Zvláštní zpráva Je podpora EU na 
investiční a propagační 
opatření pro odvětví vína 
dobře řízena a lze její 
výsledky z hlediska 
konkurenceschopnosti 
vín z EU doložit?CS 2014  č. 09
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-872-0300-7
doi:10.2865/6724
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 09
Zvláštní zpráva Je podpora EU 
na investiční a propagační 
opatření pro odvětví vína 
dobře řízena a lze její 
výsledky z hlediska 
konkurenceschopnosti 
vín z EU doložit?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Zkratky
 Glosář
I–IX  Shrnutí
1–11  Úvod
1–11  Odvětví vína v EU
12–15  Rozsah a koncepce auditu
16–80  Připomínky
16–34  Část I – Má investiční opatření v rámci společné organizace trhu s vínem vhodnou koncepci 
a je prováděno s řádným ohledem na zásadu hospodárnosti?
18–21  Není doložena potřeba dodatečných investičních opatření v rámci společné organizace trhu s vínem…
22–25  … a v některých členských státech bylo zpožděno či omezeno provádění investic v rámci společné 
organizace trhu s vínem…
26–29  Navštívené členské státy poskytují omezenou jistotu, že jsou podporovány pouze finančně životaschopné 
projekty…
30–34  … a nehodnotí systematicky přiměřenost projektových nákladů
35–64  Část II  – Má propagační opatření vhodnou koncepci a je prováděno efektivně?
37–42  Podpora na propagaci se uděluje i velkým společnostem, které už mají silnou reputaci i vývozní tradici…
43–47  … a které by pravděpodobně propagační opatření realizovaly i bez veřejné podpory (efekt mrtvé váhy)
48–51  Nejasná definice způsobilých výdajů do roku 2013
03 Obsah
52–54  Členské státy ne vždy kontrolují, zda v rozporu s předpisy nedochází k dvojímu financování
55–64  Nedostatečná auditní stopa narušuje efektivnost kontrol navštívených členských států,  
jimiž se má ověřovat existence propagačních akcí a jejich způsobilost
65–80  Část III  – Jsou účinky opatření odpovídajícím způsobem doloženy?
65–70  Monitorování a hodnocení opatření se zaměřuje na výstupy a finanční realizaci, ale o dosažených výsledcích 
nejsou zatím dostatečné informace
71–73  Účinky investic v rámci společné organizace trhu s vínem nelze snadno oddělit od účinků investic v rámci 
rozvoje venkova…
74–75  Vývoz vína z členských států do třetích zemí vzrostl…
76–80  … ale je těžké určit, do jaké míry to lze přímo přičíst propagačnímu opatření
81–90  Závěry a doporučení
 Příloha I – Bilance dodávek vína u hlavních položek na úrovni EU-27
 Příloha II – Příloha Xb nařízení Rady (ES) č. 1234/2007
 Odpovědi Komise
04
 Zkratky
EFRR : Evropský fond pro regionální rozvoj
EU: Evropská unie
EU-27 : Evropská unie 27 členských států
EZFRV : Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova
EZZF : Evropský zemědělský záruční fond
ha: hektar
hl: hektolitr
CHOP : chráněné označení původu
CHZO : chráněné zeměpisné označení
RV: rozvoj venkova
USD : dolar Spojených států amerických
05
 Glosář
Efekt mrtvé váhy : Situace, kdy by byl dotovaný projekt zcela či zčásti realizován i bez grantové podpory.
Efektivnost : Zásada efektivnosti spočívá v optimálním vztahu mezi použitými prostředky a dosaženými výstupy či 
výsledky.
Hospodárnost : Zásada hospodárnosti spočívá v dosažení dané úrovně výstupů či výsledků s co nejnižšími náklady.
Hospodářský rok : Hospodářský rok pro vinařské produkty (popsané v části XII přílohy I nařízení (ES) č. 1234/2007). 
Začíná 1. srpna každého roku a končí 31. července následujícího roku.
Investiční opatření : Podpora poskytovaná na investice do movitého nebo nemovitého majetku týkajícího se 
zpracovatelských zařízení, vinařské infrastruktury a marketingu vína, které zlepší celkový výkon podniku a které 
se týkají jedné či více těchto oblastí: a) produkce či marketing produktů uvedených v příloze XIb nařízení (ES) 
č. 1234/2007, b) vývoje nových produktů, procesů a technologií souvisejících s produkty uvedenými v příloze XIb.
Koncentrovaný hroznový mošt : Koncentrovaný hroznový mošt je nekaramelizovaný hroznový mošt, který se 
získává částečným odstraněním vody z hroznového moštu libovolnou povolenou metodou s výjimkou přímého 
ohně.
Nouzová destilace : Podpora udělovaná do 31. července 2012 na dobrovolnou či povinnou destilaci přebytečného 
vína, o níž rozhodnou členské státy v oprávněných případech krize, aby se snížil či odstranil přebytek a zároveň 
zajistila kontinuita mezi sklizněmi.
Odrůdové víno : Vína bez uvedení zeměpisného úvodu, jimž je za určitých podmínek povoleno uvádět hroznovou 
odrůdu. Tato vína jsou k propagačním opatřením způsobilá.
Opatření na restrukturalizaci a přeměnu vinic : Podpora na restrukturalizaci a přeměnu vinic se může 
týkat pouze jedné či více následujících činností: a) změny odrůdové skladby včetně změny pomocí roubování, 
b) přemístění vinic, c) zdokonalení technik obhospodařování vinic. Běžná obnova starých vysloužilých vinic se za 
restrukturalizaci či přeměnu nepovažuje. Podpora pro restrukturalizaci a přeměnu vinic může mít pouze formu: 
a) náhrady producentům za ztrátu příjmů, která souvisí s prováděním tohoto opatření, b) příspěvku na náklady 
restrukturalizace a přeměny vinic.
Opatření pojištění sklizně : Podpora, která má přispět k udržení příjmů zemědělců, pokud jsou postiženy přírodní 
pohromou, klimatickými jevy, chorobami rostlin nebo škůdci.
06 Glosář
Opatření pro destilaci konzumního alkoholu : Podpora udělovaná producentům do 31. července 2012 ve formě 
podpory na jeden hektar na víno destilované na konzumní alkohol.
Opatření pro destilaci vedlejších produktů : Podpora poskytovaná na dobrovolnou či povinnou destilaci 
vedlejších výrobků vinifikace (matolin a vinných kalů), která byla provedena v souladu s podmínkami stanovenými 
v bodě D přílohy XVb nařízení (ES) č. 1234/2007.
Opatření pro vzájemné fondy : Vzájemné fondy poskytují pomoc producentům, kteří se chtějí pojistit proti 
výkyvům trhů. Podpora Společenství pro zřízení vzájemných fondů může být udělena formou dočasné a postupně 
se snižující podpory na pokrytí správních nákladů těchto fondů. Toto opatření si žádný z členských států nezvolil.
Opatření týkající se zelené sklizně : Zelená sklizeň je úplné zničení nebo odstranění nezralých vinných hroznů, 
čímž se sníží výnos dané plochy na nulu. Podporu na zelenou sklizeň lze poskytovat jako náhradu formou paušální 
platby na hektar, jejíž výši určí dotyčný členský stát.
Ostatní vína : Vína, která nejsou způsobilá k propagačním opatřením, jako např. stolní vína bez označení hroznové 
odrůdy.
Prémie na vyklučení : Podpora udělovaná pěstitelům révy za trvalé odstranění veškeré révy na jejich pozemku či 
v jejich zemědělském podniku.
Program rozvoje venkova : Dokument vypracovaný členským státem nebo regionem a schválený Komisí, který 
slouží jako plán pro provádění politiky rozvoje venkova.
Programové období : Vnitrostátní programy podpory se sestavují na období pěti let. Prvním programovým 
obdobím je 2009–2013 a druhým 2014–2018.
Propagační opatření : Podpora na informační nebo propagační opatření týkající se vín Společenství. Toto 
propagační opatření se týká vín s chráněným označením původu nebo zeměpisným označením nebo vín 
s označením hroznové odrůdy. Toto opatření smí zahrnovat pouze: a) opatření zaměřená na vztahy s veřejností, 
propagační a reklamní opatření, b) účast na akcích, veletrzích nebo výstavách mezinárodního významu, c) 
informační kampaně, d) studie o nových trzích potřebné pro rozšiřování odbytu a e) studie vyhodnocující výsledky 
propagačních a informačních opatření. Podpora Společenství na propagační opatření nesmí činit více než 50 % 
způsobilých výdajů (článek 103p nařízení (ES) č. 1234/2007).
07 Glosář
Režim jednotné platby : Režim podpory, který nahradil většinu předchozích plateb přímé podpory. V rámci tohoto 
režimu je podpora oddělena od povinnosti produkovat. Platba podpory v plné výši je však podmíněna tím, že 
zemědělci musí veškerou svou půdu udržovat v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (GAEC) a musí 
dodržovat povinné požadavky na hospodaření (SMR) – tzv. požadavek „podmíněnosti“. Členské státy mohou 
poskytovat podporu pěstitelům vína tím, že jim přidělí platební nároky ve smyslu kapitoly 3 hlavy III nařízení  
(ES) č. 1782/2003 v souladu s bodem O přílohy VII tohoto nařízení.
Řádné finanční řízení : Podle článku 27 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (dále 
jen „finanční nařízení“) (Úř. věst. L 248, 16.9.2002) zahrnuje řádné finanční řízení zásady hospodárnosti, efektivnosti 
a účelnosti.
Účinnost : Zásada účinnosti spočívá v dosažení příslušných stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
Vnitrostátní program podpory / národní rámec : Členské státy, které jsou producenty vína, využívají finanční 
prostředky v rámci společné organizace trhu s vínem EU k financování zvláštních opatření podpory na pomoc 
odvětví vína (článek 103i nařízení (ES) č. 1234/2007). Členské státy překládají Komisi pětileté programy podpory, 
které obsahují opatření v souladu s předpisy platnými pro odvětví vína (článek 103k nařízení (ES) č. 1234/2007).
Vývozní náhrady : Jako součást společné zemědělské politiky Evropská unie stanovuje pro určité zemědělské 
produkty minimální cenové hladiny. Tyto minimální cenové hladiny jsou v mnoha případech u stejných produktů 
vyšší než světové ceny. V případě, že je nutno zemědělské produkty vyvážet do třetích zemí (tj. mimo EU), je 
zapotřebí překlenout rozdíl mezi cenovou hladinou v EU a ve světě. Tato kompenzace se provádí tím, že jsou 
vývozcům propláceny vývozní náhrady. Vývozní náhrady se liší v čase a podle odvětví a jejich produktů.
08
 Shrnutí
I
Evropská unie (EU) je největším producentem vína na 
světě. V roce 2008 přistoupila Rada k reformě spo -
lečné organizace trhu s vínem. Tato reforma měla za 
hlavní cíl zvýšit konkurenceschopnost producentů vína 
v EU a také zajistit rovnováhu mezi nabídkou a poptáv -
kou v kontextu dlouhodobého strukturálního přebytku 
nabídky nad poptávkou. Hlavními finančními nástroji 
reformy byly dočasný režim klučení a zřízení vnitrostát -
ních programů podpory, u nichž si členské státy mohou 
mezi 11 opatřeními, která jsou k dispozici, zvolit taková, 
která nejlépe odpovídají jejich konkrétní situaci.
II
V rámci jednoho ze svých minulých auditů1 se Účetní 
dvůr zabýval opatřením na klučení vinic, které mělo 
v první řadě vyvážit nabídku a poptávku. U součas -
ného auditu Účetní dvůr zkoumal, zda je investiční 
a propagační podpora pro odvětví vína dobře řízena 
a zda lze její výsledky z hlediska konkurenceschop -
nosti vín z EU doložit. Dospěl přitom k závěru, že řízení 
investiční a propagační podpory pro odvětví vína bylo 
v prvních letech negativně ovlivněno koncepčními 
i prováděcími nedostatky, na které upozorňuje tato 
zpráva, a že dopad této podpory na konkurenceschop -
nost vín z EU nebyl vždy doložen.
III
Potřeba dodatečného investičního opatření speci -
ficky pro odvětví vína není prokázána, neboť takové 
opatření již existuje v rámci politiky rozvoje venkova. 
Toto dodatečné opatření tak zvyšuje složitost, vytváří 
administrativní překážky a v některých členských 
státech vedlo ke zpožděním v realizaci opatření nebo 
k nepřiměřeně omezenému rozsahu způsobilých 
investic. V době auditu musela být v členských státech 
výrazná část původně přidělených prostředků na toto 
investiční opatření převedena na jiná opatření v rámci 
vnitrostátních programů podpory.
1 Zvláštní zpráva č. 7/2012: Reforma společné organizace trhu s vínem: 
dosavadní pokrok (http://eca.europa.eu).IV
Investiční opatření nebylo prováděno s řádným ohle -
dem na zásadu hospodárnosti. Většina z kontrolova -
ných členských států nezajistila, aby podporu dostaly 
jen životaschopné projekty. Existuje zároveň riziko 
nadměrných výdajů, neboť přiměřenost projektových 
nákladů nebyla systematicky vyhodnocována.
V
Propagační akce jsou často využívány ke konsolidaci 
trhů namísto získávání trhů nových či zpětného získá -
vání trhů starých. V rozporu s úmyslem upřednostňovat 
malé a střední podniky byly financovány i velké podniky.
VI
Členské státy nebyly při realizaci propagačního 
opatření dostatečně selektivní. Účetní dvůr narazil na 
jasné případy toho, kdy příjemci by náklady na pro -
pagační akce vynaložili i bez podpory EU. Náklady na 
propagační opatření, režijní náklady a také náklady 
prováděcích subjektů nebyly dostatečným způsobem 
odůvodněny: příslušná podkladová dokumentace byla 
nedostatečná či chybná. To narušuje účinnost doku -
mentárních kontrol členských států, které mají ověřit 
realizaci a způsobilost propagačních akcí.
VII
V programovém období 2014–2018 se mají finanční 
prostředky, které jsou v rozpočtu členskými státy 
určeny pro propagační opatření, více než zdvojnásobit 
v porovnání s prostředky vynaloženými v předchozím 
programovém období2. Vzhledem k obtížím, které 
členské státy měly i s čerpáním rozpočtu pro období 
2009–2013 původně vyčleněného na propagační akce, 
existuje riziko, že je rozpočet na období 2014–2018 
stanoven v příliš velkém objemu, což ohrožuje dodržo -
vání zásad řádného finančního řízení.
2 V programovém období 2009–2013 bylo na propagační opatření 
vynaloženo 522  milionů  EUR. Na programové období 2014–2018 
členské státy přidělily na propagační opatření 1 156 milionů EUR 
(EU-27). To představuje oproti prostředkům vynaloženým 
v předcházejícím období nárůst ve výši 121 %.
Shrnutí 09
VIII
V Komisi ani kontrolovaných členských státech dosud 
není k dispozici dostatek relevantních informací, 
z nichž by vyplývaly přímé výsledky, které lze opatře -
ním přičíst. V případě investičního opatření nelze efekt 
investic v rámci společné organizace trhu s vínem 
snadno oddělit od efektu investic v rámci rozvoje 
venkova. V případě propagačního opatření zahrnují 
použité ukazatele výsledků celou řadu proměnných, 
na které propagační akce nemají vliv. Výsledky opat -
ření tak dosud nebyly doloženy.
IX
Na základě těchto připomínek Účetní dvůr doporučuje:
Pro investiční opatření:
a) Aby Komise zracionalizovala tento program pod -
pory, měla by monitorovat absorpci prostředků 
a analyzovat potřebu takovéhoto opatření a také 
posoudit, zda právě odvětví vína ve srovnání 
s ostatními zemědělskými odvětvími potřebuje 
dodatečnou investiční podporu.
b) Členské státy by měly zmírnit riziko pro hospo -
dárnost tím, že budou systematicky posuzovat 
přiměřenost projektových nákladů a finanční živo -
taschopnost žadatelů. Výsledky tohoto posuzování 
by měly být vhodným způsobem zdokumentová -
ny. Komise by měla zajistit, aby členské státy tyto 
kontroly účinně uplatňovaly.
Pro propagační opatření:
a) Platné nařízení by nemělo umožňovat, aby příjem -
ce v různých programových obdobích předkládal 
propagační program pro tytéž cílené země. Komi -
se by rovněž měla omezit rozsah opatření, pokud 
jde o způsobilost propagace značek, a měla by 
klást větší důraz na usnadňování přístupu k propa -
gačnímu opatření pro malé a střední podniky.b) Aby Komise minimalizovala riziko efektu mrtvé 
váhy, měla by zajistit, aby členské státy v rámci 
svých výběrových postupů od příjemců vyžado -
valy jasné prokázání toho, že potřebují podporu 
EU a že z rozpočtu EU nebudou financovány běžné 
provozní náklady.
c) Komise by měla zajistit, aby vedlejší náklady (jako 
např. náklady prováděcího subjektu a režijní nákla -
dy) byly řádně odůvodňovány a aby byly omezeny 
na maximální procentní sazby celkových nákladů.
d) Členské státy by měly zajistit dostatečnou auditní 
stopu, která propojí všechna opatření propagační 
podpory s konkrétními a vhodně dokumentovaný -
mi akcemi.
e) Komise by měla vyžadovat, aby členské státy 
vyhodnocovaly výsledky propagačních projektů 
podrobněji. Zejména by měly výsledky propagač -
ních akcí být posuzovány na úrovni příjemců spíše 
než za celé odvětví vína EU. Členské státy by také 
měly lépe využívat zprávy předkládané příjemci 
na konci propagačních akcí, aby vyhodnocovaly 
výsledky těchto akcí a prováděly konsolidaci jejich 
výsledků.
f) Po uplynutí dostatečného časového období by 
Komise měla provést analýzu toho, jak zvýšený 
rozpočet určený pro vnitrostátní programy pod -
pory pro období 2014–2018 odpovídá potřebám 
odvětví vína EU a zda je v souladu s absorpční 
kapacitou členských států. Na základě této analýzy 
by Komise měla rozpočet případně upravit a zajis -
tit tak, aby byly členské státy motivovány k větší 
efektivnosti při realizaci opatření.
10
 Úvod
Odvětví vína v EU
01 
Evropská unie je největším producen -
tem vína na světě. Se zhruba třemi 
miliony hektarů vinic produkuje EU 
průměrně 158 milionů hl vína za rok. 
Roční průměrná spotřeba v EU činí 
přibližně 127 milionů hl3. V hospodář -
ském roce 2011/12 bylo do třetích zemí 
vyvezeno přibližně 23 milionů hl vína 
a naopak dovezeno bylo 14 milionů hl, 
což odpovídá tržní hodnotě 8,6 mili -
ardy EUR a 2,4 miliardy EUR4 (v uvede -
ném pořadí) (viz bilance dodávek vína 
v příloze I ).
02 
V roce 2005, kdy Komise zahájila svou 
přípravnou práci na reformě společné 
organizace trhu s vínem, vykazovala 
produkce vína strukturální přebytek 
v odhadovaném objemu 18,5 milionu hl.
03 
Ve sdělení Radě a Evropskému parla -
mentu5 Komise uvedla, že hlavním dů -
vodem pro reformu společné organiza -
ce trhu je rostoucí nerovnováha mezi 
nabídkou a poptávkou. V roce 2007 
Komise zveřejnila hodnocení dopadu6, 
v němž se posuzoval stav odvětví vína 
v EU. Toto hodnocení dopadu potvr -
dilo neudržitelnost tržní nerovnováhy 
a také ztrátu konkurenceschopnosti 
vín EU v porovnání s víny pěstovanými 
mimo Unii.04 
V roce 2008 proběhla prostřednictvím 
nařízení Rady (ES) č. 479/20087 refor -
ma společné organizace trhu s vínem. 
Jak uvádí hodnocení dopadu, hlavními 
dvěma cíli této reformy bylo:
 —zvýšit konkurenceschopnost evrop -
ského vína,
 —zajistit lepší rovnováhu mezi nabíd -
kou a poptávkou.
05 
Počínaje 1. srpnem 2008 byla postup -
ně utlumována intervenční opatření 
na trzích (jako např. destilace, vý -
vozní náhrady a skladovací opatření) 
a k 31. červenci 2012 byla tato opatření 
ukončena úplně8. Výdaje na tržní inter -
vence klesly z 364 milionů EUR v roce, 
který předcházel realizaci společné or -
ganizace trhu s vínem (tj. hospodářský 
rok 2007/08), na nulu v hospodářském 
roce 2012/13.3 Eurostat, bilance dodávek 
vína, průměr za posledních 
pět hospodářských roků 
(2007/08–2011/12).
4 Zdroj údajů: Eurostat, 
databáze COMEXT, extrakce 
údajů ke dni 24. července 2013.
5 KOM(2006) 319 v konečném 
znění ze dne 22. června 2006.
6 SEK(2007) 893 v konečném 
znění ze dne 4. července 2007.
7 Nařízení Rady (ES) č. 479/2008 
ze dne 29. dubna 2008 
o společné organizaci trhu 
s vínem, o změně nařízení 
(ES) č. 1493/1999, (ES) 
č. 1782/2003, (ES) č. 1290/2005 
a (ES) č. 3/2008 a o zrušení 
nařízení (EHS) č. 2392/86 a (ES) 
č. 1493/1999 (Úř. věst. L 148, 
6.6.2008, s. 1). V srpnu 2009 
bylo toto nařízení zrušeno 
a společná organizace trhu 
s vínem byla včleněna do 
jednotné společné organizace 
trhu zřízené nařízením Rady 
(ES) č. 1234/2007 ze dne 
22. října 2007, kterým se 
stanoví společná organizace 
zemědělských trhů a zvláštní 
ustanovení pro některé 
zemědělské produkty (Úř. věst. 
L 299, 16.11.2007, s. 1).
8 Zůstala jen destilace vedlejších 
produktů, neboť jejím účelem 
je zajistit kvalitu produkce 
vína a výrobu vína šetrnou 
k životnímu prostředí.
11 Úvod
06 
Hlavními finančními nástroji reformova -
né společné organizace trhu s vínem na 
programové období 2009–2013 jsou:
a) Dobrovolné vyklučení vinic, jehož 
cílem bylo vytvořit odvětví vína 
přizpůsobené tržním podmínkám, 
a to tím, že se umožní natrvalo od -
stranit méně konkurenceschopné 
vinice. Tento program byl ukončen 
v hospodářském roce 2010/11 
a v jeho rámci byla vyklučena 
plocha 161 166 ha vinic. Finanč -
ní prostředky EU, které byly na 
program vyčleněny, činily přibližně 
1 025 milionů EUR.
b) Vnitrostátní programy podpory na -
zývané někdy též „národní rámce“: 
členskému státu je dán k dispozici 
konkrétní rozpočet, aby připravil 
pětiletý program podpory, který 
bude tvořit několik opatření ze 
seznamu 11 opatření, která jsou 
k dispozici9. Takového programy 
podpory jsou pak předkládány Ko -
misi ke schválení. Roční rozpočet 
na vnitrostátní programy podpory 
dostává 18 členských států. Pro 
první pětileté programové období 
činí celkový rozpočet 5,3  miliar -
dy EUR. Příslušné roční rozpočty 
podle jednotlivých členských států 
jsou uvedeny v  příloze II .
c) Převody částek10 do stávajících 
programů rozvoje venkova, aby se 
zvýšila podpora rozvoje venkova 
v regionech, kde se vyrábí víno.07 
Kromě režimu jednotné platby11 byly 
finančně nejdůležitějšími opatřeními, 
která členské státy ve svých vnitrostát -
ních programech podpory na pro -
gramové období 2009–2013 zavedly, 
restrukturalizace a odrůdová přeměna 
vinic (43 % rozpočtu pro programy vni -
trostátní podpory, tj. více než 2  miliar -
dy EUR v průběhu pětiletého období) 
a propagační a investiční opatření (kaž -
dé z těchto dvou opatření představuje 
10 % rozpočtu na vnitrostátní progra -
my podpory, tj. 522 a 518 milionů EUR 
(v uvedeném pořadí) (viz  graf 1 ). 
Tato tři opatření společně mají zvýšit 
konkurenceschopnost odvětví vína 
a odrážejí také záměr v rámci společné 
organizace trhu s vínem přejít z in -
tervenčních opatření na trhu na tržně 
orientovaná opatření.9 Těmito opatřeními jsou: 
restrukturalizace a přeměna 
vinic, zelená sklizeň, vzájemné 
fondy, pojištění sklizně, 
investice, destilace vedlejších 
produktů a rovněž tři dočasná 
opatření, jejichž platnost 
skončila 31. července 2012 
(destilace konzumního 
alkoholu, nouzová destilace 
a použití koncentrovaného 
hroznového moštu).
10 Částky stanovené v čl. 190a 
odst. 2 nařízení (ES) 
č. 1234/2007, které vycházejí 
z historických výdajů podle 
nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 
ze dne 17. května 1999 
o společné organizaci trhu 
s vínem (Úř. věst. L 179, 
14.7.1999, s. 1) na intervenční 
opatření zaměřená na regulaci 
trhů podle čl. 3 odst. 1 písm. b) 
nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 
ze dne 21. června 2005 
o financování společné 
zemědělské politiky (Úř. věst. 
L 209, 11.8.2005, s. 1).
11 Režim jednotné platby je 
jedním z opatření, která 
jsou v rámci vnitrostátních 
programů podpory 
k dispozici, ale nepovažuje 
se za opatření, které přímým 
způsobem přispívá ke 
konkurenceschopnosti 
odvětví vína. V období 
2009–2013 na něj bylo 
přiděleno 510  milionů  EUR.
12 Úvod
08 
Investiční opatření spočívá v podpoře 
poskytované na investice do movitého 
nebo nemovitého majetku týkajícího 
se zpracovatelských zařízení, vinař -
ské infrastruktury a marketingu vína. 
Cílem této podpory je zlepšení celkové 
výkonnosti podniků12. Členské státy 
musí definovat způsobilé investiční 
operace. Maximální sazba podpory 
činí 40 %13 způsobilých investičních 
nákladů, které se u projektů vybraných 
Účetním dvorem mohou pohybovat od 
6 000 EUR za nový systém na uzavírání 
lahví po 10,3 milionu EUR za budovu 
a vybavení nového družstva, které 
nově sdružuje několik doposud samo -
statných družstev.12 Článek 103u nařízení (ES) 
č. 1234/2007.
13 Sazba ostatní podpory: 
50 % v regionech zařazených 
mezi regiony způsobilé v rámci 
cíle „konvergence“ podle 
nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 
ze dne 11. července 2006 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu a Fondu 
soudržnosti a o zrušení nařízení 
(ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. 
L 210, 31.7.2006, s. 25), 75 % 
v nejvzdálenějších regionech 
podle nařízení Rady (ES) 
č. 247/2006 ze dne 30. ledna 
2006, kterým se stanoví 
zvláštní opatření v oblasti 
zemědělství ve prospěch 
nejvzdálenějších regionů Unie 
(Úř. věst. L 42, 14.2.2006, s. 1), 
nebo 65 % u menších ostrovů 
v Egejském moři ve smyslu 
nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 
ze dne 18. září 2006, kterým 
se stanoví zvláštní opatření 
pro zemědělství ve prospěch 
menších ostrovů v Egejském 
moři a kterým se mění nařízení 
(ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. 
L 265, 26.9.2006, s. 1).Graf 1Podíl nejdůležitějších opatření u vnitrostátních programů podpory (programové 
období 2009–2013)
Restrukturalizace 43 %
Propagace 10 %Jiné* 14 %
Režim jednotné platby 10 % 
Investice 10 %Uzavřená opatření** 13 %
* Destilace vedlejších produktů, pojištění sklizně, zelená sklizeň a probíhající plány v souladu s nařízením (ES) č. 1493/1999.
**  Opatření uzavřená od hospodářského roku 2012/13:  destilace konzumního alkoholu a nouzová destilace, podpora pro koncentrovaný 
hroznový mošt.
Zdroj:  Komise – finanční tabulka předložená členskými státy, říjen 2013.
13 Úvod
09 
Propagační opatření představuje 
„informační nebo propagační opatření 
týkající se vín Společenství ve třetích 
zemích za účelem zlepšení jejich kon -
kurenceschopnosti v těchto zemích“14. 
Toto opatření zahrnuje:
 —opatření zaměřená na vztahy 
s veřejností, propagační a reklamní 
opatření, která především zdůraz -
ňují výhody výrobků Společenství, 
zejména pokud jde o jakost, bez -
pečnost potravin a šetrnost k život -
nímu prostředí,
 —účast na akcích, veletrzích nebo vý -
stavách mezinárodního významu,
 —informační kampaně, zejména 
o systémech Společenství týkajících 
se označení původu, zeměpisných 
označení a ekologické produkce,
 —studie o nových trzích potřebné 
pro rozšiřování odbytu,
 —studie vyhodnocující výsledky 
informačních a propagačních 
opatření15.10 
Maximální sazba podpory pro propa -
gační opatření činí 50 % způsobilých 
výdajů, které se u projektů vybraných 
Účetním dvorem mohou pohybovat 
od 30 000 EUR za akce v oblasti styku 
s veřejností po 32,6 milionu EUR za 
úplný soubor propagačních opatření 
popsaných v předcházejícím bodě.
11 
Investiční a propagační opatření spa -
dající pod vnitrostátní program pod -
pory podléhají sdílenému řízení mezi 
Komisí a členskými státy. Znamená to, 
že celkovou odpovědnost za řízení pří -
slušných opatření má Komise, přestože 
je jejich provádění svěřeno členským 
státům. Provádění investičních a pro -
pagačních opatření a souvisejících 
kontrolních systémů jsou tedy do velké 
míry v odpovědnosti členských států16. 
Koneční příjemci těchto opatření jsou 
povinni dodržovat podmínky stanove -
né právními předpisy EU a vnitrostátní -
mi či regionálními právními předpisy.14 Na základě nařízení 
Rady (ES) č. 3/2008 ze 
dne 17. prosince 2007 
o informačních 
a propagačních opatřeních 
na podporu zemědělských 
produktů na vnitřním trhu 
a ve třetích zemích (Úř. věst. 
L 3, 5.1.2008, s. 1) může Komise 
přímo udělit grantovou 
podporu na informační 
kampaně o systému 
klasifikace vín Evropské unie. 
Takovéto informační kampaně 
obecné povahy se liší od 
konkrétních opatření podpory, 
jimiž se zabývá tato zpráva. 
Dne 21. listopadu 2013 Komise 
navrhla zrušit a nahradit 
nařízení (ES) č. 3/2008. Podle 
tohoto návrhu by měla být 
podpora k dispozici pro 
informační a propagační 
opatření propojující víno a jiné 
zemědělské produkty, ale za 
předpokladu, že v rámci jiných 
opatření EU nebyla udělena 
žádná jiná podpora.
15 Článek 103p nařízení (ES) 
č. 1234/2007.
16 Článek 76 nařízení Komise 
(ES) č. 555/2008 ze dne 
27. června 2008, kterým 
se stanoví prováděcí 
pravidla k nařízení Rady 
(ES) č. 479/2008 o společné 
organizaci trhu s vínem, pokud 
jde o programy podpory, 
obchod se třetími zeměmi, 
produkční potenciál a kontroly 
v odvětví vína (Úř. věst. L 170, 
30.6.2008, s. 1), kterým se 
provádí základní nařízení Rady 
o společné organizaci trhu 
s vínem, stanoví, že „aniž jsou 
dotčena zvláštní ustanovení 
tohoto nařízení nebo jiné 
právní předpisy Společenství, 
zavedou členské státy kontroly 
a opatření v míře nezbytné pro 
zajištění řádného používání 
nařízení (ES) č. 479/2008 
a tohoto nařízení. Musí být 
účinné, přiměřené a odrazující, 
aby poskytovaly odpovídající 
ochranu finančních zájmů 
Společenství.“
14
 Rozsah a koncepce  
auditu
12 
Poslední zvláštní zpráva, kterou Účetní 
dvůr vydal k tématu společné orga -
nizace trhu s vínem, byla zveřejněna 
v roce 201217. Zpráva se zabývala dvě -
ma finančně nejdůležitějšími režimy 
podpory v rámci společné organizace 
trhu s vínem: vyklučováním vinic a re -
strukturalizací a odrůdovou přeměnou 
vinic a zkoumala v první řadě příspěvek 
těchto režimů k nastolení rovnováhy 
mezi nabídkou a poptávkou na trhu 
s vínem EU, což je jedním ze dvou hlav -
ních cílů reformy (viz bod 4). Aby mohl 
dokončit svůj audit reformy společné 
organizace trhu s vínem, zahrnul nyní 
Účetní dvůr do auditu i hlavní opatření 
pro konkurenceschopnost vybraná 
členskými státy v jejich vnitrostátních 
programech podpory: tj. investiční 
a propagační opatření. Cílem auditu 
bylo odpovědět na následující otázku: 
„Je podpora EU na investiční a propa -
gační opatření pro odvětví vína dobře 
řízena a lze její výsledky z hlediska kon -
kurenceschopnosti vín z EU doložit?“
13 
Při auditu se zjišťovalo, zda měla inves -
tiční a propagační opatření vhodnou 
koncepci. Účetní dvůr rovněž přezkou -
mával monitorovací a hodnoticí údaje, 
které byly k dispozici, s cílem posou -
dit, zda se Komisi a členským státům 
podařilo dosáhnout očekávaných 
výsledků efektivním způsobem. Co se 
týče investičního opatření, Účetní dvůr 
již dříve provedl audit efektivnosti po -
dobných investičních opatření v rámci 
politiky rozvoje venkova18. Účetní dvůr 
se proto nyní zaměřil na aspekty souvi -
sející s hospodárností tohoto opatření, 
jako např. finanční životaschopnost 
podporovaných investic a také přimě -
řenost jejich nákladů. Tento rozsah 
auditu se odráží v následujících třech 
hlavních podotázkách:a) Má investiční opatření v rámci 
společné organizace trhu s vínem 
vhodnou koncepci a je provádě -
no s řádným ohledem na zásadu 
hospodárnosti?
b) Má propagační opatření vhod -
nou koncepci a je prováděno 
efektivně?
c) Jsou účinky opatření odpovídají -
cím způsobem doloženy?
14 
Audit se zaměřil na projekty fi -
nancované mezi hospodářskými 
roky 2008/09 a 2010/11, a pokrýval 
tedy první tři roky provádění reformy. 
Účetní dvůr navštívil příslušné útvary 
Komise a tyto členské státy a regiony: 
Rakousko, Francii (regiony Akvitánie 
a Languedoc -Roussillon), Itálii (regiony 
Lazio a Benátsko), Portugalsko a Špa -
nělsko (region Katalánsko). Na těchto 
navštívených pět členských států 
připadá 95 % výdajů na propagační 
opatření a 82 % výdajů na investiční 
opatření v prvním programovém ob -
dobí (2009–2013).17 Zvláštní zpráva č. 7/2012.
18 Zvláštní zpráva 
č. 8/2012, 1/2013 a 6/2013 
(http://eca.europa.eu ).
15 Rozsah a koncepce auditu 
15 
Návštěva na místě byla provedena 
u celkem 37 příjemců, z nichž u 23 se 
jednalo o propagační projekty, u 11 
o investiční projekty a u 3 o propagač -
ní a investiční projekty. Pro přezkum 
formou dokumentární kontroly bylo 
dále vybráno 73 projektů. Celkově bylo 
analyzováno 113 projektů (79 se týkalo 
propagačních opatření a 34 investič -
ních opatření)19. Vzorek byl založen 
na významnosti projektů a typech 
příjemců s cílem vybrat takovou škálu 
projektů, které představují typické 
projekty financované v příslušném 
členském státě.19 Bylo analyzováno více 
propagačních projektů 
než investičních projektů. 
Důvodem je to, že ve dvou 
členských státech bylo 
provádění zvoleného 
investičního opatření 
zpožděno a jeden členský 
stát se rozhodl toto opatření 
neprovádět.
16
 Připomínky
Část I – Má investiční 
opatření v rámci společné 
organizace trhu s vínem 
vhodnou koncepci a je 
prováděno s řádným ohle -
dem na zásadu 
hospodárnosti?
16 
Pro řádné finanční řízení má zásadní 
význam dobrá koncepce. V rámci in -
vestičního opatření se veřejná podpo -
ra poskytuje stejnému typu podniků, 
které jsou způsobilé pro financování 
EU i v rámci politiky rozvoje venkova. 
Aby bylo opatření spadající do společ -
né organizace trhu s vínem kvalitně 
koncipováno, mělo by odpovídat přes -
ně zjištěným potřebám, které nejsou 
stávajícími opatřeními pokryty. Také by 
nemělo způsobovat prováděcím orgá -
nům zbytečnou administrativní zátěž.
17 
Aby mohly členské státy investiční 
opatření provádět s řádným ohledem 
na zásadu hospodárnosti, měly by 
zavést správní kontroly a postupy na 
zajištění toho, aby:
a) byla podpora udělována finančně 
životaschopným projektům: aby se 
neplýtvalo veřejnými prostředky 
na projekty, které předčasně skon -
čí, členské státy by prostřednictvím 
přiměřených kontrol životaschop -
nosti měly analyzovat finanční 
situaci žadatele a tuto analýzu 
doložit;
b) byly projektové náklady vyka -
zované příjemci přiměřené. Tato 
kontrola by měla být prováděna 
za pomoci vhodného hodnoticího 
systému, jako např. referenčních 
nákladů, srovnáním počtu nabídek 
nebo prostřednictvím hodnoticí 
komise.Není doložena potřeba doda -
tečných investičních opatření 
v rámci společné organizace 
trhu s vínem…
18 
Bez ohledu na svou specifickou apli -
kaci v odvětví vína (spíše než obecnou 
aplikaci ve všech zemědělských od -
větvích) má investiční opatření v rámci 
společné organizace trhu s vínem 
v zásadě stejný rozsah jako opatření 
investiční podpory v rámci rozvoje 
venkova č. 121 („Modernizace země -
dělských podniků“) a č. 123 („Přidávání 
hodnoty zemědělským a lesnickým 
produktům“). Kromě toho, jak ukazu -
je rámeček 1 , je cíl opatření v rámci 
jednotné organizace trhu s vínem 
stejný jako u zmíněných dvou investič -
ních opatření spadajících pod rozvoj 
venkova.
19 
Nová organizace trhu s vínem dává 
k dispozici vinařským oblastem větší 
objem podpory, neboť se v rámci 
programu rozvoje venkova zvyšují 
rozpočtové prostředky určené pro tyto 
oblasti. V souladu s přílohou Xc naříze -
ní (ES) č. 1234/2007 činí od roku 2011 
toto zvýšení 121,4 milionu EUR20 ročně.20 Pro roky 2009, 
2010 činil tento převod 
rozpočtových prostředků 
40,5 a 80,9 milionu EUR 
(v uvedeném pořadí).
17 Připomínky
20 
V období 2009–2013 zahrnulo inves -
tiční opatření do svých vnitrostátních 
programů podpory devět členských 
států (Česká republika, Německo, 
Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, Maďar -
sko, Rakousko a Slovensko) a devět 
členských států (Bulharsko, Řecko, 
Litva, Lucembursko, Malta, Portugal -
sko, Rumunsko, Slovinsko a Spojené 
království) tak neučinilo22. Portugalsko 
se rozhodlo investiční opatření do 
svého programu vnitrostátní pod -
pory nevčlenit, neboť mělo za to, že 
v rámci programu rozvoje venkova 
je k dispozici již dostatečný objem 
podpory. To odpovídá skutečnosti: pro 
programové období rozvoje venkova 
2007–2013 bylo na odvětví vína v Por -
tugalsku vyčleněno 13,5 % celkového 
rozpočtu dvou opatření investiční 
podpory v rámci rozvoje venkova.21 
Účetní dvůr konstatuje, že není zřejmé, 
proč odvětví vína potřebovalo doplňko -
vou investiční podporu, neboť takováto 
podpora byla již k dispozici pro všechna 
zemědělská odvětví v rámci politiky 
rozvoje venkova a rozpočtové pro -
středky z programu rozvoje venkova na 
podporu vinařských oblastí byly navíc 
zvýšeny (viz bod 19). Rozhodnutí o této 
dodatečné podpoře rovněž nebylo 
založeno na žádné studii či analýze.22 Litva přidělila svůj 
celý národní rámec na 
propagaci. Lucembursko (od 
hospodářského roku 2009/10), 
Malta a Spojené království 
přidělily své národní rámce 
v plné výši na režim jednotné 
platby.Investiční opatření mají v rámci společné organizace trhu s vínem i rozvoje venkova 
stejný cíl
a) Investiční opatření v rámci společné organizace trhu s vínem (čl. 103u odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007): 
„Podporu lze poskytnout pro hmotné nebo nehmotné investice do zařízení na zpracování, infrastruktury 
vinařského závodu a obchodování s vínem, které zvyšují celkovou výkonnost podniku  […]“.
b) Opatření 121 v rámci rozvoje venkova (čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č 1698/200521): „Podpora podle čl. 20 písm. b) 
bodu i) se poskytuje pro hmotné nebo nehmotné investice, které: a) zlepšují celkovou výkonnost zeměděl -
ského hospodářství […]“.
c) Opatření 123 v rámci rozvoje venkova (čl. 28 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005): „Podpora podle čl. 20 
písm. b) bodu iii) se poskytuje pro hmotné nebo nehmotné investice, které: a) zlepšují celkovou výkonnost 
podniku  […]“.
21 Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20 září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).Rámeček 1
18 Připomínky
… a v některých členských 
státech bylo zpožděno či 
omezeno provádění investic 
v rámci společné organizace 
trhu s vínem…
22 
Vzhledem k tomu, že investiční opatře -
ní jak v rámci společné organizace 
trhu s vínem, tak v rámci rozvoje 
venkova probíhala od hospodářského 
roku 2008/09 souběžně, bylo nutné 
minimalizovat riziko dvojího finan -
cování. Po členských státech se tudíž 
požadovalo, aby v rámci opatření 
spadajících pod společnou organi -
zaci trhu s vínem financovaly opat -
ření, která jsou rozdílná od opatření 
financovaných v souladu s programy 
rozvoje venkova23. Nutnost vymezit 
dělicí linii mezi dvěma velmi podobný -
mi opatřeními (a zejména pak hranici 
mezi opatřením 123 v rámci rozvoje 
venkova a investičním opatřením 
v rámci společné organizace trhu 
s vínem) spolu s nutností zajistit její 
respektování zvýšily členským státům 
administrativní zátěž. Musely totiž 
před prováděním investičního opat -
ření v rámci společné organizace trhu 
s vínem nejprve upravit své stávající 
programy rozvoje venkova.
23 
V Itálii a Španělsku vedla nutnost vyme -
zit uvedenou dělicí linii k výraznému 
zpoždění u investičního opatření v rám -
ci společné organizace trhu s vínem24. 
V těchto členských státech jsou progra -
my rozvoje venkova řízeny na regionál -
ní úrovni, takže uvedenou „dělicí linii“ 
musel stanovit každý region. Realizace 
tohoto opatření v rámci společné orga -
nizace trhu s vínem měla tříleté zpoždě -
ní. V Itálii bylo vynaloženo pouze 44 % 
z původně odhadované částky.24 
Ve Španělsku kromě toho dělicí linie 
mezi operacemi způsobilými v rám -
ci jednotlivých opatření výrazným 
způsobem omezila rozsah opatření 
spadajícího pod společnou organizaci 
trhu s vínem. I když se obsah investič -
ních opatření v rámci rozvoje venkova 
nezměnil, pro podporu spadající pod 
společnou organizaci trhu s vínem byly 
způsobilé pouze investice provedené 
španělskými příjemci v EU, ale mimo 
území španělského státu. V důsled -
ku toho Španělsko vynaložilo pouze 
295 000 EUR za jediný předložený 
projekt, a to navzdory původnímu od -
hadu 148 milionů EUR, které měly být 
vynaloženy v celém období 2009–2013.
25 
V Rakousku a Francii byla tato dělicí 
linie stanovena na ústřední úrovni 
a investiční opatření bylo realizová -
no bez zpoždění již v hospodářském 
roce 2008/09.
Navštívené členské státy 
poskytují omezenou jistotu, 
že jsou podporovány pouze 
finančně životaschopné 
projekty…
26 
Nařízení (ES) č. 1234/2007 v čl. 103u 
odst. 2 stanoví, že „podpora se ne -
poskytuje podnikům nacházejícím se 
v obtížích25“. Špatná finanční situace 
podniku, který v době podání granto -
vé žádosti nebyl považován za podnik 
v obtížích, může ohrozit životaschop -
nost projektu, který tento podnik 
předložil. Podle stávajících právních 
předpisů nemají členské státy výslov -
nou povinnost provádět před uděle -
ním podpory kontrolu životaschopnos -
ti projektů.23 Čl. 20 odst. 2 nařízení (ES) 
č. 555/2008: „Do podpory 
podle článku 15 nařízení 
(ES) č. 479/2008 v rámci 
vnitrostátního programu 
podpory v souladu s hlavou II  
uvedeného nařízení nesmí 
být zařazena žádná akce 
v určitém členském státě 
nebo regionu, na kterou se 
vztahuje podpora v rámci 
programu pro rozvoj venkova 
uvedeného členského státu 
nebo regionu podle nařízení 
(ES) č. 1698/2005.“
24 COM(2012) 737 v konečném 
znění z 10. prosince 2012 
v části 4.3 uvádí: „Problémy 
s odlišením obdobných 
činností v programech 
rozvoje venkova způsobily 
zpoždění v provádění tohoto 
opatření, zejména v Itálii 
a ve Španělsku.“
25 Pokyny Společenství pro 
státní podporu na záchranu 
a restrukturalizaci podniků 
v obtížích: „podnik se 
nachází v potížích, pokud 
není schopen skoncovat 
pomocí vlastních nebo 
cizích finančních prostředků, 
které mu poskytují jeho 
majitelé / podíloví vlastníci 
nebo věřitelé, se ztrátami, 
které podnik z krátkodobého 
nebo střednědobého hlediska 
s určitostí dovedou do 
hospodářského zániku, pokud 
nezasáhne stát“.
19 Připomínky
27 
Komise členským státům neposkytla 
žádné pokyny, co se týče postupů pro 
výběr projektů pro investiční opatře -
ní. Při auditu bylo zjištěno, že ze čtyř 
navštívených členských států, které 
investiční opatření provádějí, pouze je -
den region v Itálii (Benátsko) prováděl 
smysluplné kontroly životaschopnosti 
včetně ověřování finanční situace pří -
jemců (viz rámeček 2 ). V regionu Lazio 
v Itálii byl uplatňován méně podrobný 
hodnoticí systém založený na porov -
nání účetní závěrky žadatele za rok 
předcházející investici s očekávanými 
účinky investice v účetní závěrce roku 
následujícího po investici.28 
V Rakousku a Francii vycházely postu -
py výběru ze zásady „kdo dřív přijde, je 
dřív na řadě“. I když podniky v potížích 
nebyly způsobilé, kvůli nedostatečným 
postupům výběru nebylo zaručeno, že 
ze všech způsobilých projektů bu -
dou vybrány pouze ty životaschopné 
(viz  rámeček 2 ).
Kontroly životaschopnosti: příklady osvědčených postupů a naopak postupů 
s nedostatky
V Itálii (region Benátsko) byla stanovena výběrová kritéria včetně informačního nástroje na hodnocení předpo -
kládané výkonnosti investice na základě ekonomických údajů poskytnutých příjemcem. Financovány mohly být 
pouze projekty vykazující hospodářskou udržitelnost, tj. neživotaschopné projekty byly automaticky vyloučeny.
V Rakousku Účetní dvůr narazil na investiční projekt na lahvovací linku, který byl udělen v roce 2009 druž -
stvu, jež je v současné době v likvidaci. Neexistovalo žádné kritérium výběru, jež by umožnilo zjistit, že 
projekt tohoto družstva nebyl vzhledem k jeho finanční situaci udržitelný. Družstvo bylo schváleno pro 
podporu navzdory tomu, že před investicí vykazovalo záporné roční výsledky a snižující se kapitál a nejméně 
od roku 2006 rovněž setrvalý úbytek členů.Rámeček 2
29 
Ve Španělsku výběrové postupy za -
hrnují vyhodnocení životaschopnosti 
projektu i finanční situace příjemce. 
Pro výběr určitého projektu však není 
vyžadováno žádné minimální bodové 
hodnocení.
20 Připomínky
… a nehodnotí systematicky 
přiměřenost projektových 
nákladů
30 
Členské státy by měly provádět kontro -
lu projektových žádostí s cílem zajistit, 
aby náklady, které mají být proplace -
ny z prostředků EU, byly přiměřené, 
včetně ověření žádostí porovnáním 
s referenčními náklady a předložení 
různých nabídek, aby tak bylo cíle 
opatření dosaženo za přiměřených 
nákladů26, tj. efektivně. Při auditu se 
zkoumalo, zda členské státy zavedly 
formální systém na vyhodnocování 
přiměřenosti nákladů.
31 
Při auditu bylo zjištěno, že pouze dva 
ze čtyř navštívených členských států, 
které investiční opatření prováděly, 
tyto postupy uplatňovaly. Itálie (Be -
nátsko a Lazio) a Španělsko hodnotí 
přiměřenost nákladů pomocí formál -
ních postupů před schválením žádos -
ti. Žadatelé musí pro své investiční 
operace předkládat tři různé nabídky 
a z těchto tří nabídek provést výběr. 
Platnost výběru může být posouzena 
externím hodnotitelem.
32 
Posuzování přiměřenosti nákladů 
italskými orgány (Benátsko a Lazio) 
však bylo negativně ovlivněno tím, že 
za způsobilé investiční náklady bylo 
považováno pořízení dřevěných sudů 
pro zrání vína, ačkoli tyto sudy obvykle 
musí být po třech letech vyměněny. 
Ve Francii a Rakousku takovéto inves -
tice za způsobilé operace považovány 
nebyly.33 
Ačkoli v nedávno vydaných pokynech27 
Komise považuje pořízení sudů za po -
tenciálně způsobilou investici, nařízení 
vyžaduje trvání investice po dobu 
nejméně pěti let28. Jelikož sudy se 
většinou používají pouze tři roky, jejich 
pořízení není s tímto požadavkem EU 
v souladu. Omezená životnost těchto 
investic vytváří významné riziko, že 
sudy mohou být koupeny jako náhra -
da za ty stávající a nikoliv za účelem 
zvýšení kapacity pro zrání vína.
34 
Ve Francii a Rakousku nemělo hodno -
cení přiměřenosti nákladů formální 
podobu. Hodnocení zde spoléhalo 
na odborné zkušenosti osoby, která 
žádost prověřovala. Účetní dvůr tak ne -
nalezl žádné důkazní informace o tom, 
že by tyto členské státy systematicky 
posuzovaly přiměřenost projektových 
nákladů. Kromě toho neexistovala žád -
ná povinnost předkládat různé nabíd -
ky od potenciálních dodavatelů.26 Čl. 24 odst. 2 nařízení 
Komise (EU) č. 65/2011 ze 
dne 27. ledna 2011, kterým 
se stanoví prováděcí 
pravidla k nařízení Rady 
(ES) č. 1698/2005, pokud 
jde o provádění kontrolních 
postupů a podmíněnosti 
s ohledem na opatření na 
podporu rozvoje venkova 
(Úř. věst. L 25, 28.1.2011, 
s. 8), který je v souladu 
s čl. 77 odst. 5 nařízení (ES) 
č. 555/2008 použitelný pro 
investice v rámci společné 
organizace trhu s vínem, 
stanoví, že: „[administrativní 
kontroly žádostí o podporu 
zahrnují zejména ověření]: 
přiměřenosti předložených 
nákladů, která se hodnotí 
pomocí vhodného systému 
hodnocení, jako např. 
referenčních nákladů, 
porovnání různých nabídek 
nebo hodnotícího výboru“.
27 Pokyny provádění 
vnitrostátních programů 
podpory v odvětví vína 
v souladu s nařízeními 
(ES) č. 1234/2007 a (ES) 
č. 555/2008 ze dne 
25. února 2013.
28 Podle článku 72 nařízení 
(ES) č. 1698/2005, na který 
odkazuje článek 103u nařízení 
(ES) č. 1234/2007.
21 Připomínky
Část II – Má propagační 
opatření vhodnou kon -
cepci a je prováděno 
efektivně?
35 
Propagační opatření „se vztahují na 
vína s chráněným označením půvo -
du nebo s chráněným zeměpisným 
označením nebo na vína s označením 
moštové odrůdy“29. Všechna ostatní 
vína nejsou pro tato propagační opat -
ření způsobilá.
36 
Aby mělo propagační opatření řádnou 
koncepci a bylo efektivně prováděno, 
mělo by:
 —cílit na příjemce, kteří potřebují 
veřejné dotace na dosažení cílů 
opatření, kterými jsou posílení po -
věsti jakostního vína z Unie a zno -
vuzískání starých trhů a proniknutí 
na nové trhy30,
 —upřednostňovat mikropodniky 
a malé a střední podniky31,
 —být realizováno takovým způso -
bem, který zajistí existenci do -
statečné auditní stopy, aby bylo 
možno doložit realizaci i způsobi -
lost propagačních akcí.Podpora na propagaci se 
uděluje i velkým společnos -
tem, které už mají silnou 
reputaci i vývozní tradici…
37 
Přestože normotvůrce upřednostňuje 
podporu malých a středních podniků, 
ve všech členských státech s výjimkou 
Rakouska byla podpora na propagaci 
udělena velkým vinařským společ -
nostem s dlouhou vývozní tradicí32. 
Některé z těchto velkých firmem 
jsou ve třetích zemích již zastoupeny 
prostřednictvím lokálních partnerů 
nebo tam mají své vlastní distributory 
a obchodní sítě. Potřeba podpory tako -
výchto společností z rozpočtu EU tak 
není zřejmá (viz rámeček 3 ). Navíc sku -
tečnost, že je k dispozici podpora EU 
na takovéto účely, vede tyto podniky 
k tomu, že úměrným způsobem snižují 
své vlastní financování propagačních 
opatření.
38 
Účetní dvůr se v této souvislosti 
domnívá, že granty získané v rámci 
propagačního opatření spadajícího 
pod společnou organizaci trhu s ví -
nem nepřispívají efektivně k posílení 
pověsti jakostního vína z Unie nebo 
znovuzískání starých trhů a pronik -
nutí na nové trhy. V případě velkých 
společností, které jsou na těchto trzích 
již dobře zavedeny, má opatření spíš 
ten účinek, že chrání či konsoliduje stá -
vající tržní podíly. Vzhledem k tomu, že 
konsolidování přítomnosti na určitém 
trhu je činnost trvalého rázu za účelem 
zachování přítomnosti a viditelnosti na 
tomto trhu, se příspěvek EU na po -
dobný typ opatření stává v takovýchto 
případech v zásadě částečnou dotací 
provozních nákladů těchto podniků.29 Čl. 103p odst. 2 nařízení (ES) 
č. 1234/2007.
30 5. bod odůvodnění nařízení 
(ES) č. 479/2008.
31 Článek 4 nařízení (ES) 
č. 555/2008: „Přednost se 
dává mikropodnikům, malým 
a středním podnikům […]“.
32 Ve Španělsku, Francii, Itálii 
a Portugalsku měli někteří 
z kontrolovaných příjemců 
již před financováním v rámci 
společné organizace trhu 
s vínem založeny dceřiné 
společnosti na trzích třetích 
zemí za účelem marketingu. 
Ve Španělsku dva velcí 
příjemci realizovali propagační 
akce v zemích, kde byli usazeni 
více než 60 let.
22 Připomínky
39 
To potvrzuje skutečnost, že tito velcí 
příjemci každoročně žádají o propa -
gační dotace pro akce na stejných 
trzích třetích zemí, jakými jsou např. 
Spojené státy, které jsou nejčastěji 
cíleným trhem33. Tato propagační opat -
ření tudíž nemohou být považována 
za opatření, která mají za cíl otevřít 
nové trhy nebo znovu získat trhy již 
existující.40 
Když vstoupilo v platnost nařízení (ES) 
č. 555/2008, nemohla být podpora na 
propagační opatření udělena danému 
příjemci pro danou třetí zemi na více 
než tři roky. Toto nařízení však bylo 
následně dvakrát změněno a při každé 
změně byla prodloužena možnost pro 
stejné příjemce využívat podporu na 
delší dobu. První změna nařízení za -
kotvila možnost jednorázově obnovit 
programy na propagační akce, a to na 
období ne delší než dva roky34. Druhá 
změna stanovila možnost, aby příjemci 
z minulého programového období 
dostali opětovně podporu ve stejné 
třetí zemi, na kterou se zaměřili35, a to 
po maximální dobu pěti let. Příjemci 
tak mohou získat granty na propagač -
ní opatření v jedné zvolené zemi na 
celé programové období 2009–2013 
a v dalších programových obdobích 
(2014–2018 a dále) svá propagační 
opatření obnovovat.33 KOM(2011) 774 v konečném 
znění ze dne 
18. listopadu 2011, s. 11.
34 Čl. 1 odst. 1 nařízení Komise 
(EU) č. 772/2010 ze dne 
1. září 2010, kterým se mění 
nařízení (ES) č. 555/2008, 
kterým se stanoví prováděcí 
pravidla k nařízení Rady 
(ES) č. 479/2008 o společné 
organizaci trhu s vínem, 
pokud jde o programy 
podpory, obchod se třetími 
zeměmi, produkční potenciál 
a kontroly v odvětví vína 
(Úř. věst. L 232, 2.9.2010, s. 1).
35 Ćl. 1 odst. 2 písm. a) 
prováděcího nařízení Komise 
(EU) č. 202/2013 ze dne 
8. března 2013, kterým se 
mění nařízení (ES) č. 555/2008, 
pokud jde o předkládání 
programů podpory v odvětví 
vína a obchod se třetími 
zeměmi (Úř. věst. L 67, 9.3.2013, 
s. 10), stanoví, že „pro každé 
programové období podpora 
propagačních a informačních 
akcí netrvá u daného příjemce 
v dané třetí zemi déle než 
tři roky; v případě potřeby 
však může být jedenkrát 
prodloužena na období 
nejdéle dvou let“.Příklady grantů na propagaci udělených známým a velkým producentům vína
Dotované propagační akce pro šampaňské
V letech 2009–2012 bylo vynaloženo 2,4 milionu EUR finančních prostředků EU na dotování propagačních akcí 
pro producenty šampaňského. Reputace chráněného označení původů (CHOP) „champagne“ má přitom již 
dlouholetou tradici.
Španělsko (Katalánsko): na šest příjemců připadalo 88 % celkového schváleného financování pro období 
2009–2011
Ve Španělsku (Katalánsko) se zřetelně upřednostňuje udělování propagační podpory příjemcům, jejichž mezi -
národní zastoupení i zkušenosti s vývozem jsou již silné. V důsledku toho byla velká část finančních prostřed -
ků na propagaci pro období 2009–2011 udělena několika velkým společnostem. Ve zmíněném období byla 
79 žadatelům udělena podpora v celkové výši 15,2 milionu EUR. Z této částky bylo 88 %, tj. 13,4 milionu EUR, 
uděleno šesti žadatelům tvořeným společnostmi nebo skupinami společností, které všechny mají více než 750 
zaměstnanců a jejichž roční obrat přesahuje 200 milionů EUR (takovéto společnosti nejsou přitom způsobilé 
pro investiční opatření).Rámeček 3
23 Připomínky
41 
Účetní dvůr je toho názoru, že tyto 
dvě změny nařízení nabídly motivaci 
k propagačním opatřením směřujícím 
ke konsolidování trhů, což není cíl 
stanovený v právních předpisech EU 
(viz bod 38).
42 
Kromě toho nejsou z finanční podpory 
vyloučena reklamní opatření na pod -
poru zavedených obchodních značek. 
Účetní dvůr odhalil celou řadu případů, 
kdy financování EU pouze nahradilo 
výdaje na reklamu, které předtím nesly 
podniky. Účetní dvůr zastává názor, 
že podpora reklamy na zavedené 
obchodní značky, při níž financování 
EU jen nahrazuje předchozí komerční 
financování nesené samotným pod -
nikem, neodpovídá původnímu účelu 
opatření, kterým je podporovat trh 
s vínem spíše než zavedené značky 
(viz též bod 44).
… a které by pravděpodobně 
propagační opatření realizo -
valy i bez veřejné podpory 
(efekt mrtvé váhy)
43 
V programovém období 2009–2013 
byly částky vyčleněné na financování 
propagačních projektů vyšší, než byla 
poptávka po podpoře. Za situace, kdy 
jsou na propagační opatření přidě -
leny dostatečné finanční prostředky, 
mají členské státy tendenci spíše 
podporovat všechny způsobilé pro -
jekty než uplatňovat přísná výběrová 
kritéria, která by zajistila, aby veřejnou podporu dostaly jen ty nejlepší ze způ -
sobilých projektů. V tomto ohledu bylo 
při auditu zjištěno, že žádný z kontro -
lovaných členských států neprověřoval, 
zda žadatelé veřejnou podporu sku -
tečně potřebují. Poskytování grantů 
příjemcům, kteří by danou investici 
do propagačních opatření uskutečnili 
i bez finanční dotace (tzv. efekt mrtvé 
váhy), snižuje efektivnost finančních 
prostředků EU, neboť pro dosažení cílů 
propagačního opatření nejsou veřejné 
výdaje potřebné.
44 
Při auditu byly zjištěny ve čtyřech 
z pěti kontrolovaných členských států 
jasné případy efektu mrtvé váhy. Jako 
příklad uvádí níže tabulka rozpočet na 
propagaci příjemců z Francie, Rakous -
ka a Portugalska pro roky 2007 a 2008 
(tj. před realizací reformy spo -
lečné organizace trhu s vínem) 
a roky 2009–2011 (tj. při provádění 
propagačních opatření v rámci spo -
lečné organizace trhu s vínem). Audit 
zjistil, že v těchto případech nahradily 
finanční prostředky EU významnou 
část předchozích nákladů na propaga -
ci, které podniky vynakládaly. Výdaje 
portugalského příjemce v roce 2008 či -
nily 1,2 milionu EUR, ovšem v roce 2009 
došlo ke snížení jeho rozpočtových vý -
dajů na propagaci na 0,3 milionu EUR, 
přičemž dalších 0,3 milionu EUR bylo 
financováno EU. Podobný trend byl 
pozorován i u rakouských a francouz -
ských příjemců. To dokládá, že financo -
vání EU místo zvýšení celkových výdajů 
na propagační opatření jen nahradilo 
podstatnou část zdrojů, které předtím 
podniky na tyto účely vynakládaly. Na 
tento jev poukázaly již auditní útvary 
Komise ve svých auditních zprávách.
24 Připomínky
45 
Kromě toho Účetní dvůr zjistil, že v ně -
kolika případech granty EU pokrývaly 
interní náklady, které byly vynaloženy 
ještě před zavedením propagačního 
opatření. Například ve Španělsku byly 
financovány mzdové náklady36 zaměst -
nanců, kteří byli u příjemce zaměstnáni 
na úplně stejné pozici v oblasti řízení 
propagace ve třetích zemích již od 
roku 2002. Navíc pod nákladovou po -
ložkou „dlouhodobé obchodní mise“37 
byly za způsobilé výdaje považovány 
interní náklady, které by byly jinak 
neseny příjemcem, jako např. proná -
jem kanceláří, zdravotní pojištění a dvě 
dodatečné mzdy.46 
V případech, kdy dotace EU nahrazuje 
část stávajících propagačních nákladů 
nebo když slouží k pokrytí výdajů, 
které by příjemce stejně vynaložil, má 
Účetní dvůr za to, že výdaje hrazené 
rozpočtem EU vykazují jednoznačný 
efekt mrtvé váhy, a že se tedy jedná 
o neefektivní využití finančních pro -
středků EU.36 V hospodářském roce 2008/09 
tento příjemce vykázal 
„mzdové náklady“ ve výši 
90 761 EUR.
37 55 515 EUR pro hospodářský 
rok 2008/09.TabulkaFinanční prostředky EU u některých příjemců částečně nahrazují stávající 
propagační výdaje
Země příjemceZemě, na niž je 
opatření zacílenoRozpočet na propagaci v EUR 2007 2008 2009 2010 2011
Portugalsko USAVýdaje příjemce na propagaci 910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
Závazek k finančním prostředkům EU 
ve schválené žádosti0 0 323 866 304 305 304 200
Celkem 910 200 1 164 900 647 732 608 610 608 400
Francie USAVýdaje příjemce na propagaci 1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
Závazek k finančním prostředkům EU 
ve schválené žádosti0 0 725 000 743 500 797 500
Celkem 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
RakouskoUSA 
ŠvýcarskoVýdaje příjemce na propagaci 26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
Vyplacené finanční prostředky EU 0 0 0 8 215 25 064
Celkem 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Připomínky
47 
Jak bylo vysvětleno výše, vzhledem 
k tomu, že disponibilní částka přidě -
lená členskými státy na propagační 
opatření byla vyšší než skutečná 
poptávka, členské státy nebyly nijak 
motivovány k tomu, aby uplatňovaly 
účinné postupy výběru. Bez ohledu na 
těžkosti s čerpáním sníženého přídělu 
na období 2009–201338 byl příděl pro -
středků na propagaci plánovaný pro 
příští programové období (2014–2018) 
dále zvýšen, a to na 1 161 milionů EUR, 
přestože nebyla provedena žádná 
analýza dokazující zvýšenou potřebu 
financování39. Při zvážení všech přípa -
dů neefektivnosti, které byly popsány 
v předchozích bodech, zastává Účetní 
dvůr názor, že tím, že se dá pro toto 
opatření k dispozici nadměrný objem 
finančních prostředků, naroste výraz -
ným způsobem riziko neefektivního 
využití prostředků.
Nejasná definice způsobilých 
výdajů do roku 2013
48 
Způsobilé výdaje nebyly definovány 
ani v nařízení (ES) č. 1234/2007, ani 
v nařízení (ES) č. 555/2008. Neexistence 
právní definice „způsobilých výdajů“ 
vedla k nejasnostem a také k nestabili -
tě vnitrostátních ustanovení týkajících 
se uplatňování tohoto opatření. Byla 
pak nutná adaptační fáze, během níž 
byla ve vnitrostátních předpisech 
provedena řada vyjasnění a změn40. To 
zapříčinilo, že jednotlivé členské státy 
uplatňovaly odlišné postupy. V ně -
kterých členských státech také různé 
kontrolní orgány vykládaly pojem 
„způsobilé výdaje“ různým způsobem.49 
Nařízení (ES) č. 555/2008 bylo v ne -
dávné době změněno41 za účelem 
vyjasnění některých aspektů „způ -
sobilých výdajů“. Pozměněné naří -
zení stanoví, že osobní náklady jsou 
způsobilé. Avšak článek 13 nařízení (ES) 
č. 1290/2005 o financování společné 
zemědělské politiky stanoví, že „EZFRV 
nepřebírá výdaje související se správní -
mi a osobními náklady členských států 
a příjemců podpory z EZFRV“. Ustano -
vení nařízení (ES) č. 555/2008, kterými 
se opatření řídí, jsou tak ve zřejmém 
rozporu s příslušným nařízením (ES) 
č. 1290/2005.
50 
Osobní náklady by neměly být způ -
sobilé, neboť usnadňují vznik efektu 
mrtvé váhy (viz bod 45).
51 
Nejnověji vydané pokyny Komise42, 
které však nejsou právně závazné43, 
vyjasňují určité otázky týkající se způ -
sobilých výdajů.38 V červnu 2008 činil první 
objem finančních prostředků 
přidělených na propagační 
opatření členskými státy 
v jejich vnitrostátních 
programech podpory téměř 
830 milionů EUR. V říjnu 2013 
byl tento příděl snížen 
o 37 %, tj. na 522 milionů EUR. 
S výjimkou Rumunska 
všechny členské státy, 
které se rozhodly realizovat 
propagační opatření, snížily 
svůj odhad z roku 2008 
a prostředky musely být 
opětovně přiděleny na jiná 
opatření.
39 Údaj vychází z vnitrostátních 
programů podpory členských 
států předložených Komisi 
v srpnu 2013 (EU-28).
40 Například Francie k provádění 
propagačního opatření 
vydala nejméně osm právních 
dokumentů.
41 Prováděcí nařízení Komise 
(EU) č. 752/2013 ze dne 
31. července 2013, kterým se 
mění nařízení (ES) č. 555/2008, 
pokud jde o vnitrostátní 
programy podpory a obchod 
s třetími zeměmi v odvětví 
vína (Úř. věst L 210, 6.8.2013, 
s. 17).
42 Pokyny k provádění 
vnitrostátních programů 
podpory v odvětví vína podle 
nařízení (ES) č. 1234/2007 
a (ES) č. 555/2008 – Propagace 
vína na trzích třetích zemí  – 
ze dne 26. dubna 2013.
43 Upozornění o vyloučení právní 
odpovědnosti, které figuruje 
na titulní straně pokynů, 
uvádí: „Účelem těchto pokynů 
je napomoci členským státům. 
Jsou poskytovány pouze 
k informačním účelům a jejich 
obsah nemá sloužit jako 
náhrada za konzultování všech 
příslušných právních zdrojů 
nebo využití odborného 
právního poradenství tam, 
kde je to vhodné […]“.
26 Připomínky
Členské státy ne vždy kon -
trolují, zda v rozporu s před -
pisy nedochází k dvojímu 
financování
52 
Členské státy jsou povinny zajistit 
kontroly, které mají zamezit tomu, aby 
v rozporu s předpisy docházelo ke 
dvojímu financování v rámci předpisů 
o společné organizaci trhu s vínem 
a zároveň v rámci jiných programů Spo -
lečenství či vnitrostátních programů.
53 
V Portugalsku čtyři ze šesti navštíve -
ných příjemců využívali podporu EU 
jak v rámci společné organizace trhu 
s vínem, tak v rámci Evropského fondu 
pro regionální rozvoj (EFRR). Ačkoli 
Účetní dvůr nezjistil případy dvojího 
financování, přetrvává vzhledem k ab -
senci důkazních informací o křížových 
kontrolách, které mají portugalské 
řídicí orgány provádět u výdajů z EFRR, 
riziko dvojího financování stejných 
výdajů ze dvou zdrojů EU.54 
V některých členských státech není 
vzhledem k souběžné existenci něko -
lika národních/regionálních možností 
financování podpory propagace vína 
na trzích třetích zemí zajištěna trans -
parentnost podpor na propagační 
opatření pro odvětví vína EU. Ačkoli 
ve Francii existuje vnitrostátní právní 
rámec, který vylučuje akumulaci jiných 
podpor s podporami v rámci společné 
organizace trhu s vínem, není zde rizi -
ko dvojího financování řádným způso -
bem řízeno. Účetní dvůr ve skutečnosti 
zjistil případy dvojího financování 
(viz  rámeček 4 .)
Příklad dvojího financování z prostředků EU i vnitrostátní podpory ve Francii
Na stejnou propagační akci dostal příjemce 2 000 EUR z prostředků EU v rámci společné organizace trhu 
s vínem a 4 250 EUR z vnitrostátního programu podpory. Ačkoli se nejedná o významnou částku, tento případ 
dokládá, že francouzské orgány řádným způsobem neprověřují riziko dvojího financování.Rámeček 4
27 Připomínky
Nedostatečná auditní stopa 
narušuje efektivnost kon -
trol navštívených členských 
států, jimiž se má ověřovat 
existence propagačních akcí 
a jejich způsobilost
55 
Kontroly mají být účinné, přiměřené 
a mají mít odrazující účinek, aby tak 
zajistily přiměřenou ochranu finanč -
ních zájmů Společenství. Na rozdíl od 
investičního opatření právní rámec 
EU u propagačních operací výslovně 
nepožaduje provádění kontrol na mís -
tě, ale zdůrazňuje potřebu toho, aby 
kontroly byly účinné a odrazující44.
56 
Z pěti navštívených členských států 
provádí pouze Itálie kontroly na místě 
ve třetích zemích během realizace pro -
pagačních akcí. Ostatní členské státy 
propagační akce ve třetích zemích ne -
kontrolují. Španělsko provádí kontroly 
na místě pouze na svém území a pouze 
u propagační akce „Informativní zájez -
dy (pro novináře, dovozce, koordináto -
ry trhu atd.) do vinařských oblastí“.57 
Mnohá propagační opatření (jako např. 
ochutnávky vín) se vyznačují tím, že 
mají časově omezenou a nehmotnou 
povahu – v tom smyslu, že po sobě 
nezanechávají žádnou fyzickou stopu, 
kterou lze následně zkontrolovat. 
Vzhledem k tomu, že se neprovádějí 
kontroly na místě, má tak zásadní dů -
ležitost podrobná auditní stopa, která 
umožní úplné sesouhlasení specifické 
propagační akce s odpovídajícími 
fakturami.
58 
Ve Španělsku, Francii, Itálii a Rakousku 
bylo při auditu zjištěno, že přezkou -
mávané faktury často neuváděly 
dostatečně podrobné údaje o povaze 
realizovaných propagačních akcí. Tyto 
faktury zpravidla odkazují na rámco -
vou smlouvu o propagaci či na realizo -
vanou propagační akci, ale neuvádějí 
již žádné podrobnosti o jednotlivých 
výdajových položkách, které se přísluš -
né propagační akce týkají.
59 
V Itálii určití poskytovatelé propagač -
ních služeb systematicky předkládali 
takovéto rámcové faktury, k nimž 
nebyla přiložena žádná podkladová 
dokumentace umožňující přiřadit vy -
kázané náklady ke konkrétním propa -
gačním akcím (viz rámeček 5 ).44 Článek 76 nařízení (ES) 
č. 555/2008: „[Členské státy] 
zavedou kontroly a opatření 
v míře nezbytné pro 
zajištění řádného používání 
nařízení (ES) č. 479/2008 
a tohoto nařízení. Kontroly 
a opatření musí být účinné, 
přiměřené a odrazující, aby 
poskytovaly odpovídající 
ochranu finančních zájmů 
Společenství.“
Rámcová faktura, k níž nebyla přiložena žádná jiná dokumentace a která byla 
proplacena z finančních prostředků EU
V Itálii byla pro vyplacení podpory předložena faktura, v níž bylo uvedeno: „Propagační program pro italské 
víno: únor–duben 2011 – 482 743,47 USD“. Z prostředků EU bylo proplaceno 50 % této částky. Fakturovaná 
částka nebyla doložena žádnými dalšími podrobnostmi či podkladovou dokumentací (jako např. kopiemi fak -
tur za jednotlivé položky nákladů, které byly vynaloženy během realizace propagačních opatření).Rámeček 5
28 Připomínky
60 
Ve Francii v programovém období 
2009–2013 mohli příjemci propa -
gačního opatření předkládat žádosti 
o platbu založené pouze na souhrnné 
tabulce faktur osvědčené auditorskou 
společností (pro platební nárok nebyly 
požadovány podkladové faktury). Sou -
hrnné tabulky faktur však nedokládají 
způsobilost výdajů a informace v nich 
obsažené nejsou dostatečně podrobné 
na to, aby umožnily přiměřeným způso -
bem platební nárok ověřit. Za tohoto 
stavu nemohou být administrativní 
kontroly vycházející z takových souhrn -
ných tabulek účinné. To výrazným způ -
sobem zvyšuje riziko, že budou v rámci 
společné organizace trhu s vínem 
financovány nezpůsobilé výdaje.61 
Během auditní návštěvy ve Francii 
zjistil Účetní dvůr řadu nezpůsobilých 
faktur, které byly do těchto tabulek 
zařazeny a které byly proplaceny z pro -
středků v rámci společné organizace 
trhu s vínem (viz rámeček 6 ).
Akce na propagaci vína  – VIP vstupenky do tenisového areálu Rolanda Garrose  – 
50 % financováno z prostředků EU
Souhrnná tabulka faktur od jednoho příjemce, v níž figurovala částka 3 405 EUR, byla klasifikována jako „infor -
mativní zájezdy (pro novináře, dovozce, koordinátory trhu atd.) do vinařských oblastí“. Na základě této sou -
hrnné tabulky faktur uznaly francouzské orgány částku za způsobilou. Z této částky bylo 50 %, tj. 1 703 EUR, 
financováno z prostředků EU.
Vykázaná částka ve skutečnosti odpovídala faktuře za tři VIP vstupenky na tenisový turnaj „French Open“ 
v areálu Rolanda Garrose, který nelze považovat za akci na propagaci vína.Rámeček 6
62 
Příkladem nedostatečného zdůvod -
nění nákladů vynaložených příjem -
ci, který stojí za zmínku, je případ 
takzvaných „prováděcích subjektů“. 
Příjemci mohou organizací a koordi -
nací svých propagačních akcí pověřit 
prováděcí subjekt. V Itálii, Portugalsku a Rumunsku jsou výdaje prováděcích 
subjektů, které příjemcům napomáhají 
s realizací opatření, způsobilé. V těchto 
členských státech jsou prováděcí sub -
jekty často placeny na základě paušál -
ní sazby (% celkových nákladů propa -
gačních akcí), a to bez dostatečného 
zdůvodnění poskytovaných služeb.
29 Připomínky
Poplatky prováděcímu subjektu a režijní náklady v celkové výši 268 110 EUR 
za jeden rok
V Itálii byly prováděcímu subjektu jednoho příjemce vyplaceny za propagační projekt (v hospodářském 
roce 2009/10) poplatky ve výši 208 530 EUR, a to bez podrobného popisu poskytnuté služby, tj. 7 % nákladů na 
propagační akce, které činily 3 miliony EUR. V tomto konkrétním případě byly propagační akce realizovány pří -
jemcem. Tento příjemce dále obdržel také 59 580 EUR za režijní náklady (2 % propagační akce). Účetní dvůr se 
domnívá, že v případech, kdy jsou propagační operace prováděny výhradně příjemcem, představuje odměna 
prováděcímu subjektu neoprávněné a nepřiměřené náklady.63 
V Rumunsku je využití těchto provádě -
cích subjektů povinné. Poplatky těchto 
subjektů jsou způsobilé v paušální 
sazbě 13 % celkových výdajů projektu, 
přičemž poskytované služby nemusí 
být odůvodňovány. V letech 2009–2012 
vynaložilo Rumunsko na propagační 
akce 1,5 milionu EUR prostředků EU, 
z toho přibližně 200 000 EUR pro pro -
váděcí subjekty. Rovněž v Portugalsku 
a Itálii může být prováděcím subjek -
tům proplaceno až 13 % nákladů na 
propagační akce.64 
Ve všech navštívených členských 
státech s výjimkou Rakouska jsou 
způsobilé režijní náklady, definované 
konkrétně jako náklady na koordinaci, 
administrativu a řízení. V roce 2013 
Komise povolila45 režijní náklady až 
do výše 4 % skutečných nákladů na 
provádění projektů. Povaha určitých 
režijních nákladů (např. koordinace, 
řízení atd.) je přitom alespoň z části 
stejná jako povaha činností realizova -
ných prováděcími subjekty při přípravě 
a provádění propagačních akcí.45 Nařízení (EU) č. 752/2013, které 
zavádí čl. 5a odst. 2 do nařízení 
Komise (ES) č. 555/2008.Rámeček 7
30 Připomínky
Část III – Jsou účinky opat -
ření odpovídajícím způso -
bem doloženy?
Monitorování a hodnocení 
opatření se zaměřuje na 
výstupy a finanční realizaci, 
ale o dosažených výsledcích 
nejsou zatím dostatečné 
informace
65 
Předpokladem přiměřeného řízení 
opatření veřejné podpory je v první 
řadě to, aby cíle opatření byly konkrét -
ní a kvantifikované46. K získání aktu -
álních informací o tom, zda opatření 
postupuje tak, jak bylo zamýšleno, je 
také velmi důležitý pravidelný pře -
zkum příslušných vstupů, výstupů a vý -
sledků. Měla by rovněž být prováděna 
pravidelná hodnocení podpory, která 
by kromě jiných zdrojů měla využívat 
informace shromažďované pro účely 
monitorování. Pouze pomocí relevant -
ních a spolehlivých monitorovacích 
a hodnoticích informací budou Komise 
a členské státy schopny doložit, čeho 
s veřejnými prostředky dosáhly.
66 
Účetní dvůr posuzoval, zda vnitrostátní 
programy podpory pěti kontrolova -
ných členských států obsahovaly jak 
vhodné cíle, tak klíčové ukazatele vstu -
pů, výstupů a výsledků, které umož -
ňují monitorovat a hodnotit dosažení 
těchto cílů.67 
Pro investiční opatření nestanovil 
ve svém vnitrostátním programu na 
programové období 2009–2013 žádný 
z navštívených členských států kvanti -
fikované cíle. Co se týče propagačního 
opatření, z navštívených členských stá -
tů pouze Rakousko, Španělsko a Portu -
galsko stanovily určité kvantifikované 
cíle na zvýšení vývozu vína do třetích 
zemí47. Tento nedostatek společných 
kvantifikovaných cílů, které by byly 
stanoveny ex ante , ztěžuje vnitrostát -
ním orgánům možnost disponovat 
vhodnými nástroji na měření účinků 
propagačního a investičního opatření. 
Znemožňuje také konsolidaci účinků 
opatření na úrovni celé EU.
68 
Co se týče ukazatelů pro investiční 
a propagační opatření, obsahují výroční 
zprávy předkládané Komisi členskými 
státy48 podrobné údaje týkající se pou -
ze vstupů, výstupů a plnění rozpočtů. 
Z těchto zpráv vyplývá, že pro zmíně -
né aspekty je monitorování obecně 
úplné (počet financovaných příjemců, 
vynaložené prostředky, typ realizované 
investice či propagačního opatření), ale 
nejsou k dispozici dostatečné informa -
ce o dosažených výsledcích. Podobně 
informace za celou EU zveřejňované Ko -
misí49 nevyužívají žádné ukazatele vý -
sledků pro zhodnocení účinků opatření 
v rámci společné organizace trhu s ví -
nem. Kromě toho jsou pro propagační 
opatření jedinými ukazateli zahrnutými 
do plánů řízení Komise buď ukazatele 
vstupů (jako např. „podíl propagačního 
opatření v odvětví vína v rámci vnit -
rostátních programů podpory“), nebo 
výstupů („úroveň realizace a efektivní 
využití programů vnitrostátní podpory 
v odvětví vína“)50.46 Článek 103l nařízení (ES) 
č. 1234/2007: „Programy 
podpory se skládají z těchto 
částí: a) podrobný popis 
navrhovaných opatření 
a jejich kvantifikované cíle 
[…] f) kritéria a množstevní 
ukazatele, které se mají 
používat při sledování.“
47 Ke konci programového 
období 25% nárůst v Rakousku 
a nárůst o 767 000 hl 
a 537,7 milionu EUR ve 
Španělsku a pro rok 2012 
dosažení 1 milionu hl 
u vývozu do třetích zemí 
v hodnotě 250 milionů EUR 
v Portugalsku.
48 Článek 188a odst. 5 nařízení 
(ES) č. 1234/2007: „Členské 
státy předloží Komisi poprvé 
do 1. března 2010 a dále 
každoročně do 1. března 
zprávu o provádění opatření 
stanovených ve svých 
programech podpory.“
49 COM(2012) 737 v konečném 
znění a KOM(2011) 774 
v konečném znění.
50 Plán řízení Generálního 
ředitelství pro zemědělství 
a rozvoj venkova na rok 2013.
31 Připomínky
69 
Navštívené členské státy požadují, 
aby příjemci po realizaci dotovaných 
propagačních akcí předkládali zprávu 
o činnosti na úrovni příjemce. I když se 
kvalita těchto zpráv případ od případu 
výrazně liší, zprávy nejsou fakticky 
využívány (např. pomocí analýzy a kon -
solidace údajů) ke zhodnocení účinků 
propagačních projektů. Celkově chybí 
komplexní informace o výsledcích 
a dopadech opatření. Při auditu bylo 
zjištěno, že členské státy podaly infor -
mace o výsledcích, jichž bylo podporou 
investic a propagace dosaženo, pouze 
v některých hodnoticích zprávách na 
úrovni jednotlivých zemí51 či studiích.
70 
Konkrétně Francie a Rakousko posuzo -
valy výsledky investic prostřednictvím 
„trendu v prodeji vína vyjádřeném 
objemem a hodnotou“. Itálie pak 
používala „počet podniků zavádě -
jících nové postupy či techniky pro 
produkty“. Bez ohledu na relevanci či 
spolehlivost těchto ukazatelů výsledků 
Účetní dvůr zjistil, že zdvojení inves -
tiční podpory jak v rámci společné 
organizace trhu s vínem, tak rozvoje 
venkova (viz bod 18 a  rámeček 1 ) 
vede k tomu, že vykazované výsledky 
není možné jednoznačně přičíst právě 
podpoře v rámci společné organizace 
trhu s vínem (viz další část). Výsledky 
podpory propagace se měří prostřed -
nictvím „vývozu vína do cílených tře -
tích zemí“. Dle názoru Účetního dvora 
je tento ukazatel příliš obecný, protože 
se neomezuje na příjemce opatření 
a zahrnuje též celou řadu proměnných, 
které ovlivňují celé odvětví vína a na 
které propagační opatření většinou ne -
mohou mít vliv (viz body 74–80).Účinky investic v rámci 
společné organizace trhu 
s vínem nelze snadno oddělit 
od účinků investic v rámci 
rozvoje venkova…
71 
Jak bylo již uvedeno v  rámečku 1 , cíl 
investičního opatření v rámci společné 
organizace trhu s vínem je stejný jako 
cíl dvou investičních opatření v rám -
ci rozvoje venkova. Celkový objem 
financování pro dvě zmíněná opatření 
v rámci rozvoje venkova určená pro 
odvětví vína je navíc v některých člen -
ských státech srovnatelný s objemem 
investičního opatření v rámci společné 
organizace trhu s vínem52.
72 
Souběžná existence dvou investičních 
opatření u dvou různých programů ve -
lice komplikuje vyhodnocení výsledků, 
kterých bylo dosaženo pomocí inves -
tice v rámci společné organizace trhu 
s vínem. Z příjemců, kteří byli vybráni 
pro tento audit, využívalo 55 % pod -
poru pro investice z obou programů, 
tj. společné organizace trhu s vínem 
a rozvoje venkova. I za předpokladu, že 
za celkovým zvýšením výkonnosti stojí 
oba typy investic, není možné podíl 
jednotlivých investičních opatření na 
tomto zvýšení výkonnosti určit (viz 
rámeček 8 ).
73 
Je tedy obtížné samostatně vyhodnotit 
účinky opatření v rámci společné orga -
nizace trhu s vínem, a tudíž i posoudit 
účinnost tohoto opatření.51 Příloha V nařízení (ES) 
č. 555/2008.
52 Například v Rakousku 
bylo v období 2009–2012 
vynaloženo 20,6  milionu  EUR 
na investice do odvětví vína 
v rámci rozvoje venkova 
a 21 milionů EUR v rámci 
společné organizace trhu 
s vínem.
32 Připomínky
Francouzský příjemce, který v hospodářských letech 2009/10 a 2010/11 využíval 
investiční podporu jak v rámci rozvoje venkova, tak v rámci společné organizace 
trhu s vínem
Typ podpory Investice Způsobilé náklady v EUR Podíl EU v EUR
Společná organizace trhu s vínem Zařízení na zpracování vína (nádrže) 694 279 277 711
Opatření 123 v rámci rozvoje venkova Lahvovací linka a skladovací zařízení 1 863 483 372 69753 
53 Regionální podpora činila rovněž 372 697 EUR.
Tyto investice jsou doplňkové.
V letech 2008–2011 došlo k celkovému zvýšení výkonnosti podniku – nárůstu obratu i čistých příjmů. Nelze ale 
stanovit, jaký měla každá z investic na tomto nárůstu podíl.Rámeček 8
Vývoz vína z členských států 
do třetích zemí vzrostl…
74 
Od roku 2009 došlo k výraznému 
nárůstu vývozu vína z EU do třetích 
zemí, který v roce 2012 dosáhl historic -
ky rekordních 23 milionů hl v hodnotě 
8,9 miliardy EUR (viz graf 2a a 2b ).75 
Podle grafu 2a  se v letech 2005–2008 
vývoz vína z EU-27 zvýšil o 28 % 
a v letech 2009–2012, tj. v období, kdy 
bylo realizováno propagační opatře -
ní, o dalších 64 %. Tento nárůst byl 
souběžný se zavedením propagačních 
opatření. Graf 2b  rovněž dokládá, že 
trend ve vývozu vína do třetích zemí 
nabízí pro vína z EU potenciálně ros -
toucí odbytiště. V rámci EU je podobně 
pozitivní vývoj nepravděpodobný, 
neboť vnitřní trh je již nasycen (jen 
v členských státech, které jsou dovozci 
vína, zůstává určitý malý potenciál).
33 Připomínky
… ale je těžké určit, do jaké 
míry to lze přímo přičíst pro -
pagačnímu opatření
76 
Tento zaznamenaný nárůst však nelze 
jednoznačně přičíst propagačnímu 
opatření. Na export vína ze zemí EU-27 
měla přímý vliv i celá řada externích 
faktorů, jako např. nárůst kupní síly 
spotřebitelů ve třetích zemích, změny 
v podmínkách mezinárodního obcho -
du a produkce vína v třetích zemích. 
Není tedy možné určit, jak uvedlo 
i několik zpráv Komise54, do jaké míry 
existuje příčinná souvislost mezi opat -
řením a výkonností exportu na úrovni 
členských států i EU.77 
Současný nárůst vývozu vína je tažen 
omezeným počtem zemí, mezi něž 
patří například Čína55, jejíž spotřeba 
vína se v posledních letech výrazným 
způsobem zvýšila. Grafy 3a a 3b  ilu-
strují, že v období 2007–2012 narostla 
spotřeba vína v Číně o 3,9 milionu hl 
a vývoz vína ze zemí EU-27 se zvýšil 
o 2,2 milionu hl. Vyplývá z toho, že 
vývoj vývozu z EU-27 do Číny byl silně 
ovlivněn externími faktory, jakými je 
hospodářský růst a také nárůst kupní 
síly tamních spotřebitelů. Spotřeba 
vína zde roste i bez propagačního 
opatření.Graf 2a a graf 2bVývoz vína z EU-27 do třetích zemí  
a Spojených států (v mld. EUR)Vývoz vína z EU-27 do hlavních třetích 
zemí (v mil. EUR)
0246810
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012mld. EUR
třetí země
Spojené státy02004006008001 000
2007 2008 2009 2010 2011 2012mil. EUR
Švýcarsko
Kanada
JaponskoRusko
Čína
Zdroj:  Eurostat, databáze COMEXT, extrakce údajů ke dni 26. července 2013.
54 SEK(2011) 1371 
v konečném znění.  
Konečná zpráva „Hodnocení 
opatření uplatněných 
v odvětví vína v rámci 
společné zemědělské politiky“ 
(Evaluation des mesures 
appliquées au secteur vinicole 
dans le cadre de la Politique 
Agricole Commune ), říjen 2012 
(http://ec.europa.eu/
agriculture ).
55 Hodnota exportu z EU-27 
do Číny vzrostla v období 
2009–2012 o 280 %.
34 Připomínky
78 
Ačkoli v absolutním vyjádření došlo 
k nárůstu vývozu, vína exportovaná 
z EU-27 ztratila své podíly na trhu 
v nejdůležitějších třetích zemích, na 
které byly zacíleny propagační akce (viz graf 4 ). Vína z EU-27 zvýšila svůj 
podíl na trhu dovážených vín pouze 
ve Švýcarsku a v Japonsku. Komise 
by tuto ztrátu podílu na trhu měla 
analyzovat.Graf 3a a graf 3b Graf 4Spotřeba vína v Číně
Podíl EU-27 (%) na dovozu největších obchodních partnerů1  Prognóza.
Zdroj:  Spotřeba vína – Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV): Statistická zpráva o světovém vinařství. Vývoz vína z EU-27: Eurostat, 
databáze COMEXT, extrakce údajů ke dni 17. září 2013.
Zdroj:  Organizace spojených národů, databáze COMTRADE, extrakce údajů ke dni 20. září 2013.Vývoz vína z EU-27 do Číny
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007 2008 2009 2010 2011 201211 000 hl
020406080100
USA Čína Japonsko Mexiko Kanada Rusko Švýcarsko
2007 201205001 0001 5002 0002 5003 000
2007 2008 2009 2010 2011 20121 000 hl
35 Připomínky
79 
Podle čl. 103p odst. 2 nařízení (ES) 
č.1234/2007 nejsou pro toto opatření 
způsobilá všechna vína. Nezpůsobilá 
jsou například stolní vína bez označení 
hroznové odrůdy (viz bod 35). Je -li pro -
pagační opatření účinné, měl by vývoz 
způsobilých vín z EU-27 do třetích zemí 
dosahovat lepších výsledků než vývoz 
ostatních vín.80 
Vyjádřeno v hodnotě však způsobilá 
vína nemají jednoznačně lepší výsledky 
než ostatní vína. Způsobilá vína vykazu -
jí roční míru růstu 14,8 % a v roce 2012 
dosáhl jejich vývoz hodnoty 8 059 mi -
lionů EUR (tj. 15,4 milionů hl), zatímco 
nezpůsobilá vína (ostatní vína) zazna -
menala míru růstu 14,5 %56 a jejich 
vývoz v roce 2012 dosáhl hodnoty 
806 milionů EUR (tj. 7,1 milionu hl) 
(viz  graf 5 ). Z tohoto srovnání vyplývá, 
že vývoj vývozu způsobilých vín pod -
porovaných propagačním opatřením je 
velmi podobný trendu u nezpůsobilých 
vín, což poukazuje na silnou příčinnou 
souvislost s jinými faktory, které na 
vývozní trendy mají vliv.Graf 5Vývoj hodnoty vína EU vyváženého 
do třetích zemí (2010 = 100)
Zdroj:  Eurostat, databáze COMEXT, extrakce údajů ke dni 25. července 2013.100105110115120125130135
2010 2011 2012
způsobilá vína (CHOP, CHZO, odrůdová vína) 
ostatní vína56 Průměrná roční míra růstu 
vývozu EU-27 do třetích 
zemí vyjádřená v hodnotě za 
období 2010–2012  – databáze 
COMEXT.
36
 Závěry  
a doporučení
81 
Jako součást reformy společné organi -
zace trhu s vínem mohou členské státy 
využívat rozpočet EU k financování 
investičních a propagačních projektů, 
které mají za cíl zvýšit konkurence -
schopnost producentů vína v EU.
82 
Audit byl zaměřen na následující 
otázku: „Je podpora EU na investiční 
a propagační opatření pro odvětví vína 
dobře řízena a lze její výsledky z hle -
diska konkurenceschopnosti vín z EU 
doložit?“. Účetní dvůr dospěl k závěru, 
že řízení investiční a propagační pod -
pory pro odvětví vína bylo v prvních 
letech negativně ovlivněno koncepční -
mi i prováděcími nedostatky, na které 
upozorňuje tato zpráva, a že dopad 
této podpory na konkurenceschopnost 
vín z EU nebyl vždy doložen.
83 
Při auditu bylo zjištěno, že investiční 
opatření nemá vhodnou koncepci. 
Důvodem je především to, že není 
prokázána potřeba dodatečného 
investičního opatření specificky pro 
odvětví vína, neboť takové opatření již 
existuje v rámci politiky rozvoje ven -
kova. Nebyla předložena žádná studie 
či analýza, která by tuto dodatečnou 
potřebu pro odvětví vína doložila.84 
Dodatečné investiční opatření zvyšuje 
složitost a vytváří administrativní pře -
kážky, neboť mezi uvedenými dvěma 
typy investiční podpory musela být 
uměle vytvořena dělicí linie. V někte -
rých členských státech to vedlo ke 
zpožděním v realizaci opatření nebo 
k nepřiměřeně omezenému rozsahu 
způsobilých investic (body 18–25).
Doporučení 1
Aby Komise zracionalizovala tento 
program podpory, měla by monitoro -
vat absorpci prostředků a analyzovat 
potřebu takovéhoto opatření a také 
posoudit, zda právě odvětví vína ve 
srovnání s ostatními zemědělskými 
odvětvími potřebuje dodatečnou 
investiční podporu.
85 
Investiční opatření v rámci společné 
organizace trhu s vínem nebylo pro -
váděno s řádným ohledem na zásadu 
hospodárnosti. Většina z kontrolova -
ných členských států nezajistila, aby 
podporu dostaly jen životaschopné 
projekty (body 26–29). Existuje také 
riziko nadměrných výdajů, neboť při -
měřenost projektových nákladů nebyla 
před udělením podpory systematicky 
vyhodnocována (body 30–34).
37 Závěry a doporučení 
Doporučení 2
Členské státy by měly zmírnit rizi -
ko pro hospodárnost tím, že budou 
systematicky posuzovat přiměřenost 
projektových nákladů. Výsledky tohoto 
posuzování by měly být vhodným způ -
sobem zdokumentovány. Tam, kde je 
to proveditelné, by měly být pro běžné 
nákladové položky zavedeny referenč -
ní hodnoty, které by usnadnily posuzo -
vání nákladů v projektových návrzích.
Členské státy by rovněž měly provádět 
kontroly životaschopnosti projektů 
s cílem posoudit finanční situaci žada -
telů a takovéto analýzy dokumentovat.
Komise by měla zajistit, aby členské 
státy disponovaly účinnými systémy na 
kontrolu jak přiměřenosti nákladů, tak 
finanční životaschopnosti projektů.
86 
Při auditu bylo zjištěno, že propagač -
ní opatření nemá vhodnou koncepci 
a neprovádí se efektivně. Propagační 
akce jsou často využívány ke kon -
solidaci trhů namísto získávání trhů 
nových či zpětného získávání trhů 
starých. Každý výrobce, který chce udr -
žet svůj tržní podíl, má stálou potřebu 
konsolidovat trh. Vzniká tak otázka, 
zda mohou mít takovéto propagač -
ní akce udržitelný dopad, aniž by se 
musely spoléhat na trvalou podporu 
EU. Také podpora propagace zavede -
ných obchodních značek neodpovídá 
původnímu účelu opatření, kterým je 
podpora trhu s vínem a nikoliv zavede -
ných značek (body 37–42).Doporučení 3
a) Platné nařízení by nemělo umož -
ňovat, aby příjemce předkládal 
v různých programových obdobích 
propagační program pro tytéž 
cílené země.
b) Komise by měla rovněž omezit 
rozsah opatření, pokud jde o způ -
sobilost propagace značek, aby se 
zabránilo tomu, že financování EU 
bude nahrazovat provozní výdaje 
příjemců, a měla by klást větší 
důraz na usnadňování přístupu 
k propagačnímu opatření pro malé 
a střední podniky.
87 
Rozpočet, který byl pro propagační 
akce k dispozici, přesahoval poptáv -
ku, a členské státy proto nebyly při 
realizaci tohoto opatření dostatečně 
selektivní. Zejména pak neprovádě -
ly systematickou kontrolu toho, zda 
je u žadatelů prokazatelná potřeba 
veřejné podpory. V rozporu s úmyslem 
upřednostňovat malé a střední pod -
niky byly financovány i velké podniky. 
V důsledku toho audit zjistil jasné pří -
pady efektu mrtvé váhy, kde podpora 
na propagaci pokrývala běžné provoz -
ní náklady, které by jinak bez podpory 
EU nesl sám příjemce jako součást 
běžného provozu (body 43–51).
38 Závěry a doporučení 
Doporučení 4
Aby Komise minimalizovala riziko 
efektu mrtvé váhy, měla by zajistit, aby 
členské státy v rámci svých výběrových 
postupů od příjemců vyžadovaly jasné 
prokázání toho, že potřebují podporu 
EU a že z rozpočtu EU nebudou finan -
covány běžné provozní náklady.
88 
Náklady na propagační opatření, režij -
ní náklady a také náklady prováděcích 
subjektů nebyly dostatečným způso -
bem odůvodněny a příslušná podkla -
dová dokumentace byla nedostatečná 
nebo chybná. Vzhledem k tomu, že se 
neprovádějí kontroly na místě, narušu -
je takováto nedostatečnost podklado -
vé dokumentace účinnost dokumen -
tárních kontrol členských států, které 
mají ověřit realizaci a způsobilost pro -
pagačních akcí. Členské státy kromě 
toho dostatečným způsobem nemini -
malizovaly riziko, že stejná propagační 
akce získá nesprávné dvojí financování 
(body 52–64).
Doporučení 5
a) Komise by měla zajistit, aby ved -
lejší náklady (jako např. náklady 
prováděcího subjektu a režijní 
náklady) byly řádně odůvodňová -
ny a aby byly omezeny na maxi -
mální procentní sazby celkových 
nákladů.
b) Členské státy by měly zajistit do -
statečnou auditní stopu, která pro -
pojí všechna opatření propagační 
podpory s konkrétními a vhodně 
dokumentovanými akcemi. Měly 
by rovněž systematicky ověřovat, 
zda stejné propagační akce ne -
mají nesprávné dvojí financování 
z finančních zdrojů EU a zároveň 
národních zdrojů.89 
Také výsledky opatření z hlediska 
zvýšení konkurenceschopnosti vín EU 
nejsou doloženy. Monitorovací a hod -
noticí informace o vstupech, výstu -
pech a finančním provádění opatření 
jsou přiměřené. Komise a členské státy 
však nevytvářejí dostatek relevantních 
informací, z nichž by vyplývaly přímé 
výsledky, které lze opatřením přičíst. 
V případě investičního opatření zne -
možňuje kombinace podpory v rámci 
společné organizace trhu s vínem 
a podpory v rámci rozvoje venkova 
samostatně posoudit výsledky pouze 
za opatření pod společnou organizací 
trhu s vínem. V případě propagačního 
opatření zahrnují ukazatele výsledků 
celou řadu proměnných, na které pro -
pagační akce nemají vliv (body 65–80).
Doporučení 6
Komise by měla vyžadovat, aby člen -
ské státy vyhodnocovaly výsledky pro -
pagačních projektů přesněji. Zejména 
by měly výsledky propagačních akcí 
být posuzovány na úrovni příjemců 
spíše než za celé odvětví vína EU. Člen -
ské státy by také měly lépe využívat 
zprávy předkládané příjemci na konci 
propagačních akcí, aby vyhodnocovaly 
výsledky těchto akcí a prováděly kon -
solidaci výsledků.
39 Závěry a doporučení 
90 
V programovém období 2014–2018 se 
mají finanční prostředky, které jsou 
v rozpočtu členskými státy určeny 
pro propagační opatření, více než 
zdvojnásobit v porovnání s prostředky 
vynaloženými v předchozím progra -
movém období57. Vzhledem k obtížím, 
které členské státy měly s vynaložením 
i stávajícího rozpočtu na propagační 
akce, existuje riziko, že je rozpočet na 
období 2014–2018 stanoven v příliš 
velkém objemu, což ohrožuje dodržo -
vání zásad řádného finančního řízení 
(body 43–47).Doporučení 7
Po uplynutí dostatečného časového 
období by Komise měla provést analý -
zu toho, jak zvýšený rozpočet určený 
pro vnitrostátní programy podpory pro 
období 2014–2018 odpovídá potřebám 
odvětví vína EU a zda je v souladu s ab -
sorpční kapacitou členských států. Na 
základě této analýzy by Komise měla 
rozpočet případně upravit a zajistit 
tak, aby byly členské státy motivová -
ny k větší efektivnosti při provádění 
opatření.57 V programovém období 
2009–2013 bylo na 
propagační opatření 
vynaloženo 522  milionů  EUR. 
Na programové období 
2014–2018 členské státy 
přidělily na propagační 
opatření 1 156 milionů EUR 
(EU-27). To představuje oproti 
prostředkům vynaloženým 
v předcházejícím období 
nárůst ve výši 121 %.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 9. dubna 2014.
Za Účetní dvůr
předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

40
 Přílohy Příloha IBilance dodávek vína u hlavních položek na úrovni EU-27
v 1 000 hl
2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12
Použitelná produkce 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Konečné zásoby 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Hrubá lidská spotřeba 138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Destilace celkem130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Vývoz vína do třetích zemí 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Dovoz vína z třetích zemí 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1 Nouzová destilace, destilace konzumního alkoholu a destilace vedlejších produktů a destilace značkových brandy (tj. Cognac).
Zdroj: Eurostat, bilance dodávek vína, extrakce údajů ke dni 25. září 2013.
41 Přílohy
Příloha Xb nařízení Rady (ES) č. 1234/2007
Příloha Xb  
Rozpočet na programy podpory  
podle čl. 103n odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007
v 1 000 EUR
Rozpočtový rok 2009 2010 2011 2012 2013 Od roku 2014 
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  Vnitrostátní stropy v příloze VIII nařízení (ES) č. 1782/2003 pro Itálii se pro roky 2008, 2009 a 2010 sníží o 20 milionů EUR a tyto částky jsou 
zahrnuty v částkách rozpočtu Itálie na roky 2009, 2010 a 2011 podle této tabulky.Příloha II
42
1) Strategický motiv: programy na podporu odvětví 
vína byly zavedeny s cílem zvýšit konkurenceschop -
nost tohoto odvětví, zatímco programy rozvoje 
venkova mají zajistit udržitelný rozvoj venkovských 
oblastí. Priority podpory odvětví vína nemusí nutně 
odpovídat prioritám stanoveným v rámci politiky 
rozvoje venkova. Toto odvětví tak má díky programu 
na podporu vína zaručeny přímé příděly investič -
ních prostředků Společenství.
2) Finanční motiv: v rámci programu na podporu vína 
členské státy nemusí poskytovat finanční ani vnit -
rostátní či regionální příspěvek.
Obecně se uznává, že propagace produktů je důle -
žitý způsob, jak podpořit prodej a vstoupit na nové 
trhy, i když je obtížné posoudit její dopad.
Komise uznává, že provádění programů podpory 
z počátku provázely problémy, jak zdůraznil Účetní 
dvůr ve svém auditu týkajícím se prvních tří let pro -
gramového období (2009–2013). Z tohoto důvodu 
Komise provedla řadu změn v prováděcím nařízení 
a rovněž vypracovala pokyny, které mají pomoci 
objasnit a upřesnit postupy pro výběr, způsobilost, 
následná opatření a kontrolu opatření financova -
ných z programů. Komise je samozřejmě připra -
vena provést na základě obdržené reakce veškeré 
nezbytné změny znění nařízení i pokynů.Shrnutí
Souhrnná odpověď na body I až VIII
Komise zdůrazňuje, že reforma společné organizace 
trhu s vínem, kterou Rada přijala v roce 2008, již 
splnila jeden ze svých hlavních cílů, tedy obnovení 
rovnováhy na trhu; je rovněž zřejmé, že značného 
pokroku bylo dosaženo i při plnění druhého cíle, 
totiž zvýšení konkurenceschopnosti v odvětví vína. 
Destilace velkého rozsahu financované z rozpočtu 
EU byly ukončeny, aniž by byl narušen trh, a díky 
reformním opatřením vzrostla hodnota i objem 
vývozů do třetích zemí.
Kromě toho Rada a Evropský parlament nedávno 
potvrdily užitečnost reformy odvětví vína tím, že 
v nařízení (ES) č. 1308/20131 o nové společné orga -
nizaci trhů pro období 2014–2020 zachovaly zásady 
této reformy, a tím vyjádřily ochotu poskytnout 
opatření čas pro dosažení maximálního přínosu. 
Zároveň rozšířily škálu vedlejších opatření pro -
gramů podpory (nové inovační opatření, povo -
lení propagace u akcí zaměřených na domácí trh, 
rozšíření opatření restrukturalizace na opětovnou 
výsadbu z důvodu ochrany zdraví rostlin).
Investice z programů na podporu vína doplňují 
investice z programů pro rozvoj venkova. Jde 
o úmyslný krok zákonodárce, který si přeje, aby oba 
programy probíhaly zároveň.
1 Úř. věst. L 347, 20.12.2013.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 43
Pokud jde o bod VII týkající se prostředků na pro -
pagaci, Komise nesdílí názor Účetního dvora, 
že existuje riziko, že členské státy stanovily rozpočet 
v příliš vysokém objemu. Finanční příloha tohoto 
nařízení Rady neuvádí žádné prostředky konkrétně 
vyčleněné na propagaci. Členské státy předkládají 
své programy podpory s orientačním rozdělením 
prostředků, které mohou v závislosti na vyjádřených 
potřebách dvakrát ročně změnit. Na tomto místě 
je třeba připomenout cíle reformy odvětví vína 
přijaté Radou v roce 2008: 1. obnova rovnováhy 
na trhu („jednorázové“ klučení v letech 2009–2011) 
a 2. zlepšení konkurenceschopnosti (prostřednic -
tvím „strukturálních“ opatření). První fáze již byla 
ukončena a částka odpovídající částce vyčleněné na 
vyklučení vinic se převedla na programy podpory, 
jak předpokládala reforma, aby se zvýšilo množství 
prostředků pro tato opatření, která jsou více „struk -
turální“ než jsou primárně propagace a investice. To, 
že se částky přidělované členskými státy na opat -
ření zvýší, se proto předpokládalo. V prosinci 2013, 
kdy byla přijata reforma společné organizace trhu, 
si Rada ani Parlament nepřály změnu přístupu, který 
byl schválen v době přijetí reformy odvětví vína (ani 
změnu ohledně přidělení rozpočtových prostředků). 
Rovněž posílily propagační opatření tím, že se opat -
ření zaměřená na informace o odpovědné konzu -
maci vína a o režimech CHOP/CHZO v Unii mohou 
realizovat i na vnitřním trhu.
Pokud jde o bod VIII týkající se výsledků opatření, 
je třeba dodat, že je vždy obtížné určit, jaký přínos 
měla samotná politika a jaký externí faktory, které 
tuto politiku ovlivňují. Nicméně pečlivým zavede -
ním metodiky hodnocení je možné posoudit účinky 
různých nástrojů/opatření (například použitím sta -
tistických informací). Komise pravidelně organizuje 
hodnocení celkového dopadu politiky v souladu 
s finančním nařízením (každých 6 let).Pokud jde o bod III týkající se vymezení mezi 
investicemi v obou režimech podpory, Komise chce 
zdůraznit, že „dělicí linie“ jsou nyní velmi jasné, 
a nesouhlasí s tím, že by existovalo riziko dvojího 
financování a obtížně zvladatelné administrativní 
zátěže. Zpoždění zaznamenané při provádění 
opatření při zahájení programu lze vysvětlit rovněž 
jinými důvody, například tím, že bylo v důsledku 
krize obtížné získat bankovní záruky.
Pokud jde o bod IV týkající se zásady hospodárnosti 
investičního opatření, Komise zdůrazňuje, že při 
svých auditech ověřuje, zda členské státy posou -
dily přiměřenost nákladů na opatření. V souladu 
s ustanoveními nařízení (ES) č. 1290/2005 audity 
ověří, zda členské státy přijaly veškeré potřebné 
legislativní a správní předpisy a veškerá ostatní 
opatření (správní a dozorčí) nezbytná k zajištění 
řádné ochrany finančních zájmů Unie. V této souvis -
losti je také účelem auditů ověřit, zda členské státy 
dodržely zásady řádného finančního řízení, které se 
mimo jiné týkají posouzení přiměřenosti nákladů.
Pokud jde o bod V týkající se konsolidace trhů, 
Komise se domnívá, že jedním z cílů opatření na 
propagaci vína ve třetích zemích je zvýšit počet 
odbytišť. Toho lze dosáhnout přijetím opatření jak 
na zavedených trzích, tak i na nových trzích nebo 
na trzích, kde příjemci své postavení ztratili. Pokud 
příjemci získají postavení na nových trzích, je třeba 
toto postavení konsolidovat. Právní předpisy Spo -
lečenství nevylučují podporu pro velké podniky2. 
Třebaže se upřednostňují malé a střední podniky, 
i velké podniky mohou mít prospěch z podpory, 
neboť jde o otázku preference, nikoli způsobilosti.
2 Ustanovení čl. 103p odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 uvádí, že 
podpora „zahrnuje informační nebo propagační opatření týkající 
se vín Společenství ve třetích zemích za účelem zlepšení jejich 
konkurenceschopnosti v těchto zemích“.
Odpovědi Komise 44
Během auditů určitého investičního opatření 
Komise ověřuje, zda členské státy posoudily 
přiměřenost nákladů tohoto opatření. V souladu 
s ustanoveními nařízení (ES) č. 1290/2005 audity 
ověří, zda členské státy přijaly veškeré potřebné 
legislativní a správní předpisy a veškerá ostatní 
opatření (správní a dozorčí) nezbytná k zajištění 
řádné ochrany finančních zájmů Unie. V této 
souvislosti je také účelem auditů ověřit, zda 
členské státy dodržely zásady řádného finanč -
ního řízení, které se mimo jiné týkají posouzení 
přiměřenosti nákladů.
Obecná otázka výběru investičních projektů, 
zejména co se týče ověření přiměřenosti nákladů 
a životaschopnosti projektů ( ex ante ), bude 
probírána na zasedáních s řídícím výborem spo -
lečné organizace trhu.
Co se týče doporučení pro propagační 
opatření
a)  Komise se domnívá, že v závislosti na okolnos -
tech příjemci mohou mít přístup k opatřením 
i ve druhém programovém období, napří -
klad za účelem konsolidace jejich postavení 
na trhu ve stejné třetí zemi. Cílem opatření je 
zlepšit konkurenceschopnost vín s označením 
CHOP/CHZO a odrůdových vín a tento cíl musí 
být splněn; pravidla nicméně nebrání tomu, aby 
byly uváděny konkrétní značky. Pro příjemce, 
kteří platí 50 % nákladů na projekt, může být 
důležité, aby směli upozornit na svou značku, 
tak aby byla na cílených trzích poznána, a tedy 
vzrostl její prodej. Navíc díky změnám nařízení 
(ES) č. 555/2008 a přijetí pokynů v roce 2013 lze 
výrazněji upřednostnit malé a střední podniky.
b)  Nařízení Rady umožňuje, aby byla podpora 
poskytnuta, pokud přijatá opatření splňují 
platná pravidla. Postup pro výběrové řízení, 
jak je definován v tomto nařízení a v pokynech 
uvedených v písmenu a), mimo jiné stanoví, že 
má být hodnoceno, jaký bude mít hodnocení 
očekávaný dopad na růst poptávky.
Komise projedná s členskými státy úpravu 
pokynů, aby se zajistila komplementarita propa -
gačních projektů financovaných EU se stávajícími 
opatřeními, a zabránilo se tak efektu mrtvé váhy.IX
Co se týče doporučení pro investiční opatření
a)  Rada a Parlament před nedávnem v prosinci 
2013 potvrdily užitečnost reformy odvětví 
vína tím, že v nařízení (ES) č. 1308/2013 o nové 
společné organizaci trhů pro období 2014–2020 
zachovaly zásady této reformy. Vyjádřily tak 
ochotu poskytnout opatření čas pro dosažení 
plného přínosu a zároveň rozšířily škálu 
vedlejších opatření programů podpory (nové 
inovační opatření, povolení propagace u akcí 
zaměřených na domácí trh, rozšíření opatření 
restrukturalizace na opětovnou výsadbu 
z důvodu ochrany zdraví rostlin).
Pokud jde o čerpání finančních prostředků, 
Komise sleduje částky, které příjemci obdrželi 
(měsíčně).
V souladu s článkem 110 horizontálního nařízení 
č. 1306/2013 Komise zajistí, aby byl společný 
dopad všech nástrojů SZP měřen a hodnocen 
na základě společných cílů SZP . To zahrnuje 
hodnocení soudržnosti  nástrojů SZP do roku 
2018 (první výsledky). V tomto kontextu Komise 
v roce 2018 posoudí, jakým způsobem by bylo 
možné začlenit posouzení ohledně toho, jakou 
přidanou hodnotu má podpora investic poskyto -
vaná současně v rámci společné organizace trhu 
s vínem a rozvoje venkova. Je třeba poznamenat, 
že informace o dopadu politiky lze získat až po 
uplynutí dostatečně dlouhé doby.
b)  Komise se domnívá, že tato část doporučení je 
určena členským státům.
Právní předpisy Společenství stanoví člen -
ským státům rámec pro zajištění kontinuity 
projektů ex post  (čl. 103u odst. 5 nařízení (ES) 
č. 1234/2007).
Odpovědi Komise 45
Třetí analýzu nákladů a přínosů mají členské 
státy předložit do 1. ledna 2017.
Komise zdůrazňuje, že informace o provádění 
opatření (informace o sledování) je třeba odlišit 
od informací o výsledcích a dopadu těchto opat -
ření (informace o hodnocení). Údaje o hodno -
cení lze získat pouze po uplynutí určité doby.
f)  V souladu s článkem 110 horizontálního nařízení 
č. 1306/2013 Komise zajistí, aby byl společný 
dopad všech nástrojů SZP měřen a hodnocen 
na základě společných cílů SZP . To zahrnuje 
hodnocení účinnosti  nástrojů SZP do roku 2018 
(první výsledky). V této souvislosti Komise v roce 
2018 přezkoumá možnost, jak začlenit posouzení 
využívání rozpočtových prostředků přidělených 
ve prospěch režimu odvětví vína a posouzení 
jejich dopadu. Je třeba poznamenat, že infor -
mace o dopadu politiky lze získat až po uplynutí 
dostatečně dlouhé doby.
Úvod
11
Ve finančním nařízení se stanoví, že členské státy 
a Komise plní své povinnosti spojené s kontrolou 
a auditem a přebírají z toho vyplývající odpověd -
nost. Zejména při realizaci prováděcích úkolů, jako 
je provádění propagačních a investičních opatření, 
přijmou členské státy veškerá nezbytná opatření 
k ochraně finančních zájmů Unie.c)  Komise se domnívá, že u programového období 
2014–2018 bylo toto doporučení zohledněno.
Tato otázka byla upravena v čl. 53 písm. b) naří -
zení Rady (ES) č. 1308/2013, v prováděcím 
nařízení Komise (EU) č. 752/2013 ze dne 31. čer -
vence 2013, které doplňuje čl. 5a do naří -
zení Komise (ES) č. 555/2008, a v uvedených 
pokynech.
d)  Toto doporučení je určeno členským státům.
e)  Komise se domnívá, že u programového období 
2014–2018 bylo toto doporučení zohledněno.
Pokud jde o nové programové období, Komise 
ve svých pokynech navrhla příklady ukazatelů, 
které mohou členské státy navrhnout příjemcům 
pro účely hodnocení výsledků propagačních 
opatření v závislosti na přijatém opatření.
Při analyzování projektů programů na období let 
2014–2018 Komise požádala členské státy, aby 
jí ohledně každého opatření poskytly vhodné 
ukazatele. Programy podpory nyní zahrnují 
oddíl, který uvádí jasnější informace o kritériích 
a kvantitativních ukazatelích, které se používají 
pro sledování a hodnocení. Členské státy byly 
vyzvány, aby prokázaly souvislost mezi cíli, které 
stanoví pro každé opatření, a ukazateli použí -
vanými pro posouzení pokroku učiněného při 
dosahování těchto cílů.
Dne 1. března 2014 mají členské státy předložit 
druhou analýzu nákladů a přínosů3 programů 
podpory. Tato analýza musí obsahovat infor -
mace relevantní pro účely analýzy programů 
prvního programového období 2009–2013.
3 První analýza nákladů a přínosů byla zpřístupněna dne 
1. března 2011 a vztahovala se tedy pouze na první dva roky 
provádění programů.
Odpovědi Komise 46
19
Částky byly skutečně převedeny ve prospěch 
rozvoje venkova a přiděleny programům ve vinař -
ských oblastech. Tyto částky však nebyly konkrétně 
přiděleny odvětví vína.
20
Rumunsko zavedlo dané investiční opatření od 
nového programového období 2014–2018.
21
Vzhledem k problematické konkurenceschopnosti 
v tomto odvětví, kterou dokládají destilace, jež 
ve velkém měřítku probíhaly na počátku nového 
tisíciletí, a vzhledem k postupnému ukončování trž -
ních opatření Komise zvážila možnost poskytnout 
podporu pro investice, aby dala tomuto odvětví 
pozitivní impuls.
Viz rovněž odpovědi k bodům 18 a 19.
22
V důležitých členských státech k žádným prodlevám 
či omezení při provádění nedošlo. Vzhledem k rizi -
kům dvojího financování v rámci dvou režimů pod -
pory se Komise domnívala, že je nezbytné vymezit 
„dělicí linii“ mezi investicemi, aby se zajistilo řádné 
řízení rozpočtu a zmírnily se obavy Účetního dvora, 
které předtím často vyjádřil.
Řídící výbor navrhl tři typy vymezení a použil je 
u těchto programů: 1) vymezení podle opatření; 
toto vymezení získalo konkrétní podobu ve formě 
změny čl. 20 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 555/2008, 
2) vymezení podle data přijetí finančních závazků 
a 3) vyloučení opatření nebo některé operace 
v rámci opatření daného programu.Připomínky
18
V prosinci 2013 Rada a Parlament potvrdily užiteč -
nost reformy odvětví vína tím, že v nařízení (ES) 
č. 1308/20134 o nové společné organizaci trhů pro 
období 2014–2020 zachovaly zásady této reformy, 
a tím vyjádřily ochotu poskytnout opatření čas 
pro dosažení maximálního přínosu; podpořily tím 
rovněž další investování prostředků v rámci těchto 
dvou režimů podpory.
Investice z programů na podporu vína doplňují 
investice z programů pro rozvoj venkova. Jde 
o úmyslnou volbu zákonodárce, který si přeje, aby 
probíhaly oba programy:
1) Strategický motiv: programy na podporu odvětví 
vína byly zavedeny s cílem zvýšit konkurenceschop -
nost tohoto odvětví, zatímco programy rozvoje 
venkova mají zajistit udržitelný rozvoj venkovských 
oblastí. Priority podpory odvětví vína nemusí nutně 
odpovídat prioritám stanoveným v rámci politiky 
rozvoje venkova. Toto odvětví má díky programu 
na podporu vína zaručeny přímé příděly investič -
ních prostředků Společenství.
2) Finanční motiv: v rámci programu na podporu vína 
členské státy nemusí poskytovat finanční příspěvek, 
a to ani na vnitrostátní ani regionální úrovni.
Rámeček 1
Viz odpověď na bod 18.
4 Úř. věst. L 347, 20.12.2013.
Odpovědi Komise 47
Společná odpověď k bodům 26 a 27
Rada a Parlament, stejně jako Komise, stano -
vily pravidla týkající se kontroly  ex post  stálosti 
operací. Ustanovení čl. 103u odst. 5 nařízení (ES) 
č. 1234/2003 stanoví, že se článek 72 nařízení (ES) 
č. 1698/2005 (rozvoj venkova) použije obdobně 
na investiční podporu ve vnitrostátních programech 
podpory (pro víno)5. Podobná ustanovení byla zave -
dena čl. 50 odst. 5 nařízení (ES) č. 1308/2013, který 
odkazuje na článek 71 nařízení (ES) č. 1303/2013, 
který nahrazuje článek 72 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Obecná otázka výběru investičních projektů, 
zejména pokud jde o ověření, že náklady jsou 
přiměřené a projekt životaschopný ( ex ante ), bude 
řešena v rámci zasedání řídícího výboru společné 
organizace trhu.
28
Použití zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ 
nemusí nutně znamenat nedostatek dohledu 
nad životaschopností projektu. Výběrová řízení 
v Rakousku a Francii nebránila tomu, aby již 
schválené projekt byly ověřeny a označeny za 
životaschopné.
Pokud tuto otázku konkrétně neupravuje nařízení 
(ES) č. 555/2008, použijí se pravidla řádného finanč -
ního řízení (viz článek 9 nařízení (ES) č. 1290/2005).
Viz odpovědi k bodům 26 a 27.
5 Článek 72 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že všechny 
financované projekty musí být dlouhodobé, to znamená, že 
členský stát musí zajistit, aby u operace nedošlo během pěti let po 
přijetí rozhodnutí o financování ze strany řídícího orgánu k žádné 
významné změně, včetně ukončení činnosti.Kvůli zavedení „dělicí linie“, kterou prováděcí naří -
zení původně nestanovovalo, musely být upraveny 
programy v rámci obou režimů podpory. Poté, co 
byly stanoveny „dělicí linie“, vznikly správním orgá -
nům členských států omezené dodatečné správní 
náklady.
23
Zavedení „dělicí linie“ je obtížnější v členských 
státech, které jsou rozděleny do mnoha regionů 
(například Španělsko a Itálie).
Víno se pěstuje ve všech regionech Itálie a odvětví 
vína je zde důležité z hospodářského, environmen -
tálního i sociálního hlediska. Každý region má své 
zvláštnosti, přičemž u některých z nich je obtížné 
„dělicí linii“ stanovit. Nyní je však tato linie v dotče -
ných regionech již podrobně stanovena. Toto opat -
ření je považováno za jedno z nejdůležitějších pro 
zlepšení konkurenceschopnosti, zejména protože 
již neprobíhají intervenční opatření. Výdaje na toto 
opatření by měly v roce 2013 činit 55 milionů EUR 
(17 % rozpočtu na toto opatření v roce 2013).
Prodlevy, ke kterým došlo v prvních letech progra -
mového období, lze však vysvětlit i jinými důvody: 
v důsledku krize bylo obtížné získat bankovní 
záruky a na vnitrostátní a regionální úrovni došlo 
u tohoto opatření ke zpoždění při provádění práv -
ního rámce.
Viz odpovědi k bodu 22.
24
Viz odpovědi k bodům 22 a 23.
Odpovědi Komise 48
33
Viz odpovědi k bodům 26 a 32.
34
Viz odpovědi k bodům 30 až 31.
37
Komise se domnívá, že nařízení Rady umožňuje, aby 
byla podpora poskytnuta i těmto příjemcům, pokud 
přijatá opatření splňují podmínky tohoto nařízení.
Je třeba rovněž zdůraznit, že díky tomuto opatření 
bylo možné pomoci široké škále podniků, včetně 
meziodvětvových sdružení a vinařských družstev, 
ve kterých se sdružuje velký počet pěstitelů vína 
a výrobců vína.
Změny nařízení (ES) č. 555/2008 a přijetí pokynů 
v roce 2013 umožnily zlepšit způsobilost nákladů, 
kvalitu výběru projektů a jejich provádění, návazná 
opatření, dohled nad přijatými opatřeními a jejich 
kontrolu. Postup pro výběrové řízení například 
u dotčených produktů stanoví posouzení pravdě -
podobného dopadu opatření na růst poptávky 
(čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 555/2008).29
Viz odpovědi k bodům 26 až 28.
Rámeček 2
Viz odpovědi k bodům 26 až 28.
Společná odpověď k bodům 30 až 31
Členské státy často používají standardní ceníky, 
které odrážejí tržní ceny za některé operace (napří -
klad ve stavebnictví). Protože příjemce na projekt 
finančně přispívá, má také zájem na získání nižší ceny.
Během auditů určitého investičního opatření 
Komise ověřuje, zda členské státy posoudily přimě -
řenost nákladů tohoto opatření. V souladu s ustano -
veními nařízení (ES) č. 1290/2005 audity ověří, zda 
členské státy přijaly veškeré potřebné legislativní 
a správní předpisy a veškerá ostatní opatření (řídicí 
a kontrolní) nezbytná k zajištění účinné ochrany 
finančních zájmů Unie. V této souvislosti je také 
účelem auditů ověřit, zda členské státy dodržely 
zásady řádného finančního řízení, které mimo jiné 
zahrnují posouzení přiměřenosti nákladů.
32
Podle pokynů je nákup dřevěných sudů způsobilá 
operace.
Komise zdůrazňuje, že v mnoha případech se 
dubové sudy používají déle než tři roky a někdy 
dokonce až deset let.
Pouhá obnova sudů není způsobilá (článek 17 
nařízení (ES) č. 555/2008). Je důležité rozlišovat mezi 
způsobilostí sudů a způsobilostí obnovy sudů. Sud 
je způsobilý (pokud se používá déle než pět let); 
obnova sudu způsobilá není.
Odpovědi Komise 49
38
Komise nesdílí názor Účetního dvora.
K cílům propagačních opatření ve třetích zemích 
patří zvýšení počtu odbytišť pro víno, a to nejen na 
konsolidovaných trzích, ale také na nových trzích 
nebo trzích, na kterých bylo ztraceno dřívější posta -
vení. Pokud se podařil vstup na nové trhy, měly 
by být konsolidovány, částečně pomocí zvýšení 
podílu na trhu. Pravidla Společenství tomu nebrání6. 
Kromě toho, ačkoliv mají malé a střední podniky 
přednost, velké podniky také smějí podporu využí -
vat. Velké podniky nejvíce investují do propagace 
všech evropských vín ve třetích zemích7, ve kterých 
je pro menší podniky obtížné realizovat propagační 
iniciativy. Například v Itálii velké podniky provádějí 
opatření tím, že založením dočasných společných 
podniků vytvářejí multiplikační účinky.
Díky změnám článku 5c nařízení (ES) č. 555/2008 
a přijetí pokynů v roce 2013 by se měla zlepšit kva -
lita výběru, a zejména by měly být více upřednost -
něny malé a střední podniky, noví příjemci nebo 
příjemci, kteří se zaměřují na novou třetí zemi8.
Viz rovněž odpověď k bodu 37.
6 Ustanovení čl. 103p odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 výslovně 
uvádí, že podpora zahrnuje informační nebo propagační opatření 
týkající se vín Společenství ve třetích zemích za účelem zlepšení 
jejich konkurenceschopnosti v těchto zemích.
7 Pokud jde o to, zda jsou velké firmy schopny samy financovat 
propagaci, je třeba mít na paměti, že propagační opatření není 
tradiční opatření investice do produktu, který splňuje podmínky 
pečlivě posouzené potřeby. Z propagační kampaně mají díky 
efektu přelévání výhody spíše jiné podniky než ty, které do 
propagace investovaly (podniky, které své produkty vyrábějí 
ve stejném sortimentu a se stejným zeměpisným původem). 
Z nákladů, které vznikly velkým podnikům v souvislosti s propagací 
jejich produktů, tak profitují všechny subjekty v tomto odvětví.
8 Pokyny především doporučují přezkoumat projekty na základě 
výběrové tabulky (každé kritérium výběru je hodnoceno body) 
a vybírat je na základě hodnocení přínosu jednotlivých projektů. 
Dotčený členský stát by proto měl zvolit ty projekty, které nabízejí 
nejlepší poměr mezi kvalitou a cenou, a měl by upřednostnit malé 
a střední podniky, nové příjemce a příjemce, kteří vstupují na 
nový trh.Rámeček 3
Viz rovněž odpověď k bodu 37.
Dotované propagační akce pro šampaňské
Komise se domnívá, že i když má šampaňské v EU 
a řadě třetích zemí vysoké renomé, má také mnoho 
konkurentů, kteří, přestože ještě nemají stejné 
postavení, zvyšují svůj podíl na trhu, zejména na 
určitých strategicky významných trzích. Kromě toho 
se v důsledku hospodářské krize v některých pří -
padech namísto šampaňského konzumují jiné typy 
šumivého vína nebo podobné výrobky. Pokud by 
některé produkty měly být vyloučeny, protože mají 
dostatečně vysoké renomé, muselo by uvedené 
renomé být objektivně zhodnoceno v souvislosti 
s renomé jiných produktů a bylo by nutné uvést 
důvody pro stejně vysoké financování propagace 
jiných produktů – to by mohlo způsobit obtíže 
z hlediska spravedlivého zacházení.
Španělsko (Katalánsko): na šest příjemců 
připadalo 88 % celkového schváleného 
financování pro období 2009–2011
Došlo k tomu v Katalánsku, kde se opatření zamě -
řilo na jeden velký podnik, který obdržel podporu 
ve výši 8,1 milionu EUR (z celkové částky 15,2 mili -
onu EUR, která byla v této autonomní oblasti 
poskytnuta). Z přezkumu informací, které předložily 
španělské orgány podle přílohy VIII nařízení (ES) 
č. 555/2008 a které analyzovaly útvary Komise, 
vyplynulo, že ve Španělsku byla během téhož 
období poskytnuta celková podpora ve výši 61 mili -
onů EUR ve prospěch 350 firem, včetně Consejo 
Regulador DOC a Rioja  a Fundación Castilla la Man -
cha Tierra de viñedos , které zastupují velký počet 
podniků.
Odpovědi Komise 50
Pokud jde o druhou změnu nařízení, Komise je 
toho názoru, že jeden a týž podnik může mít pří -
stup k opatření i v druhém programovém období, 
zejména v zájmu konsolidace trhu, pokud splňuje 
podmínky stanovené v nařízení týkající se zejména 
způsobilých opatření a výběru. V každém případě se 
zde jedná o nový projekt, nikoli prodloužení původ -
ního projektu, a jako takový musí být předmětem 
výběru ad hoc.
Viz rovněž odpovědi k bodům 38 a 43 až 46.
41
Viz odpovědi k bodům 38 až 40.
42
Cílem opatření je zvýšit konkurenceschopnost vín 
s označením CHOP/CHZO a odrůdových vín a tento 
cíl musí být splněn; pravidla nicméně nebrání tomu, 
aby byly uváděny konkrétní značky. Pro příjemce, 
kteří platí 50 % nákladů na projekt, může být důle -
žité, aby směli upozornit na svou značku, tak aby byla 
na cílených trzích poznána, a tedy vzrostl její prodej.
Viz rovněž odpověď k bodu 37.
43
Viz odpovědi k bodu 37 a poznámku pod čarou č. 46.
44
Viz odpovědi k bodům 37 a 43.
Komise projedná s členskými státy úpravu pokynů, 
aby se zajistila komplementarita propagačních pro -
jektů financovaných EU se stávajícími opatřeními, 
a zabránilo se tak efektu mrtvé váhy.39
Z informací předložených členskými státy podle pří -
loh V a VIII nařízení (ES) č. 555/2008 celkově vyplývá, 
že se příjemci zaměřují na více než jeden trh. Podle 
zprávy Komise o provádění propagačních opatření 
se na jediný trh zaměřuje pouze 37 % financova -
ných projektů, zatímco většina z nich se zaměřuje 
na dva až sedm různých trhů. Dochází rovněž 
k významné koncentraci opatření: 75 % opatření se 
soustředí na sedm zemí (Spojené státy americké, 
Čína/Hongkong, Japonsko, Mexiko, Kanada, Rusko 
a Švýcarsko).
Opatření se nejčastěji zaměřují na trh ve Spojených 
státech (22 %).
Hospodářská soutěž na trhu v USA je velmi inten -
zivní. Z tohoto důvodu je zcela zásadní, aby byly 
firmy na tomto trhu zastoupeny, částečně s cílem 
zajistit nová odbytiště a udržet odbytiště stávající. 
Pro podniky je nezbytné, aby zvýšily svou známost, 
aby se zajistily stabilní obchodní toky v budoucnu.
Viz rovněž odpověď k bodu 38.
40
O možnosti prodloužit podporu o maximálně dva 
roky bylo rozhodnuto v roce 2010 poté, co v člen -
ských státech a třetích zemích došlo ke zpoždění 
v důsledku administrativních formalit. Takové pro -
dloužení však bylo možné pouze po posouzení již 
přijatých opatření.
Odpovědi Komise 51
48
S cílem poskytnout členským státům další 
para metry pro taková opatření Komise přijala 
v roce 2013 pokyny, aby jim pomohla zavést pro -
gramy na období 2014–2018 na základě zkušeností 
získaných v prvních letech programového období 
(viz poznámka pod čarou Účetního dvora č. 4).
Viz rovněž odpovědi k bodům 37, 49 a 51.
49
Tato otázka již byla zohledněna v čl. 53 písm. b) naří -
zení Rady (ES) č. 1308/2013, v prováděcím nařízení 
Komise (EU) č. 752/2013 ze dne 31. července 2013, 
které do nařízení Komise (ES) č. 555/2008 doplňuje 
článek 5a, a v uvedených pokynech9.
Předtím, než byla tato ustanovení přijata, byly 
v roce 2007 náklady na správu a zaměstnance před -
mětem interního výkladu generálního ředitelství 
pro zemědělství10.
50
Náklady na zaměstnance a obecné výdaje jsou způ -
sobilé, pokud jsou jednoznačně spojené s daným 
opatřením; musí však pro ně být stanoven rámec, 
a ten skutečně existuje.
Viz rovněž odpověď k bodu 49.
9 Ustanovení čl. 53 písm. b) nařízení (ES) č. 1308/2013 zmocňuje 
Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, které stanoví 
pravidla týkající se nákladů na správu a zaměstnance, které lze 
zahrnout do programů podpory. Ustanovení článku 5a nařízení 
(ES) č. 555/2008 stanoví parametry pro náklady na zaměstnance 
a obecné výdaje, které musí být jednoznačně spojené s přípravou, 
prováděním nebo následnými opatřeními souvisejícími 
s dotčeným opatřením. Pokyny přijaté v roce 2013 blíže definují 
příslušné výdaje.
10 Poznámka v systému Adonis č. 005778 ze dne 1. března 2007; 
v poznámce je uvedeno, že článek 13 nařízení (ES) č. 1290/2005 má 
v zásadě zabránit tomu, že prostředky EZZF budou při provádění 
SZP použity na náklady na zaměstnance a správní výdaje. V této 
poznámce je rovněž uvedeno, že tento článek není určen k tomu, 
aby zabránil použití prostředků z EZZF na financování nákladů 
na zaměstnance, které vznikají při poskytování zvláštních služeb.  
Podle názoru Komise zde tedy neexistuje žádný rozpor.45
Viz odpovědi k bodům 37 až 46.
O otázce způsobilosti osobních nákladů a obecných 
výdajů pojednává bod 49.
46
Je třeba uvést, že je obtížné zabránit situacím, kdy 
by příjemce vynaložil prostředky na propagaci 
i bez podpory EU. Cílem opatření je zvýšit konku -
renceschopnost. Všichni výrobci musí mít stejnou 
možnost využívat toto opatření.
Viz rovněž odpovědi k bodům 43, 44 a 45.
Komise projedná s členskými státy úpravu pokynů, 
aby se zajistila komplementarita propagačních pro -
jektů financovaných EU se stávajícími opatřeními, 
a zabránilo se tak efektu mrtvé váhy.
47
Žádný zvláštní příděl prostředků na propagační 
opatření neexistuje.
Komise zdůrazňuje, že je úkolem členských států 
předkládat informace o rozdělení částek podle 
jednotlivých opatření na základě jejich potřeb 
a v rámci ročního rozpočtu poskytovaného ve pro -
spěch opatření na základě nařízení Rady a Evrop -
ského parlamentu. Rozdělení podle jednotlivých 
opatření je orientační a členské státy mohou dané 
částky u každého opatření upravit dvakrát ročně. 
O tom, zda toto opatření bude prioritní nebo ne, 
tedy rozhodují členské státy.
Viz rovněž odpověď k bodu 43.
Odpovědi Komise 52
Aby se zmírnily důsledky nedostatečné kontroly 
ve třetích zemích, Komise ve svých pokynech 
navrhuje, aby byly pro účely kontroly předkládány 
faktury a doklady11.
Komise je si vědoma, že je ohledně tohoto opatření 
třeba zlepšit kvalitu kontrol, zejména prostřednic -
tvím možných změn pokynů.
56
Viz odpověď k bodu 55.
57
Otázku kontrol nehmotných opatření, jako jsou 
ochutnávky vína, upravují pokyny, jež nyní vyža -
dují předkládání faktur a doprovodných dokladů. 
Těmi mohou být například fotografie, kopie článků, 
seznamy účastníků, certifikáty potvrzující účast 
na veletrzích atd.
Viz rovněž odpověď k bodu 55.
11 Bod 8 pokynů:  
K žádostem o platby zaslaným příslušnému vnitrostátnímu orgánu 
je třeba přiložit kopie originálů faktur a dokladů příjemce, které 
by měly být roztříděny a zapsány do seznamu podle jednotlivých 
rozpočtových položek.  
Všechny tyto doklady by měly být uvedeny v souhrnné tabulce 
spolu s částkami vyjádřenými v eurech a u členských států mimo 
eurozónu také v jejich národní měně. Případně lze požadovat 
překlad.  
Ve všech dokladech by měly být uvedeny následující informace: 
dodavatel, poskytovaná služba s podrobnými údaji o tom, 
jak souvisí s dotčeným opatřením, datum, částka (bez DPH) 
a registrační číslo. Měl by k nim být přiložen doklad o zaplacení. 
Doklady mohou být například: certifikát potvrzující účast 
na veletrhu, fotografie, kopie článků, seznamy účastníků atd. 
Pokud jsou zapojeni subdodavatelé, musí jejich faktury ohledně 
všech nákladů jasně uvádět, jaké části opatření se týkají. Pokud 
existuje jen jedna faktura, je třeba ji rozčlenit podle opatření 
a nákladů; jinak má být o každém opatření vedena zvláštní faktura.  
V případě auditu na místě musí mít příslušný vnitrostátní orgán 
a inspektoři Komise přístup k originálním dokladům roztříděným 
a zapsaným do seznamu podle těchto pravidel.51
Tyto pokyny jsou pro členské státy užitečným 
nástrojem, neboť zavádějí propagační opatření. 
Bylo nezbytné jasně definovat způsobilé výdaje. 
Z tohoto důvodu byla jejich definice do pokynů 
zařazena. Je třeba poznamenat, že členské státy 
uvítaly zejména tento dokument, který podporuje 
propagaci pro programové období 2014–2018. 
Výhodou těchto pokynů je také, že je možné je 
upravit podle potřeb členských států, a zajistit tak, 
aby členské státy a výrobci měly při provádění opat -
ření větší jistotu.
53
Komise této otázce věnovala zvláštní pozornost při 
analyzování programů na období 2014–2018.
Připomínky Účetního dvora Komise zohlední během 
svých budoucích auditů propagačních a investič -
ních opatření.
Rámeček 4
Komise tuto záležitost prověří v rámci postupu 
schvalování účetní závěrky.
55
Komise uznává, že kontroly na místě ve třetích 
zemích představují problém, ačkoli právní předpisy 
Společenství takové kontroly nevyžadují.
Otázka kontrol na místě byla vznesena během 
jednání o novém programovém období s členskými 
státy. S kontrolami ve třetích zemích ve svých pro -
gramech počítají především Rumunsko, Itálie, Špa -
nělsko a Slovensko. Ostatní členské státy se domní -
vají, že kontroly tohoto typu ve třetích zemích by 
byly příliš zatěžující a nákladově neefektivní.
Odpovědi Komise 53
64
Pokyny stanoví, že náklady lze považovat za způ -
sobilé, pokud již nebyly zařazeny do jiné kategorie 
výdajů13.
Viz rovněž společná odpověď k bodům 62 a 63.
Rámeček 7
Viz odpovědi k bodům 55, 62 a 63 a 64.
65
Je důležité mít k dispozici spolehlivé údaje o sledo -
vání. Existují však i jiné zdroje informací, například 
statistické údaje a studie. Kromě toho je třeba usilo -
vat o to, aby byl vyvážený poměr mezi množstvím 
informací požadovaných pro potřeby politiky a mezi 
správními náklady a poplatky vyplývajícími ze sběru 
údajů.
Komise zdůrazňuje, že informace o provádění 
opatření (informace o následných opatřeních) je 
nutno odlišit od informací o výsledcích a přínosech 
politiky (informace o hodnocení). Hodnocení lze 
provést pouze po uplynutí určité doby.
67
V roce 2008, kdy správní orgány členských států 
vypracovaly návrhy svých programů, ještě neměly 
příslušné zkušenosti. Pro řadu států bylo obtížné 
určit u těchto nově zavedených opatření řádné cíle. 
V důsledku toho v prvním programovém období 
často neexistoval dostatek kvantifikovaných cílů.
13 Bod 6 pokynů:  
Způsobilé náklady zahrnují pouze náklady na opatření 
realizovaná příjemcem a náklady, které příjemci vznikly po dni 
vstupu smlouvy v platnost a před skončením její platnosti.  
Způsobilé náklady jsou způsobilé pouze pokud:  
– je možné je ověřit,  
– nezahrnují náklady, které již byly vykázány v jiné kategorii 
výdajů,  
– nejsou financovány z jiného projektu .58
Viz odpovědi k bodům 55 a 57.
59
Viz odpovědi k bodům 55 a 57.
Rámeček 5
Viz odpovědi k bodům 55 a 57.
60
Viz odpovědi k bodům 55 a 57.
Rámeček 6
Komise tuto záležitost prověří v rámci postupu 
schvalování účetní závěrky.
Společná odpověď k bodům 62 a 63
Ustanovení čl. 5 písm. a) nařízení (ES) č. 555/2008 
popisuje náklady na zaměstnance a režijní náklady 
(omezené do výše 4 %), které vznikly příjemci při 
přípravě a provádění opatření. Na rozdíl od stáva -
jící praxe v režimu podpory stanovené v nařízení 
(ES) č. 3/200812 a týkající se horizontální propagace 
není povinné využít služby prováděcích subjektů. 
Pokud k jejich využití skutečně dojde, musí být 
pro dotčenou poskytnutou službu vypracovány 
faktury a podklady, jak je popsáno v pokynech (viz 
poznámka pod čarou Účetního dvora č. 56).
Využití prováděcích subjektů již není v Rumunsku 
povinné. Do nových programů na období 2014–
2018 byla zavedena nová ustanovení. Vnitrostátní 
právní předpisy nyní jasně stanoví, že příjemce musí 
být schopen realizovat projekt zcela sám, pokud 
jsou splněny určité podmínky.
Viz rovněž odpovědi k bodům 55 a 64.
12 Úř. věst. L 3, 5.1.2008.
Odpovědi Komise 54
69
Pokud jde o nové programové období, Komise 
v pokynech navrhla příklady ukazatelů, které 
mohou členské státy nabídnout příjemcům, aby 
bylo možné vyhodnotit výsledky propagačního 
opatření na základě realizovaných kroků.
Komise navíc pravidelně organizuje hodnocení 
celkového dopadu politiky v souladu s finančním 
nařízením (každých 6 let).
Viz rovněž odpověď k bodu 67.
70
Komise sdílí názor Účetního dvora, že je vždy 
obtížné oddělit dopad politiky od faktorů, které 
s danou politikou nesouvisejí. Díky pečlivému 
vypracování metodiky hodnocení je Komise nic -
méně schopna přibližně odhadnout účinky různých 
nástrojů/opatření (například použitím statistik). Stojí 
za připomenutí, že reforma odvětví vína by měla 
být posuzována jako soubor doplňkových opatření.
Viz rovněž odpovědi k bodům 69, 72 a 75 až 80.
71
Viz odpověď k bodu 18.
72
Na základě pečlivě vypracovaného posouzení lze 
přibližně odhadnout účinky opatření přijatých na 
různých úrovních. Sledovací a hodnotící systém 
je navržen tak, aby sledoval provádění opatření 
na politické úrovni a/nebo na úrovni programu, 
nikoli však na úrovni jednotlivých příjemců.
Jak je uvedeno v bodě 18, jsou opatření pro rozvoj 
venkova navržena tak, aby měla regionální roz -
měr, zatímco společná organizace trhu s vínem má 
odvětvový rozměr.Při analýze návrhů programů pro období 2014–2018 
Komise trvala na tom, aby členské státy poskytly 
u každého opatření vhodné ukazatele. Programy 
podpory nyní – v přehlednější podobě – pro účely 
následných opatření a hodnocení zahrnují oddíl 
týkající se kritérií a kvantitativních ukazatelů. 
Komise žádá členské státy, aby v tomto oddíle pro -
kázaly souvislost mezi cíli, které pro každé opatření 
stanovily, a danými ukazateli, aby bylo možné zhod -
notit, do jaké míry byly tyto cíle splněny.
Dne 1. března 2014 měly členské státy povinnost 
předložit druhou analýzu nákladů a přínosů14 
programů podpory, která měla rovněž obsahovat 
informace relevantní pro analýzu programů během 
prvního programového období (2009–2013).
Třetí analýzu nákladů a přínosů musí členské státy 
předložit do 1. března 2017.
Viz rovněž odpověď k bodu 65.
68
Účelem výročních zpráv je poskytovat informace 
o provádění programů podpory. To znamená, že se 
musí více soustředit na informace a finanční pro -
vádění a méně na výsledky a přínos; hodnocení lze 
skutečně provést pouze po uplynutí určité doby.
Viz rovněž odpovědi k bodům 65 a 67.
14 První analýza nákladů a přínosů byla předložena dne 1. března 2011, 
a týkala se tedy pouze prvních dvou let provádění programů.
Odpovědi Komise 55
77
Čínský trh je velmi specifický. Spotřeba na obyva -
tele je menší než 1 litr (zatímco v Evropě činí spo -
třeba na osobu přibližně 30 litrů). Ačkoli spotřeba 
vína roste, evropská vína konkurují vínům z Austrá -
lie, Chile a Jižní Afriky, které mohou u dovozních cel 
využívat preferenčního zacházení.
Viz rovněž odpovědi k bodům 39 a 75.
78
Bez propagačního opatření by ztráty podílu na trhu 
byly pravděpodobně vyšší.
Komise provedla analýzu výhledu a upozornila 
na riziko ztráty podílu na trhu v některých třetích 
zemích. Příčinou tohoto rizika může být skutečnost, 
že podniky v EU jsou malé, odvětví je segmento -
vané a v různých členských státech platí omezení 
pro odrůdová vína.
Evropská vína musí za udržení svého tržního podílu 
bojovat. Propagace je velmi důležitým nástrojem.
Je třeba zdůraznit, že Komise právě zahájila studii 
o konkurenceschopnosti evropského vína ve třetích 
zemích a v EU. Tato studie se bude zabývat zejména 
klíčovými faktory konkurenceschopnosti vín z EU 
v porovnání s víny ze třetích zemí a faktory, které 
jejich konkurenceschopnost oslabují; cílem bude její 
zlepšení.
Společná odpověď k bodům 79 a 80
Třebaže byla propagační opatření přijata pouze 
u některých druhů vín, všechny ostatní druhy vína 
z nich mají nepřímo rovněž prospěch, protože tato 
opatření budou mít pozitivní dopad i na vnímání 
jiných druhů vín a jejich spotřebu.73
Viz odpověď k bodu 72.
75
Komise potvrzuje údaje o obchodě s evropskými 
víny, podle kterých by bylo výhodné pokračovat 
v propagačních opatřeních ve třetích zemích.
Grafy 2a a 2b jednoznačně ukazují, že vzrostla 
hodnota vývozu, třebaže tento trend silně ovlivnily 
vyšší ceny hroznů a vína.
Na čínském trhu konkurují vína z EU s místními víny 
(83 % čínské spotřeby) a s víny z Chile (osvoboze -
nými od cla), Austrálie a Jižní Afriky.
Vzhledem k této silné konkurenci je zásadně důle -
žité podporovat vína z Unie, aby si udržela podíl 
na trhu.
76
Zjistit, jaký přínos mělo samotné propagační opat -
ření pro konkurenceschopnost daného odvětví, je 
obtížné. I když byly optimalizovány postupy výběru 
a hodnocení, určitá míra nejistoty zůstává vždy.
To však není dostatečným důvodem k tomu, aby 
byl zpochybněn přínos tohoto opatření; opatření je 
plně odůvodněné: je nezbytné v souvislosti s libera -
lizací obchodu a silnější konkurencí, kterou vyvíjejí 
naši hlavní konkurenti, jako jsou například Spojené 
státy, které uplatňují politiku veřejné propagace 
(jejich rozpočet umožňuje financovat opatření pod -
pory pro vývoz).
Přesto by mělo být možné zdokonalit postup 
hodnocení tím, že se použijí ukazatele, které jsou 
vhodné pro příjemce (viz odpověď k bodu 69), 
a provede se hlubší analýza opatření přijatých člen -
skými státy.
Viz odpovědi k bodům 69 a 70.
Odpovědi Komise 56
83
Komise má za to, že zvláštní investiční opatření do 
společné organizace trhu s vínem jsou důležitá pro 
zvýšení konkurenceschopnosti.
V prosinci 2013 Rada a Parlament potvrdily užiteč -
nost reformy odvětví vína tím, že v nařízení (ES) 
č. 1308/201317 o nové společné organizaci trhů zacho -
valy hlavní zásady této reformy. Vyjádřily tak ochotu 
poskytnout reformě odvětví vína čas pro dosažení 
maximálního přínosu a zároveň tím podpořily další 
investování prostředků v rámci dvou režimů podpory.
Viz odpověď Komise k doporučení 1.
84
Vzhledem k riziku dvojího financování v rámci dvou 
režimů podpory Komise považovala za nezbytné 
vymezit „dělicí linii“ mezi investicemi (původně 
se s ní nepočítalo), aby se zajistilo řádné řízení 
rozpočtu. Vymezení mezi programy je nyní jasné 
a mělo by umožnit vyhnout se rizikům dvojího 
financování.
Zpoždění při provádění opatření v prvních letech 
programového období lze vysvětlit i jinými faktory, 
například obtížemi při získávání bankovních záruk 
v důsledku hospodářské krize.
17 Úř. věst. L 347, 20.12.2013.Závěry a doporučení
82
Audit se týkal prvních tří let programového období 
2009–2013, které bylo ve znamení zavádění investič -
ních a propagačních opatření. Po tomto zaváděcím 
období byly členské státy lépe schopny realizo -
vat opatření svých programů, zejména lépe plnit 
rozpočet.
Komise zavedla nástroje s cílem zlepšit realizaci, 
sledování a kontrolu opatření v programech (sedm 
změn nařízení (ES) č. 555/200815, pokyny pro restruk -
turalizaci, investice a propagaci ve třetích zemích16).
Co se týče konkurenceschopnosti, je samozřejmě 
obtížné určit, jak se tato dvě samotná opatření pro -
jevila na konkurenceschopnosti odvětví vína, která 
je druhým cílem reformy odvětví vína z roku 2008, 
jelikož první cíl (obnovení rovnováhy trhu) již byl 
splněn. Tato reforma odvětví by měla být posuzo -
vána jako soubor doplňkových opatření. Je však 
vhodné upozornit na to, že hodnota i objem vývozu 
neustále rostou, a to i přes stále větší konkurenci 
na globálních trzích a navzdory poklesu v letech 
2008 a 2009, který následoval po hospodářské krizi.
15 Nařízení (ES) č. 42/2009 (Úř. věst. L 16, 21.1.2009), nařízení (ES) 
č. 702/2009 (Úř. věst. L 202, 4.8.2009), nařízení (ES) č. 772/2009 
(Úř. věst. L 232, 2.9.2010), nařízení (ES) č. 568/2012 (Úř. věst. L 169, 
29.6.2012), nařízení (ES) č. 202/2013 (Úř. věst. L 67, 9.3.2013) 
a nařízení (ES) č. 752/2013 (Úř. věst. L 2010, 6.8.2013).
16 Pokyny pro provádění vnitrostátních programů podpory 
v odvětví vína podle nařízení (ES) č. 1234/2007 a (ES) č. 555/2008 
ze dne 25. února 2013 a 26. dubna 2013.
Odpovědi Komise 57
Pravidla Společenství stanoví členským státům 
rámec pro zjištění životaschopnosti projektů ex post  
(čl. 103u odst. 5 nařízení (ES) č. 1234/2007).
Komise dále během auditů investičních opatření 
kontroluje, zda členské státy posuzují přiměřenost 
nákladů. Podle nařízení (ES) č. 1290/2005 audity 
kontrolují, zda členské státy přijaly veškeré vhodné 
legislativní a správní předpisy a zda přijaly nějaká 
další opatření (řídicí a kontrolní) nezbytná k zajiš -
tění účinné ochrany finančních zájmů Unie. V této 
souvislosti je také účelem auditů zkontrolovat, zda 
členské státy dodržují zásady řádného finančního 
řízení, které se mimo jiné týkají posouzení přiměře -
nosti nákladů.
Obecná otázka výběru investičních projektů, 
zejména co se týče ověření přiměřenosti nákladů 
a životaschopnosti projektů ( ex ante ), bude probí -
rána na zasedáních řídícího výboru pro jednotnou 
společnou organizaci trhu.
86
Úspěch politiky EU v odvětví vína při dosahování 
svých cílů, včetně 50% nárůstu vývozu, dobře 
dokládá velmi pozitivní účinek daného propagač -
ního opatření.
Cílem propagačních opatření ve třetích zemích je 
mimo jiné zvýšit počet odbytišť pro víno – toho lze 
dosáhnout pomocí opatření na konsolidovaných 
trzích, ale také pomocí opatření na nových trzích či 
trzích, na kterých bylo původní postavení ztraceno. 
Pokud se podaří vstup na nové trhy, musí být konso -
lidovány. Pravidla Společenství tomu nebrání18. Tře -
baže přednost mají malé a střední podniky, mohou 
i velké podniky získat podporu, neboť je to otázka 
preference, nikoli kritérium způsobilosti.
18 Ustanovení čl. 103p odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví, že 
podpora „zahrnuje informační nebo propagační opatření týkající 
se vín Společenství ve třetích zemích za účelem zlepšení jejich 
konkurenceschopnosti v těchto zemích“.Doporučení 1
Rada a Parlament před nedávnem v prosinci 2013 
potvrdily užitečnost reformy odvětví vína tím, že 
v nařízení (ES) č. 1308/2013 o nové společné orga -
nizaci trhů pro období 2014–2020 zachovaly zásady 
této reformy. Vyjádřily tak ochotu poskytnout 
opatření čas pro dosažení plného přínosu a zároveň 
rozšířily škálu vedlejších opatření programů pod -
pory (nové inovační opatření, povolení propagace 
u akcí zaměřených na domácí trh, rozšíření opatření 
restrukturalizace na opětovnou výsadbu z důvodu 
ochrany zdraví rostlin).
Pokud jde o čerpání finančních prostředků, Komise 
sleduje částky, které příjemci obdrželi (měsíčně). 
V souladu s článkem 110 horizontálního nařízení 
č. 1306/2013 Komise zajistí, aby byl společný dopad 
všech nástrojů SZP měřen a hodnocen na základě 
společných cílů SZP . To zahrnuje hodnocení soudrž -
nosti nástrojů SZP do roku 2018 (první výsledky). 
V tomto kontextu Komise posoudí, jakým způso -
bem by bylo možné začlenit posouzení ohledně 
toho, jakou přidanou hodnotu má podpora investic 
poskytovaná současně v rámci společné organizace 
trhu s vínem a rozvoje venkova. Je třeba pozname -
nat, že informace o dopadu politiky lze získat až po 
uplynutí dostatečně dlouhé doby.
85
Viz odpověď Komise k doporučení 2.
Doporučení 2
Komise se domnívá, že tato část doporučení je 
určena členským státům.
Podle zásad subsidiarity a sdíleného řízení je výběr 
projektů úkolem členských států a Komise nemůže 
předem posuzovat přiměřenost nákladů.
Odpovědi Komise 58
Komise projedná s členskými státy úpravu pokynů, 
aby se zajistila komplementarita propagačních pro -
jektů financovaných EU se stávajícími opatřeními, 
a zabránilo se tak efektu mrtvé váhy.
87
Komise přikládala zvláštní význam zlepšení kvality 
výběru projektů v novém programovém období 
2014–2018, a změnila proto nařízení (ES) č. 555/2008 
a v roce 2013 přijala uvedené pokyny.
Postup pro výběrové řízení stanoví, mimo jiné, 
posouzení pravděpodobného dopadu opatření na 
růst poptávky.
Během jednání o novém programovém období 
s členskými státy byla vznesena otázka kontrol 
na místě. Některé členské státy takové kontroly 
vyžadují. Ostatní se domnívají, že takové kontroly 
by byly příliš zatěžující a nepřiměřené z hlediska 
efektivnosti nákladů.
Aby se vyvážil nedostatek ověřování ve třetích 
zemích, Komise v pokynech navrhla sestavování 
seznamu faktur a dokladů, které mají být poskyt -
nuty pro účely kontrol.
Viz rovněž odpověď k bodům 43 až 51 a k doporu -
čení č. 4.Změny nařízení (ES) č. 555/2008 a přijetí pokynů 
v roce 2013 zlepšují kvalitu výběru, a zejména 
jasněji upřednostňují malé a střední podniky, nové 
příjemce a příjemce, kteří se zaměřují na novou třetí 
zemi.
Tato pravidla nebrání propagaci zavedených 
obchodních značek; cílem opatření je zlepšit 
konkurenceschopnost vín s označením CHOP/
CHZO a odrůdových vín. Pro příjemce, kteří se 
z 50 % podílejí na nákladech na opatření, může být 
důležité, aby směli propagovat svou značku, tak aby 
byla na cílených trzích poznána, a tedy vzrostl její 
prodej.
Doporučení 3 a)
Komise se domnívá, že v závislosti na okolnostech 
příjemci mohou mít přístup k opatřením i ve dru -
hém programovém období, například za účelem 
konsolidace jejich postavení na trhu ve stejné třetí 
zemi.
Změny nařízení (ES) č. 555/2008 a přijetí pokynů 
v roce 2013 navíc zlepšují kvalitu výběru, a zejména 
jasněji upřednostňují malé a střední podniky, nové 
příjemce a příjemce, kteří se zaměřují na novou třetí 
zemi.
Doporučení 3 b)
Cílem opatření je zvýšit konkurenceschopnost vín 
s označením CHOP/CHZO a odrůdových vín a tento 
cíl musí být splněn; pravidla nicméně nebrání tomu, 
aby byly uváděny konkrétní značky. Pro příjemce, 
kteří se z 50 % podílejí na nákladech na opatření, 
může být důležité, aby směli propagovat svou 
značku, tak aby byla na cílených trzích poznána, 
a tedy vzrostl její prodej. Navíc díky změnám naří -
zení (ES) č. 555/2008 a přijetí pokynů v roce 2013 lze 
zřetelněji upřednostnit malé a střední podniky.
Odpovědi Komise 59
Doporučení 5 a)
Komise se domnívá, že u programového období 
2014–2018 bylo toto doporučení zohledněno.
Otázka správních nákladů a nákladů na zaměstnance, 
které vznikají přijemci, již byla zohledněna v čl. 53 
písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1308/2013, v provádě -
cím nařízení Komise (EU) č. 752/2013 ze dne 31. čer -
vence 2013, které do nařízení Komise (ES) č. 555/2008 
doplňuje článek 5a, a v uvedených pokynech.
Co se týče prováděcích subjektů, podle pokynů lze 
náklady považovat za způsobilé, pokud již nebyly 
zařazeny do jiné kategorie výdajů.
Doporučení 5 b)
Tato část doporučení je určena členským státům.
Zda existuje dostatečná auditní stopa se standardně 
ověřuje při auditu účetní závěrky. Pokud regulační 
ustanovení vyžadují zvláštní kontroly a ukázalo se, 
že auditní stopa má nedostatky, Komise požaduje 
nápravná opatření a může uplatnit finanční opravu. 
Aby se navíc vyvážil nedostatek ověřování ve třetích 
zemích, Komise v pokynech navrhla sestavování 
seznamu faktur a dokladů, které mají být poskyt -
nuty pro účely kontrol.Doporučení 4
Nařízení Rady umožňuje, aby podporu obdržela již 
přijatá opatření, pokud splňují podmínky stanovené 
v nařízení. Postup pro výběrové řízení, jak je defi -
nován v článku 5 nařízení (ES) č. 555/2008 a v poky -
nech, mimo jiné stanoví, že má být hodnocen 
očekávaný dopad opatření na růst poptávky.
Komise projedná s členskými státy úpravu pokynů, 
aby se zajistila komplementarita propagačních pro -
jektů financovaných EU se stávajícími opatřeními, 
a zabránilo se tak efektu mrtvé váhy.
88
Komise uznává, že nedostatek kontrol na místě 
ve třetích zemích představuje problém, ačkoli právní 
předpisy Společenství takové kontroly nevyžadují.
Během jednání o novém programovém období 
s členskými státy byla vznesena otázka kontrol na 
místě. Kontroly ve třetích zemích vyžadují pře -
devším Rumunsko, Itálie, Španělsko a Slovensko. 
Ostatní členské státy se domnívají, že takové ověřo -
vání by bylo příliš zatěžující a nepřiměřené z hle -
diska efektivnosti nákladů.
Aby se vyvážil nedostatek ověřování ve třetích 
zemích, Komise v pokynech navrhla sestavování 
seznamu faktur a dokladů, které mají být poskyt -
nuty pro účely kontrol.
Komise bude usilovat o zlepšení kvality kontrol 
tohoto opatření, zejména prostřednictvím případné 
úpravy pokynů a pravidel.
Odpovědi Komise 60
Doporučení 6
Komise se domnívá, že u programového období 
2014–2018 bylo toto doporučení zohledněno.
Pokud jde o nové programové období, v pokynech 
Komise navrhla příklady ukazatelů, které by členské 
státy mohly nabídnout příjemcům pro účely hodno -
cení výsledků propagačního opatření, v závislosti na 
provedených opatřeních.
Viz také bod 89.
90
Komise nesdílí názor Účetního dvora, že existuje 
riziko, že členské státy stanovily rozpočet v příliš 
vysokém objemu. Finanční příloha nařízení Rady 
neuvádí žádné prostředky konkrétně vyčleněné na 
propagaci. Členské státy předkládají své programy 
podpory s orientačním rozdělením prostředků, 
které mohou v závislosti na vyjádřených potřebách 
dvakrát ročně změnit.
Na tomto místě je třeba připomenout cíle reformy 
odvětví vína přijaté Radou v roce 2008: 1. obnova 
rovnováhy na trhu („jednorázové“ klučení 
v letech 2009-2011) a 2. zlepšení konkurenceschop -
nosti (prostřednictvím „strukturálních“ opatření). 
První fáze byla ukončena a částka odpovídající částce 
vyčleněné na vyklučení vinic se převedla na pro -
gramy podpory, jak předpokládala reforma, aby se 
zvýšilo množství prostředků pro tato opatření, která 
jsou více „strukturální“ než jsou primárně propagace 
a investice. To, že se částky přidělované členskými 
státy na opatření zvýší, se proto předpokládalo.89
Při analýze projektů programů pro období 2014–2018 
Komise trvala na tom, aby členské státy poskytly 
u každého opatření vhodné ukazatele. Programy 
podpory nyní – v přehlednější podobě – pro účely 
následných opatření a hodnocení zahrnují oddíl 
týkající se kvantitativních kritérií a ukazatelů. Členské 
státy byly požádány, aby prokázaly souvislost mezi 
cíli, které stanovily pro každé opatření, a ukazateli 
určenými pro zjištění míry, do jaké byly cíle splněny.
Dne 1. března 2014 členské státy kromě toho musely 
předložit analýzu nákladů a přínosů19 programů 
podpory, která měla rovněž obsahovat informace 
relevantní pro analýzu programů během prvního 
programového období (2009–2013). Třetí analýzu 
nákladů a přínosů musí členské státy předložit 
do 1. března 2017.
Komise zdůrazňuje, že informace týkající se pro -
vádění opatření (informace o sledování) je nutno 
odlišit od informací týkajících se výsledků a dopadů 
opatření (informace o hodnocení). Tyto údaje lze 
získat pouze po uplynutí určité doby.
Následné posouzení nákladů a přínosů musí členské 
státy předložit před 1. březnem 2017.
19 První analýza nákladů a přínosů byla předložena dne 1. března 2011, 
a vztahovala se tedy pouze na první dva roky provádění programů.
Odpovědi Komise 61
V prosinci 2013, kdy byla přijata reforma společné 
organizace trhu, si Rada ani Parlament nepřály 
změnu hlavních zásad, které byly schváleny v době 
přijetí reformy odvětví vína (ani změnu ohledně 
přidělení rozpočtových prostředků). Dále posílily 
propagační opatření tím, že se opatření zamě -
řená na informace o odpovědné konzumaci vína 
a o režimech CHOP/CHZO v Unii mohou realizovat 
i na domácím trhu.
Doporučení 7
V souladu s článkem 110 horizontálního nařízení 
č. 1306/2013 Komise zajistí, aby byl společný dopad 
všech nástrojů SZP měřen a hodnocen na základě 
společných cílů SZP . Patří sem i vyhodnocení účin -
nosti  nástrojů SZP do roku 2018 (první výsledky). 
V této souvislosti Komise v roce 2018 zváží, jakým 
způsobem by bylo možné začlenit posouzení 
ohledně využívání finančních prostředků přiděle -
ných režimu na podporu vína a posouzení přínosů. 
Je třeba poznamenat, že informace o dopadu politiky 
lze získat až po uplynutí dostatečně dlouhé doby.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie ( http://ec.europa.eu/represent_cs.htm ) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm ); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Předplatné:
•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm ).
QJ-AB-14-005- CS-C ISSN 1831-0788
Na podporu investic do produkce vína 
i na propagaci vín z EU ve státech mimo 
Unii jsou k dispozici finanční prostředky EU. 
V této zprávě Účetní dvůr zkoumá, zda je 
tato podpora kvalitně řízena a zda vedla ke 
zlepšení konkurenceschopnosti vín z EU. 
Účetní dvůr při auditu zjistil, že se potřebu 
investiční podpory (tj. nad rámec té, která je 
již k dispozici jako součást politiky rozvoje 
venkova) nepodařilo prokázat. Propagační 
podpora byla často využívána na 
konsolidaci stávajícího tržního podílu 
namísto získávání nových trhů. Kromě toho 
Účetní dvůr odhalil případy propagačních 
opatření, která by se realizovala 
i bez veřejného financování. Také dopad 
podpory na konkurenceschopnost vín 
z EU nebyl vždy doložen. Pro odstranění 
nedostatků uvedených ve zprávě předkládá 
Účetní dvůr doporučení určená jak Komisi, 
tak členským státům.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR