ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.2.

Úsilí o kvalitní vzdělávání vyžaduje konkrétní kroky, k nimž patří např.: — zlepšení podpory pro vzdělávání dětí v raném věku (rozhodující pro osvojování jazyka, socializaci, adaptaci na základní vzdělávání a další vzdělávání) a celoživotní učení (rozhodující pro úspěšnou integraci do společnosti a do světa práce); — zajištění takového vzdělávání, které bude reagovat na výzvy globalizace, digitalizaci a změny ve světě práce; — vytváření možností odborné přípravy pro mladé lidi, kteří předčasně ukončili školní docházku, pracovníky s nízkou kvalifikací a pracovníky z řad migrantů, přičemž nelze opomíjet digitální gramotnost; — zajištění, že se v průběhu vzdělávání bude vyučovat dovednost vybírat informace; — uznávání výsledků neformálního a informálního vzdělávání; — podpora vytváření spojenectví mezi nejrůznějšími aktéry vzdělávání, která zahrnují celé vzdělávací společenství; — zkvalitnění počáteční odborné přípravy a odborné přípravy při zaměstnání, které se účastní učitelé a pedagogičtí pracovníci, a investice do této oblasti; — modernizace učitelské profese a zajištění lepších pracovních a mzdových podmínek; — zajištění toho, že stanovené strategie k překonání hospodářské krize a zvládnutí veřejné zadluženosti neohrozí kvalitní vzdělávání a odbornou přípravu; — investice do lepší vzdělávací infrastruktury a nástrojů, jako jsou informační a komunikační technologie; — zlepšení veřejných investic do kvalitního vzdělávání, výzkumu a odborné přípravy a další podpora a financování programu Erasmus+; — lepší využívání evropských fondů, zejména Evropského sociálního fondu a programu Horizont 2020, v zájmu podpory kvalitního vzdělávání a odborné přípravy, výzkumu a inovací; — posílení možností celounijní mobility pro studenty, akademické pracovníky, učitele, školitele a výzkumné pracovníky, kteří by měli mít možnost strávit určitou dobu v jiném členském státě – to by se mělo vztahovat nejen na formální vzdělávání, ale i na neformální systémy, odbornou přípravu a učňovské školství; — úsilí o vyšší synergii v rámci EU a koordinované strategie v oblasti vzdělávání; — podpora spolupráce a dialogu mezi podniky a systémy a poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy s cílem určit potřebné dovednosti a podpořit zaměstnanost.
4.10.

EHSV vyjadřuje politování nad tím, že se návrh týkající se sdílení úsilí nezabývá případnou potřebou stanovit cíle pro jednotlivá odvětví, pokud jde o snižování emisí. Podle strategie je bílá kniha zaměřena na dopravu a vychází z řádného posouzení toho, co je proveditelné, aniž by to negativně ovlivnilo dopravní funkce. Další kroky popsané v pracovním dokumentu útvarů Komise připojeném ke strategii jsou skromné a snížily by emise v odvětví dopravy o 18–22 % do roku 2030 místo v současnosti plánovaných 18–19 % (26).
1.3.

Výbor odkazuje na svá předešlá stanoviska, v nichž zdůraznil nutnost zapojit do rozvoje soukromý sektor, a to pod podmínkou, že tento rozvoj bude v souladu s cíli udržitelného rozvoje a že soukromý sektor bude respektovat základní hospodářská, environmentální a sociální práva, základní úmluvy Mezinárodní organizace práce (MOP) a agendu důstojné práce. To by mělo platit i pro investiční projekty financované z EFSD.
4.7.

Bylo by vhodné, kdyby Komise v rámci vlastního hodnocení také prozkoumala, jak lze ještě lépe z projektů podporovaných programem LIFE učinit skutečné „modelové projekty“, které by mohly být využívány i v jiných oblastech Evropy, a to pokud možno bez další podpory, za upřednostnění toho, že bude využito předávání know-how a hospodářské proveditelnosti. Jedna z možností spočívá v tom, že by odpovědí na tuto problematiku byli v pozdější fázi projektu pověřeni navrhovatelé obzvláště úspěšných projektů.
2.1.3

Účelem všech těchto nástrojů je splnění tří hlavních strategických cílů v oblasti připojení v horizontu do roku 2025: a) Všechny hlavní socioekonomické subjekty by měly mít přístup k připojení s velmi vysokou kapacitou, pokud jde o gigabity. b) Všechny evropské domácnosti, ať už na venkově, či ve městech, by měly mít přístup k připojení na hladině nejméně 100 Mbps, jež lze zrychlit na řády gigabitů. c) Všechny městské oblasti a všechny hlavní trasy silniční a železniční dopravy by měly mít souvislé pokrytí 5G sítí a dílčím cílem by mělo být zavést do roku 2020 komerční poskytování připojení 5G v alespoň jednom velkém městě v každém členském státě EU.
3.16

EHSV bere na vědomí, že článek 10 návrhu nařízení stanoví, že EU se stává řádným členem subjektu odpovědného za vypracování společných metod zkoušení, tzn. Evropské konference civilního letectví. EHSV upozorňuje, že členství EU v Evropské konferenci civilního letectví by vyžadovalo předchozí změnu stanov Evropské konference civilního letectví, jež v současnosti umožňují stát se řádným členem pouze státům. Jelikož členství by bylo výsledkem jednání, EHSV by doporučoval změnit tento článek tak, aby stanovil, že EU by měl být udělen mandát k zahájení jednání za účelem získání řádného členství v Evropské konferenci civilního letectví.
3.5

Strategické cíle na rok 2025, které jsou uvedeny ve sdělení, stanovují časový plán pro rozvoj evropské vysokokapacitní širokopásmové infrastruktury. Jsou odvozeny na základě předpokládané zrychlené míry investic s ambiciózními, avšak stále reálnými hodnotami: — gigabitové připojení pro všechny subjekty, jež jsou hlavními motory socioekonomického rozvoje; — všechny městské oblasti a všechny hlavní pozemní dopravní trasy budou mít souvislé pokrytí sítí 5G; — připojení 5G dostupné do roku 2020 jako plnohodnotná komerční služba alespoň v jednom velkém městě v každém členském státě; — všechny evropské domácnosti, venkovské i městské, budou mít přístup k internetovému připojení nabízejícímu přenos dat směrem k uživateli (downlink) rychlostí minimálně 100 Mbps, které lze modernizovat na gigabitovou rychlost; — členské státy by za účelem splnění dlouhodobých cílů měly účinně kombinovat svou veřejnou podporu prostřednictvím grantů a finančních nástrojů; — zahájení činnosti fondu pro širokopásmové připojení založeného na Nástroji pro propojení Evropy a na EFSI (do konce roku 2016); — zvážení, zda jsou v rámci finančního plánování Nástroje pro propojení Evropy zapotřebí odpovídající rozpočtové zdroje k účinnému financování širokopásmového připojení v oblastech s nedostatečným pokrytím do roku 2020; — cílená podpora z ESIF na digitální transformaci, případně s orientačním uvedením její výše; — zřízení veřejného systému poukázek na Wi-Fi připojení určených pro veřejné orgány, aby mohly v městských centrech nabízet bezplatné připojení k síti Wi-Fi; — výzva členským státům, aby přezkoumaly pokrok v oblasti svých národních plánů pro širokopásmové připojení a do konce roku 2017 je aktualizovaly; — zřízení do konce roku 2016 participativní širokopásmové platformy, která zajistí vysokou úroveň zapojení příslušných veřejných a soukromých subjektů do investic do širokopásmového připojení a jejich spolupráce a rovněž pokrok při provádění národních plánů pro širokopásmové připojení; — vytvoření a podpora evropské sítě poradenských kanceláří pro širokopásmové připojení na regionální/celostátní úrovni; do 1. července 2018 posouzení dopadů na náklady projektů v oblasti širokopásmového připojení financovaných z prostředků EU a vydání pokynů na podporu osvědčených postupů.
5.8

