Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii /* KOM/2010/0774 konecném znení - COD 2010/0374 */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 20.12.2010 KOM(2010) 774 v konečném znění 2010/0374 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Text s významem pro EHP) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Celkovým cílem tohoto projektu je revidovat systém ESA 95, a přizpůsobit tak národní účty v Evropské unii novým podmínkám hospodářského prostředí, pokroku v metodickém výzkumu a potřebám uživatelů. Proto je třeba vydat nové nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii z roku 2010 (ESA 2010). Revidovaný systém ESA by měl sloužit jako soubor příslušných metodických pokynů pro tvorbu kvalitních údajů z národních účtů, jež jsou nezbytné jako podklad k provádění významných politik EU. Revize bude zároveň příležitostí, jak standardy stanovené v ESA 95 dále zdokonalit a cíleněji je zaměřit na jednotlivé oblasti použití v EU. ESA představuje důležitý nástroj na evropské úrovni, který se používá k významným administrativním účelům (např. vlastní zdroje, postup při nadměrném schodku, strukturální fondy) a k analýze toho, jak probíhá koordinace a sbližování hospodářských politik jednotlivých členských států. Aby bylo možno dosáhnout cílů Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a konkrétně hospodářské a měnové unie, poskytuje ESA orgánům EU, vládám členských států a hospodářským a sociálním subjektům soubor harmonizovaných a spolehlivých statistik jako podklad pro přijímání rozhodnutí. Revizi ESA předcházela revize mezinárodního Systému národních účtů (SNA 93). Nový systém SNA (SNA 2008) zveřejnilo v roce 2009 pět mezinárodních organizací, které byly zapojeny do přípravy nové příručky (MMF, OECD, statistické oddělení OSN, Světová banka a Eurostat). Pokud jde o definice, účetní pravidla a klasifikace, je ESA v zásadě shodný s SNA. Nicméně určité odlišnosti existují, zejména s ohledem na způsob popisu, který je spíše přizpůsoben jeho použití v rámci Evropské unie. Vzhledem k těmto zvláštním účelům použití je zapotřebí větší přesnosti, pokud jde o definice, klasifikace a účetní pravidla. Na rozdíl od SNA vychází ESA z nařízení obsahujícího závazná pravidla, která mají zajistit srovnatelnost na úrovni EU, a z programu povinného předávání údajů. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ Do diskuse o revizi ESA bylo zapojeno několik skupin: Řídící skupina ředitelů národních účtů byla zřízena, aby skupinu ředitelů národních účtů podporovala při provádění těchto úkolů: - vypracování strategických pokynů potřebných pro úspěšnou realizaci projektu, - poskytování poradenství v jednotlivých fázích projektu, - rozhodování o důležitých metodických otázkách. Zásadní význam pro úspěch projektu revize systému ESA 95 mají odborné znalosti pracovní skupiny pro národní účty (NAWG), pokud jde o obecné otázky, a pracovní skupiny pro finanční účty (FAWG), pokud jde o konkrétnější odborné otázky. Pro zajištění odpovídající technické kvality projektu byla nezbytná intenzivní jednání v rámci zasedání i prostřednictvím písemných konzultací. Vedle skupiny NAWG byla zřízena také skupina pro revizi ESA 95, v rámci níž se na společných zasedáních skupin NAWG a FAWG projednávaly otázky týkající se obou těchto skupin. Technická skupina ECB-Eurostat pro otázky soudržnosti se zabývala harmonizací finančních a nefinančních částí systému. V každé fázi procesu revize byly pravidelně vypracovávány zprávy pro Výbor pro evropský statistický systém (VESS). Pravidelně informován byl Výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB). Byl udržován pravidelný kontakt s ostatními generálními ředitelstvími, zejména s GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti a s GŘ pro rozpočet. V září 2009 uspořádal Eurostat v Bruselu konferenci o národních účtech, které se zúčastnili zástupci z řad uživatelů a zúčastněných stran. POSOUZENÍ DOPADŮ Pokud by se nepřistoupilo k revizi systému ESA, snížilo by to srovnatelnost národních účtů a souhrnných ukazatelů – v první řadě srovnatelnost mezi členskými státy, neboť revize bude příležitostí, aby byla formulována nová metodická pravidla pro otázky, jež se objevily během posledních patnácti let, avšak v druhé řadě i srovnatelnost na mezinárodní úrovni, neboť systém SNA byl nedávno přepracován. ESA by i nadále měl být verzí systému SNA přizpůsobenou struktuře hospodářství členských států a svým uspořádáním co nejvíce odpovídat SNA, aby údaje Evropské unie byly srovnatelné s údaji sestavovanými hlavními mezinárodními partnery EU. Analýza toho, jaké dopady bude mít zavedení revidovaného systému ESA na hlavní souhrnné ukazatele národních účtů, byla projednána v podvýboru pro statistiku zřízeném v rámci Hospodářského a finančního výboru a má být předmětem orientační rozpravy na zasedání Rady ECOFIN v listopadu 2010. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Cílem tohoto nařízení je revidovat systém ESA, pokud jde o metodiku pro společné standardy, definice, klasifikace a účetní pravidla, i pokud jde o program předávání účtů a tabulek sestavených podle této metodiky pro potřeby Unie. Právním základem pro evropskou statistiku je článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie. Opatření k vypracování statistik, jestliže je to nezbytné k provádění činností Evropské unie, přijímá Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem. Ve zmíněném článku jsou stanoveny požadavky na vypracovávání evropských statistik, a sice dodržování nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací. Návrh je v souladu se zásadami subsidiarity i proporcionality. Pokud jde o zásadu subsidiarity, cíle návrhu nespadají do výlučné pravomoci Evropské unie a zároveň jich nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy. Splnit základní požadavky na kvalitu do nezbytné míry nebudou členské státy schopny bez jasného evropského rámce, tj. bez evropských právních předpisů stanovících společnou metodiku národních účtů a program předávání údajů. To je zvláště důležité v oblasti národních účtů, kdy jsou souhrnné ukazatele využívány pro různé účely na regionální, národní i evropské úrovni (např. vlastní zdroje, postup při nadměrném schodku, strukturální fondy). Cílů návrhu lze dosáhnout lépe na úrovni Evropské unie, a to na základě právního aktu Evropské unie, protože pouze Komise může koordinovat nezbytné sladění metodiky národních účtů a statistických informací na úrovni Evropské unie. Na druhé straně sběr údajů a sestavování srovnatelné statistiky národních účtů mohou organizovat členské státy. Evropská unie proto může přijmout opatření k tomuto účelu v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. Pokud jde o zásadu proporcionality, nařízení se omezuje na minimum potřebné k dosažení svého cíle a nepřekračuje to, co je k jeho dosažení nezbytné. Členským státům nepředepisuje, jakým způsobem by měl probíhat sběr údajů z národních účtů. Pouze vymezuje údaje, které mají být poskytovány, s cílem zaručit harmonizovanou strukturu a časový rámec. Navrhovaným právním nástrojem pro ESA 2010 je nařízení Evropského parlamentu a Rady. Nařízení se upřednostňuje, protože stanoví tutéž právní úpravu v celé Evropské unii a členským státům neponechává žádný prostor k tomu, aby ji použily neúplně nebo selektivně. Je přímo použitelné, což znamená, že se nemusí provádět do vnitrostátních právních předpisů. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. 5. DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE Navrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho oblast působnosti měla být rozšířena i na Evropský hospodářský prostor. 2010/0374 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky[2], v souladu s řádným legislativním postupem[3], vzhledem k těmto důvodům: (1) Sledování národních hospodářství členských států a hospodářské a měnové unie (HMU) vyžaduje srovnatelné, aktuální a věrohodné informace o struktuře a vývoji hospodářské situace každého členského státu nebo regionu. (2) Komise by se měla podílet na sledování národních hospodářství členských států a HMU a mimo jiné podávat Radě pravidelné zprávy o pokroku, kterého členské státy při plnění svých závazků v rámci HMU dosáhly. (3) Občané Unie potřebují hospodářské účty jako základní nástroj pro rozbor hospodářské situace členského státu nebo regionu. V zájmu srovnatelnosti by takové účty měly být sestavovány na základě jednotného souboru zásad, které není možné vykládat různě. (4) Komise by měla používat souhrnné ukazatele národních účtů pro administrativní účely Unie, a zejména pro rozpočtové výpočty. (5) V roce 1970 byl zveřejněn úřední dokument nazvaný „Evropský systém integrovaných hospodářských účtů“ (ESA) týkající se oblasti upravené tímto nařízením, který byl vypracován pouze Statistickým úřadem Evropských společenství a na jeho výhradní odpovědnost. Tento dokument byl výsledkem několikaletého úsilí, kdy Statistický úřad Evropských