Závěry Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o posilování víceúrovňové správy v rámci podpory účasti mladých lidí v rozhodovacích procesech

(2021/C 241/03)

RADA A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ, ZASEDAJÍCÍ V RADĚ

PŘIPOMÍNAJÍCE, ŽE:

1. Článek 165 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že činnost Evropské unie je mimo jiné zaměřena na podporu účasti mladých lidí na demokratickém životě Evropy.

2. V článku 2 Smlouvy o Evropské unii se uvádí, že „Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin“. V čl. 10 odst. 3 je uznáno právo každého občana podílet se na demokratickém životě Unie.

3. V článcích 11 a 12 Listiny základních práv Evropské unie se uvádí, že každý má právo na svobodu projevu, pokojného shromažďování a sdružování. V článku 24 se uvádí, že děti mohou svobodně vyjadřovat své názory, a stanoví se v něm, že v záležitostech, které se jich dotýkají, se k těmto názorům musí přihlížet s ohledem na jejich věk a vyspělost.

4. Usnesení Rady o rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže: strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 ( 1 ) poukazuje na to, že je důležité podporovat sociální a občanskou angažovanost, a usiluje o zajištění toho, aby všichni mladí lidé disponovali zdroji potřebnými k účasti ve společnosti. Usnesení rovněž uznává účast ( 2 ) a globální, evropský, celostátní, regionální a místní rozměr ( 3 )

5. Agenda OSN pro udržitelný rozvoj 2030 ( 4 ) považuje mladé lidi za aktivní aktéry udržitelného rozvoje; Světový akční program OSN pro mládež ( 5 ) vyzývá k plné a efektivní účasti mladých lidí na životě společnosti.

6. V Evropské chartě Rady Evropy o účasti mladých lidí na místním a regionálním životě ( 6 ) je zdůrazněno, že je nutné intenzivněji usilovat o to, aby mladí lidé mohli plně požívat svých práv a svobod, zejména těch, jež souvisejí s účastí.

7. V závěrech Rady o podpoře demokratické informovanosti a demokratické angažovanosti mladých lidí v Evropě ( 7 ) se uznává, že mladí lidé by měli mít možnost smysluplně se podílet na rozhodování o všech záležitostech, které se jich týkají. Mají právo na svobodu projevu, na přístup k informacím a na ochranu před diskriminací.

8. V závěrech Rady o úloze mladých lidí při budování bezpečné, soudržné a harmonické společnosti v Evropě ( 8 ) se uvádí, že mladí lidé jsou cennými inovátory a aktéry změn a jejich příspěvky by měly být aktivně podporovány, žádány a považovány za zásadní při budování mírové společnosti a podpoře demokratické správy věcí veřejných.

9. Usnesení Rady o podpoře politické účasti mladých lidí na demokratickém životě Evropy ( 9 ) a usnesení Rady o podpoře nových a účinných forem účasti všech mladých lidí na demokratickém životě Evropy ( 10 ) posilují celkový rozměr oblasti mládeže a je v nich zdůrazněno, že je důležité podporovat aktivní a odpovědnou účast mladých lidí na rozvoji politik, jež mají dopad na jejich život.

10. Bleskový průzkum Eurobarometr zaměřený na mládež ( 11 ) , který byl proveden v roce 2019, ukázal, že mladí lidé se velmi aktivně účastní demokratického života a míra jejich účasti roste: tři čtvrtiny mladých respondentů se zapojily do některé formy organizovaného hnutí.

11. Ze studie věnované různým formám zastoupení mládeže v EU ( 12 ) vyplývá, že odvětví mládeže v EU roste a že klíčovou úlohu v tomto kontextu i nadále hrají tradiční mládežnické struktury, jako jsou například nevládní organizace a různé sítě; studie rovněž ukázala, že je nutné vytvořit rozmanitější a flexibilnější prostor pro účast.

UZNÁVAJÍCE, ŽE:

12. Navzdory tomu, že bylo v této oblasti dosaženo významného pokroku, mají mladí lidé i nadále méně příležitostí k účasti, jsou nedostatečně zastoupeni v rozhodovacích procesech a čelí četným výzvám, které v důsledku pandemie COVID-19 vystupují do popředí. Mezi největší výzvy ( 13 ) , jež se obzvlášť výrazně dotýkají mladých lidí ve zranitelném postavení, patří zvýšené riziko nezaměstnanosti, pracovní nejistota, chudoba, vyloučení, marginalizace, diskriminace a nerovnost, nedostatečné investice do rozvoje dovedností a dopady na jejich duševní zdraví.

13. Stále větší zranitelnost mladých lidí souvisí s nerovným přístupem k inkluzivnímu formálnímu vzdělávání a odborné přípravě, neformálnímu a informálnímu učení a příležitostem, nadměrnou mírou zastoupení v nestandardních formách práce a nedostatečným přístupem k sociální ochraně, což má strukturální dopad na životy mladých lidí, jejich emancipaci a přechod k samostatnosti, zejména pokud jde o přístup k bydlení, spravedlivé životní podmínky, zdravotní péči a důstojná pracovní místa.

14. Je naléhavě zapotřebí, aby se mladým lidem dostalo kvalitní výchovy k občanství, jež prosazuje demokratické hodnoty, a aby se jejich postavení posílilo prostřednictvím dovedností v oblasti informační a mediální gramotnosti, tak aby byli schopni porozumět politickým a společenským souvislostem, rozeznali hrozby spojené s dezinformacemi, polarizací a propagandou a aby byli rovněž plně a bez omezení informováni, a mohli tak činit příslušné volby a rozhodnutí.

15. Nová strategická agenda Evropské rady na období 2019–2024 ( 14 ) a pracovní program Komise na rok 2021 ( 15 ) uznávají úlohu mladých lidí při budování klimaticky neutrální, zelené, spravedlivé, digitální a sociální Evropy, prosazování udržitelných vzorců spotřeby a výroby a při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a Pařížské dohody o změně klimatu.

16. Klíčovou úlohu hrají neformální a informální učení, například v občanských záležitostech a pokud jde o účast; jsou součástí Evropské agendy práce s mládeží ( 16 ) a jejich cílem je posílit a rozvíjet spolupráci mezi jednotlivými aktéry zapojenými do práce s mládeží v četných oblastech, a to v souladu s „bonnským procesem“ a prováděním strategického rámce pro rozvoj práce s mládeží ( 17 )

JSOU TOHO NÁZORU, ŽE:

17. Mladí lidé zásadním způsobem přispívají k dalšímu rozvoji společnosti. Dnes učiněná rozhodnutí mají dopad na jejich současný život i na to, jak budou žít v budoucnu. Život mladých lidí je ovlivněn záležitostmi napříč odvětvími, které souvisejí s celou politickou agendou, a v zájmu podpory demokratické zásady zastoupení je proto nanejvýš důležité, aby se angažovali a zapojili při hledání odpovědí na společenské, environmentální, digitální, hospodářské, kulturní a politické výzvy. Mladým lidem by to mělo umožnit, aby převzali odpovědnost za svůj život, učili se, vyjadřovali se k budování odolné, soudržné, inkluzivní, klimaticky neutrální, prosperující, spravedlivé a udržitelné společnosti a přispěli k oživení v Evropě v případě závažných krizových situací, jako je pandemie COVID-19, i k digitální a zelené transformaci.

18. Aby byl zajištěn účinný přístup k víceúrovňové správě ( 18 ) v oblasti mládeže, a zejména pak účast mladých lidí, je důležité podporovat vytváření a rozvoj zastoupení mládeže na všech úrovních ( 19 ) , uznat právo mladých lidí na vlastní organizování se a účast a umožnit jim, aby tak činili. Nezbytným předpokladem účinné, smysluplné a udržitelné účasti mladých lidí v rozhodovacích procesech je uznání a podpora mládežnických organizací a struktur, které vytvářejí příznivé prostředí na všech úrovních.

19. Strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 ( 20 ) odkazuje na účast mládeže na demokratickém životě, podporuje společenskou a občanskou angažovanost a usiluje o zajištění toho, aby všichni mladí lidé disponovali zdroji potřebnými k účasti ve společnosti, přičemž klade důraz na naplňování evropské vize a cílů mladých lidí prostřednictvím mobilizace politických nástrojů na úrovni EU, jakož i opatření na celostátní, regionální a místní úrovni, a to ze strany všech zúčastněných aktérů.

20. Jedenáct evropských cílů v oblasti mládeže ( 21 ) se zaměřuje na vizi mladých lidí pro Evropu, přičemž jsou v nich určeny meziodvětvové oblasti, jež mají dopad na život mladých lidí, a odrážejí se v nich priority, jež jsou pro mládež důležité, včetně samotné účasti mládeže na evropském cíli v oblasti mládeže č. 9: „Prostor a účast pro všechny“.

21. Podstatou účasti mládeže je výkon jejích práv a to, aby mládež měla příležitosti, rovný přístup, podporu a odpovědnost potřebné k účasti a uplatňování vlivu při rozhodování a aby byla systematicky zapojována do opatření a činností, které pomáhají posílit společnost založenou na hodnotách EU.

22. Účast mládeže má rovněž zabránit zmenšování prostoru pro občanskou společnost, které má zásadní dopad na rozhodovací procesy a vytváří další výzvy pro mladé lidi, mládežnické organizace a struktury a pracovníky s mládeží.

23. Dialog EU s mládeží ( 22 ) byl v uplynulých deseti letech nástrojem, který podporoval účast mládeže na všech úrovních, a to zapojením rad mládeže, vnitrostátních pracovních skupin a dalších zúčastněných aktérů v oblasti mládeže, a současně podporoval strukturální dialog s příslušnými subjekty s rozhodovacími pravomocemi. K zastoupení mladých lidí v rozhodovacích procesech na úrovni EU, mimo jiné prostřednictvím konferencí EU zaměřených na otázky mládeže, cenným způsobem přispívají zúčastněné subjekty občanské společnosti působící v oblasti mládeže, zejména pak Evropské fórum mládeže, mezinárodní nevládní mládežnické organizace a národní rady mládeže.

24. Řízení politiky v oblasti mládeže se v jednotlivých členských státech EU liší v závislosti na jejich politickém, kulturním, historickém, společenském a zeměpisném kontextu. Členské státy mají odlišné rámce (např. právní rámec pro rozvoj politiky v oblasti mládeže, úloha volených orgánů / legislativních struktur či témata spadající do politik v oblasti mládeže) a uplatňují odlišné strategie provádění (např. horizontální, vertikální nebo meziodvětvová koordinace, prováděcí pravomoci na různých úrovních veřejné správy) ( 23 )

25. Mladí lidé, kteří se vyjadřují prostřednictvím mnoha rozmanitých formátů a v různých zeměpisných kontextech, vytvářejí základy, na nichž spočívá zastoupení a účast mládeže. Mezi tyto formáty patří organizace a neformální skupiny, působící v městském prostředí, ale i ve venkovských a odlehlých oblastech ( 24 ) , struktury pro práci s mládeží, rady mládeže a mládežnické organizace na všech úrovních, jakož i mladí jednotlivci mimo existující struktury a organizace.

ZDŮRAZŇUJÍ, ŽE:

26. Je nezbytné, aby všichni mladí lidé měli rovné příležitosti účastnit se příslušných rozhodovacích procesů na všech úrovních, aby se do nich mohli zapojit a v jejich rámci posílit své postavení. Tato účast je důležitá nejen pro kvalitu politik v oblasti mládeže, ale i pro všechny ostatní průřezové politiky týkající se mladých lidí. Jde o osobní, společenský, kulturní a intelektuální rozvoj mladých lidí a jejich přechod do dospělosti ( 25 )

27. Účast mládeže vytváří pocit sounáležitosti, občanství a solidarity a díky ní jsou politické postupy vůči mladým lidem transparentnější a odpovědnější. Účast mladých lidí zároveň posiluje postavení mladých lidí a pomáhá jim rozvíjet sebedůvěru, smysl pro iniciativu a pocit odpovědnosti, což jim umožňuje získávat a rozvíjet zkušenosti a příslušné dovednosti pro jejich demokratický a profesní život v oblastech, jako je kritické myšlení, komunikace, vyjednávání a týmový duch.

28. Začleňování víceúrovňové správy v rámci podpory účasti mladých lidí v rozhodovacích procesech podporuje inkluzivní a odolné společnosti, posiluje sociální, občanskou a územní soudržnost, jakož i vazby mezi politikami na evropské a místní úrovni prostřednictvím konkrétních iniciativ, jako jsou Evropské hlavní město mládeže a projekt „Europe goes local“ v rámci programu Erasmus+ Mládež v akci ( 26 ) . Zároveň posiluje postavení mladých lidí vytvářením příležitostí k tomu, aby mohli v praxi uplatnit a zlepšit znalosti, dovednosti, kompetence a postoje, které potřebují, aby se mohli plně zapojit do různorodých společností a byli připraveni na budoucí výzvy.

29. Digitální transformace našich demokracií ( 27 ) s sebou nese potřebu prozkoumat a podporovat inovativní a alternativní formy účasti, jako jsou nástroje digitální demokracie, přičemž je třeba zohlednit výzvy spojené s účastí v digitálním prostoru a skutečnost, že někteří mladí lidé mají omezený přístup k internetu nebo digitálním technologiím nebo nemají dovednosti a znalosti potřebné k jejich využívání. Z tohoto důvodu je třeba zajistit tento přístup stejně jako individuálně uzpůsobená řešení, jež podpoří účast mladých lidí na demokratickém životě prostřednictvím digitálních prostředků a zapojí mladé lidi inkluzivním způsobem.

30. Je nutné nadále podporovat politiky, které vytvářejí více příležitostí pro mladé lidi a umožňují jejich plné zapojení do společnosti. V této souvislosti je třeba posílit úlohu práce s mládeží, neformálního a informálního učení a účinný dialog se všemi mladými lidmi, a to v rámci meziodvětvového přístupu k oblastem, jako je sociální politika, zaměstnanost, vzdělávání, digitalizace, zdravotní péče, bydlení, kultura a životní prostředí.

31. Aby se mladí lidé účinně zapojili ( 28 ) do společnosti, je třeba zvážit některé klíčové aspekty, jako jsou například: mapování řízení politiky v oblasti mládeže; učení na základě srovnávání ( 29 ) , pokud jde o mechanismy politiky v oblasti mládeže na všech úrovních; odborná příprava úředníků veřejné správy v otázkách účasti mládeže a určení úlohy a odpovědnosti mladých lidí při navrhování, vypracovávání, provádění a hodnocení politiky.

BEROU NA VĚDOMÍ:

32. Myšlenky a názory mladých lidí sdílené na konferenci EU o mládeži v březnu 2021, na níž mladí lidé nastínili řadu iniciativ, které poskytují cennou inspiraci pro činnost subjektů s rozhodovacími pravomocemi, mládežnických organizací a samotných mladých lidí s cílem podpořit demokracii mezi mladými lidmi na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni. Tyto myšlenky a stanoviska se týkají: — vytvoření mechanismů na příslušných úrovních za účelem konzultace mladých lidí o otázkách vnitrostátní, regionální a místní politiky; — organizování neformálního učení a odborné přípravy zaměřené na argumentaci pro mladé lidi, a to i pro mladé lidi s omezenými příležitostmi; — snížení věkové hranice pro uplatnění volebního práva na 16 let, jež by mělo být doplněno občanskou výchovou, s cílem povzbudit mladé lidi k aktivní účasti ve volbách a posílit jejich postavení; — vymezení veřejných prostor dostupných pro mladé lidi a podpora jejich využívání, jakož i zjednodušení informací o těchto možnostech; — spoluvytváření a přijímání pokynů a značek kvality EU s cílem zajistit všem mladým lidem přístup k bezpečným a inkluzivním digitálním prostorům vstřícným k mladým lidem; — vytváření platforem na pomoc iniciativám řízeným zdola nahoru mladými lidmi a mládežnickým organizacím na místní a regionální úrovni; — rozšíření školních osnov a diverzifikace zúčastněných stran prostřednictvím zapojení nevládních organizací s cílem podpořit rozvoj tvůrčího myšlení, aktivního občanství a rozhodovací praxe prostřednictvím neformálního vzdělávání.

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY, ABY V SOULADU SE ZÁSADOU SUBSIDIARITY A NA PŘÍSLUŠNÝCH ÚROVNÍCH:

33. Posílily postavení všech mladých lidí prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy, informací zaměřených na mládež, zpětné vazby, neformálního a informálního učení, práce s mládeží a dalších postupů, které přispívají k informované a kritické účasti na víceúrovňových rozhodovacích procesech.

34. Odpovídajícím způsobem prosazovaly a podporovaly vytváření nebo zlepšování udržitelných struktur víceúrovňové správy s cílem usnadnit účast mladých lidí na rozhodovacích procesech i při stanovování programu a zároveň podporovaly širokou škálu neformálních participativních řešení. Je k tomu zapotřebí uznání, podpory a plného zapojení mládežnických organizací, pracovníků s mládeží, mladých odborníků, vůdčích osobností zastupujících mladou generaci ( 30 ) , škol, učitelů, trenérů, školitelů a dalších příslušných zúčastněných stran. Je třeba vyvinout konkrétní úsilí s cílem oslovit mladé lidi, kteří nejsou zapojeni do formálních struktur a organizací, a posílit jejich postavení.

35. Prosazovaly a podporovaly, zejména ve znevýhodněných čtvrtích a venkovských a odlehlých oblastech, dostupná fyzická, digitální a hybridní řešení, která usnadní účinnou účast a angažovanost všech mladých lidí, pokud jde o rozhodovací procesy na všech úrovních, a to napříč odvětvími, s cílem poskytnout jim otevřené a bezpečné prostory a příležitosti k osobnímu, sociálnímu, kulturnímu a profesnímu rozvoji.

36. Poskytovaly rovné a spravedlivé příležitosti a podporovaly všechny formy účasti a angažovanosti mládeže na všech úrovních. Tento přístup se vztahuje na všechny záležitosti týkající se mladých lidí, jako je bydlení, vzdělávání a důstojná pracovní místa, udržitelný rozvoj, změna klimatu, lidská práva, mezigenerační spravedlnost a solidarita, genderová rovnost, budování kapacit a dopad digitalizace, v souladu se závazkem „nikoho neopomíjet“ ( 31 )

37. Ve vhodných případech vytvořily nebo udržovaly součinnost a spolupráci mezi oblastmi politiky a programy souvisejícími s mládeží, zejména mezi vzděláváním a odbornou přípravou v oblasti práce s mládeží a výzkumnými pracovníky v oblasti mládeže, s cílem podpořit kritické myšlení, poskytnout komplexní informace o rozhodovacích procesech na všech úrovních a zvýšit porozumění, angažovanost a účinnou a smysluplnou účast mladých lidí.

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A EVROPSKOU KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ A NA PŘÍSLUŠNÝCH ÚROVNÍCH A S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY:

38. Začleňovaly a podporovaly aktivní a udržitelné struktury pro účast mládeže na vytváření politik pro mladé lidi a s mladými lidmi na všech úrovních a ve všech oblastech a zároveň jim poskytovaly přístup ke spolehlivým údajům a známým skutečnostem i odpovědným a pravidelně posuzovaným rozhodovacím procesům, a to na základě participativních postupů, jako je dialog EU s mládeží, a dalších opatření v různých oblastech politik, jejichž cílem je podpořit účast mladých lidí.

39. Podporovaly další rozvoj a přezkum přístupů zaměřených na zvýšení účasti mládeže na rozhodovacích procesech na všech úrovních. Přitom je možné vycházet ze stávajících koncepcí a mechanismů, jakož i z činnosti Rady Evropy, členských států a organizací občanské společnosti v této oblasti. Do těchto přístupů by měli být zapojeni mladí lidé, pracovníci s mládeží, mládežnické organizace (včetně místních rad mládeže), odborníci z praxe, výzkumní pracovníci v oblasti politiky mládeže a tvůrci politik na všech úrovních a ze všech příslušných odvětví.

40. Plně využívaly příslušné programy EU (mimo jiné Erasmus+ a Evropský sbor solidarity) k propagaci a podpoře znalostí, výměny postupů a činností vzájemného učení, jakož i k navrhování, rozvoji, provádění a hodnocení mechanismů účasti mládeže na základě přístupu založeného na víceúrovňové správě.

41. Ve vhodných případech účinně využívaly přehledu politik EU v oblasti mládeže ( 32 ) a případně zohlednily posouzení dopadů, která mimo jiné srovnávají rozsah účasti mládeže na rozhodovacích procesech a regionální a místní charakteristiky z hlediska demografie, blahobytu, demokratické angažovanosti a udržitelného rozvoje.

42. Nadále podporovaly dialog EU s mládeží a vnitrostátní pracovní skupiny zřízené v členských státech a případně vyhradily klíčovou úlohu národním radám mládeže s cílem využít tohoto rámce v dalších konzultačních postupech, jako jsou ty, které souvisejí s konferencí o budoucnosti Evropy a s iniciativou Nový evropský Bauhaus.

VYZÝVAJÍ KOMISI, ABY:

43. Organizovala činnost zaměřenou na vzájemné učení v oblasti mládeže s cílem vyměňovat si znalosti a zkušenosti o tom, jak podpořit účinnou účast mladých lidí na rozhodovacích procesech na všech úrovních a ve všech oblastech politiky, čímž se zajistí společné chápání konceptu víceúrovňové správy.

44. Přispívala k budování znalostí a kapacit v oblasti účasti mládeže na rozhodovacích procesech na různých úrovních, mimo jiné pokud možno prostřednictvím portálu wiki zaměřeného na mládež, sítí pro výzkum mládeže a spolupráce s mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy, Organizace spojených národů, OECD a další příslušné orgány.

45. Ve vhodných případech využívala Evropský portál pro mládež k navázání kontaktů s mladými lidmi prostřednictvím on-line dialogů a konzultací.

VYZÝVAJÍ VŠECHNY SUBJEKTY ZAPOJENÉ DO ČINNOSTÍ EVROPSKÉ SPOLUPRÁCE V OBLASTI MLÁDEŽE, ABY USILOVALY O:

46. Zavedení transparentních postupů, které mladým lidem umožní zapojit se přímo do rozhodovacích procesů, ať už jednotlivě jako v případě vedoucích osobností zastupujících mladou generaci, nebo prostřednictvím mládežnických organizací, pracovníků s mládeží, učitelů, výzkumných pracovníků, novinářů nebo jiných struktur souvisejících s mládeží nebo neformálních skupin. V rámci této účasti by se měly řešit všechny otázky, které mají dopad na život mladých lidí, a to na meziodvětvovém základě, a zároveň by se měla podporovat součinnost a spolupráce v rámci společných rozhodovacích procesů, sdílená odpovědnost a realizace řešení.

47. Rozšíření rozsahu a škály příležitostí pro zúčastněné strany v oblasti formálního vzdělávání a informálního a neformálního učení, aby jednaly společně s cílem zvýšit účast mládeže na rozhodovacích procesech a podporovaly různé formy „učení se účastnit se“ od raného věku, neboť to zvyšuje možnosti celoživotní účasti ( 33 )

(1) Úř. věst. C 456, 18.12.2018, s. 1.

(2) „... uznávajíce, že všichni mladí lidé jsou pro společnost přínosem, by se všechny politiky a činnosti týkající se mladých lidí měly zasazovat o právo mladých lidí podílet se na přípravě, provádění a sledování politik, které se jich dotýkají, a to prostřednictvím smysluplné účasti mladých lidí a mládežnických organizací. V této souvislosti by měly být při utváření politik zohledňovány změny, které přináší digitální komunikace, jež má dopad na demokratickou a občanskou účast.“

(3) „... s cílem zajistit udržitelný dopad na mladé lidi je důležité, aby byla politika EU v oblasti mládeže prováděna při zohlednění vzájemného propojení s regionální a místní úrovní a aby byly prováděny činnosti na podporu politik mládeže na základní úrovni. Názory mladých lidí je třeba rovněž zohlednit, kdykoli jsou řešeny globální otázky.“

(4) https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(5) https://www.un.org/development/desa/youth/world-programme-of-action-for-youth.html

(6) 1992, revidovaná Evropská charta o účasti mladých lidí na místním a regionálním životě, 2003 a 2015.

(7) Úř. věst. C 415, 1.12.2020, s. 16.

