EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.3.2020 COM(2020) 104 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU, VÝBORU REGIONŮ A EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANCE















o provádění sdělení Komise Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony Evropské unie













1. Úvod Tato zpráva hodnotí pokrok, jehož bylo dosaženo při provádění sdělení „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony Evropské unie“ (dále jen „sdělení“). Nejvzdálenější regiony EU – Guadeloupe, Francouzská Guyana, Martinik, Mayotte, Réunion a Svatý Martin (Francie), Azory a Madeira (Portugalsko) a Kanárské ostrovy (Španělsko) – čelí trvalým omezením souvisejícím s jejich odlehlostí, malou rozlohou, zranitelností vůči změně klimatu a ostrovní povahou, což brzdí jejich růst a rozvoj. V této souvislosti stanoví Smlouva o fungování Evropské unie (článek 349 SFEU) konkrétní opatření na podporu nejvzdálenějších regionů, včetně podmínek uzpůsobených pro uplatňování práva EU v těchto regionech a pro přístup k programům EU. Nejvzdálenější regiony, které jsou rozptýlené v oblasti Atlantského oceánu, Karibiku, Latinské Ameriky a Indického oceánu, skýtají EU jedinečné bohatství: bohatou biologickou rozmanitost, strategickou polohu pro činnosti v oblasti vesmíru a astrofyziky, rozsáhlé námořní ekonomické zóny, blízkost k jiným světadílům. V říjnu 2017 přijala Komise sdělení upevňující partnerství s nejvzdálenějšími regiony a příslušnými členskými státy a posilující její závazek podporovat tyto regiony na cestě k růstu. V dubnu 2018 Rada sdělení uvítala a vyzvala Komisi, aby pokračovala v práci na konkrétních opatřeních pro tyto regiony v souladu s článkem 349 SFEU. Tato zpráva představuje opatření provedená Komisí, nejvzdálenějšími regiony a příslušnými členskými státy v odvětvích uvedených ve sdělení; vyzdvihuje dosažené výsledky; navrhuje zaměřit úsilí na řešení změny klimatu, ochranu biologické rozmanitosti, zavedení oběhového hospodářství a podporu energie z obnovitelných zdrojů. Jedná se o klíčové výzvy pro tyto regiony uznané ve stěžejní iniciativě Zelená dohoda pro Evropu, v níž se zdůrazňuje, že Komise bude nejvzdálenějším regionům věnovat zvláštní pozornost s ohledem na jejich zranitelnost vůči změně klimatu a na přírodní katastrofy i jejich jedinečné přednosti: biologickou rozmanitost a obnovitelné zdroje energie. Zpráva dále zdůrazňuje potřebu posílit úsilí v dalších klíčových odvětvích, jako jsou modrá ekonomika a propojení. Nová správa založená na pevném partnerství Jak je uvedeno ve sdělení, Komise od roku 2017 systematicky zohledňuje obavy a zájmy nejvzdálenějších regionů při tvorbě politik. V roce 2018 Komise zakotvila specifičnost nejvzdálenějších regionů do 21 návrhů programů EU na období 2021–2027 v celé řadě odvětví, včetně politiky soudržnosti, zemědělství, rybolovu, výzkumu, životního prostředí, dopravy a digitálního propojení, jakož i mezinárodní spolupráce. Komise proto vytvořila nové příležitosti a zajistila, aby většina programů EU obsahovala specifická ustanovení pro tyto regiony. V roce 2019 Komise doporučila Francii, Portugalsku a Španělsku, aby v souvislosti se zprávami o jednotlivých zemích v rámci evropského semestru do svých nejvzdálenějších regionů investovaly prostředky politiky soudržnosti v klíčových odvětvích, jako je oběhové hospodářství, propojení, dovednosti a předčasný odchod ze vzdělávání. Doporučení Rady pro jednotlivé země vyžadují, aby tyto členské státy využívaly fondy soudržnosti s ohledem na regionální rozdíly a situaci v nejvzdálenějších regionech. Příslušné zprávy o jednotlivých zemích na rok 2020 rovněž zdůrazňují zvláštnosti nejvzdálenějších regionů. Komise analyzovala možný dopad projednávaných obchodních dohod na klíčová hospodářská odvětví nejvzdálenějších regionů. V důsledku toho obsahuje politická dohoda z roku 2019 o obchodní části dohody o přidružení mezi EU a Mercosurem ochrannou doložku na ochranu místní produkce nejvzdálenějších regionů. Zvláštnosti nejvzdálenějších regionů se analyzují v rámci probíhajícího přezkumu právních předpisů o státní podpoře a zvláštních daňových režimů těchto regionů. Komise nejvzdálenější regiony konzultovala ohledně jejich potřeb a poskytla jim odpovídající podporu přizpůsobenou konkrétním podmínkám. Komise nejvzdálenější regiony konzultovala například ohledně jejich potřeb v oblasti přizpůsobování se změně klimatu a promítla je do výzvy k podávání návrhů v rámci programu