EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 14.6.2011 
SEK(2011) 751 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
 
návrhu 
 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
o minimálních požadavcích na bezpe čnost a ochranu zdraví p řed expozicí zam ěstnanců 
rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (elektromagnetickými poli) (dvacátá samostatná 
směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 sm ěrnice 89/391/EHS) 
 
{KOM(2011) 348 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 750 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS OBSAH 
1. POLITICKÉ SOUVISLOSTI ...................................................................................... 2 
2. KONZULTACE A ODBORNOST.............................................................................. 2 3. VYMEZENÍ PROBLÉMU .......................................................................................... 3 4. CÍLE........................................................................................................................ ..... 6 
5. MOŽNOSTI POLITICKÝCH OPAT ŘENÍ................................................................. 6 
6. ANALÝZA DOPAD Ů................................................................................................. 8 
7. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ ........................................................................................... 9 8. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ........................................................................ 11 
 
CS 2   CS 1. POLITICKÉ  SOUVISLOSTI 
Toto posouzení dopad ů se zabývá ochranou zam ěstnanců vystavených p ři výkonu práce 
vysoké hladin ě elektromagnetických polí (EMP). Tato otázka tvo ří součást všeobecné politiky 
EU zakotvené ve Smlouv ě o fungování Evropské unie (SFEU) a má zam ěstnancům zajistit 
přiměřenou ochranu zdraví a bezpe čnosti před riziky hrozícími b ěhem jejich profesní činnosti. 
2. KONZULTACE  A ODBORNOST 
Pro legislativní iniciativy v oblasti sociální politiky umož ňuje Smlouva dvoufázové 
konzultace sociálních partner ů. První fáze ( čl. 154 odst. 2 SFEU) se uskute čnila v dob ě od 
1. července do 10. zá ří 2009. Komise obdržela 16 r eakcí k této konzultaci. 
Druhá fáze konzultace podle čl. 154 odst. 3 SFEU se uskute čnila v dob ě od 20. kv ětna do 
5. července 2010 a prob ěhla nezávisle na posouzení dopad ů. Bylo doru čeno 27 reakcí. 
Výsledky lze shrnout následovn ě: 
• Odborové organizace i zam ěstnavatelé se obecn ě shodují, že stávající sm ěrnice 
nepředstavuje ideální nástroj a že vyvstává základní pot řeba nové iniciativy EU 
v oblasti ochrany pracovník ů před elektromagnetickými poli. Nicmén ě někteří 
zástupci zam ěstnavatelů (MSP a vnitrostátní organizace) dávají p řed směrnicí 
přednost nezávazným nástroj ům.  
• Panuje všeobecná shoda ohledn ě toho, že mezní hodnoty sta novené ve stávající 
směrnici jsou p říliš nízké a vycházejí z p říliš konzervativních p ředpokladů; 
nicméně zatímco zam ěstnavatelé jsou naklon ěni zmírn ění mezních hodnot, 
zástupci zam ěstnanců si přejí, aby v budoucí sm ěrnici bylo zohledn ěno ohrožení 
zdraví v d ůsledku dlouhodobých zdravotních dopad ů.  
• Vyjmutí n ěkterých kategorií zam ěstnanců z působnosti sm ěrnice není 
zaměstnavateli v pr ůmyslovém odv ětví vítáno (s výjimkou výrobc ů přístrojů 
MRI). Stejn ě tak průmyslové odv ětví považuje za problematické povolení 
výjimek z nejvyšších p řípustných hodnot v ur čitých oblastech (zdravotní pé če). 
• Sociální partne ři tvrdí, že žádná kategorie zam ěstnanců by neměla být vylou čena 
z požívání výhod p řípadného nového právního nástroje, za p ředpokladu, že je 
tento nový nástroj dostate čně pružný, aby umožnil pokra čování činnosti. 
• Zatímco zam ěstnavatelé jsou velmi naklon ěni zavedení pružného p řístupu, který 
by umožňoval i výjimky, organizace zam ěstnanců se obávají, že toto opat ření 
může vést k oslabení ochrany zam ěstnanců, pokud nebudou zavedeny p řísné 
kontroly. 
• Úprava nejvyšších p řípustných hodnot stanovených ve stávající sm ěrnici spole čně 
se zavedením zónového p řístupu umož ňujícího zjednodušené hodnocení rizika 
v méně problematických situacích je p řijatelná jak pro organizace zam ěstnavatelů, 
tak pro organizace zam ěstnanců. Panuje rovn ěž shoda ohledn ě důležitosti 
provozních pokyn ů. 
 
CS 3   CS • Odborové organizace vítají stanovení léka řských prohlídek v p řípadech expozice 
překračující nejvyšší p řípustné hodnoty jako standardní postup. Organizace 
sdružující zam ěstnavatele a léka ři vyjadřují pochybnosti ohledn ě toho, zda je tento 
postup vhodný v p řípadech nízkofrekven čního pásma, kdy m ůže být odhalení 
dopadů obtížné. 
• Na výjimky z nejvyšších p řípustných hodnot pro léka řské odvětví za účelem 
usnadnění léčby za pomoci MRI nazírají ostatní odv ětví skepticky, zatímco 
odbory doporu čují přijetí ustanovení o skon čení platnosti, aby se zabránilo 
narušení ochranné legislativy. 
V průběhu konzultací a posuzování dopad ů byli ve velké mí ře zapojeni zástupci členských 
států, odborníci a zájmové skupiny.  
3. VYMEZENÍ  PROBLÉMU 
V čem spočívá problém? 
Toto posouzení dopad ů se zabývá ochranou zam ěstnanců vystavených p ři výkonu práce 
vysoké hladin ě elektromagnetických polí. Tato otázka tvo ří součást všeobecné politiky EU 
zakotvené ve Smlouv ě a má zam ěstnancům zajistit p řiměřenou ochranu zdraví a bezpe čnosti 
před riziky hrozícími b ěhem jejich profesní činnosti. To znamená, že se tento dokument 
zabývá pouze (vysokou) expozicí zam ěstnanců při práci, nikoliv (mnohem nižší) expozicí, 
které je vystavena široká ve řejnost při používání mobilních telefon ů, v obydlích v blízkosti 
elektrického vedení nebo p ři procházení detektory kovu na letištích. 
Zaměstnanci mohou být vystaveni elektrom agnetickým polím v mnoha oblastech činnosti: p ři 
průmyslových procesech, jako je sva řování kov ů a plastických hmot, rozhlasové nebo 
televizní vysílání, výroba elek trické energie atd., nebo p ři procesech ve zdravotnictví, jako je 
zobrazování na principu magnetické r ezonance (MRI). Zdravotní dopady nadm ěrné expozice 
se na jedné stran ě mohou lišit v závislosti na intenzit ě a blízkosti zdroj ů, ale na stran ě druhé 
také na charakteristikách elektromagnetického zá ření jako takového, nap ř. na jeho kmito čtu. 
Příznaky akutních dopad ů jsou dob ře definovány. Ve vysokofrekven čním pásmu (nap ř. 
rozhlasové nebo televi zní vysílání, radary) m ůže dojít k vážným popáleninám, zatímco 
v nízkofrekven čním pásmu (nap ř. svařování, výroba a distribuce elektrické energie) mohou 
indukované proudy ovlivnit fungová ní centrálního nebo perife rního nervového systému a 
exponované osoby mohou také trp ět závratěmi, nevolností, kovovou chutí v ústech nebo 
magnetofosfeny (vizuální efekty záblesk ů před očima). Ve velmi vzácných p řípadech také 
dochází k dramatickým situacím, kdy silné magnety p řitáhnou feromagnetický p ředmět a ten 
zasáhne osobu, která se náhodou práv ě nachází v prostoru mezi magnetem a kovovým 
předmětem. 
Otázka ochrany zam ěstnanců exponovaných EMP již byla řešena na úrovni EU v roce 2004 
přijetím směrnice Evropského parl amentu a Rady 2004/40/ES1. 
                                                 
1 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/40/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních 
požadavcích na bezpe čnost a ochranu zdraví p řed expozicí zam ěstnanců rizikům spojeným 
s fyzikálními činiteli (elektromagnetickými poli) (osmnáctá samostatná sm ěrnice ve smyslu čl. 16 
odst. 1 sm ěrnice 89/391/EHS). Úř. věst. L 184, 24.5.2004, s. 1.  
 
CS 4   CS Velmi rychle vyšlo najevo, že by sm ěrnici v podob ě, v jaké byla p řijata, zejména s ohledem 
na závazné nejvyšší p řípustné hodnoty, bylo obtížné uvést  do praxe, a že by tato sm ěrnice 
dokonce znemožnila provád ění některých nezbytných léka řských úkon ů a související výzkum 
v oblasti špi čkových aplikací ve zdravotnictví, jako je  zobrazování na principu magnetické 
rezonance (MRI). Na druhou stranu se objevovalo velké množství v ědeckých poznatk ů 
prokazateln ě svědčících o tom, že n ěkteré nejvyšší p řípustné hodnoty ve sm ěrnici jsou p říliš 
konzervativní. Situace za čala být vážná v dob ě, kdy se p řiblížil termín pro provedení sm ěrnice 
členskými státy. Komise se rozhodla provést kompletní p řezkum situace. 
Kdo a jak je ovlivn ěn? 
Celkově je podle dat zájmových skupin ovlivn ěno více než 1 500 000 zam ěstnanců (osoby 
samostatn ě výdělečně činné zde nejsou zahrnuty) na více než 200 000 pracovištích v EU. 
Odvětví Počet 
zaměstnanců Pracovišt ě/hodnocení 
Elektrická energie 200  000 3  000 
Zdravotnictví 211  000 13  000 
Kovozpracující 
průmysl 1  019  000 162  140 
Telekomunikace 
a rozhlasové a televizní vysílání 39
 500 11  000 
Železniční doprava 120  000 500 
Jiné 50  000 25  000 
Celkem 1  639  500 214  640 
Zdroj: informace od zájmových skupin  
Zaměstnanci ve zdravotnictví i v pr ůmyslu mohou být vystaveni mnohem vyšším hodnotám, 
než jaké jsou definovány pro širokou ve řejnost. Široká ve řejnost obvykle nemá p řístup do 
míst, kde dochází k vysokým expozicím.  
Níže uvedená tabulka ukazuje možné ú činky na zdraví, které se mohou vyskytnout p ři celé 
řadě profesních činností, a s nimi související kmito čtové pásmo (pásma). 
Kmitočtové pásmo Související činnosti Potenciální zdravotní problémy 
0 Hz Magnetická rezonance 
Zvedací je řáby 
Elektrochemické procesy Bezpečnostní problémy: 
nekontrolované p řitahování 
feromagnetických kov ů 
Zdravotní problémy:  závratě, 
kovová chu ť v ústech, bolesti 
hlavy 
50 Hz Elektrické vedení 
Výroba a distribuce elekt řiny 
Svařování 
100 Hz – 10  000 kHz Magnetická rezonance 
(gradientní pole) Bolesti hlavy, záblesky p řed 
očima, 
nežádoucí dopady na periferní 
nervový systém 
9 kHz – Elektrické sva řování 
30 kHz –  Pr ůmyslové induk ční vytápění Dopady na nervový systém 
 
CS 5   CS 300 kHz –  Rozhlas – st řední vlny 
Průmyslové induk ční vytápění 
3 MHz –  Rozhlas – st řední vlny 
Svařování plast ů 
Dielektrické lisování Indukční vytvrzování 
Rozhlas – velmi krátké vlny Zpracování d řeva 
300 MHz –  TV 
Diatermie GSM Dielektrická vulkanizace 
3 GHz –  Bezpe čnostní systémy proti 
krádežím Radary Satelity (komunikace) 
30 GHz – P řenos digitálních 
a analogových video signál ů Popáleniny 
Tepelný stres 
Zdroj: průvodce osv ědčenými postupy asociace AGORIA (BE)  
Hlavní příčiny problému 
Nedávný výzkum2 naznačuje, že sm ěrnice 2004/40/ES je v n ěkterých bodech p řísnější, než je 
nezbytné. Od vydání doporu čení Mezinárodní komise pro ochranu p řed neionizujícím 
zářením (ICNIRP) v roce 1998, na kterých je sm ěrnice založena, js ou dostupné nové v ědecké 
poznatky o ú čincích nízkofrekven čních polí. Tato data nazna čují, že některé ze sou časných 
mezních hodnot mohou být p říliš nízké.  
