ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o činnosti Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v roce 2010 /* KOM/2011/0428 v konečném znění */





Výroční zpráva o činnosti Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v roce 2010 SOUVISLOSTI VÝROčNÍ ZPRÁVY O čINNOSTECH V OBLASTI VÝZKUMU A TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJE VÝROčNÍ ZPRÁVA O čINNOSTI EVROPSKÉ UNIE V OBLASTI VÝZKUMU A TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJE SE SESTAVUJE PODLE čLÁNKU 190 SMLOUVY O FUNGOVÁNÍ EVROPSKÉ UNIE (SFEU). Přestože výzkumné činnosti prováděné v rámci Smlouvy o Euratomu formálně do této zprávy nepatří, některé informace o nich do ní byly zahrnuty. Širší souvislosti v roce 2010 V červnu 2010 schválila Evropská rada[1] strategii Evropa 2020 jako program EU pro růst a zaměstnanost pro příští desetiletí. Program stanoví, jak může Evropa překonat krizi tím, že se zaměří na inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Strategie je podpořena sedmi stěžejními iniciativami, které by se měly stát katalyzátorem pokroku v každém z prioritních témat. Bylo stanoveno pět hlavních cílů, které by měly sloužit jako mezníky úspěchu. Jedním ze základních kamenů strategie je potřeba, aby Evropa posílila špičkovou úroveň svého výzkumu a svou inovační schopnost. Byl stanoven klíčový cíl „zlepšení podmínek pro výzkum a vývoj, zejména s cílem zvýšit intenzitu výzkumu a vývoje na 3 % HDP“. Přestože EU jako celek v posledním desetiletí při plnění 3% cíle významného pokroku nedosáhla[2], tento cíl skutečně zaměřil pozornost celé EU na potřebu zvýšení veřejných i soukromých investic do výzkumu a vývoje. V důsledku toho se investice do výzkumu a vývoje v reálných hodnotách v celé EU-27 zvýšily[3]. Nicméně celková intenzita výzkumu a vývoje v Evropě dosahuje pouze 2 % (Eurostat 2009). V říjnu 2010 přijala Komise sdělení „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací“[4], které zavádí strategický a integrovaný přístup k výzkumu a inovacím. V listopadu Rada[5] (a následně zasedání Evropské rady v únoru 2011 ) tuto iniciativu podpořila, přičemž zdůraznila zejména potřebu vytvořit správné podmínky pro celosvětově konkurenceschopné inovační prostředí v Evropě. V přezkumu rozpočtu EU[6] uvedla Komise svou představu o struktuře a účelu budoucího rozpočtu Unie a připravila půdu pro nadcházející návrh příštího víceletého finančního rámce. Pozornost se zaměřuje na inteligentní fiskální konsolidaci, přičemž cílem je dosáhnout rozpočtu pro budoucnost, který by pomohl naplnit strategii Evropa 2020, vycházel by ze základních zásad, jako je naplnění hlavních politických priorit a přidaná hodnota EU, a byl by sestavován s ohledem na výsledky. Jelikož jsou výzkum a inovace základem hospodářské politiky a zároveň zajišťují růst a zaměstnanost, byly uznány jako jeden z dlouhodobých motorů dosahování pokroku. Přezkum rozpočtu především navrhl vytvoření společného strategického rámce pro veškeré budoucí financování výzkumu a inovací v EU. Jak bylo následně stanoveno v zelené knize, cílem by bylo vytvoření uceleného souboru nástrojů poskytujících bezproblémové financování napříč celým inovačním řetězcem, od výzkumu přes technologický rozvoj a demonstrace až po přijetí trhem. Unie inovací včetně politických úspěchů EVP Prostřednictvím Unie inovací přijala Evropa strategický a integrovaný přístup k inovacím, jímž se cíle zvyšování konkurenceschopnosti a řešení společenských problémů vzájemně podporují a inovační úsilí určuje tvorbu a provádění politik ve všech oblastech. Hlavním prvkem provádění jsou evropská inovační partnerství, která spojí všechny účastníky inovačního cyklu a sloučí