Zpráva Komise rozpočtovému orgánu o zárukách krytých souhrnným rozpočtem - Stav k 30. červnu 2008 {SEK(2009) 159} /* KOM/2009/0068 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 18.2.2009 KOM(2009) 68 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE rozpočtovému orgánu o zárukách krytých souhrnným rozpočtem Stav k 30. červnu 2008 {SEK(2009) 159} ZPRÁVA KOMISE rozpočtovému orgánu o zárukách krytých souhrnným rozpočtem Stav k 30. červnu 2008 {SEK(2009) 159} OBSAH 1. Úvod a druhy krytých operací 4 2. Události, ke kterým došlo od poslední zprávy ze dne 31. prosince 2007 4 3. Informace o rizicích zahrnutých do rozpočtu 5 3.1. Definice rizika 5 3.2. Rizika související s členskými státy 6 3.3. Rizika související se třetími zeměmi 7 3.4. Globální riziko kryté rozpočtem 8 3.5. Vývoj rizika 8 4. Neprovedené platby, aktivace rozpočtových záruk a nedoplatků 9 4.1. Platby z peněžních zdrojů 9 4.2. Platby z rozpočtu 10 4.3. Aktivace Záručního fondu pro vnější vztahy 10 5. Záruční fond pro vnější vztahy 10 5.1. Splacené pohledávky 10 5.2. Aktiva 10 5.3. Cílová částka 10 6. Hodnocení rizik: hospodářská a finanční situace třetích zemí, které čerpají prostředky z nejvýznamnějších úvěrových operací EU 11 6.1. Úvod 11 6.2. Kandidátské země 11 6.3. Potenciální kandidátské země 12 1. ÚVOD A DRUHY KRYTÝCH OPERACÍ TATO ZPRÁVA JE PřEDKLÁDÁNA V SOULADU S čLÁNKEM 130 FINANčNÍHO NAřÍZENÍ, KTERÝ UKLÁDÁ, ABY KOMISE podávala Evropskému parlamentu a Radě dvakrát ročně zprávy o rozpočtových zárukách a jim odpovídajících rizicích [1]. Je doplněna pracovním dokumentem útvarů Komise včetně podrobných tabulek a vysvětlujících poznámek k této zprávě (dále jen „příloha“)[2]. Rizika krytá rozpočtem Evropské unie (dále jen „rozpočet“) jsou odvozena od různých půjček a záruk, které je možné rozdělit do dvou kategorií: - úvěry, které Evropská společenství poskytují s makroekonomickými cíli, tzn. úvěry pro makrofinanční pomoc[3] (dále jen „MFA“) třetím zemím ve spojení s brettonwoodskými institucemi, úvěry na podporu platební bilance členským státům EU, které nejsou členy hospodářské a měnové unie a které se potýkají s přechodnými obtížemi; - úvěry s mikroekonomickými cíli (půjčky Euratomu a zejména vnější financování Evropské investiční banky (dále jen „EIB“)[4]). Tyto operace kryl od roku 1994 Záruční fond pro vnější financování (dále jen „fond“)[5], který byl zřízen mimo jiné za účelem omezení dopadu na rozpočet, který vyvolávají požadavky na čerpání záruk poskytnutých rozpočtem za úvěrové operace ve třetích zemích (pokud se země stane členským státem, nese riziko přímo rozpočet). Pokud nejsou ve fondu dostatečné zdroje, budou použity prostředky z rozpočtu. Nařízení Rady, kterým byl fond zřízen (dále jen „nařízení o fondu“[6]) a které bylo přijato v roce 1994, bylo poprvé pozměněno v roce 1999. Po druhé změně nařízení Rady v roce 2004 je krytí z fondu odebráno v případě, že se třetí země stanou členskými státy. Rozpočet přímo kryje půjčky členským státům, které Společenství poskytlo nebo za které se zaručilo. 