EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 29.6.2017 COM(2017) 341 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o výměně informací z rejstříku trestů mezi členskými státy prostřednictvím Evropského informačního systému rejstříků trestů (ECRIS) {SWD(2017) 242 final}



1. Úvod Evropský informační systém rejstříků trestů (ECRIS) byl spuštěn v dubnu 2012. Řídí se rámcovým rozhodnutím Rady 2009/315/SVV ze dne 26. února 2009 o organizaci a obsahu výměny informací z rejstříku trestů mezi členskými státy (rámcové rozhodnutí) a rozhodnutím Rady ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského informačního systému rejstříků trestů (ECRIS) podle článku 11 rámcového rozhodnutí 2009/315/SVV. Jeho účelem je zlepšit bezpečnost občanů v evropském prostoru svobody, bezpečnosti a práva umožněním efektivní výměny informací mezi členskými státy o minulých odsouzeních v trestních věcech vynesených trestními soudy v EU. Tato zpráva je první statistická zpráva Komise týkající se výměny informací získaných z rejstříků trestů prostřednictvím systému ECRIS mezi členskými státy, jak ji stanovuje článek 7 rozhodnutí Rady 2009/316/SVV. 1.1 Obecné zásady systému ECRIS Systém ECRIS je založen na decentralizované struktuře propojující členské státy a umožňující jim efektivně si vyměňovat informace z rejstříků trestů. ·Pro účely systému ECRIS jmenuje každý členský stát ústřední orgán (jeden či více) jako jednotné kontaktní místo a svěří mu všechny povinnosti podle rámcového rozhodnutí o systému ECRIS. ·Informace se vyměňují elektronicky mezi ústředními orgány členských států s využitím standardizovaného formátu umožňujícího efektivní a okamžitě srozumitelnou komunikaci ve všech jazycích EU a v krátké lhůtě 10 nebo 20 dnů. ·Členský stát, který odsoudil občana jiného členského státu, má zákonnou povinnost tuto skutečnost co nejdříve oznámit formou informace o odsouzení v systému ECRIS členskému státu (členským státům), jehož je daná osoba státním příslušníkem, a to včetně následných aktualizací (oznámení o nových odsouzeních a aktualizace). ·Členský stát, jehož je daná osoba státním příslušníkem, tedy vede centrální archiv všech odsouzení, které trestní soudy v EU vynesly nad svými státními příslušníky. Je povinen uchovávat a aktualizovat všechny informace přijaté přes systém ECRIS a poskytovat prostřednictvím systému ECRIS úplné informace z rejstříků trestů formou odpovědí na žádosti, když je požaduje jiný členský stát (žádosti o informace). ·Informace o odsouzení musí být vyměňovány za účelem trestního řízení, a pokud to umožňuje vnitrostátní právo, mohou být vyměňovány pro další účely, jakými jsou správní řízení, zaměstnání, povolení atd. ·Ačkoli je systém ECRIS navržen převážně pro výměnu informací o státních příslušnících EU, je také možné si prostřednictvím tohoto systému vyměňovat informace o státních příslušnících třetích zemí a o osobách bez státní příslušnosti (dále též TCN). Komise navrhla ve stejném balíku s touto statistickou zprávou přijetí doplňujícího právního předpisu o zřízení ústředního systému ECRIS-TCN na podporu efektivních výměn informací o státních příslušnících třetích zemí a o osobách bez státní příslušnosti prostřednictvím ECRIS. Podle rámcového rozhodnutí byly členské státy povinny do 27. dubna 2012 zavést tento systém z právního a technického hlediska, vzájemně se propojit elektronicky a zahájit výměny v souladu s výše uvedenými obecnými zásadami. 1.2 Právní základy systému ECRIS a jeho statistiky Obecné zásady, jimiž se řídí výměna informací a fungování systému, jsou upraveny v rámcovém rozhodnutí 2009/315/SVV. Rozhodnutím Rady 2009/316/SVV byl stanoven standardizovaný formát pro elektronickou výměnu informací získaných z vnitrostátních rejstříků trestů mezi členskými státy, zejména pokud jde o informace o trestném činu, za nějž bylo vydáno odsouzení, a informace o obsahu odsouzení. Stanovilo také další obecné a technické prostředky provádění týkající se organizování a usnadnění výměny informací. Rada rovněž přijala další podrobná pravidla o provozování systému ECRIS, včetně jeho obchodní analýzy, podrobných technických specifikací a statistických informací. V souladu s těmito ujednáními systém automaticky shromažďuje statistická data neobsahující osobní údaje, aby bylo možné monitorovat fungování a účelnost systému ECRIS, jakož i dodržování jeho právního rámce členskými státy při výměně informací. Podrobné technické specifikace systému ECRIS v současné době obsahují 225 ukazatelů zavedených za účelem monitorování systému. Tyto statistiky generuje systém automaticky na vnitrostátní úrovni a členské státy je každý měsíc zasílají Evropské komisi.