společenství pracoval spolu s národními statistickými úřady členských států na sestavení systému národních účtů, který by splňoval požadavky hospodářské a sociální politiky Evropských společenství. Společenství jej vypracovalo jako verzi Systému národních účtů Organizace spojených národů, který do té doby používalo. V roce 1979 bylo zveřejněno druhé vydání onoho dokumentu, kterým byl aktualizován původní text[4]. (6) Nařízením Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství[5] byl zaveden systém národních účtů, který splňoval požadavky hospodářské, sociální a regionální politiky Unie. Tento systém v zásadě odpovídal mezinárodnímu Systému národních účtů, jenž přijala Statistická komise Organizace spojených národů v únoru 1993 (SNA 1993), aby byla zajištěna mezinárodní srovnatelnost výsledků ve všech členských státech OSN. (7) Aby byly národní účty přizpůsobeny novým podmínkám hospodářského prostředí, pokroku v metodickém výzkumu a potřebám uživatelů, byl systém SNA 1993 aktualizován a v únoru 2009 přijat Statistickou komisí OSN jako nový Systém národních účtů (SNA 2008). (8) Aby byly tyto skutečnosti zohledněny a evropský systém účtů (ESA 95) zavedený nařízením (ES) č. 2223/96 byl i nadále verzí systému SNA 2008 přizpůsobenou struktuře hospodářství členských států a aby údaje Unie byly srovnatelné s údaji sestavovanými hlavními mezinárodními partnery EU, je třeba provést revizi systému ESA 95. (9) V případě environmentálních a sociálních účtů by se měla věnovat pozornost sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 20. srpna 2009 nazvanému „Překročit HDP – Měření pokroku v měnícím se světě“[6]. Proto mohou být zapotřebí další metodické studie a testy údajů. (10) Revidovaný evropský systém účtů zavedený tímto nařízením (ESA 2010) zahrnuje metodiku a program předávání údajů (který vymezuje účty a tabulky, jež mají všechny členské státy předkládat ve stanovených lhůtách). Komise by tyto účty a tabulky měla v přesných termínech zpřístupňovat uživatelům, a to zejména s ohledem na sledování hospodářského sbližování a dosažení úzké koordinace hospodářské politiky členských států. (11) ESA 2010 má postupně nahradit všechny ostatní systémy jako referenční rámec společných standardů, definic, klasifikací a účetních pravidel pro sestavování účtů členských států splňujících statistické požadavky Unie tak, aby bylo možné získat výsledky porovnatelné mezi členskými státy. (12) V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS)[7] mají všechny statistiky členských států předkládané Komisi a členěné podle územních jednotek používat klasifikaci NUTS. Aby tedy bylo možné vypracovávat srovnatelné regionální statistiky, měly by být územní jednotky vymezeny podle klasifikace NUTS. (13) Otázkou zachycení nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (Fisim) v národních účtech se má dále zabývat pracovní tým, který byl za tímto účelem zřízen. V závislosti na zjištěních pracovního týmu může být nutné změnit metodiku výpočtu a rozvržení Fisim, a to prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci před koncem roku 2012, s cílem dosáhnout spolehlivějších výsledků. (14) Výdaje na výzkum a vývoj mají povahu investic, a měly by se proto zaznamenávat jako tvorba fixního kapitálu. Formát údajů, které se mají zaznamenávat jako tvorba fixního kapitálu, však musí být stanoven prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, byla-li na základě testu, kvůli němuž je třeba vytvořit doplňkové tabulky, zajištěna dostatečná spolehlivost údajů. (15) Je zapotřebí dalších studií a práce, zejména pokud jde o otázky související s tématy „Překročit HDP“ a „Evropa 2020“, a to s cílem vyvinout komplexnější metody měření blahobytu a pokroku, a podpořit tak propagaci inteligentní a udržitelné ekonomiky podporující začlenění. Tyto studie a práce pomohou dále zlepšovat dostupnost údajů, jejich předávání a kvalitu, zdokonalovat metodiky, a připravovat se tak na budoucí vývoj. (16) Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny příloh tohoto nařízení. Zvláště je důležité, aby Komise během přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky. (17) Jelikož provádění tohoto nařízení by si mohlo vyžádat větší úpravy národních statistických systémů, může Komise členským státům povolit výjimky. (18) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[8]. (19) Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení revidovaného evropského systému účtů (ESA 2010), nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států a lze jej lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle. (20) Byl konzultován Výbor pro evropský statistický systém zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice[9]. (21) Byl konzultován Výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízený rozhodnutím Rady 2006/856/ES ze dne 13. listopadu 2006[10] a Výbor pro hrubý národní důchod (Výbor pro HND) zřízený nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 ze dne 15. července 2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND)[11], PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět 1. Tímto nařízením se zavádí evropský systém účtů 2010 (dále jen „ESA 2010“). 2. ESA 2010 stanoví: a) metodiku (příloha A) pro společné standardy, definice, klasifikace a účetní pravidla, která se použije při sestavování účtů a tabulek na srovnatelném základě pro potřeby Unie, včetně výsledků požadovaných článkem 3; b) program (příloha B) se lhůtami, v rámci nichž členské státy předávají Komisi (Eurostatu) účty a tabulky sestavené podle metodiky zmíněné v písmeni a). 3. Toto nařízení se s ohledem na články 5 a 12 vztahuje na všechny akty Unie, které odkazují na systém ESA nebo jeho definice. 4. Toto nařízení nezavazuje žádný členský stát k používání systému ESA 2010 při sestavování účtů pro jeho vlastní potřeby. Článek 2 Metodika 1. Metodika systému ESA 2010 uvedená v čl. 1 odst. 2 písm. a) je obsažena v příloze A. 2. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 7, 8 a 9 přijímat změny metodiky systému ESA 2010, jejichž cílem je specifikovat a zdokonalit jeho obsah, jestliže nemění jeho základní pojmy, nevyžadují další zdroje pro provádění ani nevedou ke zvýšení vlastních zdrojů. 3. Při pochybnostech o správném provádění účetních pravidel ESA 2010 požádá dotčený členský stát Komisi (Eurostat) o objasnění. Komise (Eurostat) neprodleně prošetří danou záležitost a své rozhodnutí ohledně vyžádaného objasnění sdělí dotčenému členskému státu. 4. Členské státy provádí výpočet a rozvržení nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (Fisim) v národních účtech podle metodiky popsané v příloze A. Komise může metodiku výpočtu a rozvržení Fisim stanovit do konce roku 2012 prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s články 7, 8 a 9. 5. Výdaje na výzkum a vývoj zaznamenávají členské státy jako tvorbu fixního kapitálu. Pro zajištění spolehlivosti údajů, které se mají zaznamenávat jako tvorba fixního kapitálu, může Komise v souladu s články 7, 8 a 9 přijímat akty v přenesené pravomoci. V těchto aktech v přenesené pravomoci se stanoví formát zmíněných údajů. Článek 3 Předávání údajů Komisi 1. Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) účty a tabulky uvedené v příloze B ve lhůtách stanovených pro každou tabulku. Po konzultaci s Výborem pro evropský statistický systém předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě nejpozději do 1. července 2018 zprávu o využívání výjimek povolených podle článku 6, aby se zjistilo, zda jsou tyto výjimky nadále opodstatněné. 2. Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) údaje a metadata vyžadovaná tímto nařízením v souladu se standardem pro výměnu dat stanoveným Komisí (Eurostatem). Údaje se předávají nebo nahrávají elektronickými prostředky do jediného kontaktního místa pro údaje v Komisi (Eurostatu). 3. Komise přijímá akty v přenesené pravomoci podle článků 7, 8 a 9 za účelem změny nebo doplnění tabulek či lhůt v příloze B, aby byl zohledněn vývoj v oblasti metodiky či hospodářský a technický vývoj. Tyto akty vycházejí zejména z hodnocení Komise týkajícího se výsledků studií dobrovolně provedených členskými státy nebo údajů jimi předaných. Komise při tomto hodnocení vezme v úvahu přínos dostupnosti údajů v poměru k nákladům na sběr dat a k zátěži pro respondenty. Článek 4 Posouzení kvality 1. Pro účely tohoto nařízení se pro údaje, které mají být předány, použijí kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009. 2. Členské státy předkládají Komisi (Eurostatu) zprávu o kvalitě údajů předávaných v souladu s článkem 3. 3. Při uplatňování kritérií kvality uvedených v odstavci 1 na údaje, na které se vztahuje toto nařízení, se způsob zpracování, struktura a periodicita zpráv o kvalitě stanoví postupem podle článku 10. 4. Komise (Eurostat) posoudí kvalitu předaných údajů. Článek 5 Datum uplatnění a prvního předání údajů 1. Systém ESA 2010 se poprvé použije na údaje zpracované v souladu s přílohou B, které se předávají v září 2014. 2. Údaje se předávají Komisi (Eurostatu) ve lhůtách stanovených v příloze B. 3. V souladu s odstavcem 1 budou členské státy i nadále předávat Komisi (Eurostatu) účty a tabulky vypracované podle systému ESA 95, a to až do prvního předání účtů a tabulek vypracovaných na základě systému ESA 2010. 4. Aniž je dotčen článek 19 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000[12], kontroluje Komise spolu s dotčeným členským státem uplatňování tohoto nařízení a předkládá výsledek této kontroly výboru uvedenému v čl. 10 odst. 1 tohoto nařízení. Článek 6 Výjimky 1. V případě, že by použití tohoto nařízení znamenalo nutnost provést větší úpravy vnitrostátních statistických systémů, může Komise v souladu s postupem uvedeným v článku 10 povolit členským státům výjimky z použití tohoto nařízení do 1. ledna 2020. 2. Za tímto účelem příslušné členské státy předloží Komisi řádně zdůvodněnou žádost nejpozději do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost. Článek 7 Výkon přenesené pravomoci 1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2, 4 a 5 a v čl. 3 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost. Komise předloží zprávu o přenesených pravomocích nejpozději šest měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 8. 2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 8 a 9. Článek 8 Zrušení přenesení pravomoci 1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2, 4 a 5 a v čl. 3 odst. 3 kdykoli zrušit. 2. Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení. 3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie . Článek 9 Námitky proti aktům v přenesené pravomoci 1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. 2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, zveřejní se akt v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným. Pokud Evropský parlament i Rada informují Komisi o tom, že nemají v úmyslu vznést k aktu v přenesené pravomoci námitky, může být tento akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost ještě před uplynutím zmíněné lhůty. 3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní. Článek 10 Výbor 1. Komisi je nápomocen Výbor pro evropský statistický systém. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 zmíněného rozhodnutí. Lhůta uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce. Článek 11 Spolupráce s jinými výbory 1. Ke všem záležitostem, na které se vztahuje pravomoc Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance, si Komise od uvedeného výboru vyžádá stanovisko podle článku 2 rozhodnutí 2006/856/ES. 2. Komise poskytne Výboru pro hrubý národní důchod (Výbor pro HND), zřízenému nařízením (ES, Euratom) č. 1287/2003, veškeré informace týkající se provádění tohoto nařízení, které jsou nezbytné pro plnění jeho úkolů. Článek 12 Přechodná ustanovení 1. Pro účely rozpočtu a vlastních zdrojů se odchylně od čl. 1 odst. 3 a článku 5 platným zněním evropského systému účtů podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1287/2003 a právních předpisů, které na uvedené nařízení odkazují, zejména nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 a nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89[13], rozumí systém ESA 95 po dobu platnosti rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom[14]. 2. Pro účely určení vlastních zdrojů založených na DPH mohou členské státy odchylně od odstavce 1 používat po dobu platnosti rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom údaje sestavené na základě systému ESA 2010, a to v případech, kdy nejsou k dispozici požadované podrobné údaje sestavené na základě systému ESA 95. Článek 13 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně [1] Úř. věst. C […], […], s. […]. [2] Úř. věst. C […], […], s. […]. [3] Úř. věst. C […], […], s. […]. [4] Eurostat: Evropský systém integrovaných hospodářských účtů (ESA), druhé vydání, Statistický úřad Evropských společenství, Lucemburk, 1979. [5] Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1. [6] KOM(2009) 433 v konečném znění. [7] Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1. [8] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. [9] Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164. [10] Úř. věst. L 332, 30.11.2006, s. 21. [11] Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 1. [12] Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1. [13] Úř. věst. L 155, 7.6.1989, s. 9. [14] Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.