Zejména z odv ětví zdravotnictví p řichází varování, že sm ěrnice 2004/40/ES, i s mén ě 
přísnými doporu čeními, znemožní provád ění 5–8 % lé čebných úkon ů, protože expozice 
zdravotnického personálu pracujícího se za řízením využívajícím magnetické rezonance m ůže 
přesahovat p řípustné hodnoty.3 To by nebylo žádoucí vzhledem k tomu, že magnetická 
rezonance p řináší spoustu výhod pro pacien ty: tato technika umož ňuje diagnostiku chorob 
v případech, kdy to d říve nebylo možné, a také chirurgické zásahy bez využití rentgenu. 
Téměř každý týden jsou p řitom vyvinuty nové zp ůsoby využití p řínosné pro pacienty. 
Na druhou stranu je také pot řeba zajistit bezpe čnost a zdraví zdravotnického personálu. 
Stav provád ění legislativního rámce 
                                                 
2 Forschungsbericht 400: Elektromagnetische Felder am Arbeitsplatz — Abschlussbericht, ISSN 0174-
4992, März 2010 (zpráva Spolkového  ministerstva práce a sociálních v ěcí). Směrnice ICNIRP: 
Směrnice pro omezení expozice časově proměnným elektrickým a magnetickým polím (1 Hz až 
100 kHz) ( Guidelines for limiting exposure to time-varying electric and magnetic fields (1 Hz to 100 
kHz)): zveřejněno v prosinci 2010. 
3 1) Projekt VT/2007/017: „ An Investigation into Occupational Exposure to Electromagnetic Fields for 
Personnel Working With and Around Medical Magnetic Resonance Imaging Equipment “; závěrečná 
zpráva ze dne 4. dubna 2008.  
2) „ Assessment of electromagnetic fields around magnetic resonance (MRI) equipment “ (2007) 
http://www.hse.gov.uk/rese arch/rrpdf/rr570.pdf.  
 
CS 6   CS Stávající legislativní rámce v členských státech jsou velmi rozdílné. Detailní p řehled lze 
nalézt v p říloze 1 zprávy. Zatím jen velmi málo stát ů již začalo provád ět směrnici 
2004/40/ES, p řičemž někdy umož ňují určitou flexibilitu, aby bylo zajišt ěno správné využití 
technologií MRI (a čkoli směrnice 2004/40/ES tuto flexibilitu nedovoluje). Ostatní zem ě se 
v současné době spoléhají na stávající nezávazné normy nebo v praxi využívají doporu čení 
ICNIRP. Členské státy odložily zavedení nových vnitrostátních právních p ředpisů pro 
provedení sm ěrnice 2004/40/ES a o čekávají objasn ění a nový návrh Komise. 
Pokud se situace nezm ění, všech 27 členských stát ů bude muset provést sm ěrnici 2004/40/ES 
do 30. dubna 2012. To by samoz řejmě anulovalo úsilí Komise najít řešení nastín ěných 
problémů s provád ěním a výsledek by rozhodn ě neodpovídal o čekáváním vlád, sociálních 
partnerů a většiny zájmových skupin.  
Právo jednat a subsidiarita  
Legislativní činnost v oblasti bezpe čnosti a ochrany zdraví p ři práci vychází z ustanovení 
čl. 153 odst. 1 písm. a) a čl. 153 odst. 2 SFEU, která výslovn ě umožňují činnost v této oblasti 
na evropské úrovni.  
Po přijetí směrnice 2004/40/ES zastávaly Komise, Parlament a Rada názor, že činnost na 
úrovni EU je nejlepším zp ůsobem, jak ochránit zam ěstnance p řed rizikem spojeným 
s expozicí elektromagnetickým polím v zam ěstnání. V sou časné době Komise nemá žádný 
nový důvod pro odchýlení se od rozhodnutí u činěného Parlamentem a Radou v roce 2004. 