Článek 7 rozhodnutí Rady 2009/316/SVV stanovuje: „Útvary Komise pravidelně zveřejňují zprávu o výměně informací získaných z rejstříků trestů prostřednictvím ECRIS, která vychází především ze statistických údajů uvedených v čl. 6 odst. 2[...]. Poprvé se tato zpráva zveřejní jeden rok po předložení zprávy uvedené v čl. 13 odst. 3 rámcového rozhodnutí [...].“ Výše uvedená zpráva o provádění rámcového rozhodnutí Rady 2009/315/SVV byla přijata 19. ledna 2016. Komise se rozhodla uvést svou první statistickou zprávu podle článku 7 v balíčku společně s návrhem nařízení zřizujícím evropský informační systém rejstříků trestů pro státní příslušníky třetích zemí (systém ECRIS-TCN), který doplní stávající systém ECRIS. Tato zpráva shrnuje využívání a praktické provádění systému ECRIS od jeho uvedení do ostrého provozu v dubnu 2012 do 31. prosince 2016 s důrazem na rok 2016. Účelem zprávy je popsat, jak výměny informací mezi členskými státy dodržují právní rámec systému ECRIS, a určit případné problémy v oblasti efektivnosti systému s cílem napravit stav. Zatímco statistiky obsahující celkový přehled zahrnují celé pětileté období provozu systému ECRIS, komparativní statistické údaje o všech členských státech, jakož i statistické tabulky jednotlivých členských států v části 2 přílohy zahrnují pouze výměny prostřednictvím systému ECRIS v letech 2014–2016. Volba posledních tří let provozu systému ECRIS pro tuto analýzu byla motivována skutečností, že v roce 2014 bylo dosaženo 25 propojených členských států, což je již významný počet, a proto od tohoto okamžiku lze statistiky považovat za poskytující reprezentativní přehled skutečného stavu. Zpráva vychází ze statistik, které systém automaticky generuje a členské státy je zasílají Komisi. Z 225 statistických ukazatelů stanovených pro systém ECRIS byl proveden výběr, aby byly zveřejněny pouze nejpodstatnější a nejsmysluplnější statistické informace. Členské státy byly také požádány, aby sdělily počet odsouzení státních příslušníků jiných členských států EU vynesených na jejich území, aby bylo možno poskytnout přehled o provádění oznamovacího postupu. Zpráva zahrnuje údaje o odsouzeních přijaté od 24 členských států. Komise neobdržela údaje z Bulharska, Kypru, Dánska a Slovinska. 2. Hlavní zjištění ·V systému ECRIS se účastní všech 28 členských států, ale chybí 24 % možných propojení Po pěti letech provozu systému ECRIS je nyní do něj připojeno všech 28 členských států, přičemž Slovinsko a Portugalsko se připojily v lednu 2017. Ani jeden z členských států si však nevyměňuje prostřednictvím systému ECRIS informace se všemi ostatními 27 členskými státy. Na konci roku 2016 bylo zřízeno pouze 76 % z celkového počtu možných propojení. Konečného cíle, tj. aby byl každý členský stát připojen a vyměňoval si prostřednictvím systému ECRIS informace se všemi ostatními členskými státy, tedy ještě není dosaženo. ·Počet vyměněných zpráv dosáhl v roce 2016 dvou milionů Z 300 000 zpráv, které si všechny připojené členské státy do konce roku 2012 vyměnily, se tento počet zvýšil na téměř 2 miliony v roce 2016 s průměrem 165 000 zpráv za měsíc. V současné době dosahuje počet oznámení nových odsouzení, žádostí a odpovědí na žádosti za rok zhruba 350 000 na jednu kategorii. Z hlediska celkového objemu těchto tří druhů zpráv zaslaných v roce 2016 patřily mezi nejaktivnější tyto členské státy: DE (24,9 %), po němž následovaly UK (13,7 %), IT (7,7 %), PL (6,6 %) a RO (5,5 %). ·Jedna odpověď ze tří odhaluje předchozí trestní odsouzení Od prvního roku provozu systému ECRIS byla na 31 % žádostí o informace o předchozích odsouzeních určité osoby obdržena odpověď s informacemi o předchozích trestních odsouzeních. To znamená, že v 31 % žádostí byla daná osoba již jednou nebo vícekrát odsouzena jinde v Unii. Prokazuje to významnou hodnotu systému ECRIS jako nástroje pro získávání informací z rejstříků trestů. V roce 2016 obsahovalo více než 105 000 odpovědí informace o předchozích trestních odsouzeních. ·Stabilizační trend u oznamování Od roku 2014, kdy bylo připojeno 25 členských států, se počet oznámení nových odsouzení postupně stabilizoval a v roce 2016 dosáhl 330 000 oznámení. Tomu předcházelo období počátečního významného růstu, kdy se do sítě připojily nové členské státy a vytvořily více propojení. Očekává se, že nezávisle na četnosti odsouzení tento počet ještě poroste s tím, jak se bude míra propojení blížit hranici 100 %. ·Rychlý nárůst žádostí o informace a odpovědi Za posledních pět let rychle vzrostl počet žádostí o informace a odpovědi na tyto žádosti, a to na 364 000 žádostí a 350 000 odpovědí v roce 2016. Je to pozitivní známka stoupající informovanosti v členských státech o nutnosti používat systém ECRIS k vyžadování informací pro trestní řízení, jakož i pro jiné účely, jako je nábor pracovníků, zejména na pracovní funkce zahrnující přímý a pravidelný kontakt s dětmi v souladu se směrnicí 2011/93/EU . ·Významné rozdíly mezi aktivitami členských států v systému ECRIS a jejich vytížením

Některé členské státy zasílají značně více žádostí o informace, než dostávají. V roce 2016 se to týkalo DE, UK, AT a CZ. Pro jiné členské státy představuje odpovídání na žádosti značné vytížení, přičemž samy zasílají méně žádostí: PL, RO, SK, LT, IT, BG, LV, HU, HR, IE, EL, EE. Pracovní zátěž pro některé další členské státy vzniká většinou zasíláním velkého počtu oznámení o nových odsouzeních členským státům, jejichž je pachatel státním příslušníkem, zatímco samy zasílají méně žádostí: IT, BE, ES, FR, CY. ·Ne všechna odsouzení a aktualizace jsou oznamovány Mezi nejaktivnější členské státy z hlediska objemu zaslaných oznámení o nových odsouzeních patřily v roce 2016 DE (29,7 % všech těchto zaslaných oznámení), IT (19,0 %), BE (13,6 %), UK (9,9 %), ES (9,0 %) a FR (5,2 %). Naproti tomu některé členské státy nezasílají oznámení o nových odsouzeních vůbec (EL) nebo zasílají jen málo oznámení týkajících se jejich obyvatel, kteří jsou státními příslušníky jiných členských států EU (BG, EE, HR, LT, LV, MT, RO v roce 2016; BG, EE, LV, HR, LT v roce 2015; BG, EE, HR, LT, LV, RO, SK v roce 2014). Pokud nebudou odsouzení systematicky a spolehlivě nahlašována, může to mít za následek, že se pachatelé budou unikat důsledkům své trestní minulosti nebo páchat stejné trestné činy opětovně. Aktualizace zaslaných informací o odsouzeních představovaly v roce 2016 v průměru 27 % všech oznámení. Některé státy nezasílaly aktualizace k dříve zaslaným oznámením vůbec (BG, DK, EE, EL, LV, RO v roce 2016; BG, DK, FI, EL v roce 2015; DK, EE, FI, EL, HR, RO v roce 2014) nebo zasílaly jen malý objem těchto zpráv (HR, LT, LU in 2016; EE, HR, LT, LU, LV, RO v roce 2015; BG, HU, IE, LT, LU, LV, SK v roce 2014). Nejsou-li aktualizace o odsouzeních zasílány, pak členský stát, jehož je pachatel státním příslušníkem, zpracovává a rozšiřuje zastaralé a nespolehlivé informace o odsouzení. ·Ne vždy byl systém ECRIS používán na vyžádání informací o předchozích odsouzeních Mezi členské státy, které v roce 2016 zaslaly největší objem žádostí, patřily: DE (38,6%), po němž následovaly UK (26,7 %), CZ (10,1 %), AT (6,9 %), ES (3,7 %) a FR (3,5 %). Některé státy však nezasílaly žádosti o informace vůbec (EL) nebo zaslaly jen malý počet žádostí (BG, CY, HU, IT, MT, SK v roce 2016; BG, HU, IT, SK v roce 2015; BG, EE, HR, HU, IT, SK v roce 2014). Může to vést ke stavu, kdy budou trestní soudy vydávat rozsudky bez znalosti minulých odsouzení v jiných členských státech, což je v rozporu s požadavky stanovenými v rámcovém rozhodnutí 2008/675/SVV. Nedostatek informací o předchozích odsouzeních rovněž brání využívání spolehlivých údajů o odsouzení pro jiné účely než pro trestní řízení (jako jsou kontroly před přijetím do zaměstnání) a vede tedy k nižší prevenci zločinnosti. ·V roce 2016 nebyla získána odpověď na zhruba 14 000 žádostí o informace (3,9 %) Ve většině členských států byl počet obdržených odpovědí o něco nižší než počet odeslaných žádostí o informace, přičemž průměrný rozdíl činil v roce 2016 přibližně 3,9 %. Mezi členské státy, které neodpověděly na největší procento žádostí, které obdržely, patřily: CY (66,1 %), EL (34,9 %), IT (20 %) a LV (17,8 %). ·V roce 2016 nebyla získána odpověď na téměř 13 000 žádostí (3,6 %) v zákonné lhůtě V roce 2016 nebylo odpovězeno na téměř 13 000 žádostí v zákonné lhůtě. Představuje to 3,6 % z celkového počtu žádostí. Mezi členské státy, které mají největší problémy s dodržováním lhůt, patří: EL (28,1 % žádostí, které Řecko obdrželo, nebylo zodpovězeno ve lhůtě), FI (21,5 %), EE (20,5 %), RO (9,3 %) a IT (5,28 %). ·Systém ECRIS je stále více používán pro jiné účely než pro trestní řízení V průběhu provozu systému ECRIS bylo v průměru 81 % všech žádostí podáno pro účely trestních řízení a 19 % pro jiné účely, než je trestní řízení. Množství žádostí pro jiné účely se v roce 2016 zvýšilo na 22 % a dosáhlo počtu 79 000 žádostí. Největší podíl žádostí pro jiné účely, než je trestní řízení, představují žádosti jednotlivců o vlastní výpisy z rejstříků trestů – 68 % všech žádostí pro jiné účely a 15 % všech podaných žádostí. ·V současné době se systém ECRIS používá pro státní příslušníky třetích zemí a osoby bez státní příslušnosti (TCN) jen zřídka V průměru 90 % všech žádostí se týká státních příslušníků EU a zhruba 10 % státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti. Počet žádostí o informace o TCN činil v roce 2016 více než 33 000. Předpokládá se, že doplnění systému ECRIS o speciálně zaměřený centralizovaný systém pro TCN, jak Komise navrhuje v rámci balíčku zahrnujícího tuto zprávu, povede k výraznému nárůstu žádostí týkajících se TCN. 3. Výměny v rámci systému ECRIS v číslech 3.1 Připojené členské státy Členský stát je považován za připojený k systému ECRIS, jestliže si vyměňuje informace z rejstříků trestů alespoň s jedním připojeným partnerem. K dnešnímu dni je k systému ECRIS připojeno všech 28 členských států, které si vyměňují informace z rejstříků trestů alespoň s jedním dalším členským státem, přičemž poslední členské státy (SI a PT) se připojily v lednu 2017. Historie připojení k síti systému ECRIS – viz příloha, oddíl 1.1. ECRIS je decentralizovaný systém, kde by všechny členské státy měly být vzájemně propojeny. Celkový možný počet propojení v takové konfiguraci je 756 (27*28). Ačkoli jsou k systému ECRIS nyní připojeny všechny členské státy, ani jeden z nich si nevyměňuje prostřednictvím systému ECRIS informace se všemi ostatními 27 členskými státy.

V následující tabulce je uveden počet propojení jednotlivých členských států v dubnu 2017. Systém ECRIS byl spuštěn v roce 2012 se 173 propojeními – ze 756 možných propojení (při 28 připojených členských státech). Na konci roku 2016, v pátém roce provozu systému, bylo zřízeno 575 propojení, což představuje 76 % z celkového počtu možných propojení a 88 % z provozních propojení (v té době ještě nebyly připojeny SI a PT). Vývoj počtu propojení v jednotlivých letech– viz příloha, oddíl 1.1. V roce 2017 dosáhly nejvyššího počtu provozních propojení (26) čtyři členské státy (AT, ES, UK a IE). Konečného cíle, tj. aby byl každý členský stát připojen a vyměňoval si prostřednictvím systému ECRIS informace se všemi ostatními členskými státy, tedy ještě není dosaženo. 3.2 Celkový počet vyměněných zpráv Na následujícím grafu je ilustrován rostoucí roční objem zpráv vyměněných mezi připojenými členskými státy od doby, kdy byl v dubnu 2012 systém ECRIS uveden do ostrého provozu, až do 31. prosince 2016. Při analyzování dat týkajících se roku 2012 je třeba mít na mysli, že v uvedeném roce byl systém aktivní pouze 8 měsíců. Z 300 000 zpráv, které si všechny připojené členské státy do konce roku 2012 vyměnily, se tento počet zvýšil na téměř 2 miliony v roce 2016 s průměrem 165 000 zpráv za měsíc. Do tohoto počtu jsou zařazeny všechny typy zpráv: oznámení, aktualizace, žádosti, odpovědi, odmítnutí, jiné odpovědi, výměny doplňujících informací atd. Na následujícím grafu je uveden trend u oznámení, žádostí a odpovědí na žádosti za pět let provozu systému ECRIS. Zde byla brána v úvahu pouze oznámení o nových odsouzeních, bez aktualizací. Odpovědi zahrnují odpovědi na žádosti, odmítnutí žádostí a další odpovědi. V současné době představují oznámení, žádosti a odpovědi na žádosti zhruba 350 000 ročně v každé kategorii. Od roku 2014, kdy bylo připojeno 25 členských států, se po počátečním značném nárůstu souvisejícím s připojováním nových členských států do sítě a vytvořením většího počtu propojení počet oznámení nových odsouzení postupně stabilizoval. Očekává se, že nezávisle na četnosti odsouzení tento počet ještě poroste s tím, jak se bude míra propojení blížit hranici 100 %. Naproti tomu rychle roste počet žádostí o informace a souvisejících odpovědí na žádosti. Je to pozitivní známka stoupající informovanosti v členských státech o nutnosti používat systém ECRIS na vyžadování informací v průběhu trestního řízení, aby bylo možné vzít v úvahu předchozí odsouzení, v souladu s rámcovým rozhodnutím 2008/675/SVV. K tomuto pozitivnímu trendu přispívá rostoucí počet žádostí o informace pro jiné účely než pro trestní řízení (např. zaměstnání, zejména na pracovní funkce zahrnující pravidelný kontakt s dětmi v souladu se směrnicí 2011/93/EU). 3.3 Počet oznámení, žádostí a odpovědí podle členských států Následující graf znázorňuje počet zaslaných oznámení o nových odsouzeních, zaslaných žádostí o informace a zaslaných odpovědí za všechny propojené členské státy v roce 2016. Za roky 2014 a 2015 – viz příloha, oddíl 1.2. Z hlediska celkového objemu těchto tří druhů zasílaných zpráv patřily mezi nejaktivnější tyto členské státy: – v roce 2016: DE (24,9 %), po němž následovaly UK (13,7 %), IT (7,7 %), PL (6,6 %) a RO (5,5 %).

– v roce 2015: DE (25,6 %), po němž následovaly UK (14,7 %), IT (9,1 %), PL (7,0 %) a RO (5,6 %). – v roce 2014: DE (28,7 %), po němž následovaly IT (10,9 %), UK (9,7 %), FR (8,3 %) a PL (6,8 %). Tato čísla demonstrují významné rozdíly mezi aktivitami členských států v systému ECRIS a jejich vytížením. Některé členské státy požadují informace výrazně častěji, než jsou o poskytnutí informací samy žádány: DE, UK, AT a v roce 2016 také CZ. Pro jiné členské státy představuje značné vytížení odpovídání na žádosti, přičemž samy zasílají méně žádostí: PL, RO, SK, LT, IT, BG, LV, HU, HR, IE, EL, EE. Pracovní zátěž vzniká některým dalším členským státům většinou tím, že zasílají velký počet oznámení o nových odsouzeních členským státům, jejichž je pachatel státním příslušníkem, přičemž samy zasílají méně žádostí: IT, BE, ES, FR, CY. 3.4 Oznámení Na následujícím grafu je znázorněn objem oznámení vystavených v roce 2016 všemi propojenými členskými státy rozdělený podle oznámení o nových odsouzeních a oznámení aktualizujících již dříve zaslaná oznámení. Za roky 2014 a 2015 – viz příloha, oddíl 1.3. Počty zasílaných oznámení se v členských státech značně liší, od téměř 100 000 (DE) po nulu oznámení o nových odsouzeních (EL) za rok. Při analýze těchto rozdílů je třeba vzít v úvahu zejména dva faktory: velikost země a počet odsouzení státních příslušníků jiných členských států (dále: státních příslušníků jiných členských států EU). Podrobná analýza statistik jednotlivých členských států – viz příloha, oddíl 2. Z hlediska zasílaných oznámení o nových odsouzeních patřily mezi nejaktivnější tyto členské státy: – v roce 2016: DE (29,7 %), po němž následovaly IT (19,0 %), BE (13,6 %), UK (9,9 %), ES (9,0 %) a FR (5,2 %) – v roce 2015: DE (28,7 %), po němž následovaly IT (19,8 %), BE (12,5 %), UK (11,4 %), FR (6,3 %) a ES (5,9 %) – v roce 2014: DE (30,0 %), po němž následovaly IT (20,8 %), FR (11,2 %), BE (8,4 %), UK (7,9 %) a ES (5,8 %). Vezmeme-li v úvahu všechna zaslaná oznámení včetně aktualizací, bude výše uvedená klasifikace vypadat celkem podobně, avšak ES se posune na třetí místo v roce 2016 a na čtvrté místo v letech 2014 a 2015. V roce 2016 činil poměr zaslaných oznámení o nových odsouzeních a oznámení o aktualizacích v průměru 73,2 % ku 26,8 %. Za roky 2014 a 2015 – příloha, oddíl 1.3. Tento poměr se v členských státech značně liší, od dvojnásobného počtu aktualizací oproti oznámením (např. AT, PL) přes téměř stejné množství obou těchto kategorií zpráv (např. ES, NL) až po velmi malý počet aktualizací v poměru ke všem oznámením (např. BE, UK). U DE, které zasílá největší počet všech oznámení, představují aktualizace zhruba 22 % všech zaslaných oznámení. Na základě podrobné analýzy statistických údajů zde byly identifikovány dva problémy. Za prvé, některé členské státy nezasílají oznámení o nových odsouzeních vůbec (EL) nebo zasílají jen velmi malý počet těchto oznámení v poměru k počtu jejich občanů, kteří jsou státními příslušníky jiných členských států EU (BG, EE, HR, LT, LV, MT, RO v roce 2016; BG, EE, LV, HR, LT v roce 2015; BG, EE, HR, LT, LV, RO, SK v roce 2014). Důsledkem je, že tato neoznámená odsouzení nebyla zaevidována v členském státu (státech), jehož (jejichž) je pachatel státním příslušníkem, a pachatelé by se tak mohli vyhnout důsledkům své trestní minulosti. Za druhé, některé členské státy nezasílají aktualizace ke svým dříve zaslaným oznámením vůbec (BG, DK, EE, EL, LV, RO v roce 2016; BG, DK, FI, EL v roce 2015; DK, EE, FI, EL, HR, RO v roce 2014) nebo zasílají jen malý počet těchto zpráv (HR, LT, LU v roce 2016; EE, HR, LT, LU, LV, RO v roce 2015; BG, HU, IE, LT, LU, LV, SK v roce 2014). Když členský stát, který rozsudek vydal, nezasílá aktualizace, pak členský stát, jehož je pachatel státním příslušníkem, zpracovává a rozšiřuje zastaralé a nespolehlivé informace. 3.5 Žádosti o informace Na následujícím grafu je porovnán počet žádostí o informace zaslaných v roce 2016 všemi propojenými členskými státy s počtem odpovědí obdržených na tyto žádosti. Za roky 2014 a 2015 – viz příloha, oddíl 1.4.

Počet zasílaných žádostí o informace se v členských státech značně liší, od 140 000 (DE) po nulu oznámení (EL) za rok. Při analýze těchto rozdílů je hlavním faktorem, který je třeba vzít v úvahu, počet státních příslušníků jiných členských států, kteří v daném členském státě pobývají. Z hlediska vystavených žádostí patřily mezi nejaktivnější tyto členské státy: – v roce 2016: DE (38,6 %), po němž následovaly UK (26,7 %), CZ (10,1 %), AT (6,9 %), ES (3,7 %) a FR (3,5 %) – v roce 2015: DE (40,0 %), po němž následovaly UK (29,4 %), AT (8,2 %), FR (4,5 %), ES (4,0 %) a CZ (3,3 %) – v roce 2014: DE (45,3 %), po němž následovaly UK (18,7 %), AT (13,7 %), FR (7,6 %), CZ (4,1 %) a NL (2,8 %) Některé členské státy nezasílají žádosti vůbec (EL) nebo zasílají jen velmi malý počet žádostí v poměru k počtu jejich obyvatel, kteří jsou státními příslušníky jiných členských států EU (BG, CY, HU, IT, MT, EE, HR, LV, RO, SK v roce 2016; BG, HU, IT, EE, HR, LV, RO, CY, SK v roce 2015; BG, EE, HR, HU, IT, LV, CY, SK v roce 2014). Vede to ke stavu, kdy mohou trestní soudy vydávat rozsudky bez znalosti minulých odsouzení vynesených v jiných členských státech, což je v rozporu s požadavky stanovenými v rámcovém rozhodnutí 2008/675/SVV o zohledňování odsouzení v členských státech Evropské unie při novém trestním řízení. Kromě toho se tím snižuje preventivní účinek vyžadování výpisů z rejstříků trestů pro účely jiné než trestní řízení, jako je např. zaměstnání. Z výše uvedených údajů lze také dospět k závěru, že ne všechny žádosti o informace jsou zodpovězeny. Ve většině případů je počet obdržených odpovědí o něco nižší než počet odeslaných žádostí, přičemž průměrný rozdíl činil v roce 2016 přibližně 3,9 %. V případě členských států, které jsou v zasílání žádostí nejaktivnější, nebylo v roce 2016 zodpovězeno 7 % žádostí z DE (9 577), 4 % žádostí z AT (869) a 2 % žádostí z UK (1 709). 3.6 Odpovědi na žádosti Na následujícím grafu je znázorněn počet odpovědí zaslaných v roce 2016 všemi propojenými členskými státy v porovnání s počtem odpovídajících žádostí o informace, které tyto členské státy obdržely. Za roky 2014 a 2015 – viz příloha, oddíl 1.5. Počet obdržených žádostí a zaslaných odpovědí na ně se v členských státech značně liší, od 62 000 (PL) po 63 žádostí (MT) za rok. Při analýze těchto rozdílů je třeba vzít v úvahu zejména dva faktory: celkový počet obyvatel členského státu a počet jeho státních příslušníků pobývajících v jiných členských státech. Podrobná analýza statistik jednotlivých členských států viz příloha, oddíl 2. Největší počet žádostí o informace obdržely, a tedy i reagovaly na největší počet žádostí v absolutních číslech (nikoli nezbytně v největším poměru k tomu, co obdržely) tyto členské státy: – v roce 2016: PL (17,4 % všech odpovědí), po němž následovaly RO (16,2 %), SK (9,1 %), DE (6,2 %), IT (5,1 %) a FR (4,6 %) – v roce 2015: PL (18,9 %), po němž následovaly RO (17,9 %), DE (7,5 %), IT (6,5 %), LT (5,2 %) a FR (4,9 %) – v roce 2014: PL (20,0 %), po němž následovaly RO (13,0 %), DE (9,9 %), IT (8,5 %), FR (5,2 %) a LT (5,0 %) Zatímco všechny členské státy obecně na žádosti reagují, ne všechny žádosti o informace jsou zodpovězeny. Ve většině případů je počet obdržených odpovědí o něco nižší než počet obdržených žádostí o informace, přičemž průměr činil v roce 2016 přibližně 3,9 %. V případě členských států, které obdržely v roce 2016 největší počet žádostí, IT neodpověděla na 20,4 % žádostí, které obdržela (5 579), FR na 3,9 % žádostí (657), DE na 2,5 % (552), PL na 1,9 % (1 174), RO na 1,7 % (970) a SK na 0,1 % (47). V roce 2016 patřily mezi členské státy s největším procentem žádostí, na které neodpověděly: CY (66,1 % žádostí, které obdržel), EL (34,9 %), IT (20,4 %) a LV (17,8 %). 3.7 Odpovědi nesplňující zákonné lhůty Dalším problémem je, že některé žádosti nejsou zodpovězeny v zákonných lhůtách. V následující tabulce je uveden přehled počtů odpovědí nesplňujících zákonné lhůty v roce 2016 za všechny členské státy.

