DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.Předmět návrhu

Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve Správním výboru zřízeném podle Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (dále jen „Úmluva TIR“) v souvislosti s plánovaným přijetím změn týkajících se sdružení TIR a celních úřadů zapojených do operací TIR.

2.Souvislosti návrhu

2.1.Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR

Účelem Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR ze dne 14. listopadu 1975 („Úmluva TIR“) je usnadnit mezinárodní přepravu zboží z celních úřadů odeslání do celních úřadů určení a přes tolik zemí, kolik je potřeba. Úmluva TIR vstoupila v platnost v roce 1978. K lednu 2019 podepsalo úmluvu 76 smluvních stran, včetně 75 států a Evropské unie. Evropská unie je smluvní stranou Úmluvy TIR od 20. června 1983. Smluvními stranami úmluvy jsou všechny členské státy EU.

2.2.Správní výbor

Správní výbor jedná v rámci Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR. Jeho úlohou je zvažovat a přijímat změny Úmluvy TIR. O návrzích se hlasuje a každý stát, který je smluvní stranou a je zastoupen na zasedání Správního výboru, má jeden hlas. Výlučnou pravomoc v oblasti cel, která se řídí Úmluvou TIR, má Unie. Jakožto mezinárodní organizace však nemá hlasovací práva. Ta mají všechny členské státy EU.

Změny Úmluvy TIR jsou přijímány dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících stran. Výbor je usnášeníschopný, pokud je přítomna nejméně jedna třetina států, jež jsou stranami úmluvy.

2.3.Zamýšlený akt Správního výboru

V roce 2019 se Správní výbor sejde v těchto termínech: 7. února a 17. října. Na jednom ze svých zasedání nebo na mimořádném zasedání přijme Správní výbor rozhodnutí o přijetí pozměňovacích návrhů k Celní úmluvě o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (dále jen „zamýšlený akt“).

Účelem zamýšleného aktu je: i) objasnit, které orgány mohou sdružením povolit, aby vystupovala jako ručitel; ii) zvýšit počet celních úřadů odeslání a/nebo určení, které se mohou zapojit do přepravy TIR, a iii) požádat o zveřejnění informací o omezeních počtu dostupných celních úřadů odeslání a/nebo určení, které se mohou zapojit do operací TIR.

Zamýšlený akt se stane pro smluvní strany závazným v souladu s články 59 a 60 Úmluvy TIR. Článek 59 se týká změn hlavního textu Úmluvy TIR a stanoví: „S výhradou ustanovení článku 60 každý pozměňovací návrh oznámený podle ustanovení předchozího odstavce vstoupí v platnost pro všechny smluvní strany tři měsíce po uplynutí dvanácti měsíců ode dne, kdy oznámení bylo učiněno, jestliže během této doby žádný stát, který je smluvní stranou, neoznámil generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, že proti podanému pozměňovacímu návrhu vznáší námitku. Jestliže proti podanému pozměňovacímu návrhu byla podle ustanovení odstavce 3 tohoto článku oznámena námitka, považuje se pozměňovací návrh za nepřijatý a nemá žádný účinek.“

Článek 60 se týká změn příloh Úmluvy TIR a stanoví: „Každý podaný pozměňovací návrh k přílohám 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 a 10, který byl posouzen podle ustanovení odstavců 1 a 2 článku 59, vstoupí v platnost dnem, který stanoví Správní výbor při jeho přijetí, jestliže k dřívějšímu dni, který Správní výbor zároveň stanoví, pětina států nebo pět států, které jsou smluvními stranami, podle toho, který počet je menší, neoznámí generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, že proti pozměňovacímu návrhu vznášejí námitky. Dny uvedené v tomto odstavci stanoví Správní výbor dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících členů.“

3.Postoj, který má být jménem Unie zaujat

Unie sdílí cíle pozměňovacích návrhů Úmluvy TIR a jejích vysvětlivek. Unie zejména podporuje objasnění toho, které orgány jsou příslušné k povolení záručních sdružení, zvýšení počtu celních úřadů zapojených do operace TIR a požadavek zveřejňovat informace o omezeních počtu dostupných celních úřadů odeslání a/nebo určení, které se mohou do operací TIR zapojit.

Konkrétněji návrh na změnu čl. 6 odst. 1 Úmluvy TIR, která má nahradit znění „Každá smluvní strana může“ zněním „Celní orgány nebo jiné příslušné orgány mohou“, vychází ze žádosti Ruské federace, jež odráží skutečnost, že vzhledem k rozdílným správním režimům, které u jednotlivých smluvních stran existují, nemusí orgánem příslušným pro udělení povolení záručnímu sdružení být vždy celní správa. Navrhované znění je kompromisním řešením, neboť několik smluvních stran, včetně Evropské unie, vyjádřilo obavy ohledně původního návrhu na úplné odstranění termínu „celní orgány“, a to v důsledku požadavků vnitrostátních nebo mezinárodních právních předpisů. Pozměňovací návrh by rozšířil oblast působnosti ustanovení, což by zajistilo nezbytnou flexibilitu.

Návrh na změnu článku 18 Úmluvy TIR, která má nahradit slovo „čtyři“ slovem „osm“ a doplnit nový pododstavec „Celní orgány mohou omezit maximální počet celních úřadů odeslání (nebo určení) na svém území na méně než sedm, nejméně však tři“, představuje zásadní změnu. Zdvojnásobením počtu celních úřadů, které mohou být zapojeny do operace TIR, by se posílila konkurenceschopnost systému TIR, což by významným způsobem usnadnilo rozvoj odvětví dopravy. Zároveň by na základě návrhu Ruské federace byla smluvním stranám ponechána možnost omezit počet celních úřadů na jejich území, aby se zabránilo možným rizikům pro státní rozpočet. Tento pozměňovací návrh by měl být zvážen společně s navrhovanou novou vysvětlivkou k článku 18.

Návrh nové vysvětlivky k článku 18 Úmluvy TIR vypracovala Výkonná rada TIR (pověřená Správním výborem). Jeho účelem je doplnit pozměňovací návrh článku 18, který umožňuje, aby smluvní strany měly na svém území menší počet celních úřadů odeslání a/nebo určení. Navrhovaná nová vysvětlivka stanoví, že pokud celní orgány smluvní strany omezí na svém území maximální počet celních úřadů odeslání (nebo určení), musí být tyto informace veřejně přístupné a musí být rovněž poskytnuty Výkonné radě TIR. Tento mechanismus by v případě takových omezení zabránil právním a logistickým obtížím pro odvětví dopravy.