Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Finska na období 2006 – 2010 /* SEK/2007/0138 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.2.2007 SEK(2007) 138 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Finska na období 2006 – 2010 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability a konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První program stability Finska byl předložen v září 1998. V souladu s nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 12. října 1998 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala nejnovější aktualilzaci programu stability Finska předloženou dne 30. listopadu 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový program stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) a 3. vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období Hospodářské výsledky Finska v posledních deseti letech byly výjimečné. Cyklické zlepšení hospodářství následující po hospodářském poklesu na počátku 90. let bylo posíleno restrukturalizací hospodářství a vzrůstajícím významem odvětví informačních a komunikačních technologií, které významně přispělo k hospodářské produktivitě Finska. Průměrná míra hospodářského růstu je mnohem vyšší než průměr eurozóny, zatímco inflace zůstává nízká. Velký hospodářský růst doprovázela rozhodná fiskální konsolidace, čímž vznikl významný přebytek veřejných financí. Finsko při vstupu do HMU (hospodářské a měnové unie) úspěšně přešlo do prostředí charakterizovaného nízkou inflací a makroekonomickou politikou zaměřenou na stabilitu a zachování konkurenceschopnosti, což stále podporuje jeho dobré hospodářské výsledky. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 24. ledna 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci programu stability na období 2005-2009. Rada se domnívá, že „rozpočtová situace je v podstatě zdravá a rozpočtová strategie je dobrým příkladem fiskálních politik prováděných v souladu s Paktem“. Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí Zpráva o provádění národního programu reforem Finska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla předložena dne 12. října 2006. Národní program reforem Finska uvádí tyto hlavní problémy/priority: udržitelnost veřejných financí, zlepšení konkurenceschopnosti a produktivity; a lepší fungování trhu práce. Komise ve svém vyhodnocení programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [2] ) uvedla, že Finsko dosáhlo při provádění svého národního programu reforem významného pokroku. Vzhledem k dosaženým výsledkům bylo Finsku doporučeno, aby se zaměřilo na: hospodářskou soutěž a produktivitu v oblasti služeb; získávání pracovníků pro podniky; kolektivní systémy vyjednávání na místní úrovni; a riziková místa na trhu práce. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konverční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několia pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických jevů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006[3]; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předpisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Finska na období 2006 – 2010 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 4. Dne [27. února 2007] posoudila Rada aktualizovaný program stability Finska na období od roku 2006 do roku 2010. 5. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP bude po zbytek programového období klesat z úrovně 4 ½ % v roce 2006 na průměrně 2 ½ %. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář vychází z reálných předpokladů růstu, které se pro období let 2006 až 2010 jeví jako velmi opatrné. Předpovědi týkající se inflace uvedené v programu se jeví reálně. 6. Přebytek veřejných financí na rok 2006 je na základě prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2006 a na základě současné aktualizace programu odhadován na 2,9 % HDP oproti 1,6 % HDP uvedených v předešlé aktualizaci programu stability. Tato skutečnost je dána přenesením lepšího výsledku z roku 2005, než se kterým se původně počítalo, a překvapivě pozitivním růstem v roce 2006, což zvýšilo přijmy veřejných financí, zatímco výdaje zůstaly přiměřené. 7. Hlavním cílem střednědobé strategie programu je zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí a vyrovnaných financí ústřední vlády za normálních podmínek hospodářského růstu. Očekává se, že souhrn veřejných financí a primární přebytek budou mít mírně klesající tendenci a do roku 2010 klesnou o ½ % HDP. Snížení příjmů, které vyplývá z postupného provádění balíčku daňových škrtů, a to až do roku 2007, je téměř vyrovnáno omezením podílu výdajů následkem výdajových stropů vládního rozpočtu a iniciativou reforem veřejného sektoru. Přestože se rozpočtová strategie oproti předcházající aktualizaci nezměnila, rozpočtové cíle byly zvýšeny o 1 % HDP každý rok z důvodu přenesení výsledku z roku 2005, který byl vyšší, než se očekávalo, a z důvodu lepších vyhlídek růstu. 8. Předpokládá se, že strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky zůstane ve stabilním přebytku okolo 3 % HDP ročně po celé programové období. Střednědobým cílem rozpočtu odvozeným z programu je strukturální přebytek ve výši 2 % HDP, který má být udržen během celého programového období. Předchozí aktualizace programu nestanovila přímo střednědobý cíl, ale Rada ho ve svém stanovisku odvodila z odhadů strukturálního přebytku uvedených v předcházejícím programu, že střednědobým cílem bude přebytek ve výši 1½ % HDP. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1¼ % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozmezí, které pro eurozónu a pro členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodexu chování, a je mnohem náročnější než to, co vyplývá z předpokládané míry zadlužení a dlouhodobého průměrného růstu potenciálního produktu. Program navrhuje, aby střednědobé cíle byly mnohem vyšší než je požadované minimum s cílem zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, vzhledem k tomu, že Finsko již začíná pociťovat důsledky stárnutí obyvatel. 9. Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Zdá se, že makroekonomické předpoklady programu a výhledy daňových příjmů jsou reálné. Rizika vyplývající z jednotlivých složek růstu jsou vyváženy opatrnými předpoklady v oblasti daňové elasticity. Přestože je omezení výdajů ústřední vlády zabezpečeno stropy, přetrvávají určitá rizika spojená s vývojem výdajů místní samosprávy. 10. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je více než dostatečný k udržení střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období zajištěna bezpečná rezerva od překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP. Fiskální politika uvedená v programu je plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. 11. Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 klesl přibližně na 39 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry zadlužení o dalších 5 ½ procentních bodů během programového období. 12. Dlouhodobý dopad stárnutí finských obyvatel na rozpočet je vyšší než průměr v EU, přestože reforma důchodového systému přispěla k zamezení dalšího zvyšování výdajů důchodového systému, jako podíl na HDP, takže tyto výdaje budou v dalších desetiletích přibližně odpovídat evropskému průměru. Výchozí stav rozpočtu s významným strukturálním přebytkem tak výrazně přispěje k vyvážení dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatel na rozpočet. Kromě toho vysoká akumulace aktiv ve veřejných penzijních fondech pokryje financování části zvýšených vydajů důchodového systému. Udržení vysokého primárního přebytku by však ve střednědobém horizontu přispělo k omezení rizik udržitelnosti veřejných financí, přestože se celkově zdá, že Finsko není vystaveno vysokému riziku. 13. Program stability obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé finanční strategie. Dále poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a jeho rozpočtové odhady neberou výslovně v úvahu dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy tak předpokládají provádění opatření pro zvýšení produktivity jak ústřední vlády, tak místní samosprávy, a potvrzují snahu pokračovat v uplatňování omezování výdajů rozpočtu ústřední vlády i po skončení současného volebního období. 14. Rozpočtová strategie v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. 15. Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů[6]. Celkově lze tedy dospět k závěru, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem rozpočtových politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Reálný HDP | SP list. 2006 | 2,9 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 | (změna v %) | KOM list. 2006 | 2,9 | 4,9 | 3,0 | 2,6 | neuv. | neuv. | SP list. 2005 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | neuv. | Inflace HISC | SP list. 2006 | 0,9 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | (%) | KOM list. 2006 | 0,8 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | neuv. | neuv. | SP list. 2005 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | neuv. | Mezera výstupu | SP list. 20061 | -1,3 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | -0,2 | -0,8 | (% potenciálního HDP) | KOM list. 20065 | -1,5 | 0,1 | 0,2 | -0,2 | neuv. | neuv. | SP list. 20051 | -0,7 | -0,2 | -0,2 | -0,5 | -0,9 | neuv. | Saldo veřejných | SP list. 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 | financí | KOM list. 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,9 | 2,9 | neuv. | neuv. | (v % HDP) | SP list. 2005 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | neuv. | Primární saldo | SP list. 2006 | 3,9 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 | (v % HDP) | KOM list. 2006 | 4,1 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | neuv. | neuv. | SP list. 2005 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 | neuv. | Saldo očištěné o cyklické vlivy | SP list. 20061 | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | (v % HDP) | KOM list. 2006 | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | neuv. | neuv. | SP list. 20051 | 2.1 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 2.0 | neuv. | Strukturální saldo2 | SP list. 20063 | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | (v % HDP) | KOM list. 20064 | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | neuv. | neuv. | SP list. 2005 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | neuv. | Hrubý státní dluh | SP list. 2006 | 41,3 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 | (v % HDP) | KOM list. 2006 | 41,3 | 38,8 | 37,3 | 35,8 | neuv. | neuv. | SP list. 2005 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 | neuv. | Pozn.: | 1Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. | 2Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. | 3Program neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. | 4Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. | 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005 – 2008 ve výši 3,2 %, 3,1 %, 3,0 % a 2,9 %. | Zdroj: | Program stability (SP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005“. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Chybí zejména údaje o vnějších předpokladech na období 2008-2010.