Návrh nařízení Rady o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky {SEK(2008) 2760} {SEK(2008) 2761} /* KOM/2008/0721 konecném znení - CNS 2008/0216 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 14.11.2008 KOM(2008) 721 v konečném znění 2008/0216 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky {SEK(2008) 2760} {SEK(2008) 2761} (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA I. Souvislosti návrhu Obecné souvislosti Podstatou společné rybářské politiky (SRP) je omezit a kontrolovat objemy úlovku stanovením celkových přípustných odlovů (TAC) a vnitrostátních kvót spojených s technickými pravidly a režimy intenzity. Politika kontroly evropského rybolovu je základem SRP, protože její důvěryhodnost závisí na účinném uplatňování této kontrolní politiky. Navzdory určitému pokroku kontrolní režim nadále trpí závažnými nedostatky zjištěnými Evropskou komisí[1]i Účetním dvorem Evropských společenství (CoA)[2]. Současný kontrolní režim je neúčinný, nákladný a složitý a nepřináší požadované výsledky. Pokračující nedostatky v kontrolní politice budou mít závažné důsledky pro budoucnost rybolovných zdrojů, odvětví rybolovua regiony závislé na rybolovu. Proto Komise navrhuje podstatnou reformu kontrolního režimu, který je oporou SRP. Tato iniciativa je pro Komisi hlavní prioritou v oblasti rybolovu v roce 2008. Odůvodnění a cíle návrhu Vzhledem ke globálnímu a integrovanému přístupu se zaměřením na každý aspekt SRP by reforma kontrolní politiky neměla pouze zlepšit kontrolní kapacitu a řízení rybolovných zdrojů a stanovit rovnocenné podmínky v EU, ale také pozitivně strukturálně ovlivnit odvětví rybolovu a trh, a tak bojovat s environmentálními, hospodářskými a sociálními důsledky neplnění. Konkrétněji je cílem návrhu dosáhnout: Nový, společný přístup ke kontrole a inspekci Zavedení harmonizovaných kontrolních postupů a přísnějších norem by mělo zajistit jednotné uplatňování kontrolní politiky v jednotlivých členských státech, a přitom vzít v úvahua respektovat rozmanitost a zvláštní charakteristiku různých loďstev. Kulturu dodržování pravidel Cílem je ovlivnit chování všech zúčastněných stran zapojených do celého cyklu rybolovných činností (lovení, zpracování, distribuce a uvedení na trh), aby bylo dosaženo dodržování politik a nařízení SRP nejen prostřednictvím monitorovacích a kontrolních činností, ale také jako výsledek obecné kultury dodržování pravidel, kdy každá část odvětví investuje do vyhovujících činností a legitimita pravidel SRP je obnovena. Účinné uplatňování pravidel SRP Cílem je posílit řídící pravomoci a kapacitu Komise, aby zasahovala poměrně k tomu, jak členské státy nedodržují pravidla. Odpovědnosti Komise a členských států budou jasně definované, aby se zabránilo překrývání a bylo zajištěno, že Komise se bude držet svojí hlavní činnosti kontroly a ověřování uplatňování pravidel SRP členskými státy. Současný systém mikrorozhodnutí by měl být postupně nahrazen přístupem na základě makrořízení. Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Základ kontrolní politiky je stanoven v nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 (dále jen „nařízenío kontrolním režimu“[3]) a v kapitole V nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (dále jen „základní nařízení“[4]). Nařízení o kontrolním režimu bylo dvanáctkrát pozměněno. Složitost způsobenou četnými změnami nařízení o kontrolním režimu dále vyhrocuje skutečnost, že oblast kontrolních ustanovení je obsažena v několika jiných samostatných nařízeních. Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh přispěje k celkovému cíli SRP, jímž je udržitelné využívání živých vodních zdrojů. Nadto přispěje svým důrazem na ochranu přírodních zdrojů ke strategii udržitelného rozvoje schválené Evropskou radou v červnu 2006. Je také v souladu s cíli stanovenými na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v roce 2002, které se týkají řízení rybolovu[5] a zásady snahyo zlepšení správy oceánů, kterými se řídí současné diskuse o budoucí námořní politice Společenství. Navíc spadá celkový cíl kontrolní reformy do čtyř hlavních oblastí stanovených Komisí, kde je v současné době prostor ke zlepšení při uplatňování práva Společenství[6]. II. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů Konzultace zúčastněných stran Metody konzultace, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Při přípravě návrhu proběhlo několik konzultací s členskými státy (na úrovni ministrůa odborníků) a se zástupci odvětví, poradními orgány a se všemi ostatními zúčastněnými stranami. Práce na tomto návrhu získala impuls ustanovením meziútvarové řídící skupiny, která analyzovala celkový přístup ke zvláštním otázkám s pracovními skupinami 1. Členské státy - Komise vypracovala neoficiální dokument obsahující hlavní aspekty relevantní pro navrženou reformu. Tento dokument byl projednán na neoficiální schůzce ministrů rybolovu dne 18. února 2008. Předcházelo mu jednání s úředníkyv odvětví rybolovu z členských států dne 15. ledna 2008. Cíle reformy byly předloženy na jednání s odborníky na kontrolu rybolovu ze členských států, která se konalo dne 1. února 2008. - GŘ MARE ustanovilo pracovní skupinu odborníků z členských států, aby definovala harmonizované kontrolní postupy a normy kontroly. - V Londýně, Madridu a Kodani proběhla série třech schůzek technických odborníků na elektronický systém podávání zpráv (ERS). Ty naopak přispějí k lepšímu využití moderních technologií v rámci nového kontrolního nařízení. - Ve spojení s reformou byla s členskými státy (Řeckem, Itálií, Polskem, Španělskem a Švédskem) podepsána memoranda o porozumění. Ty značí změnu přístupu, neboť obsahují jasně definovaná referenční kritéria pro zlepšení systémů kontroly rybolovu v dotčených členských státech. 2. Poradní orgány zúčastněných stran a širší veřejnost. - Dne 10. dubna 2008 se konal jednodenní seminář se zástupci regionálních poradních sborů a Poradního výboru pro rybolov a akvakulturu (PVRAPVRA) s cílem získat jejich názory na návrh reformy kontrolní politiky SRP. - GŘ MARE se také účastnilo seminářů o zpětné vysledovatelnosti, které budou nedílnou součástí reformy, v rámci projektu zpětné vysledovatelnosti rybích populací a DTU Aqua. Dne 17. června 2008 uspořádalo GŘ MARE v Bruselu workshop k tématu spolu se společným výzkumným střediskem Komise. - Reforma byla předložena Skupině na vysoké úrovni složené z nezávislých zúčastněných stran pro snížení administrativní zátěže na její schůzce dne18. září 2008. Předseda uvedl, že skupina velmi oceňuje návrh podaný generálním ředitelstvím MARE a plně podporuje navrženou reformu vzhledem k předpokládanému snížení administrativní zátěže v odvětví. - Konzultace se širší veřejností proběhly v období od února do května 2008na základě pracovního dokumentu útvarů Komise zveřejněného na internetových stránkách Komise. Konzultační dokument připravený generálním ředitelstvím MARE předložil stručnou analýzu problému zpracovanou v rámci devíti možných oblastí činností stanovených v uvedeném neoficiálním dokumentu. Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Návrhy Komise měly kladnou odezvu účastníků v konzultačním procesu. Téměř všechny příspěvky zdůraznily, že je vhodné prohloubit činnost Společenství v této oblasti. Komise obdržela dvacet pět příspěvků od širokého spektra zúčastněných stran. Všechny přijaté příspěvky byly zveřejněny na oficiálních stránkách Komise, s uvedením jejich autorůa původu[7]. Iniciativa Komise a její hlavní cíle byly potvrzeny v širokém plénu účastníků konzultací. Všichni se jednoznačně shodli na potřebě reformy kontrolního režimu. Mnoho účastníků zdůraznilo, že by hlavním cílem reformy měla být kultura dodržování pravidel. Všechny zúčastněné strany podpořily zejména zavedení harmonizovaných správních sankcí, zjednodušení a zefektivnění pravidel a posílení spolupráce a pomoci. Místní nevládní organizace a veřejné orgány podpořily reformu zejména jako účinný nástroj z pohledu environmentálně udržitelného rybolovu. Všichni se shodli na potřebě stanovit nový přístup k inspekci a kontrole na úrovni ES a zajistit rovnocenné podmínky a podpořit prohloubení spolupráce mezi Komisí, orgány pro kontrolu rybolovu v členských státech a hospodářskými subjekty v celém výrobním řetězci. Shodli se na tom, že by v koordinaci a školení měla hrát významnější a konstruktivnější úlohu Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu. Místní nevládní organizace podpořily poskytnutí většího množství nástrojů Komisi pro včasný zásah, zatímco zástupci odvětví projevili obavu, aby náklady na opatření vůči členským státůma pozastavení pomoci ES nemuselo nést odvětví spíše než členské státy. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Příslušné vědecké/odborné oblasti Komise využila externí odborné konzultace jako podporu některých z argumentů v této zprávě. Odborníci byli požádáni, aby zjistili pravděpodobný pozitivní a negativní dopad navržené politiky, včetně sladění při dosahování konkurenčních cílů, aby mohla být učiněna politická rozhodnutí na základě dostatečných informací. Hlavní organizace/odborníci, se kterými byly vedeny konzultace Komise uzavřela zvláštní smlouvu s externími poradci MRAG (rámcová smlouva FISH/2006/09 – Studie v oblasti SRP a námořních záležitostí – část 4: Studie posouzení dopadu týkající se SRP). Shrnutí obdržených a použitých stanovisek - Orientační kvalitativní a kvantitativní analýzy prokazují, že i když jsou některá z navržených opatření důležitější než jiná, nejúčinnějším způsobem dosažení vysoké úrovně dodržování pravidel pravděpodobně bude úplná realizace balíčku opatření jako celku s pomocí závazného, spíše než dobrovolného nástroje podobného např. kodexu chování pro odpovědný rybolov organizace FAO. - Budou-li navržená opatření provedena závazným nařízením a budou-li členské státy uplatňovat toto nařízení a stávající víceleté plány obnovy, mohl by nárůst čistých zisků pro odvětví vzhledem k obnoveným a lépe chráněným populacím být za 10 let v řádu 10 miliard EUR. Tyto hospodářské dopady budou zřejmě provázeny čistým zvýšením zaměstnanosti až o 4 000 nových pracovních míst ve všech pododvětvích. Významné je, jak zvýšení produktů z ryb posiluje tvorbu nových pracovních míst v příslušných odvětvích a regionech. - Tvorba těchto výhod prostřednictvím uplatňování nového nařízení bude závisetna posunu důrazu kontrol z moře do nákladově efektivnějších provozů na pevnině, které budou zpočátku vyžadovat určité vyšší investice do provozních postupů spíše než do prostředků kontroly. Čisté přínosy by se však měly tvořit rychle a postupně za dva nebo tři roky po zavedení snížit relativní náklady, neboť bude dosažena kultura dodržování pravidel. - Jak se budou zefektivňovat kontrolní opatření a zvýší se účinnost, lze zvýšení účinnosti převést na hospodářské subjekty ve smyslu zvýšené ziskovosti rybolovua podílu, který bude k dispozici posádce a dalším pracovníkům. Prostředky zveřejnění odborných stanovisek Studie bude zpřístupněna na internetových stránkách GŘ MARE. Posouzení dopadů Komise provedla posouzení dopadů návrhu, jehož výsledkem je zpráva, která bude zpřístupněna na internetových stránkách GŘ MARE. Ve zprávě byly posouzeny tyto možnosti: - Možnost 1: Beze změn politiky; pokračování současné politiky a zaměřenína uplatňování a prosazování stávajícího rámce Podmožnost 1: Beze změn politiky, pokračování současné situace Hlavním předpokladem této alternativy je, že současná kontrolní politika je dostatečná pro zajištění vyhovujícího chování na podporu cílů SRP a že hlavní problém je nedostatečné uplatňování stávajících regulačních požadavků členskými státy. Důraz lze klást na lepší uplatňování stávajících právních předpisů. Podmožnost 2: Uplatňování a prosazování stávajícího rámce prostřednictvím prováděcích nařízení Jako podmožnost prostého pokračování současné situace by mohla řešit přijetí zbývajících prováděcích právních předpisů, aby byl stanoven úplný komplet technických pravidel jako základ komplexního kontrolního režimu. Tento přístup „obvyklého chodu věcí“ znamená nekoordinované přidávání dodatečných vrstev pravidel ke stávající síti složitosti bez stanovení nového přístupu ke kontrole a inspekci. Nezpůsobilost Komise