůrných opatření stimulujících růst je nezbytné spustit tuto iniciativu v okamžiku, kdy investoři na kapitálovém trhu začali hledat alternativní, spíše dlouhodobé než bezpečné investiční možnosti. Aby bylo možné stimulovat tržní chování a zajistit efektivnější provádění finančních nástrojů v rámci nástroje pro propojení Evropy, je potřeba, aby byla spuštěna pilotní fáze rovněž pro účely hodnocení trhu, které by umožnilo optimalizaci koncepce pro období po roce 2013. 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU Tato iniciativa spíše doplní, než nahradí půjčování od bank, a tím poskytne alternativní a konkurenceschopný zdroj dlouhodobého dluhového financování pro projekty. Podobné nástroje, které by přilákaly finanční prostředky z kapitálových trhů pro klíčové evropské infrastrukturní projekty, neexistují. Jsou zapotřebí inovativní řešení, která bezodkladně zmobilizují větší podíl soukromých úspor z EU i zahraničí pro projekty infrastruktury a zmírní tlak na vnitrostátní veřejné rozpočty. Finanční operace EIB v rámci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 doplní činnosti prováděné v rámci stávajících kapitálových a dluhových nástrojů, Marguerite a nástroje pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT). Finanční operace EIB představují jasně viditelný a účinný nástroj pro podporu infrastrukturních projektů v oblasti dopravy, energetiky a IKT, které jsou významné pro provádění strategie Evropa 2020. EIB přenáší v plném rozsahu finanční výhody, které plynou z podpory ze strany EU a z atraktivních nákladů na financování EIB pro konečné příjemce ve formě konkurenceschopných úrokových sazeb. Nástroj pro sdílení rizika poskytuje nezbytnou finanční podporu EU pro projekty, které by za normálních okolností nesplňovaly standardní pokyny a kritéria EIB. 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Zjištění jsou shrnuta a analyzována v posouzení dopadů, které je přiloženo k tomuto návrhu. Zkušenosti s nástrojem pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT) ukazují, že je potřeba mnoho času na to, aby finanční trhy, finanční a právní poradci, veřejné orgány, sponzoři projektů a provozovatelé přijali nové myšlenky a pochopili, jak příznivý dopad má LGTT na finanční strukturování projektů. Nástroj LGTT byl zaveden v roce 2007 a byla to novinka. Specializovaný nástroj, který pokrýval provozní rizika po skončení období výstavby u projektů v oblasti dopravní infrastruktury. Je tudíž důležité spustit pilotní fázi iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, abychom nepřišli o impulz zúčastněných stran, které tuto iniciativu vítají. 1.5.4. Provázanost a možná součinnost s dalšími finančními nástroji Tato iniciativa je v souladu se strategií Evropa 2020, s návrhem na provádění nástroje pro propojení Evropy a roční analýzou růstu. Nástroj pro propojení Evropy vytvoří dlouhodobý rámec, který zajistí rozvoj a realizaci projektů v oblasti energetiky, dopravy a telekomunikací včas a efektivně. Souhrnná strategie prioritních příležitostí pro projekty v oblasti infrastruktury, jak ji navrhla Komise dne 29. června 2011[13], má značný potenciál získat více finančních prostředků ze soukromého sektoru a zároveň pomoci dokončit vnitřní trh. Strategie včetně výběru projektů, které mají nárok na financování, je transparentní, a tak zajišťuje vysokou úroveň jistoty pro všechny zúčastněné strany. Pro vytvoření celkových rámcových podmínek pro infrastrukturní investice, které přinutí zúčastněné strany změnit chování a zrychlí tempo zásahů je zapotřebí stanovení politických priorit, předpisů, pobídkových schémat, úzké spolupráce zúčastněných stran, informačních a osvětových kampaní v rámci této strategie. Granty a finanční nástroje, obojí na základě zřejmých finančních pravidel, by byly k dispozici koordinovaným způsobem. Finanční nástroje jsou zapotřebí pro omezení určitých překážek, které zabraňují přílivu dluhových a kapitálových prostředků financování. Jejich hlavním cílem je získat finance ze soukromého sektoru a usnadnit tento způsob financování projektů. Intenzivnější investování do projektů v oblasti infrastruktury zároveň stimuluje rozvoj světových finančních trhů po prodělané krizi, zvyšuje rychlost hospodářské obnovy a podporuje růst. Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane nedílnou součástí nástrojů pro sdílení rizika v rámci CEF na období 2014–2020. Hlavním cílem pilotní fáze v letech 2012–2013 je bezprostřední podpora infrastrukturních projektů a příprava na provozní fázi iniciativy v letech 2014–2020. 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad Zavedení a počáteční fáze v letech 2012 až 2013. 1.7. Předpokládaný způsob řízení[14] Společné řízení s přenesením úkolů týkajících se provádění na EIB. V souladu s platnými předpisy návrh stanoví, že EIB financuje investiční projekty v souladu s vlastními pravidly a postupy. Za správu rozpočtových prostředků nese odpovědnost Komise. EIB a Komise uzavřou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy o provádění navrhovaného rozhodnutí. 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv, řízení a kontrola Finanční operace EIB budou řízeny v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Jak předpokládá statut EIB, odpovědnost za ověření, zda byla činnost EIB prováděna a její účetnictví vedeno řádným způsobem, nese Výbor pro audit EIB, který spolupracuje s externími auditory. Účetnictví EIB každoročně schvaluje její Rada guvernérů. Kromě toho správní rada EIB, ve které je Komise zastoupena jedním řádným a jedním zastupujícím členem, schvaluje všechny finanční operace EIB a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů. Stávající tripartitní dohoda mezi Komisí, Účetním dvorem a EIB z října 2003, která byla v roce 2007 prodloužena na další čtyřleté období, uvádí podrobně pravidla, podle nichž má Účetní dvůr provádět své audity finančních operací EIB, na něž se vztahuje záruka EU. V souladu s čl. 49 interinstitucionální dohody Komise předloží jednou ročně rozpočtovému orgánu zprávu o činnostech EIB. Kromě toho EIB poskytuje Komisi statistické, finanční a účetní údaje o jednotlivých finančních operacích EIB, které Komise potřebuje ke splnění svých povinností podávat zprávy nebo splnění požadavků Účetního dvora, a to včetně osvědčení auditora k nesplaceným částkám finančních operací EIB. Sledování, prováděné Komisí v souladu se zásadou řádného finančního řízení, zahrnuje vypracování pravidelných zpráv o pokroku při provádění iniciativy prostřednictvím finančního provádění, výsledků a ukazatelů dopadu. Zprávy, podávané podle článku 49 interinstitucionální dohody, budou zahrnovat oddíl zaměřený na tuto iniciativu. A konečně, Komise zamýšlí v druhé polovině roku 2013 pilotní fázi vyhodnotit za účelem posouzení jejího úspěchu za toto krátké období fungování a případných závěrů, vyvozených pro provádění po roce 2013 v rámci CEF. 2.2. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Jelikož tato iniciativa zahrnuje provozní řízení ze strany EIB, je postavena na kontrole a sledování, které jsou již zavedeny pro nástroj pro úvěrové záruky na projekty transevropských dopravních sítí. Hlavním úkolem EIB je přijímat opatření k zamezení podvodům, a to zejména uplatňováním „Politiky EIB v rámci zabraňování a odrazování od korupce, podvodů, nekalých praktik, nátlaku, praní peněz a financování terorismu v činnostech Evropské investiční banky“, přijaté v dubnu 2008, na financované operace. Mezi pravidla a postupy EIB v rámci podrobných ustanovení o boji proti podvodům a korupci patří pravomoc úřadu OLAF provádět vnitřní šetření. Konkrétně v červenci 2004 Rada guvernérů EIB schválila rozhodnutí „týkající se požadavků a podmínek vnitřních šetření ve vztahu k předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem poškozujícím finanční zájmy Společenství“. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie · Stávající výdajové rozpočtové linie. Financování nástroje bude zajištěno přerozdělením prostředků z rozpočtu EU v rámci stávajících programů ve stejných politických oblastech (MOVE, ENER a INFSO), kterých se tento nový nástroj týká a které patří do stejných rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek číslo [Popis………………………...……….] || RP/NRP ([15]) || zemí ESVO[16] || kandidátských zemí[17] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 1A || 06.03.03 TEN-T || RP || NE || NE || /NE || NE Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek číslo [Okruh………………………...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 1A || 32.03.02 TEN-E || RP || NE || NE || NE || NE Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek || || || || číslo [Okruh………………………...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 1A || 09.03.01 CIP IKT PSP || RP || ANO || ANO || ANO || NE 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje Rozhodnutí, týkající se přidělování úvěrů pro tuto akci, učiní rozpočtový orgán v rámci každoročního postupu. Rozdělení prostředků na závazky a platby v jednotlivých letech je tudíž pouze informativní. Celkový rozpočet EU, který je k dispozici pro pilotní fázi iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, je v každém případě omezen na 230 mil. EUR. V případě GŘ MOVE a TEN-T EA se očekává, že potřebné správní úsilí zůstane na stejné úrovni, jako je nyní potřeba pro řízení nástroje pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti dopravy. Proto nebude mít žádný dopad na personální obsazení. Pro GŘ ENER a INFSO se jedná o novou činnost, zatímco pro ECFIN vyžaduje provádění a následná fáze správní úsilí. A proto bude mít pro tato GŘ dopady na personální obsazení, byť různé vzhledem k různým úkolům. v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce: || 1A || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost GŘ: MOVE, ENER a INFSO || || || 2012[18] || 2013 || 2014 || CELKEM  Operační prostředky || || || || 06.03.03 || Závazky || (1) || 100 || 100 || 0 || 200 Platby || (2) || 40 || 60 || 100 || 200 32.03.02 || Závazky || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10 Platby || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10 09.03.01 || Závazky || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20 Platby || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[19] || 0 || 0 || 0 || Číslo rozpočtové linie || || (3) || || || || CELKEM prostředky pro GŘ MOVE, ENER a INFSO || Závazky || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230 Platby || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 100 || 130 || 0 || 230 Platby || (5) || 40 || 90 || 100 || 230  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 CELKEM prostředky z OKRUHU 1A víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230 Platby || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa) || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM GŘ: MOVE, ENER, INFSO a ECFIN a TEN-T EA ||  Lidské zdroje || 0,5 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) = 0,0762 (0,6*127000 standardní náklady na pozici) || 0,1 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) + 0,5 personál (INFSO) = 0,0889 (0,7*127000 standardní náklady na pozici) || 0,1 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) = 0,0254 (0,2*127000 standardní náklady na pozici) || || || || ||  Ostatní správní výdaje || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || || CELKEM GŘ <…….