(2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Lotyšsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 až 4, bylo plně a včas provedeno. Plnění prvního doporučení pro eurozónu týkajícího se zvýšení produktivity s cílem obnovit rovnováhu v eurozóně napomohou opatření zaměřená na hospodářskou politiku související s investicemi do určených oblastí a opatření pro zlepšení dovedností; plnění třetího doporučení pro eurozónu týkajícího se fungování trhu práce napomohou daňová opatření.

(4)Dne 15. dubna 2019 předložilo Lotyšsko svůj národní program reforem na rok 2019 a dne 17. dubna 2019 svůj program stability z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „ESI fondy“) na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

(6)Na Lotyšsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2019 plánuje vláda zlepšení celkového salda veřejných financí ze schodku ve výši 1,0 % HDP v roce 2018 na schodek ve výši 0,5 % HDP v roce 2019 a 0,4 % HDP v letech 2020 a 2021. Na základě přepočteného strukturálního salda se v roce 2019 plánuje dosažení střednědobého rozpočtového cíle, stanoveného jako strukturální schodek ve výši 1 % HDP, se zohledněním flexibility spojené s prováděním strukturálních reforem, pro něž je povolena dočasná odchylka. Podle programu stability z roku 2019 se má poměr hrubého veřejného dluhu k HDP do roku 2022 snížit na 33,1 % HDP. Prognózy růstu HDP v programu stability z roku 2019 se jeví jako reálné. Rizika pro stav rozpočtu jsou vyvážená.

(7)Dne 13. července 2018 doporučila Rada Lotyšsku, aby v roce 2019 dosáhlo svého střednědobého rozpočtového cíle, se zohledněním flexibility spojené s prováděním strukturálních reforem, pro něž je povolena dočasná odchylka. To je v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 4,8 % v roce 2019, což odpovídá zlepšení strukturálního salda o 0,2 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2019 se očekává, že se Lotyšsko svému střednědobému rozpočtovému cíli přiblíží, se zohledněním flexibility spojené s prováděním strukturálních reforem, pro něž je povolena dočasná odchylka. Z tohoto posouzení je tedy patrné, že v roce 2019 hrozí riziko určité odchylky. Předpokládaná nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí zároveň v tuto chvíli naznačuje riziko významné odchylky od příslušného požadavku v roce 2019. Pokud projekce již nepředpokládá, že se strukturální saldo přiblíží střednědobému rozpočtovému cíli, se zohledněním flexibility spojené s prováděním strukturálních reforem, pro něž je povolena dočasná odchylka, budoucí celkové posouzení bude muset vzít v úvahu možnou odchylku od příslušného požadavku.

(8)V roce 2020 by vzhledem k předpokládané produkční mezeře Lotyšska ve výši 1,3 % nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí neměla překročit 3,5 %, v souladu se strukturální korekcí ve výši 0,5 % HDP plynoucí z požadavků na základě společně dohodnuté korekční matice podle Paktu o stabilitě a růstu. Na základě prognózy Komise z jara 2019 a za předpokladu nezměněné politiky se očekává, že se Lotyšsko svému střednědobému rozpočtovému cíli přiblíží. Z tohoto posouzení je tedy patrné, že v roce 2020 hrozí riziko určité odchylky. Předpokládaná nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí zároveň v tuto chvíli naznačuje riziko významné odchylky od příslušného požadavku v roce 2020. Pokud projekce již nepředpokládá, že se strukturální saldo přiblíží střednědobému rozpočtovému cíli, budoucí celkové posouzení bude muset vzít v úvahu možnou odchylku od příslušného požadavku. Celkově se Rada domnívá, že Lotyšsko musí být připraveno přijmout v roce 2019 další opatření, aby ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodrželo.

(9)Daňové příjmy Lotyšska vyjádřené jako podíl na hrubém domácím produktu jsou ve srovnání s průměrem Unie nízké, což do určité míry omezuje zajišťování veřejných služeb, zejména zdravotní péče a sociálního začlenění. Zdanění kapitálu a nemovitostí je poměrně nízké a zmrazení hodnot používaných k výpočtu daní z pozemků a nemovitostí příslušné příjmy dále sníží. Daňové zatížení práce osob s nízkou mzdou přitom zůstává v porovnání s průměrem Evropské unie vysoké, i když došlo k jeho snížení. Podle různých odhadů se za posledních několik let zřejmě snížil podíl stínové ekonomiky. Podíl nevykazované ekonomické činnosti je nicméně v Lotyšsku vyšší než v ostatních baltských státech. Velkou část stínové ekonomiky konkrétně představují nevykazované mzdy vyplácené v hotovosti, zejména ve stavebnictví.

(10)Poté, co třetí největší banka ukončila činnost z důvodu obvinění z praní peněz, Lotyšsko zpřísnilo pravidla pro klienty, kteří nejsou rezidenty země. Díky tomu se od května 2018 objem vkladů nerezidentů, jež představují hlavní zdroj rizika praní peněz v Lotyšsku, výrazně snížil, ale v oblasti boje proti praní peněz se nadále vyskytují určité problémy. Lotyšsko kromě toho vypracovalo podrobný akční plán na zdokonalení své strategie boje proti praní peněz a financování terorismu. Mezi hlavní priority obsažené v plánu patří posílení dohledu založeného na riziku, zajištění nutných lidských zdrojů pro orgány dohledu a zajištění účinné vzájemné výměny informací a spolupráce mezi vyšetřovacími orgány a mezi těmito orgány a soukromým sektorem. Po přijetí těchto opatření bude třeba věnovat pozornost jejich účinnému provedení. Je také třeba zvýšit kapacitu orgánů činných v trestním řízení a justičních orgánů.

(11)Lotyšsko se potýká s plněním několika zásad sociální ochrany a začlenění obsažených v evropském pilíři sociálních práv. Příjmová nerovnost v Lotyšsku je vysoká, jelikož míra redistribuce prostřednictvím systému daní a dávek je nízká. Přiměřenost sociálních dávek zůstává nízká a vliv sociálních transferů na snižování chudoby a nerovnosti je malý. U starších osob a osob se zdravotním postižením je poměrně vysoké ohrožení chudobou, které se ještě zvyšuje, protože dávky nedrží tempo s růstem mezd. V případě starších lidí činila v roce 2018 míra ohrožení chudobou nebo sociálním vyloučením 49,0 % (průměr EU byl v roce 2017 18,2 %) a v případě osob se zdravotním postižením to v roce 2017 bylo 40,7 % (průměr EU v roce 2017 29,3 %). Výše státní dávky sociálního zabezpečení pro osoby se zdravotním postižením a výše minimálního starobního důchodu se nezměnily od roku 2006. Reforma výše minimálního příjmu, jež byla oznámena v roce 2014, nebyla provedena, což má negativní dopad na nejchudší domácnosti. Přístup k dlouhodobé péči je rovněž nadále problematický. Jsou tudíž nutné investice řešící sociální vyloučení, mimo jiné do potravinové a materiální pomoci pro nejchudší osoby. Další investice, mimo jiné do infrastruktury, jsou třeba pro zlepšení přístupu k péči o děti, dlouhodobé péči, službám zaměstnanosti a dalším sociálním službám a také pro lepší integraci zdravotních a sociálních služeb včetně přechodu z institucionální na komunitní péči. Podíl osob, jež čelí závažné deprivaci v oblasti bydlení, patří k nejvyšším v Evropě (15,2 % oproti 4,0 % v rámci EU v roce 2017) a dostupnost sociálního bydlení je nízká. Jsou nutné investice pro zlepšení nabídky sociálního bydlení.

(12)Celková míra zaměstnanosti je vysoká a zvyšuje se, avšak počet zaměstnaných osob je negativně ovlivněn nepříznivým demografickým vývojem a emigrací. Míra zaměstnanosti se také liší mezi regiony a úrovněmi dovedností. S většími potížemi se setkávají starší lidé se zastaralými dovednostmi. Nízká úroveň digitálních dovedností u pracovní síly omezuje využívání digitálních technologií ze strany podniků, stejně jako inovační potenciál. Účast dospělých na vzdělávání a zapojení nezaměstnaných do aktivních opatření na trhu práce je nižší než průměr Evropské unie.

(13)Vzdělávací systém má před sebou úkol konsolidovat zdroje a zároveň zvýšit kvalitu a efektivitu. I když má lotyšský vzdělávací systém dobré výsledky, pokud jde o studijní úspěchy, přístup ke kvalitnímu vzdělávání je stále závislý na místě bydliště a typu školy. Pokročila reforma osnov odborného vzdělávání a přípravy zaměřená na jejich sladění s novými požadavky na dovednosti a prostředí odborných škol se výrazně zlepšilo. Jeho atraktivita však zůstává nízká, počty studentů a míra zaměstnanosti nedávných absolventů se pohybují pod průměrem Evropské unie.

(14)Zajištění nabídky dovedností je jednou z hlavních oblastí, v nichž přetrvává velká poptávka po investicích. Pro zlepšení kvality a efektivity vzdělávání a odborné přípravy i jejich relevance pro trh práce, jakož i pro propagaci celoživotního učení, zejména v podobě rozšiřování dovedností a rekvalifikace, jsou nutné odpovídající investice, mimo jiné do infrastruktury. Investice jsou rovněž třeba pro zlepšení přístupu k zaměstnání, mimo jiné ke zdokonalení dosahu a pokrytí aktivních opatření na trhu práce, zvýšení pružnosti pracovní síly a dosažení větší sektorové i regionální mobility pracovníků. V širším kontextu je důležité posílit kapacitu sociálních partnerů v zájmu prosazování spravedlivých pracovních podmínek a realizace evropského pilíře sociálních práv.

