ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

je přesvědčený, že kvalitní informovanost o reálném životě lidí, běžných občanů v EU i Africe, je jedním z důležitých nástrojů, které mohou snížit zájem o neregulérní migraci do Evropy. Informovanost nemůže být zprostředkována pouze médii, ale co nejvíce také na úrovni peer to peer vztahů (například prostřednictvím přímých výměn mezi místními a regionálními orgány, které mohou podpořit lepší vzájemné porozumění různým kulturním a socioekonomickým podmínkám a mohly by zlepšit provádění rozvojových projektů), které je proto nutné budovat a i finančně podporovat;
18.

upozorňuje na to, že místní a regionální orgány by toho proti dezinformacím mohly hodně udělat. Mohly by občanům pomoci rozlišovat autentické informace od dezinformací tím, že budou fungovat otevřenějším a transparentnějším způsobem a budou pořádat dialogy s občany a veřejné diskuse, a to živě i on-line. Při tomto úsilí by měly spolupracovat s místními a regionálními novináři, akademickou obcí a expertními skupinami, občanskou společností, celostátními orgány, institucemi a orgány EU, aktivisty a politickými komentátory;
8.

ex ante , kterou provádí Komise, by byla v co největší míře omezena, lhůty pro posouzení těchto podpor by se zkrátily a opatření pro významné projekty společného evropského zájmu by byla zjednodušena. navrhuje, aby se změnila metoda kontroly podpor v oblasti výzkumu, vývoje a inovací tím, že kontrola, kterou provádí Komise, by byla v co největší míře omezena, lhůty pro posouzení těchto podpor by se zkrátily a opatření pro významné projekty společného evropského zájmu by byla zjednodušena. ( 3 ) Tato změna by měla usnadnit provádění projektů společného evropského zájmu, z nichž byl spuštěn pouze jeden (v oblasti mikroelektroniky) ve výši 1,75 miliardy EUR, přičemž byl Komisi v květnu tohoto roku předložen návrh projektu společného evropského zájmu týkající se koncipování a výroby bateriových článků a modulů nové generace v investiční výši 6 miliard EUR, z čehož 1,2 milliard EUR má být financováno z veřejných prostředků;
40.

u přeshraničních programů je zapotřebí věnovat zvláštní pozornost lidskému aspektu, aby se pohraniční oblasti zemí Východního partnerství, ale také hranice s členskými státy EU staly místem spolupráce a často i usmíření. Malé projekty P2P ( people to people ), které by bylo možné administrativně vydělit z větších programů, mají potenciál přilákat velký počet lidí. Projekty P2P by měly být co nejméně zatíženy byrokracií a měly by být v co největší míře dostupné pro potenciální příjemce (školy, nemocnice, organizace mládeže, náboženské organizace atd.), a to díky tomu, že se sníží vlastní příspěvek zúčastněných stran. V zájmu budoucího rozvoje stálých struktur s právní subjektivitou by se dalo prozkoumat, zda by bylo možné vytvořit jakási „uskupení pro územní spolupráci v rámci Východního partnerství“ (po vzoru ESÚS);
42.

upozorňuje na skutečnost, že příjem, který získávají dodavatelé v rámci ekonomiky sdílení, kteří případně pracují prostřednictvím několika platforem se sídlem v různých zemích, mohou spadat do šedé zóny a pro daňové orgány je obtížné je sledovat. Někteří příjemci si zcela oprávněně nejsou jisti, jaké daně by měli uplatňovat, zatímco jiní se mohou úmyslně vyhýbat placení daní tím, že tyto nejasnosti využívají; zdůrazňuje, že sdílení údajů mezi platformami a příslušnými orgány veřejné správy, by tento stav ukončilo a zajistilo, že jsou odpovídající daně placeny;
domnívá se, že by měla být navržena možnost obecné blokové výjimky pro investice do intermodálních logistických platforem. To by bylo významné zjednodušující opatření pro místní a regionální orgány. Podmínkou pro takovou výjimku však je, aby se železnice zdržely křížových dotací. Pomůže to přesvědčit osoby s rozhodovací pravomocí o tom, že pravidla státní podpory by měla nadále podporovat železnice, na rozdíl od více znečišťujících způsobů dopravy, a to v souladu s Pokyny Společenství ke státním podporám železničním podnikům ( 19 )
3.

vyzývá Evropskou komisi, aby v Paktu starostů a primátorů důrazněji prosazovala cíl pro rok 2050 a aby s cílem lépe reagovat na průřezové výzvy a příležitosti, které pro místní a regionální orgány představuje klimatická neutralita, zvážila rozšíření této iniciativy zahrnutím nových nepovinných oblastí, například průmyslu, zemědělství a obhospodařování lesů, a nových environmentálních témat, jako je kvalita ovzduší, oběhové hospodářství, biologická rozmanitost a biokulturní rozmanitost a přírodní propady uhlíku, díky čemuž by došlo k podpoře ambicí obcí, které jsou v tomto ohledu nejdále. Toto zahrnutí by se mělo zaměřit hlavně na akční plán a zdržet se ukládání dalších povinností signatářům při podávání zpráv a monitorování. Zároveň je důležité podporovat jiné formy spolupráce v oblasti změny klimatu a životního prostředí, do nichž jsou zapojeny místní a regionální orgány v mnoha členských státech, a také propojení s Paktem starostů a primátorů. Budou-li tyto místní a regionální orgány moci odpovídajícím způsobem přispívat k práci na místní úrovni, mělo by to být náležitě uznáno a měly by v tom být podporovány;
15.

zdůrazňuje, že podle předpovědí by emise CO 2 vznikající v důsledku využívání digitálních aplikací mohly již v roce 2025 převýšit světové emise CO 2 z odvětví automobilové dopravy. Odhaduje se, že samotné odvětví komunikace a informatiky se 5 až 9 % podílí na spotřebě elektrické energie a vytváří více než 2 % světových emisí. Digitální řešení však na druhou stranu mohou podpořit ekologickou transformaci. Údaje o životním prostředí například umožňují vyvíjet řešení za účelem rozvoje obnovitelných zdrojů energie, opětovného zalesňování nebo předcházení vzniku odpadů. Co se týče oběhového hospodářství, mohli by se internetoví prodejci popřípadě dobrovolně zavázat k tomu, že do svých vyhledávacích algoritmů zahrnou ekologická kritéria, nebo by mohl být zaveden „digitální pas výrobku“, který by obsahoval informace o materiálové a klimatické stopě dodavatelského řetězce u daného výrobku, aby se spotřebitelé při svých rozhodnutím mohli řídit zásadou udržitelnosti;
24.

zdůrazňuje, že pokud by se v zemích západního Balkánu učinila přítrž zmocňování se celostátních a místních a veřejných struktur, bylo by to ve velké míře ku prospěchu místního obyvatelstva, přispělo by to k posílení hospodářství a demokratizace společnosti a poklesl by tak negativní demografický trend, a zejména vylidňování, a to by tyto země přiblížilo členství v Evropské unii;
43.

podporuje myšlenku, aby se při vypracování rozpočtu pro příští víceletý finanční rámec 2021–2027 uplatnily metodiky s genderovým hlediskem. Měla by se přezkoumat ustanovení o financování na úrovni Unie, aby se dosáhlo cílů strategie, a do všech finančních programů by se měl začlenit konkrétní cíl rovnosti žen a mužů a mechanismus podmíněnosti, který zaručí rovnost prostřednictvím ustanovení genderových cílů a strategií pro přístup k financování. Zdůrazňuje v tomto smyslu potenciál, který má evropský semestr a zpráva o právním státu, pokud jde o dohled nad problémy v oblasti rovnosti žen a mužů prostřednictvím doporučení pro jednotlivé země a začlenění zvláštních opatření do národních programů reforem a do vnitrostátních programů zaměřených na obnovu a odolnost;
20.

naléhavě vyzývá malé a střední podniky, aby v zájmu snížení nákladů a vybudování konkurenceschopného a udržitelného hospodářství fungovaly s vyšší energetickou účinností, snížily svou spotřebu energie, zvýšily výrobu a využívání energie z obnovitelných zdrojů a uplatňovaly oběhové výrobní procesy. Malé a střední podniky a mikropodniky by však neměly nést nepřiměřený podíl nákladů spojených s přechodem k udržitelnosti a ani by neměly být vystaveny nekalé soutěži ze strany třetích zemí s nižší úrovní ochrany životního prostředí. V tomto ohledu se domnívá, že by měl být stanoven mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, aby se zajistilo, že ze strany třetích zemí nebude docházet k nekalé soutěži;
31.

