o pokroku v provádění směrnice Rady 2011/70/Euratom a inventáři radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva, které se nacházejí na území Společenství, a výhledu do budoucna DRUHÁ ZPRÁVA

2.2Výhled do budoucna

Rozdělení radioaktivního odpadu podle tříd se v porovnání s rokem 2013 výrazně nezměnilo, přičemž 90 % představoval velmi nízkoaktivní odpad (VLLW) a nízkoaktivní odpad (LLW). Nízkoaktivní odpad v inventáři radioaktivního odpadu v EU převládá, přičemž byly zjištěny tyto dva body k zamyšlení: i) některé členské státy ve svém vnitrostátním klasifikačním systému řadí velmi nízkoaktivní a nízkoaktivní odpad do stejné kategorie; a ii) některé jiné členské státy ve svých vnitrostátních inventářích evidují velmi nízkoaktivní odpad jen částečně, nebo ho neevidují vůbec.

Odhadovaný celkový inventář radioaktivního odpadu na území EU na konci roku 2016 činil 3 466 000 m3 (zvýšení za tři roky o 4,6 %), což v průměru odpovídalo asi 7 litrům na obyvatele v EU. 71,6 % tohoto objemu bylo uloženo (zvýšení za tři roky o 7 %). V těch členských státech, jejichž cesty k uložení jsou otevřeny pro velmi nízkoaktivní odpad (VLLW) a nízkoaktivní odpad (LLW), je tedy proces od jeho vzniku až po jeho uložení, jak se zdá, obecně plynulý. Průměrné množství uskladněného radioaktivního odpadu (983 000 m3) se v porovnání s rokem 2013 výrazně nezměnilo. Podrobněji viz rámečky 1 až 3 níže.

Na základě poznatků získaných v roce 20174 více než dvě třetiny členských států informovaly o svých inventářích radioaktivního odpadu s použitím klasifikačního systému podle standardu GSG-1 agentury MAAE nebo poskytly matrice umožňující převod údajů z jejich vnitrostátního klasifikačního systému do standardu MAAE. Je možné další zlepšení, pokud by podobný přístup uplatňovaly všechny členské státy.

Podle požadavků směrnice podává Komise pravidelně transparentní a komplexní přehled o inventáři vyhořelého paliva a radioaktivního odpadu v rámci Unie a výhled do budoucna. To je klíčová informace, ze které lze zjistit, zda členské státy ve svých vnitrostátních politikách a programech učinily přiměřené kroky k zabránění nepřiměřenému zatížení budoucích generací při nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem.

Radioaktivní odpad vzniká ve všech členských státech prostřednictvím různých činností, od lékařského použití až po výrobu elektrické energie. 21 členských států na svém území rovněž nakládá s vyhořelým jaderným palivem. Vzhledem k radiologickým vlastnostem takového materiálu a potenciálnímu nebezpečí, jež představuje pro pracovníky, veřejnost a životní prostředí, musí být zajištěno bezpečné nakládání s ním od výroby až po uložení. To vyžaduje dlouhodobé zadržení a izolaci od osob a životního prostředí.

Ke zprávě jsou připojeny dva pracovní dokumenty útvarů Komise: jeden obsahuje inventář radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva v EU a jeho výhled do budoucna s referenčním datem prosinec 2016 a druhý informuje o celkové situaci v oblasti nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem v EU na základě analýzy vnitrostátních zpráv, kterou provedla Komise.

Tato zpráva vychází z vnitrostátních zpráv, které měly členské státy podle čl. 14 odst. 1 směrnice předložit Komisi do 23. srpna 2018. Týká se celkového inventáře radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva v EU (oddíl 2), dodržování klíčových prvků směrnice členskými státy (oddíl 3) a stanoví závěr Komise (oddíl 4).

V roce 2017 Komise poprvé předložila občanům Evropské unie (EU) komplexní přehled o situaci, který zahrnoval vykazované období do srpna 2015 s referenčním datem prosinec 2013. Tato druhá zpráva Komise podává aktualizaci pokroku, jehož dosáhly členské státy při provádění směrnice, zejména pokud jde o opatření, jež zavedly s cílem zajistit ochranu zaměstnanců a obyvatelstva před nebezpečím vyplývajícím z ionizujícího záření v současnosti i v budoucnosti prostřednictvím nejvyšších standardů bezpečnosti pro radioaktivní odpad a vyhořelé palivo a zabránit nepřiměřenému zatížení budoucích generací.

Podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2011/70/Euratom o odpovědném a bezpečném nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem (dále jen „směrnice“) je Komise povinna předkládat Evropskému parlamentu a Radě každé tři roky zprávu o pokroku v provádění této směrnice a inventáři radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva, které se nachází na území Společenství, včetně výhledu do budoucna.

Středněaktivní odpad (ILW) a vysoce aktivní odpad (HLW) vznikají a jsou uskladňovány převážně v členských státech s jadernými energetickými programy. Na konci roku 2016 bylo v EU uskladněno přibližně 58 000 t vyhořelého paliva (zvýšení o 7 % za tři roky). Přibližně 1,5 % tohoto vyhořelého paliva bylo uskladněno v Ruské federaci a mělo být přepracováno, přičemž předpokládaný výsledný materiál se měl do EU vrátit po roce 2024.

Veškeré vyhořelé palivo přítomné v EU je v současnosti uskladněno, jelikož ve světě nefunguje žádné civilní úložiště vyhořelého paliva. Většina členských států provozujících jaderné elektrárny má v úmyslu uložit své vyhořelé palivo do hloubkových geologických zařízení bez přepracování, nicméně dva členské státy zvažují v budoucnosti přepracování v zahraničí. S ukončením přepracování v zařízení THORP v roce 2018 a plánovaným ukončením přepracování vyhořelého paliva ve Spojeném království do roku 2020 bude Francie jediným členským státem s průmyslovou politikou pro přepracování vyhořelého paliva v tuzemsku.