Komise by dále měla vybízet členské státy, aby podporovaly šíření bezplatného přístupu k internetu prostřednictvím WiFi na všech veřejných místech. To by bylo velmi důležité v malých městech a v oblastech, které se nehodí k tržnímu využití, kde budou velcí tržní operátoři jen sotva činit rozsáhlé investice do digitální infrastruktury. Přispěje to k harmoničtějšímu rozvoji EU a vyústí ve více příležitostí a vyšší kvalitu života pro všechny občany.
3.4

Cíle Komise, aby všechny městské oblasti a hlavní pozemní dopravní cesty v každém členském státě měly do roku 2025 pokrytí 5G, není snadné dosáhnout. EHSV upozorňuje na to, že prosazování harmonogramu s krátkými termíny pro provedení smělých cílů vyvolá značná rizika. Analýza zavádění sítí příští generace (Next Generation Network) a politiky zaměřené na zmenšení digitální propasti ukázaly, že bílé a šedé zóny, jak je definovaly pokyny pro širokopásmové sítě, jsou stále rozšířené. Ex ante právní předpisy ani opatření na povzbuzení poptávky se při poskytování širokopásmových služeb v těchto oblastech neprojevily jako dostatečné.
2.1

Opětovně předložený návrh na CCCTB představuje jednotný soubor pravidel pro výpočet zdanitelných zisků podniků v EU, který má značně přispět k růstu, konkurenceschopnosti a spravedlnosti na jednotném trhu. Po schválení CCCTB by přeshraniční podniky dodržovaly pravidla jednoho jediného systému EU pro výpočet zdanitelných příjmů, a nikoliv různá vnitrostátní pravidla. Podniky by předkládaly jediné daňové přiznání za všechny své činnosti v EU a ztráty v jednom členském státu by mohly kompenzovat zisky v jiném. Transakce v rámci skupiny by již nebyly zdaňovány na úrovni subjektu, čímž se odstraní problémy se stanovením převodních cen v oblasti CCCTB. Konsolidované zdanitelné zisky by byly rozděleny mezi členské státy, v nichž daná skupina působí, podle rozdělovacího vzorce. Každý členský stát by pak zdanil svůj podíl na ziscích vlastní vnitrostátní sazbou daně z příjmů právnických osob.
8.2.

Komise se domnívá, že na mezinárodní úrovni Unie není vysoce energeticky náročnou ekonomikou a že by konkurenční a řádně fungující trh s energií měl co nejefektivnějším způsobem zajišťovat dodávky energie nezbytné pro podniky a domácnosti a současně omezovat veškeré dopady inflace a vyhýbat se státním dotacím, které neoprávněně narušují trh: v roce 2012 to bylo 113 miliard EUR, z čehož přibližně 17,2 miliardy EUR bylo určeno na přímé dotace, a v roce 2014 to bylo celkem 263 miliard EUR, což odpovídá 1,88 % HDP EU.
4.2

Proto by se mělo stanovit, že po omezenou dobu by přednostní nasazení mělo zůstat zachováno ve všech členských státech, ve kterých podíl energie z obnovitelných zdrojů nedosahuje 15 %. Členské státy s vyšším podílem by měly předložit Evropské komisi k posouzení příslušný rámec nasazení. Tento rámec nasazení by neměl narušovat mechanismy volného trhu pro nízkouhlíkové a nákladově efektivní možnosti flexibility. Evropská komise by měla tento rámec prozkoumat a posoudit, zda může podpořit dekarbonizaci.
5.2