domnívá se, že je třeba na evropské úrovni investovat do společné a bezpečné základní infrastruktury a datové architektury a také do standardů kvality, pokud jde o bezpečnost, datové soubory a statistiky. Takový přístup by umožnil snížit práh přístupu k aplikacím umělé inteligence a zvýšit digitální důvěru, což by podpořilo rozvoj a využívání umělé inteligence;
33.

zdůrazňuje, že přijetím regulačních opatření lze v určitých odvětvích nebo oblastech využití vytvořit poptávku po zeleném vodíku, která pak zase podpoří rozvoj jeho výroby. Spolehlivou poptávku po zeleném vodíku resp. e-palivech mohou vytvořit cíle v oblasti snížení emisí skleníkových plynů v příslušných odvětvích ve spojení s nástroji, jako jsou závazné kvóty pro přimíchávání (např. v letecké a námořní dopravě), kvóty pro snížení emisí skleníkových plynů pro dodavatele paliv či mezní hodnoty emisí CO 2 pro vozové parky (např. pro nákladní vozidla nebo autokary i vnitrozemskou plavbu). V této souvislosti vyzývá VR členské státy, aby při provádění druhé směrnice o obnovitelných zdrojích energie využívaly k podporování zeleného vodíku resp. e-paliv existující zákonné možnosti. Pro druhy využití, které již dnes vyžadují velké množství vodíku, by určitou alternativou mohly být takzvané rozdílové smlouvy (Carbon Contracts for Difference, CCFD), které kompenzují rozdíl mezi skutečnými náklady uživatelů na zamezení emisím skleníkových plynů a stávající cenou CO 2 ;
19.

konstatuje, že Evropská komise ve svém sdělení a v návrhu doporučení Rady stanovila skutečně ambiciózní, ale rovněž nezbytné, diverzifikované a vyvážené cíle, a to jak na horizontální, tak na odvětvové úrovni. Aby bylo možné těchto cílů do roku 2030 skutečně dosáhnout, měla by být do plánování, provádění, kontroly a monitorování vnitrostátních strategických rámců týkajících se Romů zapojena co nejširší škála místních a vnitrostátních organizací romské občanské společnosti, měly by se do těchto rámců zahrnout předložené návrhy a měl by se umožnit pravidelný přezkum strategie;
je potěšen rozhodnutím usnadnit účast méně rozsáhlých kulturních projektů v programu Kreativní Evropa, a to výrazným zjednodušením administrativních postupů, zejména ve fázi podávání žádostí. Doporučuje integrovat investice do kultury, jež jsou realizovány v rámci různých fondů EU, zjednodušit příslušné postupy a zvýšit možnost spolufinancování (tam, kde je dána) až na 80 % v případě projektů menších subjektů. Zbývající část prostředků tak budou moci poskytnout nadace, banky a instituce. V této souvislosti se připojuje k Evropskému parlamentu, který pro kulturní a kreativní odvětví a průmysl požaduje „primární, na grantech založenou podporu značného objemu, která by zajistila zdroje živobytí místních komunit“, a souhlasí s tím, že je nutné vyčlenit pro kulturní a kreativní odvětví a průmysl podle jejich specifických potřeb „alespoň 2 % facility na podporu oživení a odolnosti určené na oživení“ ( 3 ) . Vyzývá k zahrnutí kulturního a kreativního odvětví do iniciativy REACT-EU a zdůrazňuje, že je nezbytné začlenit kulturu do vnitrostátních opatření zaměřených na provádění této iniciativy a do nástroje EU pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE), tak aby výdaje na kulturu nezatěžovaly rozpočty měst a regionů, které již vystavila značnému tlaku pandemie COVID-19. Vybízí k tomu, aby byl využíván systém tzv. kaskádového financování, který již zavedla Evropská komise pod názvem „poskytování finanční podpory třetím stranám“;
3.

zdůrazňuje, že by program pro venkov měl: — zajistit, aby v souladu s cíli územní soudržnosti byly do všech politik EU začleněny vzájemně prospěšné vazby mezi městem a venkovem, a to maximálním využitím silné vzájemné závislosti mezi venkovskými a městskými oblastmi; — diverzifikovat přístup k otázkám venkova a začlenit je do všech politik EU. Potřeby venkovských oblastí dalece přesahují rámec toho, čeho může politika rozvoje venkova dosáhnout, ale financování, které EU v současnosti nabízí, je nedostatečné jak z hlediska kvantity, tak z hlediska kvality; — harmonizovat různé právní předpisy a opětovně začlenit Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova do nařízení o společných ustanoveních za účelem podněcování a podpory projektů financovaných z více fondů, které nemusí nutně souviset se zemědělstvím, ve venkovských oblastech; — sledovat výdaje EU prostřednictvím ověřování dopadu politik na venkovské oblasti; — přehodnotit typologii městských a venkovských oblastí s cílem zlepšit zacílení podpory; — posílit úlohu místní a regionální úrovně v rozvoji a řízení politik venkova. Je nezbytné podnítit zapojení místních akčních skupin do zavádění tohoto řízení kvůli jejich schopnosti zastupovat dané území a zavádět rozvojové politiky přizpůsobené požadavkům a potřebám vylidněných oblastí a oblastí vystavených demografickému riziku, a to zapojením zúčastněných stran a občanů na venkově prostřednictvím iniciativ zdola nahoru, jako je LEADER/CLLD; — bojovat proti vylidňování a sociálnímu vyloučení mimo jiné podporou iniciativy „inteligentní vesnice“, bioekonomiky a sociálních inovací a odstraňováním propastných rozdílů v digitální oblasti;
4.

podporuje návrh Evropského parlamentu uvedený v jeho postoji ke konferenci o budoucnosti Evropy přijatém dne 15. ledna 2020, zařadit „digitální transformaci“ mezi politické priority konference. Souhlasí s jeho názorem, že účast občanů na konferenčním procesu a konzultace by měly být pořádány „s využitím nejúčinnějších, nejinovativnějších a nejvhodnějších platforem, včetně online nástrojů, a měly by mít dosah do všech regionů EU, aby bylo zaručeno, že se do probíhající konference mohou zapojit všichni občané“; zdůrazňuje, že by konference měla sloužit jako testovací prostředí pro rozvoj některých forem strukturovaného a stálého dialogu s občany o záležitostech EU, jenž se bude muset do značné míry opřít o digitální prostředky a inovativní postupy, a to nejen vzhledem k omezením vyvolaným pandemií COVID-19;
19.

domnívá se, že základním cílem politiky v oblasti územního plánování a dopravy by mělo být zajistit co nejrozsáhlejší možnosti pro uspokojení potřeb a současně co nejvíce omezit nezbytnost přesunů. Na druhém místě by měla být racionalizace přesunů, zejména prostřednictvím odpovídající dělby přepravní práce, aby se minimalizovaly externí náklady dopravy, které vznikají regionálním orgánům. Zdůrazňuje také, že rozsáhlejší vykonávání práce z domova (k němuž došlo během pandemie COVID-19) by mohlo nabídnout příležitosti venkovským oblastem, poněvadž by to pracovníkům poskytlo větší flexibilitu při volbě místa bydliště;
43.

naléhavě vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost systému stanovování cen CO 2. Změna klimatu vyžaduje nové investice, zejména do soukromého sektoru, a to pro účely přizpůsobování se této změně a jejího zmírňování. Za účelem přilákání potřebných investic by měla být cena CO 2 stanovena tak, aby byla předvídatelná a přiměřená. Tento systém by měl podnítit energetické a jiné společnosti k tomu, aby hrály důležitou úlohu v plnění klimatických cílů a tvorbě nových, uhlíkově neutrálních řešení;
20.

vítá studii Evropské komise Realising the potential of the Outermost Regions for sustainable blue growth (Průzkum potenciálu nejvzdálenějších regionů pro udržitelný modrý růst) a začlenění jejích závěrů do sdělení;
20.

naléhavě vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost systému stanovování cen CO 2 . Změna klimatu vyžaduje nové investice, zejména v soukromém sektoru, a to pro účely přizpůsobování se této změně a jejího zmírňování. Za účelem přilákání potřebných investic by měla být cena CO 2 stanovena tak, aby byla předvídatelná a přiměřená. Tento systém by měl podnítit energetické a jiné společnosti k tomu, aby hrály důležitou úlohu v plnění klimatických cílů a tvorbě nových, uhlíkově neutrálních řešení. Zdůrazňuje, že je zapotřebí účinnější systém stanovování cen CO 2 , zahrnující mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, aby se CO 2 stal transparentní součástí ekonomického systému a podpořil se přechod na uhlíkovou neutralitu. Tento systém by měl být navržen tak, aby stimuloval energetické a jiné společnosti k tvorbě nových, uhlíkově neutrálních řešení. Tento systém by vytvořil nové rovné podmínky pro udržitelná opatření a byl by klíčovým nástrojem pro to, aby se CO 2 stal transparentní součástí přechodu na zelenou ekonomiku na všech úrovních a ve všech odvětvích. Vyzývá EU, aby na celosvětové úrovni zastávala silnou vedoucí funkci s cílem rozvíjet do roku 2030 nezbytný systém a vyjednat obdobné prvky se svými globálními obchodními partnery;
54.

zdůrazňuje, že cestovní ruch je důležitý pro rozvoj venkova , který by se neměl dále vykládat výhradně z hlediska rozvoje zemědělství a měl by být považován za hnací sílu pokroku v méně rozvinutých venkovských oblastech s málo produktivní, okrajovou zemědělskou půdou, jež jsou však prvořadé pro svoji environmentální a krajinnou hodnotu a pro ochranu biologické rozmanitosti. Proto by evropské orgány měly cestovní ruch a jeho příležitosti náležitě začlenit do strategie v oblasti biologické rozmanitosti, strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, nové společné zemědělské politiky a soustavy Natura 2000 a do dlouhodobé vize týkající se venkovských oblastí;
požaduje, aby byly na základě přezkumu minimálních environmentálních kritérií, jež jsou stanovena ve stávajících směrnicích EU o zadávání veřejných zakázek ( 2 ) , dále rozpracovány kritéria a cíle pro zadávání zelených veřejných zakázek. Doporučuje vytyčit soubor pozitivních cílů v oblasti inovací a žádá Evropskou komisi, aby je rozšířila tak, aby skutečně podporovaly veřejné zakázky v rámci oběhového hospodářství. Pro zajištění právní jistoty a snížení zátěže, kterou pro obce a regiony znamenají veřejné zakázky, jsou důležité spolehlivé a transparentní certifikáty a systémy označování EU, a to zejména v oblasti udržitelnosti životního prostředí; V případě veřejných zakázek by měli mít výrobci možnost vysvětlit, co učinili pro to, aby při výrobě svých výrobků použili v prvé řadě druhotné suroviny. V opačném případě by měli zdůvodnit, proč to nebylo možné. Vhodné pokyny mohou v této souvislosti pomoci ověřit obsah recyklovaných a/nebo využitých materiálů a/nebo vedlejších produktů ve výrobcích, na které se vztahují minimální environmentální kritéria. To bude vyžadovat transparentní systémy hodnocení a rozvoj znalostí mezi dodavateli;
13.

zdůrazňuje, že především malé a střední podniky mají omezenou administrativní kapacitu a kapacitu v oblasti lidských zdrojů, a nejsou tudíž schopny zvládat složité byrokratické postupy. Značnou překážkou přeshraniční spolupráce na jednotném trhu je tzv. osvědčení A1, u něhož musí být v případě vysílání pracovníků, a to i na pravidelné krátké pracovní cesty do sousední země, splněny časově náročné formality. Ty by v důsledku mohly vést ke značnému úbytku přeshraničních činností, což by výrazně narušilo fungování jednotného trhu. Výbor proto Komisi vyzývá, aby byla aktivní a společně s normotvůrci EU se zasadila o zjednodušení stávajícího postupu, pokud jde o osvědčení A1 v příhraničních regionech;
20.

podporuje záruky pro mladé lidi, které jsou nově definovány tak, aby účinněji bojovaly s nezaměstnaností mladých lidí tím, že jsou trvalé a věkový limit byl prodloužen do 30 let. Záruka by se měla vztahovat na zranitelné skupiny (jako jsou osoby, které nejsou zaměstnány ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), mladí migranti bez doprovodu a mladí lidé vychovávaní v těžkých podmínkách) a zaměřovat by se měla zejména na opatření při přechodu ze školy do práce. Financování záruky by mělo být z programu ESF+ navýšeno a členské státy, ve kterých nezaměstnanost mladých překračuje průměr EU, by měly vyčlenit alespoň 15 % zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu mladých lidí. Mladí lidé by se měli naučit zejména dovednosti související se zelenou a digitální transformací. Zavádění záruk pro mladé lidi na úrovni členských států by mělo být sledováno v rámci evropského semestru, aby se zajistilo, že záruky budou dostupné všem mladým lidem ve všech členských státech;
35.

vítá rozhodnutí Komise ze dne 3. dubna 2020 o dočasném osvobození zdravotnického vybavení a osobních ochranných prostředků od dovozního cla a DPH. Komise by měla zvážit, zda by neměla upravit působnost svého rozhodnutí a zahrnout do něj i soukromé podniky, které musí osobní ochranné prostředky povinně používat, a měla by provést rozhodnutí tak, aby nebyli ekonomicky znevýhodněni místní výrobci v EU;
15.

je znepokojen tím, že koronavirová krize ještě více komplikuje zřizování a udržování veřejné infrastruktury a poskytování veřejných služeb právě v menších, odlehlejších a izolovanějších a finančně zranitelnějších obcích a regionech, které by mohly být obzvláště zasaženy propadem daňových příjmů. To by mohlo dále stimulovat protichůdný vývoj posledních let. Zdůrazňuje, že snižování veřejných investic do infrastruktury a služeb má obvykle větší dopad na obzvlášť zranitelné skupiny obyvatelstva;
24.

upozorňuje, že je zapotřebí jasný systém monitorování a hodnocení, jak doporučují strategie inteligentní specializace; zdůrazňuje, že ten by měl být zaveden na všech třech úrovních: EU, členské státy a regiony by měly hodnocení provádět každé dva roky; navrhuje, aby Komise toto hodnocení začlenila do evropského semestru a provázala jej s národními plány reforem na úrovni členských států; navrhuje, aby regiony považovaly toto hodnocení za vzdělávací nástroj, který podporuje monitorování s podrobnější diagnostikou, sleduje pokrok a usnadňuje řešení problémů; navrhuje, že srovnávací přehled inovací v regionech by mohl být doplněn o doporučení týkající se nástrojů EU, které mohou přispět ke zlepšení ukazatelů;
13.

poukazuje na to, že článek 174 SFEU by se měl uplatňovat od prvních fází postupu přijímání rozhodnutí, přičemž by měl zahrnovat zvláštní kompenzační opatření pro překonání výzev a omezení vyplývajících ze středomořských ostrovních podmínek;
27.

poukazuje na to, že přístup k financování a likviditě podporuje malé a střední podniky prostřednictvím grantů a režimů EU a že jsou zapotřebí vnitrostátní opatření, která by umožnila podnikům překlenout nedostatek likvidity způsobený krizí. Nouzová opatření by měla být doplněna o nástroje, které umožňují financování investic a inovací, a to zejména v oblasti digitálních technologií;
23.

vítá skutečnost, že Evropská komise v listopadu 2020 předložila první strategii EU pro rovnost leseb, gayů, bisexuálních, transgender, nebinárních, intersexuálních a queer osob (LGBTIQ). Jeden ze čtyř pilířů této strategie se týká zajištění bezpečnosti LGBTIQ osob. Jev, který představuje násilí páchané na LGBTIQ osobách, však zatím nebyl v reprezentativní míře prozkoumán, aby bylo možné přejít k další fázi a navrhnout vhodné postupy, jak tomuto násilí do budoucna zamezit. Určité cenné informace o zkušenostech LGBTIQ osob s diskriminací a násilím sice přinesl internetový průzkum „A long way to go for LGBTI equality“ (Dlouhá cesta k rovnosti osob LGBTI), který provedla Agentura Evropské unie pro základní práva (FRA). Jednalo se však o dobrovolný internetový průzkum, který ze statistického hlediska není reprezentativní, poněvadž nespočíval v oslovení náhodně vybraných respondentů. VR proto Evropskou komisi žádá, aby v rámci své strategie pro LGBTIQ osoby pravidelně nechávala vypracovat a financovala anonymní a reprezentativní průzkumy týkající se oficiálně neoznámených případů násilí páchaného na LGBTIQ osobách v EU, včetně partnerského násilí. Tyto průzkumy by měly být prováděny nezávisle a vyhodnocovány pro každý členský stát zvlášť;