KAPITOLA 3

Rozpočet EU a dosahování výsledků

OBSAH

Úvod 3.1

Část 1 – Využívá Komise informace o výkonnosti při rozhodování dostatečně? 3.2–3.36

Oddíl A – Komise využívá informace o výkonnosti do jisté míry omezeně 3.6–3.13

Oddíl B – Systémy Komise pro měření výkonnosti jsou zdrojem velkého množství údajů, které ne vždy přicházejí včas 3.14–3.18

Oddíl C – Komise využívá informace o výkonnosti k řízení programů a politik, i když v případě nesplnění cílů nebývají vždy přijímána vhodná opatření 3.19–3.26

Oddíl D – Komise ve svých zprávách o výkonnosti obvykle neobjasňuje, jak byly informace o výkonnosti použity 3.27–3.31

Oddíl E – Další pokrok se očekává na základě pokračujícího vývoje kultury výkonnosti 3.32–3.36

Část 2 – Výsledky auditů výkonnosti Účetního dvora: závěry a doporučení s největším dopadem 3.37–3.67

Úvod 3.37

Okruhy 1a „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ a 1b „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ 3.38–3.44

Okruh 2 „Udržitelný růst a přírodní zdroje“ 3.45–3.48

Okruhy 3 „Bezpečnost a občanství“ a 4 „Globální Evropa“ 3.49–3.58

Okruh 5 „Správa“ a zprávy o „Fungujícím jednotném trhu a udržitelné měnové unii“ 3.59–3.67

Část 3 – Kontroly opatření v návaznosti na předchozí doporučení 3.68–3.78

Závěry a doporučení 3.79–3.85

Závěry 3.79–3.83

Doporučení 3.84–3.85

Příloha 3.1 – Podrobné informace o stavu doporučení podle jednotlivých zpráv

Příloha 3.2 – Hlavní zlepšení a nevyřešené nedostatky podle jednotlivých zpráv

Příloha 3.3 – Doporučení členským státům

Příloha 3.4 – Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se problematiky výkonnosti

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE ÚVOD 3.1. V této kapitole každoročně analyzujeme řadu aspektů souvisejících s výkonností: výsledky, jichž dosáhl rozpočet EU, který plní Komise ve spolupráci s členskými státy (1). Letos jsme se konkrétně zaměřili na: i) využívání informací o výkonnosti Komisí při rozhodování, ii) vybrané výsledky z našich zvláštních zpráv z roku 2017 týkajících se výkonnosti, iii) provádění doporučení, která jsme předložili v našich zvláštních zprávách zveřejněných v roce 2014, Komisí. 3.1. Komise podotýká, že většina zásadních rozhodnutí ve vztahu k rozpočtu EU je přijímána rozpočtovým a normotvorným orgánem, tj. Evropským parlamentem a Radou, a to na základě návrhů Komise. To se vztahuje jak na rozhodnutí o ročním rozpočtovém procesu, tak na podobu a revizi víceletého finančního rámce a odvětvových finančních programů. ČÁST 1 – VYUŽÍVÁ KOMISE INFORMACE O VÝKONNOSTI PŘI ROZHODOVÁNÍ DOSTATEČNĚ? 3.2. V loňském roce jsme provedli přezkum přístupu Komise k vykazování výkonnosti ve srovnání s osvědčenými postupy. Stejně jako je důležité, aby organizace uplatňovala správné postupy při vykazování výkonnosti a průběžně je zlepšovala, je také třeba, aby využívala informace získané z vykazování výkonnosti při řízení činností, optimalizaci výsledků a úpravách systémů řízení a procesů strategického plánování atd. Způsob, jakým jsou tyto informace využívány, má vliv na dlouhodobý úspěch organizace při řízení výkonnosti. 3.3. Podle Komise představuje řízení výkonnosti soustavný systematický přístup ke zlepšování účinnosti, efektivnosti a výsledků operací prostřednictvím lepšího plánování, pravidelného monitorování a rozhodování založeného na důkazech (2). Iniciativa Komise nazvaná Rozpočet EU zaměřený na výsledky, která byla zahájena v roce 2015, sestává z různých pracovních toků a cílů, z nichž jedním je podpora rozhodování založeného na smysluplných informacích o výkonnosti (3). Hlavní směry pro zlepšování právní úpravy (4), které byly zavedeny v roce 2015 a aktualizovány v červenci 2017, stanoví, že veškeré dostupné důkazní informace by měly sloužit jako základ pro navrhování politik a právních předpisů EU, jež dosahují svých cílů otevřeným, transparentním a nákladově efektivním způsobem. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA 3.4. Za účelem posouzení, zda Komise při rozhodování náležitě využívá informace o výkonnosti, jsme podnikli následující kroky. i) Provedli jsme dokumentární přezkum využívání informací o výkonnosti při rozhodování, který zahrnoval i zprávy nejvyšších auditních institucí (5), OECD, vlád a akademických institucí z EU i mimo EU. ii) Přezkoumali jsme poslední zprávy o výkonnosti zveřejněné šesti generálními ředitelstvími (GŘ) (6), včetně deseti nedávno zveřejněných posouzení dopadů a hodnocení. Tato generální ředitelství jsme vybrali, protože představují přiměřeně reprezentativní vzorek Komise jako celku. Výběr byl proveden na základě širokého spektra charakteristik (způsob řízení, spolupráce s agenturami, druh činnosti atd.). iii) Vedli jsme pohovory se třiceti vedoucími útvarů a řediteli těchto šesti generálních ředitelství, abychom získali další informace o využívání informací o výkonnosti při rozhodování v rámci GŘ. iv) V těchto šesti generálních ředitelstvích jsme provedli průzkum využívání informací o výkonnosti při rozhodování. Průzkum se zaměřoval na řídící pracovníky v těchto generálních ředitelstvích, kteří se podíleli na řízení politik, programů nebo projektů: vedoucí oddělení, ředitele, zástupce generálních ředitelů a generální ředitele. Konečná míra odpovědí byla 57 % z cílového základního souboru 240. Rozsah 3.5. Naše hodnocení se týkalo využívání informací o výkonnosti Komisí ve vztahu k výdajovým programům a vývoji, provádění a hodnocení politik. Z rozsahu našeho auditu jsme vyloučili následující hlediska. i) Využívání informací o výkonnosti ve vztahu k administrativnímu řízení zaměstnanců a dalších zdrojů Komise, abychom se mohli zaměřit na dosahování výsledků politik a programů. ii) Využívání informací o výkonnosti rozpočtovým orgánem (7); v této oblasti již prováděla práci OECD (8) a další výzkumní pracovníci (9). Oddíl A – Komise využívá informace o výkonnosti do jisté míry omezeně Víceletý finanční rámec EU není dostatečně flexibilní pro využívání informací o výkonnosti 3.6. Při sestavování vnitrostátních rozpočtů je obvyklé přerozdělovat prostředky každoročně, ne-li dokonce častěji. V EU je však situace odlišná. Komise ve svém přezkumu víceletého finančního rámce (VFF) na období 2014–2020 v polovině období (10) uvádí, že bylo důležité nalézt náležitou rovnováhu mezi střednědobou předvídatelností a flexibilitou, pokud jde o reagování na nepředvídané okolnosti. Ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 je 80 % rozpočtu EU přiděleno předem, což podle Komise „omezuje schopnost rozpočtu reagovat na měnící se potřeby“. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE 3.7. Rozpočet EU je především investičním rozpočtem. Pro různé rozpočtové položky zahrnuté do sedmiletého víceletého finančního rámce jsou stanoveny roční stropy a částky jsou členským státům přidělovány předem. I když v příslušných odvětvových právních předpisech jsou již stanoveny některé mechanismy pružnosti vázané na výkonnost, např. výkonnostní rezervy či předběžné podmínky, mají svá omezení (11). Činnosti vykazující nízkou výkonnost lze sice nahradit činnostmi s lepšími výsledky ve stejné oblasti a v témže členském státě, prostor pro úpravu výdajových priorit mezi rozpočtovými položkami je však jen omezený. Příležitost k využívání informací o výkonnosti při přidělování finančních prostředků se nabízí především v rámci přípravy návrhu a vyjednávání nového nařízení o víceletém finančním rámci a doprovodných odvětvových programů. 3.8. Další příležitost k zohlednění informací o výkonnosti představují přezkumy víceletého finančního rámce v polovině období. Výsledkem posledního takového přezkumu (12) bylo přerozdělení 12 798 milionů EUR, což představuje 1,18 % celkových prostředků na závazky víceletého finančního rámce na období 2014–2020, tedy poměrně malý podíl. Hlavním důvodem přerozdělení těchto finančních prostředků nebyla výkonnost, ale řešení uprchlické krize a dalších bezpečnostních hrozeb, jakož i investiční mezery, které jsou důsledkem finanční a hospodářské krize. 3.8. Při rozhodování o přidělování rozpočtových příspěvků je brána v úvahu řada faktorů. Například přerozdělení finančních příspěvků v reakci na uprchlickou krizi a bezpečnostní hrozby bylo důsledkem závažného nepředvídatelného geopolitického a společenského vývoje. Výkonnost může být zohledněna pouze v té míře, v jaké jsou k dispozici spolehlivé a včasné informace, čemuž tak zejména v krizových situacích ne vždy bude. Existují paralelní strategické rámce 3.9. Měření rozpočtu EU a příspěvků Komise k obecným cílům je složité, protože se na ně souběžně vztahuje několik politických strategických rámců (13) (viz rámeček 3.1 ): 3.9. Komise se domnívá, že politické priority Junckerovy Komise jsou plně slučitelné a v souladu se strategickou agendou Evropské rady i se strategií Evropa 2020. Víceletý finanční rámec je jedním z nástrojů pro provádění priorit Unie. Stávající víceletý finanční rámec byl vytvořen tak, aby přispěl ke strategii Evropa 2020, a silně podporuje také další nově vznikající priority (14). Rámeček 3.1 – Čtyři strategické rámce pro Evropskou unii (platné souběžně) Zdroj: EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA 3.10. Kromě toho jsou v souladu s pravomocemi EU vyplývajícími ze Smlouvy o fungování EU v dokumentech různých odvětvových politik stanoveny další cíle. EU se rovněž zavázala k provádění cílů udržitelného rozvoje stanovených Organizací spojených národů. EU hodlá každoročně podávat zprávy o pokroku při dosahování těchto cílů. 3.11. Zkoumali jsme, jak generální ředitelství řešila souběžnou existenci různých strategií. Převládaly dva přístupy. i) Některá generální ředitelství plní jednotlivé strategické závazky v oblasti podávání zpráv tím, že vyvinula nástroje IT, které jsou schopné ukládat, monitorovat, konsolidovat a vykazovat údaje v různých konfiguracích (viz též bod 3.16). ii) Některá generální ředitelství upravila své výkonnostní rámce tak, aby odpovídaly celé škále strategických potřeb. GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu má například výkonový rámec rozdělený do tří úrovní. a) Na úrovni EU monitoruje příslušné cíle a ukazatele strategie Evropa 2020 a strategického rámce pro vzdělávání a odbornou přípravu 2020 (ET 2020) na základě údajů Eurostatu, OECD a dalších zdrojů ve spolupráci s členskými státy. Aby bylo zajištěno, že pokrok se bude ubírat správným směrem, provádí každoročně přezkum (15). b) Na úrovni Komise přispívá GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu bezprostředněji prostřednictvím své činnosti v rámci programů a politik k více než deseti cílům Investičního plánu pro Evropu. Pokrok je monitorován ve výroční zprávě o činnosti a výkazech programu. c) Na úrovni samotného GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu se podávání zpráv a rozhodování soustřeďuje na sedm oblastí politiky, z nichž každá má své vlastní konkrétní cíle. Legislativní činnost v různých oblastech je monitorována v rámci pracovního programu Komise. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE 3.12. Mnohostrannost strategií vede k tomu, že je zainteresované strany považují za různé přístupy, jak například vyplývá z hodnocení strategie EU pro mládež provedeného Komisí (16). 3.12. Hodnocení strategie EU pro mládež dospělo k závěru (oddíl 3.2.1), že „strategie EU pro mládež vzhledem k propojení politiky EU v oblasti mládeže s evropskými strategiemi pro vzdělávání, zaměstnanost a sociální začlenění přidala mainstreamingový rozměr“, a že (oddíl 3.2.2) „několik prioritních oblastí strategie EU pro mládež vhodně zapadá do cílů strategie Evropa 2020“. 3.13. Součástí našeho průzkumu byly otázky týkající se „srozumitelnosti cílů“. Účelem těchto otázek bylo zjistit, jak správně řídící pracovníci Komise chápou poslání a cíle svých generálních ředitelství a Komise obecně (viz rámeček 3.2 ). Odpovědi na průzkum byly celkově příznivé a ukazovaly na vysokou úroveň porozumění. Řídící pracovníci dvou ze šesti GŘ, s nimiž jsme vedli pohovory, se však často zmiňovali o složitosti vzájemných vazeb mezi různými strategickými rámci EU a mezi cíli těchto rámců a cíli stanovenými na úrovni generálních ředitelství. Rámeček 3.2 – Výsledky průzkumu – srozumitelnost cílů Zdroj: průzkum EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA Oddíl B – Systémy Komise pro měření výkonnosti jsou zdrojem velkého množství údajů, které ne vždy přicházejí včas Řídící pracovníci mají k dispozici velké množství informací o výkonnosti 3.14. Generální ředitelství Komise shromažďují informace o výkonnosti v různých formátech a z různých zdrojů, čímž vzniká obrovské množství informací významných pro posouzení výkonnosti. Kromě vykazování využívá Komise informace o výkonnosti ke sledování svých probíhajících činností, zejména k posouzení, zda byly dosaženy cíle výdajových programů, a jako vstup pro účely procesu „zlepšování právní úpravy“ na podporu přípravy legislativních návrhů. 3.15. Výběr použitých informací, závisí na typu rozhodnutí, které je třeba učinit. V rámečku 3.3 je uveden přehled hlavních rozhodovacích procesů zahrnujících použití informací o výkonnosti. Rámeček 3.3 – Hlavní rozhodovací procesy Komise Typ rozhodnutí Informace o výkonnosti použité v rozhodovacím procesu Komise Výdajové programy Návrh rozpočtu víceletého finančního rámce na sedmileté období — Informace o monitorování programu (včetně ukazatelů výstupů, výsledků a dopadů) — Hodnocení a posouzení dopadů — Přezkumy výdajů Návrh právního základu pro výdajové programy během období VFR — Informace o monitorování programu (včetně ukazatelů výstupu, výsledků a dopadů) — Hodnocení a posouzení dopadů — Veřejné konzultace Návrh ročního rozpočtu — Informace o monitorování programu (včetně ukazatelů výstupu, výsledků a dopadů) — Hodnocení a posouzení dopadů Plnění rozpočtu programu — Údaje o jednotlivých projektech, konsolidované do ukazatelů výstupů, výsledků a dopadů — Výroční kontrolní zprávy — Studie, hodnocení — Podávání zpráv ze strany členského státu (sdílené) — Podávání zpráv ze strany partnerů (nepřímo) Politická činnost bez výdajů Návrh právních předpisů EU (řádný legislativní postup) — Kontextové informace (Eurostat a další statistiky, sítě odborníků, dialog zúčastněných stran, hodnocení zemí atd.) — Studie, hodnocení, posouzení dopadů — Veřejná konzultace Provádění a monitorování opatření — Obdržená zpětná vazba od odborníků na opatření, akademických pracovníků a dalších zúčastněných stran — Studie, hodnocení, průzkumy Eurobarometru Zdroj: EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE 3.16. Několik generálních ředitelství Komise nedávno zavedlo nové nástroje a postupy pro využívání údajů o výkonnosti. Mnohdy se jedná o zavádění nových IT aplikací, které vytvářejí individualizované a aktuální zprávy, jež usnadňují rozhodování. Vývoj těchto nových nástrojů je důkazem odhodlání Komise usilovat o pokrok v oblasti lepší správy údajů o výkonnosti (17). Následující příklady jsou ukázkou rozsahu nového vývoje. 3.16. i) Nový informační systém pro rozvoj venkova GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova 2 je informační systém, který pomáhá řídit pracovní postupy programů, včetně hodnocení programu. Umožňuje vytvářet zprávy, které porovnávají provádění programů EU v členských státech s průměrem v EU. ii) GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj v současnosti vyvíjí nový IT nástroj, který bude obsahovat moduly pro monitorování a vykazování výsledků a podporu procesů hodnocení a rozhodování o financování. Systém by měl propojit projekty a strategické plánování. iii) Přehled ukazatelů programu Erasmus+ GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu je informační systém, který používají všechny národní agentury Erasmus+ v celé Evropě. Poskytuje informace o výkonnosti v reálném čase ze všech 57 agentur, včetně zpětné vazby k výsledkům programu Erasmus+ prostřednictvím nástroje pro průzkum, který hodnotí spokojenost účastníků. Tyto funkce umožňují GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu získávat rychlou zpětnou vazbu o vývoji v jakémkoli programu a urychleně na něj reagovat. iii) Přehled ukazatelů obsahuje rovněž údaje o výkonnosti v reálném čase týkající se nepřímo řízených postupů udělování grantů, a to v souladu s rámcem řízení pro výkonnost grantů definovaným v roce 2017 pro všechny programy GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu. Existuje prostor pro další rozvoj systémů měření výkonnosti 3.17. V loňské výroční zprávě (18) jsme vypracovali výčet oblastí osvědčených postupů při informování veřejnosti o výkonnosti vlád a mezinárodních organizací po celém světě. Navrhli jsme, aby sama Komise zvážila provádění těchto osvědčených postupů. Doporučili jsme jí, aby zlepšila vykazování výkonnosti tím, že je zjednoduší a zasadí se, aby bylo vyváženější, uživatelsky přívětivější a přístupnější. Doporučili jsme také, aby Komise posuzovala kvalitu předložených informací. Reakce Komise na tato doporučení se odrazila v pokynech k výroční zprávě o činnosti za rok 2017. 3.18. Průzkum se letos zaměřil na informace o výkonnosti, které mají k dispozici řídící pracovníci (viz rámeček 3.4 ). Výsledky průzkumu ukázaly, že systémy měření výkonnosti potřebují dále rozvíjet. Zejména potvrdily, že problém představovala včasnost informací o výkonnosti (19). Ústřední útvary Komise vypracovaly rozsáhlé pokyny, šablony, odbornou přípravu a výměny pro přípravu zpráv o výkonnosti (například v listopadu 2017 byly vydány pokyny pro výroční zprávy o činnosti za rok 2017). Z výsledků průzkumu nicméně vyplynulo, že generální ředitelství by při přípravě zpráv uvítala další pokyny. Zaznamenali jsme také, že dotázaní, kteří na tyto otázky odpovídali spíše záporně, obvykle využívali informace o výkonnosti méně často. 3.18. Komise uznává, že spolehlivé a úplné informace o výsledcích a dopadech finančních programů a dalších činností politiky jsou dostupné až po značných prodlevách. Komise to při svém plánování v co největší možné míře zohledňuje. Například všechna generální ředitelství Komise plánují své hodnotící činnosti s (minimálně) pětiletým klouzavým programem, aby poskytla včasné informace o výkonnosti pro své podávání zpráv. Tento plán je třeba každoročně aktualizovat. Pokud jde o pokyny pro přípravu zpráv, ústřední útvary Komise poskytují rozsáhlé pokyny pro veškeré přípravy všech hlavních zpráv o výkonnosti vypracovávaných generálními ředitelstvími, přičemž zohledňují pokrok, kterého bylo v průběhu let dosaženo. To zahrnuje výroční zprávy o činnosti pro útvary Komise a programová prohlášení přiložená k návrhu rozpočtu. Pokyny pro hodnocení jsou poskytovány také v pokynech a nástrojích pro zlepšování právní úpravy. Popsány jsou rovněž další druhy přezkumů. Pokyny jsou poskytovány rovněž centrálně, aby bylo možné navrhnout vhodné systémy pro podávání zpráv o výkonnosti, a to s cílem efektivního shromažďování údajů pro účinné a včasné monitorování provádění programů a jejich výsledků. Formální pokyny jsou doplněny školeními a výměnou osvědčených postupů mezi útvary. Rámeček 3.4 – Výsledky průzkumu – rámec informací o výkonnosti Zdroj: průzkum EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA Oddíl C – Komise využívá informace o výkonnosti k řízení programů a politik, i když v případě nesplnění cílů nebývají vždy přijímána vhodná opatření Komise využívá informace o výkonnosti, které má k dispozici, k řízení svých činností 3.19. 56 % dotázaných v našem průzkumu uvedlo, že využívá informace o výkonnosti při rozhodování buď často, nebo velmi často. Čtyři nejčastější způsoby využití informací o výkonnosti byly: pro přípravu strategií, zlepšení rozhodování, posuzování, zda byly splněny cíle, a případně pro přijetí nápravných opatření (20). PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE 3.20. Pro řídící pracovníky je obtížné používat informace o výkonnosti při posuzování příspěvků programů a politik k cílům na vysoké úrovni. Řídící pracovníci rovněž nemají výhradní odpovědnost za výkonnost. Spolunormotvůrci a další zúčastněné strany, zejména členské státy, totiž sehrávají významnou úlohu při dosahování výsledků a realizaci dopadu. V minulých letech jsme zjistili (21), že mnohé cíle programů a opatření jsou přejímány přímo z politických nebo legislativních dokumentů, a jsou proto příliš obecné, než aby mohly sloužit jako nástroje řízení. Také jsme vydali doporučení (22), aby Komise tento problém řešila. Komise uznala, že bylo obtížné vytvořit vazby mezi množstvím dostupných informací o projektech na operační úrovni a rámcovými opatřeními a rozhodováním na politické úrovni. 3.20. Komise považuje za důležité jasně rozlišovat mezi vnitřním výkonnostním rámcem pro útvary Komise a výkonnostními rámci u finančních programů. Cíle a ukazatele obsažené ve finančních programech jsou výsledkem legislativního procesu. Vztahují se k výkonnosti programů, nikoliv útvarů Komise. Komise předložila návrhy na posílení výkonnostních rámců u finančních programů jako součást návrhů pro budoucí víceletý finanční rámec. Pokud jde o program Horizont 2020, viz odpověď Komise na doporučení 1 v rámci výroční zprávy EÚD za rok 2015. Pokud jde o schopnost Komise monitorovat a podávat zprávy v souvislosti se strategií Evropa 2020, viz odpověď Komise na bod 3.97 ve výroční zprávě EÚD za rok 2014. Souvislost mezi cíli a souvisejícími ukazateli v širší politické perspektivě je uvedena v programových prohlášeních. 3.21. Komise každoročně používá pro podávání zpráv tři základní nástroje – výroční zprávy o činnosti, programová prohlášení a výroční zprávu o řízení a výkonnosti –, jejichž cílem je poskytnout přehled o vlastní provozní výkonnosti a výkonnosti programů a opatření EU. Jak je uvedeno v rámečku 3.5 níže, tyto tři hlavní zprávy vychází z řady plánovacích dokumentů (23). 3.21. Komise podotýká, že tři zde zmíněně zprávy, které jsou vypracovávány v souladu s příslušnými právními závazky, představují pouze podskupinu rozsáhlého předkládání zpráv Komise týkajících se výkonnosti politik EU a plnění politických priorit. Výroční zpráva o řízení a výkonnosti a programová prohlášení se vztahují především k výkonnosti a řízení rozpočtu EU. Rámeček 3.5 – Hlavní zprávy o výkonnosti vypracované Komisí a jejími GŘ (24) Zdroj: EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE 3.22. Tyto tři zprávy se vztahují na celý rozpočet EU a všechna jeho opatření a související činnosti. V rámečku 3.6 je uveden přehled zamýšlených adresátů zpráv a použití. 3.22. Viz odpověď Komise na bod 3.23. Rámeček 3.6 – Zamýšlení adresáti a použití hlavních zpráv o výkonnosti Komu je dokument předkládán? K jakému použití je zpráva určena? Programová prohlášení Tento dokument se předkládá rozpočtovému orgánu (Evropskému parlamentu a Radě) jako doplněk k návrhu souhrnného rozpočtu. Úkolem programových prohlášení je odůvodnit žádosti o přidělení rozpočtových prostředků určených pro výdajové programy na základě výkonnosti těchto programů, přidané hodnoty EU a míry plnění (v současnosti i v budoucnosti). Výroční zpráva o činnosti Sbor komisařů Výroční zpráva o činnosti je zpráva generálních ředitelů generálních ředitelství o řízení určená sboru komisařů. Je to „hlavní nástroj vyvozování odpovědnosti řídících pracovníků v Komisi“ (viz pokyny k výroční zprávě o činnosti za rok 2017). Výroční zpráva o řízení a výkonnosti Zpráva se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s článkem 318 SFEU a čl. 66 odst. 9 finančního nařízení. Výroční zpráva o řízení a výkonnosti (61) je nástrojem odpovědnosti v postupu udělování absolutoria orgánem příslušným k udělení absolutoria: jeho přijetím přijímá sbor komisařů obecnou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU. Zdroj: EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE 3.23. Hlavní zprávy o výkonnosti jsou spíše informačním nástrojem než nástrojem řízení vlastní výkonnosti generálních ředitelství Komise nebo výkonnosti Komise jako celku. Zprávy nejsou totiž dostatečně podrobné ani ucelené, jsou sestavovány jen jednou ročně a jsou určeny hlavně čtenářům mimo generální ředitelství. 3.23. Výroční zpráva o řízení a výkonnosti pro rozpočet EU je součástí příspěvku Komise ke každoročnímu procesu udělení rozpočtového absolutoria. Zohledňuje veškeré příslušné informace, a nikoliv pouze roční výsledky, například hodnocení v polovině období. Výroční zpráva o činnosti je zpráva generálních ředitelů a vedoucích útvarů o řízení určená sboru komisařů. Je to hlavní nástroj vyvozování odpovědnosti řídících pracovníků v Komisi a je podrobný a komplexní. Zahrnuje podávání zpráv o všech ukazatelích zvolených útvary Komise v jejich strategických plánech pro období let 2016–2020 jakožto klíčové pro měření výkonnosti útvarů Komise a jejich přispění k politickým prioritám Junckerovy Komise. Výroční zpráva o činnosti je proto zamýšlena jak pro vnější příjemce, tak i jako zdroj informací o řízení určený pro řídící pracovníky Komise. Komise rovněž podotýká, že řada klíčových ukazatelů je aktualizována a zprávy o nich podávány pravidelněji, například v případě ukazatelů týkajících se hlavních cílů strategie Evropa 2020. Útvary Komise jsou vybízeny k tomu, aby monitorovaly pokrok při dosahování svých cílů pravidelně, a to například i v kontextu přezkumu svých plánů řízení v polovině roku. 3.24. Existují však některé případy, kdy lze hlavní zprávy o výkonnosti (a zejména výroční zprávy o činnosti) k řízení výkonnosti využít. i) GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj využívá veřejného charakteru výroční zprávy o činnosti k provádění organizačních změn. Uvádí srovnávací informace o výkonnosti delegací v partnerských zemích (25), aby tyto delegace motivovalo k lepší výkonnosti. ii) Přestože udávaným účelem výroční zprávy o činnosti je zajistit odpovědnost, GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování ji rovněž používají jako nástroj, který umožňuje vrcholnému vedení monitorovat plnění pracovních programů (26). GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování využívá přípravu výroční zprávy o činnosti k ověření, zda vše odpovídá plánu, a pokud tomu tak není, jako příležitost k pojmenování důvodů a projednání nápravných opatření. 3.24. Viz odpověď Komise na bod 3.23. 3.25. Výroční zprávy o činnosti jsou veřejně přístupné dokumenty, Komise však neposuzovala, jak úspěšně se zaměřují na občany. Počet osob, které navštěvují webové stránky Europa (27), nicméně naznačuje, že zájem občanů je nízký. 3.25. Viz odpověď Komise na bod 3.23. Ne vždy bývají přijata nápravná opatření, pokud nejsou splněny cíle 3.26. Jedním z hlavních účelů využívání informací o výkonnosti je měření pokroku při plnění cílů se záměrem přijmout nápravná opatření a dosáhnout žádoucích výsledků. Vědomí, že špatná výkonnost bude mít důsledky, by mělo řídící pracovníky motivovat k využívání informací o výkonnosti. Náš průzkum mezi řídícími pracovníky obsahoval otázku, co se podle zkušeností dotázaných stane, pokud budou splněny výkonnostní cíle ve vztahu k výdajovým programům nebo opatřením (viz rámeček 3.7 ), a co se stane, pokud splněny nebudou (viz rámeček 3.8 ). Z výsledků průzkumu vyplývá, že špatná výkonnost nemá ve všech případech za následek nápravná opatření: jedna pětina respondentů uvedla, že v případě nesplnění cílů nedošlo k žádným změnám. Nejčastějším druhem přijatého rozhodnutí je vytvoření akčních plánů. Druhým nejčastějším rozhodnutím je další analýza, a to buď ve formě vylepšeného monitorování, nebo dalšího hodnocení. Tato opatření však sama o sobě nevedou k nápravě zjištěných problémů. Zjistili jsme, že v generálních ředitelstvích, kde jsou informace o výkonnosti využívány často, je vyšší pravděpodobnost, že z nesplnění cíle budou vyvozeny důsledky. 3.26. Účelem využívání informací o výkonnosti je monitorovat výkonnost a měřit vzdálenost mezi zamýšleným cílem a skutečností a provádět nezbytné úpravy. To bude obvykle založeno na širším posouzení hlavních důvodů, proč se výkonnost odchýlila od cíle. Jak upozorňuje EÚD, více než 70 % dotázaných uvedlo, že nejsou-li splněny cíle, jsou vypracovány akční plány a je provedeno intenzivnější monitorování, a více než 60 % dotázaných odpovědělo, že nejsou-li splněny cíle, je provedeno hodnocení. Komise rovněž podotýká, že v souvislosti s řízením rozpočtu EU Komise čelí řadě omezení vyplývajících z víceletého finančního rámce a z rozhodnutí týkajících se ročního rozpočtu přijatých rozpočtovým orgánem. Rámeček 3.7 – Co se stane, pokud jsou cíle splněny nebo překročeny? Zdroj: průzkum EÚD. Rámeček 3.8 – Co se stane, pokud cíle nejsou splněny? Zdroj: průzkum EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE Oddíl D – Komise ve svých zprávách o výkonnosti obvykle neobjasňuje, jak byly informace o výkonnosti použity 3.27. V zájmu transparentnosti a odpovědnosti musí mít zúčastněné strany v základních zprávách o výkonnosti možnost vidět, jak Komise využívá informace o výkonnosti, které má k dispozici (28). Ve svých zprávách o výkonnosti se Komise snaží předkládat ucelenou „historii výkonnosti“ (29) popisující pokrok na cestě k dosažení cílů. Tyto popisy jsou důvěryhodnější, pokud se opírají o věcné důkazy. Musí objasňovat nejen přijatá rozhodnutí, ale také, jak tato rozhodnutí odrážejí dostupné informace o výkonnosti. 3.27. Komise souhlasí, že podávání zpráv o výkonnosti se musí opírat o věcné důkazy a zahrnuje tyto důkazy do svých zpráv o výkonnosti. 3.28. Ústřední útvary Komise poskytují generálním ředitelstvím pokyny pro přípravu strategických plánů, plánů řízení a výročních zpráv o činnosti. I když pokyny vyžadují, aby generální ředitelství při podávání zpráv o činnosti předkládala informace o výkonnosti, generální ředitelství nejsou povinna vysvětlovat, jak byly tyto informace použity ke zlepšení těchto činností. 3.28. Tím, že informace předložené ve výročních zprávách o činnosti pomocí víceletých cílů stanovených ve strategických plánech přispívají k víceletým cílům, představují tyto informace fázi monitorování, která je následně použita jako základ pro předkládání výstupů v plánech řízení pro následující rok, čímž od této fáze přispívají k dosažení konkrétních cílů. 3.29. Generální ředitelství uvádějí, že ve svých zprávách používají informace o výkonnosti, aniž by však poskytla další vysvětlení. 3.29. i) Ve zprávách o výkonnosti GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova (30) jsou obecně popsány zásady, na jejichž základě se informace o výkonnosti využívají na podporu rozhodování (31). Zprávy však neuvádějí dost konkrétních případů, na nichž by objasnily, jak toto využívání funguje v praxi. i) Výroční zpráva o činnosti GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2016 obsahuje několik konkrétních případů, které ilustrují, jak se informace o výkonnosti využívají na podporu rozhodování. GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2016 uvádí, že prvním klíčovým ukazatelem výkonnosti SZP je příjem ze zemědělské činnosti na výrobního činitele (viz strana 15). Dále uvádí cenový tlak v odvětví mléka a mléčných výrobků a dva balíčky pomoci přijaté jako odpověď (viz strany 21 až 22). Tatáž výroční zpráva o činnosti na stranách 25 až 26 uvádí širokopásmové služby ve venkovských oblastech a odpověď v podobě zřízení poradenských kanceláří pro širokopásmové připojení. Pokud jde o provádění ekologizace, GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova provedlo přezkum toho, jak byl systém během prvního roku uplatňován. Tento přezkum zjistil nedostatky, které bránily systému v dosažení jeho plného potenciálu. GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova navrhlo zlepšení příslušného nařízení (viz strany 32 až 33 výroční zprávy o činnosti za rok 2016). ii) GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie ve své výroční zprávě o činnosti z roku 2016 uvedlo, že při přípravě akčního plánu EU pro eGovernment na období 2016–2020 „hojně využívalo výsledků hodnocení předchozího akčního plánu na období 2011–2015“ (32). Není jasné, jak tyto výsledky ovlivnily nový akční plán. ii) Výroční zpráva o činnosti poskytuje souhrn činností za daný rok. Zahrnout do této zprávy podrobný popis toho, jak byla jednotlivá politická rozhodnutí přijata, by nebylo vhodné. Útvary jdou vybízeny k tomu, aby poskytly odkazy na místa, kde lze nalézt podrobnější informace – v tomto případě v příslušném hodnocení. 3.30. Výroční zpráva Komise o výdajových programech (33) obsahuje oddíl „aktualizace programů“, jehož jeden pododdíl se nazývá „nadcházející provádění“ (34). Plány obsažené v této části příležitostně obsahují obecná prohlášení o výkonnosti jako odůvodnění. Neuvádí však žádné vysvětlení, jak byla při přípravě plánů použita konkrétní zpětná vazba ke stávající situaci. Například plánování budoucího provádění programu Horizont 2020 se nazývá „postupem založeným na důkazech (35)“, protože „zahrnoval rozsáhlé konzultace se zúčastněnými stranami“. Ve zprávě se však neuvádí žádné podrobnosti o změnách, jež byly na základě konzultací provedeny. 3.30. Účelem pododdílu o nadcházejícím provádění je poskytnout stanovisko k činnostem, které mají být v budoucnu provedeny, a k očekávaným výstupům/výsledkům. Má poskytnout obrázek o očekávaném příslušném vývoji a nepředstavuje nástroj pro plánování jako takový. 3.31. Během přezkumu zpráv o výkonnosti jsme však zaznamenali některé osvědčené postupy. GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu například výslovně uvedlo, že jeho cílem je využívat informace o výkonnosti pro tvorbu politik a pro formulování investičních strategií (36). Ve svém strategickém plánu na období 2016–2020 GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu zdůrazňuje souvislost mezi ukazateli a výsledky hodnocení, o něž opírá své politické strategie i výši financování z EU, které plánuje využít do roku 2020 (37). Při popisu hodnocení, které plánuje GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu provést, rovněž uvádí, jak budou tato hodnocení využita ve čtyřech z osmi plánovaných hodnocení ve strategickém plánu na období 2016–2020. Oddíl E – Další pokrok se očekává na základě pokračujícího vývoje kultury výkonnosti 3.32. Komise usiluje o to, aby se její činnost více orientovala na výkonnost. 3.32. i) Předložila návrh revidovaného finančního nařízení, v němž jsou stanoveny důvody pro další zjednodušení a které umožňuje větší závislost plateb na výsledcích (38). ii) Poprvé provedla komplexní přezkum výdajů, přičemž zohlednila přidanou hodnotu Unie (39). iii) Uznala, že ukazatelů výkonnosti je příliš mnoho (40) a že některé z nich nejsou účelné. Proto zahájila přezkum svých ukazatelů výkonnosti. Zvláště jsou přezkoumávány ukazatele výsledků, aby bylo zajištěno, že budou měřit výsledky, na něž mají generální ředitelství vliv. iii) Viz odpověď Komise na bod 3.20. Komise provedla komplexní přezkum cílů a ukazatelů použitých útvary Komise jakožto součást reformy strategických plánů a plánů řízení. iv) Některá generální ředitelství, jako je GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj, se pokoušejí přejít z vykazování výsledků dokončených projektů na vykazování výsledků u probíhajících projektů. v) Komise a rozpočtový orgán budou moci potenciálně využít iniciativy „Rozpočet EU zaměřený na výsledky“. 3.33. Během našich setkání v generálních ředitelstvích dotázaní upozorňovali na různé problémy ( rámeček 3.9 ). Řada těchto problémů byla rovněž zmíněna ve zprávách OECD a Komise (41) (42). Rámeček 3.9 – Problémy spojené s používáním informací o výkonnosti podle šesti dotázaných generálních ředitelství Zdroj: EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA 3.34. Náš průzkum obsahoval otázky týkající se přístupů k výkonnosti (viz rámeček 3.10 ). I když celkově byly výsledky kladné, názory dotázaných se značně lišily. Dotázaní, kteří uváděli záporné odpovědi, obvykle používají informace o výkonnosti méně často. Zaznamenali jsme také, že pracovníci vrcholného vedení nepoužívali informace o výkonnosti častěji než vedoucí útvarů. 3.35. Z výsledků našeho průzkumu dále vyplynula silná potřeba dalšího školení ohledně využívání informací o výkonnosti a lepšího sdílení znalostí o osvědčených postupech. Dotázaná generální ředitelství nás informovala o řadě osvědčených postupů. Podle našeho názoru by tyto osvědčené postupy mohly být sdíleny s ostatními generálními ředitelstvími. Zjistili jsme také některé rozdíly ve vnímání. Položili jsme otázku, zda dotázaní souhlasí s tím, že řídící pracovníci a zaměstnanci hrají při přípravě výkonnostních opatření důležitou roli. Z vrcholných řídících pracovníků, kterých jsme se dotazovali, souhlasilo 80 % s tím, že řídící pracovníci hrají důležitou roli, a 84 % souhlasilo s tím, že důležitou roli hrají zaměstnanci. Když jsme stejnou otázku položili vedoucím útvarů, pouze 52 % z nich souhlasilo s tím, že řídící pracovníci plní důležitou úlohu, a 53 % souhlasilo s tím, že tuto úlohu plní zaměstnanci. Z toho vyplývá, že vrcholní řídící pracovníci Komise mají příznivější názor na postoje k výkonnosti v Komisi než střední management. Rámeček 3.10 – Výsledky průzkumu – kultura výkonnosti Zdroj: průzkum EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE 3.36. V odpovědích na náš průzkum byla zmíněna řada příležitostí k pokroku v oblasti využívání informací o výkonnosti (viz rámeček 3.11 ). Dotázaní nejčastěji zdůrazňovali, že Komise by měla změnit svou kulturu, aby byla více založená na výkonnosti. Uváděli, že Komise by se měla méně zaměřovat na monitorování čerpání finančních prostředků a posuzování správnosti výdajů (protože celková míra chyb v rozpočtu EU každým rokem klesá). Měla by spíše více využívat techniky řízení výkonnosti se zaměřením na dosažení plánovaných výsledků a dopadů (43). 3.36. Pokud jde o otázku změny kultury, Komise se domnívá, že kultura výkonnosti je v jejích útvarech již velmi dobře začleněna: organizace OECD v roce 2017 zjistila, že „systém EU týkající se rozpočtování pro výkonnost a výsledky je pokročilý a vysoce specializovaný a dosahuje lepších výsledků než všechny země OECD ve standardním indexu rámců výkonového rozpočtování. […] rozpočtové postupy EU zahrnují řadu účinných a inovativních aspektů, které mohou sloužit jako příklad pro vlády členských států zvažující své vlastní agendy rozpočtové reformy zaměřené na výkonnost.“ Organizace OECD rovněž zjistila, že „obecněji Komise v posledních letech přistoupila k rozsáhlému zefektivnění svého podávání zpráv, což přineslo jasnější poznatky o výkonnosti a výsledcích, a to i prostřednictvím nové výroční zprávy o řízení a výkonnosti…“ ( 44 ) Komise by rovněž ráda poukázala na příklady kroků přijatých Komisí s cílem posílení kultury výkonnosti, které jsou zdůrazněny v bodu 3.32 výše. Rámeček 3.11 – Poslední otázka průzkumu: „Co byste změnili, aby byly informace o výkonnosti ve vašem GŘ lépe využívány?“ Zdroj: průzkum EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ČÁST 2 – VÝSLEDKY AUDITŮ VÝKONNOSTI ÚČETNÍHO DVORA: ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ S NEJVĚTŠÍM DOPADEM Úvod 3.37. Každoročně vydáváme řadu zvláštních zpráv, v nichž zkoumáme, nakolik jsou při plnění rozpočtu EU uplatňovány zásady řádného finančního řízení. V roce 2017, jsme přijali 27 zvláštních zpráv (45) (viz rámeček 3.12 ). Týkají se všech okruhů víceletého finančního rámce (46) a obsahují celkem 238 doporučení pokrývajících širokou škálu témat ( rámeček 3.13 ). Také jsme zveřejnili čtyři zvláštní zprávy týkající se prioritní oblasti Fungující jednotný trh a udržitelná měnová unie. Ze zveřejněných odpovědí na naše zprávy vyplývá, že více než dvě třetiny našich doporučení byly auditovaným subjektem – ve většině případů Komisí – plně přijaty ( rámeček 3.14 ). Příloha 3.3 obsahuje přehled doporučení určených členským státům v našich zvláštních zprávách z roku 2017. Rámeček 3.12 – Velký počet zvláštních zpráv hodnotících provádění zásad řádného finančního řízení Zdroj: EÚD. Rámeček 3.13 – Doporučení se týkají široké škály témat Zdroj: EÚD. Rámeček 3.14 – Námi auditované subjekty přijímají převážnou většinu našich doporučení Zdroj: EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE Okruhy 1a „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ a 1b „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ 3.38. V roce 2017 jsme přijali sedm zvláštních zpráv pro tyto okruhy víceletého finančního rámce (47). Chtěli bychom upozornit na některé klíčové závěry a doporučení tří z těchto zpráv. i) Zvláštní zpráva č. 2/2017 – „Jednání Komise o dohodách o partnerství a programech v oblasti soudržnosti na období 2014–2020“ 3.39. Zjistili jsme, že dohody o partnerství byly účinné při zaměření financování na strategii EU 2020 a že operační programy měly stabilní „intervenční logiku“. Byly však nastaveny ukazatele specifické pro jednotlivé programy i společné ukazatele pro výstup i pro výsledky. Tím vznikl nadměrný počet ukazatelů, jež vytváří riziko další administrativní zátěže a problémů s agregací na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU. 3.39. Komise podotýká, že ukazatele výkonnosti specifické pro jednotlivé programy, které se týkají výsledků, nejsou určeny k tomu, aby byly agregovány na úrovni EU. Tyto specifické ukazatele jsou vhodné pro stanovování cílů a pro podávání zpráv o výkonnosti v souvislosti s cíli, zatímco společné ukazatele umožňují podávání zpráv o dosažených úspěších na základě předem stanovených kategorií, které odrážejí často využívané investice napříč EU. Ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy odkazují na fyzické produkty, které umožňují uchopit změny, kterých bylo dosaženo pomocí intervencí do programu financovaných EU. Tyto intervence jsou přizpůsobeny na míru tak, aby vyřešily překážky vývoje spojené s konkrétními místy. Proto musí být ze své podstaty specifické pro daný region a plánovanou činnost. 3.40. Doporučujeme, aby: 3.40. — Členské státy přestaly používat zbytečné ukazatele specifické pro jednotlivé programy, — Komise definovala společnou terminologii pro „výstupy“ a „výsledky“ a navrhla začlenit ji do finančního nařízení, stanovila nejdůležitější ukazatele výstupů a výsledků pro měření výkonnosti a používala sestavování rozpočtu podle výkonnosti. — Jednotná terminologie týkající se výkonnosti je zahrnuta v revidovaném finančním nařízení. Definice ukazatelů výstupů a výsledků se nyní odráží v návrhu Komise na nařízení o společných ustanoveních pro programové období po roce 2020 (COM(2018) 375 final). Návrh Komise na nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti pro programové období po roce 2020 (COM(2018) 372 final) obsahuje seznam společných ukazatelů výstupů a výsledků. Seznam společných ukazatelů je rozsáhlejší než seznam pro období let 2014–2020 a očekává se, že to přispěje ke snížení počtu ukazatelů specifických pro jednotlivé programy. Pokud jde o koncept výkonového rozpočtování, Komise podotýká, že rozpočet EU již je výkonovým rozpočtem, který rozpočtovému orgánu umožňuje během rozpočtového procesu zohlednit informace o výkonnosti, a to tím, že v programových prohlášeních přiložených k návrhu rozpočtu poskytuje informace o cílech programů a o pokroku při jejich dosahování. ii) Zvláštní zpráva č. 5/2017 – Nezaměstnanost mladých lidí 3.41. Zjistili jsme, že navzdory určitému pokroku, kterého bylo dosaženo při provádění záruk pro mladé lidi, a navzdory tomu, že bylo dosaženo i určitých výsledků, situace nesplňovala počáteční očekávání při zahájení záruk pro mladé lidi, jejichž cílem bylo poskytnout všem mladým lidem, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, ve lhůtě čtyř měsíců od ukončení školní docházky nebo ztráty zaměstnání kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo odborné přípravy. Zjistili jsme, že v době auditu byl příspěvek Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí k dosažení cílů záruky pro mladé lidi velmi omezený. 3.41. Od roku 2014, kdy bylo zahájeno provádění v praxi, se do systému záruk pro mladé lidi každoročně zaregistrovalo více než 5 milionů osob a každoročně od roku 2014 došlo k více než 3,5 milionu odchodů do zaměstnání, vzdělávání, odborné přípravy nebo učňovského vzdělávání (zdroj: databáze systému záruk pro mladé lidi GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování). V současnosti je o 2,2 milionu méně nezaměstnaných mladých lidí a o 1,4 milionu méně mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (zdroj: Eurostat). Akce financované z iniciativy YEI budou pokračovat nejméně do roku 2023 a podpoří více mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Aby bylo zajištěno, že mladí lidé žijící v členských státech potýkajících se s nezaměstnaností mládeže mohou nadále přijímat podporu, požaduje návrh Komise na Evropský sociální fond plus (ESF+) pro období let 2021–2027, aby členské státy, které čelí vysoké míře mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), vyčlenily nejméně 10 % svých zdrojů z fondu ESF+ na akce pro zaměstnanost mladých lidí. Návrh si vzal ponaučení z období let 2014–2020 a rovněž zjednodušuje některé požadavky, a to s cílem usnadnit zavádění opatření, která jsou klíčová pro provádění systému záruk pro mladé lidi. 3.42. Členským státům zejména doporučujeme, aby: 3.42. — vypracovaly úplný přehled nákladů na provádění záruk pro mladé lidi pro všechny mladé lidi, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a upřednostňovaly přitom opatření, která jsou prováděna podle dostupného financování, — Komise podotýká, že toto doporučení je určeno zejména členským státům. Komise by skutečně přivítala lepší přehled odhadovaných nákladů na veškerá plánovaná opatření pro provádění systému záruk pro mladé lidi, a kdykoli to bude možné, členské státy v tomto procesu na základě jejich žádosti podpoří. — zajistily, že nabídky budou považovány za kvalitní pouze tehdy, pokud budou odpovídat profilu účastníka a poptávce na trhu práce a povedou k trvalé integraci na pracovním trhu. — Komise podotýká, že toto doporučení je určeno členským státům. Komise prozkoumá možnost projednat standardy pro kritéria kvality v kontextu práce na monitorování systému záruk pro mladé lidi v rámci Výboru pro zaměstnanost. iii) Zvláštní zpráva č. 15/2017 – Předběžné podmínky a výkonnostní rezerva v oblasti soudržnosti 3.43. V souvislosti s touto zprávou jsme zjistili, že předběžné podmínky obecně poskytovaly ucelený rámec pro posuzování připravenosti členských států čerpat prostředky EU na začátku programového období 2014–2020. Není však zřejmé, do jaké míry se to projevilo v praxi. Dospěli jsme rovněž k závěru, že není pravděpodobné, že výkonnostní rámec a rezerva povedou k výraznému přerozdělení finančních prostředků v oblasti soudržnosti v období 2014–2020 na programy s lepší výkonností. 3.43. Komise se domnívá, že v souvislosti se změnami v praxi způsobenými předběžnými podmínkami by účinnost a účelnost výdajů měla zlepšit pouhá skutečnost, že jsou uloženy minimální podmínky, které v rámci žádného z dřívějších rámců politiky soudržnosti neexistovaly. Konečný dopad předběžných podmínek bude Komise moci posoudit až poté, co budou provedeny programy projektů. Kromě toho výkonnostní rámec je pouze jedním z několika prvků orientace na výsledky. Výkonnostní rámec a výkonnostní rezerva byly zřízeny, aby podpořily zaměření na výkonnost a dosažení cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Nebyly navrženy proto, aby vedly k výraznému přerozdělení finančních prostředků v oblasti soudržnosti. Nicméně pokud programy nedosáhnou milníků stanovených ve výkonnostním rámci, může být výkonnostní rezerva přerozdělena na jiné, výkonnější programy. 3.44. Komisi doporučujeme, aby: 3.44. — dále rozpracovala předběžné podmínky jako nástroj k posouzení připravenosti členských států čerpat finanční prostředky EU, a — Komise doporučení přijala pod podmínkou, že po roce 2020 budou zachovány předběžné podmínky. — upravila pro období po roce 2020 výkonnostní rezervu na nástroj více orientovaný na výsledky, jenž rozděluje prostředky na programy, které dosáhly dobrých výsledků. — Komise doporučení přijala pod podmínkou, že po roce 2020 budou zachovány výkonnostní rámec a rezerva. Návrh Komise na nařízení o společných ustanoveních pro programové období po roce 2020 (COM(2018) 375 final) obsahuje ustanovení o výkonnostním rámci, který se skládá z ukazatelů výstupů a výsledků, pro které je třeba stanovit milníky a cíle. Přezkum výkonnosti je nahrazen přezkumem v polovině období, který musí být založen mimo jiné na pokroku při dosahování – do konce roku 2024 – milníků výkonnostního rámce. Okruh 2 „Udržitelný růst a přírodní zdroje“ 3.45. V roce 2017 jsme přijali šest zvláštních zpráv souvisejících s okruhem 2 víceletého finančního rámce (48). Tři z těchto zpráv se zabývaly hledisky fungování společné zemědělské politiky. Jejich závěry jsou obzvláště důležité v souvislosti s probíhající reformou společné zemědělské politiky a novým modelem provádění zaměřeným na výkonnost, který byl oznámen ve sdělení Komise o budoucnosti potravinářství a zemědělství. i) Zvláštní zpráva č. 16/2017 – Programování rozvoje venkova 3.46. V této zvláštní zprávě jsme konstatovali, že ve stávajícím období by výdaje na rozvoj venkova měly být zaměřeny více na výsledky, ale že tato ambice nebyla naplněna kvůli nedostatku potřebných informací o výkonnosti. Doporučili jsme vytvoření společného souboru ukazatelů zaměřených na výsledky, které budou vhodné pro posuzování výsledků a dopadu intervencí politiky rozvoje venkova. 3.46. Ve své odpovědi na doporučení 4 uvedené ve zvláštní zprávě č. 16/2017 se Komise zavázala, že provede analýzu možných způsobů, jak zlepšit měření výkonnosti SZP jako celku. Dne 1. června 2018 Komise přijala návrh nařízení COM(2018) 392 final (strategické plány SZP): V rámci nového modelu realizace byly vypracovány společné ukazatele zaměřené na výsledky: Hlava VII nařízení přestavuje rámec pro monitorování a hodnocení výkonnosti, který stanovuje pravidla určující, co a kdy musí členské státy hlásit v souvislosti s pokrokem v plnění strategického plánu SZP, a pravidla pro způsob sledování a hodnocení tohoto pokroku. ii) Zvláštní zpráva č. 10/2017 – Generační obměna 3.47. Dospěli jsme k závěru, že cíle a očekávané výsledky podpory EU pro mladé zemědělce nebyly dobře vymezeny. Doporučili jsme zlepšit intervenční logiku. Za tímto účelem jsme doporučili, aby Komise zlepšila proces posuzování potřeb, vybrala formy podpory, které nejlépe odpovídají stanoveným potřebám, a definovala konkrétní a kvantifikované cíle výsledků. 3.47. Ve své odpovědi na doporučení 1 uvedené ve zvláštní zprávě č. 10/2017 se Komise zavázala, že posoudí a provede analýzu možných příslušných nástrojů politiky pro podporu mladých zemědělců a jejich intervenční logiky, a to v kontextu přípravy budoucích legislativních návrhů. Dne 1. června 2018 Komise přijala návrh nařízení COM(2018) 392 final (strategické plány SZP): V rámci nového modelu realizace uvedeného v návrhu budou členské státy navrhovat strategické plány SZP, a to včetně předběžného posouzení potřeb. Na tomto základě budou v plánech popsány intervence přizpůsobené na míru, které řeší identifikované potřeby a jejichž cílem je provádět cíle politiky. V čl. 6 písm. g) nařízení je mimo jiné stanoven tento specifický cíl: Přilákání mladých zemědělců a usnadnění rozvoje podnikání ve venkovských oblastech. V souvislosti s tímto cílem bude použit specifický ukazatel výsledků, aby bylo možné kvantifikovat předběžnou cílovou hodnotu a skutečně realizovanou hodnotu. Pokud jde o postup, Komise bude tyto strategické plány SZP posuzovat a schvalovat. iii) Zvláštní zpráva č. 21/2017 – Opatření ekologizace 3.48. Dospěli jsme k závěru, že Komise neuvedla, čeho měla opatření ekologizace dosáhnout. Zjistili jsme rovněž značné množství mrtvé váhy a dospěli jsme k závěru, že nároky byly malé. Z těchto důvodů jsme dospěli k závěru, že ekologizace pravděpodobně nepovede k výraznému zlepšení životního prostředí a klimatu. Doporučili jsme, aby Komise vypracovala kompletní intervenční logiku pro zemědělská opatření EU zaměřená na ochranu životního prostředí a klimatu. Doporučili jsme, aby intervenční logika vycházela z nejnovějších vědeckých poznatků a aby obsahovala konkrétní cíle. Dále jsme doporučili, aby všechny stávající požadavky na ochranu životního prostředí byly zkombinovány takovým způsobem, aby vytvořily novou výchozí referenční hodnotu pro oblast životního prostředí pro všechny příjemce společné zemědělské politiky a aby opatření v rámci programů cílila nad rámec této referenční hodnoty v oblasti životního prostředí a zaměřovala se na dosažení výkonnostních cílů. 3.48. Komise doporučení uvedená ve zvláštní zprávě č. 21/2017 v podstatě přijala. Dne 1. června 2018 Komise přijala návrh nařízení COM(2018) 392 final (strategické plány SZP), který rozvíjí intervenční logiku nového souboru nástrojů SZP týkajících se životního prostředí a klimatu. Tato nová architektura ekologických aspektů zahrnuje posílenou podmíněnost, dle které se podpora SZP plně váže na to, že příjemce dodržuje základní normy v oblasti životního prostředí, změny klimatu, veřejného zdraví, zdraví zvířat, zdraví rostlin a dobrých životních podmínek zvířat, včetně otázek, které byly dříve řešeny v rámci ekologizace. Podmíněnost se vztahuje na všechny příjemce SZP a tvoří jádro výchozí referenční hodnoty pro oblast životního prostředí a klimatu, nad níž budou členské státy definovat dobrovolné režimy, jako například nový ekorežim v rámci pilíře I a agroenvironmentálně-klimatické závazky v rámci pilíře II jakožto součást širšího typu intervence nabízející podporu pro různé druhy závazků hospodaření. Všechna tato opatření budou součástí programového přístupu zaměřeného na dosažení výkonnostních cílů. Okruhy 3 „Bezpečnost a občanství“ a 4 „Globální Evropa“ 3.49. Přijali jsme pět zvláštních zpráv (49), které se dotýkají těchto okruhů víceletého finančního rámce. Chtěli bychom upozornit na některé klíčové závěry a doporučení čtyř z těchto zpráv. i) Zvláštní zpráva č. 3/2017 – Tunisko 3.50. Zjistili jsme, že pomoc EU pro Tunisko byla obecně dobře využita. Významně přispěla k přechodu země k demokracii a k hospodářské stabilitě po revoluci v letech 2010–2011. Zjistili jsme však, že Komise byla příliš ambiciózní. Snažila se řešit příliš mnoho priorit v poměrně krátké době. Následkem byla řada nedostatků v tom, jak Komise pomoc řídila. 3.50. Zpráva uznává, že pomoc EU pro Tunisko byla obecně dobře využita. Pomoc EU ve skutečnosti významně přispěla k hospodářské a politické stabilitě země po revoluci, a to zejména tím, že doprovázela hlavní socioekonomické a politické reformy. Co se týče úrovně ambicí Komise, Komise podotýká, že několik oblastí bylo nutné řešit kvůli socioekonomickým problémům, s nimiž bylo Tunisko po revoluci konfrontováno. Dosud získané výsledky jsou dobré, jelikož pomoc EU významně přispěla ke zlepšení socioekonomické a politické stability v zemi po revoluci. Komise zdůrazňuje, že sledovala svou vlastní politiku spočívající v soustředění své pomoci. Navzdory skutečnosti, že v rámci sledovaného období došlo k provedení různých činností, byly tyto činnosti v souladu se třemi hlavními oblastmi identifikovanými v jednotném rámci podpory na období let 2014–2016. Účinnost a udržitelnost pomoci Komise vždy patřily ke klíčovým posuzovaným prvkům, a to společně s relevantností, efektivitou a dopadem. Komise rovněž podpořila zřízení interních a externích monitorovacích mechanismů a posílení odpovědnosti veřejných orgánů. 3.51. Doporučili jsme, aby Komise a případně Evropská služba pro vnější činnost: 3.51. — zlepšily tvorbu programů a zaměření podpory EU, — Komise doporučení přijala a již ho provádí (v srpnu 2017 došlo k přijetí nového jednotného rámce podpory na období let 2017–2020, který se zaměřuje na 3 oblasti intervence; trvalá politika a politický dialog; koordinace s regionálními programy; probíhající proces společného plánování). — zlepšily provádění programů rozpočtové podpory EU, — Komise doporučení přijala. Vzhledem k tomu, že politická situace v Tunisku je v současnosti stabilnější, a vzhledem k úzké koordinaci s dalšími dárci Komise souhlasí, že ukazatele výkonnosti nyní mohou být více zaměřeny na budoucí operace. Na kritéria způsobilosti se však v souladu s ustanoveními pokynů pro rozpočtovou podporu bude nadále uplatňovat dynamický přístup. — předložily návrhy na urychlení postupu schvalování makrofinanční pomoci, — Komise doporučení přijala. Komise konstatuje, že ačkoli bylo dosaženo významného pokroku z hlediska rychlosti přijímání rozhodnutí o makrofinanční pomoci Parlamentem a Radou, existuje zde dosud prostor pro zlepšení. Rychlejšího přijímání by mohlo být dosaženo například v případě, že by bylo možné snížit počet zasedání Výboru pro mezinárodní obchod Evropského parlamentu (INTA) před hlasováním INTA, pokud by schvalování Parlamentem probíhalo systematicky na plenárním zasedání (včetně krátkých plenárních zasedání) bezprostředně po hlasování INTA, pokud by bylo možné krátkých plenárních zasedání využít pro podpisy předsedů Parlamentu a Rady a pokud by Rada v případě potřeby využívala ke schvalování rovněž písemného postupu. Komise rovněž poznamenává, že na základě předchozích doporučení Účetního dvora a usnesení Parlamentu o makrofinanční pomoci z roku 2003 navrhla v roce 2011 rámcové nařízení o makrofinanční pomoci, jehož cílem bylo mimo jiné urychlit rozhodování tím, že nahradí legislativní rozhodnutí prováděcími akty. Nicméně vzhledem k tomu, že se spolunormotvůrci rozhodli zachovat legislativní akty a řádný legislativní postup, Komise tento návrh vzala v roce 2013 zpět. — zlepšily plánování projektů. — Komise doporučení přijala. ii) Zvláštní zpráva č. 6/2017 – Přístup založený na hotspotech 3.52. Dospěli jsme k závěru, že přístup založený na hotspotech celkově pomohl zlepšit řízení migrace ve dvou členských státech v přední migrační linii, v Řecku a v Itálii, neboť se zvýšila jejich přijímací kapacita, zlepšila se evidence a koordinace podpory. 3.53. Doporučili jsme Komisi a příslušným agenturám, aby: 3.53. — pomohly členským státům při zlepšování přístupu založeného na hotspotech, zejména pokud jde o kapacitu hotspotů, zacházení s nezletilými osobami bez doprovodu, vysílání odborníků a role a rozdělení odpovědnosti v přístupu založeném na hotspotech, — Komise souhlasí. — zhodnotily přístup založený na hotspotech dále jej rozvíjely s cílem optimalizovat podporu EU při řízení migrace. — Komise souhlasí. iii) Zvláštní zpráva č. 11/2017 – Svěřenský fond EU Bêkou 3.54. V této zvláštní zprávě jsme dospěli k závěru, že navzdory některým nedostatkům bylo za daných okolností založení svěřenského fondu EU Bêkou i jeho koncepce přiměřené. Zjistili jsme, že nebylo zatím využito všech jeho možností, a to ve třech ohledech: koordinace mezi zúčastněnými stranami, transparentnost, rychlost a nákladová efektivita postupů a monitorovací a hodnoticí mechanismy. 3.54. Svěřenský fond Bêkou ukázal nový způsob, jak koordinovat akce realizované EU a jejími členskými státy, který doposud nebyl plně využíván. Při uvážení celé délky projektového cyklu je podle názoru Komise celková rychlost Bêkou větší než u jiných nástrojů EU při krizové situaci. Komise však souhlasí s tím, že bude hledat způsoby, jak ještě více urychlit výběrová řízení nad rámec toho, co nyní umožňují interní pravidla, a současně udržet náležitou rovnováhu mezi rychlostí a transparentností. Na úrovni projektu se vyvíjejí mechanismy monitorování a hodnocení, které se budou dále zdokonalovat na úrovni fondu. 3.55. Svěřenský fond EU Bêkou v době auditu obecně představoval přínos. Přilákal pomoc, ale jen málo dalších dárců a většina jeho projektů vytvořila předpokládané výstupy. Fond Evropskou unii více zviditelnil. 3.56. Komisi doporučujeme, aby: 3.56. — vypracovala další pokyny pro výběr nástrojů na poskytování pomoci a pro provádění analýzy potřeb za účelem stanovení rozsahu intervencí svěřenského fondu, a — Komise toto doporučení přijala a bude provedeno takto: Komise vypracovala pokyny pro svěřenský fond, které obsahují část o podmínkách založení svěřenského fondu. Komise je připravena přehodnotit rozsah pokynů tak, aby zahrnovaly podrobnější popis kritérií stanovených ve finančním nařízení za účelem hodnocení podmínek založení svěřenských fondů EU. V tomto ohledu se Komise domnívá, že vyhodnocením podmínek pro založení svěřenského fondu EU se vyřeší otázka komparativních výhod jiných nástrojů pomoci. Komise se domnívá, že pokyny nemohou být příliš preskriptivní, zejména pokud jde o nouzové svěřenské fondy. — zlepšila koordinaci dárců, výběrová řízení a měření výkonnosti a optimalizovala správní náklady. — Komise toto doporučení přijala, zdůraznila však, že při jeho plnění hrají svou roli i jiní aktéři. Svěřenský fond Bêkou již koordinuje své činnosti s jinými relevantními dárci a aktéry. Komise však souhlasí s tím, že koordinace by mohla být lépe formalizována a že příležitosti ke koordinaci by měli využívat všichni účastníci svěřenského fondu Bêkou. Komise uplatňuje svá standardní pravidla a postupy, jakož i interní pravidla, která umožňují, aby se manažeři svěřenských fondů EU za určitých podmínek od těchto standardních pravidel odchýlili (interní pravidla ke krizi a pokyny pro svěřenské fondy EU). Například pokyny pro krizové situace počítají s překážkami a omezeními při uzavírání a realizaci projektových smluv za krizové situace a umožňují využití „flexibilních postupů“, když je v zemi vyhlášen krizový stav. iv) Zvláštní zpráva č. 22/2017 – Volební pozorovatelské mise 3.57. V souvislosti s touto zvláštní zprávou jsme zjistili, že Evropská služba pro vnější činnost a Komise vynaložily přiměřené úsilí na podporu provádění doporučení volebních pozorovatelských misí EU a použily nástroje, které měly pro tento účel k dispozici. Dospěli jsme k závěru, že prezentace doporučení volebních pozorovatelských misí EU se v posledních letech zlepšila, je však zapotřebí více konzultací na místě. Evropská služba pro vnější činnost a Komise se zapojily do politického dialogu a poskytovaly pomoc při volbách s cílem podpořit provádění doporučení, povolební mise však nejsou realizovány tak často, jak by mohly být. A v neposlední řadě neexistuje centrální přehled o doporučeních, ani nebylo provedeno systematické posuzování stavu jejich provádění. 3.58. Doporučili jsme, aby Evropská služba pro vnější činnost: 3.58. — prováděla systematické konzultace se zúčastněnými stranami týkající se doporučení volebních pozorovatelských misí EU před jejich přijetím, — Se zúčastněnými subjekty se bude systematicky konzultovat obecný obsah doporučení (nikoli konkrétní formulace doporučení, aby nedošlo k zásahu do nezávislosti zprávy). — prováděla povolební mise častěji, — ESVČ a Komise se zavazují, že posílí opatření v návaznosti na doporučení volebních pozorovatelských misí EU, a to kombinací nástrojů od povolebních misí po volební pomoc, politický dialog a další. — vytvořila centrální přehled o doporučeních volebních pozorovatelských misí EU a systematicky posuzovala stav jejich provádění. — Komise se vynasnaží poskytnout finanční prostředky ke zřízení centrálního úložiště doporučení volebních pozorovatelských misí EU. Okruh 5 „Správa“ a zprávy o „Fungujícím jednotném trhu a udržitelné měnové unii“ 3.59. V prioritní oblasti Fungující jednotný trh a udržitelná měnová unie jsme v roce 2017 vypracovali čtyři zvláštní zprávy (50). 3.60. Chtěli bychom upozornit na některé klíčové závěry a doporučení dvou z těchto zpráv. i) Zvláštní zpráva č. 17/2017 – Intervence Komise v řecké finanční krizi 3.61. V souvislosti s touto zvláštní zprávou jsme dospěli k závěru, že ekonomické ozdravné programy pro Řecko schválené v době finanční krize poskytly krátkodobou finanční stabilitu a umožnily dosáhnout určitého pokroku v reformách. Programy však Řecku pomohly zotavit se jen do určité míry. Do poloviny roku 2017 nedokázaly obnovit schopnost země financovat její potřeby na trzích. 3.62. Nepodařilo se nám vypracovat zprávu o úloze Evropské centrální banky, protože zpochybnila náš mandát a neposkytla nám dostatečné důkazní informace. 3.63. Komisi doporučujeme, aby: 3.63. — lépe stanovila priority a vypracovala výčet opatření, která jsou naléhavě zapotřebí k řešení nerovnováhy, — Komise doporučení přijala. Priorita politických opatření byla náležitě stanovena, zejména prostřednictvím společného programu s MMF. Komise využila mimo jiné známý systém MMF zahrnující „prioritní opatření“ a „strukturální referenční hodnoty“, což jsou zlomové reformy nutné k ukončení přezkumu a uvolnění výplaty finančních prostředků. Ty byly postupně zdokonaleny určitými dalšími prioritními opatřeními v oblasti strukturálních reforem a používáním milníků. V rámci programu ESM na podporu stability, který v současnosti probíhá, byla zavedena rovněž koncepce „klíčových výstupů“. — zajistila zakotvení programů v celkové strategii růstu země, — Komise doporučení přijala. Komise podotýká, že stávající smlouva o ESM stanoví cílenější programy, zaměřené například na nerovnováhy v konkrétních odvětvích, přičemž v tomto případě nemusí být celková strategie růstu zapotřebí. — usilovala o dosažení dohody s partnery programu, — Komise doporučení přijala a připomněla, že nemůže ostatním institucím uložit, aby schválily způsoby práce, které musí být z logiky věci dohodnuty společně, a to pokud jde o podstatu i po stránce věcné. — při posuzování správní kapacity členského státu k provádění reforem postupovala systematičtěji, — Komise doporučení přijala. V rámci programu ESM na podporu stability je zvláštní pozornost věnována provádění reforem zaměřených na zvýšení kvality a účinnosti veřejného sektoru při poskytování základních veřejných statků a služeb (4. pilíř). Technická podpora byla úzce sladěna s ustanoveními programu ESM na podporu stability, přičemž v memorandu o porozumění ze srpna 2015 a v následujících memorandech o porozumění byla výslovně zahrnuta podpora řady reforem v rámci programu. Do tří měsíců od zavedení programu ESM dohodla Komise s řeckými orgány „plán technické spolupráce na podporu strukturálních reforem“, který byl zveřejněn také na internetových stránkách Komise. Útvar na podporu strukturální reformy poskytuje a koordinuje podporu pro řecké orgány téměř ve všech oblastech reforem v rámci programu ESM. — prováděla průběžná hodnocení následných programů a na základě výsledků vyhodnocovala jejich koncepci a způsob monitorování. — Komise doporučení přijala. U ostatních zemí eurozóny s programy na podporu stability hodnocení ex post již provedla. ii) Zvláštní zpráva č. 23/2017 – Jednotný výbor pro řešení krizí 3.64. V této zvláštní zprávě jsme dospěli k závěru, že přípravy Jednotného výboru pro řešení krizí na plnění úkolů provázely v poměrně rané fázi, kdy jsme prováděli audit, nedostatky. Uznali jsme, že tyto nedostatky je třeba vidět v souvislostech: Jednotný výbor pro řešení krizí byl ustaven jako zcela nová entita ve velmi krátké době. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA 3.65. K těmto nedostatkům patří: — zpoždění při obsazování pracovních míst, — neúplné plánování řešení pro banky v rámci kompetencí Jednotného výboru pro řešení krizí a neúplný systém pravidel, jimiž se řídí; — chybějící hodnocení proveditelnosti a důvěryhodnosti vybraných strategií řešení v plánech řešení krize, — nejasné rozdělení provozních úkolů mezi vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize a Jednotným výborem pro řešení krizí, — nerovnováha mezi mandáty Jednotného výboru pro řešení krizí a Evropskou centrální bankou. 3.66. Dospěli jsme k závěru, že zlepšení systému vyžaduje řadu kroků. Doporučili jsme, aby Jednotný výbor pro řešení krizí: — dokončil plánování svých rozhodnutí pro banky a svůj systém pravidel, jimiž se tyto plány řídí, — urychlil nábor pracovníků a vhodně obsadil své personální oddělení, — vyjasnil operativní rozdělení práce a povinností s vnitrostátními orgány příslušnými pro řešení krize a — spolupracoval s Evropskou centrální bankou, zajistil, že obdrží všechny potřebné informace, a vyzval normotvůrce, aby přijal nezbytná opatření k zavedení stávajícího rámce do praxe. 3.67. Rovněž jsme zveřejnili zvláštní zprávu č. 14/2017 – „Přezkum výkonnosti vedení soudních řízení u Soudního dvora Evropské unie“. Tato zvláštní zpráva obsahuje úvahy o dalším zdokonalení soudních řízení ze strany Soudního dvora. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE ČÁST 3 – KONTROLY OPATŘENÍ V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ 3.68. Tato část uvádí výsledky našeho ročního přezkumu toho, do jaké míry Komise v souvislosti s našimi doporučeními přijala nápravná opatření. Kontrola opatření přijatých v návaznosti na námi předložená doporučení z našich zvláštních zpráv je důležitou fází cyklu auditu výkonnosti. Nám i našim zúčastněným stranám poskytuje zpětnou vazbu o dopadu naší práce a pomáhá motivovat Komisi a členské státy k provádění našich doporučení. A. Rozsah a přístup – nová metoda 3.69. V předchozích letech jsme analyzovali pouze výběr zvláštních zpráv. V souladu s naší strategií pro období 2018–2020 nyní rozsah naší činnosti rozšiřujeme. Budeme sledovat všechna doporučení auditů výkonnosti, která jsme před třemi lety předložili Komisi. 3.70. Provedli jsme analýzu 17 z 24 zvláštních zpráv, které jsme zveřejnili v roce 2014 a které nebyly analyzovány jinde (51). Tyto zprávy obsahovaly celkem 135 doporučení. 3.71. Provedli jsme následnou kontrolu na základě dokumentárních přezkumů a pohovorů s pracovníky Komise. Aby byl náš přezkum věrný a vyvážený, zaslali jsme svá zjištění Komisi a její odpovědi zohlednili při závěrečné analýze. Vyvodili jsme závěry o realizaci 100 doporučení. Nebylo možné vyvodit závěry o zbývajících 35 doporučeních (tj. 26 % z celkového počtu, což představuje více než dvojnásobek průměru za posledních 6 let (12 %), protože byly určeny členským státům nebo jiným orgánům EU (52). B. Zabývala se Komise našimi doporučeními? 3.72. Dospěli jsme k závěru, že ze 100 doporučení Komise plně provedla 58 (tj. 58 %). Ze zbývajících doporučení provedla 17 ve většině ohledů (17 %), v některých ohledech 19 (19 %) a 6 (6 %) vůbec (viz rámeček 3.15 ). Stav provádění doporučení je podrobně uveden v příloze 3.1 . 3.72. Komise podotýká, že EÚD považoval tři čtvrtiny posuzovaných doporučení za plně nebo ve většině ohledů provedené. Šest doporučení, která nejsou provedena vůbec, Komise nepřijala. Rámeček 3.15 – Provádění našich doporučení na základě auditu výkonnosti z roku 2014 Zdroj: EÚD. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA 3.73. Výsledek, pokud jde o plně provedená doporučení, v podstatě odpovídá údajům z předchozích let. Avšak procento z větší části provedených doporučení bylo o 7 % nižší, než činil průměr (25 %) za posledních šest let. Podíl doporučení provedených pouze v některých ohledech byl o 7 % vyšší než šestiletý průměr, tj. 12 %. To je pravděpodobně způsobeno naší upravenou metodou analýzy (viz bod 3.69). 3.74. Zjistili jsme, že na základě našich doporučení byla často přijímána specifická nápravná opatření. Významná většina z 58 plně provedených doporučení byla provedena do dvou let (45 % v roce 2014 a 43 % v roce 2015). 3.75. Nepodařilo se nám ověřit provádění většiny doporučení, která byla určena výhradně členským státům (viz bod 3.71). Byli jsme však schopni analyzovat provedení šesti doporučení určených členským státům nebo společně Komisi a dalším kontrolovaným subjektům v rámci sdíleného řízení. Všechna byla částečně nebo plně provedena (53). 3.76. Zaznamenali jsme oblasti, ve kterých byla opatření Komise při provádění našich doporučení zvlášť účinná. V případě jedné zvláštní zprávy v oblasti vnější činnosti v působnosti GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj a GŘ pro politiku sousedství a jednání o rozšíření (zvláštní zpráva č. 16/2014) bylo všech devět doporučení provedeno v plném rozsahu. Všechna opravná opatření (s výjimkou jednoho) byla provedena do jednoho roku. Předmětem tohoto auditu bylo kombinování grantů regionálních investičních facilit s půjčkami finančních institucí za účelem podpory vnějších politik EU. GŘ pro námořní záležitosti a rybolov rovněž provedlo všechna doporučení, která jsme předložili po auditu v oblasti akvakultury (zvláštní zpráva č. 10/2014). 3.77. Komise původně odmítla devět doporučení. Tato doporučení se týkala GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj. Následně byla provedena v některých ohledech tři doporučení (54). Šest doporučení, která nebyla v době našeho přezkumu provedena, pocházela ze zvláštních zpráv o odvětví vína a podnikatelských inkubátorech. Všechna tato doporučení byla v době našich auditů v roce 2014 odmítnuta. Ve většině případů bylo důvodem to, že Komise zastávala názor, že naše doporučení měla být určena členským státům. V některých případech se Komise v zásadě shodovala s našimi zjištěními, nebyla však schopna naše doporučení v praxi přijmout (55). Míra zamítnutých nebo částečně přijatých doporučení byla obdobná jako v předchozích letech. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE 3.78. Závěrem jsme zjistili, že naše audity výkonnosti vedly k několika klíčovým zlepšením, i když některé ze zjištěných nedostatků přetrvávají. Ty jsou popsány v příloze 3.2 . ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ Závěry 3.79. Cílem informací o výkonnosti je získat údaje o tom, zda politiky a programy a obecněji generální ředitelství, Komise jakožto organizace a rozpočet EU dosahují svých cílů efektivně a účinně. Pokud je zapotřebí zlepšení, informace o výkonnosti by měly být využity při procesu navrhování nezbytných nápravných opatření a monitorování jejich provádění. 3.80. Způsob, jímž určitá organizace využívá informace o výkonnosti, které vytváří a shromažďuje za účelem rozhodování, ovlivňuje její dlouhodobý úspěch při provádění řízení výkonnosti a dosahování lepších výsledků. 3.81. Naše závěry: 3.81. 1. Využívání informací o výkonnosti Komisí je do jisté míry omezeno (body 3.6–3.13) — Pružnost víceletý finanční rámec EU při přerozdělování finančních prostředků je limitována. — Komise předložila návrhy na zvýšení rozpočtové pružnosti v rámci budoucího víceletého finančního rámce. — I když v důsledku posledního přezkumu víceletého finančního rámce v polovině období došlo k přerozdělení motivovanému především naléhavou nutností reagovat na uprchlickou krizi a bezpečnostní hrozby, toto přerozdělení se neopíralo o faktory výkonnosti. — Rozhodnutí týkající se přerozdělování jsou výsledkem řady faktorů. Komise podotýká, že předtím, než jsou dostupné podrobné informace o výkonnosti, často dochází ke značným prodlevám. — Měření příspěvku rozpočtu EU k rámcovým cílům je složité, protože se na ně souběžně vztahuje několik strategických rámců. — Měření příspěvku k rámcovým cílům je složité také proto, že je obtížné stanovit jasné kauzální spojitosti jeden na jednoho mezi činností útvarů Komise nebo programem financovaným z rozpočtu EU a pokrokem směrem k rámcovým cílům politiky. Dosažení těchto cílů ovlivňuje řada dalších vnějších faktorů a řada aktérů zapojených na vnitrostátní, národní, evropské a mezinárodní úrovni. Tato složitost je nedílným rysem prostředí, v němž Komise a rozpočet EU fungují; nejedná se o nedostatek výkonnostního rámce jako takového. 2. Systémy Komise pro měření výkonnosti jsou zdrojem velkého množství údajů, které ne vždy přicházejí včas (body 3.14–3.18) — Generální ředitelství Komise shromažďují informace o výkonnosti v různých formátech a z různých zdrojů, čímž vzniká obrovské množství informací významných pro posouzení výkonnosti. Několik generálních ředitelství nedávno zavedlo nové nástroje a postupy pro využívání údajů o výkonnosti s cílem zlepšit vlastní rámec informací o výkonnosti. — Již dříve jsme vypracovali výčet osvědčených postupů při vykazování výkonnosti, které může Komise zavést. Dotázaní v průzkumu potvrdili potřebu dalšího vývoje, například pokud jde o včasnost informací o výkonnosti nebo pokyny pro přípravu zpráv o výkonnosti. 3. Komise využívá informace o výkonnosti k řízení programů a politik, i když v případě nesplnění cílů nebývají vždy přijímána nápravná opatření (body 3.19–3.26) — Informace o výkonnosti se používají zejména na úrovni generálních ředitelství za účelem řízení programů a politik. Vzhledem k tomu, že informace o výkonnosti, které odpovídají každodenním potřebám řízení, nejsou sladěny s povinnostmi v oblasti externího výkaznictví generálních ředitelství a Komise, generální ředitelství obecně nevyužívají hlavní zprávy Komise o výkonnosti k řízení plnění rozpočtu EU. — Komise podává zprávy o výkonnosti rozpočtu EU mimo jiné prostřednictvím výročních hlavních zpráv o výkonnosti (včetně výroční zprávy o řízení a výkonnosti týkající se rozpočtu EU a včetně programových prohlášení), a to v souladu s příslušnými právními závazky. — Z výsledků průzkumu rovněž vyplývá, že špatná výkonnost nevede ve všech případech k přijetí nápravných opatření. Výsledky potvrdily, že v generálních ředitelstvích, kde jsou informace o výkonnosti využívány často, je vyšší pravděpodobnost, že z nesplnění cíle budou vyvozeny důsledky. — Jak upozorňuje EÚD, více než 70 % dotázaných uvedlo, že nejsou-li splněny cíle, jsou vypracovány akční plány a je provedeno intenzivnější monitorování, a více než 60 % dotázaných odpovědělo, že nejsou-li splněny cíle, je provedeno hodnocení. Předložené výsledky představují názory dotázaných. Pro zjištění toho, zda bylo přijato vhodné navazující opatření, by bylo třeba provést posouzení jednotlivých případů a zároveň řádně zohlednit omezení rozpočtového rámce. 4. Komise ve svých zprávách o výkonnosti obvykle neobjasňuje, jak byly informace o výkonnosti použity (body 3.27–3.31) Generální ředitelství ani Komise nejsou povinny ve svých zprávách o výkonnosti vysvětlovat, jak byly informace o výkonnosti použity při rozhodování. Zprávy generálních ředitelství o výkonnosti, stejně jako programová prohlášení však v tomto ohledu často určité omezené informace obsahují. 5. Další pokrok se očekává na základě pokračujícího vývoje kultury výkonnosti (body 3.32–3.36) Řídící pracovníci generálních ředitelství, kterých jsme se dotazovali, uváděli řadu problémů, které jim podle jejich názoru brání v dalším využívání informací o výkonnosti za účelem získání lepších výsledků. Naše výsledky průzkumu potvrdily skutečnou potřebu dalšího školení v oblasti využívání informací o výkonnosti a účinnějšího šíření znalostí o osvědčených postupech. Některá z opatření, která Komise přijímá za účelem posílení důrazu na výkonnost, lze považovat za první kroky v širším úsilí o dosažení zásadní změny kultury. Výhledově by tato změna kultury měla vést k tomu, že Komise a rozpočet EU se budou v rostoucí míře zaměřovat na dosahování výsledků a dopady. Komise se domnívá, že již má dobře rozvinutou kulturu výkonnosti a v posledních letech přijala škálu opatření, aby tuto kulturu dále posílila (56). Viz také příklady EÚD v bodu 3.32 týkající se kroků, které Komise přijala za účelem posílení kultury výkonnosti, a odpověď Komise na bod 3.36. 3.82. V bodech 3.37–3.67 uvádíme klíčové závěry a doporučení z výběru zvláštních zpráv zveřejněných v roce 2017. 3.83. Letošní kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí doporučení (viz body 3.68–3.78) potvrzuje, že tři čtvrtiny doporučení, která jsme posuzovali, byly plně nebo ve většině ohledů provedeny. To znamená, že ve většině případů byla nápravná opatření provedena. V 19 % případů byla doporučení provedena pouze v některých ohledech, přičemž u nich přetrvávají značné nedostatky podrobně popsané v příloze 3.2 . To bylo o 7 % více, než činí průměr za posledních šest let, což je pravděpodobně způsobeno naší upravenou metodou analýzy. Doporučení 3.84. V příloze 3.4 jsou uvedena zjištění z našeho přezkumu opatření přijatých v návaznosti na tři doporučení uvedená ve výroční zprávě za rok 2014. Jedno nebylo provedeno a pro analýzu pokroku dvou dalších doporučení chybí dostatek důkazů. 3.85. Na základě svých závěrů za rok 2017 Komisi doporučujeme, aby přijala tato opatření: — Doporučení 1: V nadcházejícím období VFR by Komise měla navrhnout opatření, která zefektivní a zjednoduší strategické rámce upravující provádění rozpočtu EU, a tím posílit odpovědnost za výsledky a zvýšit jasnost a transparentnost pro všechny zúčastněné strany. Komise doporučení přijímá. Komise souhlasí, že přístup k provádění rozpočtu EU by měl být co nejjednotnější a nejjednodušší a že jasnost a transparentnost ohledně dosahování výsledků je zásadní. Komise se domnívá, že její návrhy týkající se budoucího víceletého finančního rámce a souvisejících odvětvových programů představují soudržný rámec pro budoucí rozpočet. Tyto návrhy jsou navrženy tak, aby přispěly k politickým prioritám schváleným vedoucími evropskými představiteli v Bratislavě a v Římě. Jsou založeny na podnětech od široké škály zúčastněných stran z celé Evropy. Konečné rozhodnutí týkající se tohoto rámce bude přijato Radou jednomyslně a se souhlasem Evropského parlamentu. EÚD odkazuje na další „strategické rámce“, které mohou ovlivnit provádění rozpočtu v období po roce 2020. Ty zahrnují politické priority příští Komise a strategickou agendu Evropské rady. Tyto rámce jsou vytvářeny v souladu s institucionálními oprávněními orgánů, jak jsou vymezeny ve Smlouvě. Komise bude hrát svou úlohu – spolu s ostatními orgány – při zajišťování jednotného přístupu k provádění budoucího víceletého finančního rámce. Komise se dále domnívá, že rámec pro budoucí rozpočet by měl být dostatečně pružný, aby mohl účinně reagovat na nepředvídatelné potřeby, jakmile se objeví. Toto je přirozený a nevyhnutelný důsledek složitého prostředí, v němž je rozpočet EU prováděn. To vyžaduje spolupráci se zúčastněnými stranami umožňující vytvořit ucelený soubor rámcových měřitelných cílů, jímž se bude možno řídit při provádění opatření k dosažení výsledků (57) stanovených pro celý rozpočet víceletého finančního rámce po celou dobu jeho plnění (58). Datum provedení: přijetí víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Návrhy budoucích finančních programů v rámci víceletého finančního rámce obsahují podrobné a měřitelné cíle a ukazatele, které budou použity pro monitorování a řízení výkonnosti těchto programů v rámci daného období. Konečné rozhodnutí o podobě těchto programů bude přijato Evropským parlamentem a Radou prostřednictvím řádného legislativního postupu. Zprávy o pokroku bude Komise podávat v příslušných zprávách o výkonnosti. Kromě toho Komise společně s dalšími orgány a zúčastněnými stranami prozkoumá možnost doplnit tyto cíle a ukazatele na úrovni programů o rámcové měřitelné cíle spojené s politickými prioritami. — Doporučení 2: Komise by při vykazování výkonnosti, včetně výroční zprávy o řízení a výkonnosti, měla uvádět aktuální informace o výkonnosti týkající se pokroku při dosahování cílů, a pokud tyto cíle nejsou splněny, měla by vždy přijmout nebo navrhnout vhodná opatření. Datum provedení: konec roku 2019. Komise doporučení přijímá. Komise bude nadále podávat zprávy o dosaženém pokroku a případně předkládat návrhy. Výroční zprávy o činnosti a programová prohlášení každoročně poskytují nejnovější dostupné informace o výkonnosti pro všechny ukazatele výkonnosti pro rozpočet EU. Výroční zpráva o řízení a výkonnosti pro rozpočet EU je souhrnnou zprávou, která odkazuje na podrobnější zprávy o výkonnosti. Není určena k tomu, aby poskytovala podrobné zprávy o všech ukazatelích výkonnosti. Komise podotýká, že zprávy o výkonnosti vytvořené Komisí částečně spoléhají na kvalitu, dostupnost a včasnost informací poskytnutých členskými státy a dalšími aktéry. Jak v bodu 3.81 (1) uznal EÚD, existují omezení pro navazující opatření, která lze přijmout v případě nesplnění cílů. Odpovědnost za rozpočtové hospodaření a navazující opatření je sdílena mezi všemi aktéry zapojenými do provádění rozpočtu EU, a není proto pod přímou nebo výlučnou kontrolou Komise. — Doporučení 3: Komise by měla zefektivnit ukazatele výkonnosti rozpočtu EU a zlepšit sladění obecných rámcových cílů a specifických cílů programů a opatření. Za tímto účelem by měla přijmout následující opatření. Komise doporučení přijímá. a) Měla by přímo provázat konkrétní cíle v právním základu každého výdajového programu s obecnými cíli. a) Komise toto doporučení přijímá; je prováděno prostřednictvím návrhů Komise týkajících se finančních programů v rámci budoucího víceletého finančního rámce. Tyto návrhy vytvářejí jasný výkonnostní rámec založený na cílech a ukazatelích. Konečná podoba výkonnostních rámců bude záviset na výsledku legislativního procesu. b) Měla by přezkoumat ukazatele výkonnosti používané pro rozpočet EU na všech úrovních, vést záznamy o informacích, např. kdo je zamýšlený uživatel každého ukazatele a jaký je jeho zamýšlený účel. Pokud nelze tyto informace prokázat, mělo by se zvážit odstranění ukazatele. b) Komise toto doporučení přijímá; je prováděno prostřednictvím návrhů týkajících se budoucího víceletého finančního rámce. Všechny ukazatele zřízené pro finanční programy byly kriticky přezkoumány, a to v rámci přezkumu výdajů vedoucího k návrhům Komise týkajícím se budoucího víceletého finančního rámce. To vedlo k návrhům na menší počet ukazatelů vyšší kvality pro výkonnost programů. Různé úrovně ukazatelů slouží různým účelům, a to včetně řízení výkonnosti, ale také sdělování informací o výsledcích dosažených pomocí rozpočtu EU. c) Měla by zajistit, aby informace používané v rámci běžného řízení programů a opatření v generálních ředitelstvích byly sladěny se souhrnnými informacemi o výkonnosti obsaženými v hlavních zprávách o výkonnosti. Datum provedení: přijetí víceletého finančního rámce na období 2021–2027. c) Komise toto doporučení přijímá, přičemž podotýká, že různé druhy a úrovně informací jsou relevantní pro podávání zpráv o výkonnosti rozpočtu EU na agregované úrovni a také pro každodenní řízení rozpočtu EU Komisí, vnitrostátními orgány, finančními institucemi a dalšími zúčastněnými stranami. Toto doporučení bude prováděno prostřednictvím pokynů útvarům, které se budou týkat přípravy příslušných zpráv o výkonnosti. — Doporučení 4: Komise by měla v hlavních zprávách o výkonnosti informovat o tom, jak informace o výkonnosti využívá. Měla by co možná nejsystematičtěji a s ohledem na dobu nutnou pro získání informací uvádět, jak byly informace o výkonnosti týkající se rozpočtu EU využity v rámci jejího rozhodovacího procesu. Datum provedení: konec roku 2019. Komise toto doporučení přijímá. Komise podotýká, že vzhledem k prodlevám spojeným se shromažďováním podrobných informací o výkonnosti týkajících se finančních programů nastává hlavní příležitost pro ponaučení se z informací o výkonnosti při navrhování legislativního rámce pro budoucí finanční programy. Přezkum výdajů doprovázející návrh Komise týkající se budoucího víceletého finančního rámce a posouzení dopadů zveřejněná společně s návrhy budoucích finančních programů podrobně odkazují na výsledky hodnocení, závěry auditů a další zdroje informací o výkonnosti a vysvětlují, jak se tato ponaučení odrážejí v návrzích budoucích programů. — Doporučení 5: Komise by měla v návaznosti na dosažený pokrok zavést nebo zlepšit opatření a pobídky, jež podpoří větší zaměření její vnitřní kultury na výkonnost. Za tímto účelem by měla: Komise doporučení přijímá. Komise má ve svých útvarech dobře rozvinutou kulturu výkonnosti. Jak bylo uznáno v této kapitole, v posledních letech bylo vynaloženo značené úsilí (například reforma cyklu strategického plánování a programování, hodnocení výdajových programů pro období let 2014–2020 v polovině období, příprava výdajových programů pro období let 2021–2027) směřující k posílení zaměření na výkonnost na politické úrovni i na úrovni útvarů. Komise se zavázala, že bude nadále podporovat kulturu výkonnosti, a to s patřičným ohledem na souběžnou odpovědnost Komise za řádné finanční řízení rozpočtu EU. a) poskytovat svým řídícím pracovníkům více informací a pokynů týkajících se řízení výkonnosti a využívání informací o výkonnosti pro rozhodování; a) Komise toto doporučení přijímá. Komise posoudí, jak nejlépe zajistit, aby byly rozsáhlé pokyny týkající se řízení výkonnosti, které v rámci Komise již existují, dostupné všem řídícím pracovníkům, a to podle potřeby i prostřednictvím vzdělávacích činností a činností zaměřených na zvýšení informovanosti. Komise rovněž posoudí, zda ve stávající nabídce existují mezery. b) sdílet osvědčené postupy při využívání informací o výkonnosti jak v rámci Komise, tak s klíčovými zúčastněnými stranami, jako jsou členské státy; b) Komise toto doporučení přijímá. Komise bude nadále pořádat pravidelné výměny názorů o otázkách souvisejících s výkonností, a to jak v rámci příslušných vnitřních sítí, tak i ve spolupráci s dalšími institucemi a zúčastněnými stranami. Například meziútvarová pracovní skupina pro rozpočet zaměřený na výsledky sehrála klíčovou úlohu, jelikož pravidelně organizovala setkání vyšších vedoucích pracovníků, zvyšovala informovanost a budovala společné chápání výkonnosti. Kromě toho byla společně s přípravami výkonnostního rámce pro příští generaci programů zorganizována podskupina na technické úrovni pro opatření týkající se výkonnosti, aby bylo možné shromáždit informace o získaných ponaučeních a osvědčených postupech a podporovat koordinovaný přístup. V roce 2017 Komise zorganizovala dvě setkání odborníků, jichž se zúčastnili zástupci z Evropského parlamentu, členských států a dalších zúčastněných stran, aby projednali využívání informací o výkonnosti. c) dále zlepšit svou vnitřní kulturu tak, aby dosáhla většího zaměření na výkonnost s přihlédnutím k výzvám uvedeným generálními ředitelstvími (59) a k možnostem pokroku, jak je uvedli respondenti v průzkumu (60), a k příležitostem, které nabízí revidované finanční nařízení, iniciativa „rozpočet zaměřený na výsledky“, vykazování výkonnosti u probíhajících projektů a další zdroje. Datum provedení: konec roku 2020. c) Komise doporučení přijímá. Komise se domnívá, že kultura výkonnosti je v jejích útvarech již velmi dobře začleněna a bude nadále zkoumat, jak lze tuto kulturu dále posílit.

(1) Článek 317 Smlouvy o fungování EU.

(2) Pokyny pro strategický plán na období 2016–2020 a plán řízení na rok 2016, 20. listopadu 2015, Ares (2015)5332669: viz oddíl 1, odst. 1.1.

(3) http://ec.europa.eu/budget/budget4results/index_en.cfm.

(4) https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-guidelines_en.

(5) Například Úřadu generálního auditora Kanady, Úřadu generálního kontrolora a auditora Nového Zélandu, Kontrolního úřadu USA a Národního auditního úřadu Spojeného království.

(6) GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie, GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj, GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu, GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování a Generální sekretariát.

(7) Evropský parlament a Rada.

(8) Viz Budgeting and Performance in the European Union – A review in the context of EU Budget Focused on Results (Rozpočet a výkonnost v Evropské unii – přezkum v kontextu rozpočtu EU zaměřeného na výsledky), ředitelství pro veřejnou správu OECD, bod 3.2.4: http://www.oecd-ilibrary.org/governance/budgeting-and-performance-in-the-european-union_budget-17-5jfnx7fj38r2?crawler=true.

(9) Viz např. pracovní dokument z řady vědeckých publikací z oblasti práva a ekonomie právnické fakulty Univerzity v St. Gallenu č. 2015-04, září 2014, What can performance information do to legislators? A budget decision experiment with legislators (Jak mohou informace o výkonnosti prospět zákonodárcům? Experiment v oblasti rozpočtových rozhodnutí se zákonodárci): https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2494772.

(10) Viz COM(2016) 603 final, s. 14, Přezkum/revize víceletého finančního rámce na období 2014–2020 v polovině období – Rozpočet EU zaměřený na výsledky http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&n=10&adv=0&coteId=1&year=2016&number=603&language=cs.

(11) Viz např. naše zvláštní zpráva č. 15/2017 „Předběžné podmínky a výkonnostní rezerva v oblasti soudržnosti: inovativní, ale zatím neúčinné nástroje“ a naši zvláštní zprávu č. 16/2017 „Programování rozvoje venkova: mělo by být méně složité a více zaměřené na výsledky“ (https://www.eca.europa.eu).

(12) Viz COM(2016) 603 final.

(13) Touto otázkou jsme se již dříve zabývali v bodech 3.18–3.19 výroční zprávy za rok 2016, v bodech 3.18–3.21 výroční zprávy za rok 2015 a v bodech 3.7–3.12 výroční zprávy za rok 2014.

(14) Viz také odpovědi Komise na body 3.18 až 3.19 výroční zprávy EÚD za rok 2016, body 3.18 až 3.21 výroční zprávy EÚD za rok 2015 a na body 3.7 až 3.12 výroční zprávy EÚD za rok 2014.

(15) V rámci evropského semestru spolupracuje GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu při přípravě každoroční zprávy o jednotlivých zemích také s GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování v oblasti vzdělávání s cílem rozpoznat výzvy a stanovit závěry a doporučení pro každý členský stát.

(16) Viz Evaluation of the EU Youth Strategy and the Council Recommendation on the mobility of young volunteers across the EU (Hodnocení strategie EU pro mládež a doporučení Rady o mobilitě mladých dobrovolníků v EU), závěrečná zpráva, shrnutí, s. 4: „Cíle a priority strategie EU pro mládež byly obecně v souladu s cíli strategie Evropa 2020. To lze však spíše přičíst rozsáhlému tematickému záběru rámce spolupráce pro mládež, nikoli snaze o sladění obou strategií. Obě strategie byly často zúčastněnými stranami vnímány jako samostatné přístupy s vlastními cíli, a nikoli jako součásti integrovaného dlouhodobého plánu EU.“

(17) Neanalyzovali jsme však rozsah jejich využití ani jejich užitečnost.

(18) Výroční zpráva za rok 2016, kapitola 3 „Rozpočet EU a dosahování výsledků“, body 3.13–3.51.

(19) V souvislosti se včasností informací jsme zaznamenali problémy týkající se programu Horizont 2020 v bodech 3.31 a 3.51 až 3.53 výroční zprávy za rok 2015.

(20) Podobně kontrolní úřad USA uvedl v různých zprávách, že federální agentury mají za účelem dosažení lepších výsledků provádět řadu postupů, které mohou zvýšit nebo usnadnit využívání informací o výkonnosti (v rámci pojmenování problémů a přijímání nápravných opatření, vypracování strategií a přidělování zdrojů, uznávání a odměňování výkonnosti a pojmenování a sdílení účinných přístupů). Viz níže uvedené zprávy kontrolního úřadu USA: https://www.gao.gov/assets/250/247701.pdf; https://www.gao.gov/new.items/d081026t.pdf; https://www.gao.gov/assets/130/123413.pdf; https://www.gao.gov/assets/670/666187.pdf.

(21) Viz body 3.62–3.63 výroční zprávy za rok 2015 a body 3.71–3.73 výroční zprávy za rok 2014.

(22) Viz doporučení 1 ve výroční zprávě za rok 2015 a doporučení 2 ve výroční zprávě za rok 2014.

(23) Viz také výroční zpráva za rok 2016, kapitola 3 Rozpočet EU a dosahování výsledků, část 1, oddíl 1 – Rámec vykazování výkonnosti.

(24) Definice pojmů použitých v grafu: ukazatel je určitá vlastnost nebo atribut, které se pravidelně měří a díky němuž je možné posoudit, do jaké míry bylo dosaženo určitého cíle; ukazatel výsledků měří okamžité změny, k nimž dochází u přímých adresátů na konci jejich účasti na intervenci; ukazatel dopadu měří dlouhodobější účinky, které lze pozorovat v určitém období po intervenci.

(25) Viz příloha 10 (a zejména strany 457–459) výroční zprávy o činnosti GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj za rok 2016.

(26) Od reformy cyklu strategického plánování a tvorby programů v roce 2016 obsahují výroční zprávy o činnosti informace o plnění pracovních programů Komise. Uvádějí se v nich informace o výstupních ukazatelích předem stanovené v ročním plánu řízení generálního ředitelství.

(27) https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-reports-2016_en. Tato společná webová stránka obsahuje odkazy na jednotlivé stránky s výročními zprávami o činnosti jednotlivých generálních ředitelství. V období mezi zveřejněním výročních zpráv o činnosti za rok 2016 a 30. lednem 2018 navštívilo společnou webovou stránku 2 700 unikátních návštěvníků. V roce 2017 zaznamenaly jednotlivé webové stránky s výročními zprávami o činnosti 7509 jedinečných zobrazení. V roce 2016 však mohly být výroční zprávy o činnosti zveřejněny i na jiných webových stránkách. O počtu návštěvníků a zobrazení těchto webových stránek nejsou k dispozici žádná data.

(28) Stejný názor vyjádřil rovněž Úřad generálního auditora Kanady: „Informace o výkonnosti je třeba využívat, a to tak, aby bylo všem zřejmé, že byly využity“, viz oddíl 22„Prokazatelné využití informací o výkonnosti je nezbytné“Implementing Results-Based Management: Lessons from the Literature (Provádění řízení založeného na výsledcích: poučení z odborné literatury),

http://www.oag-bvg.gc.ca/internet/English/meth_gde_e_10225.html.

(29) Viz s. 3 pokynů k výroční zprávě o činnosti za rok 2017.

(30) Strategický plán, plán řízení a výroční zpráva o činnosti.

(31) Jednou ze zásad je, že „celková koncepce a formulace společné zemědělské politiky vychází z politické a ekonomické analýzy, hodnocení a posouzení dopadu“, viz s. 5 strategického plánu GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova na období 2016–2020.

(32) Viz s. 26 výroční zprávy o činnosti GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie za rok 2016, kde se uvádí, že „předchozí akční plán splnil většinu svých cílů a prokázal důležitost společných evropských cílů v rámci eGovernmentu“.

(33) http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/2017/DB2017_WD01_en.pdf.

(34) V této části generální ředitelství pojednávají o změnách rozpočtu, nadcházejících činnostech, výsledcích a pracovních programech plánovaných na následující dva roky.

(35) Viz s. 44 programových prohlášení za rok 2017.

(36) Viz specifický cíl 1.1 na s. 10 plánu řízení GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu na rok 2017.

(37) Viz s. 10 strategického plánu GŘ pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu na období 2016–2020.

(38) Viz naše stanovisko č. 1/2017 k návrhu na revizi finančního nařízení: https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=40627 [a znění revidovaného finančního nařízení, zejména článku 124 a násl. a článku 180 a násl.].

(39) Viz SWD(2018) 171 final.

Ohledně potřeby obecně přijatelné definice přidané hodnoty Unie viz náš informační dokument z února 2018 „Budoucnost financí EU: reforma fungování rozpočtu EU“, body 7 a 8 (https://www.eca.europa.eu).

(40) Viz závěr 1 – Prostor pro zlepšení výkonnostního rámce a doporučení 1 – Zefektivnění vykazování výkonnosti, jakož i odpovědi Komise v kapitole 3 výroční zprávy za rok 2016.

(41) Viz poznámka pod čarou 8 zprávy OECD odstavec 1.2.4.

(42) Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o hodnocení financí Unie na základě dosažených výsledků, Brusel, COM(2015) 313 final ze dne 26. června 2015, s. 5 a 6. Tento typ zprávy byl od té doby konsolidován s požadavkem uvedeným v čl. 66 odst. 9 finančního nařízení, aby byl do výroční zprávy o řízení a výkonnosti zahrnut souhrn výročních zpráv o činnosti.

(43) Taková změna kultury může zahrnovat postupné zavádění změn v různých oblastech v rámci procesu řízení změn. Může se jednat o změny v řízení a chování zaměstnanců, pobídky k lepšímu využívání informací o výkonnosti, rozhodování založené na údajích/důkazech, interní komunikaci, zdroje a nástroje či o změnu hodnot.

(44) Viz shrnutí zprávy „Rozpočtování a výkonnost v Evropské unii: Přezkum OECD v kontextu rozpočtu EU zaměřeného na výsledky“, OECD Journal on Budgeting, č. 2017/1.

(45) https://www.eca.europa.eu.

(46) 1a („Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“), 1b („Hospodářská, sociální a územní soudržnost“), 2 („Udržitelný růst: přírodní zdroje“), 3 („Bezpečnost a občanství“), 4 („Globální Evropa“), 5 („Správa“).

(47) Zvláštní zpráva č. 2/2017 – „Jednání Komise o dohodách o partnerství a programech v oblasti soudržnosti na období 2014–2020“: výdaje jsou více zaměřeny na priority strategie Evropa 2020, avšak mechanismy měření výkonnosti jsou stále složitější, zvláštní zpráva č. 4/2017 – „Ochrana rozpočtu EU před nesprávnými výdaji“: během programového období 2007–2013 došlo v souvislosti s politikou soudržnosti k nárůstu počtu preventivních opatření a finančních oprav ze strany Komise, která neobsahovala žádné závěry nebo doporučení související s výkonností. Zvláštní zpráva č. 5/2017 – „Nezaměstnanost mladých lidí – vedla opatření EU ke změnám?“, zvláštní zpráva č. 12/2017 – „Provádění směrnice o pitné vodě“: jakost pitné vody a přístup k ní se v Bulharsku, Maďarsku a Rumunsku zlepšily, potřeba investic je však nadále značná“, zvláštní zpráva č. 13/2017 – „Jednotný evropský s