V roce 2016 nebylo v zákonné lhůtě odpovězeno zhruba 13 000 žádostí. Představuje to 3,6 % z celkového počtu žádostí. Mezi členské státy, které mají největší problémy s dodržováním lhůt, patřily: EL (28,1 % žádostí po lhůtě k odpovědi), FI (21,5 %), EE (20,5 %), RO (9,3 %) a IT (5,28 %). Pokud jde o odpovědi odeslané po zákonné lhůtě, po lhůtě bylo zasláno 27,33 % odpovědí z LT (4 198), 21,33 % odpovědí z IE (2 153), 19,56 % odpovědí z CY (134), 6,12 % odpovědí z RO (3 535) a 4,92 % odpovědí z PL (3 056). 3.8 Žádosti pro trestní řízení a jiné účely Na následujících grafech je znázorněn poměr mezi žádostmi pro trestní řízení a pro účely jiné než trestní řízení – od roku 2012 do roku 2016. V průběhu provozu systému ECRIS bylo v průměru 81 % všech žádostí podáno pro účely trestních řízení a 19 % pro jiné účely. Počet žádostí pro jiné účely činil v roce 2016 79 000. V letech 2012–2014 bylo procento žádostí pro jiné účely stabilní. Nárůst na 22 % v roce 2016 byl způsoben hlavně rostoucím počtem žádostí pro účely náboru na profesionální nebo organizované dobrovolné činnosti zahrnující přímý a pravidelný kontakt s dětmi v rámci implementace směrnice 2011/93/EU. Tyto žádosti představovaly v roce 2016 téměř 8 000 žádostí neboli 10 % všech žádostí pro jiné účely. Pro srovnání, v roce 2012 byl objem těchto žádostí zanedbatelný (7 žádostí). V roce 2016 bylo nejvíce žádostí pro jiné účely než pro trestní řízení podáno jednotlivými osobami za účelem získání vlastních výpisů z rejstříků trestů – 68 % všech žádostí pro jiné účely a 15 % všech podaných žádostí. Druhý největší počet žádostí se týkal žádostí příslušného správního orgán pro jiná než trestní řízení (14 % žádostí pro jiné účely a 3,1 % všech podaných žádostí), žádostí pro účely náboru v souladu se směrnicí 2011/93/EU (9,9 %, respektive 2,2 %) a žádostí o vydání povolení nosit zbraň (3,5 %, respektive 0,8 %). Žádosti pro důležitý účel získání jiného státního občanství představovaly pouze cca 1,4 % všech žádostí pro jiné účely a 0,3 % všech podaných žádostí. Podrobnější informace o objemech žádostí u jednotlivých kategorií nebo účelů v letech 2014 až 2016 – viz příloha, oddíl 1.6. 3.9 Žádosti týkající se státních příslušníků EU a státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti (TCN) Na následujícím grafu je znázorněn poměr mezi žádostmi týkajícími se státních příslušníků EU a TCN – za rok a v průměru za celou dobu provozu systému ECRIS.