evropské snahy v zájmu řešení naléhavých společenských problémů a zároveň urychlí přijímání nových technologií a výrobků na trhu v Evropě. Sledování pokroku v inovacích Na základě žádosti Evropské rady z června 2010 o vytvoření nového ukazatele pro sledování pokroku v inovacích přezkoumal panel na vysoké úrovni složený z předních podnikových novátorů a ekonomů dostupnost a kvalitu možných ukazatelů a jejich technickou proveditelnost. Panel přihlédl k potřebě zamezit překrývání s 3% cílem intenzity výzkumu a vývoje, zaměřit se na výstupy a dopady a zajistit mezinárodní srovnatelnost. Na základě práce panelu a po konzultaci členských států byl v rámci Unie inovací navržen ukazatel vycházející z podílu rychle rostoucích inovativních podniků v hospodářství, který má umožnit zaměřit se na zásadní nedostatek, který bude muset EU odstranit, pokud chce dohnat přední novátory na celém světě. Zlepšování rámcových podmínek Jednou z prioritních oblastí Unie inovací je radikální zlepšení podnikatelského prostředí, které podporuje soukromé investice do výzkumu a inovací. To vyžaduje zavedení řady klíčových rámcových podmínek. Unie inovací a Evropská rada zdůraznily tyto priority: v oblasti normalizace : reforma evropského normalizačního systému tak, aby tento systém mnohem rychleji a účinněji poskytoval vzájemně slučitelné normy, zejména v odvětví informačních a komunikačních technologií; v oblasti veřejných zakázek : lepší uplatňování stávajících právních předpisů a vytvoření programu inovačního výzkumu pro malé podniky, který by podporoval přijímání a používání inovativních výrobků; v oblasti duševního vlastnictví : přijetí evropského patentu a vytvoření celoevropského trhu se znalostmi s cílem usnadnit využívání znalostí[7]. Zlepšení přístupu inovativních společností k financování V roce 2010 byl i nadále významnou překážkou dosažení evropského cíle investic do výzkumu a inovací přístup k finančním prostředkům. Závazky, jimiž Unie inovací přispívá k řešení této situace, zahrnují vytvoření nové generace finančních nástrojů na úrovni EU, které by zaplnily mezeru na trhu a přilákaly do výzkumu a inovací více soukromých finančních prostředků; vytvoření systému, jež by fondům rizikového kapitálu zavedeným v kterémkoli členském státě umožnil působit a svobodně investovat v celé EU; usnadnění kontaktů inovativních podniků s vhodnými investory po celé EU a přezkum rámce pro státní podporu v oblasti výzkumu, vývoje a inovací s cílem objasnit, které formy inovací budou moci být řádně podporovány. Nová generace finančních nástrojů bude vycházet z pozoruhodného úspěchu finančního nástroje pro sdílení rizik[8] sedmého rámcového programu a z jiných systémů na úrovni EU. Řešení společenských problémů: evropská inovační partnerství Koncept evropských inovačních partnerství byl zaveden jako součást Unie inovací společně s návrhem na zahájení pilotního evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí. Cílem evropských inovačních partnerství je mobilizovat a koordinovat všechna příslušná opatření na straně nabídky a poptávky. Jeden důležitý aspekt se týká řešení regulačních nebo finančních problémů a zjednodušení stávajících podpůrných opatření, aby se zajistilo, že inovativní výrobky a řešení se rychle dostanou na trh. S podporou Rady zahájila Komise v listopadu 2010[9] konzultace zúčastněných stran o rozsahu a obsahu pilotního evropského inovačního partnerství a v dokumentu často kladených otázek navrhla uspořádání správy a kritéria výběru pro příští evropská inovační partnerství. Evropská rada pilotní partnerství schválila dne 4. února 2011. 3.5. Zajištění evropského výzkumného prostoru (EVP) 3.5.1. Správa EVP Cílem lublaňského procesu[10] je prostřednictvím společných akcí a pěti partnerství EVP mezi členskými státy a EU odstranit nedostatky a neúčinnost evropského výzkumného systému, které vyplývají z jeho roztříštěnosti, nedostatečné soudržnosti a koordinace a z překážek, které brání volnému pohybu znalostí. V Unii inovací je uvedeno, že Komise navrhne nový rámec pro EVP v roce 2012. Tento rámec určí a bude řešit klíčové problémy, které brání rozvoji výzkumného systému, jenž stojí za úsilí EU v oblasti znalostní ekonomiky. Pro zavedení tohoto rámce pro EVP provede Komise analýzu možného způsobu využití posíleného právního základu pro EVP v Lisabonské smlouvě. Dalším klíčovým krokem v celkové správě EVP bylo přijetí nového mandátu pro Výbor pro vědecký a technický výzkum (CREST), který změnil svůj název na Výbor pro Evropský výzkumný prostor[11] (ERAC), aby se lépe zohlednil nový důraz kladený na EVP[12]. 3.5.2. Výzkumní pracovníci Řídicí skupina pro lidské zdroje a mobilitu hrála aktivní úlohu při provádění evropského partnerství pro výzkumné pracovníky i v roce 2010. Prostřednictvím národních akčních plánů přispěla řada zemí k pokroku na cestě k otevřenějšímu a jednotnějšímu pracovnímu trhu pro výzkumné pracovníky v EU. Byla zadána zakázka na sledování provádění těchto akcí, aby mohla být pro nadcházející tři roky vždy vypracována výroční zpráva o pokroku. Další klíčové akce zahrnují návrh rámce pro stupně kariéry výzkumných pracovníků, studii, která má usnadnit zakládání celoevropských penzijních fondů pro výzkumné pracovníky, studii forem mobility a možností uplatnění výzkumných pracovníků v EU (MORE) a rozšíření kontaktů sítě EURAXESS s evropskými výzkumnými pracovníky v zahraničí, konkrétně v Indii a Singapuru. V roce 2011 bude podpořena srovnatelná struktura výzkumné kariéry, bude pokračovat úsilí v oblasti celoevropského penzijního fondu a bude se ověřovat možnost karty výzkumného pracovníka s cílem vytvořit celoevropský registrační a informační systém. 3.5.3. Iniciativa společného plánování Závěry Rady z prosince 2009 zahájily pilotní iniciativu společného plánování v oblasti neurodegenerativních onemocnění a zvolily další tři témata pro iniciativy společného plánování, ke kterým Komise přijala doporučení Komise: Zemědělství, zajišťování potravin a změna klimatu; Kulturní dědictví a globální změny; Zdravá strava pro zdravý život. Rada zahájila tyto tři iniciativy společného plánování na svém zasedání v říjnu 2010. Skupina na vysoké úrovni pro společné plánování určila druhou vlnu šesti iniciativ společného plánování schválenou Radou v květnu 2010: 1. delší a lepší život – potenciál a výzvy demografických změn 2. antimikrobiální rezistence – nová hrozba pro lidské zdraví 3. zdravá a bohatá moře a oceány 4. problematika vody v měnícím se světě 5. propojování znalostí z oblasti klimatu v zájmu Evropy 6. městská Evropa – globální výzvy, lokální řešení Závěry Rady z listopadu 2010 uvítaly první dvouletou zprávu o společném plánování, včetně dobrovolných pokynů pro rámcové podmínky, která přezkoumává pokrok a mapuje budoucnost procesu iniciativy společného plánování. 3.5.4. Výzkumné infrastruktury Cílem nařízení, kterým se stanoví právní rámec pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC)[13], bylo usnadnit zřizování a provoz velkých výzkumných infrastruktur zahrnujících několik evropských zemí. Jednotné a včasné provádění nařízení ERIC v jednotlivých členských státech však zůstává problémem. První žádost o zřízení konsorcia ERIC byla předložena v říjnu 2010; konsorcium SHARE ERIC (Průzkum o zdraví, stárnutí a odchodu do důchodu v Evropě) bylo zřízeno v březnu 2011[14]. V roce 2010 významně pokročilo plnění plánu