Sítě obchodníků s lidmi vykazují stále vyšší úrovně profesionality a odborných znalostí. Organizované zločinecké skupiny zapojené do obchodování s lidmi mají dobře strukturované zločinecké sítě a působí na mezinárodní úrovni, v některých případech společně se skupinami přeshraničních zprostředkovatelů a specializovanými skupinami. Zvýšené zneužívání informačních technologií zločinci představuje pro orgány potírající obchodování s lidmi obavu i výzvu.

Obchodování s lidmi představuje obzvláště závažný trestný čin, který Listina základních práv EU zakazuje jako hrubé porušení základních práv. Organizované zločinecké skupiny jsou zapojeny do obchodování s lidmi za účelem sexuálního nebo pracovního vykořisťování, vykořisťování za účelem žebrání a vykořisťování za účelem trestné činnosti. Sítě obchodníků s lidmi jsou často zapojeny do jiných forem trestné činnosti (nebo jsou s nimi spojeny), jako jsou převaděčství migrantů, obchod s drogami, pašování zboží, vydírání, praní peněz, podvody s doklady, podvody s platebními kartami a majetkové trestné činy (např. krádeže).

Členské státy a aktéři EU vynaložili smysluplné úsilí na řešení obchodování s dětmi, a to i prostřednictvím i) písemných pokynů, ii) spolupráce a podpůrných struktur, iii) iniciativ zaměřených na prevenci, iv) výcviku, v) osvětových a informačních akcí, vi) vzdělávání a vii) operativních postupů donucovacích orgánů, včetně přeshraničních postupů. Přetrvávající obchodování s dětmi však vyžaduje přísnější opatření k účinné prevenci této trestné činnosti a k boji proti ní. Závěry Rady o boji proti pohlavnímu zneužívání dětí zdůraznily, že boj proti pohlavnímu zneužívání a sexuálnímu vykořisťování dětí často zahrnuje i boj proti organizovanému zločinu a obchodování s lidmi. Strategie EU pro účinnější boj proti pohlavnímu zneužívání dětí, která byla přijata v roce 2020, dále zdůraznila, že snahy o prevenci musí zohledňovat specifické podmínky pro různé skupiny dětí, včetně dětských obětí obchodování s lidmi.

Přetrvávající výskyt dětí mezi oběťmi obchodování s lidmi je znepokojivý. Děti představují téměř čtvrtinu všech obětí v EU. Velkou většinu dětských obětí v EU tvořily dívky (78 %). Téměř 75 % všech dětských obětí v EU byli občané EU. Dívky představovaly téměř tři čtvrtiny (69 %) dětských obětí ze zemí mimo EU. Více než 60 % dětských obětí v EU bylo obchodováno za účelem sexuálního vykořisťování. Obchodování s dětmi je stále velkým problémem, zejména obchodování s dívkami a chlapci za účelem sexuálního vykořisťování a nucené trestné činnosti v oblasti majetkové trestné činnosti, jako jsou kapesní krádeže a krádeže v obchodech, trestné činnosti související s drogami, jako je pěstování konopí, a nucené a fiktivní sňatky a sňatky v raném věku. Migrující děti, a zejména migrující děti bez doprovodu, jsou i nadále vystaveny vyššímu riziku obchodování s lidmi a vykořisťování podél migračních tras do EU i uvnitř EU. Obchodníci s lidmi často využívají přijímací střediska k určení potenciálních obětí a zajištění jejich dopravení do míst vykořisťování.

Oběti obchodování s lidmi za účelem jiných forem vykořisťování tvořily 18 % obětí. Zahrnovalo to hlavně případy obchodování s lidmi za účelem nuceného žebrání, nucené trestné činnosti a rovněž obchodování s lidmi za účelem prodeje malých dětí, odebírání orgánů a nezákonných adopcí, obchodování s občany EU, kteří jsou finančně zneužíváni pomocí podvodů, a obchodování s lidmi prostřednictvím náhradního mateřství.

