Prioritou vnitrostátních očkovacích kampaní by mělo zůstat zlepšení proočkovanosti základním očkováním a první posilovací dávkou u způsobilých osob. To má zvláštní význam pro skupiny obyvatel s vyšším rizikem závažných následků a pro země s nižší mírou proočkovanosti. Mezi jednotlivými zeměmi a populací přetrvávají značné rozdíly a nerovnosti, které by se měly řešit, aby se ochrana posílila.

Vzhledem k tomu, že v nadcházejících týdnech a měsících budou k dispozici různé očkovací látky v různém čase, měly by členské státy zvážit jak potenciální ochranu, kterou poskytují upravené očkovací látky, tak výhody očkování osob v určitých rizikových skupinách ve správný čas. Vnitrostátní strategie očkování by měly být vzájemně koordinované a konzistentní, aby se předešlo výrazným rozdílům v rámci EU/EHP a aby se veřejnosti poskytla jasná a ucelená sdělení. Navíc by měly být zavedeny před další vlnou.

Poslední dva roky ukázaly, že EU může letos na podzim a v zimě čelit další vlně onemocnění COVID-19. Vzhledem k tomu, že se lidé vracejí z dovolených, znovu se otevírají školy a chladnější počasí je nutí chodit na společenská setkání do uzavřených prostor, může se počet infekcí dále zvyšovat. Je také pravděpodobné, že EU bude čelit sezóně s aktivním šířením dalších respiračních virů, včetně chřipky, jako obvykle v zimním období. Tato prognóza představuje výzvu pro již tak přetížené vnitrostátní systémy zdravotní péče a jejich pracovníky v celé EU.

Od konce dubna letošního roku se proočkovanost proti COVID-19 v EU téměř nezměnila. Mezi lidmi staršími 60 let je 7,5 % stále neočkovaných a 16,3 % nedostalo první posilovací dávku. Pokud se podíváme na míru proočkovanosti dospělých, zjistíme, že 14,1 % osob starších 18 let není očkováno a 35,5 % osob nedostalo první posilovací dávku. Kromě toho, i když je ochrana proti závažným následkům (závažná onemocnění, hospitalizace a úmrtí) díky očkovacím látkám stále vysoká, ochrana také slábne, protože většina lidí byla naposledy očkována před několika měsíci. Rozsáhlá expozice viru omikron, různá proočkovanost mezi jednotlivými zeměmi a v jejich rámci a slábnoucí ochrana přirozenou infekcí i očkovacími látkami představují složitou situaci v oblasti imunity populace.

Tato čísla jsou znepokojující i proto, že pravděpodobně podhodnocují skutečnou situaci a nezohledňují důsledky, jako je tzv. dlouhodobý COVID, jakož i dopad pandemie na duševní zdraví. Kromě toho všechny země zrušily většinu omezení a jejich obyvatelé pociťují pandemickou únavu, která může vést ke změnám v chování. Tyto faktory usnadňují rychlé šíření viru v EU, což otevírá prostor pro vznik nových variant, na něž by nemusela stačit imunita a které by se mohly snadněji šířit nebo způsobovat závažnější onemocnění. Je tedy možné, že nákladné úspěchy dosažené v reakci na pandemii mohou být ztraceny, pokud se nepodaří virus zvládnout a zabránit dalším infekcím.

Letní vlna onemocnění COVID-19, kterou vyvolaly subvarianty omikron BA.4 a BA.5, nám jasně připomněla, že pandemie ještě neskončila. Od začátku června do poloviny července došlo v EU/EHP ke ztrojnásobení počtu případů onemocnění COVID-19. Od té doby počet případů opět klesá, ale zůstává vysoký u osob starších 65 let, což má za následek nárůst míry hospitalizací a přijetí na jednotky intenzivní péče (JIP) v této věkové skupině. Celkově v EU/EHP stále umírá každý týden více než 2 300 lidí na onemocnění COVID-19.

ØZajistit proaktivní komunikaci, jakmile budou k dispozici nové a upravené očkovací látky. Před zahájením dodávek upravených očkovacích látek by členské státy měly jasně informovat veřejnost, aby nedocházelo k nejasnostem ohledně toho, jak budou v nadcházejících měsících podávány posilovací dávky, kdy a proč se tak stane a kdo k nim bude mít přístup.

