(18)Systém zdravotní péče je kvůli pandemii pod nebývalým tlakem. Krize postihla systém charakterizovaný strukturálními nedostatky, jako jsou nízké výdaje a nerovný přístup ke zdravotní péči. V této souvislosti představuje klíčovou výzvu zlepšení odolnosti systému zdravotní péče a jeho schopnosti reagovat na otřesy. Rumunsko v rámci okamžité reakce nakoupilo klíčový zdravotnický materiál a zahrnulo náklady spojené s léčbou onemocnění COVID-19 do balíčku minimálních dávek pro nepojištěné. Odolnost systému zdravotní péče oslabuje nedostatek pracovníků ve zdravotnictví včetně obvodních lékařů, zastaralá zdravotnická zařízení, nedostatek léčivých přípravků, nedostatečná odborná příprava zdravotnického personálu a omezená kontinuita a integrace mezi různými úrovněmi péče. Již před krizí COVID-19 byl zaznamenán nárůst nahlášených neuspokojených léčebných potřeb, přičemž přístup ke zdravotní péči se pravděpodobně ještě zhoršil. Pandemie dále poukázala na regionální rozdíly a rozdíly ve zdravotní péči o skupiny s nízkými příjmy a starší osoby. Dlouhodobými výzvami, které zvyšují tlak na udržitelnost systému zdravotní péče, jsou stárnutí obyvatelstva a migrace. V souvislosti s onemocněním COVID-19 je rovněž důležité řešit strukturální problémy, včetně rozvoje preventivní, ambulantní a komunitní péče, a to prostřednictvím dobře zacílených opatření veřejné politiky. K posílení rumunského systému zdravotní péče budou zapotřebí dlouhodobé investice, které umožní zajistit zdravotnický personál a vybavení, zlepšit technický a aplikovaný výzkum a pokrytí a dostupnost zdravotních služeb pro všechny občany, i v mimoměstských oblastech, a to mimo jiné využíváním služeb elektronického zdravotnictví.

(6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

(23)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Krize ještě jasněji ukázala, že Rumunsko nutně potřebuje obnovit práce na veřejné infrastruktuře v oblastech, jako jsou udržitelná doprava, čistá energie a infrastruktura ekosystémových a digitálních služeb. Městská doprava trpí nedostatečnou organizací odvětví a slabou administrativní kapacitou místních poskytovatelů. Systém pro nakládání s odpady se nadále vyznačuje velmi nízkou recyklací komunálního odpadu a velmi vysokou mírou skládkování. Provádění integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu bude vyžadovat investice do čisté výroby a spotřeby energie, jakož i přeměnu regionů s jediným průmyslovým odvětvím a regionů s vysokými emisemi uhlíku. Je třeba zvýšit úsilí o rozšíření a modernizaci infrastruktury pitné vody a odpadních vod. Vzhledem k závažným strukturálním nedostatkům je rovněž nezbytně nutné investovat do sítě pro monitorování ovzduší. Rovněž je třeba modernizovat a zajistit interoperabilitu všech digitálních veřejných služeb, které slouží ke sdílení informací, a to mimo jiné v sociální oblasti, ve vzdělávání a ve zdravotnictví. Dlouhodobý udržitelný růst brzdí velké regionální rozdíly a nízká produktivita některých odvětví. Stejně důležité jsou investice na podporu konkurenceschopnosti hospodářství prostřednictvím podpory činností v oblasti výzkumu a vývoje a inovativních malých a středních podniků a začlenění do strategických hodnotových řetězců Unie. Investice podniků do výzkumu a vývoje jsou i nadále nízké a omezené na malý počet pododvětví, která jsou vysoce závislá na přímých zahraničních investicích. Výsledkem poklesu veřejných prostředků na výzkum a vývoj je špatná kvalita vědy a technologií a slabé propojení mezi akademickou a podnikatelskou sférou. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Rumunsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod k ekonomice neutrální z hlediska změny klimatu, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o této zemi. To by Rumunsku umožnilo tento fond optimálně využít.

(24)Reforma veřejné správy stagnuje. Neexistuje žádný účinný rámec pro strategické a rozpočtové plánování, což má řetězový efekt na strategickou vizi dlouhodobého rozvoje země, stanovení prioritních opatření a koordinaci politik na ústřední a místní úrovni. Odvětvový strategický rámec je roztříštěný a některé strategie se překrývají, přičemž nebyly stanoveny priority pro opatření, která mají být v rámci jednotlivých odvětví přijata. Strategická řídící úloha generálního sekretariátu vlády stále nebyla konsolidována. Poskytování veřejných služeb stále negativně ovlivňuje značná roztříštěnost kompetencí a zdrojů, zejména na místní úrovni a v chudých komunitách. Byrokracie a nedostatečná schopnost poskytovat kvalitní služby, včetně těch digitálních, mají negativní dopad na občany a podniky, zejména v období krize. Dalšímu rozvoji trhu brání složité administrativní postupy pro zakládání podniků a regulační požadavky kladené na poskytovatele služeb, včetně regulovaných povolání. Snížit objem nevyhovujících výrobků dovážených ze zemí mimo Unii může pomoci posílená spolupráce mezi rumunskými orgány dozoru nad trhem a celními orgány. Nezávislosti státní správy brání častá reorganizace a nadměrné využívání nástrojů dočasné správy. Problémem zůstává provádění správy a řízení státem vlastněných podniků.

(25)Zásadní problém i nadále představuje nepředvídatelnost rozhodování. V období před krizí byla dodržena pouze asi třetina ročního vládního plánu. Počet přijatých mimořádných nařízení byl i nadále vysoký, což vyvolává nejistotu a může narušit investice. Například nařízení GEO 114/2018 mělo významné socioekonomické dopady na několik odvětví, včetně finančního sektoru. Zatímco ustanovení s nepříznivým dopadem na bankovní sektor byla zrušena, některá opatření, která mohou mít vliv na dlouhodobou životaschopnost penzijních fondů druhého pilíře, zůstávají v platnosti. Předvídatelnost a stabilita právních předpisů o zadávání veřejných zakázek jsou i nadále důležitými výzvami. I nadále problematická je efektivnost zadávání veřejných zakázek a nezvratnost určitých opatření, zejména zjednodušení předběžné kontroly. Ve zlepšování řízení, kvality a účinného využívání posouzení dopadu regulací bylo dosaženo jen malého pokroku. Neexistuje žádný institucionální rámec pro kontrolu kvality na vládní úrovni a stále se posuzují možnosti zřízení hodnotící komise pro posuzování dopadů. Fungování sociálního dialogu zůstává omezené, zejména na úrovni odvětví, přičemž smysluplné a trvalé zapojení sociálních partnerů je s ohledem na současnou krizi klíčové pro úspěch jakékoli strategie pro ukončování mimořádných opatření a oživení. Zavedený institucionální rámec pro konzultace není vhodným způsobem využíván k tomu, aby jej bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu, a dostatečně nezapojuje sociální partnery do navrhování a provádění reforem. Jednání o změnách v zákoně o sociálním dialogu a o revizi hospodářských odvětví uvázla na mrtvém bodě. Je stále nejisté, zda budou zohledněna doporučení Mezinárodní organizace práce vydaná v dubnu 2018. Neexistence trvalého objektivního mechanismu pro stanovení minimální mzdy může mít negativní vliv na podnikatelské prostředí.

(26)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímají zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

(27)Tlak na bankovní sektor se po několika problémech v minulých letech zmenšil, neboť několik opatření, která v minulosti vyvolávala obavy, včetně bankovní daně, bylo počátkem roku 2020 zrušeno. Bankovní sektor byl na začátku krize COVID-19 dobře kapitalizovaný a vykazoval dostatečnou likviditu a podíl úvěrů se selháním klesl pod 5 %. Opatření, která vláda přijala na podporu domácností a podniků, zejména těch malých a středních, jsou rovněž důležitá pro zachování odolnosti bankovního sektoru a schopnosti bank absorbovat otřesy. Komerční banky rovněž podnikly kroky na podporu klientů, jako je odklad splátek jistiny a úroků, prodloužení splátek úvěrů, zajištění likvidity v bankomatech a snížení poplatků za on-line služby. Rumunská národní banka dne 20. března 2020 snížila úrokovou sazbu měnové politiky a oznámila, že začne nakupovat státní cenné papíry denominované v RON na sekundárním trhu s cílem zajistit bezproblémové financování reálné ekonomiky a veřejného sektoru. Kvalita aktiv se navzdory přijatým opatřením, včetně obezřetnostní flexibility poskytované orgány dohledu, v následujících měsících pravděpodobně zhorší. V tomto ohledu přispěje k udržení kvality aktiv v bankovním sektoru zachování obezřetných úvěrových standardů a upřednostňování podpory životaschopných dlužníků. Kromě toho je důležitým předpokladem pro zachování aktivní úlohy bank při poskytování úvěrů ekonomice a při podpoře hospodářského oživení zajištění stabilního a předvídatelného regulačního prostředí.

(28)Významné změny právních předpisů a politický tlak na soudnictví v letech 2017, 2018 a během téměř celého roku 2019 ovlivnily účinnost, kvalitu a nezávislost soudního systému a jeho schopnost vyšetřovat a postihovat korupci na vysoké úrovni. Ačkoli vláda v současné době podporuje opatření na předcházení korupce a její postihování a projevila vůli zrušit některá z nejkontroverznějších opatření, Rumunsko dosud neprovedlo nezbytné legislativní změny. Tyto záležitosti jsou sledovány v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. V rámci tohoto mechanismu Komise pokračuje v monitorování reformy soudnictví a boje proti korupci v Rumunsku. Tyto oblasti proto nejsou do těchto doporučení pro jednotlivé země určených pro Rumunsko zahrnuty, ale jsou důležité pro rozvoj příznivého socioekonomického prostředí v této zemi.

(29)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Rumunsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.

(30)V kontextu evropského semestru 2020 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Rumunska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rumunsku pro rok 2020. Posoudila také konvergenční program z roku 2020 a národní program reforem na rok 2020, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Rumunsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Rumunsku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

(31)Ve světle tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2020 a její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.

(32)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2020 a konvergenční program z roku 2020. Tato doporučení zohledňují potřebu řešit pandemii a usnadnit hospodářské oživení jako první nezbytný krok k tomu, aby bylo možné korigovat nerovnováhy. Doporučení přímo zaměřená na makroekonomické nerovnováhy, jež Komise zjistila podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011, jsou promítnuta do doporučení č. 4,

DOPORUČUJE Rumunsku v letech 2020 a 2021:

1.Provádět fiskální politiky v souladu s doporučením Rady ze dne 3. dubna 2020 a přijmout veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Neprovádět trvalá opatření, která by ohrozila fiskální udržitelnost. Posílit odolnost systému zdravotní péče, a to i v oblasti zdravotnických pracovníků a zdravotnického materiálu, a zlepšit přístup ke zdravotním službám.

2.Zajistit přiměřené náhrady příjmů a rozšířit opatření sociální ochrany a přístup k základním službám pro všechny. Zmírnit dopady krize na zaměstnanost prostřednictvím rozvoje pružných uspořádání práce a aktivačních opatření. Posílit dovednosti a digitální vzdělávání a zajistit rovný přístup ke vzdělání.

3.Zajistit podporu likvidity pro hospodářsky prospěšné podniky a domácnosti, zejména pro malé a střední podniky a pro osoby samostatně výdělečně činné. Předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice na podporu hospodářského oživení. Zaměřit investice na ekologickou a digitální transformaci, zejména na udržitelnou dopravu, digitální infrastrukturu služeb, čistou a účinnou výrobu a využívání energie a na ekologickou infrastrukturu, a to i v uhelných regionech.

4.Zlepšit kvalitu a účinnost veřejné správy a předvídatelnost rozhodování, a to i prostřednictvím odpovídajícího zapojení sociálních partnerů.

V Bruselu dne