Někteří respondenti uvedli, že by budovy měly vyrábět obnovitelnou energii a být vysoce energeticky účinné, což by následně domácnostem snížilo náklady na energie. Aby se tohoto záměru dosáhlo, vyzvali k urychlení začlenění solárních prvků na střechách, balkónech, fasádách, stěnách či dalších částech budov do nových stavebních projektů, jakož i do probíhajících renovací veřejných či soukromých budov (85). Další propojili rozvoj solární energie v budovách se zaváděním elektromobility a navrhli urychlit zavádění parkovacích/dobíjecích stanic pro elektrická vozidla, a to i podél dálnic. Další účastníci podpořili energetická společenství a spotřebu vlastní energie jakožto nástroje na podporu decentralizované výroby solární energie (28) a informování široké veřejnosti o přínosech a životaschopnosti solární energie (9).

Pokud jde o opatření na usnadnění integrace výroby solární energie do systému, na tuto otázku plně neodpovědělo přibližně 60 respondentů. Největší počet respondentů (101) měl za to, že malým výrobcům solární energie by mělo být umožněno prodávat jak na velkoobchodním, tak na maloobchodním trhu.

Pokud jde o regulační změny, které by byly přínosné pro vytvoření rámce, který by více podpořil budování další distribuované fotovoltaické kapacity jinde než v budovách, nastínilo své myšlenky kolem 60 účastníků. Odpovědi byly poměrně různorodé, ale některá témata byla společná jen několika účastníkům, například podpora zavádění agrofotovoltaiky prostřednictvím vytvoření specifického rámce pro tuto oblast, zvýšení finančních podpor (režimy podpory, daňové úlevy atd.) nebo zkrácení a zjednodušení povolovacích postupů.

Velká většina respondentů (102 z celkových 117 odpovědí) souhlasilo s tím, že malým výrobcům solární energie by mělo být umožněno prodávat jak na velkoobchodním, tak na maloobchodním trhu. Největší počet respondentů (51) jako hlavní překážku, která takové účasti na trhu brání, označila neexistenci místních trhů, možnosti obchodování typu peer-to-peer apod. Přibližně 100 účastníků však nehodnotilo všechny překážky.

Bylo více respondentů, kteří si baterii pro své domácí nebo obchodní potřeby nenainstalovali, než těch, kteří tak učinili (79 oproti 51). Hlavním důvodem její instalace bylo lepší sladění spotřeby s výrobou solární energie (37) a snížení závislosti na distribuční soustavě (36); většina těch, kteří instalaci neprovedli, se domnívala, že je příliš drahá s ohledem na přidanou hodnotu (39). Pokud jde o komunikaci distribuovaných solárních fotovoltaických systémů v rámci distribuční soustavy, většina účastníků, kteří odpověděli, se domnívá, že je zapotřebí společný formát dat (87 ze 106 odpovědí), a pokud jde o tvorbu těchto dat, většina respondentů, kteří odpověděli, se domnívá, že by se měla blížit časovým intervalům trhů s elektřinou nebo se blížit reálnému času (78 z 99 odpovědí).

Pokud jde o otázky týkající se hodnotového řetězce, většina respondentů (121 až 150) se domnívá, že by bylo vhodné uplatňovat opatření vyžadující větší transparentnost a stanovení kvantitativních požadavků (na uhlíkovou stopu, udržitelnost životního prostředí a pracovní podmínky) na produkty/systémy solární energie prodávané v EU. Velká většina respondentů (151) se domnívala, že závislost EU na dovážených produktech/materiálech vytváří slabiny nebo rizika pro rychlejší zavádění solární energie, a mnoho účastníků (142) považovalo za pravděpodobné, že výzvy, kterým dodavatelský řetězec čelí, by mohly mít ve střednědobém horizontu významný dopad na dostupnost nákladově efektivních řešení v oblasti solární energie na trhu EU.

Při výběru hlavních faktorů, které brání schopnosti EU vytvářet duševní vlastnictví a inovace ve vztahu k hodnotovému řetězci solární energie, byla nejčastěji vybírána omezená výroba ve velkém měřítku v EU (99). Pokud jde o odvětví fotovoltaického dodavatelského řetězce s největším potenciálem pro zvýšení konkurenceschopnosti průmyslu EU, respondenti poukazovali především na nové technologie, například heteropřechod, perovskitové nebo tandemové články (66), ale také na výrobu modulů (56) a článků (55) a na výrobu zařízení (54). Pokud jde o opatření, která by přispěla k udržitelnosti, konkurenceschopnosti a odolnosti hodnotového řetězce solární energie v EU, největší počet respondentů (76) zvolil jako opatření s největším potenciálem přístup k výhodným podmínkám financování, následovaný zahájením procesu významného projektu společného evropského zájmu pro odvětví solární energie (69) a podporou rozvoje velkých výrobních zařízení, mimo jiné prostřednictvím zrychleného vydávání povolení (64).

Stanoviska

Evropská komise obdržela 35 dokumentů se shrnutím nebo stanoviskem k solární energii od řady organizací, včetně orgánů veřejné správy, společností, provozovatelů distribučních a přenosových soustav, soukromého sektoru a občanských sdružení atd. Sdělení prostřednictvím tohoto kanálu do značné míry opakovala sdělení získaná prostřednictvím dotazníku. Tento oddíl tak shrnuje požadavky předložené ve zmíněných dokumentech, jež nejsou reflektovány ve shrnutí výše.

Jedním z aspektů, kde tento kanál nabídl nový pohled, byly sociální důsledky zavádění solární energie, a to s ohledem na boj s energetickou chudobou, podporu kolektivní vlastní spotřeby, řešení potíží nájemců při přístupu k energii z obnovitelných zdrojů apod. Zúčastněné strany navrhly režimy podpory zacílené na domácnosti s nízkými příjmy, které si nemohou dovolit počáteční investice vyžadované k instalaci solárních energetických zařízení, nebo zřízení mechanismů, které by poskytovaly pobídky jak pro majitele, tak pro nájemce. Aby se usnadnilo zavádění solární energie v budovách s více jednotkami, navrhly zúčastněné strany revizi pravidel rozhodování v těchto budovách, aby mohla být rozhodnutí přijímána rychleji a jednodušeji, např. na základě prosté většiny. V zájmu podpory vlastní spotřeby navrhly zúčastněné strany zajistit, aby odběratelé mohli změnit dodavatele, což zlepší hospodářskou soutěž v oblasti odměňování elektřiny, kterou dodávají do sítě; někteří respondenti pak navíc požadovali, aby toto odměňování bylo přinejmenším ve výši tržní ceny elektřiny. Potřeba plného zapojení malých zařízení do trhů s elektřinou byla rovněž považována za nezbytnou pro podporu decentralizovaného zavádění. Další zúčastněné strany poukázaly na to, že v některých případech je instalace na střechy blokována místními pravidly týkajícími se vnějšího vzhledu budov, a žádaly o zjednodušení a zkrácení povolovacích postupů u takových zařízení. Bylo též požadováno zrušení některých daní u vlastní spotřeby a sdílení elektřiny, jakož i revize síťových tarifů, aby se podpořilo decentralizované zavádění solární energie. Byla zdůrazněna nutnost plně provést stávající právní předpisy EU týkající se společenství pro obnovitelné zdroje.

Zároveň řada zúčastněných stran navrhla řešení na podporu zavádění rozsáhlých zařízení, jako jsou celostátní mechanismy k identifikaci vhodných oblastí, či flexibilitu při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí s využitím stávajících odchylek na základě veřejného zájmu. Současně řada zúčastněných stran navrhla řešit otázky spojené s dvojím využitím prostoru nebo ploch holistickým přístupem, který by zahrnoval předpisy vztahující se na různá odvětví, tj. energetiku na jedné straně a stavebnictví, zemědělství, infrastrukturu apod. na straně druhé.

Některé vlády členských států a poskytovatelé veřejných služeb zdůraznili, že by Evropská unie měla respektovat právo členských států rozhodovat o své energetické politice a že by se měla zdržet navrhování dalších právních předpisů v tomto odvětví. Orgány místní správy mezitím zdůraznily, že se nejvzdálenější regiony EU spoléhají na izolované energetické soustavy, přičemž článek 349 SFEU chrání jejich energetickou suverenitu. To se promítá do potřeby rozvíjet jak zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů, tak řešení v oblasti skladování energie. Stávající překážky se zaváděním skladování zdůraznily i další zúčastněné strany.

Některá průmyslová odvětví tohoto kanálu využila k předložení svých požadavků. Byla předložena potřeba další podpory solárního tepla, např. pro to, aby se více využívalo k dekarbonizaci některých průmyslových procesů, kde sice existuje velký potenciál, avšak pokrok je pomalý. Obzvlášť aktivní bylo odvětví koncentrované solární energie, jež požadovalo zvláštní podporu pro obnovitelné zdroje, které poskytují síti stabilitu, včetně koncentrované solární energie.