Návrh rozhodnutí Rady o zřízení Evropské migrační sítě {SEC(2007)1062} /* KOM/2007/0466 konecném znení - CNS 2007/0016 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 10.8.2007 KOM(2007)466 v konečném znění 2007/0167(CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o zřízení Evropské migrační sítě (předložená Komisí) {SEC(2007)1062} DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti a cíl návrhu Již v roce 1994 Evropská komise ve svém prvním sdělení o přistěhovalecké a azylové politice[1] zdůraznila význam vytvoření mechanismu ke sledování migračních toků v komplexním rámci celé EU. Poté byla v roce 1996 realizována studie proveditelnosti[2]. Evropská unie se po vstupu Amsterdamské smlouvy v platnost ke dni 1. května 1999 a po zasedání Evropské rady v Tampere v říjnu 1999 zavázala, že za účelem účinného řízení migračních toků do EU vytvoří jednotnou přistěhovaleckou a azylovou politiku. Tento závazek klade důraz na spravedlivé zacházení se státními příslušníky třetích zemí, na partnerství se zeměmi původu a na vyvážený přístup k řízení migrace, jakož i na rozvoj společného evropského azylového systému. Evropská rada v závěrech přijatých na zasedání v Laekenu v prosinci 2001 vyzvala Komisi, aby „zřídila systém výměny informací o azylu, přistěhovalectví a zemích původu“. V reakci na potřebu získat rozsáhlejší a lepší informace o otázkách přistěhovalectví byla do souhrnného rozpočtu Evropských společenství na rok 2002 zahrnuta nová rozpočtová linie (rozpočtová linie 18 03 05 (dříve B5-814)), a to jako pilotní projekt s cílem zřídit „Evropské středisko pro sledování migrace“ a zlepšit statistické údaje v oblasti přistěhovalectví a azylu. Činnosti financované z rozpočtové linie rozpočtu na rok 2002 byly kvůli opožděnému vytvoření sítě ve skutečnosti zahájeny až v roce 2003 a od té doby nebyly rok příslušné rozpočtové linie a rok jejího plnění totožné. Projekt, který byl později nazván „Evropská migrační síť“, od roku 2003 do roku 2006 (rozpočtová linie rozpočtu na rok 2005) pokračoval ve stádiu přípravné akce. Hlavy států a vlád na zasedání Evropské rady v Soluni v červnu 2003 uznaly „význam sledování a analýz migrace jako jevu o mnoha rozměrech“ a podpořily zřízení Evropské migrační sítě. Rovněž souhlasily s prověřením možnosti v budoucnu zřídit trvalou strukturu. Haagský program, který Evropská rada schválila v listopadu 2004, navazuje na rámec programu z Tampere s cílem pokračovat v nové agendě týkající se svobody, bezpečnosti a práva v EU. Haagský program v rámci současného rozvoje evropské přistěhovalecké a azylové politiky zdůrazňuje, jak je důležité „posílit shromažďování, poskytování, výměnu a účinné využívání aktuálních informací a údajů o veškerém relevantním vývoji v oblasti přistěhovalecké politiky“ , jakož i potřebu harmonizovat údaje a informace na úrovni členských států. Nepřetržitý rozvoj společných evropských politik v oblasti přistěhovalectví a azylu, který existuje od vstupu Amsterdamské smlouvy v platnost, je třeba podpořit srovnatelnými, spolehlivými a objektivními informacemi a údaji poskytovanými jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni. Společné politiky, jejichž cílem je účinnější řízení migrace, vyžadují jednotnou analýzu jevu přistěhovalectví. Podle zjištění studie proveditelnosti z roku 1996 a podle hodnocení EMS z roku 2005 se potvrzuje[3], že na straně tvůrců politik v rámci EU i jednotlivých členských států stále přetrvává velká potřeba informovanosti v oblasti přistěhovalectví a azylu, kterou by každá budoucí struktura EMS měla pomoci uspokojit. Zaprvé, navzdory nesmírnému množství poskytovaných informací o mnoha aspektech mezinárodní migrace není snadné získat k těmto informacím přístup, protože jsou roztříštěné a nejsou dostupné centrálně. Jednotný odkaz vytvořený k utříbení a sjednocení těchto informací by mohl sloužit jako filtrační zařízení, a byl by proto nesmírně užitečný pro orgány EU a členské státy, a to pro tvůrce politik i širokou veřejnost. Zadruhé, na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU jsou zjištěny nedostatky co se týče spolehlivých, srovnatelných a aktualizovaných informací a analýz právního a politického vývoje ohledně azylu a přistěhovalectví. Srovnatelné informace o dopadech na politiky EU a na národní politiky v této oblasti jsou rovněž neuspokojivé. Kromě toho roste potřeba EU a členských států získat rychle informace o konkrétních otázkách souvisejících s přistěhovalectvím a s azylem. K odstranění těchto informačních nedostatků je třeba vytvořit určitý druh síťové struktury, která by pokryla všechny členské státy a zároveň byla spojena s určitým stupněm centrální koordinace. Zatřetí, velký problém představuje nedostatek přesných, aktuálních a srovnatelných statistických údajů o přistěhovalectví a azylu. Nedávno přijatý návrh nařízení o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany[4] předložený Komisí zmíněný problém sice vyřeší, ale stále bude třeba provádět srovnatelné analýzy takových statistických dat. K usnadnění původního zahájení pilotní / přípravné akce související s EMS se využil postupný přístup zezdola, tj. nejprve se zřídila síť národních kontaktních míst. Tato kontaktní místa, která zřídily jednotlivé členské státy, jsou jádrem EMS a provádějí činnosti v oblasti dokumentace, analýz a výzkumu. Očekává se rovněž, že národní kontaktní místa budou vytvářet národní sítě partnerů, kteří spolupracují na přípravě stanovisek a odborných analýz týkajících se jednotlivých námětů, jež jsou předmětem přezkumu. Generální ředitelství Evropské komise pro svobodu, bezpečnost a spravedlnost ve spolupráci s vědeckým a administrativním koordinačním týmem, který byl vybrán na základě otevřeného výběrového řízení, monitoruje celkový rozvoj EMS. S ohledem na potřebu pokračovat v činnostech EMS a posílit je tak, aby bylo možné splnit požadavky haagského programu týkající se „účinného poskytování aktuálních informací a údajů o veškerém relevantním vývoji v oblasti přistěhovalecké politiky“ a přispět k informovanější tvorbě politik a přijímání rozhodnutí v rámci stávajícího rozvoje společné evropské přistěhovalecké a azylové politiky, se nyní navrhuje existenci EMS formálně potvrdit přijetím příslušného právního nástroje (rozhodnutí Rady na základě článku 66 Smlouvy o ES). Navrhuje se zachovat řadu prvků stávající struktury, i když se zavádějí důležité změny, které fungování EMS zlepší. Rozhodnutí Rady vymezí hlavní prvky, které jsou pro činnost EMS nezbytné, konkrétně cíl její činnosti, její úkoly, strukturu, systém pro výměnu informací, opatření v oblasti financování a její vztahy s ostatními organizacemi. 2. Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Stávající EMS nejprve fungovala jako pilotní projekt a následně jako přípravná akce, což nevyžadovalo, aby měla vlastní právní základ, a byla financována prostřednictvím zvláštní linie (rozpočtová linie 18 03 05 (dříve B5-814) rozpočtu Společenství[5]. Podle čl. 49 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 , kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[6], nemohou přípravné akce trvat déle než tři roky. K dalšímu pokračování činností EMS je proto třeba přijmout právní nástroj. 3. Konzultace Za účelem konzultací o budoucnosti EMS s příslušným zúčastněnými subjekty přijala Komise dne 28. listopadu 2005 „Zelenou knihu o budoucnosti Evropské migrační sítě“[7], která posoudila fungování EMS v přípravném období a na základě toho řešila otázky mandátu a budoucí struktury EMS. Zelená kniha zahájila otevřené konzultace, které trvaly do 28. ledna 2006 a v jejich rámci bylo doručeno 32 příspěvků; polovina z nich od členských států a zbytek od stávajících národních kontaktních míst EMS, federálních a regionálních orgánů členských států a dalších institucí, především z akademického prostředí[8]. Dne 6. dubna 2006 se v Bruselu uskutečnilo slyšení vybraných odborníků ohledně budoucnosti Evropské migrační sítě. Komise v rámci tohoto slyšení představila hlavní závěry veřejných konzultací a několik odborníků se vyjádřilo k budoucímu mandátu a k budoucí struktuře EMS. Veřejné konzultace a slyšení odborníků prokázaly, že o potřebě pokračovat v činnostech EMS existuje obecná shoda, přičemž je třeba navázat na její stávající mandát a strukturu. Komise také vedla konzultace o otázkách souvisejících s budoucností EMS s odborníky z členských států, a to v rámci dvou zasedání výboru pro přistěhovalectví a azyl (dne 29. dubna 2005 a dne 20. června 2006). Členské státy v obou případech podpořily záměry Komise formálně potvrdit fungování EMS. 4. Shrnutí navrhovaných opatření Hlavním cílem návrhu je formálně zakotvit Evropskou migrační síť tím, že vznikne její vlastní právní základ, který upraví její cíle, úkoly, strukturu, jakož i další důležité prvky jejího fungování, např. způsob financování a zřízení systému pro výměnu informací, který bude přístupný pro širokou veřejnost. Cíl Podle návrhu je cílem EMS : „reagovat na informační potřebu orgánů Společenství, orgánů a institucí členských států a široké veřejnosti v oblasti přistěhovalectví a azylu tím, že bude poskytovat aktuální, objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o přistěhovalectví a azylu, a to s ohledem na podporu tvorby politik a přijímání rozhodnutí v těchto oblastech v Evropské unii“. Činnosti Za účelem dosažení výše uvedeného cíle by v rámci EMS měla být vykonávána řada činností uvedených v čl. 2 odst. 2. Tyto činnosti mimo jiné představují: shromažďování a výměnu aktualizovaných údajů a informací pocházejících z řady zdrojů; analyzování těchto údajů a informací; podávání zpráv; vytvoření a provozování internetového systému pro výměnu informací; spolupráci s ostatními příslušnými evropskými a mezinárodními institucemi. Struktura EMS tvoří národní kontaktní místa, určená členskými státy, a Evropská komise. K zajištění aktivní účasti členských států a k politickému vedení EMS se zřizuje řídící výbor , v němž jsou zastoupeny jednotlivé členské státy, Komise a Evropský parlament. Řídící výbor vykonává zejména tyto úkoly: - účastní se přípravy ročního programu činností EMS; - přezkoumává pokrok, kterého bylo v rámci EMS dosaženo, a v případě potřeby doporučuje nezbytné akce; - minimálně jednou ročně poskytuje všem evropským orgánům zprávu o stavu činností probíhajících v rámci EMS a o klíčových závěrech vyplývajících z jeho studií; - vymezuje nejvhodnější strategické partnerství pro spolupráci s jinými příslušnými subjekty v oblasti přistěhovalectví a azylu; - poskytuje poradenství národním kontaktním místům týkající se zlepšení jejich činnosti. Národní kontaktní místa musí splňovat určité požadavky, jako např. odbornou způsobilosti v oblasti azylu a přistěhovalectví, dovednosti a vybavení v oblasti informačních technologií; schopnost vytvořit plány spolupráce a síťové propojení s ostatními vnitrostátními organizacemi a subjekty; a schopnost pracovat a psát v dalším úředním jazyce evropských orgánů. Každý členský stát jmenuje jen jeden subjekt, který vykonává činnosti národního kontaktního místa. Národní kontaktní místo musí tvořit minimálně tři odborníci. Jeden z těchto odborníků, který bude jmenován jako národní koordinátor národního kontaktního místa, musí být oficiálním zaměstnancem zvoleného subjektu. Zbývající odborníci mohou náležet k tomuto subjektu nebo k jiné veřejné nebo soukromé vnitrostátní anebo mezinárodní organizaci, která má v členském státě sídlo. Národní kontaktní místa budou připravovat národní zprávy, poskytovat národní údaje do systému EMS pro výměnu informací, rozvíjet schopnosti rychle reagovat na ad hoc žádosti od ostatních národních kontaktních míst nebo připravovat žádosti jim určené, zřídí národní migrační síť, kterou bude tvořit široká škála organizací a jednotlivců, kteří působí v oblasti přistěhovalectví a azylu, včetně pracovních a vzdělávacích aspektů přistěhovalectví a aspektů přistěhovalectví týkajících se vnějších vztahů / rozvoje, a kteří zastupují všechny příslušné zúčastněné strany. Komise bude odpovědná za plnění těchto úkolů: - koordinuje EMS v obecné rovině; - schvaluje roční program činností EMS; - zástupce Komise je členem řídícího výboru a předsedá mu; napomáhají mu / jí dva vědečtí experti, které jmenuje Komise; - zajišťuje, aby činnosti EMS odrážela politické priority Společenství v oblasti přistěhovalectví a azylu; - jmenuje poskytovatele služby, který jí bude pomáhat s každodenním řízením EMS, včetně systému pro výměnu informací EMS. Komise bude podrobně sledovat činnosti tohoto poskytovatele služby a jasně vymezí jeho odpovědnost a pracovní postupy. V případě potřeby zapojí pracovní skupiny národních kontaktních míst do úzké spolupráce s poskytovatelem služby při výkonu konkrétních činností; - Komise rovněž zajišťuje, aby národní kontaktní místa mohla vykonávat úkoly, které jim byly svěřeny. To znamená kontrolovat, zda národní kontaktní místa navržená členským státem splňují všechny nezbytné požadavky, a navrhovat řídícímu výboru konkrétní opatření, pokud zjistí v činnosti národního kontaktního místa takové přetrvávající nedostatky, které mohou mít negativní důsledky pro činnost EMS; - Komise rovněž přiděluje granty na provozní náklady, z kterých se spolufinancují roční pracovní programy národních kontaktních míst splňujících nezbytné požadavky. Jmenování poskytovatele služby, který bude Komisi napomáhat, lze zdůvodnit technickou povahou některých úkolů v oblasti koordinace, zejména vytvořením systému informačních technologií a internetové stránky a přípravou souhrnných zpráv, a obtížným zajišťováním náležité spolupráce mezi 26 národními kontaktními místy. Systém pro výměnu informací a studie Je nezbytné v široké míře šířit informace, jež vznikají v rámci EMS ve formě studií a zpráv, a to prostřednictvím nejmodernějších technologických prostředků, včetně internetových stránek, které k tomuto účelu byly založeny. Systém pro výměnu informací řídí pod dohledem Komise poskytovatel služby, který jí bude nápomocen. Systém je k dispozici veřejnosti a informace, které obsahuje, jsou v zásadě veřejně přístupné. Pokud si však členové EMS sdělují citlivé / důvěrné informace, výjimky z tohoto pravidla jsou přípustné. Systém pro výměnu informací bude mimo jiné obsahovat studie a zprávy vypracované v rámci EMS, tezaurus v oblasti přistěhovalectví a azylu a databázi právních předpisů členských států i Společenství v oblasti přistěhovalectví a azylu. Financování Rozpočtové prostředky nezbytné pro fungování EMS budou zaneseny do ročních položek souhrnného rozpočtu Evropské unie. Z těchto zdrojů budou spolufinancovány (až do výše 80 %) způsobilé náklady národních kontaktních míst, pokryty náklady poskytovatele služby a další náklady, včetně hodnocení, speciálních činností a podpory nově vzniklých národních kontaktních míst. Příslušné rozpočtové položky schválí rozpočtový orgán, a to v mezích finančního rámce, který na období 2007–2013 předpokládá položky na činnost EMS ve výši 59,7 milionů EUR. Částka 3 miliony EUR stanovená pro rok 2007 se však nevyužije, protože se předpokládá, že EMS začne fungovat až od 1. ledna 2008. Na období 2008–2013 se tedy předpokládají položky ve výši 56,7 milionů EUR. Rovněž to bude znamenat, že již nebude existovat rozdíl mezi rokem rozpočtové linie a rokem plnění. Komise bude odpovídat za přidělování grantů národním kontaktním místům, která splňují nezbytné požadavky, a za uzavření smluv s poskytovatelem služby. Posouzení dopadů a legislativní finanční výkaz obsahují podrobnější informace o financování EMS. 5. Právní základ Rozhodnutí Rady vychází článku 66 Smlouvy o ES. Podle protokolu k článku 67 Niceské smlouvy přijímá Rada od 1. května 2004 tato opatření po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou. Článek 66 Smlouvy o ES se týká zajištění spolupráce mezi složkami příslušných orgánů členských států v řadě oblastí, včetně přistěhovalectví a azylu, jakož i spolupráce mezi těmito složkami a Komisí. Orgány členských států budou hrát významnou úlohu, protože budou vytvářet národní kontaktní místa a budou zastoupeny v řídícím výboru. Vzhledem k tomu, že většinu národních kontaktních míst budou tvořit státní orgány, jistě dojde k velkému zapojení vnitrostátních administrativ do fungování EMS. To odůvodňuje volbu článku 66 SES jako právního základu. Hlava IV Smlouvy o ES se nepoužije na Spojené království a na Irsko, ledaže se tyto členské státy rozhodnou jinak v souladu s postupy stanovenými v Protokolu o postavení Spojeného království a Irska připojeném ke Smlouvám. Hlava IV se podobně nepoužije na Dánsko podle Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvám. 6. Subsidiarita Tento návrh souvisí s vytvářením prostoru svobody, bezpečnosti a práva, což požadují Smlouvy a podpořila Evropská rada na zasedání v Tampere a v Haagu. Cílem tohoto opatření je především sdružit orgány, akademické prostředí, pracovníky ve výzkumu a jiné zúčastněné subjekty v oblasti přistěhovalectví a azylu v členských státy tak, aby Společenství, příslušným členských státům a veřejnosti poskytli objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o situaci v oblasti přistěhovalectví a azylu na evropské i vnitrostátní úrovni. Vzhledem k tomu, že samotný členský stát nemůže dosáhnout cíle spočívajícího v lepší spolupráci a přípravě údajů a analýz na celoevropském základě, je třeba přijmout opatření na úrovni Společenství. Cílem navrhovaného rozhodnutí je dosáhnout koordinované a jednotné podpory informačních postupů týkajících se jevu přistěhovalectví v rámci celé Unie. 7. Proporcionalita Návrh se omezuje na podporu spolupráce mezi vnitrostátními orgány a dalšími organizacemi, které působí v oblasti přistěhovalectví a azylu, tak, aby Společenství, příslušným členským státům a veřejnosti poskytly objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o situaci v oblasti přistěhovalectví a azylu na evropské i vnitrostátní úrovni. Upřednostňuje se struktura založená na síti, aby se zachovala federativní struktura a zajistilo rovné zastoupení všech členských států. Tento návrh stanoví pouze minimální opatření, která jsou k dosažení cílů vyplývajících z návrhu nezbytná, a nepřekračuje rámec toho, co je k jejich dosažení nezbytné. Návrh se nedotýká stávajícího mechanismu a struktur spolupráce. 