2. Události, ke kterým došlo od poslední zprávy ze dne 31. prosince 2007 V rámci úvěrů makrofinanční pomoci a Euratomu nebyly v prvním pololetí 2008 vyplaceny žádné částky. K novému vyplacení úvěru Euratomu ve výši 22 milionů USD došlo v říjnu 2008. Pokud jde o finanční operace EIB, podepsala EIB v rámci obecného mandátu na období 2007 až 2013 (nařízení Rady 2006/1016/ES) financování v celkové výši 1 884 milionů EUR. Co se týká objemu vyplácení, byla vyplacena částka 911 milionů EUR, z čehož 286 milionů EUR bylo vyplaceno v rámci nového obecného mandátu na období 2007 až 2013. Je třeba poznamenat, že v návaznosti na žalobu podanou Parlamentem Soudní dvůr dne 6. listopadu 2008 zrušil rozhodnutí Rady 2006/1016/ES, protože nebylo přijato na správném právním základě. Když však Soudní dvůr toto rozhodnutí zrušil, zároveň rozhodl, že jeho „účinky se zachovávají, co se týče finančních operací Evropské investiční banky, které budou sjednány do nabytí účinku, ve lhůtě dvanácti měsíců od vydání tohoto rozsudku, nového rozhodnutí přijatého na náležitém právním základě, totiž společně na článcích 179 ES a 181a ES“. Komise v současnosti za tímto účelem připravuje návrh určený Evropskému parlamentu a Radě. 3. Informace o rizicích zahrnutých do rozpočtu 3.1. Definice rizika Rizika, která rozpočet nese, jsou odvozena z nesplacené částky jistiny a úroku ze zajištěných operací. Fond pokryje nesplacené operace v případě, že souvisejí se třetími zeměmi (73 % celkové zajištěné nesplacené částky k 30. červnu 2008). V případě, že budou zahrnovat účast členských států, jsou operace kryté přímo rozpočtem (na úvěry na projekty nebo ve prospěch projektů v členských státech připadá zbývajících 27 % celkové nesplacené částky). Velká část zaručených půjček spojených s členskými státy je výsledkem nedávných kol rozšíření. Podle čl. 1 odst. 3 nařízení o fondu přechází riziko vyplývající z půjček z fondu na rozpočet, jakmile se země stane členským státem. Pro účely této zprávy se pro ocenění rizik, která jsou zahrnuta do rozpočtu (buď přímo nebo nepřímo prostřednictvím fondu), používají dvě metody: - Metoda výpočtu celkové částky nesplacené jistiny z dotčených operací k danému datu včetně narostlého úroku. Tato metodika udává úroveň rizika, které rozpočet k danému datu kryje. - Rozpočtový přístup definovaný jako „roční riziko, které nese rozpočet“ vychází z výpočtu maximální částky, kterou by Společenství muselo v rozpočtovém roce zaplatit za předpokladu, že by veškeré zaručené půjčky nebyly splaceny[7]. Tabulka č. 1: Celkové nesplacené částky kryté k 30. červnu 2008 (v milionech EUR) | Nesplacená jistina | Narostlý úrok | Celkem | % | Členské státy* | MFA | 196 | 5 | 201 | 1 % | Euratom | 435 | 9 | 444 | 3 % | EIB | 3 976 | 36 | 4 012 | 23 % | Mezisoučet za členské státy* | 4 606 | 51 | 4 657 | 27 % | Třetí země | MFA | 534 | 13 | 547 | 3 % | Euratom | 39 | 1 | 40 | <1 % | EIB | 11 729 | 128 | 11 857 | 69 % | Mezisoučet za třetí země | 12 302 | 142 | 12 444 | 73 % | Celkem | 16 908 | 193 | 17 101 | 100 % | * Toto riziko je kryto rozpočtem a zahrnuje Bulharsko a Rumunsko, protože ke dni 1.1.2007 přistoupily k EU. | Tabulky A1, A2, A3 a A4 v příloze uvádějí podrobnější informace o těchto nesplacených částkách, zejména z hlediska stropu, vyplacených částek nebo míry zajištění. Celková částka nesplacené jistiny a úroku krytého rozpočtem se mírně snížila o 122 milionů EUR na 17 101 milionů EUR v porovnání se stavem ke dni 31. prosince 2007. 