(8) Úř. věst. C 195, 7.6.2018, s. 13.

(9) Úř. věst. C 417, 15.12.2015, s. 10.

(10) Úř. věst. C 169, 9.6.2011, s. 1.

(11) Bleskový průzkum Eurobarometr 478: Jak budujeme silnější a jednotnější Evropu? Názory mladých lidí https://data.europa.eu/data/datasets/s2224_478_eng?locale=cs

(12) Study on the landscape of youth representation in the EU (Studie o formách zastoupení mládeže v EU), 2019, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/57e87ca0-900d-11ea-812f-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search

(13) Partnerství mezi EU a Radou Evropy v oblasti mládeže, Towards a better understanding of the impact of Covid-19 on the youth sector (Lépe porozumět dopadům pandemie COVID-19 na odvětví mládeže)https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/72351197/Summary+13+Oct+2020.pdf/c8808ff7-25be-f7f9-3504-b2a189a64bd0; Evropský parlament, COVID-19: MEPs ask to prevent lasting damage on youth and on sport (COVID-19: poslanci EP požadují opatření proti dlouhotrvajícím negativním dopadům na mládež a sport) (leden 2021); https://www.europarl.europa.eu/news/cs/press-room/20210122IPR96224/covid-19-meps-ask-to-prevent-lasting-damage-on-youth-and-on-sport; OECD Policy Responses to Coronavirus (COVID-19), Youth and COVID-19: Response, recovery and resilience (OECD, Politické reakce na koronavirus (COVID-19), Mládež a COVID-19: reakce, oživení a odolnost) (červen 2020), https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/youth-and-covid-19-response-recovery-and-resilience-c40e61c6/; ILO, Youth employment (MOP, Zaměstnanost mládeže), https://www.ilo.org/global/topics/youth-employment/lang--en/index.htm.

(14) https://www.consilium.europa.eu/media/39924/a-new-strategic-agenda-2019-2024-cs.pdf

(15) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/2021_commission_work_programme_and_annexes_cs.pdf

(16) Usnesení o rámci, kterým se ustavuje Evropská agenda práce s mládeží (2020/C415/01), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:42020Y1201(01)&from=CS

(17) Třetí evropská konference o práci s mládeží, závěrečné prohlášení

https://www.eywc2020.eu/downloads/doctrine/WebforumVeranstaltungenWebsiteBundle:Media-file-54/EN_3rd%20EYWC_final%20Declaration.pdf

(18) Viz definice v příloze.

(19) Viz definice v příloze.

(20) Úř. věst. C 456, 18.12.2018, s. 1.

(21) Strategie EU pro mládež, příloha 3, tamtéž.

(22) Úř. věst. C 189, 5.6.2019, s. 1.

(23) Insights into youth policy governance (Postřehy z řízení politik v oblasti mládeže), Partnerství v oblasti mládeže, 2018,

https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47261953/122018-Insights_web.pdf/99400a12-31e8-76e2-f062-95abec820808

(24) Úř. věst. C 193, 9.6.2020, s. 3.

(25) Závěrečné prohlášení Lisabon+21.

(26) https://www.europegoeslocal.eu/about/

(27) Sdělení Komise o evropském akčním plánu pro demokracii,

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=COM%3A2020%3A790%3AFIN&qid=1607079662423

(28) Insights into youth policy governance (Postřehy z řízení politik v oblasti mládeže), Partnerství v oblasti mládeže, 2018,

https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47261953/122018-Insights_web.pdf/99400a12-31e8-76e2-f062-95abec820808

(29) Viz definice v příloze.

(30) Pro účely těchto závěrů jsou vůdčími představiteli mladé generace rovněž mladí lidé, kteří sehrávají vedoucí úlohu, aniž by byli součástí formální organizace nebo struktury.

(31) Agenda OSN pro udržitelný rozvoj 2030.

(32) Vypracováno skupinou odborníků zřízenou v roce 2019 v kontextu strategie EU pro mládež (2019–2027) a jejího pracovního plánu na období 2019–2021.

(33) Doporučení Rady o klíčových kompetencích pro celoživotní učení (Úř. věst. C 189, 4.6.2018, s. 1).