ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
14.

je znepokojen tím, že pokles emisí v zemědělství v posledních letech stagnoval a v některých případech se emise dokonce zvýšily. V kombinaci s pohlcováním oxidu uhličitého a řízením propadů uhlíku to staví zemědělce a správce lesů do popředí boje proti změně klimatu, přičemž jejich činnosti, na něž rovněž silně dopadá její vliv, jsou nezbytné pro produkci potravin a pro regiony ze sociálního a hospodářského hlediska. Vyzývá proto Komisi, aby při provádění a případné revizi společné zemědělské politiky zohlednila nezbytné investice do přechodu k neutralitě CO 2 v zemědělství, aniž by zapomínala na hospodářskou výnosnost zemědělských podniků a jejich nepostradatelnou funkci dodavatele potravin pro evropskou společnost, jak se potvrdilo během pandemie, a aby sladila zemědělské využití půdy s využitími určenými k tvorbě energie z obnovitelných zdrojů na znehodnocené venkovské půdě, která by mohla být využita a obnovena, a zdůrazňuje, že je třeba posílit systémy využívání půdy šetrné ke klimatu. Dále zdůrazňuje, že v některých členských státech jsou místní a regionální orgány významnými veřejnými vlastníky lesů a jsou v tomto odvětví přímo zapojeny. V této souvislosti je třeba uvítat rozvoj certifikace pohlcování uhlíku s cílem přímo motivovat jednotlivé zemědělce nebo správce lesů;
22.

je přesvědčen o možných výrazných přínosech digitalizace vzdělávání, bude-li zacíleno na ty, jimž je určeno, zohlední-li jejich věk a zaměří se na jejich rozvoj. Takové vzdělávání by se stalo zárukou přístupného a inkluzivního vzdělávání, pokročilo by se díky němu směrem k dosažení kvalitního vzdělávání pro všechny nebo by se na to vyčlenily prostředky a realizovalo by se tak právo na vzdělání jako základní lidské právo;
33.

upozorňuje na to, že stanovené postupy udělování povolení v rámci tohoto systému by se měly stejnou měrou vztahovat na evropské výrobce i na výrobce ze třetích zemí. Strategie by se tedy měla zaměřit na zajištění rovných podmínek pro všechny zainteresované strany. Umožní to vytvořit takový systém, v němž si budou všechny podniky, tj. ty které působí na trzích členských států i ty ze třetích zemí, rovny před zákonem, což zaručí konkurenceschopnost a inovativnost evropských podniků;
56.

v této souvislosti vyzývá Evropskou komisi, aby zřídila nezávislý regionální výbor, který by sledoval provádění hospodářského a investičního plánu a NPP III a do nějž by byli zapojeni zástupci místních a regionálních orgánů, občanské společnosti a sdělovacích prostředků ze zemí procesu rozšíření, kteří by byli vybráni na základě veřejné výzvy a v souladu s předem stanovenými transparentními kritérii;
zdůrazňuje, že do rozhodování v souvislosti s transformací energetiky by měly být systematičtěji zapojeny místní a regionální orgány. Je třeba zajistit, aby byly příslušné místní a regionální orgány zapojeny do přípravy vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, a to případně prostřednictvím víceúrovňového dialogu o klimatu a energetice. VR opakuje svou výzvu určenou členským státům a Komisi, aby vytvořily stálou platformu pro víceúrovňový dialog o energetických otázkách. To by mohlo podpořit aktivní zapojení místních a regionálních orgánů, organizací občanské společnosti, podniků a dalších zainteresovaných stran do přípravy transformace energetiky. VR upozorňuje, že směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ( 2 ) o obnovitelných zdrojích energie disponuje velmi dobrým základem pro energetická společenství v oblasti obnovitelných zdrojů energie. VR vyzývá členské státy, aby provedly tuto směrnici v zájmu většího zapojení občanů do občanských energetických společenství;
3.