LIFE na rok 2019. Dále uspořádala dvě akce na podporu těchto regionů při navrhování strategií modrého růstu. Nejvzdálenější regiony zvýšily úsilí v oblasti vyjadřování svých zájmů tím, že poskytly přibližně 30 odpovědí na veřejné konzultace. V neposlední řadě Komise oslovila obyvatele nejvzdálenějších regionů prostřednictvím dialogů s občany: na Martiniku a na Kanárských ostrovech v roce 2018, na Azorách a na Madeiře v roce 2019. Fondy politiky EU v oblasti soudržnosti, zemědělství, rybolovu a námořní politiky vynaložily významné prostředky na podporu místních investic, které posilují partnerství s nejvzdálenějšími regiony a příslušnými členskými státy, zejména konkurenceschopnost malých a středních podniků (MSP), zaměstnanost a sociální začlenění, životní prostředí a propojení. Podpora z těchto fondů činí na období 2014–2020 více než třináct miliard eur. Komise zřídila dvě pracovní skupiny, které se věnují podpoře transformace energetiky na Réunionu a oblasti nakládání s odpady na Kanárských ostrovech, přičemž propojují útvary Komise s vnitrostátními a regionálními zúčastněnými stranami. Statistický úřad EU (Eurostat) vytvořil internetovou stránku s údaji z nejvzdálenějších regionů. V roce 2019 zahájila Komise studii na zlepšení údajů a znalostí pro udržitelné řízení rybolovu a zachování populací ryb v těchto regionech. Francouzský statistický úřad spolupracuje s ostrovem Svatý Martin / Sint-Maarten s cílem shromažďovat místní údaje. Portugalský statistický úřad spolupracuje s Madeirou a s Azorami na údajích týkajících se zemědělství, moře a dopravy; Azorské ostrovy zlepšují údaje o modré ekonomice a Kanárské ostrovy údaje o místní produkci. Komise zakotvila zájmy nejvzdálenějších regionů do nebývalého počtu iniciativ EU a regiony zdvojnásobily své úsilí, jímž přispívají k tvorbě politik. Existuje prostor pro další prozkoumání potenciálu pracovních skupin. Na podporu tvorby politik přizpůsobených těmto regionům je zapotřebí shromažďovat údaje na úrovni nejvzdálenějších regionů.



2. Stavět na přednostech nejvzdálenějších regionů Sdělení vyzdvihuje bohatství nejvzdálenějších regionů – včetně modré ekonomiky, biologické rozmanitosti, obnovitelných zdrojů energie – a navrhuje opatření k rozvoji příležitostí v těchto odvětvích s cílem podpořit růst.

Modrá ekonomika Komise posílila právní a finanční rámec pro podporu modré ekonomiky v nejvzdálenějších regionech a zároveň zajistila udržitelné řízení mořských zdrojů a ekosystémů. V roce 2018 Komise revidovala pokyny EU pro státní podporu s cílem umožnit veřejnou podporu na pořízení rybářských plavidel v nejvzdálenějších regionech na základě souboru podmínek zaměřených na zajištění udržitelného rybolovu. Komise dále navrhla konkrétní opatření pro nejvzdálenější regiony v Evropském námořním a rybářském fondu na období 2021–2027, včetně rozpočtu vyčleněného pro tyto regiony, a to jak pro strukturální investice, tak pro náhradu dodatečných nákladů. Komise dále navrhla, aby každý členský stát vypracoval akční plán řešení problémů v oblasti rybolovu a udržitelného modrého hospodářství ve svých nejvzdálenějších regionech. V roce 2019 zřídila Komise poradní sbor pro nejvzdálenější regiony, aby konzultoval zúčastněné strany z těchto regionů v otázkách týkajících se rybolovu, a zajistila, aby se dohoda o přidružení mezi EU a Mercosurem zavázala k boji proti nezákonnému rybolovu. Pokud jde o kapacitu loďstva, Komise v roce 2019 předložila hodnocení režimu „vstupu/výstupu“ v rámci společné rybářské politiky. Ve sdělení Zelená dohoda pro Evropu z prosince 2019 Komise zdůraznila ústřední úlohu modré ekonomiky v boji proti změně klimatu a oznámila svůj záměr navrhnout způsoby udržitelnějšího obhospodařování námořního prostoru. Rada přijala závěry o oceánech a mořích, které zdůrazňují význam evropské námořní a rybářské politiky při podpoře modré ekonomiky nejvzdálenějších regionů a zranitelnost těchto regionů vůči změně klimatu, která ovlivňuje jejich pobřeží, ekosystémy a biologickou rozmanitost. Nejvzdálenější regiony navrhují strategie modré ekonomiky zaměřené na dosažení trvale udržitelného využívání mořských zdrojů a zachování biologické rozmanitosti – pokrok je nerovnoměrný a liší se co do rozsahu a zaměření. Některé regiony zlepšují s podporou Evropského námořního a rybářského fondu územní plánování námořních prostor s cílem lépe využívat oceány, zejména Azory, Madeira, Kanárské ostrovy a Réunion. Řada regionů navrhla podpůrná opatření, jako jsou finanční nástroje pro malé provozovatele (úvěrová linka pro malé podniky na Madeiře, úvěry pro malé provozovatele ve Francouzské Guyaně; podpora na pořízení plavidel na ostrově Mayotte) a rozvoj dovedností (Martinik, Azory, Madeira). Nejvzdálenější regiony dále investují do nově se rozvíjejících odvětví, jako je monitorování a průzkum námořního prostoru (Azorské středisko pro sledování Atlantiku) nebo energie z obnovitelných mořských zdrojů (plošina PLOCAN na Kanárských ostrovech). Všechny nejvzdálenější regiony podpořily udržitelný rozvoj rybolovu prostřednictvím projektu ORFISH a některé podporují udržitelný modrý cestovní ruch, například v Karibském moři. Pro posílení modrého růstu potřebují regiony individuální a komplexní strategie modré ekonomiky zahrnující tradiční i inovativní odvětví. V tomto ohledu je důležité zaměřit se na inovativní činnosti, zlepšit vědecké poznatky o rybolovu a mořských oblastech a maximalizovat podporu ze strany EU a členských států. Zemědělství a rozvoj venkova Návrh Komise na reformu společné zemědělské politiky na období 2021–2027 stanoví zvláštní podmínky a odchylky odrážející potřeby nejvzdálenějších regionů. V návrhu se předpokládá, že vnitrostátní strategické plány zohlední zvláštní situaci nejvzdálenějších regionů a že tyto regiony využijí maximální míry spolufinancování v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a souboru zvláštních příznivých podmínek. Komise dále navrhla pokračovat v zemědělském programu EU POSEI pro nejvzdálenější regiony, a zachovat tak přímé platby zemědělcům v těchto regionech. V letech 2017–2019 byla v rámci programu POSEI podporována zemědělská produkce a zaměstnanost v nejvzdálenějších regionech, zaručeny dodávky vybraných zemědělských produktů do těchto regionů a zmírněny dodatečné náklady na přepravu těchto produktů. S podporou svých programů rozvoje venkova spolufinancovaných z prostředků EU pomohly nejvzdálenější regiony mladým zemědělcům pěstovat a uvádět na trh produkty, jako jsou avokádo, banány, cukrová třtina, a rozvíjely agroenvironmentální opatření a iniciativy programu LEADER. Tato opatření kladou velký důraz na zlepšování životních podmínek venkovského obyvatelstva. Několik nejvzdálenějších regionů vypracovalo pro zemědělské produkty režimy jakosti v kombinaci s marketingovými opatřeními. Jiné investovaly do nových zemědělských technologií, jako je pěstování rostlin a zeleniny bez půdy na Svatém Martinu, používání dálkově řízených letadel na Azorách a testování využívání organických zdrojů ve Francouzské Guyaně. Francouzská vláda rovněž vyvíjí nástroje řízení rizik, například pro produkci banánů. Zemědělství zůstává klíčovým odvětvím: zajištění jakosti a inovací v místní produkci, spravedlivý příjem pro zemědělce a optimalizace podpůrných nástrojů jsou klíčovými problémy, které je třeba vyřešit. Biologická rozmanitost S cílem podpořit nejvzdálenější regiony v zachování jejich jedinečné biologické rozmanitosti zveřejnila Komise v roce 2019 výzvu k podávání projektů přizpůsobených potřebám a kapacitě těchto regionů (Life4BEST). Komise navrhla, aby program LIFE na období 2021–2027 podporoval přírodu a biologickou rozmanitost v nejvzdálenějších regionech a ve svých kritériích pro udělení grantu těmto regionům věnoval zvláštní pozornost. Projekty v oblasti biologické rozmanitosti jsou navíc způsobilé pro financování v rámci návrhu Komise pro Evropský fond pro regionální rozvoj na období 2021–2027. Komise zdůraznila jedinečnou biologickou rozmanitost nejvzdálenějších regionů v Zelené dohodě pro Evropu, která označuje změnu klimatu za jednu z hlavních příčin úbytku biologické rozmanitosti. Francie zintenzivnila úsilí na podporu biologické rozmanitosti ve svých nejvzdálenějších regionech prostřednictvím zvláštního akčního plánu (2018). Francouzská agentura pro biologickou rozmanitost podporuje v nejvzdálenějších regionech více než 80 projektů. Portugalsko financovalo projekty na podporu biosférických rezervací na Azorách a na Madeiře. Ve Francouzské Guyaně, na ostrovech Réunion, Guadeloupe a Mayotte zřizují regionální agentury pro biologickou rozmanitost. Martinik zahájil program zachování a respektování biologické rozmanitosti (2019) a Réunion a Azory chrání místní stanoviště a endemické druhy s podporou Evropského fondu pro regionální rozvoj a programu LIFE. Kromě toho nejvzdálenější regiony prohloubily svou spolupráci v oblasti biologické rozmanitosti se zámořskými zeměmi a územími nebo třetími zeměmi v rámci programů Interreg.

S nejvzdálenějšími regiony je spjatý významný podíl biologické rozmanitosti EU, která představuje jeden z jejich hlavních přínosů. V zájmu zachování biologické rozmanitosti těchto regionů a zkoumání jejího potenciálu je zapotřebí trvalého a koordinovaného úsilí v rámci všech politik. Oběhové hospodářství Komise se na nejvzdálenější regiony zvlášť zaměřila ve svém pracovním programu LIFE na období 2018-2020. Součástí tohoto pracovního programu je také řešení problematiky nakládání s odpady v těchto regionech. Dále Komise na žádost Kanárských ostrovů a za podpory Španělska zřídila pracovní skupinu, jejímž úkolem je zjišťovat překážky a navrhnout řešení umožňující zlepšit sběr odpadů, jejich opětovné použití, recyklaci a sledovatelnost na těchto ostrovech prostřednictvím vzájemné součinnosti evropských, vnitrostátních, regionálních a místních správních orgánů. Komise dále navrhla, aby Evropský fond pro regionální rozvoj podporoval v období 2021–2027 přechod na oběhové hospodářství. Ve svých závěrech o oběhovém hospodářství z října 2019 Rada zdůraznila, že je třeba zohlednit zvláštní situaci nejvzdálenějších regionů a zajistit transformaci spravedlivým a inkluzivním způsobem. Kromě toho přijala Komise v březnu 2020 nový akční plán pro oběhové hospodářství, který se týká celého životního cyklu produktů a zaměřuje se na odvětví s vysokou intenzitou, což zdůrazňuje specifické rysy nejvzdálenějších regionů. Francie v roce 2019 oznámila záměr pokročit v zámořských územích směrem k „nulovému odpadu“. Francouzské regiony vypracovávají regionální plány předcházení vzniku odpadů a nakládání s nimi; Azory přepracovaly svůj regionální strategický plán nakládání s odpady. Většina nejvzdálenějších regionů vypracovává akční plány pro oběhové hospodářství, které zahrnují udržitelnou výrobu a spotřebu, jakož i nakládání s odpady. Několik regionů vypracovalo projekty na zavedení modelů oběhového hospodářství, snížení množství odpadu a odstranění plastového odpadu. V období 2018–2019 zveřejnila většina francouzských nejvzdálenějších regionů výzvy k předkládání projektů na vytvoření oběhového hospodářství za podpory francouzské agentury pro životní prostředí a energetiku. Například Réunion realizoval 22 projektů souvisejících s oběhovým hospodářstvím, které byly zaměřeny od návrhu přes dobu životnosti produktů až po recyklaci; Martinik zavedl opravárenské služby a uspořádal kampaně zacílené na zvyšování povědomí ohledně snižování množství odpadu. Nejvzdálenější regiony mohou ze zavedení modelů oběhového hospodářství jakožto základního předpokladu udržitelného růstu vytěžit mnoho. Je důležité urychlit úsilí v oblasti nakládání s odpady, zejména pokud jde o zlepšení oběhovosti při nakládání s biologickým odpadem a jeho zpracování a při omezování odpadů prostřednictvím opětovného použití nebo opravy. Změna klimatu Ve svém hodnocení strategie EU pro přizpůsobování se změně klimatu z roku 2018 Komise zdůraznila, že od získávání poznatků je v nejvzdálenějších regionech třeba přejít k realizaci příslušných opatření. Jak bylo oznámeno ve sdělení Zelená dohoda pro Evropu, Komise má v úmyslu přijmout ambiciózní strategii EU pro přizpůsobení se změně klimatu. Pracovní program LIFE na období 2018–2020 konkrétně uvádí projekty připravenosti na mimořádné povětrnostní jevy v nejvzdálenějších regionech. V této souvislosti program LIFE podporuje Guadeloupe a Francouzskou Guyanu při obnově ekosystémů za účelem ochrany jejich území před dopady změny klimatu, jako je vzestup mořské hladiny. Komise dále navrhla změnu klimatu jako jednu ze svých investičních priorit v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj na období 2021–2027. Komise dále vyčlenila 49 milionů EUR z Fondu solidarity Evropské unie na podporu obnovy ostrovů Svatý Martin a Guadeloupe, které byly v roce 2017 vážně postiženy hurikány Irma a Maria. Z tohoto fondu byly rovněž uvolněny prostředky na podporu Azor, které