postupu Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI), zejména díky projektům přípravné fáze financovaným v rámci tématu Výzkumná infrastruktura sedmého rámcového programu. V témže roce bylo dosaženo deseti dohod a byla zahájena nebo je bezprostředně před zahájením fáze výstavby projektů. Ve své roli inkubátoru fórum ESFRI úspěšně zavádí nové infrastruktury a rozvíjí společný přístup EVP. Nyní je však nutné řešit dlouhodobější udržitelnost celoevropských výzkumných infrastruktur. Normy nejvyšší kvality se musí rozšířit na provoz stávajících výzkumných infrastruktur a musí se stát součástí hodnocení a určování priorit všech celoevropských výzkumných infrastruktur. Byla proto zřízena pracovní skupina, která měla do roku 2011 vytvořit a navrhnout metodologický rámec pro hodnocení a určování priorit. 3.5.5. Vnější rozměr EVP Evropské partnerství pro mezinárodní vědecko-technickou spolupráci, jehož cílem je dosažení větší soudržnosti mezi EU a členskými státy, zůstalo i v roce 2010 hlavním prvkem činnosti Unie v této oblasti. Pokrok tohoto partnerství zajistilo Strategické fórum pro mezinárodní vědecko-technickou spolupráci (SFIC). Zvláštní pozornost byla věnována provádění „pilotní iniciativy Indie“ zaměřené na problémy související s vodou a biologickými zdroji s úmyslem během roku 2011 vytvořit program strategického výzkumu a inovací EU / členských států a Indie. SFIC rovněž určilo další společné priority EU / členských států a zahájilo koordinované nebo společné iniciativy prostřednictvím dalších geografických „pilotních iniciativ“ s Čínou a USA. 3.5.6. Předávání znalostí Pracovní skupina ERAC pro předávání znalostí podporuje a monitoruje usnesení Rady o doporučení a kodexu správné praxe pro předávání znalostí Komise[15]. Skupina usnadnila vzájemné učení a v roce 2010 předložila první zprávu obsahující informace o zahájených iniciativách a plán provádění uvedeného doporučení na vnitrostátní úrovni. Pracovní skupina dále dosáhla pokroku ve vypracování pokynů pro zúčastněné strany pro předávání znalostí a správu duševního vlastnictví v rámci mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a pro ukazatele. Komise rovněž zahájila tříletou monitorovací studii opatření přijatých členskými státy na základě doporučení a jejich dopadu. Komise zapojila zúčastněné strany v rámci svého třetího fóra zúčastněných stran, které se konalo v listopadu 2010. 3.5.7. Univerzity: program modernizace V roce 2010 se uskutečnila řada činností vzájemného učení na pět témat, která tvoří součást programu modernizace univerzit[16], a jejich celkové výsledky byly projednány na říjnové konferenci belgického předsednictví „Podmínky pro dosažení vrcholné úrovně na univerzitách a v jiných výzkumných organizacích“ („Conditions for achieving excellence in universities and other research organisations“). V březnu 2011 se konal seminář výboru ERAC za účelem vypracování konečné podoby závěrů a projednání způsobu převedení výsledků do politického procesu. Mezitím byla spuštěna platforma zúčastněných stran s cílem vytvořit společné zásady externího financování konkurenceschopných projektů. Její zpráva je nyní předmětem politických diskusí, např. pro přípravnou fázi rámce pro EVP a následné sdělení o programu modernizace vyššího vzdělávání. Sedmý rámcový program Provádění pracovních programů na rok 2010 V roce 2010 bylo uzavřeno 63 výzev k předkládání návrhů s celkovým rozpočtem ve výši přibližně 3,9 miliardy EUR. Celkem 12 397 způsobilých návrhů, z nichž 2 582 bylo vybráno pro finanční podporu[17], což znamená 21% úspěšnost návrhů. Na všech způsobilých návrzích se podílelo celkem 57 315 účastníků, celkové náklady projektů činily 23,3 