by nadále byla spojena s trvalou shovívavostí na straně vnitrostátních právních systémů vůči protiprávnímu jednání, neuspokojivé následné kontrole z právních nebo procedurálních důvodů a neúplným informacím o sankcích a předchozím neplnění. - Možnost 2: Přepracování nařízení o kontrolním režimu ve spojitosti s kodexem chování Přístup spojující konsolidovaný právní rámec s řídícím nástrojem, např. „kodexem chování“, by mohl v určitém rozsahu pomoci zlepšit současný systém kontroly. Některé rybolovy by mohly být obnoveny v důsledku jednostranné činnosti v jednom nebo několika segmentech loďstva, ale celkově by tento přístup nezměnil obsah současných ustanovení ani nepřidal žádné nové právní nástroje a příliš by záviselna dobrovolném uplatňování členskými státy. - Možnost 3: Regulační nástroj ve formě nového závazného nařízení Třetí možností předloženou k hodnocení bylo uplatnění reformního balíčku prostřednictvím regulačních opatření, která by byla závazná na úrovni Společenství. Tento přístup je založen na stanovení rovnocenných podmínek v EU. Zajistil by jednotné použití pravidel SRP v rámci EU a nediskriminační jednání pro všechny rybáře. Vyšší kapacita na straně inspektorů Komise by znamenala, že bude pro členské státy obtížnější skrýt nedostatky v uplatňování pravidel SRP. - Možnost 4: Centralizace kontrolní politiky SRP na úrovni EU s vyššími kompetencemi Komise a agentury CFCA V rámci této možnosti by Komise a Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu provázaly inspekční zdroje členských států a stanovily by všeobecně platné normy s dlouhodobým cílem vytvořit jakýsi evropský systém pobřežních hlídek. Tato možnost však musela být vyřazena v ranné fázi, neboť přerozdělení úkolů mezi Komisí a členskými státy by přesahovalo to, co je stanoveno ve Smlouvě. Politicky je nemyslitelné, aby členské státy přijaly, že najednou odevzdají svou pravomoc nadnárodnímu orgánu. Nadto by taková možnost znamenala dramatické zvýšení rozpočtu, které by Komise nemohla poskytnout. III. Právní stránka návrhu Obsah návrhu Základní myšlenkou návrhu je, že by účinná politika kontroly měla být globální a integrovaná a zahrnovat všechny stránky problému, „od sítě až na talíř“. Nový, společný přístup ke kontrole a inspekci Ačkoli by úroveň dodržování technických opatření rybářskými plavidly měla být vzatav úvahu, větší pozornost je třeba věnovat komplexní kontrole odlovů. V této souvislosti je zejména nezbytné dosáhnout: - normalizované, koordinované kontrolní činnosti a postupy v každém článku řetězce (na moři, v přístavu, během přepravy a uvedení na trh); - obecné normy pro zvláštní kontrolní opatření použitelné pro obnovu a víceleté plány, chráněné mořské oblasti a výměty; - zavedení komplexního systému zpětné vysledovatelnosti; - plné využití moderních technologií a účinných systémů validace dat za účelem provádění systematických a komplexních křížových kontrol všech příslušných informací; - strategické programování, taktické zaměření a strategie odběru vzorků; - využití informací, které umožňují zjistit rizika a zefektivnit kontrolu. Kultura dodržování pravidel V této souvislosti je nezbytné se zaměřit na: - zjednodušení a zefektivnění právního rámce; - zavedení harmonizovaných odrazujících sankcí; - zavedení penalizačního bodového systému za protiprávní jednání velitelů, hospodářských subjektů nebo skutečných vlastníků licence k rybolovu; - prosazování opatření a doprovodných sankcí; - zlepšení spolupráce mezi členskými státy a Komisí, včetně rozšíření mandátu Agentury Společenství pro kontrolu rybolovu (CFCA); - moderní přístup k přenosům dat a výměně informací mezi členskými státy a Komisí a CFCA prostřednictvím zabezpečených internetových stránek. Účinné použití pravidel SRP Pro zajištění účinného použití pravidel SRP by měla být posílena kapacita Komise, aby mohla zasáhnout přiměřeně k úrovni neplnění členskými státy. Zároveň by měla být rozšířena řídící kapacita Komise. Návrhy zahrnují: - nové definování pravomocí inspektorů Komise - akční plány pro členské státy, dle potřeby ke zlepšení jejich uplatňování - pravomoci Komise pro nápravu hodnot úlovků členských států - uzavírání rybolovů z iniciativy Komise - větší flexibilita Komise, aby mohla pokračovat ve snižování kvót v případě špatného řízení kvót - finanční opatření v případě špatného řízení Právní základ Článek 37 Smlouvy o ES Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: řešení současných nedostatků systému kontroly SRP vyžaduje opatření přiměřená rozsahu a upravená dle povahy dotčených činností. Udržitelné využívání živých mořských zdrojů je pojmově oblastí, která musí být regulována na úrovni Společenství a která nemůže být spravována izolovanými opatřenímina vnitrostátní úrovni. Návrhem nového rámce pro kontrolu činností SRP reaguje Komisena žádosti zúčastněných stran a členských států, aby byly vytvořeny rovnocenné podmínkyna úrovni EU. Definice harmonizovaných postupů kontroly a inspekce je v podstatě problém, který musí být řešen na úrovni EU. Volba nástroje Navržený nástroj: nařízení. Jiné prostředky by nebyly dostatečné z těchto důvodů: SRP je oblastí výhradní kompetence Společenství. Pravidla přijatá na úrovni Společnosti by měla být jednotná a závazná, abyse zabránilo koexistenci různých norem mezi členskými státy. Proto je opodstatněné, aby opatření měla formu nařízení. IV. Rozpočtové důsledky Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. V. Další informace Zjednodušení Návrh povede ke zjednodušení příslušných právních předpisů, spolu se zlepšeními systému kontroly. V průběhu let byly do současné politiky kontroly SRP přidány vrstvy ustanovení, které se vyskytují v různých nařízeních a některé z nich se překrývají. Jedním z cílů tohoto návrhu je objasnit použitelná pravidla kontroly. Kontrola však nepochybně zůstává složitým problémem a je třeba nalézt rovnováhu mezi nezbytnými povinnostmi, které musí být zachovány, a potřebou objasnit a snížit administrativní zátěž kladenou na orgány a soukromý sektor. V této souvislosti má zjednodušení různé stránky: - režim stanoví jeden ambiciózní rámec, kterým se stanoví zásady řízení všech aspektů kontroly, ale ponechává se na prováděcích nařízení, aby stanovila podrobná technická pravidla. - režim stanoví jediný rámec použitelný na hospodářské subjekty a veřejné orgány Společenství prostřednictvím normalizace pravidel inspekce a kontroly (včetně zavedení harmonizovaných sankcí), a tím přispívá ke stanovení rovnocenných podmínek v EU. Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede ke zrušení platných právních předpisů. Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Návrh obsahuje ustanovení o přezkumu. 2008/0216 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů, vzhledem k těmto důvodům: (1) Cíl společné rybářské politiky, jak je stanoven v nařízení Rady (ES) č. 2371/2002ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[8], je zajistit využívání živých vodních zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky. (2) Vzhledem k tomu, že úspěch společné rybářské politiky znamená provádění účinného systému kontroly, opatření uvedená v tomto nařízení jsou zaměřena na stanovení systému Společenství pro inspekci, kontrolu, dozor a vynucování s globálníma integrovaným přístupem, aby bylo zajištěno dodržení všech pravidel společné rybářské politiky, a tím udržitelné využívání živých vodních zdrojů zahrnutím všech aspektů politiky. (3) Zkušenosti získané při provádění nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[9] prokázaly,že současný kontrolní režim již nestačí zajistit dodržování pravidel společné rybářské politiky. (4) V současné době se kontrolní opatření vyskytují ve velkém počtu překrývajících sea složitých právních textů. Některé části kontrolního režimu jsou prováděny členskými státy nedostatečně, což vede k nedostatečným a opatřením v reakci na porušování pravidel společné rybářské politiky, a tím k podkopávání tvorby rovnocenných podmínek pro rybáře v celém Společenství. Proto by stávající režim a všechny jeho povinnosti měly být konsolidovány, racionalizovány a zjednodušeny, a to zejména snížením dvojí regulace a správní zátěže. (5) Vzhledem k rozsahu vyčerpání mořských vodních zdrojů má pro Evropské společenství prvořadou důležitost, aby přijalo nezbytná opatření k rozvoji kultury dodržování pravidel společné rybářské politiky mezi všemi hospodářskými subjekty,a s cíli stanovenými na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v roce 2002a strategií udržitelného rozvoje Evropské rady. Pro dosažení tohoto cíle by měla být posílena a harmonizována pravidla pro inspekci, kontrolu, dozor a vynucování opatření k zachování a řízení zdrojů, strukturální opatření a opatření o společné organizaci trhu. Nadto by měly být stanoveny minimální sankce za zvláštní závažné protiprávní jednání a systém sankčních bodů za nedodržení pravidel. (6) Rozdělení odpovědností mezi členské státy, Komisi a Agenturu Společenství pro kontrolu rybolovu by mělo být dále upřesněno. Kontrola dodržování pravidel společné rybářské politiky by měla být první a prvořadou odpovědností členských států. Komise by měla zajistit, že členské státy budou uplatňovat pravidla společné rybářské politiky jednotně v celém Společenství. Pro tento účel by měl být současný systém mikrorozhodnutí postupně nahrazen přístupem na základě makrořízení. (7) Řízení rybolovných zdrojů na úrovni Společenství je založeno zejména na celkových povolených odlovech (TAC), kvótách, režimech intenzity a technických opatřeních. Je třeba přijmout vhodné kroky pro zajištění, že členské státy přijmou nezbytná účinná opatření k uplatňování těchto řídících opatření. (8) Orgány členských států by měly mít možnost kontrolovat vykládky ve svých přístavech. Pro tento účel by se mělo vyžadovat, aby rybářská plavidla předem ohlásila těmto orgánů svůj úmysl provést vykládku v jejich přístavech. (9) V okamžiku vykládky by se měly ověřit údaje z lodních deníků rybářských plavidel.K tomuto účelu je nutné, aby osoby pověřené vykládkou a uvedením ryb a produktů rybolovu na trh úředně ohlásily množství úlovku vyloženého nebo přeloženého na jiné plavidlo, nabídnutého k prodeji nebo nakoupeného. (10) U malých rybářských plavidel pod 10 metrů by povinnost vést lodní deník nebo vyplňovat prohlášení o vykládce představovala neúměrné zatížení vzhledem k jejich lovné kapacitě. Pro zajištění dostatečné úrovně kontroly takových plavidel by členské státy měly kontrolovat jejich činnosti pomocí plánu odběru vzorků. (11) Pro zajištění dodržování opatření k zachování zdrojů a obchodních opatření Společenství je třeba přijmout kroky, které by vyžadovaly, aby ke všem produktům rybolovu vyloženým nebo dovezeným do Společenství byl přiložen přepravní doklad udávající jejich původ a hmotnost. (12) Členské státy by měly kontrolovat činnosti svých plavidel ve vodách Společenstvíi mimo ně. Pro usnadnění účinné kontroly by velitelé rybářských plavidel Společenství měli mít povinnost vést lodní deník a předkládat prohlášení o vykládce a překládce. (13) Překládky na moři unikají řádné kontrole vlajkových nebo pobřežních států, a proto představují pro hospodářské subjekty možnost, aby prováděly protiprávní odlov. Pro zlepšení kontroly by operace překládky ve vodách Společenství měly být povoleny pouze v určených přístavech. (14) Pokud je řízení TAC a kvót doplněno režimem intenzity, měla by být zavedena opatření, aby bylo zajištěno, že režim je správně prováděn. (15) V zájmu stanovení komplexního kontrolního režimu by se tento režim měl týkat celého řetězce výroby a uvedení do prodeje. Měl by zahrnovat jednotný systém zpětné vysledovatelnosti doplňující ustanovení obsažená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin[10] a zesílenou kontrolu organizací výrobců. Také by měl chránit zájmy spotřebitelů tím, že bude poskytovat informace týkající se obchodního označení, způsobu produkce a oblasti odlovu v každé etapě uvedení na trh, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 2065/2001 ze dne 22. října 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 104/2000, pokud jde o informování spotřebitelů o produktech rybolovu a akvakultury[11]. Musí zajistit kontrolu organizací výrobců v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2508/2000 ze dne 15. listopadu 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 104/2000, pokud jde o operační programy v odvětví rybolovu[12]. (16) S ohledem na požadavky kapacity rybářského loďstva ve Společenství, jak je uvedeno v článku 13 nařízení (ES) č. 2371/2002, nařízení Rady (ES) č. 639/2004 ze dne30. března 2004 o řízení rybářského loďstva zapsaného v nejvzdálenějších regionech Společenství[13], v nařízení Komise (ES) č. 1438/2003 ze dne 12. srpna, kterýmse stanoví prováděcí pravidla k politice Společenství týkající se loďstva, definované v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 2371/2002[14] a v nařízení Komise (ES)č. 2104/2004 ze dne 9. prosince 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 639/2004 ze dne 30. března 2004 o řízení rybářského loďstva zapsaného v nejvzdálenějších regionech Společenství[15], by měly být zavedeny nástrojepro kontrolu kapacity loďstva, které by měly zahrnovat kontrolu výkonu motoru a použití lovného zařízení. (17) Pro víceleté plány, chráněné mořské oblasti a výměty musí být použita jasná, individuální a zvláštní kontrolní opatření v rámci zvláštního režimu. Je třeba objasnit postup stanovení a zrušení uzavírání v reálném čase pro loviště ryb. (18) Musí být zaveden nový, společný přístup ke kontrole, který zahrnuje komplexní kontrolu odlovů s ohledem na zajištění rovnocenných podmínek pro odvětví rybolovu a s přihlédnutím k rozdílům v rámci segmentů loďstva. Za tím účelem by měla být stanovena společná kritéria pro uplatňování kontroly rybolovu a zejména normalizované a koordinované postupy inspekce na moři, na pevnině a v rámci celého tržního řetězce. V rámci nového přístupu by měly být objasněny příslušné odpovědnosti členských států, Komise a Agentury Společenství pro kontrolu rybolovu. (19) Činnosti a metody kontroly musí být systematicky a komplexně založeny na řízení rizik s použitím postupů křížové kontroly. (20) Za účelem důsledného a účinného stíhání protiprávního jednání musí být umožněno stejné využití inspekčních zpráv a zpráv o dohledu vypracovaných inspektory Komise, inspektory Společenství a úředníky členských států jako vnitrostátních zpráv. (21) Spolupráce a koordinace mezi členskými státy, Komisí a Agenturou Společenství pro kontrolu rybolovu musí být intenzivnější v zájmu posílení dodržování pravidel společné rybářské politiky, zejména prostřednictvím výměny státních inspektorůa posílení úlohy a pravomocí inspektorů Společenství. (22) Údaje ze systému sledování plavidel představují cenný zdroj vědeckého poradenství. Koneční uživatelé by proto měli mít k dispozici podrobné a souhrnné údaje, jak je stanoveno v čl. 2 písm. i) nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25. února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku [16]. (23) Moderní technologie by měly být plně využity, neboť umožňují účinnou kontrolu, systematické a automatické křížové kontroly prováděné rychle a s nízkými náklady, usnadňují administrativní postupy jak vnitrostátních orgánů, tak hospodářských subjektů, a tak umožňují včasné analýzy rizik a globální hodnocení všech příslušných informací o kontrolách. Kontrolní režim by tedy měl umožnit členským státům,aby používaly společně různé kontrolní nástroje v zájmu zajištění nejúčinnější metody kontroly. (24) Mezi systémy dohledu, sledování, identifikace a vysledování musí být vytvořena integrovaná námořní kontrolní síť provozovaná za účelem námořní bezpečnosti, ochrany mořského prostředí, kontroly rybolovu, kontroly hranic, obecného prosazování právních předpisůa usnadnění obchodní činnosti. Síť bude mít možnost poskytovat nepřetržitě informace o činnostech v námořní oblasti, a tak podporovat včasné rozhodování. To naopak umožní veřejným orgánům zapojeným do dohledových činností, aby poskytovaly účinnější a nákladově efektivní služby. Za tím účelem musí být údaje pořízené automatickými identifikačními systémy, systémy sledování plavidel, jak je uvedeno v nařízení Komise (EC) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel[17] a systémy detekce plavidel v rámci tohoto nařízení předávány a využívány jinými veřejnými orgány zapojenými do uvedených dohledových činností. (25) Příslušníkům členských států Společenství musí být bráněno v porušování pravidel společné rybářské politiky. Protože opatření provedená po takovém porušení pravidel jsou velmi odlišná v jednotlivých členských státech, a tím vznikají pro rybáře diskriminační a nespravedlivá konkurenční pravidla a vzhledem k tomu, že absence přiměřených a účinných sankcí v některých členských státech omezuje účinnost kontroly, je vhodné zavést harmonizované správní sankce společně s penalizačním bodovým systémem v zájmu skutečného odrazení od protiprávního jednání. (26) Problém přetrvávání vysokého počtu závažných porušení pravidel SRP v rámci vod Společenství nebo hospodářskými subjekty Společenství spočívá z velké míryv nedostatečně odrazující úrovni pokut stanovených právními předpisy členských států a ukládaných za závažná porušení těchto pravidel. Tento nedostatek je dále umocněn vysokou různorodostí v úrovni sankcí napříč členskými státy, což povzbuzuje hospodářské subjekty k nezákonným činnostem ve vodách nebo na území členských států, kde jsou tyto sankce nejnižší. Proto je vhodné sblížit v rámci Společenství minimální a maximální úrovně pokut stanovených v souvislosti se závažným porušením pravidel SRP s přihlédnutím k hodnotě produktů rybolovu získaných v důsledku závažného porušení pravidel, k opakovanému porušení pravidel a ke škodě způsobené na dotčených rybolovných zdrojích nebo mořském prostředí. Rovněž musí být stanovena okamžitá donucovací opatření a doplňující opatření. (27) V zájmu dosažení cílů společné rybářské politiky musí mít Komise možnost přijmout účinná nápravná opatření; za tím účelem by měla být posílena kapacita řízení Komise a její schopnost zasahovat způsobem přiměřeným k úrovni porušení pravidel členským státem. Komise by měla být zmocněna provádět nezávislé kontroly bez předchozího oznámení, aby ověřila kontrolní operace provádění příslušnými orgány členských států. (28) Je třeba stanovit vhodné prostředky k řešení případů neplnění povinností náležejících podle práva ES a mezinárodního práva státům vlajky, přístavu, pobřeží nebo trhua zajistit, že členské státy provedou vhodná opatření k dodržování SRP a kontrolních pravidel svými rybářskými plavidly a příslušníky svých států; tyto prostředky by měly zahrnovat možnost pozastavit nebo omezit finanční pomoc podle nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu[18] a podle nařízení Rady (ES) č. 861/2006 ze dne 22. května 2006, kterým se stanoví finanční opatření Společenství pro provádění společné rybářské politiky[19] v případech nevhodného uplatňování pravidel SRP členskými státy. (29) Komisi by měla být svěřena pravomoc uzavřít rybolov, když je vyčerpána kvóta členského státu nebo TAC. Komise by také měla být zmocněna snížit kvótua odmítnout převod nebo výměnu kvót v zájmu dosažení cílů společné rybářské politiky členskými státy. (30) Komise nebo orgán určený Komisí musí mít možnost přímého přístupu k údajůmo rybolovu členských států, aby mohly ověřit, že členské státy dodržují svoje povinnosti, a zasáhnout v případě zjištěných nedostatků. (31) Mandát Agentury Společenství pro kontrolu rybolovu by měl být upraven a rozšířen, aby zahrnoval kontroly a inspekce vnitrostátních kontrolních režimů, organizaci provozní spolupráce, pomoc členským státům a možnost vytvořit nouzové jednotky v případě zjištění vážného rizika pro společnou rybářskou politiku. (32) Toto nařízení by nemělo ovlivnit žádná vnitrostátní kontrolní ustanovení, která spadají do působnosti tohoto nařízení, ale překročit jejich minimální ustanoveníza předpokladu, že tato vnitrostátní ustanovení jsou v souladu s právem Společenství. (33) Vzhledem k tomu, že nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu[20], zavazuje členské státy, aby provedly vhodná opatření k zajištění účinnosti boje proti veškerému nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícím činnostem a vzhledem k tomu, že nařízení Rady (ES) č. …/2008 ze dne xx xx xx týkající se oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství[21] obsahuje ustanovení týkající se oprávnění pro rybářská plavidla Společenství k provozování rybolovných činností mimo vody Společenství a oprávnění pro plavidla třetích zemí k provozování rybolovných činností ve vodách Společenství, by toto nařízení mělo být doplňující k těmto nařízeníma zajistit, že nebude docházet k diskriminaci mezi příslušníky členských států Společenství a třetích zemí. (34) V souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[22] by měla být přijata opatření nezbytná pro uplatňování tohoto nařízení. Všechna opatření přijatá Komisí k provedení tohoto nařízení budou v souladu se zásadou proporcionality. (35) Rada by však měla rozhodnout o povinnosti používat elektronické kontrolní zařízenía nástroje pro vysledovatelnost, např. genetickou analýzu a jiné technologie kontroly rybolovu. Protože tyto technologie vedou ke vzniku nákladů pro vnitrostátní kontrolní orgány a pro dotčené odvětví, je vhodné, aby si Rada přímo v tomto konkrétním případě vyhradila právo na výkon prováděcích pravomocí. Protože Rada rozhodne o zavedení víceletých plánů, je také vhodné, aby v této souvislosti rozhodla o limitní částce použitelné na živou hmotnost druhů, na které se vztahují tyto víceleté plány, při jejímž překročení bude plavidlo muset provést vykládku svých úlovků v určeném přístavu. Protože Rada přijme nařízení o ročních TAC a kvótách, je také vhodné, aby v této souvislosti určila spouštěcí úrovně vedlejších úlovků pro stanovení uzavření rybolovu v reálném čase. (36) Musí být zaručena důvěrnost údajů pořízených a vyměněných v rámci tohoto nařízení. Takové údaje budou někdy představovat osobní údaje pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajůa nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů. Z důvodů právní jistotya transparentnosti je třeba stanovit jasná pravidla pro zpracování osobních údajůa zajistit ochranu základních práv, a zejména práva na ochranu soukromého života fyzických osob. (37) Cílem směrnice 95/46/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 24. října 1995o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů je zajistit volný pohyb osobních údajů na mezinárodním trhu. Použije se na činnosti zpracování osobních údajů prováděné členským státem podle tohoto nařízení. (38) Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů se bude řídit zpracování osobních údajů prováděné Komisí podle tohoto nařízení. (39) V souladu se zásadou proporcionality je pro dosažení základního cíle, kterým je zajištění účinného provádění společné rybářské politiky, nezbytné a vhodné stanovit komplexní a jednotný systém kontrol. V souladu čl. 5 odst. 3 Smlouvy nepřekračuje toto nařízení meze toho, co je k dosažení tohoto cíle nezbytné. (40) Za účelem uvedení právních předpisů Společenství do souladu s tímto nařízením musí být pozměněna tato nařízení: - nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002; - nařízení Rady (ES) č. 768/2005 ze dne 26. dubna , kterým se zřizuje Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu a mění nařízení (EHS) č. 2847/93 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[23]; - nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné[24]; - nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního[25]; - nařízení Rady (ES) č. 2166/2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova a kterým se mění nařízení (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů [26]; - nařízení Rady (ES) č. 2115/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví plán obnovy platýse černého v rámci Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku[27]; - nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu[28] - nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu[29]; - nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři[30]; - nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a lov těchto populací, mění nařízení (EHS) č. 2847/93 a ruší nařízení (ES) č. 779/97[31]; - nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[32]. (41) Protože tímto nařízením bude stanoven nový komplexní kontrolní režim, nařízení (ES) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku a nařízení Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu, by měla být zrušena. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět Toto nařízení zavádí režim Společenství sloužící pro kontrolu, sledování, dohled, inspekcia prosazování pravidel společné rybářské politiky (dále „kontrolní režim Společenství“). Článek 2Oblast působnosti Toto nařízení se vztahuje na všechny činnosti prováděné na území členských států nebo ve vodách Společenství nebo rybářskými plavidly Společenství nebo, aniž je dotčena přímá odpovědnost státu vlajky, státními příslušníky členských států, které se týkají: a) zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů, b) akvakultury, c) zpracování, přepravy a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh. Článek 3Vztah k mezinárodním a vnitrostátním předpisům 1. Toto nařízení se použije, aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení obsažená v dohodácho rybolovu uzavřených mezi Společenstvím a třetími zeměmi nebo ustanovení platná v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu nebo obdobná ujednání, v nichž Společenství vystupuje jako smluvní strana nebo spolupracující strana, která není smluvní stranou. 2. Toto nařízení se použije, aniž jsou dotčena vnitrostátní kontrolní opatření, která překračují minimální požadavky tohoto nařízení, pokud jsou v souladu s právními předpisy Společenství a se společnou rybářskou politikou. Na žádost Komise členské státy sdělí informace o těchto kontrolních opatřeních. Článek 4Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v nařízení (ES) č. 2371/2002. Dále se pro účely tohoto nařízení rozumí: 1) „rybolovnou činností“ vyhledávání ryb, nahazování, nastavování, vlečení lovného zařízení, vytahování úlovku na palubu, překládka, uchovávání na palubě, zpracovávání na palubě, přemísťování a umísťování ryb a produktů rybolovu do klecí; 2) „pravidly společné rybářské politiky“ právní předpisy Společenství o zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů, o akvakultuře a o zpracování, přepravěa uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh; 3) „činnostmi, na které se vztahuje společná rybářská politika“ zachování, řízenía využívání živých vodních zdrojů a akvakultury a zpracování, přeprava a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh; 4) „kontrolou“ sledování, dohled, inspekce a prosazování; 5) „inspekcí“ jakákoli kontrola na místě prováděná inspektory a týkající se dodržování příslušných ustanovení společné rybářské politiky, která je zaznamenána v inspekční zprávě; 6) „úředníkem“ osoba zplnomocněná vnitrostátním orgánem, Komisí nebo Agenturou Společenství pro kontrolu rybolovu k provádění inspekce; 7) „licencí k rybolovu“ úřední doklad propůjčující jeho držiteli právo, jak je stanoveno vnitrostátními předpisy, používat určitou rybolovnou kapacitu pro obchodní využívání živých vodních zdrojů. Obsahuje minimální požadavky týkající se identifikace, technických vlastností a vybavení rybářského plavidla Společenství; 8) „oprávněním k rybolovu“ oprávnění k rybolovu vydané rybářskému plavidlu Společenství vedle jeho licence k rybolovu, které jej opravňuje vykonávat rybolovné činnosti ve vodách Společenství obecně a/nebo zvláštní rybolovné činnosti během určitého období v dané oblasti nebo pro dané loviště za zvláštních podmínek; 9) „automatickým identifikačním systémem“ autonomní a nepřetržitý vysílací systém sloužící pro námořní bezpečnost a dopravu plavidel, který lodím poskytuje prostředek pro elektronickou výměnu údajů, jež zahrnují identifikační údaje, údajeo poloze, kurzu a rychlosti lodi, mezi danou lodí a blízkými loděmi a orgány na břehu; 10) „chráněnou mořskou oblastí“ oblast, která byla vyhrazena právními předpisy, mezinárodně dohodnutým opatřením nebo jiným účinným opatřením přijatým pro ochranu celého uzavřeného prostředí nebo jeho části; 11) „střediskem sledování lovišť“ provozní středisko založené členským státem vlajky, které disponuje technickou kapacitou pro dálkové sledování rybářských plavidel, sběr, uchovávání, potvrzování a křížovou kontrolu údajů získaných prostřednictvím různých komunikačních systémů a pro poskytování těchto informací inspekčním útvarům státu vlajky nebo popřípadě pobřežnímu státu; 12) „překládkou“ vykládka všech nebo některých produktů rybolovu a akvakultury nacházejících se na palubě plavidla do jiného plavidla; 13) „rizikem“ pravděpodobnost události, která může nastat a která by znamenala porušení pravidel společné rybářské politiky; 14) „řízením rizik“ systematická identifikace rizik a provádění veškerých opatření nezbytných pro omezení realizace těchto rizik. Jedná se mimo jiné o takové činnosti, jako je sběr údajů a informací, analýza a hodnocení rizik, příprava a přijímání opatření a pravidelné sledování a přezkoumávání procesu a jeho výsledků na základě mezinárodních a vnitrostátních zdrojů a strategií a zdrojů a strategií Společenství; 15) „hospodářským subjektem“ fyzická nebo právnická osoba, která provozuje nebo vlastní podnik vykonávající činnosti související s jakoukoli fází výroby, zpracování, uvádění na trh a distribuce a maloobchodní řetězce produktů rybolovu a akvakultury; 16) „partií“ množství produktů rybolovu daného druhu, které prošlo stejnou úpravoua mohlo pocházet ze stejných lovišť a stejného plavidla nebo které prošlo stejnými činnostmi v oblasti akvakultury; 17) „zpracováním“ proces přípravy produktu. Zahrnuje čištění, porcování, chlazení ledem, balení, konzervaci, mražení, uzení, solení, vaření, nakládání, sušení nebo jakýkoli jiný způsob přípravy ryb k uvedení na trh; 18) „maloobchodem“ manipulace a/nebo zpracování produktů živých vodních zdrojůa jejich skladování v místě prodeje nebo dodání konečnému spotřebiteli a zahrnuje distribuční terminály, stravovací provozy, závodní jídelny, ústavní stravování, restaurace a další podobné provozy zajišťující zásobování potravinami, obchody, distribuční střediska supermarketů a velkoobchodní jednotky; 19) „agenturou“ Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu uvedená v nařízení Rady (ES) č. 768/2005 ze dne 26. dubna 2005; 20) „ integrovanou námořní kontrolní sítí“ síť systémů sloužících k dohledu, sledování, identifikaci a zpětnému sledování, provozovaná pro účely námořní bezpečnosti, ochrany mořského prostředí, kontrolu rybolovu, hraniční kontrolu, usnadnění obchodua celkové prosazování právních předpisů; 21) „ údaji ze systému sledování plavidel“ údaje o identifikaci, zeměpisné poloze, datu, času, kurzu a rychlosti rybářských plavidel, které jsou přenášeny pomocí satelitních zaměřovacích zařízení instalovaných na palubě rybářských plavidel do střediska sledování lovišť státu vlajky; 22) „ údaji ze systému detekce plavidel“ údaje získané z dálkově snímaných obrazůa shromažďované středisky sledování lovišť, které poskytují přehled o přítomnosti plavidel v dané mořské oblasti; 23) „ víceletými plány“ plány obnovy uvedené v článku 5 nařízení (ES) č. 2371/2002, plány řízení uvedené v článku 6 nařízení (ES) č. 2371/2002, stejně jako další předpisy Společenství přijaté na základě článku 37 Smlouvy o ES a stanovující zvláštní řídicí opatření pro určité rybí populace na dobu několika let; 24) „pobřežním státem“ stát ve vodách pod svrchovaností nebo jurisdikcí nebo v přístavech, ve kterých probíhá daná činnost. HLAVA IIOBECNÉ ZÁSADY Článek 5Obecné zásady 1. Členské státy kontrolují činnosti prováděné fyzickými či právnickými osobami v rámci společné rybářské politiky na jejich území a ve vodách podléhajících jejich svrchovanosti nebo jurisdikci, zejména rybolov, překládku, přemísťování ryb do klecí nebo zařízení určených pro akvakulturu včetně výkrmových zařízení, vykládku, dovoz, přepravu, uvádění na trh a skladování produktů rybolovu. 2. Členské státy rovněž kontrolují přístup do vod a ke zdrojům a činnosti prováděné mimo vody Společenství rybářskými plavidly plujícími pod jejich vlajkou a, aniž je dotčena přímá odpovědnost členského státu vlajky, jejich státními příslušníky. 3. Členské státy přijímají náležitá opatření, přidělují náležité finanční, personálnía technické zdroje a zřizují všechny správní a technické struktury nezbytné pro zajištění inspekce, sledování, dohledu a prosazování činností prováděných v rámci společné rybářské politiky. Svým příslušným orgánům a úředníkům poskytují k dispozici všechny odpovídající prostředky, které jim umožňují plnit jejich povinnosti. 4. Každý členský stát zajistí, že kontrola, inspekce, sledování, dohled a prosazování probíhá bez diskriminace, pokud jde o odvětví, plavidla nebo osoby vybrané pro inspekci, a na základě řízení rizik. 5. V každém členském státě koordinuje kontrolní činnosti všech vnitrostátních kontrolních orgánů jediný orgán. Ten také nese odpovědnost za koordinaci sběrua ověřování údajů o rybolovných činnostech, za podávání zpráv Komisi, dalším členským státům a třetím zemím a za spolupráci s těmito stranami. 6. Podmínkou vyplacení příspěvku z Evropského rybářského fondu podle nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 a finančních příspěvků Společenství na opatření uvedená v čl. 8 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 861/2006 by mělo být dodržování povinnosti členských států zajistit dodržování a prosazování pravidel o zachování, kontrole, inspekci a prosazování v rámci společné rybářské politiky, která se vztahují k financovaným opatřením nebo mají vliv na jejich účinnost, a za tímto účelem provádět a udržovat režim účinné inspekce, sledování, dohledu a prosazování. 7. Komise a členské státy v rámci svých příslušných pravomocí zajistí, aby byly dosaženy cíle tohoto nařízení, pokud jde o řízení a kontrolu finanční pomoci Společenství. HLAVA III OBECNÉ PODMÍNKY PRO PŘÍSTUP DO VOD A KE ZDROJŮM Článek 6Licence k rybolovu 1. Rybářské plavidlo Společenství se smí používat pro obchodní využívání živých vodních zdrojů pouze tehdy, pokud vlastní platnou licenci k rybolovu. 2. Členský stát vlajky vydává a spravuje licence k rybolovu pro rybářská plavidla Společenství. Zajišťuje, že informace uvedené v licenci k rybolovu jsou přesnéa v souladu s informacemi uvedenými v rejstříku rybářských loďstev Společenství uvedeném v článku 15 nařízení (ES) č. 2371/2002. 3. Členský stát vlajky dočasně pozastaví licenci k rybolovu plavidlu, které je dočasně odstaveno z rozhodnutí daného členského státu a které má své oprávnění k rybolovu pozastaveno v souladu s čl. 45 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1005/2008. 4. Členský stát vlajky trvale odejme licenci k rybolovu plavidlu, které podléhá opatření na úpravu kapacity uvedenému v čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 nebo kterému bylo jeho oprávnění k rybolovu odebráno v souladu s čl. 45 odst. 1 písm.d) nařízení (ES) č. 1005/2008. Článek 7Oprávnění k rybolovu 1. Rybářské plavidlo Společenství provozující svou činnost ve vodách Společenství je oprávněno provádět rybolovné činnosti pouze tehdy, pokud vlastní platné oprávnění k rybolovu vydané příslušnými orgány jeho členského státu vlajky. Rybářské plavidlo Společenství provozující svou činnost ve vodách Společenství je oprávněno provádět zvláštní rybolovné činnosti pouze tehdy, pokud jsou uvedeny v jeho platném oprávnění k rybolovu, kdy se na rybolov nebo oblasti rybolovu vztahuje: a) režim intenzity rybolovu; b) víceletý plán; c) chráněná mořská oblast; d) program postupného snižování objemu vylovených živočichů, vracených zpátky do moře; e) experimentální rybolov; f) rybolovné činnosti s využitím spodního lovného zařízení v oblastech, které nespadají do odpovědnosti regionální organizace pro řízení rybolovu; g) jiné případy stanovené v právních předpisech Společenství. 2. Pokud má členský stát zvláštní vnitrostátní systém oprávnění k rybolovu, zasílá Komisi na její žádost souhrn informací uvedených v žádostech o udělení povolenía související celkové údaje o intenzitě rybolovu. 3. Pokud členský stát vlajky přijal vnitrostátní předpisy ve formě vnitrostátního systému oprávnění k rybolovu, jenž slouží pro přidělování rybolovných práv, které má k dispozici, jednotlivým plavidlům, zasílá Komisi na její žádost informaceo plavidlech oprávněných provozovat rybolovnou činnost v daném lovišti. 4. Oprávnění k rybolovu se nevydává, jestliže dotčené plavidlo nezískalo licenci k rybolovu podle článku 6 nebo byla jeho licence k rybolovu pozastavena nebo odebrána. Platnost oprávnění k rybolovu automaticky zaniká, pokud byla danému plavidlu trvale odebrána licence k rybolovu. Oprávnění k rybolovu se pozastavuje, pokud byla licence k rybolovu dočasně pozastavena. 5. Formát a postup při vydávání licencí k rybolovu a oprávnění k rybolovu se přijímá postupem podle článku 111. Článek 8Značení lovného zařízení 1. Velitel plavidla dodržuje podmínky a omezení týkající se značení a identifikace plavidel a jejich lovných zařízení. 2. Prováděcí pravidla ke značení a identifikaci plavidel a jejich lovných zařízení se přijímá postupem podle článku 111. Článek 9Systém sledování plavidel 1. Členské státy provozují systém satelitního sledování plavidel za účelem účinného sledování rybolovných činností rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou bez ohledu na to, kde se nacházejí, a sledování rybolovných činností v jejich vodách. Členské státy zajistí pravidelnou kontrolu přesnosti těchto údajů a v případě zjištění jejich nepřesnosti neprodleně zasáhnou. 2. Rybářské plavidlo o celkové délce vyšší než 10 metrů má na palubě instalováno plně funkční zařízení, které umožňuje automatickou lokalizaci a identifikaci daného plavidla systémem sledování plavidel pomocí přenosu údajů o poloze prováděném v pravidelných intervalech. Toto zařízení rovněž umožňuje středisku sledování lovišť členského státu vlajky namátkově kontrolovat rybářské plavidlo. V případě plavidel, jejichž celková délka je vyšší než 10 metrů a dosahuje až 15 metrů, se tento odstavec použije od 1. ledna 2012. 3. Pokud se rybářské plavidlo nachází ve vodách jiného členského státu, členský stát vlajky o daném plavidle poskytne údaje ze systému sledování plavidel pomocí automatického přenosu do střediska sledování lovišť pobřežních členských států. Údaje ze systému sledování plavidel se rovněž na požádání poskytují členskému státu, v jehož přístavech rybářské plavidlo pravděpodobně vyloží svůj úlovek, nebo v jehož vodách toto rybářské plavidlo pravděpodobně bude pokračovat ve svých rybolovných činnostech. 4. Jestliže rybářské plavidlo Společenství provozuje svou činnost ve vodách třetí země nebo na volném moři, kde jsou rybolovné zdroje spravovány mezinárodní organizací, a jestliže tak stanoví dohoda s danou třetí zemí nebo příslušná pravidla dané mezinárodní organizace, uvedené údaje se rovněž poskytují dané zemi nebo organizaci. 5. Členské státy poskytují podrobné a souhrnné údaje konečným uživatelům uvedeným v čl. 2 písm. i) nařízení Rady (ES) č. 199/2008[33] za účelem podpory vědecké analýzy za podmínek uvedených v článku 18 uvedeného nařízení. 6. Plavidla Společenství o celkové délce do 15 metrů mohou být zproštěna povinnosti mít nainstalován systém sledování plavidel, pokud: a) provozují svou činnost výhradně v územních mořích členského státu vlajky nebo b) nikdy na moři nestráví více než 24 hodin, počítáno od doby vyplutí do návratu do přístavu. 7. Plavidla třetích zemí provozující svou činnost ve vodách Společenství mají na palubě instalováno plně funkční zařízení, které umožňuje automatickou lokalizacia identifikaci daného plavidla systémem sledování plavidel pomocí přenosu údajůo poloze prováděném v pravidelných intervalech stejným způsobem jako rybářská plavidla Společenství. 8. Členské státy zavádí a provozují střediska sledování lovišť, která sledují rybolovné činnosti a intenzitu rybolovu. Střediska sledování lovišť daného členského státu sledují rybářská plavidla plující pod jeho vlajkou bez ohledu na vody, ve kterých provozují svou činnost, nebo přístav, ve kterém se nacházejí, stejně jako rybářská plavidla Společenství plující pod vlajkou jiných členských států a rybářská plavidla třetích zemí, na které se vztahuje systém sledování plavidel a které provozují svou činnost ve vodách pod svrchovaností nebo jurisdikcí daného členského státu. 9. Každý členský stát vlajky ustanoví příslušné orgány odpovědné za střediska sledování lovišť a učiní náležitá opatření zajišťující patřičné personální vybavení svých středisek pro sledování lovišť a jejich vybavení počítačovým hardwarema softwarem umožňujícím automatické zpracování údajů a elektronický přenos údajů. Členské státy stanoví postupy pro zálohování a obnovu v případech poruchy systému. Členské státy mohou provozovat společná střediska sledování lovišť. 10. Prováděcí pravidla k tomuto článku se přijímají postupem podle článku 111. Článek 10Automatický identifikační systém 1. Rybářské plavidlo o celkové délce vyšší než 15 metrů je vybaveno automatickým identifikačním systémem, který je udržován v provozu a který splňuje normy výkonu vypracované Mezinárodní námořní organizací podle kapitoly V nařízení 19 oddílu 2.4.5 úmluvy SOLAS z roku 1974 v jejím aktuálním znění. 2. Členské státy používají údaje z automatického identifikačního systému za účelem křížové kontroly oproti dalším dostupným údajům v souladu s články 102 a 103. Za tímto účelem členské státy zajistí dostupnost údajů z automatického identifikačního systému, které se týkají rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou, pro své vnitrostátní orgány pro kontrolu lovišť. Členské státy zajistí pravidelné sledování přesnosti uvedených údajů a v případě zjištění jejich nepřesnosti neprodleně zasáhnou. Článek 11Systém detekce plavidel 1. Členské státy používají systém detekce plavidel, který jim umožňuje porovnat polohy získané z dálkově snímaných obrazů zaslaných na Zem satelity nebo jinými rovnocennými systémy s údaji získanými prostřednictvím systému sledování plavidel nebo automatického identifikačního systému za účelem stanovení přítomnosti rybářských plavidel v dané oblasti. Členské státy zajistí, že jejich střediska sledování lovišť disponují technickou kapacitou pro využívání systému detekce plavidel. 2. Komise může požadovat, aby členský stát používal systém detekce plavidel pro dané loviště a v danou dobu. Článek 12Přenos údajů pro činnosti dohledu Údaje ze systému sledování plavidel, automatického identifikačního systému a systému detekce plavidel shromážděné v rámci tohoto nařízení mohou být předávány agenturám Komise a dalším orgánům veřejné moci členských států, které se zabývají činností dohledu pro účely námořní bezpečnosti, hraniční kontroly, ochrany mořského prostředí a celkového prosazování právních předpisů. Článek 13Nové technologie 1. Rada může na základě článku 37 Smlouvy rozhodnout o povinnosti používat elektronická sledovací zařízení a nástroje pro zpětné vysledování, jako je genetická analýza. Za účelem posouzení technologie, která má být použita, členské státy ve spolupráci s Komisí nebo orgánem jmenovaným Komisí provedou do 1. června 2013 pilotní projekty týkající se nástrojů pro zpětné vysledování, jako je genetická analýza. 2. Rada na základě článku 37 Smlouvy rozhodne o zavedení dalších nových technologií na kontrolu lovišť, jestliže tyto technologie vedou k lepšímu souladu s pravidly společné rybářské politiky nákladově efektivním způsobem. HLAVA IVSLEDOVÁNÍ RYBOLOVU Kapitola ISledování používání rybolovných práv Oddíl 1Obecná ustanovení ČLÁNEK 14 LODNÍ DENÍK 1. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla, velitelé rybářských plavidel Společenstvío celkové délce vyšší než 10 metrů vedou lodní deník o svých činnostech, do něhož výslovně zaznamenávají veškerá množství převyšující 15 kg ekvivalentu živé hmotnosti od každého druhu ulovených a uskladněných na palubě, datuma příslušnou zeměpisnou oblast výlovu, vyjádřenou odkazem na podoblast a divizi či subdivizi, případně statistický obdélník, ve kterém se používají omezení odlovu v souladu s právními předpisy Společenství, a typ použitého lovného zařízení. Do lodního deníku se zaznamenávají i množství ryb od každého druhu vrácená zpátky do moře. Odpovědnost za přesnost údajů zaznamenaných v lodním deníku nese velitel. 2. V lovištích podléhajících režimů intenzity rybolovu velitelé rybářských plavidel Společenství v lodních denících zaznamenávají dobu strávenou v oblasti, jak je uvedeno níže: a) pokud jde o vlečné lovné zařízení: i) vplutí a vyplutí z přístavu; ii) každé vplutí a vyplutí z mořských oblastí, kde platí zvláštní pravidla pro přístup do vod a ke zdrojům; iii) úlovek uchovávaný na palubě podle druhů v kilogramech živé hmotnosti v době vyplutí z dané oblasti nebo vplutí do přístavu nacházejícím se v dané oblasti. b) pokud jde o statické lovné zařízení: i) vplutí a vyplutí z přístavu; ii) každé vplutí a vyplutí z mořských oblastí, kde platí zvláštní pravidla pro přístup do vod a ke zdrojům; iii) datum a čas nastavení nebo opětovného nastavení statického lovného zařízení v těchto oblastech; iv) datum a čas ukončení rybářských činností za použití statického lovného zařízení; v) úlovek uchovávaný na palubě podle druhů v kilogramech živé hmotnosti v době vyplutí z dané oblasti nebo vplutí do přístavu nacházejícím se v dané oblasti. 3. Povolená tolerance pro odhadovaná množství kilogramů ryb uchovávaných na palubě, zaznamenávaná do lodního deníku činí 5 %. 4. Při převodu hmotnosti uchovávaných nebo zpracovaných ryb na živou hmotnost ryb používají velitelé rybářských plavidel Společenství přepočítávací faktor stanovený postupem podle článku 111. 5. Velitelé rybářských plavidel třetích zemí provozující svou činnost ve vodách Společenství zaznamenávají informace uvedené v tomto článku stejným způsobem jako velitelé rybářských plavidel Společenství. 6. Prováděcí pravidla k tomuto článku se přijímají postupem podle článku 111. Článek 15Elektronické zaznamenávání a přenos údajů z lodního deníku 1. Velitel rybářského plavidla Společenství o celkové délce vyšší než 10 metrů do lodního deníku elektronicky zaznamenává informace o rybolovu a elektronicky je zasílá příslušnému orgánu členského státu vlajky alespoň jednou denně. 2. Odstavec 1 se použije pro rybářská plavidla Společenství o celkové délce vyšší než 15 metrů a dosahující až 24 metrů od 1. července 2011 a pro rybářská plavidla Společenství o celkové délce vyšší než 10 metrů a dosahující až 15 metrů od 1. ledna 2012. Plavidla Společenství o celkové délce do 15 metrů mohou být zproštěna povinnosti uvedené v odstavci 1, pokud: a) provozují svou činnost výhradně v územních mořích členského státu vlajky, nebo b) nikdy na moři nestráví více než 24 hodin, počítáno od doby vyplutí do návratu do přístavu. Článek 16Plavidla zproštěná povinností týkajících se lodního deníku 1. Každý členský stát provádí namátkové kontroly činností rybářských plavidel zproštěných povinností uvedených v článku 14, aby tak zajistil dodržování pravidel společné rybářské politiky ze strany těchto plavidel. 2. Za tímto účelem každý členský stát zavede plán namátkových kontrol vycházející z metodiky přijaté Komisí postupem podle článku 111 a každý rok před 31. lednem jej předloží Komisi, přičemž uvede metody použité při vypracování tohoto plánu. Plány namátkových kontrol se pokud možno v průběhu času neměnía jsou v rámci regionů sjednocené. Článek 17Předchozí oznámení 1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení obsažená ve víceletých plánech, velitelé rybářských plavidel Společenství nebo jejich zástupci oznámí příslušným orgánům členského státu, jehož přístav nebo výkladiště chtějí použít, alespoň 4 hodiny před odhadovanou dobou vplutí do přístavu, ledaže příslušné orgány povolily dřívější vplutí, následující informace: a) identifikaci plavidla; b) jméno stanoveného přístavu určení a účel vplutí, jako je vykládka, překládka, přístup ke službám; c) oprávnění k rybolovu, případně oprávnění podporovat rybářské činnosti nebo překládat produkty rybolovu; d) kalendářní data rybářské expedice a oblasti, ve kterých byly úlovky získány; e) odhadované datum a doba vplutí do přístavu; f) množství od každého druhu uchovávaná na palubě, včetně nulových množství ryb vrácených zpátky do moře; g) množství od každého druhu, které bude vyloženo nebo přeloženo. 2. Velitel rybářského plavidla Společenství nebo jeho zástupce, který elektronicky zaznamenává informace do lodního deníku podle článku 15, elektronicky zasílá příslušnému orgánu členského státu vlajky předchozí oznámení uvedené v odstavci 1. Informace z lodního deníku uvedené v článku 14 a předchozí oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku mohou být zaslány společně v jednom sdělení, pokud jsou v daném sdělení obsaženy požadované informace týkající se obou těchto záležitostí. 3. Pokud rybářské plavidlo Společenství hodlá vplout do přístavu ve členském státu jiném než členském státu vlajky a podalo o tom elektronicky předchozí oznámení uvedené v odstavci 1, příslušné orgány členského státu vlajky toto předchozí oznámení uvedené v odstavci 1 při jeho doručení okamžitě elektronicky zasílají příslušným orgánům pobřežního členského státu. 4. Postupem podle článku 111 může Komise určité kategorie rybářských plavidel na omezenou dobu, která může být prodloužena, zprostit povinnosti stanovené v odstavci 1, nebo stanovit jinou lhůtu pro podání oznámení, kdy mimo jiné zohledňuje typ produktů rybolovu, vzdálenost mezi lovišti, výkladišti a přístavy, kde jsou předmětná plavidla zaregistrována. Článek 18Překládka Překládky na moři jsou ve vodách Společenství zakázány. Povolují se pouze na základě povolení v přístavech členských států určených pro tento účel a za podmínek uvedených v tomto nařízení. Článek 19Prohlášení o překládce 1. Velitelé překládajícího i přijímajícího plavidla nebo jejich zástupci podávají prohlášení o překládce co nejdříve, nejpozději do 24 hodin po překládce, a) svému členskému státu vlajky a b) příslušným orgánům dotčeného členského státu přístavu, pokud byla překládka provedena v přístavu jiného členského státu. 2. Prohlášení o překládce se podává, pokud možno, elektronicky. Pokud je prohlášenío překládce podáno elektronicky, podává se pouze členskému státu vlajky, a toi v případě, že je překládka provedena v přístavu jiného členského státu. Členský stát vlajky okamžitě po doručení prohlášení o překládce toto prohlášení zasílá dotčenému členskému státu přístavu. 3. Prohlášení o překládce uvádí přeložené množství produktů rybolovu podle druhů, datum a místo každého úlovku, jména plavidel, kterých se překládka týkala,a přístavy překládky a určení. Velitelé obou plavidel nesou odpovědnost za přesnost těchto prohlášení. 4. Postupem podle článku 111 může Komise určité kategorie rybářských plavidel na omezenou a prodloužitelnou dobu zprostit povinnosti stanovené v odstavci 1, nebo stanovit jinou lhůtu pro podání oznámení, kdy mimo jiné zohledňuje typ produktů rybolovu, vzdálenost mezi lovišti, výkladišti a přístavy, kde jsou předmětná plavidla zaregistrována. 5. Postupy a formuláře k překládce se stanoví postupem podle článku 111. Článek 20Povolení vykládat a překládat 1. Rybářským plavidlům Společenství se uděluje povolení vykládat a překládat pouze tehdy, pokud jsou informace uvedené v článku 17 úplné. 2. Vykládka může začít až poté, co příslušné orgány dotčeného členského státu vydají povolení. 3. Povolení zahájit vykládku nebo překládku v přístavu podléhá kontrole úplnosti podaných informací, jak je stanoveno v odstavci 1, a případně provedení inspekce. 4. Při udělení povolení vykládat příslušné orgány přidělí vykládce specifické číslo vykládky (ULN) a sdělí jej veliteli plavidla. Pokud je vykládka přerušena, je nutno před znovuzahájením vykládky získat svolení. Článek 21Prohlášení o vykládce 1. Velitel nese odpovědnost za přesnost prohlášení o vykládce, které jako minimum uvádí vyložená množství od každého druhu, jak je uvedeno v článku 14, a oblasta datum úlovku. 2. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení obsažená ve víceletých plánech, velitel nebo zástupce velitele rybářského plavidla Společenství o celkové délce vyšší než 10 metrů elektronicky předává údaje z prohlášení o vykládce příslušným orgánům členského státu vlajky do 2 hodin od ukončení vykládky. 3. Pokud rybářské plavidlo Společenství vyloží svůj úlovek v členském státě jiném než členském státě vlajky, příslušné orgány členského státu vlajky okamžitě po doručení údajů z prohlášení o vykládce tyto údaje elektronicky zasílají příslušným orgánům členského státu, ve kterém byl úlovek vyložen. 4. Odstavec 2 se použije pro rybářská plavidla Společenství o celkové délce vyšší než 15 metrů a dosahující až 24 metrů od 1. července 2011 a pro rybářská plavidla Společenství o celkové délce vyšší než 10 metrů a dosahující až 15 metrů od 1. ledna 2012. Plavidla Společenství o celkové délce do 15 metrů mohou být zproštěna povinnosti uvedené v odstavci 2, pokud: a) provozují svou činnost výhradně v územních mořích členského státu vlajky nebo b) nikdy na moři nestráví více než 24 hodin, počítáno od doby vyplutí do návratu do přístavu. 5. V případě plavidel zproštěných povinnosti uvedené v odstavci 2 velitel nebo jeho zástupce při vykládce vypracovávají prohlášení o vykládce a předávají jej co nejdříve, nejpozději do 24 hodin od vykládky, příslušným orgánům členského státu, ve kterém byla vykládka provedena. 6. Postupy a formuláře k prohlášení o vykládce se stanoví postupem podle článku 111. Článek 22Plavidla zproštěná povinností týkajících se prohlášení o vykládce 1. Každý členský stát provádí namátkové kontroly činností rybářských plavidel zproštěných povinností týkajících se prohlášení o vykládce uvedených v čl. 21 odst. 1 a 2, aby tak zajistil dodržování pravidel společné rybářské politiky ze strany těchto plavidel. 2. Za tímto účelem každý členský stát zavede plán namátkových kontrol vycházející z metodiky přijaté Komisí postupem podle článku 111 a každý rok před 31. lednem jej předloží Komisi, přičemž uvede metody použité při vypracování tohoto plánu. Plány namátkových kontrol se, pokud možno, v průběhu času neměnía jsou v rámci regionů sjednocené. Oddíl 2Zaznamenávání a výměna údajů členskými státy ČLÁNEK 23 ZAZNAMENÁVÁNÍ ÚLOVKů A INTENZITY RYBOLOVU 1. Každý členský stát zaznamenává všechny příslušné údaje o rybolovných právech uvedených v této kapitole, vyjádřené z hlediska úlovku a intenzity rybolovu,a uchovává originály daných údajů po dobu tří let, případně déle v souladu s vnitrostátními předpisy. 2. Před 15. dnem každého měsíce každý členský stát předá Komisi nebo orgánu jmenovanému Komisí prostřednictvím počítačového přenosu všechny aktualizované údaje uvedené v odstavci 1, zaznamenané za předcházející měsíc. 3. Všechny úlovky populace nebo skupiny populací podléhající kvótám, uskutečněné rybářskými plavidly Společenství se započítají proti kvótě pro předmětnou populaci nebo skupinu populací, která platí pro členský stát vlajky, bez ohledu na místo vykládky. Článek 24Výměna údajů 1. Aniž je dotčen článek 23, členské státy vykládky na žádost jiného členského státu elektronicky poskytují údaje o vykládkách, prodeji, překládkách nebo přepravě produktů rybolovu, které v jeho přístavech nebo vodách pod jeho svrchovaností nebo jurisdikcí provedla rybářská plavidla plující pod vlajkou žádajícího členského státu. 2. Tyto informace zahrnují alespoň název a vnější identifikační značku předmětného plavidla, množství ryb rozlišených podle populace nebo skupiny populací, které dané plavidlo vyložilo, prodalo nebo přeložilo, stejně jako datum a místo vykládky, prodeje, překládky nebo přepravy. Tyto informace se předávají do čtyř pracovních dní od data, kdy o ně daný členský stát požádal, nedohodnou-li se dotčené členské státy jinak. 3. Členský stát, ve kterém proběhla vykládka, prodej, překládka nebo přeprava, tyto informace elektronicky předává Komisi na její žádost, a to ve stejné době, kdy je sděluje členskému státu vlajky, pod který toto plavidlo spadá. Článek 25Údaje o vyčerpání rybolovných práv 1. Členský stát Komisi neprodleně informuje, jakmile zjistí, že: a) úlovky populace nebo skupiny populací podléhající kvótám, uskutečněné rybářskými plavidly plujícími pod jeho vlajkou zřejmě dosáhly 80 % dané kvóty, nebo b) bylo dosaženo 80 % maximální úrovně intenzity rybolovu pro oblast rybolovu, vztahující se na všechna nebo některá rybářská plavidla plující pod jeho vlajkou. 2. V takovém případě Komisi na její žádost poskytne podrobnější a častější informace, než jak je uvedeno v článku 23. Oddíl 3Uzavření lovišť ČLÁNEK 26 UZAVřENÍ LOVIšť čLENSKÝMI STÁTY 1. Každý členský stát stanoví datum, od kterého: a) se má zato, že úlovky populace nebo skupiny populací podléhající kvótě, uskutečněné rybářskými plavidly plujícími pod jeho vlajkou, danou kvótu vyčerpaly; b) se maximální úroveň intenzity rybolovu pro oblast rybolovu, vztahující se na všechna nebo některá rybářská plavidla plující pod jeho vlajkou, považuje za dosaženou. 2. Od data uvedeného v odstavci 1 dotčený členský stát zakazuje plavidlům plujícím pod jeho vlajkou rybolov dané populace nebo skupiny populací, stejně jako uchovávání na palubě, překládku a vykládku ryb po uvedeném datu, a rozhodneo datu, do kterého jsou povoleny překládky a vykládky nebo závěrečná prohlášenío úlovcích. 3. Rozhodnutí uvedené v odstavci 2 zveřejňuje dotčený členský stát a okamžitě se sděluje Komisi a dalším členským státům. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie (řadě C). Od data, kdy dotčený členský stát zveřejní své rozhodnutí, členské státy zajistí, aby plavidla plující pod vlajkou dotčeného členského státu v jejich vodách nebo na jejich území neuchovávala na palubě, nevykládala, neukládala do klecí ani nepřekládala příslušné ryby. 4. Komise členským státům elektronicky zpřístupňuje oznámení doručená podle tohoto článku. Článek 27Uzavření lovišť Komisí 1. Pokud Komise zjistí, že členský stát nedodržel svou povinnost oznámit měsíční údaje o rybolovných právech, jak je uvedeno v čl. 23 odst. 2, může stanovit datum, ke kterému je 80 % rybolovných práv daného členského státu považováno za vyčerpané, a může stanovit odhadované datum, ke kterému jsou rybolovná práva považována za vyčerpaná. 2. Pokud Komise na základě informací podle článku 26 nebo ze své iniciativy zjistí, že rybolovná práva dostupná pro Společenství nebo členský stát jsou považována za vyčerpaná, informuje o tom dotčený členský stát a zakáže rybolovné činnosti pro příslušnou oblast, lovné zařízení, populaci, skupinu populací nebo loďstvo, kterého se dané rybolovné činnosti týkají. Článek 28Nápravná opatření 1. Pokud Komise zastavila rybolov z důvodu domnělého vyčerpání rybolovných práv dostupných pro členský stát nebo skupinu členských států nebo pro Společenstvía zjistí se, že členský stát ve skutečnosti svá rybolovná práva nevyčerpal, použijí se následující odstavce. 2. Pokud újma, kterou utrpěl členský stát, pro něhož byl vydán zákaz rybolovu před vyčerpáním jeho rybolovných práv, nebyla odstraněna, přijme se postupem podle článku 111 opatření s cílem náležitě napravit způsobenou újmu. Tato opatření mohou spočívat v provedení odpočtů z rybolovných práv kteréhokoli členského státu, který přečerpal svá rybolovná práva a takto odečtená množství se pak patřičným způsobem rozdělí mezi členské státy, jejichž rybolovné činnosti byly zastaveny před vyčerpáním jejich rybolovných práv. 3. Tyto odpočty a následná rozdělení se provádějí s ohledem prioritně na druhya oblasti, pro které byla rybolovná práva stanovena. Mohou být provedeny v roce, ve kterém došlo k újmě, nebo v následujícím roce či letech. 4. Prováděcí pravidla k tomuto článku, a zejména pro stanovení dotčených množství, se přijímají postupem podle článku 111. Kapitola II Sledování správy loďstva Oddíl 1 Rybolovná kapacita Článek 29 Rybolovná kapacita 1. Členské státy odpovídají za provádění kontrol nezbytných k tomu, aby zajistily, že celková kapacita odpovídající licencím k rybolovu, vydaným členským státem, v GT nebo kW, není v žádném okamžiku vyšší než maximální úrovně kapacity stanovené pro členský stát v souladu s následujícími dokumenty: a) článek 13 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a b) nařízení Rady (ES) č. 639/2004 ze dne 30. března 2004[34]. a c) nařízení Komise (ES) č. 1438/2003 ze dne 12. srpna 2003, a[35] d) nařízení Komise (ES) č. 2104/2004 ze dne 9. prosince 2004. [36] 2. Prováděcí pravidla k tomuto článku mohou být přijata postupem podle článku 111, zejména ohledně: a) registrace rybářských plavidel; b) ověřování výkonu rybářských plavidel; c) ověření nosnosti rybářských plavidel; d) ověření typu, čísla a charakteristiky lovného zařízení. 3. Členské státy informují Komisi ve zprávě uvedené v článku 110 o metodách použitých kontrol, včetně jmen a adres orgánů odpovědných za provádění ověření podle odstavce 2. Oddíl 2: Výkon motoru ČLÁNEK 30 SLEDOVÁNÍ VÝKONU MOTORU 1. Rybolov je povolen pouze pro rybářská plavidla vybavená motory o výkonu nepřesahujícím hodnotu uvedenou v osvědčení o motoru. 2. Je zakázáno manipulovat s motorem s cílem zvýšit jeho výkon nad hodnotu výkonu uvedenou v osvědčení o motoru. 3. Je zakázáno používat nové nebo vyměněné motory, které nebyly úředně schváleny členským státem. 4. Členské státy se ujistí, že ověřený výkon motoru není překročen. Členské státy informují Komisi ve zprávě uvedené v článku 110 o provedených opatřeních kontrol zajišťujících nepřekročení výkonu motoru. Článek 31Osvědčení o výkonu motoru 1. Nové, vyměněné a technicky upravené motory musí mít úřední schválení orgánů členských států, že nemohou dosáhnout vyššího výkonu, než je hodnota uvedená v osvědčení o motoru. Taková schválení jsou vydána pouze tehdy, jestliže motor nemůže dosáhnout vyššího než uvedeného výkonu. 2. Orgány členských států mohou uložit vydávání osvědčení o výkonu motoru klasifikačním organizacím, výrobcům motorů nebo jiným hospodářským subjektům majícím nezbytnou odbornost pro technické přezkoumání výkonu motoru. Tyto klasifikační organizace, výrobci motorů nebo jiné hospodářské subjekty vydávají osvědčení, že motor nemůže dosáhnout vyššího než úředně uvedeného výkonu, pouze tehdy, jestliže neexistuje možnost zvýšit výkon motoru nad hodnotu uvedenou v osvědčení. Článek 32Křížová kontrola výkonu motoru 1. Členské státy provádějí křížovou kontrolu údajů, aby ověřily shodu s výkonem motoru, se všemi informacemi dostupnými pro správu technických údajů plavidla. Především ověřují informace obsažené v: a) evidenci Systému sledování plavidel; b) lodním deníku; c) osvědčení EIAPP (Engine International Air Pollution Prevention) vydaném pro motor podle ustanovení přílohy VI úmluvy MARPOL 73/78; d) osvědčeních o klasifikaci vydaných uznaným subjektem pověřeným inspekcemi a prohlídkami plavidel ve smyslu směrnice 94/57/ES; e) osvědčení o zkoušce k plavbě po moři; f) rejstříku rybářských plavidel Společenství a g) veškerých dalších dokumentech obsahujících významné informace o výkonu plavidla nebo jakékoli související technické údaje. 2. Jestliže existují známky, že výkon motoru rybářského plavidla je větší než výkon uvedený v licenci k rybolovu, členský stát přikročí k fyzickému ověření výkonu motoru. Kapitola III Sledování víceletých plánů Článek 33Překládky v přístavu Rybářská plavidla Společenství, která se účastní rybolovné činnosti v lovištích spadajících do víceletého plánu, nepřekládají své úlovky na palubu žádného jiného plavidla nebo dopravního prostředku, aniž by předtím nevyložila své úlovky ke zvážení v dražebním středisku nebo jiném orgánu oprávněném členskými státy. Článek 34Určené přístavy 1. V případě přijetí víceletého plánu může Rada rozhodnout o prahovém množství pro živou váhu druhu spadajícího do víceletého plánu, při jehož překročení je plavidlo povinno vyložit své úlovky v určeném přístavu. 2. Jestliže má být vyloženo větší množství ryb, než je prahová hodnota podle odstavce 1, zajistí velitel rybářského plavidla Společenství, že k vyložení dojde pouze v určeném přístavu Společenství. Když jde o víceletý plán v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, může být vykládka uskutečněna v přístavu smluvní strany takové organizace. 3. Každý členský stát určí přístavy pro uskutečňování vykládek podle odstavce 2. 4. Pro stanovení přístavu jako určeného přístavu musí být splněny následující podmínky: a) omezené časy vykládky; b) omezené prostory vykládky; c) úplné provedení inspekce během vykládacího času a na všech místech vykládky; d) průměrné vyložené váhové množství druhu, na který se vztahuje víceletý plán, musí představovat nejméně 5 % celkových množství vyložených v takovém přístavu. Obdobím sloužícím k výpočtu takového průměru jsou tři bezprostředně po sobě následující roky. Článek 35Oddělené uložení druhů, na které se vztahují plány obnovy 1. Je zakázáno uchovávat na rybářském plavidle Společenství jakékoli množství druhu podléhajícího víceletému plánu v nádobách spolu s jiným druhem rybolovného produktu. 2. Nádoby s druhem, který podléhá víceletému plánu, musejí být řádně označeny štítkem s kódem FAO druhu podléhajícího víceletému plánu a uloženy v nákladovém prostoru odděleně od ostatních nádob. Článek 36 Vnitrostátní akční programy kontroly 1. Členské státy definují vnitrostátní akční programy kontroly pro každý víceletý plán. 2. Členské státy stanoví konkrétní inspekční normy v souladu s přílohou I. Tyto normy se pravidelně přehodnocují po provedení analýzy dosažených výsledků. Inspekční normy se postupně vyvíjejí, dokud není dosaženo cílových norem uvedených v příloze 1. Kapitola IVSledování technických opatření ODDÍL 1 POUžITÍ LOVNÝCH ZAřÍZENÍ ČLÁNEK 37 LOVNÁ ZAřÍZENÍ 1. Každé lovné zařízení použité v rybolovu musí splňovat technické podmínky stanovené pravidly společné rybářské politiky pro rybolov. 2. V lovištích, ve kterých je povoleno mít na palubě více než dva druhy lovného zařízení, je zařízení, které se nepoužívá, uskladněno tak, aby nebylo připraveno k okamžitému použití, v souladu s následujícími podmínkami: a) sítě, závaží a podobná zařízení musejí být odpojeny od vlečných desek a vlečných a tažných lan a lanek; b) sítě umístěné na palubě nebo nad palubou musejí být pevně přivázány; c) dlouhé rybářské vlasce musejí být uskladněny ve spodních palubách. Článek 38Druhové složení úlovku 1. Pokud byly úlovky nacházející se na rybářském plavidle Společenství odloveny v rámci jednoho výjezdu pomocí sítí o různé minimální velikosti ok, vypočítá se druhové složení úlovku pro každou část úlovku, která byla odlovena za odlišných podmínek Za tímto účelem se každá změna předtím použité velikosti ok sítě, jakož i složení úlovků nacházejících v době této změny na plavidle zapíší do lodního deníku a do prohlášení o vykládce. 3. V určených případech se postupem podle článku 111 stanoví prováděcí pravidla k vedení plánu skladování zpracovaných produktů na plavidle, sestaveného podle druhů s uvedením jejich umístění v podpalubí. Oddíl 2Sledování chráněných mořských oblastí ČLÁNEK 39 SYSTÉM SLEDOVÁNÍ PLAVIDEL 1. Při definování chráněné mořské oblasti se měří poloha ohraničující geografický mnohoúhelník a odpovídající kosoúhlé souřadnice a polohy plavidel v souladu s platnými normami. 2. Rybolovné činnosti rybářských plavidel Společenství v rybolovných pásmech, kde je definována chráněná mořská oblast, jsou sledovány střediskem sledování lovišť pobřežního státu, který musí mít systém pro detekci a záznam vstupu plavidel do chráněné mořské oblasti, transitu a opuštění. 3. Středisko sledování lovišť pobřežního státu je vybaveno poplašným zařízením, které automaticky detekuje plavidla vstupující do chráněné mořské oblasti. Poplašné zařízení je také na palubě plavidla, aby upozornilo kapitána plavidla, jestliže se nachází na vstupu do chráněné mořské oblasti. 4. Členské státy zřizují poplašný systém, když plavidlo vstupuje do kontrolního bezpečnostního pásma kolem chráněných oblastí. 5. Odchylně od čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003 je četnost předávání údajů nejméně v intervalu 15 minut, když plavidlo vpluje do bezpečnostního pásma kontroly, a v reálném čase, když plavidlo vpluje do chráněné mořské oblasti. Článek 40 Tranzit přes chráněnou mořskou oblast 1. Tranzit přes chráněnou mořskou oblast je povolen pro všechna rybářská plavidla s následujícími podmínkami: a) veškerá lovná zařízení převážená na palubě jsou během tranzitu pevně přivázána a uskladněna; a b) rychlost během tranzitu není menší než 6 uzlů. 2. Velitelé rybářských plavidel Společenství, kteří zamýšlejí projet přes chráněnou mořskou oblast, sdělí orgánům členského státu, pod jehož vlajkou plují, a orgánům pobřežního členského státu následující údaje ve formě zprávy o tranzitu: a) jméno plavidla, vnější identifikaci plavidla, rádiovou volací značku a jméno velitele plavidla; b) souřadnice zeměpisné polohy plavidla, ke kterému se sdělení vztahuje; c) datum a čas každého vstupu do chráněné mořské oblasti; d) datum a čas každého opuštění chráněné mořské oblasti. Oddíl 3Sledování snížení výmětů ČLÁNEK 41 EVIDENCE VÝMěTů 1. Velitel rybářského plavidla zaznamená všechny výměty přesahující 15 kg ekvivalentů živé váhy v množství a sdělí tuto informaci bez prodlení a pokud možno elektronicky příslušným úřadům. 2. Členské státy zavedou speciální režim pro sledování rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou s rybářským oprávněním v rámci režimu progresivního snižování výmětů. Článek 42Kontroly deníku U plavidel vybavených systémem sledování plavidel členské státy systematicky ověří, že informace přijatá ze střediska sledování lovišť odpovídá činnostem zaznamenaným v deníku pomocí údajů ze systému sledování plavidel a údajů od pozorovatelů, jsou-li k dispozici. Takové křížové kontroly se zaznamenávají v počítačově čitelném formátu a jsou archivovány po dobu tří let. Oddíl 4Uzavření lovišť v reálném čase ČLÁNEK 43 OBECNÁ USTANOVENÍ 1. Jestliže je dosažena spouštěcí úroveň vedlejšího úlovku, příslušná oblast se dočasně uzavře pro rybolov v souladu s ustanoveními tohoto oddílu. Takové uzavření v reálném čase se zavádí na stanovenou dobu nepřesahující 10 dnů. 2. Spouštěcí úroveň vedlejších úlovků se vypočte jako procento živé váhy každého druhu v celkovém úlovku z jednoho zátahu sítě nebo, je-li cílem uzavření v reálném čase ochrana mláďat určitého druhu, jako procento počtu mláďat definovaného druhu ve srovnání s celkovým počtem jedinců tohoto konkrétního druhu v daném zátahu sítě. Článek 44Uzavření v reálném čase členským státem 1. Když je zjištěna spouštěcí úroveň vedlejšího úlovku jakýmkoli plavidlem ochrany loviště pobřežního členského státu nebo státu, který se účastní společné operace podle plánu společného využívání, informuje plavidlo ochrany loviště bez prodlení příslušné orgány pobřežního členského státu. 2. Jestliže množství vedlejšího úlovku přesáhne spouštěcí úroveň v kterémkoli jednom zátahu sítě, změní rybářské plavidlo před pokračováním v rybolovu rybolovnou oblast nejméně o pět námořních mil z jakékoli polohy předešlého položení sítě a bez prodlení informuje příslušné orgány pobřežního členského státu. Jestliže alespoň tři rybářská plavidla musela opustit rybolovnou oblast kvůli překročení spouštěcí úrovně vedlejšího úlovku, pobřežní členský stát použije informace přijaté od těchto plavidel ke stanovení uzavření v reálném čase. 3. Na základě informace přijaté podle odstavců 1 a 2 rozhodne pobřežní členský stát o uzavření dotčené oblasti v reálném čase. Informuje bez prodlení Komisi, všechny členské státy a třetí země, jejichž plavidla jsou oprávněna operovat v dotčené oblasti, že bylo zavedeno uzavření v reálném čase. Rybolovné činnosti jsou v takové oblasti zakázány, jak definuje rozhodnutí ustavující uzavření v reálném čase. Článek 45Uzavření v reálném čase Komisí 1. Na základě přijaté informace, která prokazuje, že byla dosažena spouštěcí úroveň vedlejších úlovků, může Komise stanovit dočasné uzavření oblasti, jestliže takové uzavření nestanovil sám pobřežní členský stát. 2. Komise informuje bez prodlení všechny členské státy a třetí země, jejichž plavidla jsou oprávněna operovat v této oblasti, a zveřejní bez prodlení na svých oficiálních webových stránkách mapu včetně souřadnic dočasně uzavřené oblasti, přičemž specifikuje dobu trvání uzavření a podmínky pro loviště v takové konkrétní uzavřené oblasti. Článek 46Znovuotevření dočasně uzavřené oblasti 1. Po minimální době 60 hodin od uzavření definované oblasti a pod dohledem inspekční služby pobřežního členského státu podnikne omezený počet plavidel s vědeckým pozorovatelem na palubě průzkumné rybolovné operace s cílem ověřit úroveň vedlejších úlovků. 2. Jestliže tyto operace stanovené v odstavci 1 nedosáhnou více než 60 % spouštěcí úrovně vedlejšího úlovku, pobřežní členských stát ukončí jím stanovené uzavření v reálném čase. Pobřežní členský stát informuje bez prodlení Komisi, všechny dotčené členské státy a třetí země, jejichž plavidla mají licenci k provozu v přidruženém pásmu, že uzavření v reálném čase bylo ukončeno. 3. Jestliže bylo uzavření v reálném čase stanoveno Komisí v souladu s článkem 45, je Komise bez prodlení informována pobřežním členským státem o výsledcích průzkumných rybolovných operací ustanovených v odstavci 1. Komise případně po přezkoumání informace Vědeckotechnickým a hospodářským výborem Komise pro rybářství ukončí uzavření v reálném čase, jestliže operace stanovené v odstavci 1 nepřesáhnou 60 % spouštěcí úrovně vedlejšího úlovku. Informuje všechny dotčené členské státy a třetí země, jejichž plavidla mají licenci k provozu v přidruženém pásmu, že uzavření v reálném čase bylo ukončeno. Kapitola V Sledování rekreačního rybolovu Článek 47 Rekreační rybolov 1. Rekreační rybolov na plavidle ve vodách Společenství týkající se populace, na kterou se vztahuje víceletý plán, je podřízen oprávnění pro takové plavidlo, které vydá členský stát vlajky plavidla. 2. Úlovky populace, na kterou se vztahuje víceletý plán, v rekreačním rybolovu jsou evidovány členským státem vlajky plavidla. 3. Odlovy druhů, na které se vztahuje víceletý plán, v rekreačním rybolovu jsou počítány proti příslušným kvótám členského státu vlajky plavidla. Dotčené členské státy stanoví z těchto kvót podíl, který bude použit výhradně pro účely rekreačního rybolovu. 4. Úlovky z rekreačního rybolovu je zakázáno prodávat na trhu s výjimkou prodeje pro filantropické účely. HLAVA VSLEDOVÁNÍ UVÁDĚNÍ NA TRH Kapitola I Obecná ustanovení Článek 48Zásady sledování uvádění na trh 1. Každý členský stát je odpovědný za kontrolu uplatňování pravidel společné rybářské politiky ve všech stádiích uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, od prvního prodeje po maloobchodní prodej, včetně přepravy. 2. Všechny partie produktů rybolovu a akvakultury jsou sledovatelné a hospodářské subjekty musejí být schopny zjistit původ a místo určení partií od odlovu nebo výlovu po koncového spotřebitele. 3. Při stanovené minimální velikosti daného druhu musejí být hospodářské subjekty odpovědné za prodej, skladování nebo dopravu schopné prokázat zeměpisný původ produktů odkazem na podoblast a divizi nebo subdivizi nebo případně na statistický obdélník, ve kterém platí omezení úlovku podle právních předpisů Společenství. 4. Členské státy zajistí, že všechny produkty rybolovu a akvakultury z odlovů nebo výlovů jsou v partiích. Článek 49Společné obchodní normy 1. Členské státy zajistí, že produkty, na které se vztahují společné obchodní normy, jsou vystaveny k prodeji, uvedeny do prodeje, prodávány nebo jinak obchodovány pouze se splněním těchto norem. 2. Produkty stažené z trhu se řídí v souladu s nařízením Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 společnými obchodními normami, zejména v kategorii čerstvosti. 3. Hospodářské subjekty odpovědné za prodej, skladování nebo dopravu partií produktů rybolovu musejí být schopné prokázat, že produkty splňují obchodní normy ve všech stádiích. Článek 50 Vysledovatelnost 1. Aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 178/2002[37] a vnitrostátní právní předpisy členských států, zajistí členské státy, že jejich hospodářské subjekty zavedou systémy a postupy, které umožní, aby byly informace o místě původu produktů rybolovu a akvakultury dostupné příslušným orgánům. 2. Minimální požadavky na informace u všech partií produktů rybolovu a akvakultury za účelem sledování místa jejich původu jsou: a) identifikační číslo každé partie; b) obchodní a odborný název každého druhu; c) živá váha v kilogramech; d) datum odlovu anebo výlovu; e) výrobní jednotka (jméno rybářského plavidla, akvakulturního střediska); f) jména a adresy dodavatelů; g) lovné zařízení. 3. Každá partie je podřízena konkrétnímu systému visaček anebo nálepek obsahujících informace stanovené v odstavci 2. Článek 51Informace pro spotřebitele Členské státy zajistí, že informace stanovené v článku 8 nařízení (ES) č. 2065/2001 ze dne 22. října 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 104/2000, pokud jde o informování spotřebitelů o produktech rybolovu a akvakultury, budou dostupné v každé fázi uvádění dotčeného druhu na trh. Oblast odlovu podle článku 8 nařízení (ES) č. 2065/2001 musí odkazovat na podoblast a divizi nebo subdivizi nebo případně na statistický obdélník, ve kterém platí omezení úlovku podle právních předpisů Společenství. Kapitola II Činnosti po vykládce Článek 52První prodej v dražebních střediskách 1. Členské státy zajistí, že první uvedení všech množství podřízených omezením úlovku nebo intenzity na trh registrovaným odběratelům proběhne anebo je zaregistrováno v dražebním středisku. 2. Jiné produkty rybolovu smějí být prodávány v dražebním středisku nebo organizacím nebo osobám schváleným členskými státy. 3. Odběratel produktů rybolovu při prvním prodeji z rybářského plavidla je registrován u organizací členského státu, kde se uskutečňuje první prodej. Pro účely registrace je každý odběratel označen číslem DPH ve vnitrostátních databázích. Článek 53Vážení produktů rybolovu a akvakultury 1. Všichni registrovaní odběratelé produktů rybolovu a akvakultury se ujistí, že všechny přijaté partie byly váženy na vahách schválených příslušnými orgány. Vážení se provádí před roztříděním, zpracováním, skladováním a přepravou ryb z místa vykládky nebo před dalším prodejem. 2. Údaj zjištěný při tomto vážení se použije pro vyplnění prohlášení o vykládce, pro potvrzení o prodeji a pro prohlášení o převzetí. 3. Odchylně od čl. 6 odst. 1 může členský stát povolit vážení čerstvých ryb po přepravě z přístavu vykládky, pokud ryby nebyly zváženy při vykládce a jsou přepravovány do místa určení na území členského státu, které se nachází nejvýše 20 kilometrů od místa vykládky. 4. Příslušné orgány členského státy mohou požadovat, aby jakékoli množství ryb, které je poprvé vyloženo v daném členském státě, bylo zváženo za přítomnosti kontrolorů předtím, než je přepraveno z místa vykládky na jiné místo. Článek 54 Doklad o prodeji 1. Registrovaní odběratelé, registrovaná dražební střediska nebo jiné organizace nebo osoby, které zajišťují první uvedení produktů rybolovu vyložených v členském státě na trh, předloží v elektronické formě do 2 hodin po prvním prodeji doklad o prodeji příslušným orgánům členského státu, na jehož území se první prodej uskutečnil. Není-li tento členský stát státem vlajky plavidla, které vyložilo ryby, zajistí, aby byla kopie dokladu o prodeji předložena příslušným orgánům státu vlajky ihned po obdržení příslušných informací. Za přesnost dokladu o prodeji odpovídají tito odběratelé, dražební střediska, orgány nebo osoby. 2. Pokud se první uvedení produktů rybolovu na trh neuskuteční v členském státě, kde byly produkty vyloženy, členský stát odpovědný za sledování prvního uvedení na trh zajistí, aby byla kopie dokladu o prodeji předložena orgánům odpovědným za kontrolu vykládky dotčených produktů a orgánům členského státu vlajky plavidla do 2 hodin po přijetí dokladu o prodeji. 3. Pokud doklad o prodeji nesouhlasí s fakturou nebo jiným dokladem, jež ji nahrazuje, přijme členský stát nezbytná opatření, aby zajistil, že údaje o ceně produktů bez daně pro dodávky zboží kupujícímu jsou stejné jako údaje uvedené na faktuře. Článek 55Obsah dokladu o prodeji Doklad o prodeji podle článku 54 musí obsahovat alespoň tyto údaje: a) číslo z rejstříku rybářského loďstva Společenství a název rybářského plavidla, které vyložilo dotčené produkty; b) přístav a datum vykládky; c) jméno vlastníka nebo velitele plavidla, případně jméno prodávajícího, je-li odlišný; d) jméno odběratele a jeho číslo DPH; e) příslušné jméno nebo kód alfa FAO každého druhu a jeho zeměpisný původ odkazem na podoblast a divizi nebo subdivizi, ve které platí omezení úlovku podle právních předpisů Společenství; f) u všech druhů, na které se vztahují obchodní normy, podle potřeby jednotlivá velikost nebo hmotnost, jakost, obchodní úprava ryb a čerstvost; g) v případě potřeby místo určení produktů stažených z trhu (přenos, použití jako krmivo, výroba moučky pro krmení zvířat, návnada nebo pro jiné než potravinové účely); h) místo a datum prodeje; i) kde je to možné, referenční číslo a datum faktury a případně smlouva o prodeji; j) případně odkaz na přepravní doklad podle článku 58. Článek 56Výjimky z požadavků na doklad o prodeji 1. Komise může postupem podle článku 111 poskytnout výjimku z povinnosti předložit doklad o prodeji příslušným orgánům nebo jiným schváleným subjektům členského státu v případě produktů rybolovu, které byly vyloženy z rybářských plavidel Společenství určitých kategorií, jež mají celkovou délku nižší než 10 metrů, nebo v případě množství vyložených produktů rybolovu nepřesahujících ekvivalent 50 kg živé váhy podle druhu. Takové výjimky lze poskytnout pouze tehdy, jestliže daný členský stát zavedl přijatelný systém namátkových zkoušek v souladu s články 16 a 22. 2. Kupující, který získá produkty v množství nanejvýš 15 kg, jež následně neuvede na trh, ale použije výlučně k osobní spotřebě, je zproštěn povinností uvedených podle článků 54 a 55. Článek 57Prohlášení o převzetí 1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení obsažená ve víceletých plánech, jestliže jsou produkty určeny k prodeji v pozdějším stádiu, předkládá se prohlášení o převzetí, pokud možno elektronickými prostředky co nejdříve, ne však později než 2 hodiny po dokončení vykládky, příslušným orgánům nebo jiným schváleným organizacím členského státu, ve kterém se převzetí uskutečnilo. Za předložení prohlášení o převzetí a jeho správnost odpovídá držitel tohoto prohlášení. 2. Prohlášení o převzetí podle odstavce 1 obsahuje přinejmenším následující údaje: a) číslo z rejstříku rybářského loďstva Společenství a název rybářského plavidla, které vyložilo produkty; b) jméno vlastníka nebo velitele plavidla; c) příslušné jméno nebo kód alfa FAO každého druhu a zeměpisnou oblast původu odkazem na podoblast a divizi nebo subdivizi nebo případně na statistický obdélník, ve kterém platí omezení úlovku podle právních předpisů Společenství; d) hmotnost každého druhu, s rozdělením podle typu obchodní úpravy produktu; e) přístav a datum vykládky; f) název a adresu zařízení, kde jsou produkty uskladněny; g) případný odkaz na přepravní doklad podle článku 58. Článek 58Přepravní doklad 1. K produktům rybolovu vyloženým ve Společenství, buď v surovém stavu nebo po zpracování na plavidle, které jsou převáženy na jiné místo než je místo vykládky, se až do doby prvního prodeje přikládá doklad vystavený přepravcem. Přepravce předloží pokud možno elektronickými prostředky do 24 hodin po vykládce přepravní doklad příslušným orgánům členského státu, na jehož území se vykládka uskutečnila. 2. V případě, že produkty jsou přepravovány do jiného členského státu, než ve kterém se uskutečňuje vykládka, přepravce předává rovněž kopii přepravního dokladu příslušným orgánům členského státu, na jehož území má dojít k prvnímu uvedení na trh. Členský stát prvního uvedení na trh může požadovat další informace v tomto ohledu od členského státu vykládky. 3. Za správnost dokladu odpovídá přepravce. 4. Přepravní doklad udává: a) místo určení zásilky (zásilek) a identifikaci přepravního prostředku; b) název a číslo z rejstříku rybářského loďstva Společenství rybářského plavidla, které vyložilo produkty; c) množství ryb u každého přepravovaného druhu v kilogramech zpracované nebo nezpracované hmotnosti, jméno (jména) a adresu (adresy) zásilky (zásilek), místo a datum vykládky a zeměpisný původ každého druhu odkazem na podoblast a divizi nebo subdivizi, ve kterém platí omezení úlovku podle právních předpisů Společenství. 5. Příslušné orgány členského státu mohou poskytnout výjimku z požadavku stanoveného v odstavci 1, pokud jsou produkty rybolovu přepravovány v rámci přístavu nebo do místa, které se nachází nejvýše 20 kilometrů od místa vykládky. 6. Pokud se produkty rybolovu prohlášené za prodané v dokladu o prodeji přepravují na jiné místo než je místo vykládky, musí přepravce být kdykoliv na základě předložení příslušného dokladu schopen prokázat, že se prodej uskutečnil. Kapitola II I Organizace pr