8. Vztah EMS k jiným nástrojům / strukturám pro výměnu informací v oblasti přistěhovalectví a azylu Navrhovaným cílem EMS je poskytnout Společenství, jednotlivým členským státům a veřejnosti objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o situaci v oblasti přistěhovalectví a azylu na evropské i vnitrostátní úrovni, a to s ohledem na podporu tvorby politik a přijímání rozhodnutí v těchto oblastech v Evropské unii. Tento cíl zjevně souvisí s výzkumem a analýzami, se zlepšením povědomí o jevu migrace ve všech jeho aspektech, s poskytováním údajů, zpráv a studií, které tvůrci politik a veřejnost mohou využít jako základ pro informovanou diskusi o azylu a přistěhovalectví. Síť EMS nebude jediným nástrojem / jedinou strukturou Společenství, jehož / jejímž cílem je shromažďování a výměna informací v oblasti přistěhovalectví a azylu. Ve srovnání s těmito ostatními nástroji / strukturami, jako jsou např. ICONet, Agentura pro základní práva (včetně sítě RAXEN), Eurostat, CIREFI, národní kontaktní místa o integraci nebo mechanismus vzájemné výměny informací, se EMS vyznačuje řadou specifik, která ji poskytují jedinečné vlastnosti, které lze shrnout v rámci těchto tří aspektů: - úkoly pokrývající širokou oblast působnosti; - silné zaměření na analýzy a vazby s akademickým prostředím; - široká dostupnost výsledků (pro širokou veřejnost i tvůrce politik). Komise bude co nejvíce usilovat o to, aby vytvořila synergický efekt a aby zamezila překrývání činností EMS a činností dalších nástrojů a struktur, které s touto sítí souvisejí. K dosažení tohoto cíle Komise využije své pravomoci předložit návrh ročního programu činností EMS, jak vyplývá z čl. 4 odst. 2 písm. a) návrhu rozhodnutí. Příloha 1 připojená k posouzení dopadů obsahuje podrobnější informace o rozdílech mezi EMS a dalšími nástroji a strukturami, které s touto sítí souvisejí. 2007/0167(CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o zřízení Evropské migrační sítě RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 66 uvedené smlouvy, s ohledem na návrh Komise[9], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[10], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[11], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[12], vzhledem k těmto důvodům: (1) Komise v roce 2003 zahájila tříletou přípravnou akci za účelem zřízení Evropské migrační sítě[13], která by Společenství a jeho členským státům poskytovala objektivní, spolehlivé a aktuální údaje o otázce přistěhovalectví. (2) Evropská rada na svém zasedání v Soluni v červnu 2003 zohlednila význam sledování a analýz migrace jako jevu o mnoha rozměrech, ve svých závěrech[14] uvítala zřízení EMS a uvedla, že přezkoumá možnost vytvořit v budoucnosti stálou strukturu. (3) Dne 4. listopadu 2004 Evropská rada schválila víceletý program pro posílení prostoru svobody, bezpečnosti a práva, známý jako Haagský program[15], který vyzývá k rozvoji druhé fáze společné politiky v oblasti azylu, migrace, víz a hranic, který byl zahájen dne 1. května 2004 a který je mimo jiné založen na úzké praktické spolupráci mezi členskými státy a zdokonalené výměně informací. Haagský program uvádí, že „pokračující rozvoj evropské azylové a migrační politiky by měl být založen na společné analýze jevů migrace ze všech jejich hledisek. Klíčový význam má posílení sběru, poskytování, výměny a účinného využívání aktuálních informací a údajů o veškerém důležitém vývoji v oblasti přistěhovalectví“. (4) Za účelem konzultací o budoucnosti EMS s příslušným zúčastněnými subjekty přijala Komise dne 28. listopadu 2005 „Zelenou knihu o budoucnosti Evropské migrační sítě“[16], která posoudila fungování EMS během prvních let přípravného období a na základě toho řešila otázky mandátu a budoucí struktury EMS. (5) Z veřejných konzultací vyplynulo, že většina zúčastněných subjektů souhlasí s pokračováním a posílením činností EMS a se zachováním jejího původního cíle, tj. poskytovat aktuální, objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o otázkách přistěhovalectví a azylu. Z konzultací rovněž vyplynulo, že si většina zúčastněných subjektů přeje zachovat EMS v rámci Komise. (6) V rámci EMS by se mělo zamezit nežádoucí duplicitě činností, pokud jde o stávající nástroje Společenství nebo jeho struktury, jejichž cílem je shromažďování a výměna informací v oblasti přistěhovalectví a azylu, a ve srovnání s těmito nástroji nebo strukturami by síť měla poskytovat přidanou hodnotu, zejména díky plnění úkolů pokrývajících širokou oblast působnosti, silnému zaměření na analýzy a na vazby s akademickým prostředím a široké dostupnosti výsledků. (7) Za účelem dosažení těchto cílů je třeba, aby EMS byla podporována národními kontaktními místy jednotlivých členských státech. Činnosti národních kontaktních míst je třeba koordinovat na úrovni Společenství. Tuto činnost bude vykonávat Komise za pomoci poskytovatele služby, který bude mít příslušnou odbornou úroveň, aby mohl organizovat běžné činnosti EMS, včetně vytvoření systému pro výměnu informací. (8) Národní kontaktní místa by měli tvořit minimálně tři odborníci, kteří jsou jednotlivě nebo společně způsobilí provádět činnosti v oblasti tvorby politik, práva, výzkumu a statistiky tak, aby se zajistilo, že národní kontaktní místa mají odbornou úroveň, která je nezbytná pro řešení vícestranných aspektů otázek přistěhovalectví a azylu. Tito odborníci mohou být původně zaměstnanci orgánů členských států nebo jakékoli jiné organizace. (9) Každé národní kontaktní místo by mělo vytvořit národní migrační síť, v níž budou zastoupeny organizace a jednotlivci, kteří působí v oblasti přistěhovalectví a azylu, včetně např. univerzit, výzkumných organizací a pracovníků ve výzkumu, vládních a nevládních organizací a mezinárodních organizací tak, aby příslušné zúčastněné subjekty měly možnost vyjádřit se. (10) Řídící výbor by měl představovat politické vedení EMS a podílet se na přípravě ročního programu činností EMS. (11) K zajištění co nejrozsáhlejšího šíření informací, které EMS poskytuje ve formě studií a zpráv, by tyto informace měly být dostupné prostřednictvím moderních technických prostředků, včetně internetové stránky vytvořené k tomuto účelu. (12) Pokud to bude třeba k plnění jejích cílů, EMS by měla mít možnost spolupracovat s dalšími subjekty, které působí v oblasti přistěhovalectví a azylu. Při vzniku této spolupráce je třeba věnovat zvláštní pozornost zajištění dostatečné spolupráce se subjekty v Dánsku, Norsku, na Islandu a ve Švýcarsku, v kandidátských zemích, v zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství a s Ruskem. (13) EMS by měla být spolufinancována prostřednictvím grantů od Komise podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002[17]. (14) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[18] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů[19] by se měly zohlednit v souvislosti se systémem EMS pro výměnu informací. (15) V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství se Dánsko přijímání tohoto rozhodnutí neúčastní, a proto pro ně není závazné ani použitelné, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Předmět a oblast působnosti Tímto se zřizuje Evropská migrační síť (dále jen „EMS“). Účelem EMS je reagovat na informační potřebu orgánů Společenství, orgánů a institucí členských států a široké veřejnosti v oblasti přistěhovalectví a azylu tím, že bude poskytovat aktuální, objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o přistěhovalectví a azylu, a to s ohledem na podporu tvorby politik a přijímání rozhodnutí v těchto oblastech v Evropské unii. Článek 2 Úkoly K dosažení cílů uvedených v článku 1 se v rámci EMS: a) shromažďují a vyměňují aktuální údaje a informace pocházející z řady zdrojů, včetně akademického prostředí; b) provádějí analýzy údajů a informací uvedených v písmenu a), které se poskytují ve snadno dostupném formátu; c) rozvíjejí metody určené ke zlepšení srovnatelnosti, objektivity a spolehlivosti údajů na úrovni Společenství tím, že se stanoví ukazatele a kritéria, které zlepší stálost informací a napomohou při rozvoji činností Společenství souvisejících se statistickými údaji o migraci; d) uveřejňují pravidelné zprávy o situaci v oblasti přistěhovalectví a azylu ve Společenství a v jeho členských státech; e) vytváří a provozuje internetový systém pro výměnu informací, který poskytuje přístup k příslušným dokumentům a publikacím v oblasti přistěhovalectví a azylu; f) zvyšuje povědomí o existenci EMS tím, že se poskytuje přístup k informacím, které shromažďuje, a zveřejňují výsledky, které z ní vyplývají; g) koordinuje poskytování informací a spolupracuje s ostatními příslušnými evropskými a mezinárodními institucemi. Článek 3 Složení EMS tvoří: 1. národní kontaktní místa stanovená jednotlivými členskými státy 2. Komise. Článek 4 Řídící výbor 1. V čele EMS stojí řídící výbor tvořený jedním zástupcem z každého členského státu, zástupcem Evropského parlamentu a zástupce Komise, jimž napomáhají dva vědečtí odborníci. Zástupce Komise předsedá řídícímu výboru. Každý člen řídícího výboru má jeden hlas, včetně jeho předsedy. Rozhodnutí jsou přijímána dvoutřetinovou většinou všech odevzdaných hlasů. 2. Řídící výbor se zejména: a) podílí na přípravě ročního programu činností EMS, a to na základě předlohy předložené jeho předsedou; b) přezkoumává pokrok, kterého bylo v rámci EMS dosaženo, a v případě potřeby doporučuje nezbytné akce; c) minimálně jednou ročně poskytuje Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů stručnou zprávu o stavu probíhajících činností EMS a o klíčových zjištěních vyplývajících z jejích studií; d) určuje nejvhodnější strategickou spolupráci s dalšími příslušnými subjekty v oblasti přistěhovalectví a azylu a v případě potřeby schvaluje administrativní opatření nezbytná pro tuto spolupráci, jak vyplývá z článku 10; e) národním kontaktním místům poskytuje poradenství ohledně zlepšení jejich činnosti a pomáhám jim přijmout nezbytná opatření, zjistí-li přetrvávající nedostatky v činnosti národního kontaktního místa, které mohou mít negativní dopady na činnost EMS. 3. Řídící výbor svolává jeho předseda nejméně dvakrát ročně. Výbor přijme svůj jednací řád. Článek 5 Národní kontaktní místa 1. Každý členský stát určí jen jeden subjekt, který vykonává činnosti národního kontaktního místa. Národní kontaktní místo tvoří minimálně tři odborníci. Jeden z těchto odborníků, který vykonává činnosti národního koordinátora, je úředníkem nebo zaměstnancem určeného subjektu. Zbývající odborníci mohou náležet k tomuto subjektu nebo k jiné veřejné nebo soukromé vnitrostátní anebo mezinárodní organizaci, která má v členském státě sídlo. 2. Národní kontaktní místo musí jako celek vykazovat: a) odbornou způsobilost v oblasti azylu a přistěhovalectví, která zahrnuje aspekty tvorby politik, práva, výzkumu a statistiky; b) dovednosti a vybavení v oblasti informačních technologií; c) schopnost vytvořit plány spolupráce a síťové propojení s ostatními vnitrostátními organizacemi a subjekty; d) schopnost spolupracovat na evropské úrovni a e) schopnost pracovat a psát v dalším úředním jazyce evropských orgánů, který není totožný s jazykem (jazyky) členského státu, v němž má kontaktní místo sídlo. Členské státy oznámí Komisi jména a úplné adresy odborníků, kteří představují národní kontaktní místo, a uvedou, jakým způsobem tito odborníci splňují požadavky uvedené v písmenech a) až e). 3. Národní kontaktní místa provádějí úkoly EMS na vnitrostátní úrovni, a zejména: a) připravují národní zprávy, včetně zpráv uvedených v článku 9; b) poskytují vnitrostátní údaje do systému výměny informací uvedeného v článku 8; c) rozvíjejí schopnost vydávat ad hoc žádosti, které mu byly doručeny, a rychle reagovat na žádosti z jiných národních kontaktních míst; d) zřizují národní migrační síť složenou s celé řady organizací a jednotlivců, kteří působí v oblasti přistěhovalectví a azylu a zastupují všechny příslušné zúčastněné subjekty. Člena národní migrační sítě lze vyzvat k účasti na činnostech EMS, zejména pokud jde o články 8 a 9. 4. Odborníci z národních kontaktních míst se pravidelně scházejí, aby diskutovali o své činnosti, případně i s členy příslušné národní migrační sítě uvedené v odst. 3 písm. d), a aby si vyměňovali informace o probíhajících a budoucích činnostech. Článek 6 Koordinace 1. Komise koordinuje činnost EMS a zajišťuje, aby dostatečně odrážela politické priority Společenství v oblasti přistěhovalectví a azylu. 2. Komisi bude při organizaci činnosti EMS napomáhat poskytovatel služby vybraný na základě veřejného výběrového řízení. Tento poskytovatel služby musí splňovat požadavky uvedené v čl. 5 odst. 2 a jakékoli další vhodné požadavky určené Komisí. Poskytovatel služby pod dohledem Komise mimo jiné: 3. organizuje každodenní činnost; 4. zřizuje a řídí systém výměny informací uvedený v článku 8; 5. koordinuje vstupy od národních kontaktních míst; 6. připravuje jednání uvedená v článku 7; 7. připravuje výběry a shrnutí ze zpráv a studií uvedených v článku 9. 3. Po konzultacích s řídícím výborem a národními kontaktními místy a v rámci obecných cílů a úkolů uvedených v článcích 1 a 2 Komise schvaluje roční program činností EMS. Program stanoví cíle a tématické priority. Komise sleduje provádění ročního programu činností a řídícímu výboru podává pravidelně zprávy o provádění programu a o rozvoji EMS. 4. Na základě poradenství poskytnutého řídícím výborem podle čl. 4 odst. 2 písm. e) Komise přijímá nezbytná opatření, která vycházejí z grantových dohod uvedených v odstavci 5. 5. Komise na základě ročního programu činností EMS stanoví v rámci rozhodnutí o financování podle článku 75 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 orientační částku, která je určená na granty a na smlouvy. Komise na základě jednotlivých žádostí o granty předložených národními kontaktními místy přidělí granty na provozní náklady těm národním kontaktním místům, která splňují požadavky vyplývající z čl. 5 odst. 1 a 2. Spolufinancování ze strany Společenství může maximálně představovat 80 % celkových způsobilých nákladů. Na granty se nevztahuje zásada postupného snižování v případě jejich opětovného poskytnutí vyplývající z čl. 113 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002. Článek 7 Zasedání 1. Členové EMS se scházejí nejméně pětkrát ročně. 2. Každé národní kontaktní místo zastupuje na schůzích členů EMS nejméně jeden odborník. Schůze se účastní maximálně tři odborníci z jednoho národního kontaktního místa. 3. Schůze členů EMS svolává zástupce Komise a zároveň jim předsedá. 4. Pravidelné schůze členů EMS mají za cíl: a) umožnit národním kontaktním místům výměnu znalostí a zkušeností, zejména ohledně fungování EMS; b) přezkoumávat pokrok dosažený v činnosti EMS, zejména pokud jde o přípravu zpráv a studií uvedených v článku 9; c) umožnit výměnu údajů a názorů, zejména na strukturu, organizaci a obsah informací uvedených v článku 8 a na přístup k nim; d) poskytnout platformu pro diskusi o praktických a právních problémech, se kterými se členské státy v oblasti přistěhovalectví a azylu potýkají, a to především pro diskusi o ad hoc žádostech uvedených v čl. 5 odst. 3 písm. c); e) umožnit konzultace s národními kontaktními místy při přípravě ročního programu činností EMS uvedeného v čl. 6 odst. 3. 5. Jednotlivci a subjekty, kteří nejsou členy EMS, mohou být na její schůze přizváni, považuje-li se jejich účast za nezbytnou. Rovněž lze organizovat společné schůze s dalšími sítěmi a organizacemi. Článek 8 Systém výměny informací 1. Podle tohoto článku se zřizuje internetový systém pro výměnu informací přístupný z internetové stránky, která bude k tomuto účelu určená. 2. Obsah systému pro výměnu informací bude veřejně přístupný. Přístup k informacím důvěrné povahy lze omezit jen pro členy EMS. 3. Systém pro výměnu informací zahrnuje minimálně tyto prvky: a) přístup k právním předpisům, judikatuře a politikám Společenství a jednotlivých členských států v oblasti přistěhovalectví a azylu, včetně specifických migračních režimů pro jednotlivé kategorie přistěhovalců; b) funkčnost pro ad hoc žádosti uvedené v čl. 5 odst. 3 písm. c); c) tezaurus v oblasti přistěhovalectví a azylu; d) přímý přístup ke všem publikacím EMS, včetně zpráv a studií uvedených v článku 9, jakož i k pravidelnému zpravodaji; e) poštovní schránku přístupnou z internetové stránky, která k tomuto účelu byla vytvořena, do níž může široká veřejnost zasílat otázky týkající se záležitostí přistěhovalectví a azylu, na něž se vztahuje rozsah činností EMS; f) seznam výzkumných pracovníků a institucí v oblasti přistěhovalectví a azylu. 4. Pro účely přístupu k informacím uvedeným v odstavci 3 lze v případě potřeby v rámci EMS doplnit odkazy na další internetové stránky, na nichž je možné původní informaci najít. 5. Internetová stránka, která byla za tímto účelem vytvořena, usnadní přístup k podobným iniciativám veřejnosti týkajícím se poskytování informací v souvisejících záležitostech a ke stránkám s informacemi, které souvisejí se situací v oblasti přistěhovalectví a azylu v členských státech a v třetích zemích. Článek 9 Zprávy a studie 1. Jednotlivá národní kontaktní místa každoročně připraví zprávu o situaci v oblasti přistěhovalectví a azylu v příslušném členském státě, která obsahuje informace o vývoji politik a statistické údaje. 2. Roční program činností zahrnuje další studie o specifických záležitostech souvisejících s problematikou přistěhovalectví a azylu, které jsou nezbytné k podpoře tvorby politik a přijímání rozhodnutí. Tyto studie připravují jednotlivá národní kontaktní místa. Článek 10 Spolupráce s ostatními subjekty 1. EMS spolupracuje se subjekty v členských státech nebo v třetích zemích, včetně příslušných mezinárodních organizací působících v oblasti přistěhovalectví a azylu. 2. Administrativní opatření týkající se spolupráce uvedené v odstavci 1, které může v případě potřeby představovat i uzavření dohod Komisí jménem Společenství, podléhá schválení řídícím výborem. Článek 11 Rozpočtové zdroje Rozpočtové zdroje určené na činnosti v rámci tohoto rozhodnutí se zanesou do ročních položek souhrnného rozpočtu Evropské unie. Roční položky, které jsou k dispozici, schvaluje rozpočtový orgán v rámci limitů vyplývajících z finančního rámce. Článek 12 Plnění rozpočtu Komise poskytuje finanční podporu Společenství podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002. Článek 13 Přezkum Komise předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Výboru regionů a Hospodářskému a sociálnímu výboru zprávu o rozvoji EMS, a to nejpozději tři roky po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a poté každé tři roky. Ke zprávě přiloží v případě potřeby návrhy na změny tohoto rozhodnutí. Článek 14 Vytvoření základních prvků EMS Nejpozději tři měsíce po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost poskytnou členské státy Komisi informace uvedené v čl. 5 odst. 2. Článek 15 Použitelnost Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2008. Toto rozhodnutí je určeno členským státům v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství. V Bruselu dne Za Radu Předseda LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ Tento dokument doprovází a doplňuje důvodovou zprávu. Při vyplňování tohoto legislativního finančního výkazu je třeba dbát na to, aby se neopakovaly informace, které jsou již obsaženy v důvodové zprávě; nemělo by to však být na úkor jeho srozumitelnosti. Před vyplněním tohoto vzoru se seznamte s pokyny, které byly vypracovány s cílem poskytnout návod a vysvětlení k níže uvedeným položkám. 1. NÁZEV NÁVRHU: Návrh rozhodnutí Rady o zřízení Evropské migrační sítě. 2. RÁMEC ABM / ABB Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: Politika v oblasti přistěhovalectví a azylu 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie pro technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů: 18 03 05 – Evropské středisko pro sledování migrace 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Doba trvání akce: od roku 2008; Finanční dopad byl odhadnut pouze pro finanční období 2008–2013. 