miliardy EUR a celková požadovaná výše příspěvku EU dosáhla 17,8 miliardy EUR. Návrhy vybrané pro finanční podporu se týkaly celkem 13 710 žadatelů, celkové náklady projektů činily 5,2 miliardy EUR a celková požadovaná výše příspěvku EU dosáhla 3,8 miliardy EUR. Celková míra úspěšnosti žadatelů dosáhla 24 %. Pracovní programy na rok 2011 Pracovní programy na rok 2011 byly schváleny dne 19. července 2010 a zahrnovaly výzvy přestavující investice EU do výzkumu a inovací ve výši téměř 6,4 miliardy EUR. Jednalo se o první pracovní programy sedmého rámcového programu po zveřejnění strategie Evropa 2020. Pracovní programy zahrnovaly tyto úkoly: - Nejvyšší prioritu získaly malé a střední podniky. Malé a střední podniky obdrží téměř 800 milionů EUR a poprvé byly pro několik témat zavedeny účelově vázané rozpočty. - V oblasti zdraví bude jedna třetina celkového rozpočtu na rok 2011 vynaložena na klinické zkoušky řízené výzkumnými pracovníky, aby bylo možné dostat nové léky rychleji na trh. - Cíle Digitální agendy pro Evropu pomohou naplnit finanční prostředky na IKT přibližně ve výši 1,1 miliardy EUR, které budou věnovány na řešení problémů, jako je například stárnutí společnosti a nízkouhlíkové hospodářství, přičemž pozornost bude zaměřena na infrastruktury sítí a služeb nové generace, robotické systémy, elektronické a fotonické součásti, technologie digitálního obsahu a internet budoucnosti. - Výzva „Oceány zítřka: spojení výzkumných sil k plnění náročných úkolů v oblasti správy oceánů“ zahrnuje několik témat. - Po summitu EU-Latinské Ameriky a Karibiku[18] v roce 2010 byla zvláštní pozornost věnována účasti výzkumných subjektů z regionu Latinské Ameriky a Karibiku. - Více než 1,3 miliardy EUR bylo vyčleněno pro nejlepší tvůrčí vědce, které vybírá Evropská rada pro výzkum. - Téměř 750 milionů EUR bylo přiděleno na odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků, včetně přeshraniční a meziodvětvové mobility, v rámci akcí „Marie Curie“. Související iniciativy Pokud jde o iniciativy podle článku 185, průběžné hodnocení společného programu Asistované žití v domácím prostředí (AAL) dospělo k závěru, že program úspěšně spojil 23 partnerských zemí v úsilí o naplnění společného cíle financovat inovativní projekty založené na IKT ve prospěch starších lidí a podporovat průmysl v Evropě. Během roku 2010 vydal program AAL třetí výzvu s celkovým rozpočtem 55 milionů EUR, z čehož 23 milionů byl příspěvek EU. V roce 2010 program Eurostars i nadále úspěšně přitahoval evropské malé a střední podniky zabývající se výzkumem a vývojem, neboť pátá výzva přinesla 10% nárůst v počtu žadatelů. V tomto roce také proběhlo průběžné hodnocení programu Eurostars. Hodnocení dospělo k závěru, že Eurostars je dobrým programem, který je přínosem pro evropské malé a střední podniky provádějící výzkum a vývoj, zůstává však prostor pro další zlepšení. EU investovala 48 milionů EUR do iniciativy Evropský metrologický výzkumný program (EMRP) zahrnující evropský výzkum v oblasti metrologie. Ve třetím roce svého provádění EMRP nyní pokrývá 44 % veškerého výzkumu EVP v této oblasti. Evropský parlament a Rada přijaly rozhodnutí o společném výzkumném a rozvojovém programu v regionu Baltského moře (BONUS)[19]. Soukromým společnostem je finanční podpora výzkumu a inovací poskytována prostřednictvím finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF). Do konce roku 2010 dosáhly půjčky RSFF na 67 projektů objemu 6,305 miliardy EUR. V polovině období (na konci roku 2010) a s ohledem na kladné průběžné hodnocení[20] provádění RSFF výrazně předčilo plán a úroveň poptávky převyšuje původní očekávání. RSFF navýšil objem investic na částku více než 32krát