Specializovaná opatření na řešení obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování a zlepšování identifikace obětí umožnila úřadům inspekce práce, aby prováděly intenzivnější inspekce, jež zahrnovaly užší spolupráci s orgány prosazování práva. Členské státy uvádějí, že poskytují cílené kurzy odborné přípravy pro inspektory práce a sociální inspektory, odborníky v oblasti vymáhání práva, soudnictví, právníky, sociální pracovníky, celní orgány, diplomatické a konzulární úředníky, imigrační orgány a osoby, které pracují v oblasti vzdělávání, agenturách práce a útulcích. Členské státy kromě toho provedly inspekce v rámci dnů společné akce zaměřených na pracovní vykořisťování, společných vyšetřování a akcí v rámci evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (EMPACT-THB), s důrazem na riziková odvětví. Opatření se zaměřila na informace pro osoby ohrožené obchodováním s lidmi za účelem pracovního vykořisťování (zejména uchazeče o zaměstnání), osoby v oblasti migrace (například podél tras převaděčů migrantů a ohrožené v důsledku zločineckých sítí ve Středomoří) a v azylových řízeních a pro romské komunity a osoby cestující do zahraničí za prací.

Pracovní vykořisťování postihuje převážně muže (68 %), ačkoli v některých odvětvích postihuje převážně ženy, a to zejména v domácích pracích, pečovatelských činnostech či úklidových službách. Členské státy také oznámily, že se oběťmi obchodování s lidmi za účelem pracovního vykořisťování stále častěji stávají děti.

Organizace občanské společnosti přes toto konkrétní úsilí i nadále zdůrazňují nedostatečné zaměření na obchodování s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování v EU, a to i pokud jde o vyšetřování a zohlednění genderového aspektu trestného činu.

Většina členských států informovala o konkrétních opatřeních přijatých za účelem řešení klíčových vzorců a nově vznikajících trendů ve vztahu k obchodování s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování. Ty zahrnují identifikaci obětí a jejich podporování poskytováním sociální podpory, jako jsou výstupní programy, opětovné sociální a profesní začlenění nebo služby v oblasti sexuálního zdraví pro oběti obchodování s lidmi zneužívané k prostituci. Jiná opatření se zaměřují na riziková odvětví a rizikové skupiny (zranitelné děti, lidi z marginalizovaných romských komunit, migranty a uprchlíky) a zajišťují operativní činnosti, jako je vyšetřování trestných činů, tajné sledování, sledování internetu, osvětové kampaně, vzdělávání a odborná příprava, institucionální rozvoj a vývoj politik. Některé členské státy přijaly právní předpisy kriminalizující využívání služeb obětí obchodování s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování, provedly preventivní opatření zaměřená na snížení poptávky a opatření v rámci genderově podmíněného násilí. Je rovněž hlášena přeshraniční spolupráce na úrovni EU, a to zejména s podporou Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol a Agentury Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojust). Agentury EU i nadále pomáhají členským státům v jejich úsilí, a to i prostřednictvím zveřejňování pokynů nebo výcviku.

Kultura beztrestnosti převažuje, když ti, kdo jsou zapojeni do modelu trestné obchodní činnosti a do řetězce obchodování s lidmi nečelí důsledkům svých trestných činů. Směrnice o boji proti obchodování s lidmi vyžaduje, aby členské státy zajistily, že:

V roce 2016 ukázala „zpráva o provádění“, že členské státy vynakládají značné úsilí na provádění směrnice o boji proti obchodování s lidmi. Poukázala však na to, že zůstává značný prostor pro zlepšení, a to zejména pokud jde o zvláštní opatření na ochranu dětí, předpoklad, že jde o dítě, a posouzení věku dítěte, ochranu před zahájením trestního řízení a během něj, přístup k bezpodmínečné pomoci, odškodnění, nepotrestání, pomoc a podporu příslušníkovi rodiny dětské oběti, jakož i prevenci. Tyto nálezy byly sledovány prostřednictvím žádostí o informace od členských států v březnu 2019. Komise obdržela odpovědi od všech 27 členských států vázaných směrnicí o boji proti obchodování s lidmi. Komise bude nadále pečlivě sledovat provádění směrnice v souladu se svými pravomocemi, které vyplývají ze Smluv, a může přijmout vhodná opatření, mezi něž může v nutných případech patřit též zahájení řízení o nesplnění povinností.