ØZavést a pokud možno koordinovat účinné komunikační iniciativy a strategie na podporu proočkovanosti dalšími dávkami a podpořit dokončení základního očkování u těch, kteří ho ještě nemají. Měly by být poskytovány jasné informace o důvodech pro doporučení a o přínosech základního očkování a posilovacích dávek pro různé skupiny obyvatel, včetně osob, které onemocnění již prodělaly.

ØPečlivě sledovat účinnost a bezpečnost [nových a] upravených očkovacích látek po zahájení jejich plošného zavádění. V případě potřeby by měly být vnitrostátní strategie očkování upraveny, jakmile bude k dispozici více důkazů o účinnosti těchto očkovacích látek.

ØUrčit, které skupiny populace by měly být prioritně očkovány upravenými očkovacími látkami, zejména pokud tyto očkovací látky vykazují vyšší účinnost proti variantám šířícím se na podzim a v zimě.

ØVypracovat vnitrostátní očkovací programy, v nichž bude uvedeno, které očkovací látky by měly být použity pro které skupiny obyvatel. To bude záviset na vlastnostech upravených očkovacích látek ve srovnání s očkovacími látkami první generace, na epidemiologické situaci a na možném vzniku nových variant. Tyto strategie by měly být projednávány na příslušných fórech EU, aby se vyměnily zkušenosti a zajistila koordinace mezi zeměmi.

ØPokud je to možné, kombinovat očkovací kampaně proti COVID-19 a proti chřipce, zejména se zaměřením na zranitelné skupiny a příslušné věkové skupiny.

ØUpřednostnit podání další posilovací dávky (druhé nebo následné) u specifických skupin obyvatel: osoby starší 60 let a osoby jakéhokoli věku ohrožené závažným onemocněním (např. osoby se základními komorbiditami, osoby s oslabenou imunitou a těhotné ženy). Je třeba zvážit také posílení zdravotnických pracovníků a personálu v zařízeních dlouhodobé péče. Následné očkování posilovací dávkou může být provedeno již tři měsíce po předchozím očkování a přednost by měly mít osoby, které dostaly poslední posilovací dávku před více než šesti měsíci.

ØUdržet dostatečné kapacity pro očkování, a to buď reaktivací očkovacích center, nebo využitím jiných zdrojů, například praktických lékařů.

ØOdstranění rozdílů v proočkovanosti. Prioritou zůstává zlepšení proočkovanosti základním očkováním a první posilovací dávkou u způsobilých osob, včetně způsobilých dětí a dospívajících podle vnitrostátních očkovacích schémat. To má zvláštní význam pro skupiny obyvatel s vyšším rizikem závažných následků a pro země s nižší mírou proočkovanosti.

Důležitá opatření, jako je podpora očkování žáků a zaměstnanců proti COVID-19, podpora správné hygieny dýchacích cest a rukou, zavedení lepšího větracího systému ve školních prostorách a časté upozorňování na nutnost zůstat doma v případě respiračních příznaků, jsou důležitými nástroji pro snížení přenosu viru. Provádění opatření ke zmírnění dopadů ve škole by mělo být přizpůsobeno vzdělávacímu prostředí a věkové skupině žáků. Kromě toho by tato opatření měla zohledňovat potřebu zajistit dětem optimální vzdělávací a sociální prostředí. V tomto ohledu zůstávají v platnosti pokyny zveřejněné ECDC v červenci 2021 a doporučení z tohoto dokumentu.

V době, kdy se děti po letních prázdninách vracejí do škol, je zásadní zachovat bezpečné školní prostředí a minimalizovat absenci žáků a zaměstnanců tím, že se zabrání přenosu SARS-CoV-2 spolu s dalšími respiračními viry. Děti všech věkových kategorií jsou vnímavé k nákaze virem SARS-CoV-2 a mohou ho přenášet. Děti jsou často asymptomatické nebo mají mírné příznaky infekce, ale vyskytují se i závažné případy, zejména u dětí s rizikovými faktory pro závažné následky. Zdravotní obtíže po prodělání onemocnění COVID-19 (neboli dlouhodobý COVID) byly hlášeny i u dětí.

·Údaje z předchozích let pomohou stanovit prahové hodnoty závažnosti epidemie pro jednotlivé země s ohledem na různé úrovně závažnosti onemocnění a dostupné kapacity zdravotní péče.

·Ukazatele závažnosti je třeba kombinovat s údaji o kapacitě zdravotní péče a výkonnosti systémů zdravotní péče, aby bylo možné posoudit dopad epidemie. Taková posouzení dopadů by měla být prováděna pravidelně a měla by být vyvolána rostoucími trendy ukazatelů závažnosti.

·Alternativně lze použít specifické hospitalizace a hospitalizace na jednotkách intenzivní péče a/nebo obsazenost nemocnic a jednotek intenzivní péče v důsledku onemocnění COVID-19 nebo chřipky. V ideálním případě by měly být rozděleny podle věku.

Během pandemie COVID-19 se doplňkovým nástrojem pro shromažďování informací o velkých skupinách obyvatelstva stal dohled nad odpadními vodami. Byl systematičtěji zahrnut do vnitrostátních strategií dohledu pro zjišťování SARS-CoV-2 a jeho variant a byla zavedena různá opatření EU na podporu zemí v tomto úsilí. Například 26 členských států obdrželo granty na přímé akce na podporu dohledu nad odpadními vodami a souvisejících činností. Připravovaná revize směrnice o čištění městských odpadních vod, jejíž přijetí se plánuje na podzim tohoto roku, zavede dohled nad odpadními vodami, přičemž bude sledovat parametry důležité pro veřejné zdraví, včetně viru a jeho variant v městských odpadních vodách. Členské státy se vyzývají, aby pokračovaly v úsilí o systematické sledování SARS-CoV-2 v rámci dohledu nad odpadními vodami a aby uplatňovaly opatření stanovená v souvisejícím doporučení Komise.

Členské státy by měly usilovat o zvýšení počtu sentinelových míst, zajistit, aby tato místa reprezentovala geografické a demografické rozložení jejich obyvatelstva, a zvýšit počet testů prováděných v sentinelových místech dohledu. Měly by také plánovat rozšíření své testovací kapacity, zejména pokud je to nutné pro reakci na výskyt nové varianty vyvolávající obavy nebo nové varianty chřipky. Je také třeba udržovat dostatečný objem sekvenování, aby bylo možné sledovat šířící se viry a rychle odhalovat nové varianty virů.

Současné strategie testování a omezené úsilí o sekvenování v některých zemích vytvářejí nebezpečné slepé místo v našich znalostech o tom, jak se virus šíří a vyvíjí. Je naléhavě nutné vyvinout a udržovat odolné integrované systémy dohledu vztahující se k celé populaci. Tyto systémy by integrovaně monitorovaly různá onemocnění, jako jsou chřipka, COVID-19 a další virové infekce dýchacích cest v EU. Údaje z těchto systémů dohledu umožní zemím pečlivě sledovat šíření a intenzitu šířících se respiračních virů a odhalovat změny trendů a výskyt nových variant vyvolávajících obavy. Tím se budou řídit kontrolní opatření a zmírňovat dopad nových variant. Tyto systémy budou klíčovým prvkem v této fázi pandemie i pro případné budoucí přeshraniční zdravotní hrozby.

Tato nová skupina pacientů bude vyžadovat specifickou péči, často od různých lékařských specializací. Očekává se, že to značně zatíží evropské systémy zdravotní péče a může to zhoršit velké množství odložených případů léčby nesouvisející s onemocněním COVID-19, které se nahromadily v průběhu pandemie. Tyto úvahy zdůrazňují naléhavost zintenzivnění výzkumného úsilí zaměřeného na pochopení biologického základu zdravotních obtíží po prodělání onemocnění COVID-19. Dosažení lepšího porozumění patologii, která je základem zdravotních obtíží po prodělání onemocnění COVID-19, umožní výzkumníkům identifikovat testovací terapie a nakonec vyvinout rozsáhlá klinická hodnocení k ověření jejich přínosu.

Ačkoli se zdá, že riziko vzniku zdravotních obtíží po prodělání onemocnění COVID-19 je vyšší u starších osob s již existujícími onemocněními, které byly hospitalizovány v důsledku nákazy virem COVID-19, studie ukázaly, jak jsou tyto obtíže rozšířeny i mezi dříve zdravými, mladými lidmi, kteří při prvním nakažení virem pociťovali mírné příznaky nebo nepociťovali žádné. Lidé se zdravotními obtížemi po prodělání onemocnění COVID-19 mohou pociťovat širokou škálu příznaků, včetně respiračních, kardiovaskulárních, gastrointestinálních, kognitivních, muskuloskeletálních a neurologických příznaků. Tyto příznaky mohou být přerušované, mohou postihovat několik tělesných systémů a mohou být od mírných až po zdraví poškozující, což často zhoršuje schopnost návratu do práce. Na pozadí tohoto dlouhého seznamu příznaků dosud neexistuje žádná ověřená terapie pro léčbu těchto obtíží.

Pracovní skupina pro mimořádné situace, zřízená v rámci revidovaného mandátu agentury EMA, poskytuje poradenství ohledně protokolů klinických hodnocení, včetně společných klinických hodnocení, vývojářům klinických hodnocení, která se provádějí v Unii. V konečném důsledku toto poradenství usnadní včasný vývoj a povolování léčivých přípravků, jako jsou očkovací látky a léčebné postupy, a zlepší celkovou koordinaci klinických hodnocení v Evropě. Toto vědecké doporučení Pracovní skupiny pro mimořádné situace by měly členské státy zohlednit při povolování žádosti o klinické hodnocení.

Díky nařízení a CTIS mohou nyní komerční i nekomerční zadavatelé žádat o povolení klinického hodnocení až ve 30 zemích EU/EHP současně. Nový regulační systém a platforma zlepšují sdílení informací a kolektivní rozhodování o klinických hodnoceních. Systém CTIS, jehož používání bude povinné při podávání žádostí o klinické hodnocení do 31. ledna 2023, poskytuje také veřejnou databázi s možností vyhledávání pro zdravotnické pracovníky, pacienty a širokou veřejnost. Dne 31. ledna 2025 bude nařízení plně použitelné a všechna klinická hodnocení budou muset být v souladu s pravidly.

Cílem Strategie EU pro terapeutika proti COVID-19 je vytvořit široké portfolio bezpečných a účinných terapeutik. Důležitou roli v léčbě pacientů s COVID-19 hrají zejména antivirotika a antivirové monoklonální protilátky. K dnešnímu dni bylo schváleno osm terapeutik proti COVID-19 různých kategorií, včetně šesti antivirotik, které jsou určeny k řešení různých stádií a závažnosti onemocnění. V období od října 2020 do července 2022 byly uzavřeny čtyři rámcové smlouvy o společném zadávání veřejných zakázek, včetně prodloužení, s cílem zajistit dostupnost antivirotik v řadě členských států.

Z hlediska dalšího vývoje je třeba zlepšit připravenost systémů zdravotní péče na propuknutí infekčních nemocí a další typy šoků. Provádění testů odolnosti umožní členským státům pravidelně přezkoumávat připravenost na krizové situace ve zdravotnictví a kontrolovat odolnost jejich systémů zdravotní péče vůči konkrétním scénářům značného tlaku a dlouhodobým strukturálním výzvám. Odolnost by měla zahrnovat také odolnost a účinnost postupů nemocnic a dalších zadavatelů při zadávání veřejných zakázek. Vzhledem k zátěži, kterou pandemie představuje pro duševní zdraví, zejména pro zdravotnický personál, by členské státy měly posílit opatření na podporu dobrého duševního zdraví zdravotnických pracovníků a celé populace. Posílení zdravotnického personálu navíc zvýší odolnost systémů zdravotní péče. Komise podporuje vzdělávání zdravotnických pracovníků prostřednictvím programu EU4Health, ESF+ a Evropského paktu pro dovednosti. V současné době probíhá několik projektů na podporu zemí při řešení udržení personálu, přesouvání úkolů a nedostatku personálu v místech s nedostatečným zajištěním zdravotní péče (tzv. lékařské pouště). Kromě toho hodlá Komise ještě letos zahájit společnou akci zaměřenou na lepší plánování a prognózování pracovních sil ve zdravotnictví. Komise navíc podporuje dostupnost zdravotnických záchranných týmů, jakož i nezbytných osobních ochranných prostředků, zdravotnických potřeb a terapeutik na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU (např. prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie).

Další vydání pololetní zprávy „Stručný pohled na zdraví: Evropa“ bude zveřejněno do konce roku 2022. Posoudí zejména narušení zdravotnických služeb pro pacienty s jiným onemocněním než COVID-19 během pandemie a bude se zabývat strategiemi pro překonání nevyřízených případů ve zdravotní péči. Bude také zkoumat dopad pandemie COVID-19 na zdraví dětí a mládeže, zejména na duševní zdraví.

Investice do posílení systémů zdravotní péče v rámci Nástroje pro oživení a odolnost jsou nyní v plném proudu. V rámci přijatých plánů pro oživení a odolnost je na podporu lepší zdravotní péče vyčleněno více než 42 miliard EUR a téměř třetina této částky je určena na investice a reformy, které mají podpořit digitalizaci systémů zdravotní péče. Specifické investice jsou rovněž zaměřeny na posílení kapacity vnitrostátních systémů zdravotní péče v oblasti veřejného zdraví. K posílení odolnosti systémů zdravotní péče bude zapotřebí neustálého úsilí, a to od krátkodobého až po dlouhodobé. Kromě toho se poslední doporučení pro jednotlivé země – přijatá v červenci 2022 v rámci evropského semestru – zabývala systémy zdravotní péče v osmi členských státech a zdůraznila potřebu lepší prevence a primární zdravotní péče, jakož i řešení nedostatku pracovních sil.

Pandemie COVID-19 narušila životy dětí a dospívajících a ovlivnila jejich každodenní život, vzdělávání, zdraví, vývoj a celkovou pohodu. Je proto důležité mít na paměti negativní dopady přerušení školní docházky na zdraví a vývoj dětí. Provádění opatření ve školách by mělo být omezeno na minimum a mělo by se zabránit dalším ztrátám ve výuce.

Strategie EU pro terapeutika proti COVID-19 odkazuje na zdravotní obtíže po prodělání onemocnění COVID-19 ve svém rámci výzkumných, vývojových a inovačních akcí. Strategie uznává, že zdravotní obtíže po prodělání onemocnění COVID-19 vyžadují jiný terapeutický přístup než akutní onemocnění COVID-19. V souladu s nově se rozvíjející hypotézou, že perzistentní virové rezervoáry mohou být jednou z příčin zdravotních obtíží po prodělání onemocnění COVID-19, by mohla být jako potenciální léčba těchto obtíží testována také terapeutika používaná k léčbě COVID-19 (např. antivirotika).

S cílem poskytnout odborné pokyny k tomu, jak by měly systémy zdravotní péče navrhovat a rozvíjet vhodné zdravotní služby pro pacienty postižené zdravotními obtížemi po prodělání onemocnění COVID-19, pověřila Komise skupinu odborníků pro účinné způsoby investování do zdraví, aby na konci roku 2022 vypracovala stanovisko k dopadu zdravotních obtíží po prodělání onemocnění COVID-19 na systémy zdravotní péče. Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví (EU-OSHA) navíc zveřejnila zprávu o dopadu zdravotních obtíží po prodělání onemocnění COVID-19 na pracovníky a pracoviště a vydala související pokyny pro zaměstnance a vedoucí pracovníky. Členské státy se vyzývají, aby spojily své síly a shromáždily aktuální poznatky o zdravotních obtížích po prodělání onemocnění COVID-19 a zvýšily odbornou přípravu zdravotnického personálu v oblasti rozpoznávání a léčby zdravotních obtíží po prodělání onemocnění COVID-19, zejména v primární péči. Je třeba připomenout, že nejlepším způsobem, jak předejít zdravotním obtížím po prodělání onemocnění COVID-19, je v první řadě vyhnout se nákaze virem SARS-CoV-2.

Doprava, mobilita, cestování

Od srpna 2022 byla zrušena všechna opatření ovlivňující volný pohyb osob v EU, včetně požadavku, aby cestující měli digitální certifikát EU COVID.

Pokračující úsilí o usnadnění volného pohybu v EU během pandemie COVID-19 má i nadále zásadní význam, a to jak pro osoby, tak pro zboží. Naším společným cílem zůstává neomezený volný pohyb, pokud to epidemiologická situace dovoluje. V reakci na specifické problémy, které se týkají odvětví dopravy a narušení dodavatelského řetězce, by se Komise a členské státy EU měly opřít o již vyvinuté nástroje, zejména o tzv. zelené pruhy, plán pro mimořádné situace v dopravě a příslušné zdravotní protokoly.

Cestovní omezení by měla být zavedena nebo obnovena pouze v případech, kdy jsou naprosto nezbytná a přiměřená za účelem ochrany veřejného zdraví. Před zavedením nebo opětovným zavedením jakýchkoli cestovních omezení by se například měla zvážit určitá zmírňující opatření, jako je nošení ochranných roušek. O všech nových opatřeních by měly být informovány klíčové zúčastněné strany, například provozovatelé dopravy, aby se mohly připravit a předejít případným negativním dopadům. Pokud si členské státy přejí aktivovat trasování kontaktů přeshraničních cestujících, jsou k dispozici společné nástroje, jako je formulář EU pro trasování cestujících, které umožňují výměnu údajů o cestujících s cílem zlepšit jejich možnosti trasování kontaktů a zároveň omezit zátěž pro cestující a provozovatele dopravy.

Členské státy mohou využít digitální certifikát EU COVID pro případ, že by epidemiologická situace na podzim a v zimě vyžadovala, aby země dočasně znovu zavedly cestovní omezení. Nařízení o digitálních certifikátech EU COVID, jehož platnost byla prodloužena do června 2023, poskytuje nezbytný rámec pro zvládání dopadu omezení volného pohybu a usnadnění cestování. Zajišťuje, aby občané mohli využívat interoperabilní a vzájemně uznávané certifikáty o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19. Držitelé platných digitálních certifikátů EU COVID by v zásadě neměli být při cestování v rámci EU vystaveni žádným dalším omezením.

Digitální certifikát EU COVID byl velkým úspěchem, protože poskytl veřejnosti nástroj, který je přijímán a získal si důvěru v celé EU (a v několika třetích zemích), a zabránil roztříštěnosti většího počtu vnitrostátních systémů. K 1. srpnu 2022 je k systému digitálních certifikátů EU připojeno 75 zemí a území na pěti kontinentech (30 členských států EU/EHP a 45 zemí a území mimo EU) a několik dalších zemí projevilo zájem o připojení k bráně nebo již vede technická jednání s Komisí. Digitální certifikát EU COVID se tak stává celosvětovým standardem.

Systém digitálních certifikátů EU COVID je dostatečně flexibilní, aby se mohl přizpůsobit vývoji reakce na COVID-19. S ohledem na další vědecké poznatky a vývoj pandemie může být nutné případně upravit dobu platnosti certifikátů vydaných pro první posilovací dávku.

Pokud by bylo jeho používání znovu zavedeno, je i nadále důležité zajistit, aby každý mohl získat platný digitální certifikát EU COVID. To znamená, že členské státy by měly i nadále zajišťovat dostatečné kapacity pro testování a očkování a jejich snadnou dostupnost. Členské státy by rovněž měly informovat občany, kteří prodělali infekci SARS-CoV-2, o jejich právu obdržet certifikát o zotavení, pokud jim byl proveden test PCR nebo test na antigen.

Kromě toho by členské státy měly učinit vše pro to, aby cestující byli dobře informováni o možných cestovních omezeních, kterým mohou čelit při vstupu do jiného členského státu EU/EHP. Webová platforma Re-Open EU je i nadále klíčovým orientačním bodem pro všechny, kdo cestují po EU. Komise opakuje, že je i nadále důležité, aby členské státy včas informovaly o možných cestovních omezeních a opatřeních v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti, aby se evropští občané mohli i nadále spolehnout na tuto platformu a s důvěrou plánovat své cesty.

Postup záchranné brzdy schválený v uvedeném doporučení Rady (EU) 2022/107 nadále zajišťuje koordinovaný přístup členských států v reakci na výskyt potenciálních nových variant vyvolávajících obavy.

Současné barevně kódované rozdělení zemí podle ECDC bylo zrušeno s ohledem na měnící se přístupy a klesající trendy v objemech testování v členských státech, které ECDC neumožnily vypracovat odpovídající obraz epidemiologické situace.

V souvislosti s cestami ze třetích zemí navíc Rada v červnu 2020 přijala koordinovaný přístup k cestám do prostoru EU+, který byl od té doby třikrát změněn . Komise má v úmyslu navrhnout v nejbližší době revizi doporučení, aby zohlednila změněnou epidemiologickou situaci a vývoj praxe v členských státech, zejména pokud jde o seznam zemí v příloze 1 doporučení Rady (EU) 2020/912, který již neodráží současnou situaci. Cílem této revize, která bude konzultována s členskými státy, je poskytnout společný rámec pro nadcházející měsíce a zajistit koordinovaný přístup.

5.GLOBÁLNÍ ROZMĚR

Pro kontrolu a ukončení pandemie je nezbytné globální úsilí a podpora boje proti COVID-19 na celém světě. Proto od počátku krize COVID-19 hraje EU jako tým Evropa ústřední roli v mnohostranné reakci na rychlý vývoj, rozšíření a spravedlivou distribuci očkovacích látek proti COVID-19 po celém světě. EU je i nadále největším dárcem očkovacích látek proti COVID-19 na světě, a to s ohledem na dávky, které členské státy sdílejí prostřednictvím systému COVAX (nástroj pro globální přístup k vakcíně proti COVID-19) a jako dvoustranné dary. Tým Evropa se nyní podělil o téměř 482 milionů dávek se zeměmi, které je potřebují, a v případě zvýšeného zájmu o původní přípravky a upravené očkovací látky se bude i v nadcházejících měsících snažit o jejich darování a vývoz. Přestože se celosvětová nabídka očkovacích látek proti COVID-19 stabilizovala, mnoho zemí, zejména v Africe, má stále velmi daleko k dosažení dostatečné proočkovanosti. Nedostatečné základní očkování také vytváří riziko, že nebudou využity výhody posilovacích dávek, včetně posilovacích dávek upravených očkovacích látek.

Současná situace se vyznačuje větší nabídkou očkovacích látek v porovnání s poptávkou: globální dostupnost očkovacích látek nebyla v některých zemích doprovázena odpovídajícím nárůstem proočkovanosti. Výzva se zjevně přesunula na „aplikaci injekcí do paží“ nebo na administraci obdržených očkovacích látek. Proto například EU navrhla pro své africké partnery balíček na podporu očkovacích látek, který zahrnuje dodávky, pomocný materiál a podporu při dodávkách. EU oznámila dodatečnou podporu ve výši 375 milionů EUR zemím s nejnižší mírou proočkovanosti prostřednictvím mechanismu podpory dodávek COVID-19 v rámci nástroje COVAX. Toto financování podporuje národní vlády v oblasti poskytování služeb, zdravotnických pracovníků, vytváření poptávky, očkovacích kampaní, systémů dodavatelského řetězce, chladírenského řetězce a rychlé kapacity celního kodexu Unie na základě přístupu založeného na potřebách jednotlivých zemí. Finanční prostředky rovněž podporují země, aby udržely spravedlivý přístup, dosáhly na marginalizované skupiny obyvatel, integrovaly očkování proti COVID-19 a rutinní imunizaci a posílily imunizační systémy.

Je třeba dále rozvíjet kapacitu místních systémů zdravotní péče, aby bylo zajištěno očkování v komunitách; také by měl být posílen vývoj a výroba místních očkovacích látek. Komise podporuje posilování národních systémů zdravotní péče v Africe, například zapojením na regionální úrovni s cílem zlepšit zdravotní bezpečnost prostřednictvím přístupu „jedno zdraví“, digitalizace systémů zdravotní péče a podporou institucí veřejného zdraví.

EU bude rovněž pokračovat v práci v rámci iniciativy týmu Evropa pro výrobu očkovacích látek, léků a zdravotnických technologií v Africe a přístup k nim (MAV+). Tato iniciativa byla zahájena v roce 2021 a přispívá ke zvýšení místních a regionálních výrobních kapacit, diverzifikaci afrických farmaceutických dodavatelských řetězců a řešení problematických míst v mezinárodním dodavatelském řetězci. Tým Evropa dosud uvolnil více než 900 milionů EUR na podporu budování kapacit v Jihoafrické republice, Senegalu, Rwandě a Ghaně a na regionální úrovni na posílení právních předpisů a na podporu Africké agentury pro léčivé přípravky, Rozvojové agentury Africké unie a partnerství pro výrobu očkovacích látek v Africe. V rámci akcí zaměřených na navazování kontaktů posiluje EU spolupráci mezi africkými a evropskými společnostmi v oblasti hodnotových řetězců farmaceutického průmyslu a zdravotnických technologií. EU rovněž zahájila novou iniciativu na podporu místní výroby očkovacích látek a léků v Latinské Americe a Karibiku.

EU rovněž přislíbila 150 milionů EUR na mechanismus reakce na COVID-19 (C19RM) v rámci Globálního fondu za účelem zajištění přístupu k lékařským protiopatřením v partnerských zemích (včetně diagnostiky, testů, kyslíku a osobních ochranných prostředků).