vyšší, než je příspěvek z rozpočtu EU. V konkrétních číslech to znamená, že navzdory finanční a hospodářské krizi 500 milionů EUR z rozpočtu EU přineslo v období 2007–2010 investice ve výši 16 miliard EUR. V roce 2010 bylo dosaženo řady klíčových milníků projektu ITER[21] díky společnému podniku „Energie z jaderné syntézy“[22]. Poté, co se Rada pro ITER v červenci 2010 dohodla na základních parametrech, které se týkají rozsahu, harmonogramu a nákladů projektu, spolupracuje Euratom se všemi ostatními stranami projektu ITER na dalším zlepšování správy, snižování nákladů a odpovídajícím zmírňování rizik. Tato práce bude pokračovat i v roce 2011. Hlavní body Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu provedla skupina deseti nezávislých odborníků, kteří zkoumali projekt, provádění a první úspěchy programu. Jejich práce vycházela z uceleného souboru studií a zpráv a také z pohovorů se zúčastněnými stranami a útvary Komise. Tato skupina odborníků navíc během léta 2010 uspořádala na internetu širokou a otevřenou konzultaci zúčastněných stran. Dne 15. listopadu 2010 předložili odborníci svou závěrečnou zprávu[23], jejímž celkovým hlavním závěrem je, že sedmý rámcový program se ubírá správnou cestou a znamená zjevně významný přínos pro evropskou vědu a EVP. Zpráva ukazuje, že sedmý rámcový program doposud dosáhl velmi kladných výsledků, náročné úkoly však přetrvávají. Ty jsou podrobně uvedeny v deseti doporučeních zahrnujících různá témata, jako je například potřeba lépe integrovat výzkumnou základnu a zároveň zajistit lepší oddělení úrovně EU a vnitrostátních úrovní; udržovat úroveň financování na současné úrovni; zajistit zásadní posun ve zjednodušení programu; zvážit dočasné zastavení nových výzkumných nástrojů a zásadním způsobem revidovat strategii pro mezinárodní výzkumnou spolupráci. Formální odpověď Komise[24] byla přijata dne 9. února 2011. Struktura tohoto sdělení sleduje každé z deseti doporučení skupiny odborníků. Poskytuje podrobné informace o opatřeních, která je třeba přijmout nebo navrhnout, a o směrech dalšího postupu. V některých případech odpověď uvádí hranice toho, čeho může Komise dosáhnout sama, a kdy požádat o podporu další instituce a členské státy s cílem vytvořit společnou koncepci. Odpověď také schvaluje závěry skupiny odborníků týkající se cílů a provádění budoucích programů financování. Zdůrazňuje, že cílem je podpořit provádění strategie Evropa 2020, včetně cílů iniciativy Unie inovací a souvisejících stěžejních iniciativ. Zjednodušení Rok 2010 byl pro hledání optimální rovnováhy mezi zjednodušením a obavami o věrohodnost zlomovým. Přestože již bylo dosaženo významného pokroku, zpětná vazba poskytnutá zúčastněnými stranami i nadále svědčila o určitých obavách, pokud jde o složitost pravidel a administrativní zátěž rámcových programů. Zúčastněné strany a rovněž instituce EU uznaly, že je zapotřebí dalšího úsilí tak, aby se podoba, správa, postupy a nástroje ještě více zjednodušily a zefektivnily. Komise provedla důkladnou analýzu možností celkového zjednodušení výzkumných programů. Výsledky byly zveřejněny ve sdělení o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum ze dne 29. dubna 2010[25]. Cíl zjednodušení byl také řádně zohledněn v návrhu revidovaného finančního nařízení[26]. Mnohým z opatření předložených Komisí se dostalo všeobecné podpory a v posledním čtvrtletí roku 2010 se snahy o zjednodušení zaměřily na stanovení krátkodobých opatření, která by mohla být provedena již v rámci sedmého rámcového programu. Komise tedy předložila balíček zjednodušujících opatření v rámci sedmého rámcového programu, který byl přijat dne 24. ledna 2011[27]. V současné době se