V současné době se monitorování primárně opírá o pět pilířů energetické unie a odpovídající cíle v oblasti politiky a regulace. S ohledem na zásadu „you get what you measure“ („dosáhnete toho, co měříte“) upozorňuje EHSV na to, že je nutné monitorovat pokrok při dosahování základních cílů energetické unie, tj. jejích přínosů pro občany a podniky, a v důsledku toho i pro budoucnost EU.
2.12

Větší investice a větší spolupráce v tomto průmyslovém odvětví také pomáhají chránit pracovní místa a vytvářet zaměstnanost. Boj proti nezaměstnanosti v EU by však neměl být tím, čím se řídí rozhodnutí o investicích v oblasti obrany. Je nutné ji snížit jinými způsoby než prostřednictvím zbrojení. Posilování evropských obranných schopností by mělo být vedeno výhradně strategickými úvahami a důkladným posouzením toho, co je nezbytné k ochraně Evropy a zajištění její schopnosti navazovat spojenectví. Nesmí to ohrozit veřejné finance. EU by zejména měla nadále v první řadě uskutečňovat preventivní a vícestrannou diplomacii. Vojenské schopnosti jsou však důležité pro provádění priorit bezpečnostní a obranné politiky v rámci globální strategie EU.
1.7.

EHSV doufá, že opatření, která stanoví finanční nástroje EU (úvěry, záruky, vlastní kapitál pro získávání finančních prostředků, granty), vytvoří a přilákají soukromé finanční prostředky určené na projekty v oblasti energetiky. Neměl by být opomíjen aspekt grantů na projekty se silným sociálním dopadem. Tyto finanční možnosti by měly být poskytnuty projektům zaměřeným na spotřebitele s nízkými příjmy. Vyžaduje to vypracování pokynů týkajících se vnitrostátních plánů pro transparentnost a srovnatelnost. EHSV se domnívá, že prioritně by měly být podporovány domácnosti postižené energetickou chudobou a měl by tak být zajištěn dlouhodobý stabilní politický rámec pro členské státy a udržitelný místní rozvoj.
6.3.

EHSV nesouhlasí s tvrzením, že „energetická účinnost je jedním z nejlepších způsobů, jak řešit hlavní příčiny energetické chudoby“. Termín „energetická chudoba“ se poprvé objevil v souvislosti s vysokým nárůstem cen energií. To znamená, že hlavní příčinou této zvláštní kategorie chudoby jsou vysoké ceny, a právě ty by měly být prvořadým cílem veškerých opatření na pomoc zranitelným skupinám. Zlepšení účinnosti samozřejmě také pomáhá, ale nutně závisí na nemalých investicích, jež nemusí být v možnostech zejména zranitelných spotřebitelů (viz TEN/518).
4.11.

Podle EHSV je přístup návrhu k biopalivům příliš neflexibilní. Záměr neohrozit výrobu potravin je důležitý, stejně tak důležité je však také optimální využívání dostupných zdrojů. EHSV proto trvá na svém názoru, že by se mělo dále rozvíjet využívání těch biopaliv, která nepocházejí ze zemědělských výrobků ani z využívání půdy, jež by mělo dopad na produkci potravin, nýbrž která pocházejí z jiných zdrojů, například z odpadních produktů, vedlejších výrobků a odpadu, mimo jiné z lesnictví (viz stanovisko EHSV Dekarbonizace dopravy) (5). EHSV kromě toho zdůrazňuje, že by se pokud možno mělo zamezit ztrátám na majetku, k nimž by mohlo dojít v důsledku opatření zaměřených na postupné rušení.
1.7

Nařízení by mělo jasně uvést, že hledí dále než do roku 2030, a zahrnovat výslovný závazek EU v oblasti jejího cíle týkajícího se emisí skleníkových plynů do roku 2050 a pokud možno také její nový mezinárodní závazek dosáhnout do roku 2050 nulových emisí skleníkových plynů.
1.5

Komise a Rada by měly věnovat pozornost také politickým aspektům zřízení systému ETIAS. Příslušné země by měly být informovány o tom, proč byla navzdory bezvízovému režimu zavedena povinnost získat cestovní povolení a že toto řešení umožní cestujícím s cestovním povolením překročit hranice hladce a rychle. Komise by se měla také postarat o to, aby případná reciproční opatření příslušných zemí vůči občanům EU byla ve srovnání s opatřeními EU přiměřená.
1.5.