> || Prostředky || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) || || || || || || || || v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa) || || || Rok 2012[20] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 100,0762 || 130,0889 || 0,0254 || || || || || 230,1905 Platby || 40,0762 || 90,0889 || 100,0254 || || || || || 230,1905 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků – x Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Tyto potřeby však budou pokryty prostřednictvím přerozdělení prostředků. Kromě toho neexistují žádné fixní náklady na projekt, jelikož požadovaný rozpočet EU bude záviset na velikosti projektu a dalších podmínkách. Proto jsou čísla uvedená níže pouze informativní a ukazují, že počet projektů, které bude možno podpořit, je omezený. – Výstupy jsou počty projektů a rozpočtový příspěvek požadovaný od EU pro EIB. Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM VÝSTUPY Druh výstupu[21] || Průměrné náklady výstupu závisí na velikosti projektu a jeho klasifikaci rizik, plnění atd. || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[22]… || Počet podpořených projektů v oblasti dopravy, energetiky a širokopásmových služeb - Výstup MOVE || Počet projektů || Odhadovaných 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 3-11 || 200 - Výstup ENER || Počet projektů || Odhadovaných 10 || || || 1 || 10 || || || || || || || || || || || 1 || 10 - Výstup INFSO || Počet projektů || Odhadovaných 20 || || || 1-2 || 20 || || || || || || || || || || || 1-2 || 20 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || || SPECIFICKÝ CÍL Č. 2… || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || NÁKLADY CELKEM || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 NÁKLADY CELKEM || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.1. Shrnutí – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků – X Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále: || Rok 2012[23] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa) OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 Ostatní správní výdaje || || || || || || || || Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 Mimo OKRUH 5[24] víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || || || || || || || || Jiné výdaje správní povahy || || || || || || || || Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || CELKEM || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů – Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) ||  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO || || || ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[25] || || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z „celkového rámce“) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 04 yy [26] || - v ústředí[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || - při delegacích || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || CELKEM || || || || || || Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Jelikož za provoz odpovídá hlavně EIB, budou zaměstnanci Komise provádět následující úkoly: - vyjednávání smluvních uspořádání atd. - správa rozpočtového procesu (na základě řady projektů poskytnuté ze strany EIB); - posuzování pravidelných informací, které předkládá EIB, a vypracovávání zpráv pro rozpočtový orgán, jako jsou zprávy podle článku 49 interinstitucionální dohody; - účast na schůzích řídících skupin za účelem sledování provádění; - účetnictví; - styk s Účetním dvorem, Parlamentem a Radou. - poskytování EIB pokynů týkajících se způsobilosti jednotlivých projektů Externí zaměstnanci || není uvedeno 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem – Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem. Tyto částky budou získány formou přerozdělení ze stávajících programů. 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy Úroky a další výnosy, které nástroj vygeneruje, např. poplatky uhrazené příjemci, a které budou přijaty do 31. prosince 2013, mohou být přidány ke zdrojům určeným pro tuto iniciativu. Po 1. lednu 2014 budou výnosy vráceny do rozpočtu Unie. V tomto okamžiku není možné odhadnout proudění a načasování potenciálních výnosů. – ¨ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. – X Návrh/podnět má tento finanční dopad: – ¨ na vlastní zdroje – X na různé příjmy v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[28] 2012 || 2013 || 2013 || Rok N+3 || … vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Článek …………. || || || || || || || || U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie. Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy. [1] KOM(2011) 500 v konečném znění. [2] KOM(2011) 500 Rozpočet strategie Evropa 2020 a příslušné pracovní dokumenty útvarů Komise. [3] Např. projekty, které se nacházejí ve stadiu upřednostňovaného uchazeče, a/nebo refinancování projektů v průběhu provádění). [4] Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15. [5] Úř. věst. L 162, 22.6.2007, s. 1. [6] Úř. věst. C , , s. . [7] Úř. věst. C , , s. . [8] Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15. [9] Úř. věst. L 162, 22.6.2007, s. 1. [10] KOM(2011) 500. [11] KOM(2011) 660. [12] ABM: řízení podle činností – ABB: sestavování rozpočtu podle činností. [13] KOM(2011) 500 – Rozpočet strategie Evropa 2020 a příslušné pracovní dokumenty útvarů Komise. [14] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [15] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky. [16] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [17] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [18] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [19] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [20] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [21] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.). [22] Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle…“ [23] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [24] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [25] SZ = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný zaměstnanec; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník. [26] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“). [27] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond. [28] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.