3.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky): Rozpočtová položka | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 18 03 05 | Nepov. | Rozl.[20]/ | NE | NE | NE | Č. 3A | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | Oddíl č. | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem | Provozní výdaje[21] | Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 | Položky plateb (PP) | b | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[22] | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 | Položky plateb | b+c | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[23] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,404 | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | Celkové orientační finanční náklady zásahu | a+c+d+e CELKOVÉ PP včetně výdajů na lidské zdroje | a+c+d+e | 6,734 | 9,034 | 10,334 | 10,534 | 10,734 | 10,734 | 58,104 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 3,024 | 8,344 | 9,684 | 10,434 | 10,634 | 10,734 | 52,854 | Spoluúčast Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem | 26 členských států (bez Dánska) Částky zahrnují spolufinancování od všech 26 členských států | f | 1,175 | 1,669 | 1,944 | 1,986 | 1,986 | 1,986 | 10,751 | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 7,909 | 10,703 | 12,278 | 12,520 | 12,720 | 12,720 | 68,850 | 4.1.2. Soulad s finančním plánem X Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[24] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů X Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy. ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: POZN.: Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze. v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo) Před akcí [Rok n-1] | Situace po akci | Celkový objem lidských zdrojů | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE Podrobnosti týkající se obsahu návrhu je nutné uvést v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat následující doplňující informace: 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Posílení sběru, poskytování, výměny a účinného využívání aktuálních informací a údajů o veškerém důležitém vývoji v oblasti přistěhovalectví. 5.2. Přidaná hodnota intervence Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Cílem navrhovaného opatření je spojit v rámci sítě orgány, akademické prostředí, pracovníky ve výzkumu a jiné zúčastněné subjekty v oblasti přistěhovalectví a azylu v členských státy tak, aby Společenství, příslušným členských státům a veřejnosti poskytli objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o situaci v oblasti přistěhovalectví a azylu na evropské i vnitrostátní úrovni. Vzhledem k tomu, že samotný členský stát nemůže dosáhnout cíle spočívajícího v lepší spolupráci, zpracování údajů a ve výzkumu na celoevropském základě, je třeba přijmout opatření na úrovni Společenství. Synergie a vazby s ostatními iniciativami, sítěmi apod. jsou popsány v důvodové zprávě a v posouzení dopadů. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Cílem tohoto návrhu je vytvořit strukturu, která Společenství, jeho členským státům a veřejnosti poskytne objektivní, spolehlivé a srovnatelné údaje o situaci v oblasti přistěhovalectví a azylu na evropské i vnitrostátní úrovni. Návrh proto zřizuje síť, kterou tvoří Komise a národní kontaktní místa ve všech členských státech. Odpovídají za plnění úkolů sítě uvedených v čl. 2 odst. 2 návrhu a za dosažení výsledků uvedených v oddílu 4 posouzení dopadů. Zdroje určené k financování sítě musí pokrývat dva hlavní provozní cíle: přímou podporu národních kontaktních míst a podporu činností sítě mimo rámec národních kontaktních míst, což zahrnuje tyto činnosti: - podpora Komise v koordinační činnosti - náklady na hodnocení - rezervu na specifické / nepředvídané činnosti související oblastmi působnosti EMS - vztahy s ostatními subjekty - specifická podpora nových národních kontaktních míst v prvních letech provádění akce. Tabulka v oddíle 8.1 popisuje finanční náklady na plnění výše uvedených cílů. 5.4. Způsob provádění (orientační) Uveďte způsob (metody)[26] realizace akce. X Centralizované řízení X přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury ( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ( Sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: Rozpočtové prostředky nezbytné pro fungování sítě budou zaneseny do ročních položek souhrnného rozpočtu Evropské unie. Z těchto zdrojů budou spolufinancovány náklady národních kontaktních míst, pokryty náklady poskytovatele služby, který má napomáhat s plněním úkolů v oblasti koordinace, a další náklady, včetně hodnocení, speciálních činností a podpory nově vzniklých národních kontaktních míst. Roční položky, které jsou k dispozici, schvaluje rozpočtový orgán v rámci limitů vyplývajících z finančního rámce. Komise bude odpovídat za přidělování grantů národním kontaktním místům, která splňují nezbytné požadavky, a za uzavření smluv s poskytovatelem služby, který má napomáhat Komisi s plněním úkolů v oblasti koordinace, a dalšími poskytovateli služeb. 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Jedním z úkolů řídícího výboru bude „hodnotit pokrok dosažený v rámci sítě“ (čl. 4 odst. 5 písm. b)). To bude představovat stálý monitorovací systém. V této souvislosti bude mít důležitou úlohu rovněž Komise, protože bude „sledovat provádění ročního programu činností a řídícímu výboru a Komisi bude podávat pravidelné zprávy o provádění programu a o rozvoji sítě“ (čl. 6 odst. 3). 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení ex ante GŘ pro spravedlnost zadalo provést hodnocení přípravné akce zřízení EMS, které obsahovalo i hodnocení ex-ante budoucí EMS. Hodnocení provedl poskytovatel služby (GHK – EPEC) a konečné hodnocení vypracovaly útvary Komise v červenci 2005. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (poučení z podobných zkušeností z minulosti) Při přípravě právního základu byly zohledněny jak úspěchy, tak nedostatky stávající přípravné akce týkající se zřízení EMS. Příkladem lze uvést: - Návrh stanoví členským státům povinnost zřídit národní kontaktní body, aby se tak odstranila stávající situace, tj. že řada členských států se na činnosti EMS nepodílí, protože nezřídila národní kontaktní místo (v současnosti je účast na činnosti sítě dobrovolná). - Návrh jasně popisuje úlohu jednotlivých členů (národních kontaktních míst, Komise), aby se předešlo nejasnostem ohledně výkonu činností jednotlivých subjektů v rámci sítě. - Návrh zajišťuje politické zapojení členských států, a to prostřednictvím jejich zastoupení v řídícím výboru. Toto zapojení bylo v průběhu první fáze EMS (přípravná akce) nedostatečné. - Národní kontaktní místa budou muset splňovat řadu požadavků a bude je tvořit několik odborníků zaměřených na různé oblasti. To zajistí, že všechna národní kontaktní místa budou poskytovat kvalitní údaje. 6.2.3. Podmínky a četnost budoucího hodnocení Právní základ (článek 14) stanoví povinnost Komise připravit zprávu o rozvoji EMS, a to nejpozději tři roky po vstupu rozhodnutí v platnost a poté každé tři roky. V rámci finančního programování se předpokládají zdroje nezbytné pro provádění hodnocení. 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM V případě provádění činností financovaných podle této akce musí Komise zajistit ochranu finančních zájmů Společenství, a to zavedením preventivních opatření proti zpronevěře, korupci a jakýmkoliv jiným nelegálním činnostem, a opatření spočívajících v účinné kontrole a vymáhání nadbytečně vyplacených finančních prostředků, v případě zjištění nesrovnalostí také v udělování účinných, přiměřených a odstrašujících pokut v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 a (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999. V případě akcí Společenství financovaných v rámci této akce znamená pojem „nesrovnalost“ uvedený v čl. 1, odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 jakékoli porušení ustanovení práva Společenství nebo jakékoli nesplnění smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Společenství nebo rozpočty Společenstvím spravované, formou neoprávněného výdaje. Smlouvy a dohody především upraví dohled a finanční kontrolu ze strany Komise (nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí) a prostřednictvím auditů evropského Účetního dvora; bude-li to nezbytné též kontroly na místě. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti[27] Cíl | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2008–2013 celkem | 1 Podpora specifických činností sítě mimo rámec NKM | 1.600.000 | 1.825.000 | 2.125.000 | 2.150.000 | 2.450.000 | 2.450.000 | 12.600.000 | Akce 1 Pomoc Komisi v oblasti koordinace | 1.000.000 | 1.100.000 | 1.500.000 | 1.500.000 | 1.600.000 | 1.700.000 | 8.400.000 | Akce 4 Vztahy s ostatními subjekty | 100.000 | 125.000 | 125.000 | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 800.000 | NÁKLADY CELKEM | 6.500.000 | 8.800.000 | 10.100.000 | 10.300.000 | 10.500.000 | 10.500.000 | 56.700.000 | 8.2. Správní výdaje 8.2.1. Počet a druh lidských zdrojů Pracovní místa | Zaměstnanci využití k řízení akce ze stávajících a/nebo dodatečných zdrojů (počet pracovních míst/plných pracovních úvazků) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[28] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | Zaměstnanci financovaní[29] podle čl. XX 01 02 | Jiný personál[30] financovaný podle článku XX 01 04/05 | CELKEM | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Koordinace činností sítě, dohled na činnost poskytovatele služeb, který má napomáhat s plněním úkolů v oblasti koordinace, vztahy s národními kontaktními místy, zajištění náležité správy smluv uzavřených mezi členy sítě 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu X Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen. ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce ( xx 01 04/05 – Výdaje na administrativu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová položka (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | – interní (intra muros) | – externí (extra muros) | Technická a správní pomoc celkem | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | Úředníci a dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | Výpočet – úředníci a dočasní zaměstnanci Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 2 x 117 000 EUR = 234 000 EUR Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 Nevztahuje se na tento návrh. 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[32] | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 - Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky Nevztahuje se na tento návrh. [1] KOM(94)23 – Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o přistěhovalecké a azylové politice. [2] Studie proveditelnosti pro Evropské středisko pro sledování migrace z roku 1996. [3] Hodnocení činností Evropské migrační sítě z roku 2005. [4] KOM(2005)375. [5] Viz rozpočet na rok 2003, hlava B5-8, Prostor svobody, bezpečnosti a práva. [6] Úř. věst. L 248, 16.9.2002. [7] KOM(2005)606. [8] Všechny dokumenty týkající se veřejných konzultací, včetně příspěvků zúčastněných subjektů, jsou k dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/emn/news_contributions_emn_en.htm [9] Úř. věst. C […], […], s. […]. [10] Úř. věst. C […], […], s. […]. [11] Úř. věst. C […], […], s. […]. [12] Úř. věst. C […], […], s. […]. [13] Dále jen EMS. [14] Dokument Rady č. 11638/03. [15] Dokument Rady 14292/1/04 REV 1 [16] KOM (2005) 606. [17] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1). [18] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31. [19] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1. [20] Rozlišené položky. [21] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [22] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [23] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [24] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [25] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce. [26] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu. [27] Způsob, jak se využijí zvýšené zdroje, je vysvětlení v příloze 2 posouzení dopadů, a to včetně vysvětlení základních výsledků, které opravňují přidělení částek národním kontaktním místům. [28] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [29] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [30] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [31] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [32] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.