sdílí názor Evropské komise, že je nezbytné navýšit veřejné investice do vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby měly zajištěny potřebné prostředky a zdroje k překonání současné krize a i v budoucnu byly odolnější. Tyto cíle by se měly odrazit v doporučeních pro jednotlivé země v rámci evropského semestru. Pandemie mnohde ukázala, že nedošlo k dostatečně rychlé aktivaci jednotek intenzivní a subintenzivní péče (lůžka, přístroje, kompetentní lékařský a ošetřovatelský personál) ani místního zdravotnictví a paliativní péče, v důsledku čehož se zejména v době maximálního vytížení systému zdravotní péče dostaly různé systémy zdravotní péče členských států do závažných potíží. Zároveň však systémy zdravotní péče a zdravotničtí pracovníci v mnoha zemích prokázali výraznou schopnost rychle svou činnost přeorientovat a přizpůsobit se novým podmínkám, které nastaly v důsledku pandemie COVID-19;
30.

je přesvědčen, že kromě přijetí akčních plánů proti rasismu na vnitrostátní úrovni může být užitečné disponovat i místními a regionálními akčními plány. Mohly by pomoci řešit strukturální rasismus pomocí konkrétních opatření. To odráží i postoj Agentury Evropské unie pro základní práva (FRA) v její zprávě za rok 2019, ve které zdůrazňuje potřebu mít akční plány pro boj proti rasismu na všech úrovních. Vypracování těchto regionálních a místních akčních plánů by měla Komise náležitě podporovat a financovat prostřednictvím ad hoc iniciativ zaměřených na budování kapacit a sdílení osvědčených postupů;
11.

žádá, aby do sítě TEN-T byly zahrnuty ty atlantické přístavy, které jsou strategicky důležité z hlediska páteřní struktury evropského dopravního systému a které se dnes nacházejí mimo hlavní síť TEN-T. Na druhé straně požaduje, aby byla financována opatření, která umožní rozvoj mořských dálnic a zlepšení služeb pobřežní plavby jako udržitelných dopravních služeb podporujících integraci území. Tyto investice by měly směřovat jak do oblasti přístavů, tak do pozemních spojení, která zahrnují navazující silnice (poslední kilometr), a zejména do modernizace a zdokonalení železničních tratí, které jsou zásadní pro vytvoření udržitelné dopravní sítě a pro soudržnost okrajových regionů;
27.

poukazuje na to, že za tímto účelem je možné využít program Horizont Evropa, Evropský fond pro regionální rozvoj, jakož i vnitrostátní programy v oblasti výzkumu a vývoje. V této souvislosti by například mohl být vypracován strategický program výzkumu a inovací pro evropské oběhové hospodářství (CICERONE – Circular economy platform for European priorities strategic agenda) a evropské geomontánní regiony by mohly využít projekt MIREU (hornické a hutnické regiony) k tomu, aby rozvinuly své kontakty a více se zaměřily na posílení a upřednostnění tématu zajišťování dodávek surovin;
11.

zdůrazňuje, že provádění renovační vlny povede v dlouhodobém horizontu ke značným energetickým a finančním úsporám, a to i co se týče nákladů na údržbu a správu budov, a zlepší pohodlí, zdravé vnitřní prostředí a životní úroveň, přičemž současně přispěje k boji proti energetické chudobě. Domnívá se, že středisko EU pro sledování fondu budov by mělo monitorovat prováděné změny a posuzovat jejich dopad, a to s využitím ukazatelů ze své databáze a v případě potřeby vyvinutím nových nástrojů, a dbát na náležité zveřejňování potřebných dat na všech evropských územích. Přispělo by to ke kvantifikaci těchto úspor a místním a regionálním orgánům, občanům a podnikům by to usnadnilo řádné zohlednění nákladů na životní cyklus budov;
13.

zdůrazňuje, že pokud jde o zemědělskou politiku, může obchodní politika, která nezaručuje, že vnější trhy splňují přísné evropské standardy ve vztahu k udržitelnosti a bezpečnosti potravin, vážně oslabit vnitřní trh a ohrozit zemědělství, zejména je-li již v potížích, a tím ohrozit zásobování potravinami v EU, což je základní cíl společné zemědělské politiky, jakož i správu evropského území, které je závislé na pracovnících v tomto odvětví. Domnívá se, že by revidovaná obchodní politika měla společně se zemědělskou politikou přispět ke globálnímu zachování zaměstnanosti a k zajištění existence zemědělství prostřednictvím zaručení spravedlivého odměňování pro jeho pracovníky. Obchodní politika by měla pro zemědělství zaručit rovné konkurenční podmínky pro vnitřní trh a vnější trh, přičemž přednost by měla mít nabídka v samotné Evropské unii před produkcí z vnějších trhů. Současně by interní pravidla pro řízení trhu měla pro zajištění konkurenceschopnosti stimulovat diverzifikaci našeho vnitřního trhu. Nesmí to však oslabit úsilí o posílení spravedlivých obchodních vztahů s africkými zeměmi;
53.

doporučuje, aby nový zákon o udržitelných potravinových systémech, který byl oznámen ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“, stanovil právní rámec, který by EU zavazoval k zahájení skutečného přechodu k agroekologii, v jehož rámci by došlo k posunu v oblasti poptávky po potravinách díky prostředí příznivému pro změny stravovacích návyků, zastavil by se nárůst obezity, snížila by se spotřeba masa, zkrátily by se dodavatelské řetězce, zvýšila by se spotřeba sezónních produktů a výrazně by se snížilo plýtvání potravinami;
14.

domnívá se, že místní a regionální orgány hrají v rámci posílených záruk pro mladé lidi důležitou úlohu ve fázi informačních opatření a fázi mapování, a musí jim být tudíž poskytnuty odpovídající finanční prostředky z vnitrostátního rozpočtu a rozpočtu EU, které budou investovány do skutečného začlenění zranitelných mladých lidí na rychle se měnícím trhu práce. Je rovněž zapotřebí pevné odhodlání vlád členských států zapojit místní a regionální úroveň do provádění těchto politických opatření. Na vytváření nových a kvalitních pracovních míst a podpoře sociálního začleňování a sociálních inovací by se měl zásadním způsobem podílet ESF+. Stěžejní význam pro dosažení co největší efektivity však má také to, aby byly na provádění opatření v rámci posílených záruk pro mladé lidi vyčleněny dostatečné prostředky na vnitrostátní úrovni a aby byly zajištěny synergie s politikou soudržnosti v příštím víceletém finančním rámci;
8.

poukazuje na to, že místní a regionální orgány čelí novým výzvám, zejména v souvislosti s pandemií COVID-19. Nicméně v reakci na tyto výzvy každý den vzniká také mnoho nových iniciativ. Digitalizace vzdělávání a místní podnikání jsou pak těmi nejvýznamnějšími příklady. Komise by měla posoudit, zda může vytvořit evropskou platformu nabízející výběr osvědčených postupů, jež by byla přístupná místním a regionálním orgánům a podporovala by tvorbu strategií a akčních plánů pro přizpůsobení a zvyšování odolnosti, a byla by tak inspirací pro nové místní a regionální iniciativy. Výbor regionů a jeho členové by takovou iniciativu uvítali a podpořili;
8.

vyzývá členské státy a regiony s legislativními pravomocemi, aby zřídily stabilní a stálá mezirezortní vnitrostátní kontaktní místa pro přeshraniční spolupráci, která by si vyměňovala zkušenosti a projednávala výzvy, jimž místní a regionální orgány čelí na konkrétní hranici, koordinovala provádění právních předpisů EU a pracovala na systematickém odstraňování přeshraničních překážek (rovněž v souvislosti se zřizováním a poskytováním přeshraničních veřejných služeb). Tato kontaktní místa by mohla být totožná s orgány, jež navrhuje nařízení o evropském přeshraničním mechanismu, jsou-li v daném regionu zřízeny, avšak se širšími pravomocemi. Měl by v nich být určen pracovník, jenž by ovládal úřední jazyky sousedních příhraničních regionů. Činnost těchto kontaktních míst by měla vést k odstranění překážek, které zjistily místní a regionální subjekty. Mohly by vyhodnocovat situaci v příhraničních regionech a navrhovat společné přístupy a opatření, které by přinášely lepší služby občanům při optimalizaci dostupných zdrojů na obou stranách hranice a definovaly mechanismy koordinace s přeshraničními programy a dalšími nástroji v EU. Kontaktní místo EU pro hranice by mělo zajišťovat koordinaci a metodickou podporu a zprostředkovat výměnu osvědčených postupů mezi příhraničními regiony v Evropě;
21.

doporučuje zaujmout ucelený přístup k informacím pro spotřebitele, a to pokud možno zavedením povinného označování, a vzít přitom v potaz aspekty týkající se udržitelnosti, zdraví, ochrany životního prostředí, původu výrobku se zvláštním důrazem na to, zda pochází z EU, nebo ze třetí země, a spravedlivého obchodu. Zdůrazňuje rovněž, že je zapotřebí, aby se při zadávání veřejných zakázek bral stále větší ohled na sociální a environmentální aspekty, a to prostřednictvím souboru opatření, který by zahrnoval stanovení minimálních environmentálních kritérií v odvětvových právních předpisech, jak je uvedeno v novém akčním plánu pro oběhové hospodářství;
17.

poukazuje na to, že v některých členských státech již byla vyvinuta a využívají se digitální řešení pro veřejný a soukromý sektor. Tato specifická řešení jednotlivých zemí by měla být v co nejvyšší míře začleněna do evropské elektronické identifikace. Zaprvé proto, že by změny stávajících systémů znamenaly značnou administrativní i finanční zátěž. A zadruhé z toho důvodu, že si stávající systémy v průběhu let získaly velkou důvěru občanů těchto členských států, kterou zavedení evropské elektronické identifikace nesmí ohrozit;
vítá závazek Komise podporovat další rozvoj vnitrostátních sítí příslušných aktérů. Se zájmem očekává návrhy na vytvoření znalostního centra EU pro prevenci radikalizace, které by vedle šíření poznatků a odborných znalostí mělo rovněž podporovat optimální využívání možností financování v rámci různých programů EU. Poukazuje na velký objem poznatků a odborných znalostí, kterými již v současnosti disponují místní a regionální orgány ( 13 ) , a vyzývá k zapojení regionálních donucovacích orgánů a zpravodajských služeb do rozvoje vnitrostátních sítí příslušných aktérů a do činnosti znalostního centra EU pro prevenci radikalizace;
21.

konstatuje, že evropské místní a regionální orgány mají jedinečné předpoklady k tomu, aby přijaly konstruktivní kroky na ochranu práv dětí, podporovaly jejich vývoj v prostředí, v němž budou chráněny a respektovány a bude se jim dostávat dobrého zacházení, a aby zajistily ochranu dětí před veškerými formami násilí, a to i před zneužíváním a zanedbáváním. Měla by být podporována spolupráce mezi místními a regionálními orgány a EU by měla poskytovat podporu účinnějším partnerstvím mezi těmito orgány, zejména za účelem sdílení osvědčených postupů;
13.

vyslovuje se tudíž pro to, aby byl systém ochrany zeměpisných označení rozšířen i na průmyslové a řemeslné výrobky, a to přijetím nařízení EU, jehož právním základem by byl čl. 118 první pododstavec SFEU. Toto nařízení by se opíralo o sdílenou pravomoc mezi Evropskou unií a členskými státy a splňovalo by veškeré podmínky pro zajištění souladu se zásadou subsidiarity, zejména díky tomu, že by umožnilo vytvořit předpoklady pro rovnocennou a jednotnou ochranu zeměpisných označení průmyslových a řemeslných výrobků na celém vnitřním trhu a zároveň by zamezilo narušení hospodářské soutěže;
38.

žádá plné zapojení regionálních a místních orgánů do procesu přezkumu programového období 2021–2027 v polovině období. Součástí tohoto procesu by mělo být rovněž stanovisko VR k tématu zkušeností s prováděním v prvních letech a očekávání místních a regionálních orgánů ohledně finančního krytí a technického provádění zbývající části stávajícího programového období. Dále by mohl vést k vypracování studie, jež vyhodnotí zkušenosti s uplatňováním doporučení evropského kodexu po 10 letech od jeho zavedení v roce 2024. VR by měl být zapojen do definice rozsahu působnosti studie, diskuse o studii a formulace doporučení, jak navázat na její zjištění;
43.

zdůrazňuje, že strukturální fondy EU by měly být využívány k financování činností občanské společnosti a budování institucionálních a správních kapacit a struktur potřebných pro občanskou a aktivní účast na politickém životě. Přístup k finančním prostředkům by měl být co nejjednodušší a měly by je v co největším rozsahu spravovat regiony;
57.

Komise má v úmyslu dosáhnout toho, aby byla pravidelná hromadná doprava na vzdálenosti kratší než 500 km do roku 2030 v rámci EU uhlíkově neutrální, a předpokládá, že významnou úlohu při tom bude hrát zdvojnásobení vysokorychlostní dopravy coby alternativy k letadlům. Železniční nákladní doprava by se měla do roku 2050 více než zdvojnásobit a letecká, námořní a vnitrozemská vodní doprava by se měly stát výrazně udržitelnějšími. Evropská komise by měla upřednostňovat čisté druhy dopravy všude tam, kde je to možné;
23.

domnívá se, že zásadní význam mají rozsáhlé investice veřejného a soukromého sektoru do vývoje a zavádění nových inovativních řešení. Příkladem aktuálních znalostí je zpráva Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector (Čistá nula do roku 2050: Plán pro světové energetické odvětví), kterou zveřejnila Mezinárodní energetická agentura v květnu 2021 a která ukazuje plán postupu vycházející z více než 400 dílčích milníků, jež by byly vodítkem při celosvětovém směrování k dosažení čisté nuly do roku 2050. Je důležité, aby takové investice rovněž zvyšovaly hospodářský růst a zabraňovaly předčasným úmrtím;
zdůrazňuje, že Evropská komise by měla před přidělením finančních prostředků EU systematicky provádět křížovou kontrolu uplatňování Listiny, a to prostřednictvím jasného a transparentního postupu. Dodržování článku 2 SEU, který stanoví hodnoty Unie, by mělo představovat podmínku způsobilosti pro čerpání finančních prostředků EU. Nařízení (EU) 2020/2092 ze dne 16. prosince 2020 o obecném režimu podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie ( 1 ) uvádí, že „Evropská rada ve svých závěrech ze dne 21. července 2020 konstatovala, že finanční zájmy Unie mají být chráněny v souladu s obecnými zásadami zakotvenými ve Smlouvách, a zejména s hodnotami uvedenými v článku 2 Smlouvy o EU“. Stejné nařízení stanoví, že kdykoli členské státy provádějí rozpočet Unie, je dodržování zásad právního státu, které je svou podstatou spojeno s dodržováním demokratických zásad a základních práv, „základním předpokladem pro dodržení zásad řádného finančního řízení zakotvených v článku 317 Smlouvy o fungování Evropské unie“;
Odkazy:

Společné sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Obnovené partnerství se zeměmi jižního sousedství – Nová agenda pro Středomoří JOIN(2021) 2 final; SWD(2021) 23 final Joint Staff Working Document on Renewed Partnership with the Southern Neighbourhood and the Economic and Investment Plan for the Southern Neighbours Accompanying the document Joint Communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions – Renewed partnership with the Southern Neighbourhood – A new Agenda for the Mediterranean [společný pracovní dokument Obnovené partnerství se zeměmi jižního sousedství a hospodářský a investiční plán pro jižní sousedy, který doprovází společné sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Obnovené partnerství se zeměmi jižního sousedství – Nová agenda pro Středomoří] JOIN(2021) 2 final; SWD(2021) 23 final
25.

vyzývá Evropskou komisi ke zvážení, zda by neměla být přijata evropská dohoda o volebním právu osob se zdravotním postižením, aby byly odstraněny veškeré možné překážky a bylo stvrzeno plné právo těchto osob vyjádřit své politické preference stejným způsobem jako všichni ostatní evropští občané. Zdůrazňuje, že Komise přijala program konzultací ve věci inkluzivních evropských voleb, který však ve stávající podobě nezohledňuje aspekt zdravotního postižení. Doporučuje, aby byly do tohoto programu co nejdříve zahrnuty osoby se zdravotním postižením a všechna prostředí, ve kterých probíhají volby;
10.

podporuje tři hlavní cíle v oblasti zaměstnanosti, dovedností a sociální ochrany uvedené v akčním plánu, kterých má být dosaženo do konce tohoto desetiletí v souladu s cíli udržitelného rozvoje OSN. Podle nově navržených hlavních cílů by do roku 2030 mělo být zaměstnáno nejméně 78 % obyvatel EU ve věku 20 až 64 let, nejméně 60 % všech dospělých by se mělo každoročně účastnit odborné přípravy a počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením by se měl snížit alespoň o 15 milionů;
20.

doporučuje členským státům, aby do shromažďování a vyhodnocování údajů zapojily pobřežní obce a regiony, které disponují místními poznatky. Vyslovuje se pro to, aby se přistupovalo otevřeně k zapojení občanů do vědeckých iniciativ;
36.

zdůrazňuje, že s ohledem na výrobu energie, energeticky náročná průmyslová odvětví a problematické podmínky pro udržitelnou dopravu a infrastrukturu musí být v Arktidě zajištěna spravedlivá transformace energetiky a přizpůsobení z pohledu obyvatelstva a průmyslu této oblasti. Investovat by se mělo mj. do energie z obnovitelných zdrojů, do energetických technologií a do energetických řešení budoucnosti, jako jsou klastry pro vodík z obnovitelných zdrojů a baterie, decentralizovaná výroba energie, zpětné získávání odpadního tepla a digitalizace energetiky;
21.

má za to, že iniciativa NEB by měla být sladěna s VFR na období 2021–2027 a Evropskou městskou iniciativou a měly by být k dispozici odpovídající finanční prostředky určené k pokrytí provozních nákladů místních a regionálních orgánů, které se do iniciativy NEB zapojí. Vyzývá k tomu, aby byly vypracovány ambiciózní plány jejího provádění, jež by byly využívány v rámci naplňování cílů udržitelného rozvoje;
11.

doporučuje posílit komunikaci, dialog a zapojení členských států, místních a regionálních orgánů a subjektů působících v tomto odvětví (veřejných a soukromých vlastníků, profesních sdružení, podniků působících v lesním odvětví, odborníků na ochranu přírody, vědců včetně klimatologů atd.) do přípravy příslušných dokumentů v rámci existujících konzultačních orgánů, jako tomu bylo v případě předchozích strategií. Předběžná diskuse byla totiž dle našeho názoru omezená a bylo by vhodné ji zlepšit, a to s cílem dosáhnout mezi všemi zúčastněnými stranami, které mají zájem o to, aby naše lesy přinášely užitek, co nejširšího konsensu. Stal se však opak – byl předložen konečný dokument, což bylo podloženo argumentem, že značná část toho, co obsahuje, již byla součástí strategie v oblasti biologické rozmanitosti;
38.

Evropský výbor regionů bere na vědomí nejnovější pokrok, jehož bylo dosaženo z hlediska strukturace výzkumu a inovací v oblasti připravenosti na zdravotní krize. Francouzské předsednictví jednoznačně podporuje významný projekt společného evropského zájmu, který má podpořit inovace v různých segmentech zdravotnického průmyslu, a posílit tak průmyslovou politiku a strategickou pozici Unie v tomto odvětví. Mimoto zahájila Komise v dubnu 2021 konzultace s cílem navázat v rámci pracovního programu Horizont Evropa na období 2023–2024 evropské partnerství mezi subjekty veřejného sektoru, které by bylo zaměřeno na otázky připravenosti na pandemie a koordinovalo by výzkumné činnosti členských států. V současnosti však neexistuje rámec, který by zajistil soulad mezi veškerými opatřeními programu Horizont Evropa, jež mohou být využity při plnění úkolů úřadu HERA, a vyčleněnými prostředky, které činí pouze 1,7 miliardy EUR, ačkoli v předcházejících dvou rámcových programech byly na výzkum týkající se pandemií a očkovacích látek uvolněny 4 miliardy EUR. Evropský výbor regionů proto žádá, aby: — byla zřízena vědecká rada úřadu HERA, která by měla pluralitní charakter a na jejíž činnosti by se podílely zainteresované strany. Tato rada by měla za úkol stanovit vědecké priority a plán v oblasti výzkumu a inovací, který by měl program Horizont Evropa realizovat, — bylo z programu Horizont Evropa uvolněno více finančních prostředků na pokrytí potřeb úřadu HERA v oblasti výzkumu a inovací, — byla zahájena diskuse o vytvoření budoucí „mise“, která by byla zaměřena na otázky připravenosti na zdravotní krize a řešení těchto krizí a umožňovala by horizontální přístup v rámci programu Horizont Evropa, vědeckou a operativní koordinaci a zapojení všech zainteresovaných stran, přičemž zvláštní důraz by měl být kladen na podporu spolupráce veřejného a soukromého sektoru.
10.

zdůrazňuje, že je důležité zajistit dostatečné financování uskutečňování vize pro venkovské oblasti EU. Politika EU v oblasti venkova by měla být co nejvíce začleněna do politiky soudržnosti, aby tak byla zajištěna konzistentní politika rozvoje. Rozvoj venkova se dotýká více odvětví, nejenom zemědělství, takže by neměl být financován pouze z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova. Politika EU v oblasti venkova by měla vycházet ze specifických místních podmínek, stejně jako je tomu v případě politiky soudržnosti;