2.2Výhled do budoucna

Na základě nových údajů o inventáři je Komise schopna poprvé předložit výhled inventáře radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva EU do budoucna, do roku 2030.

Rámeček 3 – Vývoj inventářů radioaktivního odpadu (nalevo) a vyhořelého paliva (napravo).

Stejně jako v předchozím cyklu podávání zpráv se podrobnost údajů poskytnutých členskými státy značně lišila, zejména pokud jde o odpad pocházející z aplikací nesouvisejících s výrobou elektřiny a s vyřazováním jaderných zařízení z provozu. Jelikož většina vnitrostátních programů se týká období více než 100 let, členské státy jsou vyzývány, aby pracovaly na odhadech sahajících do roku 2050 a aby co nejvíce snížily úroveň nejistot, které zaznamenala Komise.

Očekává se, že v důsledku plánovaného uzavření a vyřazení řady jaderných zařízení z provozu se množství odpadu v příštím desetiletí bude výrazně zvyšovat. Očekává se, že množství velmi nízkoaktivního odpadu se do roku 2030 zdvojnásobí, zatímco ostatní třídy odpadu se dle očekávání zvýší o 20–50 %. Pozornost je proto zapotřebí věnovat minimalizaci radioaktivního odpadu při jeho vzniku, vývoji a realizaci možností předběžného uložení, aby se snížil objem odpadu, a vývoji nových skladovacích zařízení nebo úložišť.

2.3Budoucí výzvy

Ukládání velmi nízkoaktivního odpadu a nízkoaktivního odpadu

Jak bylo uvedeno v roce 2017, jsou cesty pro ukládání velmi nízkoaktivního odpadu a nízkoaktivního odpadu otevřeny ve většině členských států s jadernými elektrárnami. Zatímco ve stejné skupině členských států byl zaznamenán pokrok ve vývoji nových úložišť, ostatní státy musí ještě vypracovat konkrétní plány ukládání. Některé členské státy navíc informovaly o zpožděních při uvádění plánovaných povrchových úložišť do provozu.

Celkově se situace s velmi nízkoaktivním odpadem a nízkoaktivním odpadem od poslední zprávy nezměnila a existuje více než 30 úložišť v provozu ve 12 členských státech. Přibližně polovina členských států plánuje vybudovat nová úložiště v příštím desetiletí. Ostatní členské státy nemají konkrétní plány.

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k očekávanému růstu objemu odpadu z činností souvisejících s vyřazováním z provozu nabývá stále více na důležitosti vývoj a provádění procesů nakládání před uložením s cílem snížit objem odpadu. Komise vybízí členské státy, aby prováděly opatření pro snižování a optimalizaci odpadu a aby informovaly o konkrétních plánech na uložení veškerého radioaktivního odpadu, včetně odpadu vzniklého při vyřazování zařízení z provozu, institucionálního odpadu a dalšího odpadu pocházejícího ze sanačních činností.

Ukládání středněaktivního odpadu, vysoce aktivního odpadu a vyhořelého paliva

Hlavní problémy zjištěné Komisí v roce 2017 se týkaly nedostatku konkrétních koncepcí ukládání a plánů pro středněaktivní odpad, vysoce aktivní odpad a vyhořelé palivo ve většině členských států, a to často z toho důvodu, že jsou nutná rozhodnutí o politikách nebo musí být vybrány lokality. Nehledě na přijetí nebo aktualizaci vnitrostátních programů v posledních třech letech nebyl celkově v tomto ohledu zaznamenán významnější pokrok.

Všechny členské státy s jadernými energetickými programy s jedinou výjimkou plánují vybudovat geologická úložiště. Z těchto 15 členských států pouze Finsko, Francie a Švédsko prokázaly konkrétní opatření zaměřená na praktickou realizaci. Tyto tři členské státy patří mezi nejvyspělejší na světě. V celosvětovém měřítku je Finsko první zemí, kde výstavba hloubkového geologického zařízení už začala, a očekává se, že začne fungovat do roku 2024. Následovat bude Švédsko v roce 2032 a Francie v roce 2035. Ve všech případech bylo v porovnání s rokem 2017 zaznamenáno několikaleté zpoždění. Plány hloubkového geologického úložiště má i ostatních dvanáct členských států. Tyto plány jsou v různých stadiích realizace s termínem dokončení od 40. let tohoto století do prvního desetiletí příštího století, avšak pouze u několika málo z nich byl oznámen pokrok při výběru lokality.

Graf 1. Plánovaný začátek provozu hloubkových geologických zařízení

Členské státy musí co nejdříve zvýšit svou aktivitu při vytváření dlouhodobých řešení pro středněaktivní odpad, vysoce aktivní odpad a vyhořelé palivo, včetně činností výzkumu, vývoje a prokazování, aby se zabránilo nepřiměřenému zatížení budoucích generací. Je nutné přijmout veškerá nezbytná opatření a na politické a technické úrovni zajistit, že v budoucnu nedojde k žádným zbytečným prodlevám při realizaci projektů. Všechny členské státy by proto měly pro rychlejší provádění optimalizovat plánování, vyčlenit náležité zdroje, provádět potřebné výzkumné a školicí činnosti a spolupracovat s veřejností a dalšími zúčastněnými stranami.

3 ZAJIŠTĚNÍ BEZPEČNÉHO A ODPOVĚDNÉHO NAKLÁDÁNÍ S VYHOŘELÝM PALIVEM A RADIOAKTIVNÍM ODPADEM