Potřeba chránit zam ěstnance je stále klí čová. Po zvážení situace popsané v bod ě 2.5 zprávy 
a s ohledem na pot řebu revize, kterou uzna ly všechny strany, je z řejmé, že Komise musí 
využít své právo p řijmout iniciativu a jednat.  
4. CÍLE 
Ze všeobecného cíle chránit zam ěstnance b ěhem jejich pracovní činnosti vyplývá cíl ochrany 
před škodlivými EMP.  
Vzhledem k tomu, že expozice EMP p ředstavuje komplexní riziko, vyvstává pot řeba 
definovat konkrétn ější opatření pro zajišt ění přiměřené ochrany zam ěstnanců, aniž by to 
nadměrně bránilo využívání a rozvoji pr ůmyslových a léka řských technologií nebo ukládalo 
nepřiměřená břemena na podniky, zejména na MSP.  
Operativním cílem je zajišt ění účinnosti opat ření pro ochranu zam ěstnanců vystavených EMP 
stanovením vhodných mezních hodnot a p řiměřeným informováním zam ěstnanců 
o nezbytných opat řeních v oblasti řízení rizik. 
5. MOŽNOSTI  POLITICKÝCH  OPATŘENÍ 
Možnost A:  „Nepodnikat žádné kroky“ 
V praxi to znamená, že sm ěrnice 2004/40/ES musí být proved ena do vnitrostátního právního 
řádu všech členských stát ů do 30. dubna 2012. 
Možnost B:  „Nová sm ěrnice s revidovanými nejvyššími p řípustnými hodnotami“ 
 
CS 7   CS Směrnice 2004/40/ES se nahradí novou sm ěrnicí s revidovanými nejvyššími p řípustnými 
hodnotami, které jsou vyšší než p ředchozí hodnoty, ale zárove ň jsou v souladu s v ědeckými 
poznatky. Detaily jsou uvedeny v p říloze 3 zprávy. 
Možnost C1:  „Nová sm ěrnice s revidovanými nejvyššími p řípustnými hodnotami 
a částečnými výjimkami“ 
Směrnice 2004/40/ES se nahradí novou sm ěrnicí s revidovanými nejvyššími p řípustnými 
hodnotami, které jsou vyšší než p ředchozí hodnoty, ale zárove ň jsou v souladu s v ědeckými 
poznatky (stejn ě jako u možnosti B). Krom ě toho se stanoví podmín ěné výjimky pro MRI, 
které nicmén ě budou i nadále podléhat obecným požadavk ům na řízení rizik souvisejících 
s elektromagnetickými poli (EMP).  
Možnost C2:  „Nová sm ěrnice s revidovanými nejvyššími p řípustnými hodnotami a úplným 
osvobozením pro MRI“ 
Směrnice 2004/40/ES se nahradí novou sm ěrnicí s revidovanými nejvyššími p řípustnými 
hodnotami, které jsou vyšší než p ředchozí hodnoty, ale zárove ň jsou v souladu s v ědeckými 
poznatky (stejn ě jako u možnosti B). Zobrazování na principu magnetické rezonance ve 
zdravotnictví bude zcela osvobozeno od všech požadavk ů směrnice o elektromagnetických 
polích. 
Možnost D1:  „Nahrazení sm ěrnice doporu čením“ 
Směrnice 2004/40/ES se nahradí nezávaznými doporu čeními ohledn ě expozice EMP na 
pracovišti, která budou vycházet z nejnov ějších mezinárodních doporu čení. Povaha t ěchto 
doporučení bude podobná doporu čení Rady z roku 1999, které se týká expozice ve řejnosti 
EMP. 
Možnost D2:  „Dobrovolné dohody mezi sociálními partnery“ 
Směrnice 2004/40/ES se nahr adí dobrovolnými dohodami uzav řenými na evropské nebo 
odvětvové úrovni mezi sociální mi partnery v souladu s čl. 154 odst. 4 SFEU. 