Rozdíly v politikách a předpisech platných pro oběti obchodování s lidmi ze třetích zemí, včetně těch, kteří žádají o mezinárodní ochranu, mohou nepříznivě ovlivnit přístup obětí ke svým právům. Oběti obchodování s lidmi mohou být přemístěny do země, kde byly zneužívány, když poprvé přijely, a proto se mohou stát dostupnějšími pro obchodníky s lidmi a více vystavenými riziku, že budou znovu obchodovány. V tomto ohledu organizace občanské společnosti upozornily na ustanovení nařízení Dublin III, směrnice EU o boji proti obchodování s lidmi a směrnice o povolení k pobytu.

Zvýšení úsilí o prevenci a stíhání a strategie členských států by mohly přinést změnu. Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO) informuje o několika faktorech, které mohou ohrozit schopnost obětí obchodování s lidmi předložit a doložit žádost o udělení mezinárodní ochrany. Tyto výzvy zahrnují nedostatečnou identifikaci obětí obchodování s lidmi a osob ohrožených zneužíváním mezi žadateli, neúčinný referenční mechanismus pro poskytnutí přiměřené podpory obětem nebo nedostatek míst v příslušných přijímacích/ochranných střediscích, jenž může bránit podpoře a ochraně obětí. Oběti jsou také někdy nasměrovány na vnitrostátní mechanismus, aniž by byly zváženy jejich případné potřeby mezinárodní ochrany, a v důsledku toho nemusí být jejich status uprchlíka uznán.

Bylo uvedeno, že zranitelné migrující ženy a uprchlice, jakož i nezletilé osoby bez doprovodu čelí přetrvávajícímu riziku, že se stanou oběťmi obchodování s lidmi. Organizace občanské společnosti zdůrazňují, že migrace a genderové aspekty trestné činnosti nejsou dostatečně uznávány, což vede k nepřiměřenému zacílení na ženy a dívky za účelem sexuálního vykořisťování. Navíc situace zranitelnosti, které migrace může vytvářet, vedou u žen, jež žádají o mezinárodní ochranu, k vyššímu riziku, že se stanou oběťmi obchodování s lidmi a dalších forem genderově podmíněného násilí, jako je znásilnění nebo domácí násilí, a to zejména v důsledku obtíží při přístupu k bezpečnému ubytování a odpovídajícímu poradenství. Organizace občanské společnosti zdůrazňují potřebu přístupu zohledňujícího rovnost žen a mužů k pomoci a podpoře obětem obchodovaným za účelem sexuálního vykořisťování.

Europol zdůrazňuje souvislosti mezi obchodováním s lidmi a jinými trestnými činy v souvislosti s migrací. Například nigerijské sítě významně ovlivňují prostředí trestné činnosti v EU pravidelnou spoluprací s místními zločineckými skupinami při provádění jiných forem organizované trestné činnosti. Na základě operativních příspěvků členských států Europol dále uvedl, že tyto sítě zneužívají azylový mechanismus k legalizování jak svého statusu, tak statusu svých obětí. Mnoho podezřelých zapojených do obchodování s lidmi má povolení k legálnímu pobytu, jsou v současné době žadateli o azyl nebo mají status uprchlíka .

Řešení těchto problémů vyžaduje, aby široká škála aktérů spolupracovala ve velkém rozsahu s cílem dále rozvíjet a zlepšovat stávající referenční systémy, posílit spolupráci mezi vnitrostátními orgány a podpůrnými organizacemi (např. při návratu obětí do země jejich původu), usilovat o podporu a vedení agentur EU (např. Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, Agentury pro základní práva, Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, Europolu) a pracovat s mezinárodními organizacemi (např. v případě dobrovolných návratů). Klíčová je spolupráce se zeměmi původu a tranzitu a s klíčovými účastníky, včetně Úřadu OSN pro drogy a kriminalitu, Mezinárodní organizace pro migraci, Dětského fondu OSN, vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, Mezinárodního střediska pro rozvoj migrační politiky a organizací občanské společnosti.

V průběhu posledních tří let pokračoval příliv migrantů žádajících o mezinárodní ochranu v EU. Problémem i nadále zůstává identifikace a detekce obětí nebo potenciálních obětí obchodování s lidmi ve smíšených migračních tocích. Zprávy spojují souvislosti migrace se zvýšeným rizikem obchodování s lidmi, se sítěmi obchodníků s lidmi zneužívajícími zranitelnost rizikových skupin, jakož i s azylovými řízeními, a to zejména za účelem následného sexuálního vykořisťování. Obchodování s lidmi je složitý trestněprávní jev spojený s různými jinými trestnými činnostmi, včetně podpůrných trestných činů usnadňujících různé etapy řetězce obchodování s lidmi v konkrétních situacích, jako je převaděčství migrantů.

Další nové trendy hlášené Europolem se týkají organizovaných zločineckých skupin zapojených do obchodování s lidmi za účelem nezákonných adopcí. Kromě toho bylo jako nový vzorec identifikováno obchodování za účelem nejrůznějších forem vykořisťování, vůči němuž jsou podle všeho zranitelné obzvláště ženy a dívky. Byly hlášeny případy obchodování s lidmi za účelem prodeje malých dětí, prodeje orgánů, obchodování s občankami EU s cílem porození a prodeje jejich dětí a obchodování s občany EU, kteří jsou finančně zneužíváni prostřednictvím podvodů. Některé organizace občanské společnosti vyjádřily obavy z rozvíjejících se forem obchodování s lidmi za účelem náhradního mateřství.

Metody používané obchodníky s lidmi se změnily v důsledku rozsáhlého využívání internetu a sociálních médií a zavádění nových technologií do mnoha fází řetězce obchodování s lidmi. Obchodníci s lidmi jsou stále zručnější v používání technologií a internetu k rozšíření svých trestných činností on-line a investování a skrývání svých výnosů z trestné činnosti. V řadě členských států jsou internet a související sociální média mezi převažujícími nástroji používanými pro nábor obětí obchodování s lidmi, přičemž děti jsou obzvláště ohrožené. Informační a komunikační technologie se používají za účelem náboru, organizace dopravy a ubytování obětí, reklamy služeb obětí, komunikace mezi pachateli, kontroly obětí a převodu výnosů z trestné činnosti. Organizace občanské společnosti poukazují rovněž na zvyšující se riziko používání internetu v oblasti obchodování s lidmi, a to zejména k sexuálnímu vykořisťování za účelem zisku.

Členské státy rovněž zdůraznily, že mít zavedeny jasně vymezené procesy se zavedenými rolemi a dostupnými údaji rozčleněnými podle pohlaví a věku bylo užitečné pro měření rozsahu tohoto jevu a určení potřeb, které je třeba řešit. Organizace občanské společnosti odsoudily své vyloučení z oficiálního procesu identifikace, k němuž došlo v některých členských státech EU. Zdůraznily také nekonzistentní uplatňování období obnovy a reflexe v členských státech, nedostatek včasné právní intervence a nedostatek výcviku pro odborníky zapojené do procesu identifikace, což může vést k tomu, že oběti nebudou formálně identifikovány. Je třeba se dále zabývat uplatněním doložky o beztrestnosti, podle které by oběti neměly být trestány za zločiny, které byly přinuceny spáchat, a přístupem obětí k náhradě škody.

Genderově specifická opatření zahrnovala přijetí politických nástrojů, které poskytují informace pro zdravotnický personál pro identifikaci žen a dívek, obětí obchodu s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování, výcvik a poradenství v oblasti genderově podmíněného násilí, včetně sexuálního vykořisťování, pro imigrační orgány a provádění postupů pomoci zvláště zaměřených na ženy a děti v hotspotech. Členské státy uvedly, že zvýšené znalosti a schopnosti vnitrostátních orgánů a dalších subjektů zapojených do procesu identifikace a zlepšování postupů předávání zlepšily identifikaci obětí, což má za následek, že je identifikován vyšší počet obětí. Pro děti, které žádají o mezinárodní ochranu, je však zapojení služeb pro ochranu dětí do referenčních mechanismů v současné době omezené a je třeba je posílit.

Všechny členské státy kromě jednoho mají zavedeny vnitrostátní referenční mechanismy s cílem zlepšit včasnou identifikaci obětí obchodování s lidmi, pomoc a podporu jim poskytovanou. Rozsah, fungování a úroveň formalizace referenčních mechanismů se v jednotlivých členských státech liší. Všechny členské státy mají zaveden alespoň nějaký druh opatření a postupů určených ke zlepšení identifikace (např. ukazatele, pokyny zaměřené na konkrétní rizikové skupiny, společná iniciativa pro prosazování práva, inspektoři práce a migrační služby). Například Řecko uvádí, že jeho vnitrostátní referenční mechanismus vstoupil v platnost v roce 2019. Španělsko zavede postup pro předávání potenciálních obětí obchodování s lidmi, které žádají o mezinárodní ochranu na letišti Barajas v Madridu. Tísňové linky pro oběti obchodování s lidmi jsou dalším nástrojem, který umožní identifikaci obětí, jakož i získání přístupu k podpůrným službám. Formální identifikace dětských obětí navíc vyžaduje další aktéry, úpravu postupů a obecně uplatnění zásady nejlepšího zájmu dítěte. Kromě donucovacích, policejních a pohraničních orgánů a organizací občanské společnosti se na identifikaci dětských obětí podílejí také jiné subjekty, jako jsou migrační úředníci, inspektoři práce a diplomatické služby. Studie o přezkumu fungování vnitrostátních a nadnárodních referenčních mechanismů členských států zdůraznila konkrétní problémy při identifikaci obětí v jejich vlastních členských státech, a to zejména vzhledem k tomu, že detekční systém byl speciálně upraven tak, aby identifikoval oběti ze zemí mimo EU, a není dostatečně efektivní při pomoci pro oběti z EU, zejména děti.

Jednou z priorit stanovených ve sdělení z roku 2017 bylo „zlepšení přístupu obětí k právům a uplatňování těchto práv“. Právní předpisy EU stanoví, že obětem obchodování s lidmi se má pomáhat a mají být podporovány a chráněny podle různých legislativních aktů, včetně směrnice o boji proti obchodování s lidmi, směrnice 2004/81/ES o povolení k pobytu, směrnice 2012/29/EU o právech obětí a směrnice o odškodnění. Členské státy a organizace občanské společnosti oznámily, že existuje značný počet legislativních a politických iniciativ, které obětem umožňují získat přístup ke svým právům a vykonávat svá práva na pomoc, podporu a ochranu, a to i v přeshraničních souvislostech. Mnoho členských států se podílelo na kampani o právech obětí obchodování s lidmi, kterou uspořádaly Evropská síť pro předcházení trestné činnosti a Europol a jejímž cílem bylo oslovit potenciální oběti a informovat je o pomoci, ochraně a také o jejich právech v jednotlivých zemích EU.

Příslušné orgány zvažují využití rozsáhlých informačních systémů, včetně vízového informačního systému, Schengenského informačního systému (SIS II) a systému Eurodac, k prevenci, vyšetřování a/nebo stíhání závažných trestných činů, včetně případů obchodování s lidmi. Používání SIS II umožňuje orgánům odhalit (a to i s využitím otisků prstů), vyšetřovat a stíhat obchodníky s lidmi a identifikovat a chránit oběti. Umožňuje také lokalizaci a zabavení některých položek používaných pachateli, například vozidel, lodí, kontejnerů a cestovních dokladů. Členské státy, Komise a eu-LISA plánují další zlepšení / připravují další posílení systému SIS II, a donucovací orgány tak dostanou dodatečné prostředky na konci roku 2021. Zmodernizování rámce interoperability by mohlo být důležitým faktorem pro zlepšení identifikace obětí obchodování s lidmi, včetně dětí, a pachatelů trestného činu.