3.2. Rizika související s členskými státy Současná rizika pro členské státy vyplývají z půjček poskytnutých před přistoupením. V druhém pololetí roku 2008 bude rozpočet zatížen rizikem souvisejícím s členskými státy ve výši 378 milionů EUR. Tabulka 2 ukazuje, že Bulharsko a Rumunsko zaujímají mezi členskými státy z hlediska své nesplacené částky první a druhé místo. Tabulka č. 2: Pořadí členských států podle maximálního rizika zahrnutého do rozpočtu v 2. pololetí roku 2008 (v milionech EUR) | Pořadí | Země | 2008 | % | 1 | Rumunsko | 116,7 | 30,8 % | 2 | Bulharsko | 91,9 | 24,3 % | 3 | Česká republika | 45,2 | 11,9 % | 4 | Polsko | 42,3 | 11,2 % | 5 | Slovensko | 32,5 | 8,6 % | 6 | Slovinsko | 19,1 | 5,0 % | 7 | Maďarsko | 18,1 | 4,8 % | 8 | Kypr | 4,8 | 1,3 % | 9 | Lotyšsko | 3,7 | 1,0 % | 10 | Litva | 3,3 | 0,9 % | 11 | Estonsko | 0,6 | 0,1 % | 12 | Malta | 0,3 | 0,1 % | Celkem | 378,3 | 100,0 % | Riziko pro členské státy se týká všech členských států, které se účastnily posledních dvou rozšíření, přičemž úvěry budou splatné nejpozději v roce 2031 . 3.3. Rizika související se třetími zeměmi V druhém pololetí roku 2008 bude riziko fondu spojené s transakcemi se třetími zeměmi činit nejvýše 571 milionů EUR. Deset největších dlužnických zemí je uvedeno níže. Připadá na ně 79 % rizika, které fond v roce 2008 nese. Hospodářská situace těchto zemí je analyzována a komentována v oddílu 6 níže. Tabulka č. 3: Pořadí 10 nejdůležitějších třetích zemí podle nejvyššího rizika, které nese fond v 2. pololetí 2008 (v milionech EUR) | Pořadí | Země | 2008 | % celkového nejvyššího rizika | 1 | Turecko | 158,4 | 21,8 % | 2 | Egypt | 91,7 | 12,6 % | 3 | Tunisko | 64,6 | 8,9 % | 4 | Maroko | 64,4 | 8,9 % | 5 | Libanon | 55,0 | 7,6 % | 6 | Jižní Afrika | 46,8 | 6,4 % | 7 | Srbsko | 29,4 | 4,0 % | 8 | Mexiko | 20,5 | 2,8 % | 9 | Jordánsko | 20,4 | 2,8 % | 10 | Chorvatsko | 20,3 | 2,8 % | 10 zemí celkem | 571,3 | 78,7 % | Fond kryje zaručené úvěry 57 zemí s lhůtami splatnosti končícími v roce 2038. Podrobné údaje podle zemí uvádí tabulka A2 přílohy. 3.4. Globální riziko kryté rozpočtem Rozpočet bude v druhém pololetí roku 2008 celkem krýt částku 1 104 milionů EUR, která představuje částky splatné během tohoto období, z nichž 34 % připadá na členské státy (viz tabulka A2 v příloze). 3.5. Vývoj rizika Riziko ve vztahu k členským státům by se v budoucnosti mělo snižovat, pokud jde o půjčky členským státům v rámci zaručeného financování Euratomu, MFA nebo EIB, které jsou hrazeny (viz graf A1 v oddílu 1.3 přílohy). Nicméně celkové riziko ve vztahu k členským státům se zvýší v souvislosti s aktivací systému střednědobé finanční pomoci Společenství (systém platební bilance). Tento finanční systém umožňuje poskytnout úvěry jednomu nebo více členským států, které dosud nepřijaly euro a které mají obtíže se svou bilancí běžných plateb nebo jim takové obtíže vážně hrozí. V druhém pololetí roku 2008 byla s Maďarskem podepsána smlouva o úvěru ve výši 6 500 milionů EUR[8]. O půjčkách MFA třetím zemím rozhoduje jednotlivě Rada. Finanční podpora poskytnutá podle rozhodnutí Rady 2007/860/ES ze dne 10. prosince 2007 o poskytnutí makrofinanční pomoci Společenství Libanonu se skládá z 50 milionů EUR ve formě úvěrů a 30 milionů EUR ve formě grantu. Část představovaná úvěrem by měla být v roce 2009 vyplacena ve dvou stejně velkých tranších. Půjčky Euratomu členský státům nebo určitým způsobilým nečlenským zemím (Ruská federace, Arménie, Ukrajina) mají strop ve výši 4 miliard EUR, z něhož bylo zhruba 85 % již využito. Zbývající rozpětí činí zhruba 600 milionů EUR. V rámci stávající smlouvy o úvěru z roku 2004 pro K2R4 na Ukrajině (EUR ekvivalent 83 milionů USD podle smlouvy o úvěru) bylo v roce 2007 vyplaceno 39 milionů EUR. Jak je vysvětleno v oddílu 2, dne 10. října 2008 byla vyplacena nová tranše ve výši 22 milionů USD. Předchozí obecný mandát pro EIB uplynul dne 31. července 2007. K tomuto dni byly podepsány smlouvy odpovídající celkem 98 % celkového stropu v rámci tohoto mandátu (20 060 milionů EUR – viz tabulka A5 přílohy). V rámci předchozích mandátů EIB je třeba ještě vyplatit celkovou částku 6 774 milionů EUR, z čehož se 97 % vztahuje k předchozímu obecnému mandátu[9] a mělo by být vyplaceno během 10 let od konce tohoto mandátu, neboť záruka Společenství skončí ke konci tohoto období[10]. Největší budoucí rizikový faktor pro rozpočet je záruka Společenství poskytnutá EIB podle nového obecného mandátu na období 2007 až 2013. Tato záruka Společenství je omezena na 65 % celkové částky vyplacených úvěrů a záruk poskytnutých v rámci finančních operací EIB po odečtení všech uhrazených částek a přičtení všech souvisejících částek, s maximálním stropem ve výši 27 800 milionů EUR[11]. Dne 30. června 2008 byla v rámci tohoto mandátu podepsána částka ve výši 3 761 milionů EUR, z čehož je k tomuto dni 3 352 milionů EUR stále ještě nevyplaceno (viz tabulka A6 přílohy). V oddílu 1.3 přílohy simuluje graf A2 určité scénáře výplat v rámci mandátů předcházejících obecnému mandátu na období 2007 až 2013, jakož i podle obecného mandátu na období 2007 až 2013, neboť tyto výplaty mají velký vliv na dotování fondu. 4. Neprovedené platby, aktivace rozpočtových záruk a nedoplatků 4.1. Platby z peněžních zdrojů Pokud je dlužník v prodlení s platbami Komisi, čerpá Komise ze svých peněžních zdrojů, aby zabránila zpožděním a souvisejícím nákladům při výpůjčních operacích[12]. 4.2. Platby z rozpočtu Z článku rozpočtu 01 04 01 „Záruky Společenství za úvěrové operace“ nebylo požadováno žádné čerpání, protože v prvním pololetí roku 2008 nebyla zaznamenána žádná neprovedená platba. 4.3. Aktivace Záručního fondu pro vnější vztahy Pokud je příjemce (třetí země) úvěru poskytnutého nebo zaručeného Společenstvím v prodlení se splácením, je možné krýt neprovedenou platbu z prostředků Záručního fondu, a to do tří měsíců ode dne splatnosti této platby[13]. Během prvního pololetí roku 2008 nebyl fond k takovéto úhradě vyzván. Celkové nedoplatky k 30. červnu 2008, tedy sankční úroky Argentinské republiky, činí 1 718 493,12 USD; z toho 1 448 433,44 USD (ekvivalent 918 823,54 EUR) musí fond ještě vymáhat. Protože fond nebyl vyzván k pokrytí zbývajícího rozdílu, je tato částka splatná ve prospěch EIB. 5. ZÁRUčNÍ FOND PRO VNěJšÍ VZTAHY 5.1. Splacené pohledávky V prvním pololetí roku 2008 nebyly uhrazeny žádné pohledávky. Nicméně dne 12. prosince 2008 byly zaplaceny sankční úroky Argentinské republiky ve výši 1 448 433,44 USD. 5.2. Aktiva K 30. červnu 2008 činila čistá aktiva fondu 1 029 656 202,33 EUR. 5.3. Cílová částka Fond musí dosáhnout přiměřené úrovně (cílové částky) stanovené jako 9 % celkových nezaplacených kapitálových závazků vyplývajících z každé operace plus narostlé úroky. Poměr mezi zdroji fondu (1 029 656 202,33 EUR) a nezaplacenými kapitálovými závazky[14] (12 443 426 701,62) ve smyslu nařízení o fondu se mírně zlepšil z 8,26 % ke dni 31. prosince 2007 na 8,29 % ke dni 30. června 2008. Tento poměr se přiblíží cílové úrovni 9 % poté, co v lednu 2009 dojde k převodu částky 91,60 milionů EUR vložené do předběžného návrhu rozpočtu na rok 2009 na konci roku 2007. Na konci roku 2007 byly zdroje fondu nižší než cílová částka. Podle nových dotačních pravidel přijatých Radou dne 30. ledna 2007[15] byla do předběžného návrhu rozpočtu na rok 2009 vložena rezerva ve výši 91,60 milionů EUR spolu s částkou 500 000,00 EUR pro externí hodnocení v rámci střednědobého přezkumu externího mandátu EIB podle rozhodnutí Rady 2006/1016/ES[16]. 6. HODNOCENÍ RIZIK: HOSPODÁřSKÁ A FINANčNÍ SITUACE TřETÍCH ZEMÍ, KTERÉ čERPAJÍ PROSTřEDKY Z NEJVÝZNAMNěJšÍCH ÚVěROVÝCH OPERACÍ EU 6.1. Úvod Předcházející oddíly zprávy uvádějí údaje o kvantitativních aspektech rizika, které je zahrnuté do rozpočtu. Měla by však být hodnocena i kvalita rizik, která závisejí na druhu operace a situaci dlužníků (viz oddíl 3.3 výše). Tabulky hodnocení rizik podle zemí jsou samostatně uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise. Souhrn této analýzy je uveden ve zprávě a v příloze za deset zemí s nejvyšším rizikem pro rozpočet v druhém pololetí 2008 (viz oddíl 3.3 výše) a za země s přímými závazky vůči rozpočtu Společenství (MFA a úvěry Euratom). Analýza týkající se kandidátských zemí a potenciálních kandidátských zemí je uvedena níže. 6.2. Kandidátské země V Chorvatsku vzrostl reálný HDP (hrubý domácí produkt) v roce 2007 o 5,6 % oproti 4,8 % v roce 2006. Růst byl způsoben zejména zrychlením růstu soukromé a veřejné spotřeby, který byl zapříčiněn silným avšak zpomalujícím se růstem úvěrů, jednorázovými platbami důchodcům a předvolebními výdaji. Hospodářský růst se prvním čtvrtletí 2008 zpomalil na 4,3 % v meziročním srovnání, přičemž došlo k určitému vyvážení, protože se zmírnila spotřeba při současné silnější investiční aktivitě, zejména u soukromých investic, což částečně odráží určitá zlepšení celkového podnikatelského prostředí. Deficit běžného účtu vzrostl ze 7,9 % HDP v roce 2006 na 8,7 % v roce 2007 a dále na 9,6 % během dvanácti měsíců do března 2008, zejména kvůli vyššímu deficitu obchodní bilance. Ten byl zapříčiněn silnou domácí poptávkou, vyššími světovými cenami surovin a energie a nižším růstem vývozu. Čistý příliv PZI (přímých zahraničních investic) se v roce 2007 zvýšil o 33 % a dosáhl 9,1 % HDP, a tedy více než vyrovnal deficit běžného účtu. Hrubé zahraniční zadlužení nadále rostlo v důsledku větších přímých půjček podnikového sektoru, zatímco jak vládní sektor, tak i bankovní sektor snížily své nesplacené zahraniční závazky. Hrubé zahraniční zadlužení se zvýšilo z 85,5 % HDP na konci roku 2006 na 88,9 % na konci roku 2007. V Bývalé jugoslávské republice Makedonii se v roce 2007 reálný růst produktu značně zrychlil zhruba na 5 % (v reálných hodnotách) ve srovnání se 4 % v roce 2006. Důležitými zdroji růstu byl vývoz výrobků z oceli a soukromá spotřeba. Stav běžného účtu se zhoršil během posledních měsíců roku a ke konci roku 2007 dosáhl deficitu téměř 3 % HDP. Hrubý příliv PZI se ke konci roku 2007 snížil na 4,8 % HDP poté, co v roce 2006 jediný privatizační projekt v energetice zvýšil příliv PZI na téměř 6 % HDP. Předčasné splátky dluhu snížily vnější zadlužení země na zhruba 50 % HDP. V případě Turecka dosahoval v roce 2007 roční růst HDP 4,5 %. Ve srovnání se 6,9 % v roce 2006 se tedy snížil. Vyšší inflace a výrazné zpřísnění monetární politiky centrální bankou v polovině roku 2006 zbrzdily růst domácí poptávky. Deficit běžného účtu setrval na téměř 6 % HDP. Hrubý příliv PZI dosáhl v roce 2007 3 % HDP, přičemž zhruba dvě třetiny plynuly do finančního sektoru. V uplynulém roce se zahraniční zadlužení země snížilo o zhruba 2 procentní body na 37 % HDP ke konci roku 2007. Současně se veřejné zadlužení snížilo na 39 % HDP z 46 % HDP v roce 2006. Turecké banky si často vypůjčují na mezinárodním trhu za účelem poskytování domácích úvěrů, a proto se očekává, že postupně pocítí dopady globální úvěrové krize. 