Možnost E:  „Žádné právní p ředpisy EU“ 
Směrnice 2004/40/ES se zruší, zatímco sm ěrnice 89/391/EHS (rámcová sm ěrnice) a stávající 
vnitrostátní právní p ředpisy v této oblasti z ůstanou v platnosti. Neexistence vnitrostátních 
předpisů v některých členských státech umožní neregulov ané expozice EMP na pracovišti, 
které tak mohou zvýšit riziko, omezit r ovnost atd. U této možnosti se dá p ředpokládat, že 
například zem ě, které již ( částečně) provedly sm ěrnici EMP, by své právní p ředpisy týkající 
se EMP nezrušily. 
Tyto možnosti zú častněné subjekty uznaly za relevantní. Alternativní možnosti, které nebyly 
podrobně analyzovány, zahrnují více odv ětvově orientované pojetí, které omezí právní 
předpisy na poskytnutí bezpe čného zařízení, nebo bude zam ěřeno výhradn ě na „měkké“ 
politické nástroje, jako jsou informa ční kampan ě a pokyny. 
 
CS 8   CS 6. ANALÝZA  DOPADŮ 
Výchozí bod pro analýzu dopad ů 
Východiskem pro analýzu je p ředpoklad, že rámcová sm ěrnice byla zcela provedena, ale 
specifická sm ěrnice o EMP zatím nikoliv. To od povídá stávající právní situaci. 
Diskuse s odborníky a zájmovými skupinami nazna čily, že dopady na životní prost ředí nejsou 
pravděpodobné, takže ani nebyly hodnoceny.  
Dopady v sociální oblasti 
Hlavním sociálním dopadem jsou potenciální  zdravotní dopady na zhruba 1,5 milionu 
zaměstnanců, zejména v četně mnohem menšího po čtu zvláště citlivých zam ěstnanců, např. 
osob s léka řskými implantáty nebo t ěhotných žen. Z tohoto pohledu mají jasn ě přednost 
možnosti A, B a C1. Možnost A, která je nejp řísnější, by mohla mít za následek p řísnou 
ochranu, která by však existovala pouze na papí ře. Možnost C2 se řadí až za výše uvedené t ři 
možnosti vzhledem k tomu, že by ochrana zam ěstnanců v silně exponovaných oblastech byla 
jednoznačně slabší než u ostatních možností. 
Dalšími významnými sociálními dopady jsou p řínosy významných léka řských aplikací MRI 
pro veřejnost. Možnosti A a B neposkytnou dostate čnou flexibilitu, aby takovou lé čbu 
umožnily. Všechny ostatní možnosti tuto flexibilitu poskytnout mohou. 
Ekonomické dopady 
Konzistentní evropská pravidla, která zohled ňují mobilitu a vým ěnu, patří mezi pozitivní 
ekonomické dopady. Nejlépe je zaru čí možnosti A, B, C1 a C2, na druhou stranu možnosti 
D1, D2 a E by spíše p řispěly k zachování nižší úrovn ě bezpečnosti. 
Dalším d ůležitým ekonomickým aspektem je mož nost rozvinout obchodní  aktivity s co 
nejmenším po čtem omezení, které by tak p řispěly k růstu a zachování či dokonce k vytvo ření 
nových pracovních míst v Evrop ě. Z tohoto pohledu vycházejí možnosti A a B spíše jako 
možnosti omezující a zabra ňující rozvoji v n ěkterých oblastech v rozsahu, který se u žádné 
další možnosti neo čekává. 
Náklady na soulad s p ředpisy a administrativu 
Souhrn celkových náklad ů na soulad s p ředpisy a administrativu pro jednotlivé možnosti 
Možnost Celkové náklady (mil. EUR) 
A: 2004/40/ES 
beze změn 660,3 
B: nové nejvyšší 
přípustné 
hodnoty pro 
všechna odv ětví 526,9 
C1: možnost 
výjimek z 511,7* 
 
CS 9   CS nejvyšších 
přípustných 
hodnot 
C2: vylou čení 
některých 
zaměstnanců 497,4 
D1: pouze 
nezávazná 
doporučení 437,1 
D2: pouze 
dohody mezi 
odvětvími 420,2 
E: žádná opat ření 
ze strany EU 474,0 
*včetně intenzivn ějšího školení ve využívání magnetické rezonance 
Realizace možnosti A je nejnákladn ější. Možnost B má nižší náklady na realizaci než 
možnost A, protože mnoho aktivit v kovozpracujícím pr ůmyslu, jako nap ř. indukční vytápění 
a elektrolýza, spadá ve v ětšině případů pod upravené limity. Zam ěstnavatelé 
v kovozpracujícím pr ůmyslu by proto nemuseli p řijímat rozsáhlá opat ření pro snížení 
expozice zm ěnou pracovních postup ů. Možnost B je však nákladn ější než ostatní možnosti, 
a to kvůli specifickým náklad ům spojeným s magnetickou rezonancí. Ostatní možnosti by 
přinesly obdobné náklady. 