(15)Nízké veřejné výdaje na zdravotní péči a nezdravý životní styl jsou hlavními důvody špatného zdravotního stavu obyvatel. Nedávno navýšené finanční prostředky na zdravotní péči řeší některé restrikce přístupu spojené s ročními limity na služby a dlouhými čekacími dobami. Objem veřejných financí určených na zdravotní péči však zůstává výrazně pod průměrem Evropské unie. Včasný a rovný přístup ke zdravotní péči je omezený. Výsledkem je velká míra subjektivně neuspokojených potřeb v oblasti péče z důvodu vysoké finanční spoluúčasti, především u zranitelných obyvatel, a také nerovnost příležitostí. Probíhají reformy s cílem zvýšit efektivitu a kvalitu zdravotní péče, nacházejí se ale v rané fázi a měly by být urychleny, zejména v oblasti efektivních preventivních opatření, optimalizace nemocničního sektoru, posílení primární péče a řízení kvality. Lotyšsko se navíc potýká s nedostatkem pracovních sil ve zdravotnictví, zejména pokud jde o zdravotní sestry, což omezuje poskytování veřejné zdravotní péče a představuje riziko pro úspěch reforem zdravotnictví. Pokud se uskuteční rozdělení zdravotních služeb do dvou košů („úplný“ a „minimální“), hrozí, že rovný přístup ke zdravotní péči bude dále omezen, s nepříznivými důsledky pro zdravotní stav obyvatel. Za účelem zlepšení přístupnosti, cenové dostupnosti a kvality zdravotní péče, a tím i zlepšení zdravotního stavu obyvatel a dosažení zdravějšího a delšího pracovního života jsou nutné odpovídající investice do zdravotní péče včetně infrastruktury.

(16)Lotyšsko málo investuje do výzkumu a vývoje a má velkou investiční mezeru v oblasti inovací. V roce 2017 byl podíl Lotyšska na výdajích na výzkum a vývoj jeden z nejnižších v Evropské unii a tento ukazatel je za poslední desetiletí více méně stabilní. Kromě toho finanční prostředky na výzkum pocházejí téměř výlučně z fondů Evropské unie. Lotyšsko je tak průměrným inovátorem s některými silnými stránkami, jako je infrastruktura pro informační a komunikační technologie, zaostává však v oblasti lidských zdrojů, spolupráce veřejného a soukromého sektoru a investic do duševního vlastnictví.

(17)Významné investiční mezery zůstávají i v souvislosti s regionálními rozdíly. Mezi Rigou a ostatními lotyšskými regiony přetrvávají výrazné hospodářské rozdíly. Zatímco Lotyšsko jako celek se přibližuje průměru Evropské unie, mezera mezi ekonomickým výkonem hlavního města a ostatními regiony se od vstupu země do EU nezmenšila. Konkurenceschopnost a kvalita veřejných služeb se mezi různými lotyšskými regiony velmi liší, což ovlivňuje jejich atraktivitu. Je proto třeba řešit prostřednictvím investic výrazné regionální rozdíly v mobilitě a digitální infrastruktuře, zejména pokud jde o propojení „poslední míle“. Mezery v konektivitě v rámci transevropské dopravní sítě a s periferními a pohraničními regiony jsou stále velmi výrazné, což má nepříznivý dopad na hospodářskou činnost a vývoz Lotyšska. Investiční mezery rovněž brání dokončení projektu Rail Baltica a klíčových projektů elektrické infrastruktury, které tvoří část plánu propojení baltského trhu s energií. V zájmu urychlení transformace energetiky Lotyšska jsou také třeba investice do účinného využívání zdrojů. Je nutné větší úsilí pro zlepšení celkové energetické účinnosti, především v oblastech bydlení a dopravy.

(18)Nedávné přijetí zákona o oznamovatelích je pozitivním krokem a lotyšský protikorupční orgán nedávno zaznamenal úspěchy, když odhalil několik významných korupčních kauz. Panuje nicméně stále dojem, že rozhodování ve státní správě je ovlivňováno zvýhodňováním určitých osob a že zadávání veřejných zakázek je kvůli nedostatku transparentnosti náchylné ke korupci, zejména v obcích a ve státních a obecních podnicích. Novela zákona o režimu střetu zájmů by mohla vést ke zneužití. Nedávno přijatý etický kodex se nevztahuje na politicky jmenované osoby.

(19)Veřejné služby nejsou přizpůsobeny zmenšující se a stárnoucí populaci. V důsledku poklesu počtu obyvatel a urbanizace je ve venkovských oblastech nedostatečně využívaná infrastruktura a veřejné služby. Veřejná správa, vzdělávání a zdravotní péče potřebují strategie pro zachování přístupu ke kvalitním službám v řídce osídlených oblastech za současného zvyšování efektivity. Nedávno byla ohlášena obecná správně územní reforma, jež má být provedena do prosince 2021. Její včasná realizace by mohla přispět ke zvýšení odpovědnosti a efektivity ve veřejném sektoru, tím spíše, že má být do roku 2020 schválen operační program pro fondy EU.

(20)K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Lotyšsku, by mohlo přispět programování fondů EU na období 2021–2027. Lotyšsko by tedy mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly. Důležitým faktorem pro úspěšnost těchto investic je posílení správní kapacity země k řízení zmiňovaných fondů.

(21)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Lotyšska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Lotyšsku pro rok 2019. Posoudila také program stability z roku 2019 a národní program reforem na rok 2019, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Lotyšsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen význam těchto opatření pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Lotyšsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

(22)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2019, přičemž její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Lotyšsku v letech 2019 a 2020: