CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 7.12.2005 
KOM(2005) 628 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE 
Akční plán pro biomasu 
{SEK(2005) 1573} 
 
CS 2   CS OBSAH 
1. ÚVOD ........................................................................................................................ .. 4 
1.1. Potenciál biomasy ........................................................................................................ 5  
1.2. Náklady a p řínosy ........................................................................................................ 5 
1.3. Využití biomasy v doprav ě, výrobě elektrické energie a tepla .................................... 6 
2. VYTÁP ĚNÍ POMOCÍ BIOMASY.............................................................................. 7 
2.1. Právní p ředpisy o obnovitelnýc h zdrojích energie pro výrobu tepla ........................... 7 
2.2. Obnova dálkového vytáp ění......................................................................................... 8 
3. ELEKTRICKÁ ENERGIE Z BIOMASY.................................................................... 8 4. P ŘEPRAVA BIOPALIVA .......................................................................................... 9 
4.1. Provád ění směrnice o biopalivech ............................................................................... 9 
4.2. Trh vozidel ............................................................................................................... .. 10 
4.3. Vyrovnání domácí produkce a dovozu ...................................................................... 10 4.4. Normy ..................................................................................................................... ... 11 
4.5. Odstra ňování technických p řekážek .......................................................................... 11 
4.6. Využití ethanolu s cílem snížení poptávky po naft ě.................................................. 11 
5. Pr ůřezové otázky........................................................................................................ 12 
5.1. Zásobování biomasou................................................................................................. 12 5.2. Finan ční podpora EU pro energii z biomasy.............................................................. 13 
5.3. Státní podpory ............................................................................................................ 14 
6. VÝZKUM .................................................................................................................. 14 7. ZÁV ĚR ...................................................................................................................... 15 
ANNEX 1 – Biomass action plan: summary of measures ........ Error! Bookmark not defined.  
ANNEX 2 – EU biomass production potential ......................... Error! Bookmark not defined.  
ANNEX 3 – A scenario to increase bioma ss energy using current technologies ............. Error! 
Bookmark not defined.  
ANNEX 4 – Environmental impacts......................................... Error! Bookmark not defined.  
 
CS 3   CS ANNEX 5 – Renewable energy and the directiv e on the energy performance of buildings
................................................................................................... Error! Bookmark not defined.  
ANNEX 6 – Biomass for electricity generation........................ Error! Bookmark not defined.  
ANNEX 7 – Transport biofuels: background ........................... Error! Bookmark not defined.  
ANNEX 8 – Biofuels: progress at national level ...................... Error! Bookmark not defined.  
ANNEX 9 – Implementing the biofuels directive: fuel tax exemptions and biofuel obligations
................................................................................................... Error! Bookmark not defined.  
ANNEX 10 – Trade in bioethanol............................................. Error! Bookmark not defined.  
ANNEX 11 – Achieving the 5.75% biofuels targe t: the balance between domestic production 
and imports................................................................................ Error! Bookmark not defined.  
ANNEX 12 – The Commission’s perspectiv e on biomass and biofuel research.............. Error! 
Bookmark not defined.  
ANNEX 13 – Results of consultation ....................................... Error! Bookmark not defined.  
 
CS 4   CS SDĚLENÍ KOMISE 
Akční plán pro biomasu 
 
(Text s významem pro EHP) 
1. ÚVOD 
Energie je pro Evropu klí čem k dosažení jejích cíl ů, pokud jde o r ůst, zaměstnanost a 
udržitelnost. Díky vysokým cenám r opy se pozornost obrátila na vzr ůstající závislost Evropy 
na dovážené energii.  
Evropská unie musí dát na tuto výzvu jasnou odpov ěď. Stěžejní význam politiky v oblasti 
energie, pomocí které by Evropa mohla čelit výzvám globalizace, byl potvrzen hlavami stát ů 
a předsedy vlád Evropské unie na  neformální vrcholné sch ůzce v Hampton Court v říjnu 
2005. 
S tímto v ědomím provádí Komise zásadní p řezkoumání své politiky v oblasti energie. To 
bude předmětem zelené knihy na ja ře 2006, v níž se stanoví t ři hlavní cíle – 
konkurenceschopnost, udržitelnost a bezpe čnost dodávek.  
Základními prvky této politiky v kontextu siln ějšího hospodá řského růstu jsou pot řeba snížení 
poptávky po energii1; zvýšení d ůvěry v obnovitelné zdroje energie vzhledem k možnostem 
jejich domácí produkce a udržitelnosti; diverzifikace zdroj ů energie; a posílení mezinárodní 
spolupráce. Tyto prvky mohou Evrop ě pomoci omezit závislost na dovozech energie, zvýšit 
udržitelnost a povzbudit r ůst a zaměstnanost. 
Úspěch vyžaduje souvislé řízení uvedených cíl ů v přiměřeném časovém plánu. Proces bude 
zahrnovat mechanismy k zapojení členských stát ů, představitel ů Evropského parlamentu a 
zúčastněných stran2. 
V tomto širším kontextu integrované a s ouvislé politiky v obl asti energie, a p ředevším 
v souvislosti s podporou  obnovitelných zdroj ů energie, p ředkládá Komise tento ak ční plán. 
Plán představuje pouze jednu složku opat ření potřebných k dosažení výše uvedených cíl ů – 
avšak jedná se o složku významnou vzhledem k tomu, že biomasa v sou časné době tvoří 
přibližně polovinu obnovitelné energie využívané v EU3.  
Ve své zpráv ě z roku 2005 o podílu obnovite lné energie v Evropské unii se Evropská komise 
zavázala k vypracování ak čního plánu pro biomasu, p řičemž zdůraznila pot řebu 
                                                 
1 Tato otázka byla nedávno řešena v Zelené knize o energetické ú činnosti „Mén ě znamená více“ - 
KOM(2005) 265. 
2 Tyto mechanismy budou zahrnovat Fórum pro energetiku a dopravu, „Amsterdamské“ fórum pro 
udržitelnou energii, „Berlínské“ fórum pro fosilní paliva, „Florentské“ regulativní fórum pro elekt řinu a 
„Madridské“ regulativní fórum pro zemní plyn. Komise navíc nedávno rozhodla o ustavení skupiny na vysoké úrovni pro konkurenceschopnost, energii a životní prost ředí. 
3 44 % podle „substitu čního přístupu“, 65 % podle „klasického p řístupu“ – viz posouzení dopadu, oddíl 
2. 
 
CS 5   CS koordinovaného p řístupu k politice v oblasti biomasy4. Rada při svém zasedání na ja ře 2004 
došla k záv ěru, že zvýšené využívání obnovitelné energi e je zásadní z „environmentálních 
důvodů a z důvodů konkurenceschopnosti“5, zatímco Evropský parlament nedávno upozornil, 
že „používání biomasy má oproti zdroj ům konven ční energie i n ěkterým obnovitelným 
zdrojům energie řadu výhod, zejména to, že je relativn ě málo nákladné, ne ní tak závislé na 
krátkodobých zm ěnách počasí, znamená podporu regionální ch ekonomických struktur a 
zemědělcům poskytuje alternativní zdroje p říjmů“6. 
Tento akční plán stanoví opat ření ke zvýšení rozvoje energie z biomasy ze d řeva, odpad ů a 
zemědělských plodin vytvo řením tržn ě orientovaných pobídek zam ěřených na její využití a 
odstranění překážek rozvoje trhu. Tímto zp ůsobem m ůže Evropa ukon čit svou závislost na 
fosilních palivech, zastavit emise skleníkových plyn ů a podpo řit hospodá řskou aktivitu ve 
venkovských oblastech. Opat ření jsou uvedena v p říloze 1. 
Tento akční plán p ředstavuje první, koordina ční krok. Stanoví opat ření k podpo ře využití 
biomasy p ři výrobě tepla, elektrické energie a v doprav ě. Následují pr ůřezová opat ření 
týkající se dodávek biomasy, fina ncování a výzkumu. Plán je dopln ěn všeobecným 
posouzením dopadu. Jako druhý krok budou p ředložena individuální opat ření založená na 
zvláštním posouzení dopadu v souladu s pravidly Komise. 
1.1. Potenciál biomasy 
EU v sou časnosti pokrývá 4 % svýc h energetických pot řeb z biomasy. Pokud by pln ě 
zužitkovala sv ůj potenciál, mohla by do roku 2010 zdvojnásobit využití biomasy (ze 69 mtoe7 
v roce 2003 p řibližně na 185 mtoe v roce 2010) – p řičemž by vyhov ěla správné zem ědělské 
praxi, zabezpe čila by udržitelnou produkci biomasy a zásadn ě by neovlivnila domácí 
produkci potravin8. Přistoupení Bulharska a Rum unska zlepší dostupnost9 a větší potenciál 
nabízí i dovoz.  
Podle mín ění Komise by opat ření tohoto ak čního plánu mohla vést ke zvýšenému využití 
biomasy v roce 2010 nebo krátce poté p řibližně na 150 mtoe10. To je mén ě než celkový 
potenciál; což je v souladu s orienta čními cíli v oblasti obnovitelné energie11. 
1.2. Náklady a p řínosy 
Jak vyplývá z n ěkolika vědeckých a ekonomických studií, mohl by nár ůst využití biomasy 
přinést do roku 2010 tyto výhody: 
                                                 
4 „Podíl obnovitelných zdroj ů energie v EU“ - KOM(2004) 366, oddíl 4.3.1. 
5 Evropská rada v Bruselu, 25. a 26. b řezna 2004, záv ěry předsednictví. 
6 Usnesení „Obnovitelné zdroje energi e v Unii“, plenární zasedání dne 28. zá ří 2005. 
7 Miliony tun ropného ekvivalentu. 
8 Evropská agentura pro životní prost ředí, „Kolik biomasy m ůže Evropa využívat bez poškození 
životního prost ředí“, briefing 2/2005; viz p říloha 2. 
9 Bulharsko a Rumunsko nap říklad každé mají 0,7 hektar ů zemědělské půdy na jednoho obyvatele, ve 
srovnání s 0,4 hektary v EU-25. 
10 Viz p říloha 3 a posouzení dopadu. 
11 Tyto cíle p ředstavují v roce 2010 celkový podíl 12 % pro obnovitelnou energii, podíl 21 % v odv ětví 
elektroenergetiky a podíl 5,75 % pro biopaliva. Komise odhaduje, že prost řednictvím opat ření akčního 
plánu může být těchto podíl ů dosaženo – v p řípadě celkového podílu k tomu m ůže dojít v roce 2010, 
nebo o rok či o dva roky pozd ěji. 
 
CS 6   CS • diverzifikace evropských zás ob energie zvýšením podílu obnovitelné energie o 5 % a 
snížením závislosti na dovážené energii ze 48 na 42 %12; 
• snížení emisí skleníkových plyn ů o 209 milion ů tun CO 2eq ročně13; 
• zvýšení p římé zaměstnanosti o 250 – 300 000 lidí, a to p ředevším ve venkovských 
oblastech. R ůzné studie produkují velice odlišné údaje14; 
• potenciální tlak na snižování ceny ropy jako výsledek nižší poptávky po rop ě. 
Za předpokladu, že by ceny fosilníc h paliv byly asi o 10 % nižší než dnes, by se p římo 
měřitelné náklady mohly odhadovat na 9 miliard EUR ro čně – 6 miliard EUR na dopravu 
biopaliv a 3 miliardy EUR na bi omasu na výrobu elektrické en ergie (náklady na výrobu tepla 
z biomasy jsou často konkurenceschopné)15. To odpovídá nár ůstu přibližně o 1,5 centu na litr 
benzínu nebo nafty a 0,1 centu na kWh elektrické energie16.  
V těchto odv ětvích se rovn ěž dají o čekávat p řínosy plynoucí z rozši řování vedoucího 
postavení EU v oblasti technologií. 
Dá se předpokládat, že t ěchto přínosů bude dosaženo bez dalšího zne čišťování nebo jiných 
forem poškozování životního prost ředí17. 
Komise hodnotí p říspěvek, který by obnovitelná energie mohla znamenat pro skladbu zdroj ů 
energie do roku 2020. Tento ak ční plán by mohl podpo řit nárůst příspěvku obnovitelné 
energie do roku 2020. 
1.3. Využití biomasy v doprav ě, výrobě elektrické energie a tepla 
Ceny ropy se za poslední čtyři roky ztrojnásobily. Doprava je jedním z klí čových 
hospodářských odv ětví; téměř veškerá energie, kterou využí vá, je z ropy. Tekutá biopaliva 
jako jediná p římá náhrada ropy v doprav ě mají oprávn ěně vysokou politickou prioritu.  
Nepřetržitý růst v odvětví dopravy navíc stále ješt ě nedovolil stabilizaci emisí skleníkových 
plynů, a to i přes značné úsilí, které pr ůmysl vyvinul. Biopaliva p ředstavují nákladný zp ůsob 
omezení emisí skleníkových plyn ů, v rámci odv ětví dopravy jsou však jedním z pouhých 
dvou opat ření, která mají reálnou možnost ty to emise v blízké budoucnosti výrazn ě snížit 
                                                 
12 Viz posouzení dopadu, oddíl 5. 
13 Viz posouzení dopad ů, oddíl 5. 
14 Podle tohoto údaje je 70 – 90 % biomasy produkováno v EU. Pokud jde o p římou zam ěstnanost, 
vytvářejí biopaliva v ětšinou 50 – 100 krát více zam ěstnanosti v EU než možnosti pevných paliv; 
elektrická energie z biomasy vytvá ří 10 – 20 krát více zam ěstnanosti; vytáp ění pomocí biomasy dvakrát 
více zam ěstnanosti. Komentáto ři se rozcházejí v otázce nep římých účinků. Někteří poukazují na 
multiplikátory nebo na vývozní možnosti, které by mohly zdvojnásobit rozsah p římého účinku. Jiní 
namítají, že zam ěstnanost v oblasti bio-energie nahradí jiná pracovní místa a celkový ú činek na 
zaměstnanost tak bude nulový. (Viz posouzení dopadu, oddíl 5.) 
15 Viz posouzení dopad ů, oddíl 5. 
16 Ropa stojí p řibližně 60 USD za barel nebo (p ři současném sm ěnném kurzu) 48 EUR za barel. Aby byla 
bionafta konkurenceschopná, musí být cena za barel ropy p řibližně 75 EUR, zatímco cena bioethanolu 
musí být p řibližně 95 EUR za barel. Pokud cena fosilních paliv vyjad řuje jejich externí náklady, bylo 
by, co se týká náklad ů, konkurenceschopných více forem biomasy. 
17 Viz p říloha 4. 
 
CS 7   CS (druhým opat řením je dohoda výrobc ů automobil ů o snížení emisí CO 2 u nových automobil ů 
– viz oddíl 4.2). 
Na počátku roku 2006 p ředloží Komise zprávu zam ěřenou konkrétn ě na biopaliva. 
Zatímco biopaliva ur čená pro dopravu vytvá řejí nejvíce pracovních míst a p ředstavují nejv ětší 
bezpečnost, pokud jde o p řínosy dodávek, znamená biomasa v oblasti elektrické energie 
největší přínosy, co se týká skleníkových plyn ů, a biomasa využívaná k výrob ě tepla je 
nejlevnější. Využití biomasy by m ělo být podporováno ve všech t řech odvětvích. 
Přinejmenším do roku 2010 nebude existova t v oblasti surovin žádná výrazn ější konkurence: 
biopaliva jsou závislá p ředevším na zem ědělských plodinách, zatímco elektrická energie a 
vytápění na dřevě a odpadech.  
2. VYTÁP ĚNÍ POMOCÍ  BIOMASY 
Technologie pro využití biomasy p ři vytápění obytných a pr ůmyslových objekt ů je 
jednoduchá a levná. Existuje silná tradice využití biomasy a v oblasti vytáp ění se biomasy 
využívá nejvíce. Jsou k dispozici no vé technologie na zpracování d řeva a vyčištěného odpadu 
na standardizované pelety, kt eré nepoškozují životní prost ředí a s nimiž se snadno zachází.  
Nárůst využití biomasy ve vytáp ění je však nejpomalejší.  
Zatímco bude pe člivě sledovat provád ění právních p ředpisů Společenství o kombinované 
výrobě tepla a elekt řiny18 – což představuje pro biomasu významné odbytišt ě – hodlá se 
Komise s tímto problémem vypo řádat pomocí t ěchto opatření: 
2.1. Právní p ředpisy o obnovitelných zdrojích energie pro výrobu tepla 
Vedle existujících sm ěrnic vztahujících se na elekt řinu a dopravu jsou uvedené právní 
předpisy chyb ějícím dílkem ve skláda čce. Komise bude na t ěchto právních p ředpisech 
pracovat v roce 2006. Je t řeba, aby Komise zvolila jiný p řístup než v p řípadě předcházejících 
směrnic, protože klí čové problémy spo čívají v d ůvěře a přístupech trhu, spíše než 
v nákladech. Zkoumané prvky budou zahrnovat: 
• Nové zvláštní právní p ředpisy o obnovitelné elek trické energii ve vytáp ění, založené na 
zásadním p řezkoumání potenciálních p řínosů, které představují: 
- opat ření k zajišt ění toho, aby dodavatelé paliv zp řístupnili paliva z biomasy; 
- stanovení kritérií ú činnosti pro biomasu a za řízení, ve kterých bude využívána; 
- ozna čování zařízení, které lidem umožní kupovat čisté a efektivní p řístroje; 
- ostatní technická opat ření; 
- vhodnost stanovení cíl ů; 
- dobrovolné dohody v rámci pr ůmyslu. 
                                                 
18 Sm ěrnice 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpo ře kombinované výroby tepla a elekt řiny. 
 
CS 8   CS • Změnu směrnice o energetické náro čnosti budov zam ěřenou na zvýšení pobídek pro 
obnovitelnou energii19; 
• Studii o tom, jak zlepšit výkonnost domácích kotl ů na biomasu a omezit zne čištění20 
s cílem stanovit požadavky v rámci sm ěrnice o ekodesignu21. 
2.2. Obnova dálkového vytáp ění 
Dálkové vytáp ění (společné vytápění) může snadněji řídit využití obnovitelných paliv a 
spalovat více druh ů paliva s nižšími emisemi. Rozvinout využití biomasy v dálkovém 
vytápění je snazší než p ři vytápění individuálním. 
Dálkové vytáp ění využívá 56 milion ů občanů EU, 61 % z nich jsou ob čané nových členských 
států. Přistoupením Bulharska a Rumunska se tento po čet zvýší. Dálkové vytáp ění čelí při 
konkurenci s individuálním vytáp ěním problém ům. Mnohé systémy vyžadují modernizaci 
továren, infrastruktury a řízení ke zlepšení využití  paliv a cenové dostupn osti a k tomu, aby se 
zvýhodnilo jejich využívání. K využív ání biomasy jako paliva je t řeba systémy p řepracovat. 
Komise podporuje rozvoj systém ů dálkového vytáp ění v tomto sm ěru. 
Komise vyzývá Radu, aby vyslovila  souhlas s jejím návrhem p řidat zabezpe čení dálkového 
vytápění na seznam zboží a služeb, u kterých členské státy mohou požádat o sníženou sazbu 
DPH22. Poté doporu čí členským stát ům rozšířit jakoukoli sníženou sazbu DPH, která již platí 
pro zemní plyn nebo elekt řinu, i na dálkové vytáp ění 
Komise pravd ěpodobně rovněž předloží legislativní návrh na da ňové otázky vztahující se na 
dálkové vytáp ění. Přezkoumá také, zda by sou časně měla být navržena i další opat ření. 
3. ELEKTRICKÁ  ENERGIE  Z BIOMASY 
Elektřinu lze vyráb ět ze všech druh ů biomasy pomocí r ůzných technologií (viz p říloha 6). 
Komise vyzývá členské státy, aby využily potenciál všech hospodárných zp ůsobů výroby 
elektrické energie z biomasy. 
Směrnice o obnovitelné energii ve výrob ě elektrické energie poskytuje rámec pro elektrickou 
energii z biomasy23. Členské státy se zavázaly ke spln ění cílů týkajících se elekt řiny vyráb ěné 
z obnovitelných zdroj ů energie. Ve v ětšině případů se dosažení t ěchto cílů zdá nemožné bez 
většího využívání biomasy24. Provádění směrnice je tedy klí čové pro rozvoj využívání 
biomasy v elektrické energii. Komise bude této otázce i nadále v ěnovat zvláštní pozornost25. 
                                                 
19 Sm ěrnice 2002/91/ES o energetické náro čnosti budov (Ú ř. věst. L 1, 4.1.2003); viz p říloha 5. 
20 Je-li biomasa spalována bez řádných kontrol, m ůže představovat výrazný zdroj zne čištění. To může být 
důsledkem nezákonného spalování odpad ů nebo používáním kotl ů na biomasu s nedostate čnou 
kontrolou spalování a prevencí zne čišťování. Moderní kotle na granule a teplárenské podniky zp ůsobují 
mnohem menší zne čištění. 
21 Sm ěrnice 2005/32/ES o stanovení rámce pro ur čení požadavk ů na ekodesign energetických spot řebičů 
(Úř. věst. L 191, 22.7.2005). 
22 KOM(2003) 397 ze dne 23.7.2003. 
23 Sm ěrnice 2001/77/ES ze dne 27. zá ří 2001 o podpo ře elektrické energie vyrobené z obnovitelných 
zdrojů energie na vnit řním trhu s elektrickou energií (Ú ř. věst. L 283, 27.10.2001). 
24 V lo ňském sdělení o podílu obnovitelné energi e Komise poukázala na to, že v p řípadě tří hlavních 
zdrojů obnovitelné energie pro výrobu elekt řiny se podíl vodní energie tém ěř nemění, podíl biomasy 
 
CS 9   CS V kombinovaných teplárn ách a elektrárnách m ůže biomasa produkovat zárove ň teplo a 
elektřinu. Komise vyzývá členské státy, aby vzaly tento dvojí ú činek v úvahu ve svých 
režimech podpory. 
4. P ŘEPRAVA  BIOPALIVA 
4.1. Provád ění směrnice o biopalivech 
Stejně jako v p řípadě výroby elektrické energie i zde stanoví právní p ředpisy Spole čenství 
rámec. Sm ěrnice o biopalivech26 stanoví referen ční hodnotu 2 % tržního podílu pro biopaliva 
v roce 2005 a 5,75 % v roce 201027. 
Referenční hodnoty pro rok 2005 nebude dosaženo. Úsilí členských stát ů se podstatn ě liší28; 
kdyby všechny členské státy dosáhly cíl ů, které si stanovily, docílila by biopaliva podílu 
pouze 1,4 %.  
Mnoho členských stát ů se v případě provádění směrnice spoléhá na osvobození od dan ě u 
paliv29. Ta podléhají kontrole státní podpory. V s ouladu s pokyny pro environmentální státní 
podpory zaujala Komise obecn ě příznivý postoj k p řijatým oznámením. Vyskytly se však 
některé praktické problémy. N ěkolik členských stát ů nyní začalo pracovat na závazcích 
spojených s biopalivy a požadují od spole čností dodávajících paliva, aby mezi paliva 
dodávaná na trh za řadily stanovené procento biopaliv. Další podrobnosti o t ěchto dvou 
přístupech jsou uvedeny v p říloze 9. Závazky týkající se bi opaliv by mohly být slibným 
způsobem překonání obtíží spojených s osvobozením od dan ě a zajištění toho, aby byly cíle 
plněny hospodárn ě. Mohly by rovn ěž usnadnit úsp ěšné nakládání s biopalivy druhé generace, 
což Komise podporuje.  
V souladu se sm ěrnicí o biopalivech p ředloží Komise v roce 2006 zprávu o provád ění 
směrnice s možností její revize.  Zpráva se bude týkat t ěchto otázek: 
• národní cíle v souvislosti s tržním podílem biopaliv;  
• povinnosti využívat biopaliva;  
• požadavek, aby se vzhledem k cíl ům schvalovala prost řednictvím systém ů osvědčení 
pouze biopaliva, jejichž kultivace spl ňuje minimální normy udržitelnosti30. 
Systém osv ědčení je třeba uplat ňovat nediskrimina čním způsobem na vnitrostátn ě vyráběná 
biopaliva a na dovozy. 
                                                                                                                                                         
pomalu stoupá a podíl v ětrné energie se zvyšuje velmi rychle. Cíle sm ěrnice se nepoda ří splnit, 
nezačne-li využití biomasy nar ůstat rychleji. 
25 Viz zvláštní sd ělení o podpo ře elektrické energie ze zdroj ů obnovitelné energie - KOM(2005) 627.  
26 Sm ěrnice 2003/30/ES ze dne 8. kv ětna 2003 o podpo ře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných 
pohonných hmot v doprav ě (Úř. věst. L 123, 17.5.2003). 
27 Viz p říloha 7. 
28 Viz p říloha 8. 
29 Tomu napomáhá sm ěrnice 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se m ění struktura rámcových 
předpisů Společenství o zdan ění energetických produkt ů a elektřiny, Úř. věst. L 283, 31.10.2003. 
30 Komise bude rovn ěž zkoumat, jak by mohly být minimální normy udržitelnosti použity pro biomasu 
využívanou pro jiné energetické ú čely. 
 
CS 10   CS 4.2. Trh vozidel 
Komise brzy p ředloží legislativní návrh s cílem povzbudit ve řejné zakázky týkající se 
„čistých“ vozidel, které by rovn ěž mohly zahrnovat voz idla používající sm ěsi bohaté na 
biopaliva31.  
Komise vyšet řuje, v jakém rozsahu se využív ají alternativ ní paliva, v četně biopaliv, která 
přispívají k cíl ům souvisejícím se snížením CO 2 u lehkých užitkových vozidel jako sou část 
jejího posouzení zp ůsobu, jak se p řiblížit k cíli Spole čenství dosáhnout pr ůměrných emisí 120 
g/km. Budoucí strategie, která bude navržen a v roce 2006, bude založena na „integrovaném 
přístupu“. To znamená, že krom ě úsilí výrobc ů automobil ů spojených s technologií vozidel 
budou zvážena další opat ření, jako nap říklad využívání biopaliv, da ňové pobídky, 
informovanost spot řebitelů a předcházení p řetíženosti. Tato strategie rovn ěž zohlední strategii 
o budoucnosti automobilového pr ůmyslu, která bude také navržena v roce 2006.   
4.3. Vyrovnání domácí produkce a dovozu 
S biopalivy a surovinami z nich se obchoduje na sv ětových trzích. Nezávislý p řístup 
k uspokojování pot řeb EU není ani možný, ani žádoucí. Unie má nicmén ě určitou volnost 
v tom, do jaké míry bude podporovat domácí produkci nebo dovozy. V p říloze 10 se popisuje 
současná situace týkající se trhu s bioethanolem. V p říloze 11 se stanoví t ři způsoby dosažení 
5,75% tržního podílu biopaliv, a to na základ ě : 
- minimálního podílu dovoz ů; 
- maximálního podílu dovoz ů; 
- vyváženého p řístupu. 
Komise dává p řednost vyváženému p řístupu. Proto Komise: 
• navrhne zm ěnu normy EN14214, s cílem usnadnit využ ití širší škály rostlinných olej ů pro 
bionaftu ve vhodném rozsahu tak, aby nedošlo k významným škodlivým ú činkům na 
výkonnost paliva; 
• zaměří se na otázku zm ěny směrnice o biopalivech v tom sm ěru, aby se do pln ění jejích 
cílů zahrnovala pouze ta biopa liva, jejichž kultivace spl ňuje minimální normy 
udržitelnosti; 
• zachová pro dovážený bioethanol takové podmínky p řístupu na trh, které jsou stejn ě 
výhodné jako podmínky stanovené platnými obchodními dohodami; 
• bude při probíhajících jednáních o dohod ě o volném obchodu se zem ěmi / oblastmi 
produkujícími ethanol dále usilovat o vyvážený p řístup. V souvislos ti se stoupající 
poptávkou po biopalivech musí EU resp ektovat zájmy domácích producent ů a obchodních 
partnerů v EU; 
• podpoří rozvojové zem ě, které cht ějí produkovat biopaliva a rozv íjet své domácí trhy, což 
je obzvlášt ě důležité v souvislosti s reformami týkajícími se cukru32. 
                                                 
31 Ve řejné zakázky mají také významnou roli v propagaci jiných druh ů biomasy, obzvlášt ě na vytápění. 
 
CS 11   CS Komise p ředloží tyto cíle p ři dvoustranných jednáních (nap ř. s uskupením Mercosur) a p ři 
jednáních vícestranných (nap ř. při kole jednání se Sv ětovou obchodní organizací v Dohá a p ři 
diskuzi o obchodu s environmentálním zbožím).  
4.4. Normy 
Směrnice o jakosti paliv33 stanoví mezní hodnoty pro obsa h ethanolu, éteru a dalších 
oxygenátů v benzínu. Ur čuje mezní hodnotu tenze par u benzínu. Norma EN590 stanoví, že 
nafta musí obsahovat nejvíce 5 % objemových bionafty (4,6 % z energetického hlediska). 
Tyto mezní hodnoty ukazují, jak m ůže být dosaženo zvýšeného využívání biopaliv. 
Komise sm ěrnici o jakosti paliv p řezkoumává. P ři posuzování výše zmín ěných otázek 
posoudí dopady r ůzných možností. Komise zv ažuje celou škálu faktor ů, přičemž bere v úvahu 
náklady a p řínosy dot čených odv ětví. Při přezkoumávání t ěchto možností Komise krom ě 
jiného zváží: 
- dopady na zdraví a životní prost ředí (včetně emisí zne čišťujících látek a emisí 
skleníkových plyn ů); 
- vliv na dosažení cíl ů stanovených ve sm ěrnici o biopalivech a náklady spojené 
s jejich dosahováním. 
4.5. Odstra ňování technických p řekážek 
Zavedení biopaliv stojí v cest ě řada technických p řekážek. Nap říklad v pr ůmyslu se 
argumentuje, že 
- benzín smíšený s ethanolem nem ůže být přepravován ropovody; 
- není praktické nabízet zásoby benzínu s omezenou tenzí par, který by byl vhodný pro 
přímé míchání s ethanolem. 
Komise požádá dot čená průmyslová odv ětví o vysv ětlení technického od ůvodnění těchto 
překážek a rovn ěž bude požadovat názory ostatních zú častněných stran. V zájmu zajišt ění 
toho, aby biopaliva nebyla diskriminována, bude sledovat chování p říslušných pr ůmyslových 
odvětví. 
4.6. Využití ethanolu s cílem snížení poptávky po naft ě 
Evropský vozový park je zam ěřen na vozidla s naftovým motorem. Evropa má nicmén ě větší 
kapacitu pro produkci bioethanolu než bionafty, p řičemž využívá mén ě půdy a má více 
prostoru ke snížení náklad ů pomocí úspor z rozsahu. Existuje rovn ěž možnost zvýšení dovoz ů 
ethanolu ze t řetích zemí. 
Za účelem snížení poptávky po naft ě Komise podpo ří využívání ethanolu, v četně 95% 
ethanolu v upravených vzn ětových motorech. Jako sou část přezkoumání normy EN14214 
                                                                                                                                                         
32 Tímto hlediskem se bude dále zabývat sd ělení o biopalivech, které bude zanedlouho vydáno. 
33 Sm ěrnice 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty (Ú ř. věst. L 350, 
28.12.1998), ve zn ění směrnice 2003/17/ES ze dne 3. b řezna 2003 (Ú ř. věst. L 76, 22.3.2003). 
 
CS 12   CS Komise navrhne ohodnocení zm ěny v tom sm ěru, aby ethanol mohl v produkci bionafty 
nahradit methanol. 
5. PR ŮŘEZOVÉ OTÁZKY 
5.1. Zásobování biomasou 
Výše popsaná opat ření závisejí na dostupnos ti odpovídajících zásob biomasy. V tomto oddíle 
se stanoví podp ůrná opatření.  
Společná zemědělská politika (SZP) 
Reforma SZP v roce 2003 znamenala, že podpora p říjmů pro zem ědělce již nesouvisí 
s vyprodukovanými plodinami. V d ůsledku toho mohou zem ědělci bez omezení reagovat na 
rostoucí poptávku po energetických plodinách. Tato reforma rovn ěž zavedla zvláštní 
„podporu pro energetické plodiny“34 a zachovala možnost využívání povinn ě „vyhrazené“ 
půdy pro p ěstování nepotraviná řských plodin (v četně energetických plodin). V roce 2006 
předloží Komise Rad ě zprávu o provád ění podpory na energe tické plodiny, dopln ěnou 
případně o návrhy zohled ňující cíle Unie pro biopaliva.  
V minulosti se mohly prost řednictvím režimu „vyhrazené“ využívat podpory jen pro omezené 
druhy energetických plodin. Reforma umožnila zem ědělcům pěstování více en ergetických 
plodin, v četně rychle rostoucí mlaziny a dalšíc h trvalých plodin. Rozhodnutí o p ěstování 
vhodných energetických plodin se nejsnáze p řijímají na regionální nebo místní úrovni. 
Komise bude financovat informa ční kampa ň o vlastnostech energe tických plodin a o tom, 
jaké možnosti poskytují35. Změnu v přístupu vyžadují p ředevším rychle rostoucí d řeviny, 
protože zem ědělci musí p ůdu obdělávat po n ěkolik let a do první sklizn ě musí ub ěhnout 
nejméně čtyři roky.  
Lesnictví  
Přibližně 35 % roční produkce d řeva v lesích EU se nevyužívá36. V mnoha zemích existuje 
jen omezený trh pro malé probírky, kt eré lze využít pro výrobu tepla a elekt řiny. Většina 
nevyužitých zdroj ů je ve vlastnictví malých soukromých podnik ů, což ještě více komplikuje 
jejich mobilizaci. N ěkteré zem ě tento problém vy řešily tak, že za řídily zásobovací řetězce, 
které propojily s již ex istujícími podniky, a podpo řily organizaci logistických systém ů, 
spolupráci vlastník ů lesů a dopravu. Komise bude usilovat o ší ření poznatk ů získaných z této 
zkušenosti a podporovat podobné inic iativy v ostatních zemích.  
Komise p řipravuje ak ční plán pro lesnictv í, který má být p řijat v roce 2006 a který se bude 
týkat energetického využití d řeva.  
Komise p řehodnotí dopad energetického využití d řeva a zbytk ů z něj v odvětvích založených 
na lesnictví. 
                                                 
34 „Platba na energetické plodiny“, v rámci které je k dispozici částka 45 EUR na hektar s maximální 
garantovanou rozlohou 1,5 milionu hektar ů jako rozpo čtový strop, pro produkci energetických plodin.  
35 Kampa ň se bude rovn ěž vztahovat na lesnictví. 
36 Do tohoto podílu se nepo čítají lesy v chrán ěných oblastech, jako jsou oblasti Natura 2000. 
 
CS 13   CS Odpady 
Odpady p ředstavují nevyužívaný zdroj energie. Komi se vyvíjí tématickou strategii prevence a 
recyklace odpad ů a připravuje návrh na p řehodnocení rámcových právních p ředpisů 
týkajících se odpad ů. Mezi přijatelné možnosti pat ří: 
• podpora metod nakládání s odpady, které sn ižují environmentální dopady používání 
odpadů jako paliva;  
• zaujetí tržního p řístupu k činnostem souvisejícím s recyklací a obnovou; 
• vypracování technických norem umož ňujících považovat obnovený materiál za výrobek (a 
tak usnadnit jeho využití pro energetické ú čely); 
• podpora investic do energeticky efektivních  technik pro využití odpadu jako paliva. 
Vedlejší živo čišné výrobky 
Vedlejší živo čišné výrobky, které nejsou ur čené pro lidskou spot řebu, se stále více využívají 
pro energii, a to p ředevším v bioplynu a bionaft ě. Technologický a v ědecký pokrok neustále 
vede k rozvoji nových výrobních postup ů. Pro povolení takových postup ů Komise p řezkoumá 
regulační rámec tak, aby mohly být zp řístupněny nové zdroje energie, zatímco bude 
zachována vysoká úrove ň ochrany ve řejného zdraví a zdraví zví řat. 
Normy  
Evropské normy pro pevná paliva z biomasy jsou pot řebné ke zjednodušení obchodu, pro 
rozvoj trh ů a na zvýšení d ůvěry zákazník ů. Pracuje na nich Evr opský výbor pro normalizaci 
(CEN). Komise bude výbor podporovat tím,  že této práci dá vysokou prioritu. 
Zlepšení zásobovacího řetězce 
Evropské obchodní prost ředí pro obchodování s granulemi a odšt ěpky se za čalo budovat 
s podporou programu EU Inteligentní energie pr o Evropu. Objemy jsou nízké. Komise se 
zaměří na to, jak by bylo možné výsledky zlepšit sm ěrem k obchodnímu systému v rámci celé 
EU (bude-li to technicky a ekonomicky možné). 
Vnitrostátní ak ční plány pro biomasu 
Vnitrostátní ak ční plány pro biomasu mohou snížit nejistotu investor ů tím, že zhodnotí 
fyzickou a hospodá řskou dostupnost r ůzných druh ů biomasy, v četně dřeva a zbytk ů z něj, 
stejně jako odpad ů a zemědělských plodin, stanoví priority pro druhy biomasy ur čené 
k využití a ur čí způsob rozvoje zdroj ů biomasy a že ozna čí opatření na vnitrostátní úrovni k 
podpoře uvedených cíl ů. Je rovněž možné spojit tyto plány s informa čními kampan ěmi pro 
zákazníky o p řínosech biomasy. Stejná opat ření mohou provést i regi ony. Komise podporuje 
rozvoj vnitrostátních ak čních plánů pro biomasu. 
5.2. Finan ční podpora EU pro energii z biomasy 
Mnoho region ů, které využívají strukturální fondy a fond soudržnosti, mají vysoký potenciál 
na zvyšování hospodá řského růstu a vytvá ření zaměstnanosti nebo její stabilizace 
prostřednictvím biomasy. Platí to p ředevším pro venkovské regiony ve st řední a východní 
 
CS 14   CS Evropě. Nízké náklady na pracovní s ílu a vysoká dostupnost zdroj ů může těmto region ům 
poskytovat porovnatelnou výhodu p ři produkci biomasy. Podpora rozvoje zdroj ů obnovitelné 
a alternativní energie jako je produkce biomas y je proto významným c ílem pro strukturální 
fondy a fond soudržnosti, jak se uvádí v návrhu Komise  pro strategické pokyny Spole čenství 
v oblasti soudržnosti37. Tyto fondy mohou podpo řit rekvalifikaci zem ědělců; poskytování 
vybavení pro výrobce biomasy; investice do za řízení na produkci biopaliv a dalších materiál ů; 
a přechod poskytovatel ů elektrické energie a dálkového vytáp ění z paliva na biomasu. 
Komise vyzývá členské státy a regiony, aby p ři přípravě svých vnitrostátn ích strategických 
referenčních rámc ů a operačních program ů zajistily náležité zohledn ění potenciálních p řínosů 
biomasy. 
Prostřednictvím politiky rozvoje venkova lze podporovat investice do hospodá řství nebo do 
oblastí v blízkosti hospodá řství, například do zpracování biomasy, stejn ě jako mobilizace 
nevyužité biomasy prost řednictvím vlastník ů lesů. Komise navrhla strategické pokyny 
Společenství pro rozvoj venkova, které kladou d ůraz na obnovitelnou energii všeobecn ě a 
obzvláště na zásobovací řetězce pro biomasu38. Komise podporuje členské státy, aby využily 
této příležitosti pro rozvoj a diverzifikaci hospodá řství venkova prost řednictvím svých 
vnitrostátních program ů rozvoje venkova. Komise navrhuje  ustavit zvláštní  ad hoc skupinu, 
která by v rámci t ěchto program ů zvážila p říležitosti týkající se biomasy. 
5.3. Státní podpory 
Oficiální podpora produkce a využ ití biomasy musí být v soul adu s politikou státních podpor 
Společenství. Komise m ůže povolit investi ční a provozní pomoc na základ ě pokynů 
Společenství o státní podpo ře na ochranu životního prost ředí39. Pravidla t ěchto pokyn ů 
zohledňují pozitivní ú činky, které by mohla m ít energie produkovaná z biomasy, ve srovnání 
s výrobou energie na základ ě fosilních paliv. Pomoc na investice v podporovaných oblastech 
je podle pokyn ů pro vnitrostátní regionální podpory40 možné považovat za slu čitelnou se 
společným trhem. Nem ělo by dojít k nep řiměřenému narušení hospodá řské soutěže. Viz 
rovněž příloha 9.  
6. VÝZKUM 
Návrh sedmého rámcového programu, který vypracovala Komise, p řisuzuje výzkumu 
biomasy vysokou prioritu. Zahrnuje n ěkolik činností týkajících se biomasy: 
• „Biomasa pro paliva, el ektrickou energii, vytáp ění a chlazení“ s cílem vyvinout a ukázat 
soubor technologií; 
• „Inteligentní energetické sít ě“, včetně integrace za řízení pro biomasu do elektrických 
rozvodných sítí a zavedení bioplynu a syntet ického plynu do rozvodných sítí pro zemní 
plyn; 
                                                 
37 KOM(2005) 299 ze dne 5.7.2005. 
38 KOM(2005) 304.  
39 Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s.3. 
40 Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9. 
 
CS 15   CS • „Vědy o živé p řírodě a biotechnologie pro trva le udržitelné nepotraviná řské produkty a 
postupy“, v četně využití biotechnologie ke zlepšení pr oduktivity, udržitelnosti a složení 
surovin z biomasy a na vývoj nových biologických proces ů. 
Některé z nejvýznamn ějších oblastí činnosti budou: 
• vývoj „technologických platfore m pro biopaliva“ vedených pr ůmyslem; 
• koncept „biologických rafinerií“, čímž by se využily všechny části podnik ů; 
• výzkum biopaliv druhé generace, kde se o čekává výrazný nár ůst poskytování finan čních 
zdrojů Společenství. 
Komise zváží, jak nejlépe využít výzkum v optimalizaci zem ědělských a d řevnatých plodin 
pro energetické ú čely a v procesech p řeměny. 
Prostřednictvím programu Inteligentní energie pro Evropu Komise podpo ří šíření technologií, 
které se osv ědčí ve výzkumu. 
Podrobnosti jsou uvedené v p říloze 12. 
7. ZÁV ĚR 
Evropa se musí zbavit své závislosti na fosilních palivech. Biomasa p ředstavuje jednu 
z hlavních alternativ. Je t řeba vypracovat ú činná hospodárná opat ření na evropské úrovni ve 
prospěch biomasy, aby se: 
• získaly maximální výhody z inovace na vnitrostátní a místní úrovni;  
• zabezpečil jasný sm ěr pro hlavní odv ětví organizovaný v evropském m ěřítku;  
• spravedliv ě rozložila zát ěž.  
Toto sdělení stanoví koordinovaný program pro činnost Spole čenství, včetně opatření ke 
zlepšení poptávky po biomas e; zlepšení dodávek; p řekonání technických p řekážek; a rozvoj 
výzkumu.  
Vypracování tohoto ak čního plánu trvalo tém ěř rok. Je založený na ro zsáhlých konzultacích 
se zúčastněnými stranami41. Jejich reakce na myšlenku energického p řístupu Spole čenství 
v této oblasti byla z velké části a často velice pozitivní. Dalš ím krokem bude uvést tento 
program do praxe. Na ja ře příštího roku bude v Zelené knize o souvislé evropské energetické 
politice řešen pokrok a další rozvoj. 
                                                 
41 Viz p říloha 13. 
 
CS 16   CS ANNEX 1 – Biomass action plan: summary of measures  
Biomass for heating and electricity  
The Commission will: 
• work towards a proposal for Community legi slation in 2006 to en courage the use of 
renewable energy, including bioma ss, for heating and cooling; 
• examine how the directive on energy performa nce of buildings could be amended to 
increase incentives for the use of renewable energy; 
• study how to improve the performance of hous ehold biomass boilers and reduce pollution, 
with a view to setting requi rements in the framework of the eco-design directive; 
• encourage district heating scheme owners to modernise them and convert them to biomass 
fuel; 
• encourage Member States that apply a reduced  VAT rate to gas and electricity to apply 
such a rate to district heating too; 
• pay close attention to the implementation of the directive on electricity from renewable 
energy sources; 
• encourage Member States to harness the poten tial of all cost-effective forms of biomass 
electricity generation; 
• encourage Member States to take into account, in their support systems, the fact that, in 
combined heat and power plants, biomass can pr ovide heat and electricity at the same time. 
Transport biofuels  
The Commission will: 
• Bring forward a report in 2006 in view of a possibl e revision of the biofuels directive. This 
report will address the issues of:  
– setting national targets fo r the share of biofuels; 
– using biofuels obligations on fuel suppliers; 
– ensuring, through certification schemes, that the biofuels used to meet the targets 
satisfy minimum sustainability requirements. 
• Encourage Member States to give favourable treatment to second-generation biofuels in 
biofuels obligations. 
• Bring forward a legislative proposal promoti ng public procurement of clean and efficient 
vehicles, including those usi ng high blends of biofuels. 
 
CS 17   CS • Examine how biofuel use can count towards the CO 2 emission reduction targets for car 
fleets. 
• Pursue a balanced approach in ongoing free trade agreement negotiations with ethanol-
producing countries/regions. The EU must resp ect the interests of domestic producers and 
EU trading partners, within the co ntext of rising demand for biofuels. 
• Propose amendments to the “biodiesel standard” to facilitate the use of a wider range of 
oils, including imported oils, to produce biodiesel, and allow ethanol to replace methanol 
in biodiesel production. 
• Assess the impact of options to address the issu es of limits on the content of ethanol, ether 
and other oxygenates in petrol; limits on the vapour content of petrol; and limits on the 
biodiesel content of diesel. 
• Ask the relevant industries to explain the tech nical justification for practices that act as 
barriers to the introduction of biofuels and mo nitor the behaviour of these industries to 
ensure that there is no disc rimination against biofuels. 
• Support developing countries by helping them  to produce biofuels and by maintaining 
market access conditions that are no less fa vourable than those provided by the trade 
agreements currently in force. 
• Bring forward a communication dealing sp ecifically with biofuels early in 2006. 
Cross-cutting issues  
The Commission will: 
• Assess the implementation of the energy crop scheme. 
• Finance a campaign to inform farmers and fore st holders about the properties of energy 
crops and the opportunities they offer. 
• Bring forward a forestry action plan in which energy use of forest material will play an 
important part. 
• Review the impact of the energy use of wood an d wood residues on forest based industries. 
• Consider how the waste framework legislation could be amended to facilitate the use of 
clean wastes as fuel. 
• Review how the animal by-products  legislation could be amende d in order to facilitate the 
authorisation and approval of alternative processes for the production of biogas and other 
biofuels 
• Encourage the European Committee for Standard isation to speed up wo rk on standards for 
the quality of biomass fuels. 
• Explore how to develop a European s pot market in pellets and chips. 
 
CS 18   CS • Encourage Member States to establish national biomass action plans.  
Encourage Member States and regions to ensure that the benefits of biomass are taken into 
account when preparing their national reference frameworks and operational plans under the 
cohesion policy and the rural development policy.  
Research  
The Commission will: 
• Continue to encourage the development of an  industry-led “Biofuel technology platform”. 
• Consider how best to take fo rward research into the optimis ation of agricultural and woody 
crops for energy purposes, and biomass to energy conversion processes. 
• Give a high priority to research into the “bio -refinery” concept, finding valuable uses for 
all parts of the plant. 
• Give a high priority to resear ch into second-generation biofuels, with an aim of improving 
their efficiency and cost-eff ectiveness; a substa ntial increase in Community funding is 
expected. 
 
CS 19   CS ANNEX 2 – EU biomass production potential  
The table assesses the EU’s poten tial to produce biomass for ener gy use. These estimates are 
conservative because they are based on the following assumptions: 
• no effect on domestic food pr oduction for domestic use; 
• no increase in pressure on farmland and forest biodiversity; 
• no increase in environmental pressure on soil and water resources; 
• no ploughing of previously unploughed permanent grassland; 
• a shift towards more environmentally friendl y farming, with some areas set aside as 
ecological stepping stones; 
• the rate of biomass extraction from forests adapted to local soil nutrient balance and 
erosion risks. 
The first column of the table shows the quant ities of EU-produced biomass used for energy 
purposes today. The following columns show  the potential contri bution in 2010, 2020 and 
2030. The potential for 2010 is 2½ times the cont ribution today. The potential for 2020 is 3 to 
3½ times the contribution today, and the potential for 2030 is 3½ to 4½ times that of today. Forests, wastes and agriculture all make a bi g contribution to this potential for growth. The 
increase from forestry comes from an increase both in fellings and in the use of residues. The 
increase from agriculture is driven by the reform of the common agricultural policy. 
EU biomass production potential
42 
Mtoe Biomass 
consumption, 
2003 Potential, 
2010 Potential, 2020 Potential, 2030 
Wood direct from 
forest (increment 
and residues)  43 39-45 39-72 
Organic wastes, 
wood industry residues, 
agricultural and 
food processing residues, manure  
 
67
43 100 100 102 
Energy crops 
from agriculture 2 43-46 76-94 102-142 
TOTAL 69 186-189 215-239 243-316 
 
                                                 
42 Sources: 2003 data from Eurostat; projections for 2010, 2020 and 2030 from European Environmental 
Agency, “How much biomass can Europe use without harming the environment”, briefing 2/2005. 
43 This figure includes 59 Mtoe of wood and wood wastes; 3 Mtoe of biogas; and 5 Mtoe of municipal 
solid waste. 
 
CS 20   CS It should be underlined th at due to lack of data , this table only covers  the EU-25. It does not 
include the contribution of Bulgaria and Romani a. These countries will be EU members by 
2010, and have high biomass production potential. Nor does the table include imports. Most 
regions of the world have higher potential to  produce biomass, relative to their energy 
consumption, than the EU. Potential EU consum ption is therefore significantly higher than 
these figures would suggest. 
 
CS 21   CS ANNEX 3 – A scenario to increase bi omass energy using current technologies  
mtoe Current (2003) Future (2010) Difference 
Electricity 20 55 35 
Heat 48 75 27 
Transport 1 19 18 
TOTAL 69 149 80 
This scenario is drawn from the 2004 commu nication “The share of renewable energy”, 
expanded to the EU-25. It is co mpatible with achievement of the Community’s targets of: a 
12% overall share of renewable energy; a 21% share of renewable energy in electricity 
generation; and a 5.75% market share for biofuels.  
The Commission believes this scenario can be  achieved in the three sectors sectors – 
electricity, heat and tran sport – through the measures in this  action plan – if not in 2010, the 
year for which these targets were set, then  within a year or two of that date.  
This is the scenario that serves as the basi s for the impact assessment on this Communication. 
 
CS 22   CS ANNEX 4 – Environmental impacts  
Biomass has three main environmental impacts: 
- Avoidance of greenhouse gas emissions  
The Commission estimates that the scenario  in Annex 3, if achieved, would reduce 
greenhouse gas emissions by 209 million tonnes of CO 2-eq per year. 
- Environmental impact of th e production of raw materials  
Agriculture can have significant effects on the environment, positive and negative. In 
general, the level of harmful effects varies with the intensity of the agriculture. This is true whether crops are used for food or  energy purposes. It can be particularly 
harmful to bring previously uncultivated land (permanent grassland) into agricultural 
use.  
On the other hand, using grass cuttings fr om such land for biomass production can 
help to prevent the decline of biodiversity on species-rich grasslands due to land abandonment.  
Energy crop cultivation can help to improve  the overall profitability of the farm 
business, contributing to the maintenance of farming in areas where this may be 
useful from an environmental (or wider sustainable development) perspective. This is 
important in a number of regions to improve  soil stability and prevent irreversible 
landslide damage. Another potential positive aspect of energy crop production is its 
contribution to the establishment of ne w crop rotation systems that are more 
advantageous from a wider environmental poin t of view (for example, alternatives to 
the monoculture of maize).  
If energy crops are grown on agricultural land that was previously used for food 
production, the change in environmental pr essure depends on which biomass crops 
are cultivated.  
The plantation of tree crops to enhance soil  cover on degraded land can also have a 
globally positive impact. However this should not take place on steppic or mountain habitats that have a high biodiversity value. 
The use of wastes and residues for ener gy purposes often gives an environmental 
bonus compared with other means of disposal . For forest residues, the environmental 
impact depends on the local soil nutrient ba lance and the risk of erosion, which may 
require a certain amount of the residues (espec ially foliage) to be left on site. In some 
regions, however, their extraction he lp to reduce the risk of fire. 
- Environmental impact of the use of biomass
 
Like fossil fuels, biomass emits pollutant s. Advanced emission control equipment 
can virtually eliminate this, however. Such e quipment is already standard in transport 
and, increasingly, in electricity generati on. The situation is less favourable with 
heating, particularly home heating. 
 
CS 23   CS This analysis points to two priorities:  
• the need to guarantee that site-specific en vironmental requirements are observed when 
producing biomass – this will be addressed in the Commission’s 2006 report on the 
implementation of the biofuels directive; 
• improving the pollution performance of household biomass burning – this will be 
addressed as part of the measures proposed in  this action plan to develop biomass heating. 
The Commission will also take steps to improve  understanding of the costs and environmental 
impacts of all transport fuels,  including conventional biofuels. 
 
CS 24   CS ANNEX 5 – Renewable energy and the directive  on the energy performance of buildings  
The directive on the energy performance of buildings44 requires Member States, when 
calculating the energy performance of buildings, to take into account the positive influence of 
"heating and electricity systems based on renewa ble energy sources". The relative importance 
attached to different kinds of renewable energy will be decided by the Member States in their 
transposition of the directive, allowing them, in principle, to attach substantial premia to the 
use of biomass in their calculation methods.  
Moreover, for new buildings larger than 1000 square meters, Member States are required to 
carry out technical, environmenta l and economic feasibil ity studies on the us e of decentralised 
energy supply systems based on renewable energ y, on CHP and on district or block heating or 
cooling. This also gives Member States consid erable leeway to promote biomass. In many 
Member States, biomass heating is one of th e most practical and cost-effective options. 
During 2006, taking into account comments recei ved on the energy efficiency Green Paper45, 
the Commission will decide how it thinks th e directive should be further developed. The 
possibilities it will c onsider could include: 
• amending the annex to the direc tive to ensure that calculation procedures allow greater 
weight and more active promotion to be gi ven to biomass heating and other forms of 
renewable energy; 
• reducing the thresholds in the directive so th at many more new buildings would have to be 
considered for renewable energy before c onstruction starts, and many more renovation 
projects would need to meet minimum efficiency requirements based on energy 
performance calculations that include the positive influence of renewable energy sources, 
including biomass; 
• setting EU-wide minimum energy performance standards and criteria that could also 
promote the use of biomass where it is tec hnically feasible and ec onomically interesting. 
At the same time, the Commission will examine other options for development of the 
directive, including inter alia  the use of energy-effici ent building materials. 
                                                 
44 Directive 2002/91/EC of the Euro pean Parliament and of the Co uncil of 16 December 2002 on the 
energy performance of buildings (OJ L 1, 4.1.2003). 
45 COM(2005) 265, 22.6.2005. 
 
CS 25   CS ANNEX 6 – Biomass for electricity generation  
Electricity can be generated fr om all types of biomass. Se veral reliable technologies are 
available. These technologies can be used to “co-fire” biomass, by mix ing it with coal or 
natural gas, or to run fr eestanding power stations.  
Large centralised power plants, like those used to  burn straw in Denmark or forest residues in 
Finland, offer the best economic performance, es pecially if they are also used for heat 
(combined heat and power, CHP) . Co-firing biomass with coal  is another good centralised 
option in existing large power plants.  
It is more efficient, when electri city is generated from biomass, to  make use of the heat that is 
produced as well. Member States can support this in the design of support schemes for 
electricity generated from renewable en ergy sources, or through CHP support schemes 
developed in accordance with the harmonised Eu ropean efficiency reference values for CHP 
which will come into force in February 2006 in accordance with the CHP directive46.  
Smaller decentralised plants burning solid bioma ss or biogas tend to cost  more, but often have 
advantages for the environment and for rural de velopment. The EU structural funds or its 
rural development programme can be used to  study their optimal location in relation to 
biomass availability, transport infrastructure , grid connection possible and labour markets. 
The Commission encourages Member States to harness the potential of all cost-effective 
forms of biomass electricity generation ra ther than focusing on one form alone.
                                                 
46 Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 on the 
promotion of cogeneration based on a useful heat demand in the internal energy market and amending 
Directive 92/42/EEC (OJ L 52, 21.2.2004). 
 
CS 26   CS ANNEX 7 – Transport biofuels: background  
In 2001 the Commission adopted a communication on alternative fuels for road transport, 
identifying three fuels (biofuels, natural ga s and hydrogen) that c ould play a big part.47 It was 
accompanied by legislative proposals requiring Member States to promote biofuels and 
making it easier to use fuel tax exemptions to do this. These proposals were adopted, in 
amended form, in 200348. 
Since the adoption of the commun ication the market share of biofuels has increased from 
0.2% in 2000 to 0.8% in 2004. About  90% of biofuel consumpti on is covered by domestic 
raw materials, 10% by imports. Out of the EU 25’s total arable land of 97 million hectares, 
about 1.8 million hectares were used for pr oducing raw materials for biofuels in 2005. As 
expected, there has been a shift towards low ble nds and away from the high blends or pure 
biofuels that prevailed in 2001. Biodiesel’s share of total biofuel consumption has stayed at 70 
to 80%. 
The rise in the oil price and a growing interest in new markets for agricultural products in the 
light of the reform of the common agricultural policy - and the sugar re gime in particular - 
have led to a wider appreciati on of biofuels’ advantages at European level and have provoked 
widespread discussion in Member States.  
“Second-generation” biofuels from wood and wast es are currently more expensive than first-
generation biofuels from agricu ltural crops and have not yet been fully demonstrated on a 
commercial scale. Once that has been achieved, they will widen the range of raw materials 
that can be used and could also further improve  biofuels’ environmenta l profile. It should be 
underlined, however, that first-ge neration biofuels already offer significant benefits and that 
any significant contribution fr om second-generation biofuels will not materialise until after 
2010. Therefore, the emphasis of this acti on plan is on first-generation biofuels. 
                                                 
47 COM(2001) 547. 
48 Directive 2003/30/EC of the European Parliament and of the Council of 8 May 2003 on the promotion 
of the use of biofuels or other renewable fuels for transport (OJ L 123, 17.5.2003), and Council 
Directive 2003/96/EC of 27 October 2003 restructuring the Community framework for the taxation of 
energy products an d electricity (OJ L 283, 31.10.2003). 
 
CS 27   CS ANNEX 8 – Biofuels: progress at national level  
Member 
State Market share 
2003 National indicative 
target for 2005 Targeted increase, 2003-2005 
AT 0.06% 2.5% +2.44% 
BE 0 2% +2% 
CY 0 1% +1% 
CZ 1.12% 3.7% (2006) + 1.72% (assuming linear path) 
DK 0 0% +0% 
EE 0 2% +2% 
FI 0.1% 0.1% +0% 
FR 0.68% 2% +1.32% 
DE 1.18% 2% +0.82% 
GR 0 0.7% +0.7% 
HU 0 0.4-0.6% +0.4-0.6% 
IE 0 0.06% +0.06% 
IT 0.5% 1% +0,5% 
LA 0.21% 2% +1.79% 
LI 0 (assumed) 2% +2% 
LU 0 (assumed) not yet reported, 
assume 0 not yet reported 
MT 0.02% 0.3% +0.28% 
NL 0.03% 2% (2006) +0% (promotional measures will come into 
force from January 2006) 
PL 0.49% 0.5% +0.01% 
PT 0 2% +2% 
SK 0.14% 2% +1.86% 
SI 0 (assumed) 0.65% +0.65% 
ES 0.76% 2% +1.24% 
SV 1.32% 3% +1.68% 
UK 0.03% 0.3% +0.27% 
EU25 0.6% 1.4% +0.8% 
Sources  
2003 : National reports under the biofuels directiv e except Belgium: Eurostat (figure for 2002) 
and Italy: EurObserv’Er. 
2005 : National reports under th e biofuels directive.  
National reports under the biofuels  directive are available at  
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/biofuels_en.htm  
 
CS 28   CS ANNEX 9 – Implementing the biofuels dire ctive: fuel tax exem ptions and biofuel 
obligations  
Member States are using two main tools to impl ement the Biofuels Directive: tax exemptions 
and biofuels obligations. 
Tax exemptions  
Member States make a good deal of use of fi scal policy to promote biofuels. The energy 
taxation directive establishes the framewor k for the consequent tax exemptions.  
Under Article 16 of this Directiv e, Member States can reduce ta xes on biofuels or completely 
exempt them from taxes, without needing the Commission’s prior approval (on fiscal 
grounds), as long as they respec t certain strict conditions.  
The tax reduction or exemption cannot exceed the amount of tax which would otherwise be 
payable on the volume of biofuel present in the product that is eligible  for the reduction. In 
addition, it should be emphasised that the ta x reductions or exemp tions introduced by 
Member States must be modified in line with cha nges in the price of raw materials, in order to 
ensure that the reductions do not lead to overc ompensation of the addi tional costs of biofuel 
production. The fiscal advantage (exemption or reduction) granted to a fuel of renewable 
origin cannot exceed the difference between th is fuel and an equivalent fossil fuel. 
These fiscal measures no longer need the prio r, unanimous approval of  other Member States. 
However, they remain subject to state aid control. The Commission has taken a generally 
favourable attitude to th e notifications received. The exempti ons that have received state aid 
approval are listed in the table.  
Table - Biofuel tax exemptions that have received state aid approval 
Case Biofuels concerned reference 
C64/2000 FR ETBE OJ L 94, 10.4.2003, p. 1 
N461/01 IT Biodiesel OJ C 146, 19.6.2002,p. 6 
N480/02 SE All CO2-neutral fuels OJ C 33, 6.2.2004, p.  
N804/01 UK Biodiesel OJ C 238, 3.10.2002, p. 10 
N512/02 SE Biofuel pilot projects OJ C 75, 27.3.2003, p. 2 
N685/02 DE Bioethanol, biodiesel and vegetable oils OJ C 86, 6.4.2004, p. 15 
N717/02 IT Bioethanol and ETBE OJ C 16, 22.1.2004, p. 22 
N407/03 UK Bioethanol OJ C 193, 28.4.2005, p. 17 
NN43/04 AT Bioethanol, biodiesel and vegetable oils Not published yet 
N187/04 SE Biofuel pilot projects Not published yet 
 
CS 29   CS N206/04 CZ Biodiesel Not published yet 
N427/04 HU Biodiesel and ETBE OJ C133, 31.5.2005, p. 2 
N582/04 IT Biodiesel (prolongation of N461/01) Not published yet 
N599/04 IRL Biodiesel, bioethanol and vegetable oils OJ C 98, 22.4.2005, p. 10 
N44/05 LT Biodiesel, bioethanol, vegetable oils and ETBE Not published yet 
N223/05 CZ Biodiesel Not published yet 
N314/05 EE Bioethanol, biodiesel and vegetable oils Not published yet 
All decisions not to raise objections can be found on the Commission’s website: 
http://europa.eu.int/comm/secretariat_ge neral/sgb/droit_com /index_en.htm#aides 
However, the Commission is aware that the sy stem of tax exemptions, as implemented, is 
giving rise to three problems: 
1) The risk of unnecessarily high cost to the state and unnecessarily high payments 
to undertakings . Biofuels producers have diffe rent costs but, under the tax 
exemption system, all receive the same level of compensation. If the level of 
compensation is enough to bring high-cost pr oducers into the market , there is a risk 
that it overcompensates lo wer-cost producers. The risk of overcompensation appears 
to be widespread, both within the Community  and internationally. The services of the 
Commission are presently looki ng into several possibilities,  including the limitation 
of detaxation to undenatured bioethanol (whi ch is subject to the highest import duty) 
and/or making the rate of detaxati on depend on the raw material used. 
2) Insufficient investor certainty . The Energy Taxation Directive limits the duration of 
tax exemptions to six years. Among the schemes adopted to date, only the French 
scheme lasts as long as this. In general,  Member States could consider taking 
coordinated measures to create a stable i nvestment climate, in particular by making 
full use of the possibility under Community la w to adopt six-year tax reliefs and to 
arrange for their extension well before the term has expired. However, stakeholder 
consultation has clarified that even this pe riod of certainty is less than needed for 
some investments, particularly in sec ond-generation biofuels but also in first-
generation ethanol plants. 
3) While some Member States use open aid sche mes, available to all, others have opted 
for a quota-based approach , limiting the quantity of biofuel that will qualify for the 
tax exemption and setting up a process to c hoose the firms that will benefit from it. 
The Commission sees risks of non-transpar ency, arbitrary allocation and increased 
market concentration in quota-based schemes. 
Biofuels obligations  
At present there is increasing interest among Member States in the use of biofuel  obligations , 
requiring fuel supply companies to incorporate a given percentage of  biofuels in the fuel they 
 
CS 30   CS place on the national mark et or face a penalty49. Obligations are in forc e in France and Austria 
and will come into force in Slovenia in 2006 and in the Czech Republic  and the Netherlands 
in 2007. The UK and Germany have recently said that they will introduce them. Schemes vary 
in relation to: the point in the distribution chain where the obligation is placed; whether 
individual types of biofuel ar e distinguished; how compliance is  monitored; whether they are 
implemented through a system of tradable certificates; and whethe r they coexist with fuel tax 
exemptions. 
Obligations have a number of advantages. They place responsibility for addressing the 
problem of excessive oil dependence on the sect or where it originates – while implying only a 
negligible increase in the cost of fuel. They give fuel supply companies an incentive to push 
down the cost of biofuels – and it follows that they are more cost-efficient. They can include a 
premium for second-generation biof uels. Unlike state aids, they are not subject to a time limit 
and so could be a good way to establish th e stable framework that investors want. 
Compatibility between obligations and exemptions  
It is important to point out that Article 16(6) of the energy taxation directive states that if 
Community law requires Member States to comply  with legally binding obligations requiring 
them to place a minimum proportion of biofuels , the option for Member States to reduce 
excise duties under fiscal control (that is, w ithout needing specific authorisation from the 
Council under unanimity ) would disappear. 
                                                 
49 Obligations that take this form are compatible w ith the Fuel Quality Directive (Directive 98/70/EC of 
the European Parliament and of the Council of 13 October 1998 relating to the quality of petrol and 
diesel fuels and amending Council Directive 93/12/EEC (OJ L 350, 28.12.1998), as amended by Directive 2003/17/EC of the European Parliament and of the Council of 3 March 2003 (OJ L 76, 
22.3.2003). By contrast, an obligation to incorporate a given proportion of biofuel in each litre of fuel 
sold would not be compatible with the Directive.. 
 
CS 31   CS ANNEX 10 – Trade in bioethanol  
1. Current trade in bioethanol  
There is currently no specific customs cl assification for bioethanol for biofuel 
production. This product is traded under c ode 22 07 which covers both denatured 
(CN 22 07 20) and undenatured alcohol (CN 22 07 10). Both denatured and 
undenatured alcohol can then be used for biofuel production. It is not possible to 
establish from trade data whether or not im ported alcohol is used in the fuel ethanol 
sector in the EU.  
An import duty of €19.2/hl is levied on unde natured alcohol, while  an import duty of 
€10.2/hl applies to denatured alcohol.  
Table I 
Imports under code 2207 (in hl) 
 Av. 1999-2001 Av. 2002-04 % of total (02-04) 
Undenatured alcohol 1 167 935  2 383 239  93% 
Denatured alcohol 279 904  180 988  7% 
Total 1 447 839  2 564 226  100%  
Overall imports of alcohol under code 2207 averaged 2 564 226  hl over the 2002-04 
period, up from 1 447 839 hl over 1999-2001. Over 93% of them came under code 22 07 10 (undenatured alcohol).  
The principal trade trends ar e summarised in Table II:  
Table II 
Total imports of alcohol under code 22 07 (in hl) by type of duty  
 2002 2003 2004 Av. 2002-04 % of total 
Reduced duty  227 285 182 940 288 364 232 863 9%
Duty-free  980 693 2 027 632 1 709 282 1 572 536 61%
MFN 657 011 494 771 1 124 699 758 827 30%
TOTAL  1 864 989 2 705 344 3 122 345 2 564 226 100%
 
a) average imports of bioethanol in creased by 77% over 2002-2004 compared to 
the previous three-year period (1999- 2001) when they totalled 1 447 839 hl;  
b) over that period 70% of these impor ts were traded under preferential 
conditions, out of which almost 61% were  duty-free, while 9% benefited from 
some type of duty reduction; 
c) 30% of EU trade under  code 22 07 takes place under MFN (most favoured 
nation) conditions.  
 
CS 32   CS With respect to the largest exporting countries: 
a) over the 2002-2004 period, Pakistan was th e largest duty-free exporter with an 
average of 501 745 hl followed, at a di stance, by Guatemala with 223 782 hl;  
b) Brazil is the only country capable of exporting large quantitie s as MFN with an 
average of 649 640 hl over the same peri od, with the second MFN exporter, the 
USA, on only 20 109 hl; 
c) one country - Ukraine - accounts for the vast majority of imports at reduced 
duty with 107 711 hl over  the 2002-04 period. Egypt  came second with over 
43 000 hl.  
2. Preferential imports of bioethanol into the EU  
The EU’s preferential trade basically co mes under two regimes: the Generalised 
System of Preferences (including, among others, the Everything But Arms (EBA) 
initiative) and the Cotonou Agreement. Th e main preferences accorded by each of 
them are summarised in Table III and descri bed in detail in the following sections.  
Table III 
Import conditions under code 22 07 u nder EU’s main preferential agreements  
 GSP normal GSP+ EBA Cotonou 
Duty 
reduction  15% up to 
31.12.2005 0% as of 
1.1.2006 100% 100% 100% 
Quantitative 
restrictions  NO NO NO NO 
Beneficiaries  All GSP beneficiaries if 
not graduated. Bolivia, Colombia, Costa 
Rica, Ecuador, Guatemala, 
Honduras, Panama, Peru, El Salvador, Venezuela, 
Georgia, Sri Lanka and 
Mongolia  LDCs ACPs 
2.1. GSP 
The current Council Regulation (Regula tion (EC) 2501/2001), in force until 31 
December 2005, classifies denatured and unde natured alcohol under code 22 07 as a 
sensitive product, According to article 7.4 of  the regulation, imports of this alcohol 
from all GSP beneficiary countries qua lify for a 15% reduction of the MFN duty50. 
Under the special drugs regime envi saged by Council Regulation (EC) 2501/2001, 
which was in force from the early ninetie s until repealed on - 30 June 2005, exports 
from a number of countries (Bolivia, Co lombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, 
Honduras, Nicaragua, Panama, Pe ru, Pakistan, El Salvador and Venezuela) qualified 
for duty-free access under code 22 07.  
                                                 
50 Article 7(4) of Council Regulation (EC)  No 2501/2001 of 10 December 2001.  
 
CS 33   CS The new GSP Regulation [Council Regulati on (EC) No 980/2005 of 27 June 2005], 
which will apply from 1 January 2006 to 31 December 2008, no longer envisages any tariff reduction for either denature d or undenatured alcohol under code 22 07 
(still classified as a sensitive product). This Regulation put in place a special incentive arrangement for sustainable de velopment and good governance (the new 
GSP + incentive scheme) which has been applying on a provisi onal basis since 
1 July 2005 and will apply on a pe rmanent basis from 1 January 2006 to 
31 December 2008. This new incentive arrangement grants unlimited and duty free access (suspension of Common Customs Tari ff duties) to denatured or undenatured 
alcohol under code 2207. It includes all th e countries which already benefited from 
the previous drugs scheme, with the exception of Pakistan which is subject to the full 
MFN duty.  
The new incentive arrangement now also includes Georgia, Sri Lanka and Mongolia, 
which have not so far exporte d bioethanol to the EU.  
Moreover, a special arrangement for least developed countries (the EBA initiative) 
provided for by the new GSP Regulation o ffers an unlimited duty-free access to 
denatured or undenatured alcohol under code 2207. 
2.2. Cotonou Agreement 
Under the Cotonou Agreement, ACP countries qualify for duty-free access for 
denatured and undenatured alcohol under code 22 07 with the sole exception of South Africa. According to Regulation (EC) 2501/2001, South Africa enjoys a 15% reduction in customs duties. From 1 January 2006 it will therefor e have to pay full 
MFN duty. During the ongoing European Part nership Agreement (EPA) negotiations 
with ACP countries, the customs duties of alcohol under code 22 07 will need to be 
negotiated.  
2.3. Other countries with preferential arrangements  
Egypt currently has unlimited duty-fr ee access to the EU under the Euro-
Mediterranean Agreement. Before that, it  qualified for a 15 % reduction under the 
GSP scheme.  
Norway, which ranks among the top ten expor ters with a total of 89 375 hl under 
code 22 07 in 2004, has been granted duty -free access to th e EU within the 
framework of tariff rate quotas (TRQs) si nce the mid-nineties. In 2005 the TRQ will 
total 164 000 hl for exports under code 22 07 10 (up fr om 134 000 hl the previous 
year) and 14 340 hl under code  22 07 20, up from 3 340 hl.  
3. Trade analysis  
Table IV sums up trade under the va rious preferential arrangements.  
Table IV 
Imports under preferential condi tions 2002 – 2004 (in hl)  
 2002 2003 2004 Av. 2002-04 % of total trade 
2002-04 
 
CS 34   CS GSP normal 227 285 182 940 288 364 232 863 9% 
GSP +  553 156 1 569 005 1 412 896 1 178 352 47.5% 
ACP 291 055 268 784 154 663 238 167 9% 
EBA  30 018 86 247 18 956 45 074 1.5% 
Others  106 464 103 597 122 768 110 943 4% 
Total preferential 1 207 978 2 210 573 1 997 646 1 805 399 70% 
Total MFN  657 011 494 771 1 124 699 758 827 30% 
Grand total  1 864 989 2 705 344 3 122 345 2 564 226 100% 
 
3.1. GSP 
Trade data for 2001–2004 show a dramatic incr ease in bioethanol exports from the 
countries benefiting from the special drugs regime in previous years. Although these 
countries have benefited from the same regime since the 1990s, the unlimited duty-free access enjoyed under it at a moment of rising demand for alcohol under code 
22 07 can be considered the single most important factor underlying the doubling of 
bioethanol exports from these countries to the EU. All major exporters under code 
22 07 over the last three years benefit from  such a scheme: Pakistan, Guatemala, 
Peru, Bolivia, Ecuador, Ni caragua and Panama.  
Altogether, exports of ethanol from the GSP plus beneficiaries totalled 1 412 896 hl 
in 2004: practically all duty-free exports to the EU and 46% of all exports under code 
22 07 to the EU over the 2002-2004 period.  
Thanks to its lower production costs, Pa kistan took a big lead  over the other GSP 
beneficiaries with 1 008 656 hl in 2004 (the  second largest exporter in the world) 
followed, at a distance, by Guatemala with over 250 000 hl.  
Under the new GSP an exclusion of Pakist an from the list of countries having 
unlimited duty-free access to the EU market, w ill remove from the market one of the 
most aggressive and competitive producers. All old direct competitors under the GSP 
drugs regime will continue to enjoy duty-fr ee access to the EU market and might be 
expected to fill the gap left by Pakistan as  they have relatively low production costs 
too.  
Nevertheless, at US$14.52/hl, Pakistan has pr oduction costs closer to Brazil’s which, 
with production costs of US$13.55/hl, manages to export substantial quantities to the 
EU paying the full MFN duty. Pakistan might th erefore be expected to continue to be 
able to export significant qua ntities of ethanol to the EU, albeit not at the same pace 
as before, thus utilising th e increased production capacity bui lt over the last  couple of 
years.  
By contrast, the 15% reduction offered by the normal GSP regime opened access for 
approximately 9% of exports of the sa me product to the EU market. Unlike the 
 
CS 35   CS obvious favourable impact of the GSP drugs regime, the impact of the 15% duty 
reduction is more difficult to assess. The two largest exporting countries benefiting 
from such a reduction are Ukraine and Sout h Africa. In the case of Ukraine, the 
introduction of the 15% reduction coincided with a dramatic increase in exports over 
the 2002-2004 period. For South Africa, on the other hand, the last  two years showed 
exports stable on approximately 50 000 hl, w ith a dramatic decr ease over the 2000-
2001 period. Under these conditions, it is difficu lt to predict the impact of removal of 
the 15% import duty reduction although it seems fair to say that even such a small 
reduction seemed to provide a competitive advantage over the countries paying full 
duty.  
3.2. EBA 
So far, exports of bioethanol from countri es benefiting from the special arrangement 
for the least developed countri es (the EBA initiative) und er the GSP (EC) Regulation 
980/2005 to the EU have been negligible a nd have primarily come from one country 
- the Democratic Republic of Congo - whic h already qualified fo r duty-free access as 
an ACP country. At the moment, the Demo cratic Republic of Congo is the only LDC 
with sizeable, though erratic, exports of alcohol to the EU under code 22 07 since 
1999. In 2004 exports totalled 18 956 hl after p eaking at 86 246 hl the year before.  
It is fair to recognise, however, that EB A dates back to only 2001 and that some of 
the countries which did not have dut y-free access under other earlier regimes 
(notably Bangladesh, Laos, Cambodia, Afgha nistan and Nepal) might find new ways 
of access to the EU in the medium or longer term. 
New opportunities might emerge in these countries - which generally do not produce 
(or are not very competitive at producing) sugar cane or any other raw material for bioethanol production from thei r own resources – in the fo rm of processing molasses 
imported from their competitive, sugar-produ cing neighbours. This might be the case 
with Cambodia which could use raw material  from Thailand, or with Bangladesh and 
Nepal which might process raw material from  India. At the moment it is difficult to 
quantify future potential production from th ese countries but investments are known 
to have been made in so me of them, like Bangladesh. 
In this respect it is important to stress that under Council Regulation (EC) 
2501/2001, imports are subject to  the GSP rules of origin  plus regional cumulation. 
The Commission is currently examining a proposal for a new regulation which 
would introduce the principle of determination of the preferential rules of origin based on the value-added method. Distillation should continue to be considered an 
operation with sufficient added value to c onfer origin on the finished product.  
3.3. Cotonou Agreement 
• On the whole, ACP exports to the EU under co de 22 07 have so far been limited. Over the 
last couple of years they have, however, been fairly stable at
 238 167 hl despite a low of 
154 663 hl in 2004  (excluding South Africa: 48 728 hl) . 
• Swaziland and Zimbabwe are by far the leading exporters with an average of 85 562 hl and 
120 261 hl respectively over the 2002-04 period. A number of AC P countries are likely to 
consider bioethanol production as an altern ative to sugar production as part of the 
 
CS 36   CS restructuring resulting from the EU sugar reform. However, bioethanol production from 
sugar cane might remain relatively low and limited only to countries where sugar production is competitive, such as Swaziland and Zimbabwe, which have production costs close to Brazil’s and India’s and which are al ready exporting substantial quantities to the 
EU under code 22 07.  
 
CS 37   CS ANNEX 11 – Achieving the 5.75 % biofuels target: the balance between domestic 
production and imports  
One of the key variables in biofuel policy is the balance between domestic production and 
imports. Biofuels and their raw materials are tr aded on world markets. An autarkic approach 
to meeting the EU’s needs is neither possible nor desirable. But the Union still has a degree of 
discretion about how far to encourage domes tic production and/or imports. The purpose of 
this annex is to set out the facts and asse ss the pros and cons of different options. 
Tools for shifting the balance betw een domestic production and imports  
The starting point is to understa nd the tools that can be used  to shift the balance between 
domestic production and imports. 
In the case of bioethanol , the main tool for shifting the ba lance is the duty paid. EU-produced 
bioethanol can be expected to cost about €900 /toe by 2010 (costs are currently higher because 
most production plants are rather small). The cheapest imported bioethanol (from Brazil) can 
be bought in Europe at around €680/toe. Bioethanol  imports are subject to duties ranging from 
zero (for imports from certain countries a nd/or under certain conditions) to about €376/toe 
(for undenatured ethanol imported at the maximu m tariff). Consequently, imported bioethanol 
is cheaper than European if no import duty is paid, and more expensive if the maximum tariff 
is paid. If all tariffs on bioethanol were re moved, it would be difficult for domestic producers 
to stay in the market. 
In Germany, only fuel containing undenatured ethanol is eligible  for fuel tax exemption. Even 
imported bioethanol needs the exemption in order to be price-competitive with petrol 
(currently around €457/toe51). 
More details on trade arrangements affec ting bioethanol are given in Annex 10.  
Imports of biodiesel  or of the vegetable oils used to make  it are subject to low or zero tariffs.  
Biodiesel can be made from most types of vegetable oil, notably rape oil, soya oil and palm 
oil.  
EU rape oil competes at the world market price. Imported soya oil and palm oil are cheaper. 
However, biodiesel made predominantly from on e or another of these oils does not comply 
with the “biodiesel” or “FAME” standard, EN14214 – and it needs to comply with this 
standard if it is to be sold for use in unadapted vehicles. Bi odiesel made predominantly from 
rape oil does comply with the standard, even if blended with a small amount – around 25% – 
of one of the other oils.  
The Commission believes that the limits in standard EN14214 could be adapted to allow a 
higher proportion of other oils – perh aps 50% – to be used in biodiesel. 
                                                 
51 Assuming oil at $60/barrel and the € at $1.25. 
 
CS 38   CS Scenarios for assessment  
Three theoretical models must be assessed: 1) Minimum share for imports; 2) Maximum share for imports; 3) Balanced approach. Scenario 1: Minimum share for imports
 
The first point to assess is th e technical feasibility of this option and, in particular, whether 
sufficient land is available to produce the necessary crops. 
The Commission estimates that in order to meet  the biofuel directive’s objective of a 5.75% 
share of the petrol and diesel  market in 2010, 18.6 mtoe of biof uels will be needed. Most 
domestic biofuel production will come from three crops: sugarbee t and cereals (for 
bioethanol, replacing petrol) and rape (for biodiesel, replacing diesel). Average biofuel yields 
per hectare vary widely, depending  on the characteristics of the cr ops, the soil and the climate. 
The following averages have been assumed: 
Sugarbeet 2.9 toe/ha 
Cereals 0.9 toe/ha 
Rape 1.1 toe/ha 
On the basis of this it can be estimated that about 17 million hectares of EU agricultural land 
would be needed to meet the directive’s obj ective entirely from  domestic production.  
This can be compared with total EU  arable land of 97 million hectares.  
In the present context where crop production per hectare is rising steadil y and the reform of 
the sugar regime will release re sources currently used for food production, this appears to be 
technically feasible in principle. The Union is  technically capable of meeting its biofuels 
targets for 2010 from domestic production, al though it should be noted that there are 
agronomic limits on the cultivation of individual crops (e.g. the frequency with which rape 
can be included in crop rotation cycles). 
However, it should be pointed out that: ex isting trade arrangements and World Trade 
Organisation commitments do not permit the EU to  close the door to imports of biofuels and 
biofuel raw materials; these materials are al ready being imported today; and there is no 
proposal to increase tariff pr otection for these goods. Theref ore, the scenario of 100% 
domestic production is a theoretical one and would not be possible in practice. 
Even interpreted as “minimum imports” rather than “no imports”, this  scenario would have 
two disadvantages.  
First, it would expose the EU food and biofuels sectors to excessi ve increases in the price of 
raw materials. By creating a new market that  could be served only by domestically produced 
crops, the biofuels policy would drive up their prices, particular ly for cereals and rape which 
are currently traded at world market prices.  
 
CS 39   CS Second, it would do nothing to en courage the production of biofue ls elsewhere in the world 
where the creation of new biofuels industries – partly serving foreign customers like the EU, 
partly domestic needs – can bring benefits to developing countries. In addition, to the extent 
that increased consumption of biofuels is a tool to exercise downw ard pressure on the oil 
price, this is a global phenomenon – and the EU therefore has an interest in promoting biofuel 
production globally.  
Scenario 2: Maximum share for imports  
By encouraging amendment of the biodiesel stan dard, the EU would ensure that the maximum 
proportion of its biodiesel consumption is me t from imports. The Commission believes that, 
with an appropriate amendment, imported vege table oils would capture about 50% of the 
biodiesel market. However, much of the processi ng is likely to continue to take place in the 
Union. 
By removing all tariffs on bioethanol, the EU would ensure that the maximum share of its 
bioethanol consumption is met from imports. The Commission believes that bioethanol made 
from agricultural crops in Europe will not be able to compete on price with bioethanol made 
from sugar cane from tropical countries. Theref ore, the result of this  policy would be that 
100% of EU bioethanol consumption would be covered by imports. There would be no 
domestic bioethanol industry. 
On the hypothesis that 56% of biofuel consump tion will be biodiesel (i n line with diesel’s 
current share of the petrol and diesel market), these steps would lead to  imported biofuels (or 
their raw materials) taking about 70% of the EU biofuel market. 
For biodiesel, this approach has merit. It would enable both EU producers and developing 
countries to benefit, in a bala nced way, from the growth of bi ofuel consumption in the EU. It 
is an appropriate response to the limits on expansion of rape production in the EU. An EU 
industry would continue to exist.  
But this strategy would not address the seriou s concerns that the present expansion of 
vegetable oil production – such as palm oil a nd soya – in developing countries could be 
responsible for destruction of natural habitats  and deforestation and that increased demand 
from the EU could translate into an increased rate  of deforestation. If this is true, it would be 
an important factor to set ag ainst the greenhouse gas emission reductions that the increased 
use of biofuels would deliver. If such doubts cannot be removed, public support for biofuels 
will be undermined. Therefore, it would be wr ong to maximise the import of biofuels/raw 
materials for biofuels without paying attent ion to the environmental impact of their 
cultivation. 
For bioethanol, this is not a good approach fo r the EU to follow. If the EU obtains its 
bioethanol from imports rather than domestic  production, the cost will be about 25% lower 
and the global greenhouse gas benefits will be  greater. However, there will be no rural 
development benefits for Europe. And the security of supply benefits will be less, because Europe will not have the adva ntage of developing a new dom estic fuel source. From a 
practical point of view, it must be remembered  that implementation of the Union’s biofuel 
policy depends on the efforts of Member Stat es. If there is no pr ospect of domestic 
involvement in the production of bioethanol, it is likely that many of them will focus their 
efforts on biodiesel instead – eroding the market  into which developing countries hope to sell. 
Finally, if the least developed countries are not  able to compete on price on the world sugar 
 
CS 40   CS market, there is no reason to believe that they will be able to do so on the world bioethanol 
market if trade is made completely free. 
Environmental concerns are also  raised about the cultivation of sugar cane for bioethanol. 
Against this, it is argued that most bioethanol comes and will co ntinue to come from land that 
has been under cultivation for a long time. 
Scenario 3: Balanced approach  
The Commission believes that an intermediate approach would avoid the disadvantages of the 
first two options. 
This approach should have five elements: i) amendment of standard EN 14214 to facilitate the use of a wider range of vegetable 
oils for biodiesel, to the extent feasib le without significant ill effects on fuel 
performance; 
ii) maintain market access c onditions for imported bioethanol that are no less favourable 
than those provided by trade agreements currently in force
52; 
iii) pursue a balanced approach in ongoi ng free trade agreement negotiations with 
ethanol-producing countries/regions. The EU must respect the interests of domestic 
producers and EU trading partners, with in the context of rising demand for 
biofuels53; 
iv) address the issue of amending the biofue ls directive so that  only biofuels whose 
cultivation complies with mini mum sustainability standards count towards its targets; 
v) support developing countries in  the production of biofuels.  
The system of certificates woul d need to apply in a non-discri minatory way to domestically 
produced biofuels and imports. In particular, it would need to be non-discriminatory in 
relation to the requirements of the World Trade Organisation. It would need to be developed 
in line with other initiatives for certification of agricultural and forestry produce and could 
require EU support in its intr oduction. The potential impact on de veloping countries would be 
taken into consideration before any sy stem of certification is introduced. 
The Commission estimates th at under this approach:  
- price increases for agricultural crops could be kept in an acceptable range; 
- a sufficient share of the market for biodiesel  raw materials, a majority of the market 
for biodiesel production, and a majority of the market for bioethanol would remain 
domestic; 
                                                 
52 In particular, under the Everything But Arms, Generalised System of Preferences (+) and Cotonou 
agreements, which presently provide free access to the EU for ethanol imports. 
53 Note: existing trade agreements, notably Everyt hing But Arms (EBA), Generalised System of 
Preferences (GSP) + and Cotonou, which presently provide free access to the EU for ethanol exports, 
will maintain this level of access. 
 