Při hodnocení možností C2 a E se vychází z p ředpokladu, že zam ěstnavatelé budou muset 
navíc provád ět hodnocení rizik nad rámec požadavk ů rámcové sm ěrnice. Zbytkové náklady se 
vyskytnou nap říklad v odv ětvích telekomunikací a výroby/distri buce elektrické energie, která 
by nadále fungovala podle doporu čení ICNIRP, jak stanoví sm ěrnice 2004/40/ES, protože pro 
ně nepředstavují problém. 
MSP požadují zjednodušené informace na úrovni EU. Nezávisle na tom, jaká možnost bude 
zvolena, budou tedy pot řeba jednoduché a stru čné návody k postupu (typu kontrolního 
seznamu) specifické pro jednotlivá odv ětví. Ozna čování vybavení a lepší informace od 
výrobců by mohly pomoci identifik ovat situace, kde nebude pot řeba detailní hodnocení. 
7. SROVNÁNÍ  MOŽNOSTÍ 
Popsat přínosy jednotlivých možností není snadné, a ť už se jedná o kteroukoli z nich. 
Zdravotní p řínosy lze popsat pouze do té míry, že se nevyskytnou žádné nep říznivé dopady 
pod hranicí stávajících nebo budoucích p řípustných hodnot. To by hovo řilo pro možnosti A až 
C2. 
S ohledem na nové v ědecké poznatky, které nazna čují, že nejvyšší p řípustné hodnoty 
u možnosti B  zajistí ochranu p řed nadměrnou expozicí, by možnost A navíc p řinesla pouze tu 
nevýhodu, že by došlo k omezení n ěkterých činností a celkov ě by se snížila ochota dodržovat 
předpisy.  
 
CS 10   CS Na opačném konci škály možností lze zamítnout možnosti D1 (doporu čení), D2 (dobrovolná 
dohoda) a E (žádné právní p ředpisy EU ). Zájmové skupiny a odborníci vyjád řili silnou 
preferenci pro konzistentní evropské právní p ředpisy, které by zajistily zam ěstnavatelům a 
zaměstnancům právní jistotu a fyzickou bezpe čnost. Ačkoli EMP jako taková nep ředstavují 
významný problém, jsou konzistentní evropské právní p ředpisy v této oblasti vnímány jako 
prospěšné pro jednotný evropský trh. Upušt ění od jakékoli aktivity v oblasti EMP na úrovni 
EU by výrazn ě snížilo pozornost v ěnovanou rizik ům spojeným s EMP a mohlo by mít 
negativní vliv na zdraví.  
Zbývající t ři možnosti jsou B (revidované nejvyšší p řípustné hodnoty), C1 (revidované 
nejvyšší p řípustné hodnoty a podmín ěné výjimky omezené na n ěkterá ustanovení týkající se 
využití magnetické rezonance ve zdravot nictví) a C2 (revidované nejvyšší p řípustné hodnoty 
a úplné vyjmutí n ěkterých činností z p ůsobnosti sm ěrnice).  
Výhoda možnosti B  spočívá v konzistentních pravidlech ohledn ě EMP s nejvyššími 
přípustnými hodnotami, které jsou již dostate čně vysoké pro zna čné množství pracoviš ť, aby 
zde již nehrozila nadm ěrná expozice. Ve srovnání s možností A je množství situací 
s potenciální nadm ěrnou expozicí již podstatn ě nižší. Možnost B je v souladu s nejnov ějšími 
vědeckými poznatky. Nevýhodou této možnosti je to, že existují ur čité činnosti(jako n ěkteré 
druhy léčby magnetickou rezonancí), kde je do časná nadm ěrná expozice možná. Úplné 
ukončení těchto činností – které jsou v n ěkterých p řípadech úzce spojené s technologickým 
pokrokem a p římo přispívají k ve řejnému zdraví a blahobytu spole čnosti – je problematické. 
Výhoda možnosti C1  spočívá v konzistentních  pravidlech ohledn ě EMP ve v ětšině oblastí, 
stejně jako u možnosti B, p řičemž je zde dána možnost výjimek z nejvyšších p řípustných 
hodnot pro využití magnetické rezonance ve zdravotnictví s posílenými preventivními 
opatřeními v situacích, kde hrozí nadm ěrná expozice. Stejn ě jako v případě možnosti B se zde 
vychází z nejnov ějších vědeckých poznatk ů. Tato možnost by nicmén ě byla flexibiln ější než 
možnost B. Nevýhodou možnosti C1 je to, že v p řípadě výjimek by bylo t řeba zajistit p řísnější 
a více kontrolované pracovní prost ředí.  
Možnost C2  má také výhodu konzistentních pravidel ohledn ě EMP ve v ětšině oblastí 
a zohledňuje flexibilní řešení v situacích, kde hrozí nadm ěrná expozice. Pro odv ětví, která 
jsou z působnosti sm ěrnice osvobozena, jsou povinnosti t ýkající se hodnocení rizik mén ě 
náročné. To také snižuje náklady na zajišt ění souladu s právními p ředpisy. Nevýhodou této 
možnosti je její riziko vedoucí k nižší úrovni ochrany zam ěstnanců. Navíc by toto řešení 
nabádalo k v ětším rozdíl ům v úrovni ochrany zam ěstnanců, což by bylo v rozporu s literou i 
duchem rámcové sm ěrnice. 
Závěr k tématu náklad ů: Náklady možnosti C1 jsou vyšší než u mén ě přísných možností C2 
až E. Avšak i p řes nárůst nákladů, který je navíc pom ěrně malý, vychází hodnocení možnosti 
C1 mnohem lépe než u ostatních zmín ěných možností s ohledem na její další, spíše 
kvalitativní dopady, a navíc tato možnost zaru čuje vyšší úrove ň ochrany zam ěstnanců. 
Náklady na možnost C1 jsou podstatn ě nižší než náklady u možnosti A a tém ěř stejné jako 
náklady u možnosti B, p řičemž možnost C1 poskytuje oboru MRI a pr ůmyslu flexibilitu, 
kterou pot řebují.  
Na základ ě těchto úvah a v souladu s výsledky pr ůzkumu tedy Komise up řednostňuje 
možnost C1 . 
Hodnocení pr ůzkumu 
 
CS 11   CS Během přípravy posouzení dopad ů byl proveden pr ůzkum, v jehož rámci bylo obdrženo 
166 odpov ědí. Z výsledk ů průzkumu vesm ěs vyplývá, že možnost C1 up řednostňují i zájmové 
skupiny up řednostňují.  
8. MONITOROVÁNÍ  A HODNOCENÍ   
Rámcová sm ěrnice 89/391/EHS a návazných devatenáct samostatných sm ěrnic ve smyslu čl. 
16 odst. 1 rámcové sm ěrnice stanoví pravidelný p řezkum účinnosti jejich provedení. Od roku 
2007 je tento systematický p řezkum harmonizován a provád ěn každých p ět let všemi 
členskými státy pro všechna rizika, na která se sm ěrnice vztahují. Na tomto základ ě Komise 
následně vypracovává zprávu.  
Důležitou sou částí procesu hodnocení a monitorování právních p ředpisů EU v oblasti 
bezpečnosti a ochrany zdraví p ři práci jsou také výbory sestávající z odborník ů z jednotlivých 
členských zemí EU. Jedná se zejména o tripartitní Pora dní výbor pro bezpe čnost a ochranu 
zdraví při práci zřízený rozhodnutím Rady 2003/C 218/01 a Výbor vrchních inspektor ů práce 
(SLIC) zřízený rozhodnutím Komise 95/319/ES .