Mnoho členských států informovalo o donucovacích a soudních opatřeních přijatých s cílem vybavit orgány zvláštními vyšetřovacími metodami a dát jim zvláštní povinnosti vyšetřovat a stíhat trestné činy obchodování s lidmi. Bylo vyvinuto úsilí o intenzivnější finanční šetření, společná vyšetřování a přeshraniční spolupráci, jakož i o opatření s cílem zajistit a konfiskovat výnosy z trestné činnosti. Členské státy stále více využívají nástroje spolupráce EU, zdroje a rozsáhlé informační systémy, a to zejména s podporou agentur EU pro výměnu informací a provádění společných aktivit. Řada členských států uvádí, že společné vyšetřovací týmy se ukázaly jako velmi účinný nástroj spolupráce, který přispívá ke kvalitě a efektivitě předběžného vyšetřování s rychlou výměnou informací a shromažďováním důkazů. Obchodování s lidmi je jednou z oblastí trestné činnosti s nejvyšším počtem zřízených společných vyšetřovacích týmů. Eurojust zaregistroval rostoucí počet případů obchodování s lidmi, koordinačních schůzek a společných vyšetřovacích týmů pro boj proti obchodování s lidmi v letech 2018–2019 ve srovnání s předchozími lety.

Obchodování s lidmi je motivováno obrovskými zisky, které poskytuje organizovaným zločineckým skupinám. Účinné snížení poptávky vyžaduje opatření, která připraví obchodníky s lidmi o jejich finanční zisk a zajistí, aby se zločin nevyplácel. Zajištění a propadnutí výnosů a zisků z trestné činnosti a „sledování pohybu peněz“, a to i pomocí finančních šetření a společných vyšetřování, zůstávají klíčem k narušení modelu trestné obchodní činnosti. Pohnání pachatelů k odpovědnosti mj. pomocí zatýkání, stíhání a odsouzení zvyšuje odstrašování jako způsob prevence. Boj proti kultuře beztrestnosti a zvyšování odpovědnosti vyžaduje posílení vyšetřování, stíhání a trestání nejen obchodníků s lidmi, ale i těch, kteří z této trestné činnosti těží a dopouštějí se vykořisťování obětí.

Obchodování s lidmi je podrobně rozebráno v nástrojích spolupráce a rozvoje vztahujících se k Agendě pro udržitelný rozvoj 2030. Obchodování s lidmi je zařazeno do tří specifických podcílů zahrnujících odstranění všech forem násilí páchaného na ženách a dívkách, včetně násilí za účelem sexuálního vykořisťování (cíl udržitelného rozvoje 5.2), vymýcení obchodování s lidmi a nucené práce (SDG 8.7) a vymýcení obchodování s dětmi (cíl udržitelného rozvoje 16.2). Evropská unie je zapojena do procesu, který přezkoumává Úmluvu OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a její protokoly, a to též v oblasti obchodování s lidmi.

Četné vnější politiky, partnerství a iniciativy se třetími zeměmi nebo regionálními organizacemi, např. chartúmský a rabatský proces, se i nadále zabývají problémem obchodování s lidmi, zejména v rámci návaznosti na společný Vallettský akční plán.