EHSV doporučuje začlenit do směrnice přednostní zásadu, jejímž cílem bude zajistit, aby se v případě insolvence stali přednostními věřiteli všichni zaměstnanci ve všech členských státech. Kromě toho EHSV doporučuje vytvořit, pokud neexistuje, vnitrostátní vzájemný fond pojištění rizik, který by ve všech členských státech zaručoval vyplácení mezd zaměstnanců. Do takového fondu (který již v některých členských státech existuje) by mohli zaměstnavatelé vkládat příslušný příspěvek. Státy by se mohly podílet na správě tohoto fondu a být jeho garanty.
4.1.1.

V průběhu let bylo vyvinuto značné úsilí, aby se pozornost subjektů s rozhodovací pravomocí a zainteresovaných stran obrátila k souvislosti mezi oceány a klimatem. Výsledkem bylo zahrnutí oceánů do Pařížské dohody z roku 2015 a do zvláštní zprávy o oceánech Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC). Tyto snahy požadují podporu provádění Pařížské dohody včetně posilování technických kapacit členských států v oblasti rozvoje technologických cest pro nízkoemisní budoucnost. Námořní doprava má na svědomí přibližně 2,5 % světových emisí skleníkových plynů. EU požaduje celosvětový přístup ke snižování emisí skleníkových plynů z mezinárodní lodní dopravy, avšak očekává se, že emise z lodní dopravy do roku 2050 značně vzrostou. Podle druhé studie Mezinárodní námořní organizace (IMO) o skleníkových plynech by uplatněním provozních opatření a zavedením dostupných technologií bylo možné snížit spotřebu energie a emise CO2 lodí až o 75 %. Mnohá z těchto opatření jsou nákladově efektivní a přináší čisté zisky, jelikož veškeré provozní či investiční náklady budou amortizovány prostřednictvím nižších výdajů za palivo. Tohoto snížení lze dosáhnout zaváděním nových inovativních technologií.
2.6.

Pokud jde o otázku proporcionality, vítá EHSV přístup, který zasazuje reformu do kontextu širšího záměru spočívajícího v lepším vyvážení cíle finanční stability a cílů. EHSV zdůrazňuje, že je třeba usilovat o to, aby tato zásada byla uplatňována i na úrovni členských států a aby členské státy při provádění právních předpisů EU do vnitrostátního práva nevytvářely zbytečnou administrativní zátěž a omezení. Toto úsilí je v souladu se snahou odstranit administrativní zátěž vyplývající ze zdvojování různých požadavků a jejich vzájemné neslučitelnosti. Potřeba harmonizace by měla být vyvážena potřebou uznání rozmanitosti, zajištění přiměřené regulace a podporou vhodného využívání prostoru pro uvážení.
3.6.8.

Obecněji lze říci, že v rámci stanovených zásad a za předpokladu, že regulační orgány budou mít v případě potřeby možnost rychle a přiměřeně zasáhnout, Výbor je zastáncem toho, aby zásada proporcionality došla co největšího uplatnění, a to jak co do počtu institucí, které ji mohou využívat, tak co do oblastí a příležitostí, v nichž je uplatňována.
2.1.1.

Týká se to v prvé řadě nařízení o dočasném vrakování ve vnitrozemské vodní dopravě z roku 1989, jehož příslušné nástroje k řízení kapacity byly o deset let později zaručeny nařízením (ES) č. 718/1999, aniž by však nařízení z roku 1989 pozbylo platnosti.
3.6.

Nařízení stanoví, že operace, které jsou předmětem financování, musí být v souladu s ustanoveními Smlouvy a regulačními nástroji přijatými na jejím základě. To se týká zejména řádného finančního řízení, transparentnosti veřejných zakázek, ochrany životního prostředí, přizpůsobení se změně klimatu a investic do infrastruktur šetrných k životnímu prostředí. V době přijetí nařízení ještě nebyla v platnosti směrnice o přístupnosti (7). Vzhledem k tomu, že v souvislosti se stárnutím evropské populace (8) se ještě více zvýšila poptávka po dostupných produktech a službách, domnívá se Výbor, že by přístupnost opatření mimořádné pomoci a obnovy měla být zahrnuta mezi kritéria, na něž by měl být kladen důraz.
3.4.

Je dobré, že v tomto návrhu je opatření TLAC začleněno do stávajících požadavků MREL uvedených v BRRD. Zlepšuje to nejen uplatňování současných pravidel, ale rovněž to vytváří základy pro harmonizovaný režim pro největší významné banky. To bude mít následně příznivý vliv na operativní uplatnění tohoto opatření.
3.8

EHSV oceňuje, že Komise hodlá přijmout opatření k zajištění soudržnosti u řady důležitých prvků. Například v roce 2017 zveřejní „pokyny“ týkající se evropské bezpečnostní a certifikační politiky pro služby C-ITS a v roce 2018 pokyny týkající se ochrany údajů. Komise rovněž pro služby C-ITS vyhradí kmitočtové pásmo, které se aktuálně využívá pro bezpečné služby evropské telekomunikační normy (3). EHSV však zároveň bere na vědomí, že Komise také podle potřeby v roce 2018 zváží přijetí aktů v přenesené pravomoci podle směrnice 2010/40/ES o ITS týkajících se bezpečnosti ITS, ochrany údajů, přístupu ke komunikaci a interoperability. Kromě toho mohou být přijaty právní předpisy týkající se kontinuity služeb ITS a posuzování shody. EHSV vyjadřuje politování nad tím, že sdělení nijak nenaznačuje, na jakém základě se Komise bude rozhodovat, zda přijmout právní předpis, nebo zůstat u pokynů, které nejsou právně závazné. Pokud jde o plány Komise na přijetí legislativních aktů v přenesené pravomoci podle směrnice 2010/40/EU o ITS, EHSV opakuje názor již vyjádřený ve svém stanovisku k této směrnici, že musí být dodržovány meze pro tyto akty, které stanoví článek 290 SFEU. EHSV také upozorňuje, že je naléhavě nutné prodloužit sedmiletý limit mandátu k přijímání aktů v přenesené pravomoci podle směrnice 2010/40/EU, neboť mandát pro přijímání těchto aktů vyprší v srpnu 2017.
3.4.7

Tvrdí, že „znění článků 290 a 291 SFEU není dokonalé a že pokud by došlo k přezkumu Smluv, měly by být vylepšeny. Jejich použití by mělo být také lépe upraveno, aby se zamezilo tomu, že by rozhodování o volbě právního nástroje bylo vedeno spíše politickými než odbornými motivy.“
2.15

Vzhledem k diskusím, které v rámci ICAO probíhaly více než deset let, má dohoda, jíž bylo dosaženo v roce 2016, historický význam. Zohledňuje rozdíly, které v minulosti opakovaně vedly k neúspěchu při dosahování konsenzu. Rozdílné názory členských států ICAO jsou způsobeny odlišnou ekonomickou vyspělostí jednotlivých států, jakož i jejich ekonomickou strukturou a všeobecnou politikou v oblasti změny klimatu. Velký počet států připravených se zapojit do systému CORSIA již od jeho spuštění bude motivací pro další státy, aby se do systému rovněž zapojily. Nicméně nyní je potřeba, aby v souvislosti se systémem CORSIA byla do 1. ledna 2019 uzavřena dohoda o monitorování, podávání zpráv a ověřování, do roku 2018 dohoda o kritériích pro emisní jednotky, do roku 2020 o provádění regulačního rámce a do ledna 2021 o provádění registrů.
1.5

EHSV by rovněž uvítal, pokud by v návrhu byly uvedeny bezpečnostní podmínky počítačových systémů, které budou sloužit jako zařízení pro zpracování údajů, a záruky proti kybernetickým útokům a porušování ochrany těchto údajů nebo jejich únikům, přičemž by se měla zaručit jejich technologická neutralita a nemělo by se spoléhat jen na specifické interní normy jednotlivých služeb. Rovněž by se měl vyjasnit vztah mezi ochranou údajů a bojem proti trestné činnosti a terorismu, aniž by to znamenalo přijímání nepřiměřených nebo zbytečných sledovacích opatření, která by v každém případě podléhala kontrole evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ).
3.8

Dosažené dovednosti jsou prokazovány zvláštním průkazem kvalifikace řidiče nebo uvedením platných kvalifikací pomocí kódu EU, který tyto kvalifikace prokazuje, v řidičském průkazu. Tyto možnosti jsou ponechány na uvážení členských států. Jako stále větší praktický problém se ukazují padělané doklady. EHSV proto doporučuje, aby byla neprodleně zřízena databáze na úrovni EU, v níž by různé subjekty mohly v reálném čase zkontrolovat, že odborné kvalifikace řidiče jsou skutečně platné. To by bylo možné provést začleněním údajů o odborných kvalifikacích do systému RESPER (7), který sdílí údaje z vnitrostátních řidičských průkazů mezi členskými státy. Orgány členských států by tak mohly souběžně zjistit platnost řidičských oprávnění i odborných kvalifikací.
4.4.2

EHSV vítá nový ukazatel restriktivnosti, neboť umožňuje vyšší úroveň analýzy než regulace trhu výrobků OECD. Stále existují podrobnosti, které by stálo za to přehodnotit (například zařazení nepřetržitého profesního rozvoje mezi negativní omezení se zdá být nevhodné). EHSV by rád zdůraznil, že pro zajištění nediskriminačního pohledu na různé regulační systémy by bylo nutné zahrnout nejen regulaci ex-ante (např. ochrana označení, požadavky na kvalifikaci), ale rovněž regulaci ex-post (např. požadavky na stavební zákony a stavební povolení). Dále by mělo být výslovně uvedeno, že ukazatel restriktivnosti je neutrální a nikterak se nevyjadřuje k hodnotě nebo odůvodnění předpisů.
4.22

V rámci podmíněnosti/dobrého zemědělského a environmentálního stavu (GAEC) a povinných požadavků na hospodaření (SMR) by bylo možné pro zemědělce zavést jednoznačné zjednodušení, které by spočívalo v opuštění přístupu založeného na auditech či inspekcích a v rozsáhlejším využívání technologií. Měl by být přijat systém založený na kontrolním seznamu, který by zahrnoval kladné a záporné body podle plnění příslušných požadavků. Žadatelé, kteří by splňovali hlavní a nejdůležitější požadavky a shromáždili by určitý mezní počet bodů, by získali na nárok na platbu bez jakýchkoli sankcí. Tento systém by představoval rozšíření nového, ale již zavedeného přístupu založeného na udělování žlutých karet. Některé povinné požadavky na hospodaření (SMR), které již nejsou vhodné či potřebné, by měly být zrušeny, aby se snížil počet požadavků v rámci podmíněnosti a počet povinných požadavků na hospodaření (SMR) Dobrým příkladem toho by bylo zrušení nutnosti kontrolovat identifikaci zvířat v zemědělských podnicích a kontroly provádět za použití příslušných technologií v místech prodeje, jako jsou jatka, sběrná místa a dobytčí trhy.