6.3. Potenciální kandidátské země V Bosně a Hercegovině se reálný růst HDP snížil z 6,7 % v roce 2006 na 6 % v roce 2007. V roce 2007 přispělo prohloubení schodku obchodní bilance k nárůstu deficitu běžného účtu z 8,4 % HDP v roce 2006 na 13,1 % HDP v roce 2007. Deficit běžného účtu byl plně financován čistým přílivem PZI, neboť rozsáhlé privatizace v Republice srbské (Република Српска) spolu s relativně lepším výkonem u investic na zelené louce vedly k nárůstu PZI na 13,8 % HDP. Zahraniční veřejné zadlužení se snížilo na 18,5 % HDP na konci roku 2007, přičemž celkové zahraniční zadlužení se odhaduje na méně než 50 % HDP. V Srbsku vzrostl reálný HDP během roku 2007 o 7,5 % . Deficit běžného účtu se prohloubil na 16 % HDP, což bylo způsobeno rostoucím deficitem obchodní bilance a snížením čistých běžných transferů. Čistý příliv PZI se snížil na 5,1 % HDP, přičemž úvěry ze zahraničí se zvýšily na 10,3 % HDP. V důsledku snížení kapitálového přílivu se snížily devizové rezervy Srbské národní banky na 3 % HDP. Devizové rezervy Srbské národní banky ke konci roku odpovídaly hodnotě dovozu zboží a služeb za 7,5 měsíců. Zahraniční zadlužení je nadále ve výši 62 % HDP, přičemž na soukromé zahraniční zadlužení připadá ke konci roku 2007 41 % HDP a na veřejné zahraniční zadlužení 21 % HDP. V Černé Hoře nasvědčují odhady HDP tomu, že v prvním pololetí roku 2008 došlo k silnému růstu ekonomiky o 8 %, k čemuž přispěly služby na straně výroby a soukromá spotřeba na straně poptávky. Deficit běžného účtu se výrazně zhoršil na 39 % HDP, což bylo zapříčiněno rozsáhlým deficitem obchodní bilance a zejména stagnujícími vývozy. Příliv PZI se během prvního pololetí roku 2008 mírně snížil, čímž se čisté PZI snížily na 22 % HDP. Veřejné zadlužení se zvýšilo na 33,6 % HDP v důsledku prudkého zvýšení domácího zadlužení. Oproti tomu se podíl zahraničního veřejného zadlužení snížil na 17,5% HDP v důsledku splátek multilaterálním věřitelům, které byly umožněny dobrými fiskálními výsledky. [1] KOM(2008)451 a SEK(2008)2249 tvoří předchozí zprávu o zárukách krytých rozpočtem ke dni 31. prosince 2007. [2] SEK(2008)[…]. [3] MFA mohou mít i podobu grantů třetím zemím. Více informací o MFA viz zpráva Komise KOM(2008)590 a SEK(2008)2504. [4] Údaje o mandátech EIB uvádí tabulka A1 v příloze a údaje o právním základě jsou uvedeny v tabulce A4 v příloze. [5] Poslední zpráva o činnosti fondu viz KOM(2006)695 „Souhrnná zpráva o činnosti Záručního fondu“ a k ní přiložený pracovní dokument útvarů Komise (SEK(2006)1460). [6] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy, (Úř. věst. L 293, 12.11.1994, s. 1). [7] Pro účely tohoto výpočtu se předpokládá, že nesplácené úvěry nejsou zrychlovány, tzn. jsou uvažovány pouze splatné částky (viz rovněž oddíl 1 přílohy). [8] V listopadu 2008 oslovilo Lotyšsko EU se žádostí o pomoc v rámci systému platební bilance. [9] Viz oddíl 1.3 přílohy. [10] Viz článek 1.06 revidované a pozměněné dohody o záruce podepsané mezi ES a EIB ve dnech 30. srpna / 2. září 2005. [11] Tato maximální částka je rozdělena na absolutní nejvyšší částku ve výši 25 800 milionů EUR a na doplňkový mandát ve výši 2 000 milionů EUR, o němž rozhodne Rada. [12] Viz článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství. [13] Více podrobností viz oddíl 1.4.3 přílohy. [14] Včetně narostlých úroků. [15] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 89/2007 ze dne 30. ledna 2007 (Úř. věst. L 22, 31.1.2007, s. 1). [16] Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 102.