Umožnění financování iniciativ proti obchodování s lidmi v rámci EU a v partnerských zemích zůstává rovněž prioritou. Členské státy informovaly o financování projektů ve sdíleném řízení prostřednictvím národních programů provozujících Fond pro vnitřní bezpečnost nebo Azylový, migrační a integrační fond a nadnárodní projekty financované z grantů EU z Fondu pro vnitřní bezpečnost – policejního a azylového, migračního a integračního fondu. Projekty byly také nadále financovány z(e):

·jiných zdrojů financování EU (např. programu EU Práva, rovnost a občanství),

·opatření EMPACT, které jsou stanoveny v rámci rozpočtů agentur EU,

·vnitrostátních finančních prostředků,

·prostřednictvím iniciativy EU a OSN „Spotlight“,

·svěřenského fondu EU pro Afriku,

·iniciativy Glo.Act, nástroje pro rozvojovou spolupráci a

·Evropského rozvojového fondu.

S cílem umožnit soudržnost a konzistentnost politik pokračovala koordinační práce na úrovni EU prostřednictvím:

·tematických a strukturovaných setkání evropské platformy občanské společnosti pro boj proti obchodování s lidmi, sítě národních zpravodajů EU a rovnocenných mechanismů,

·koordinačních schůzek deseti agentur EU, které v roce 2018 podepsaly společné prohlášení o závazku spolupracovat v boji proti obchodování s lidmi,

·meziútvarové skupiny Evropské komise a

·jednání s ostatními orgány EU (Evropským parlamentem a Radou).

Pokračovala rovněž mezinárodní spolupráce, a to i s mezinárodními organizacemi a orgány OSN.

4ZÁVĚRY

Z hlavních zjištění této zprávy vyplývá, že obchodování s lidmi se nesnížilo, ale spíše se rozvinulo uvnitř Evropské unie, a objevila se nová rizika. Značný počet obětí nadále trpí násilím, hrozbami a nesmírnou újmou způsobenou obchodováním s lidmi. Existence obchodování s lidmi způsobuje ohromné lidské, sociální a ekonomické náklady, zatímco obchodníci s lidmi a další aktéři, kteří se vědomě či nevědomě účastní nedovolených obchodních aktivit v řetězci obchodování s lidmi, dosahují obrovských zisků. Boj proti kultuře beztrestnosti pachatelů, uživatelů, vykořisťovatelů a prospěchářů je pro zlepšení současného stavu zásadní.

Zpráva rovněž poukazuje na to, že bylo dosaženo smysluplného pokroku v oblasti mezinárodní spolupráce v rámci EU a se třetími zeměmi, včetně přeshraničního vymáhání práva a soudních operativních opatření, a pokud jde o zavedení a zlepšování vnitrostátních a nadnárodních referenčních mechanismů a rozvíjení znalostní základny o tomto jevu. Počet stíhaných a odsouzených přesto zůstává na nízké úrovni, zatímco počet obětí je stále vysoký. Značně různorodé právní prostředí, pokud jde o kriminalizaci využívání služeb vymáhaných od obětí obchodování s lidmi, může být překážkou dalšího úsilí o odrazení poptávky po těchto službách. Když oběti obdrží pomoc, podporu a ochranu, jejich potřeby nejsou zohledněny, pokud jde o formy vykořisťování, kterým jsou vystaveny, jejich pohlaví a věk a jejich specifické potřeby a okolnosti. Záznam údajů a podávání zpráv zůstává nekonzistentní. Zjištěné obavy poukazují na špatné uplatňování směrnice o boji proti obchodování s lidmi v členských státech a je nutné jej dále posílit.

Obchodování s lidmi představuje přeshraniční trestnou činnost s negativním dopadem na všechny členské státy EU, která podporuje nezákonnou poptávku v EU i mimo ni. Zintenzivnění bezpečnostního partnerství mezi EU a třetími zeměmi by mohlo zvýšit spolupráci v boji proti sdíleným hrozbám. Tento přístup by byl založen na společných bezpečnostních zájmech a stavěl by na zavedených jednáních o spolupráci a bezpečnosti . Nedostatečný pokrok a měnící se trendy obchodování s lidmi vyžadují nový strategický přístup k vymýcení obchodování s lidmi. Tato opatření budou rozvíjena v souvislosti s agendou pro potírání organizované trestné činnosti.