CS 41   CS - least-developed countries, including those for whom th e reform of the EU sugar 
regime is a particular challe nge and whose bioethanol is not subject to tariffs, would 
gain a share of the EU biofuel market; 
- the promotion of biofuels would not cau se deforestation and habitat destruction. 
Notes on the production of biofuels in developing countries 
Support for developing countries in  the production of biofuels is in the EU’s interest both for 
development policy reasons and to maximise dow nward pressure on the oil price. It could 
contribute in specific countries, as in the EU but often in more critical situations, to greater 
energy security and access to  energy, improved foreign exch ange and trade balances, 
economic development and employment in rural regions, and environmental benefits. To the extent that the development of biofuel cons umption will exert dow nward pressure on the 
global oil price, consumption in developing countries will cont ribute in the same way that 
European consumption does. EU development po licy, as well as other EU policies such as 
research and energy and the clean development mechanism under the Kyoto Protocol, offers a 
number of instruments that can be used.  
The positive and negative impacts of cash crops for biofuels on food production and food 
security have been the subject of extensive discussion. The costs and benefits depend on the 
site, the way the crop is produc ed and how it is integrated in the local production system. 
There is no general rule. Sugar cane has almost always been cultivated as a cash crop in developing countries, and a switch in the end-product from sugar to ethanol should not affect 
the food supply of the region. Some biofuel ra w materials like jatropha could allow the 
sustainable use of low-value land and, in th e process, contribute (via earnings) to an 
improvement in food security.  
 
CS 42   CS ANNEX 12 – The Commission’s perspectiv e on biomass and biofuel research  
1. Introduction 
Research, technological development and demons tration have potential to support the use of 
biomass. The Commission intends to capital ise on this. Its propos al for the Seventh 
Framework Programme – Specific Programmes,  adopted in September 2005, gives a high 
priority to biomass. 
An industry-led European biofuel technology platfo rm is under development54. This is 
intended to develop and implement a European  vision and strategy for the production of 
biofuels, in particular for transport. Once th e technology platform is established, the EC will 
explore the need to propose a possible jo int technology initiative in this area55. 
Other technology platforms will also play an impor tant role – for example, those dealing with 
“Industrial biotechnology”, “Pla nts for the future”, “Road transport” and “Forest-
basedsectors”. Under the framework of the Se venth Framework Programme, there is a need 
for increased coverage of the following topics: biomass availa bility and logistics ; energy 
crops for the production of biomass56; and combustion, gasification and pyrolysis of biomass 
covering co-firing, recovered fuels and combined heat and power. 
This research and development activity unde r the Seventh RTD Framework Programme will 
be complemented by non-research action in th e “Intelligent Energy – Europe” programme. 
The main focus here is to support soft measur es and to remove non-technological barriers to 
the widespread market deployment of already demonstrated biomass and biofuel technologies. 
2. Research priorities – biomass in general  
The following actions related to biomass, with  their corresponding objec tives, are included in 
the Seventh Framework Programme. 
- Biomass for electricit y, heating and cooling 
The objective is to develop and demonstrate a port folio of technologies for electricity, heating 
and cooling from biomass, including the biodegrad able fraction of waste. This research aims 
at increasing overall conversion efficiency, achieving cost reductions, further reducing the 
environmental impact and optimising the tech nologies in different regional conditions. A 
broad range of research topics are considered including bi omass availability and logistics; 
conversion technologies, such as combustion, co -firing and gasification; emission abatement; 
and land use. 
                                                 
54 Technology platforms are channels to involve industries in defining research priorities. 
55 Joint technology initiatives are a new way to create public-private partnerships at European level. They 
have their foundation in technology platforms. They may take the form of a joint undertaking. 
56 With emphasis on woody crops (short-rotation coppice, grasses and miscanthus); on new crop breeds 
and novel cropping systems optimised for non-food use; on improving the energy content of the agricultural crops used for first-generation biofuels; and on machines and techniques for planting, 
harvesting, storage, transport, pre-treatment and conversion into material that can be fed into conveyor 
systems. 
 
CS 43   CS The Commission will propose to the “Zero Emis sion Power Generation” technology platform 
that co-firing be included in its scope. 
- Smart energy networks 
To facilitate the transition to a more sustai nable energy system, a wide -ranging R&D effort is 
required on the EU electricity and gas system s and networks. Research aims at effective 
integration of biomass installations into elect ricity grids and feeding biogas and synthetic 
natural gas into the natural gas grid. 
- Life sciences and biotechnology for su stainable non-food products and processes 
The objective is to strengthen the knowledge ba se and develop advanced technologies for 
terrestrial or marine biomass production fo r energy and industry. Biotechnology will be 
applied to improve the productivity, sustainabi lity and composition of biomass raw materials 
and to develop new bio-processes. 
The Commission also attaches hi gh importance to the “biorefinery” concept to maximise the 
value derived from biomass feed stocks by making full use of th eir components. Biorefineries 
could be built up by adding further fractionation and conversion steps to current biomass processing facilities (sugar, grain, pulp mills, o il refineries, etc.) to obtain a broad range of 
products such as food, feed, sustainable polym ers, chemicals, fuels, and heat and power. 
Improving the cost-efficiency of biofuels through the biorefinery concept will be an important element of the biofuel technology platform. 
3. Second-generation biofuels: state of play 
Producing bioethanol from cellulose delivers a gasoline substitute which is identical to 
bioethanol produced from sugar or cereals. S ynthetic enzymes provide the key to unlock the 
cellulose molecules and break them down into simpler substances, which are subsequently fermented to ethanol and purifie d (distilled) the same way as conventional bioethanol. It is 
hoped that energy balances and, hence, CO
2 emission reductions will be largely enhanced.  
The first demonstration plant was taken in operation by Iogen (4 million litres per year in 
Canada) and this was followed by ETEK (150  thousand litres per year pilot plant in Sweden) 
which was supported by EU regional funds. A thir d facility is under c onstruction by Abengoa 
(5 million litres per year in Spain) and th is plant is supported by the Fifth Framework 
Programme. Enzymatic hydrolysis  is expected to become compet itive in the medium term due 
to the decreasing price of the enzymes and  low cost of the raw material  (such as straw or even 
wood); being one of the most critical parame ters in the overall co st of the biofuel. 
Second-generation biodiesel is chemically di fferent from vegetabl e-oil-based biodiesel. 
Gasification of biomass (anything works, but th e drier the better) produces a “synthesis gas” 
consisting mainly of carbon monoxide (CO) and hydrogen. Exposing this  gas to a suitable 
catalyst converts it into hydrocarbons (Fischer Tropsch synthesis), which will subsequently be 
treated to deliver a mixture of gasoline, jet fu el and diesel. Because of the high price of jet 
fuel, the excellent quality of the diesel fraction and the low quality of the gasoline fraction (low octane number), the process is norma lly optimised towards the production of jet 
fuel/diesel. 
 
CS 44   CS The different steps in the pro cess have all been demonstrated to work commercially for 
Fischer Tropsch synthesis gas derived from coal or natural gas. Optimisation still remains to 
be done on gasification of biomass from diff erent raw materials an d gas purification to 
synthesis gas quality. A large-scale pilot plant (1 5 000 t/year) is being cons tructed in Freiberg 
(Germany) by the company Choren. In addition, Choren and Shell are in the process of 
developing a full-size prototyp e commercial plant with a ca pacity of 200 000 t/year which 
optimistically, depending on the experience with  the pilot plant, c ould be operational in 
2009/10. In parallel to the experience to be ga ined from this “biomass-to-liquid” (BTL) 
process, a number of large-sc ale “gas-to-liquid” projects, se veral in Qatar, will deliver 
technology experience on the second stage (Fischer  Tropsch) of the process in the years 
ahead. 
Alternatively the synthesis gas can be converted  to bio-dimethylether (DME), which can also 
be used to replace di esel in modified diesel engines.  DME, a gaseous fuel under ambient 
conditions, can be of particular re levance in heavy-duty applications. 
The advantage of second-generation biodiesel is  partly that the basic treatment of the raw 
material (gasification) allows virtually any orga nic material to be used  and partly that it 
delivers a premium-quality diesel fuel, whether to be used in its own right or as a blending component in petroleum-based diesel. Its CO
2 emission profile depends on whether the energy 
source for conversion is biomass only or whet her an external energy source is used, and 
whether the biomass is a waste product (e.g. straw) or an ener gy crop. This also affects the 
cost. Here too, significant CO 2 gains and energy balance improvements are hoped for. 
Hybrids between first- and second-generation biofuels are also in preparation. Fortum 
(Finland) is planning to expand its Porvoo refinery  to use vegetable oil and animal fat as a raw 
material in a conventional hydrogenation process.  This delivers the same high-quality diesel 
as BTL with lower investment, but higher raw mate rial costs (close to conventional biodiesel). 
4. Research priorities - transport biofuels 
The main area of research is second-generation biofuels made from various biomass resources 
and wastes, e.g. bioethanol, biodiesel, DME. The technical feasibility of  converting cellulose 
material (straw/wood) and or ganic wastes into bioetha nol and biodiesel has been 
demonstrated. But costs need to be brought  down and technology needs to be further 
developed and demonstrated for commercial-sca le production (over 150 0 00 tonnes a year). If 
this can be done, second-generation biofue ls should offer three major advantages: 
• they will secure a higher market share for biofuels by allowing the use of a wider range of 
raw material;  
• the cultivation process (if any) could be less environmentally intensive than for ordinary 
agricultural crops;  
• this lower intensity will be reflected in lower greenhouse gas emissions from cultivation.  
Second-generation biodiesel production has a fourth  advantage: the fuel is of better quality 
than conventional diesel57.  
                                                 
57 The process can also be used to produce a (good) substitute for jet fuel or a (poor) substitute for petrol. 
 
CS 45   CS The price of these fuels will depend on technical developments and the price at which the raw 
material can be obtained. At this stage there is no reason to assume that they will be 
substantially cheaper than first-generation biofuels. 
The Commission plans to substantially increase its support for the development of second-
generation biofuels through its research budgets. 
 
CS 46   CS ANNEX 13 – Results of consultation  
This Communication and the impact assessmen t published alongside it take into account the 
results of extensive consultati ons. These began with the Commi ssion’s analysis of the various 
policies affecting biomass and an extensive public consultation campaign using all possible 
means, such as a public questionnaire via the Internet, numerous meetings with stakeholders, 
and bilateral meetings with Member States that have developed national Biomass Action 
Plans and with biomass experts.  
The main conclusion drawn from the consul tations was that the Commission should push 
strongly on all fronts, at EU level and national level, in order to overcome the non-technical 
barriers facing biomass.  
Several more specific conclusions can be  drawn from the consultation process: 
• Sufficient biomass resources are available in th e Union to meet the needs for an additional 
80 mtoe per year by 2010 without major eff ects on forest products industries and food 
production. Energy crops can make a signif icant contribution wh ile providing a new 
market outlet for agriculture and contributing to  rural development. A ny shortfalls can be 
addressed by imports. 
• There are competitive, reliable and efficien t European technologies to convert biomass 
resources into energy vectors (e lectricity, heating or cooling and biofuels for transport). 
Nevertheless, RTD work on biomass (supported  by appropriate national and EC funds) has 
to be intensified in order to meet new challenges. 
• European (as well as international) solid and liquid biofuels markets are in their infancy 
and have to be developed further to comm odity level. In order to develop them 
successfully, work on standards a nd norms has to be accelerated. 
• Biomass is generally more expensive than comparable fossil fuel energy. However, in 
some areas (such as household heating by pe llets and industrial CHP based on residues) 
biomass is already competitive. 
• There is an urgent need to start a profe ssionally managed campaign to inform European 
citizens more fully about the benefits of biomass. This information barrier, as well as the 
absence of more effective represen tation of biomass at all levels, is also due to the lack of a 
strong European biomass associat ion with industrial involvement. 
• The main problem that appears to be holdi ng back the penetration of biomass on the 
energy markets is the lack of demand. Th e only way to increase demand is through 
appropriate policies implemented at national level. 
• Biomass is the only renewable energy source that does not suffer from intermittency 
problems and can potentially provide energy fo r heat, power and transport from the same 
installation.  
• Biomass in the form of solid, liquid or gase ous biofuels is the only renewable energy 
source that can directly replace solid, liquid and gaseous fossil fuels, either fully or in 
blends of various percentages, in which case often there is no need for equipment 
modifications.  
 
CS 47   CS • Biomass is the only renewable energy source that cannot be found fr ee; it necessitates a 
long chain of activities such as planting, growing, harvesting, pre-treatment (storage and 
drying) and upgrading to a fuel  and, finally, mechanical, th ermochemical or biological 
conversion into an energy carri er (power, heat or biofuels  for transport). Therefore, 
biofuels (with the excep tion of untreated municipal waste) always have an associated cost 
that has to be borne by the final user.  
• Since land availability is limited there could co me a point in the future when biomass for 
energy will have to compete with food, ma terials, bio-chemicals and carbon sinks. 
However, this point in time is beyond 2020, a nd if international trade in biomass fuels 
becomes effective could lie beyond 2050.  
• Environmental concerns must also be addr essed whenever biomass is grown for food, 
products or fuels. This has to be done by taking an overall systems approach and by 
comparisons with other altern atives and not in isolation.