byly v říjnu 2019 zasaženy hurikánem Lorenzo. Francie v roce 2019 jmenovala zástupce pro urychlení preventivních a adaptačních opatření ve francouzských nejvzdálenějších regionech. Azory přijaly v září 2019 regionální program pro změnu klimatu a Kanárské ostrovy zřídily v roce 2018 Středisko pro sledování změny klimatu. Nejvzdálenější regiony jsou vůči nepříznivým povětrnostním jevům spojeným se změnou klimatu obzvláště zranitelné. Je zapotřebí udržitelných a koordinovaných opatření na všech úrovních, v rámci všech politik, směrování investic na podporu přizpůsobivosti, budování odolnosti, prevence a připravenosti na změnu klimatu. Energetika EU přijala právní předpisy na podporu energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti. Například směrnice o obnovitelných zdrojích energie z roku 2018 – která má být provedena v právních předpisech do poloviny roku 2021 – uznává úlohu místních komunit v přechodu na čistou energii, což je na izolovaných územích, jimiž nejvzdálenější regiony jsou, obzvláště důležité. V souvislosti s iniciativou „Čistá energie pro ostrovy EU“ poskytuje Komise Guadeloupu, Azorám a Kanárským ostrovům poradenství ohledně toho, jak vypracovávat strategie a projekty v oblasti čisté energie, a na výročním fóru této iniciativy na Kanárských ostrovech v roce 2018 podpořila znalosti nejvzdálenějších regionů týkající se energie z obnovitelných zdrojů. Kromě toho Komise v roce 2019 zavedla nástroj, který je podporován z prostředků programu Horizont 2020, s cílem uvolnit nejméně 100 milionů EUR v rámci projektů udržitelné energie na evropských ostrovech, včetně nejvzdálenějších regionů, a v Zelené dohodě pro Evropu se zavázala k vytvoření dlouhodobého politického rámce pro urychlení přechodu na čistou energii na ostrovech EU, v souladu s tím, jak jej podporují členské státy. Od roku 2021 má Nástroj pro propojení Evropy nabízet významné příležitosti pro nejvzdálenější regiony: zvýhodněnou sazbu na práce v odvětví energetiky (a na digitální a dopravní práce) a věnuje zvláštní pozornost kritériím pro udělení grantu. Komise dále navrhla zaměřit investice Evropského fondu pro regionální rozvoj v období 2021–2027 na opatření v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů jako jednu ze svých priorit pro zelenější Evropu. Na žádost Réunionu zřídila Komise v roce 2018 pracovní skupinu pro transformaci energetiky se zástupci vnitrostátních a regionálních služeb a soukromého sektoru, v jejímž rámci byl vypracován akční plán na zlepšení koordinace mezi různými iniciativami. V roce 2019 zveřejnila Francie výzvy na podporu oblastí, které nejsou napojeny na evropský kontinent: více než třetina rozpočtu ve výši 530 milionů EUR je vyčleněna na podporu nejchudších skupin obyvatelstva. Španělsko podporuje odbornou přípravu a šíření znalostí o energii z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti na Kanárských ostrovech. Nejvzdálenější regiony zavedly vlastní strategie snížení emisí skleníkových plynů a zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti. Rovněž vypracovaly projekty financované z prostředků EU nebo z vnitrostátních zdrojů, jako je solární výroba elektřiny nebo výroba elektřiny z biomasy (Martinik, Guadeloupe, Francouzská Guyana) a inteligentní rozvodné mikrosítě (Réunion). Mnoho nejvzdálenějších regionů investovalo do elektrické mobility. Od roku 2017 se na Kanárských ostrovech více než zdvojnásobilo množství času, během něhož ostrov El Hierro využívá 100 % energie z obnovitelných zdrojů. Vzhledem k závislosti nejvzdálenějších regionů na dovážených fosilních palivech je zapotřebí trvalého úsilí k urychlení transformace energetiky, zejména prostřednictvím investic do inteligentních sítí a ukládání energie, do obnovitelných zdrojů energie, včetně mořské energie, do řešení v oblasti čisté dopravy a energetické účinnosti, čímž se přispěje k energetické autonomii a k uhlíkové neutralitě těchto odlehlých regionů.

3. Zajištění růstu a tvorby pracovních míst Sdělení předkládá opatření k nastartování růstu v nejvzdálenějších regionech, včetně investic do výzkumu a inovací, podnikání, rozvoje dovedností, jakož i digitálního propojení a dopravního spojení. Výzkum a inovace Za účelem posílení výzkumného potenciálu nejvzdálenějších regionů Komise zveřejnila zvláštní výzvu ke koordinační a podpůrné akci v rámci výzkumného programu EU Horizont 2020. Výsledkem byl projekt FORWARD týkající se spolupráce mezi univerzitami, průmyslem, občanskou společností a vládami všech nejvzdálenějších regionů s cílem zmapovat jejich výzkumné kapacity, určit oblasti excelence a podpořit jejich účast na mezinárodních výzkumných projektech. Kromě toho Komise navrhla, aby program EU „Horizont Evropa“ na období 2021–2027 rozšířil svá opatření „širší účasti a šíření excelence“ na nejvzdálenější regiony. Mimoto mohou tyto regiony v období 2021–2027 využívat nového nástroje pro meziregionální investice do inovací v rámci Evropské územní spolupráce k účasti na globálních hodnotových řetězcích a posílit své vazby s ostatními evropskými regiony ve společných oblastech inteligentní specializace. Většina nejvzdálenějších regionů vyhodnocuje strategie pro inteligentní specializaci, aby své inovační ekosystémy přizpůsobily nejperspektivnějším odvětvím. Azory, Madeira a Kanárské ostrovy pracují na utváření strategie nadregionální specializace v Makaronésii. Nejvzdálenější regiony vypracovaly iniciativy na podporu začlenění místních subjektů do mezinárodních výzkumných sítí a zlepšení jejich účasti na výzkumu financovaném z prostředků EU (např. Plán internacionalizace vědy a technologie na Azorách). Francie se dále snaží posílit inovační kapacitu svých regionů na základě francouzského Velkého investičního plánu na období 2018–2022. Cílová odvětví se liší podle jednotlivých regionů. Některé regiony se zaměřily na modrou ekonomiku, například prostřednictvím projektu Horizont 2020 týkajícího se dopadů změny klimatu v důsledku námořní dopravy, cestovního ruchu, energetiky a akvakultury, jehož se účastní Makaronésie a karibské regiony. Jiné regiony či členské státy investovaly do projektů spojených s vesmírem, například Azory do nového mezinárodního kosmodromu, a Portugalsko do kosmické agentury na ostrově Santa Maria. Další regiony investovaly do transformace energetiky (opatření Réunionu a Kanárských ostrovů směřující k dekarbonizaci energetických soustav), do zdravotní péče (Madeira, Guadeloupe) a do vývoje zemědělských zdrojů nebo kosmetických přípravků na bázi přírodních látek (Francouzská Guyana). Klíčem k posílení růstu v těchto regionech je rozvoj výzkumného a inovačního potenciálu nejvzdálenějších regionů. Zvýšení jejich účasti v mezinárodních výzkumných sítích a globálních hodnotových řetězcích v Evropě i ve spolupráci s třetími zeměmi může nejvzdálenějším regionům pomoci posílit jejich inovační systémy a vytvořit pracovní místa. Zaměstnanost, vzdělávání a odborná příprava Významnou podporu sociálnímu rozvoji v nejvzdálenějších regionech poskytují fondy politiky soudržnosti a zemědělské politiky EU. Návrh Komise týkající se Evropského sociálního fondu Plus na období 2021–2027 zajišťuje pro nejvzdálenější regiony nejvyšší míry spolufinancování, zavádí zvláštní dodatečný příděl na podporu zaměstnanosti, vzdělávání a začleňování v těchto regionech a vyčleňuje 15 % vnitrostátní složky na podporu mladých lidí v těch nejvzdálenějších regionech, které vykazují významnou míru mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. V roce 2018 zlepšila Komise přístup k mikrofinancování v nejvzdálenějších francouzských regionech prostřednictvím zvýšení záruky pro program pro zaměstnanost a sociální inovace ve prospěch sdružení ADIE, které podporuje malé podnikatele. Komise dále zvýšila příděl Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí pro Francii, včetně jejích nejvzdálenějších regionů, jakož i zdroje Evropského sociálního fondu pro Španělsko, včetně Kanárských ostrovů. V témže roce zvýšila Komise v rámci programu Erasmus+ měsíční grant pro obyvatele nejvzdálenějších regionů a cestovní granty pro občany ostrovů Mayotte a Réunion. Komise rovněž rozšířila zvláštní podmínky programu Erasmus pro občany nejvzdálenějších regionů na Evropský sbor solidarity. Ve svém návrhu programu Erasmus na období 2021–2027 se Komise zavázala zvýšit účast nejvzdálenějších regionů v programech mobility, a to i se sousedními zeměmi, a tuto účast monitorovat. Francie revidovala své právní předpisy s cílem vypracovat smlouvy o učňovské přípravě se sousedními třetími zeměmi. Většina nejvzdálenějších regionů – Martinik, Réunion, Azory, Madeira, Kanárské ostrovy – vypracovala akční plány na zlepšení podnikání v rámci projektu GROW RUP programu Interreg zaměřeného na nezaměstnanost v odvětví modré a zelené ekonomiky. Francouzská Guyana zavedla odborný bakalářský titul v oboru letectví; Réunion investuje do své regionální univerzity; Azory zahájily několik iniciativ na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Zlepšení dovedností, zejména mezi mladými lidmi, je zásadní pro sladění potřeb trhu práce a zvýšení zaměstnatelnosti občanů. Další investice do mezinárodní mobility by zlepšily spolupráci se sousedními zeměmi a podpořily regionální integraci. Konkurenceschopnost, podnikání a jednotný trh Politika soudržnosti EU a zemědělská politika Unie poskytují významnou podporu konkurenceschopnosti malých a středních podniků v nejvzdálenějších regionech. Za účelem zlepšení přístupu těchto regionů k financování analyzovalo Evropské centrum pro investiční poradenství situaci každého regionu a navrhlo způsoby, jak finanční podporu maximalizovat, mimo jiné z Evropského fondu pro strategické investice . Komise podpořila diskuse o navrhovaných řešeních s vnitrostátními a regionálními orgány a finančními institucemi a podpořila jejich provádění. Kromě toho vybízí Komise ve svém návrhu Program InvestEU členské státy k tomu, aby řešily selhání trhu v nejvzdálenějších regionech právě pomocí tohoto programu s cílem přilákat soukromé investice a zvýšit finanční pákový efekt. V roce 2019 zveřejnila Komise výzvu k podávání návrhů v rámci programu Erasmus pro mladé podnikatele a vyzvala žadatele, aby zapojili i subjekty z nejvzdálenějších regionů. Díky tomu podporuje místní podnikatele první kontaktní místo na Martiniku. Návrh programu pro jednotný trh na období 2021–2027 předložený Komisí dále zdůrazňuje potřebu lépe integrovat nejvzdálenější regiony do vnitřního trhu. Komise dále navrhla, aby Evropský fond pro regionální rozvoj nadále poskytoval zvláštní příděl na vyrovnání dodatečných nákladů, jež jsou podniky v těchto regionech nuceny vynakládat. Na Azorách, Madeiře, Kanárských ostrovech, Martiniku, Guadeloupu a Réunionu je k dispozici podpora sítě Enterprise Europe Network. Francie podpořila podniky z nejvzdálenějších regionů zvláštními daňovými režimy nebo podmínkami financování. Kanárské ostrovy a Martinik vypracovaly strategie internacionalizace. Některé regiony posílily obchodní vztahy se sousedními třetími zeměmi. Například Guadeloupe podpořil podniky při vývozu do USA; Réunion vytvořil službu na podporu začínajících podniků v Mosambiku a finanční nástroje pro malé a střední podniky podporované z Evropského fondu pro regionální rozvoj. Ostrovy Mayotte a Réunion jsou zřizovateli vědecko-technologických center.

Je třeba vyvinout větší úsilí na všech úrovních s cílem zlepšit podnikání a zvýšit konkurenceschopnost v odvětvích s vysokým potenciálem, jako je biologická rozmanitost a modrá ekonomika. Digitální dostupnost V roce 2017 Komise zřídila evropskou síť poradenských kanceláří pro širokopásmové připojení s cílem podpořit členské státy a regiony při navrhování a provádění strategií pro širokopásmové připojení v oblastech, ve kterých není soukromě provozované pokrytí. Komise podpořila účast nejvzdálenějších regionů na této síti a doporučila členským státům, aby jejich zapojení podporovaly. Komise rovněž schválila dva významné projekty pro zavádění vysokorychlostních širokopásmových sítí na Réunionu (2018) a Martiniku (2019), které mají být podporovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj. Komise ve svém návrhu programu Digitální Evropa na období 2021–2027 počítá s konkrétními digitálními subjekty v nejvzdálenějších regionech a v kritériích pro zadání grantu byly tyto regiony konkrétně uvedeny. Kromě toho budou v rámci Nástroje pro propojení Evropy na období 2021–2027 pro finanční podporu způsobilé projekty, které prosazují nové nebo modernizované páteřní sítě, včetně podmořských kabelů mezi členskými státy a mezi Unií a třetími zeměmi. V orientačním seznamu projektů společného zájmu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu, jenž tvoří přílohu návrhu nařízení, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy, ve znění pozměněném Evropským parlamentem a Radou, je kromě toho uveden nový podmořský kabel spojující Madeiru, Azory a kontinentální Portugalsko. Projekty digitálního propojení v nejvzdálenějších regionech mohou využívat vyšší míry spolufinancování. Francie posílila digitální dovednosti prostřednictvím investic do vzdělávacích středisek a na Madeiře a na Kanárských ostrovech byly otevřeny nové kurzy. Portugalsko v roce 2019 vytvořilo pracovní skupinu, která má připravit výměnu podmořských kabelů mezi jeho nejvzdálenějšími regiony a pevninou. Madeira a Francouzská Guyana se kromě toho chystají připojit k podmořskému kabelu spojujícímu Portugalsko s Brazílií s podporou EU ve výši 26,5 milionu EUR. Rozšíření digitalizace nejvzdálenějších regionů na základě dobrého propojení s EU a třetími zeměmi je důležité pro to, aby tyto regiony mohly využívat jednotného digitálního trhu a podnikat na mezinárodní úrovni. Síť poradenských kanceláří pro širokopásmové připojení může nejvzdálenějším regionům pomoci při posilování jejich schopnosti provádět projekty v tomto odvětví prostřednictvím výměny osvědčených postupů a technické podpory. Doprava Komise navrhla zvláštní ustanovení pro nejvzdálenější regiony v rámci Nástroje pro propojení Evropy na období 2021–2027: práce v oblasti dopravy, např. přípojky na letiště, do přístavů, městských uzlů v těchto regionech, jsou způsobilé pro financování a mohou využívat vyšší míry spolufinancování. Komise dále navrhla, že výjimečně mohou nejvzdálenější regiony využít Evropský fond pro regionální rozvoj na období 2021–2027 k investicím do letištní infrastruktury. V roce 2019 Komise rovněž poskytla nejvzdálenějším regionům analýzu jejich potřeb v oblasti propojení a identifikaci potenciálních projektů souvisejících s infrastrukturou a službami. Komise hodlá v roce 2021 navrhnout přezkum hlavních směrů transevropské dopravní sítě a v této souvislosti analyzovat konkrétní obavy nejvzdálenějších regionů. V neposlední řadě investovala Evropská investiční banka s podporou Evropského fondu pro strategické investice 100 milionů EUR do letiště na Réunionu a 60 milionů EUR do letiště na Guadeloupu. Nejvzdálenější regiony nadále s podporou Evropského fondu pro regionální rozvoj zlepšovaly vnitřní silniční a námořní dopravní infrastrukturu. To zahrnuje zlepšení bezpečnosti silniční infrastruktury a rozvoj veřejné dopravy na Madeiře, ve Francouzské Guyaně a na ostrově Mayotte a zlepšení dostupnosti různých ostrovů na Azorách. Francouzská Guyana kromě toho zavádí nové trasy námořní dopravy se třetími zeměmi a Guadeloupe nové letecké spojení se Spojenými státy. Na podporu propojení v nejvzdálenějších regionech je třeba trvalého úsilí na úrovni EU i na vnitrostátní a regionální úrovni. V tomto ohledu je důležité vytvořit řádný seznam projektů a optimalizovat dostupnou podporu. 4. Posílení spolupráce nejvzdálenějších regionů s jejich sousedy a dalšími zeměmi Cílem návrhu Komise týkajícího se evropské územní spolupráce v období 2021–27 je usnadnit spolupráci mezi nejvzdálenějšími regiony a jejich sousedy prostřednictvím účelově vázaného rozpočtu a flexibilních pravidel spolupráce sladěných s nástrojem pro financování vnější činnosti. V této souvislosti si nejvzdálenější regiony v roce 2019 vyměňovaly osvědčené postupy pro usnadnění společných projektů a vytvořily společné platformy zahrnující vnější programy. EU zahájila jednání s africkými, karibskými a tichomořskými státy v souvislosti s dohodou navazující na dohodu z Cotonou, přičemž mandát pro jednání stanoví, že je třeba vzít v úvahu obavy a situaci nejvzdálenějších regionů. Tato dohoda je důležitá při rozvíjení spolupráce v globálních otázkách, jako je správa oceánů. V roce 2019 se Guadeloupe stal členem Organizace východokaribských států a Svatý Martin požádal o status pozorovatele. Francouzská Guyana zahájila studii o překážkách, kterým čelí místní společnosti, Martinik a Réunion podpořily internacionalizaci místních podniků a Réunion a Mayotte podpořily mobilitu studentů do třetích zemí. Nejvzdálenější regiony se zapojily do projektů regionální spolupráce se svými sousedy např. v oblasti dopravy, zdraví, modrého cestovního ruchu a dovedností. Regiony Makaronésie posílily spolupráci s Kapverdami, Mauritánií a Senegalem prostřednictvím projektu Hexagone v rámci jejich programu územní spolupráce. V letech 2018 a 2019 se země Karibského moře spolu s nejvzdálenějšími regiony v této oblasti zapojily do společného projektu za účelem testování systému včasného varování před vlnami tsunami. Některé nejvzdálenější regiony čelí v důsledku migrace významným socioekonomickým problémům. V této souvislosti zahrnují vnitrostátní programy podporované prostřednictvím několika fondů EU řadu specifických opatření. Například Azylový, migrační a integrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost EU podpořily vyřizování žádostí o azyl ve Francouzské Guyaně, rozvoj Evropského systému ostrahy hranic na Azorách a Madeiře a integraci migrantů do společnosti a na trhu práce na Kanárských ostrovech. Francie zřídila služby specializované na migraci na ostrově Mayotte. Na Madeiře byly z prostředků politiky soudržnosti podpořeny projekty poskytování zdravotní péče, vzdělávání, sociálního zabezpečení a bydlení pro občany Venezuely. Pokud jde o mobilitu se sousedními zeměmi, oživila EU vztahy s Marokem, jak potvrdila Rada přidružení EU-Maroko v červnu 2019. Klíčem k využití nových možností spolupráce je budování důvěry v sousední země a rozvoj společných postupů pro sdílení zdrojů. Tento účel by mohly podpořit platformy, na kterých se podílejí zúčastněné strany Evropského fondu pro regionální rozvoj i Evropského rozvojového fondu. Regionální integraci by mohly usnadnit dohody o partnerství v oblasti mobility. 5. Závěry Provádění sdělení „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ z roku 2017 je na dobré cestě. Během období více než dvou let přineslo sdělení nejvzdálenějším regionům konkrétní pozitivní výsledky. Komise splnila své závazky tím, že nejvzdálenějším regionům poskytla specifické příležitosti v rámci celé řady programů EU, soustavně přizpůsobovala právní předpisy, politiky a nástroje EU jejich potřebám a zájmům a poskytovala jim podporu uzpůsobenou jejich podmínkám. Je důležité, aby Evropský parlament a Rada přijaly programy EU na období 2021–2027, které nejvzdálenějším regionům poskytnou přístup šitý na míru a zvláštní podmínky, jak navrhuje Komise.