intenzivně pracuje na výraznějších změnách v souvislosti s přípravou příštích programů pro výzkum a inovace. Fungování společných technologických iniciativ Stávajících pět společných technologických iniciativ vychází z článku 187 SFEU (bývalý článek 171 Smlouvy o založení ES). Společné technologické iniciativy byly zavedeny v sedmém rámcovém programu jako nový mechanismus k provádění výzkumu na úrovni EU. Společný podnik pro provádění společné technologické iniciativy pro inovativní léčiva (IIL) je partnerstvím mezi Komisí a zastřešující organizací evropského výzkumného farmaceutického odvětví EFPIA pro zlepšení zdraví občanů odstraňováním předkonkurenčních překážek ve vývoji léčiv. Předpokládá se, že celkový objem věcného příspěvku farmaceutického odvětví v hodnotě 1 miliardy EUR bude doplněn stejnou částkou finančních prostředků z rozpočtu EU. Rok 2010 byl prvním rokem plného provozu výkonné kanceláře IIL. První průběžné hodnocení IIL proběhlo koncem roku 2010. Odborníci předložili celkově kladné hodnocení IIL jakožto největšího světového partnerství veřejného a soukromého sektoru ve zdravotnickém výzkumu. Cílem doporučení je dále posílit fungování IIL. Během roku 2010 se konsolidoval a začal samostatně fungovat společný podnik pro palivové články a vodík (FCH). V roce 2010 byla také připravena změna nařízení Rady. Tato změna přihlíží ke skutečnosti, že třetím členem FCH se stalo výzkumné uskupení a navrhla, aby věcný příspěvek výzkumných organizací, které se účastní projektů, byl považován za rovnocenný příspěvku průmyslového uskupení. První průběžné hodnocení FCH právě probíhá. Závěrečná zpráva je plánována na jaro 2011. Společný podnik Clean Sky (Letectví a letecká doprava) začal samostatně fungovat v roce 2009 a v roce 2010 dosáhl stabilního provozu. Během tohoto roku bylo zahájeno a hodnoceno pět výzev. Kromě toho společný podnik Clean Sky (Čisté nebe) také úspěšně spravoval sedm grantových dohod pro členy (nazývané příjemci), což představovalo 75 % výzkumné činnosti společného podniku Clean Sky. Průběžné hodnocení společného podniku Clean Sky proběhlo v roce 2010. Hodnocení bylo celkově kladné, obsahovalo však seznam více než 40 doporučení na různých úrovních. Sdělení Komise zahrnující reakce na zprávy o hodnocení v polovině období týkající se společných podniků IIL, FCH a Clean Sky by mělo být předloženo během roku 2011. Společný podnik ARTEMIS pro vestavěné počítačové systémy zahájil v roce 2010 třetí výzvu k předkládání návrhů. Celkově vedly činnosti v oblasti výzkumu a vývoje v roce 2010 k zahájení deseti nových projektů s náklady ve výši 167,5 milionu EUR. 50,5 % nákladů na projekty hradí účastníci projektů, 32,8 % členské státy ARTEMIS a 16,7 % společný podnik. Finanční prostředky Unie tak dosahují pákového efektu 1:6. V roce 2010 začal samostatně fungovat společný podnik ENIAC pro nanoelektronické technologie 2020. Třetí výzva k předkládání návrhů byla zahájena v průběhu roku 2010. Celkově vedly činnosti v oblasti výzkumu a vývoje v roce 2010 k zahájení deseti nových projektů s náklady ve výši 201 milion EUR. 56,5 % nákladů na projekty hradí účastníci projektů, 26,8 % členské státy ENIAC a 16,7 % společný podnik. Finanční prostředky Unie tedy dosahují pákového efektu 1:6. Dne 16. prosince 2010 byla přijata zpráva Komise o prvním průběžném hodnocení společných podniků ARTEMIS a ENIAC[28]. Výhled na rok 2011 Zelenou knihou „Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“[29] zahajuje Komise širokou evropskou veřejnou diskusi s cílem získat vstupní informace o řadě zásadních otázek, které by měly pomoci vytvořit společný strategický rámec a určit priority pro budoucí programy financování výzkumu a inovací v EU v období po roce 2013. Diskuse zahrnuje otázky jako například způsob, jak zaměřit financování na řešení současných problémů a jak účinněji podporovat inovativní činnost evropských podniků a zároveň posilovat vědeckou základnu v Evropě a EVP. Výsledek bude předložen zúčastněným stranám a bude s nimi projednán. Příští programy financování Unie budou součástí návrhů Komise na příští víceletý finanční rámec, který má být předložen v červnu 2011. Pokud jde o společný strategický rámec, očekává se, že Komise přijme legislativní návrhy do konce roku 2011. Zdroje dalších informací Další informace lze získat z těchto veřejně přístupných zdrojů: - výroční monitorovací zprávy rámcového programu a jeho zvláštních programů[30], - pětileté zprávy o hodnocení[31], - pravidelné zprávy o klíčových údajích v oblasti vědy, technologií a konkurenceschopnosti[32], - statistika vědy a techniky v Evropě (Eurostat)[33], - studie a analýzy zveřejňované v souvislosti s výzkumnými činnostmi a politikami Evropské unie[34], - výroční zprávy o činnosti Generálního ředitelství pro výzkum[35], - praktická příručka o možnostech financování výzkumu a inovací ze strany EU[36]. Většinu těchto dokumentů lze nalézt nebo si objednat na následujících internetových stránkách: - stránky CORDIS: http://cordis.europa.eu, - stránky Komise k výzkumu: http://ec.europa.eu/research, - stránky EVP: http://ec.europa.eu/research/era, - stránky investic do evropského výzkumu: http://ec.europa.eu/invest-in-research, - stránky ERAWATCH: http://cordis.europa.eu/erawatch. [1] http://ec.europa.eu/europe2020/index_cs.htm. [2] Evropská rada stanovila v roce 2002 cíl zvýšení intenzity výzkumu a vývoje v EU tak, aby se do roku 2010 přiblížila 3 %. [3] Zvýšení v EU-27 o 25 % v letech 2000–2009. [4] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_cs.cfm. [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf. [6] http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm. [7] Dne 10. března 2011 schválila Rada posílení spolupráce mezi členskými státy EU pro vytvoření jednotného patentu. [8] http://ec.europa.eu/invest-in-research/funding/funding02_en.htm. [9] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf. [10] KOM(2008) 9076. [11] ERAC je strategickým politickým poradním orgánem Rady a Komise v oblasti výzkumu a technologického rozvoje. [12] Usnesení Rady ze dne 26. května 2010 (3016). [13] Nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009. [14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0020:0031:CS:PDF. [15] KOM(2008) 1329. [16] Jedná se o tato témata: institucionální reforma, výpočet nákladů výzkumných projektů, vynikající světová úroveň nebo zaměstnávání a kariéra mladých výzkumných pracovníků. [17] Prošlo všemi stupni hodnocení a uspělo ve výběrovém řízení. [18] Madrid, 18.–19. května 2010. [19] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/art169/docs/art-185-bonus_en.pdf. [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm. [21] http://www.iter.org/. [22] http://fusionforenergy.europa.eu/. [23] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm. [24] KOM(2011) 52 v konečném znění. [25] KOM(2010) 187. [26] KOM(2010) 815. [27] KOM(2011) 174. [28] KOM(2010) 752. [29] http://ec.europa.eu/research/csfri/index_en.cfm. [30] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring. [31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment. [32] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm. [33] http://ec.europa.eu/eurostat. [34] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm. [35] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm. [36] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .