Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1083/2006 /* KOM/2011/0615 v konečném znění - 2011/0276 (COD) */





{SEC(2011)1141 final} {SEC(2011)1142 final} DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Dne 29. června 2011 přijala Komise návrh příštího víceletého finančního rámce na období 2014–2020: Rozpočet – Evropa 2020[1]. Mezi hlavní charakteristiky tohoto příštího souboru programů patří zjednodušení provádění politik, zaměření na výsledky a intenzivnější využívání podmíněnosti. Zjednodušení bylo určeno za hlavní cíl jednak ve sdělení o přezkumu rozpočtu EU[2], dále v agendě inteligentní regulace[3] i ve výše uvedeném sdělení o příštím víceletém finančním rámci. Na základě zkušeností se zdá, že ve stávajícím programovém období jsou rozmanitost a roztříštěnost pravidel pro výdajové programy často pociťovány jako zbytečně komplikované a obtížné jak z hlediska provádění, tak z hlediska kontroly. To představuje velkou administrativní zátěž pro příjemce i pro Komisi a členské státy, což může mít nežádoucí dopad v tom, že tato zátěž bude odrazovat od účasti, zvýší se míra chybovosti a zpozdí se provádění. To znamená, že potenciální výhody programů EU nejsou plně využívány. Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a budoucí Evropský námořní a rybářský fond (EMFF) (dále jen „fondy SSR“) provádí doplňkové cíle politik a jejich řízení společně sdílejí členské státy a Komise. Proto je důležité maximalizovat účinnost všech strukturálních nástrojů, pokud jde o plnění cílů stanovených v programech, a optimalizovat součinnost a efektivitu těchto různých nástrojů. Toho bude dosaženo prostřednictvím rozumné politiky, rozumných podmínek regulačního a institucionálního rámce pro fondy, většího zaměření na výsledky a monitorování pokroku, pokud jde o cíle a záměry stanovené v programech, a rovněž co možná největší harmonizace prováděcích pravidel a požadavků na kontrolu. Toto nařízení proto stanoví společný soubor základních pravidel. Je rozděleno na dvě části. První část obsahuje řadu společných ustanovení pro všechny strukturální nástroje, na které se vztahuje společný strategický rámec. Tato ustanovení se týkají obecných zásad pro podporu, jako je partnerství, víceúrovňová správa, rovnost žen a mužů, udržitelnost a soulad s platným právem EU a členských států. Tento návrh obsahuje rovněž společné prvky strategického plánování a programování, včetně seznamu společných tematických cílů vyplývajících ze strategie Evropa 2020, ustanovení o společném strategickém rámci na úrovni Unie a o smlouvách o partnerství, které mají být uzavřeny s každým členským státem. Tento návrh stanoví společný přístup pro posílení orientace na výkonnost politiky soudržnosti, politiky rozvoje venkova a námořní a rybářské politiky, a proto obsahuje ustanovení o přezkumu podmínek a výkonnosti, ale také ustanovení pro monitorování, podávání zpráv a hodnocení. Vymezuje také společná ustanovení týkající se provádění fondů SSR, pokud jde o pravidla způsobilosti, a zvláštní ustanovení pro finanční nástroje a místní rozvoj se zapojením místních komunit. Některé řídící a kontrolní mechanismy jsou také společné pro všechny fondy SSR. Druhá část obsahuje zvláštní ustanovení pro EFRR, ESF a FS. Sem patří ustanovení týkající se poslání a cílů politiky soudržnosti, finančního rámce, zvláštních mechanismů programování a podávání zpráv, velkých projektů a společných akčních plánů. V druhé části jsou vymezeny požadavky na systémy řízení a kontroly v rámci politiky soudržnosti a jsou v ní specifikována opatření pro kontrolu a finanční řízení. Komise zároveň zajistí, aby byla zachována součinnost, které již bylo dosaženo díky zjednodušení a harmonizaci prvního pilíře (EZZF – Evropský zemědělský záruční fond) a druhého pilíře (EZFRV) společné zemědělské politiky. Proto zůstanou EZZF a EZFRV nadále pevně propojeny a zůstanou zachovány struktury, které již v členských státech fungují. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ 2.1. Konzultace a odborná stanoviska Toto nařízení vychází z rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami včetně členských států, regionů, sociálních a hospodářských partnerů, akademických odborníků a mezinárodních institucí, které proběhly v souvislosti s přípravou návrhu pro každý strukturální fond pro finanční rámec na období 2014–2020. Jako výchozí materiál byla využita následná hodnocení provedená u programů za období 2000–2006 a celá řada studií a odborných stanovisek. Pro příští rámec politiky soudržnosti byla poskytnuta odborná stanoviska skupiny na vysoké úrovni pro budoucnost politiky soudržnosti, která zasedala v letech 2009 až 2011 celkem desetkrát, dále prostřednictvím neformální platformy zřízené na podporu práce Komise při vytváření budoucích směrů politiky soudržnosti, jakož i prostřednictvím pracovní skupiny pro podmíněnost, která zasedala třikrát počátkem roku 2011. Veřejná konzultace ohledně závěrů páté zprávy o soudržnosti proběhla od 12. listopadu 2010 do 31. ledna 2011. Celkem bylo obdrženo 444 příspěvků. Souhrn výsledků byl zveřejněn dne 13. května 2011[4]. Pokud jde o budoucnost rozvoje venkova, konala se v době od 23. listopadu 2010 do 25. ledna 2011 veřejná konzultace a dne 12. ledna 2011 bylo uspořádáno zasedání poradního výboru pro zúčastněné strany[5]. Celkem Komise obdržela 517 příspěvků. Pokud jde o příspěvky od organizací, 44 % z nich přišlo z odvětví zemědělství a zpracovatelského průmyslu a 40 % od celostátních, regionálních a místních orgánů, organizací na ochranu životního prostředí, expertních skupin typu „think-tank“ a výzkumných ústavů a rovněž od rozvojových organizací, odvětví obchodu a organizací spotřebitelů. Mezi ostatní organizace (12 %), které se konzultace zúčastnily, patří organizace na ochranu zdraví, subjekty správy vodních zdrojů a zástupci občanské společnosti. Pokud jde o reformu společné rybářské politiky, v dubnu 2009 byla přijata zelená kniha[6], na kterou navazovala veřejná konzultace. Kromě této veřejné konzultace proběhlo asi 200 zasedání s členskými státy, poradním výborem pro rybolov a akvakulturu (ACFA) a regionálními poradními sbory, odvětvím rybolovu, odvětvím zpracování a uvádění na trh, odborovými svazy, nevládními organizacemi a výzkumnou obcí. K zásadním bodům patří zejména: i) v Gentu ve dnech 12.–14. září 2010 a v Noordwijku ve dnech 9.–11. března 2011 proběhla dvě zasedání s členskými státy, během nichž se jednalo o budoucím financování; ii) v Bruselu dne 13. dubna 2010 proběhl zvláštní seminář o budoucím Evropském rybářském fondu s účastí zainteresovaných stran z daného odvětví, odborových svazů a členských států; iii) v Bruselu se ve dnech 12.–13. dubna 2011 konala konference o budoucnosti místního rozvoje v oblastech rybolovu. Z výsledků těchto různých veřejných konzultací lze vyvodit řadu závěrů, které potvrzují následující tvrzení: – většina zúčastněných stran vyzývá k pokračování ve finanční podpoře těchto politik, – podpora EU by se měla zaměřit na řadu priorit a tyto různé politiky by se měly sladit se strategií Evropa 2020, – pokud jde konkrétně o politiku soudržnosti, vyzývaly zúčastněné strany k přístupu, který by byl více orientován na výsledky, a silnou podporu získal rovněž transparentnější a zjednodušený soubor postupů finančního řízení. Většina zúčastněných stran vyzývala k integrovanějšímu přístupu nebo ke sbližování strategií s ostatními politikami a finančními nástroji EU. 2.2. Posouzení dopadů Tento návrh vychází ze tří posouzení dopadů – jedno bylo provedeno společně pro EFRR, FS a ESF a další dvě byla provedena pro EZFRV a EMFF. Tato posouzení dopadů analyzovala mimo jiné otázky týkající se přidané hodnoty pro EU, výkonnosti a provádění politik a zjednodušení a harmonizace pravidel. Alternativy hodnocené v posouzeních dopadů se týkaly: i) zlepšení způsobilosti politik poskytovat evropskou přidanou hodnotu, ii) zvýšení výkonnosti politik a iii) zjednodušení – snížení správních nákladů a minimalizace rizika chyb. 2.2.1. Poskytování evropské přidané hodnoty Aby mohly strukturální programy poskytovat větší evropskou přidanou hodnotu, musí: a) soustředit svou podporu na priority EU a b) spolupracovat s ostatními politikami a finančními nástroji EU. Strategie Evropa 2020 stanoví jasný soubor společných cílů, včetně hlavních cílů a stěžejních iniciativ, jakožto jasný rámec pro pojmenování priorit financování. Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda, pokud jde o to, jakým způsobem mají jednotlivé politiky (politika soudržnosti, rozvoje venkova, námořní a rybářská politika) přispět k dosažení cílů strategie Evropa 2020[7]. Pokud jde o zaměření na priority EU, patřil mezi posuzované možnosti flexibilní přístup k zaměření prostřednictvím ustanovení o vyčlenění, viditelnější a komplexnější spojení s hlavními cíli a integrovanými hlavními směry strategie Evropa 2020, zajištění kritického množství pro ESF a zaměření na priority EU pouze v méně rozvinutých členských státech. Upřednostňovanou variantou je vytvořit silnou vazbu na cíle strategie Evropa 2020, která by nejvíce přispěla k dosažení hlavních cílů. Pokud jde o koordinaci s ostatními politikami a finančními nástroji EU, patřilo mezi zkoumané varianty volné sladění na základě nezávazných strategických zásad Společenství, komplexnější sladění s cíli strategie Evropa 2020 prostřednictvím společného strategického rámce a smlouvy o partnerství a rovněž možnost neprovádět žádné sladění s ostatními politikami a finančními nástroji EU nad rámec formálního dodržování obecných pravidel. Má se za to, že způsoby strategického plánování, které zahrnují společný strategický rámec na úrovni Unie a smlouvy o partnerství na vnitrostátní úrovni, zajistí účinnou koordinaci mezi politikami a nástroji Unie. 2.2.2. Zvýšení výkonnosti politiky Účinnost různých strukturálních nástrojů závisí na rozumných politických, regulačních a institucionálních rámcích. V mnoha odvětvích je třeba propojit strategické a regulační podmínky s veřejnými investicemi, aby se účinně odstranily překážky růstu. Varianty zkoumané v této souvislosti se týkaly: a) zachování současného stavu (makrofinanční podmíněnost v rámci FS, soulad s postupy a odvětvovými předpisy EU a strategickými rámci, byť uplatňovanými nesystematicky, a žádná ustanovení ohledně výkonnosti); b) předběžných podmínek, které musí být splněny před přijetím programů; c) následných podmínek včetně výkonnostního rámce a výkonnostní rezervy; d) posílení makrofinanční podmíněnosti a e) kombinované varianty. Upřednostňovanou variantou byla kombinovaná varianta, jelikož by umožnila řešit podmínky nutné pro účinné využívání fondů SSR, motivovala by k dosažení předem stanovených cílů a sladila by provádění programů se správou ekonomických záležitostí Unie. 2.2.3. Zjednodušení – snížení správních nákladů a minimalizace rizika chyb Rozumné, účinné a efektivní řízení strukturálních nástrojů vyžaduje vhodné, účinné a transparentní systémy zahrnující všechny dotčené úrovně správy. Tyto systémy musí zajistit výběr vysoce kvalitních operací a účinné provádění těchto operací, aby bylo dosaženo cílů této politiky. Systémy řízení a kontroly musí rovněž zajistit prevenci odhalování nesrovnalostí, včetně podvodů, tedy rozumnou záruku řádnosti výdajů. Systém provádění by zároveň měl být co možná nejjednodušší a racionalizovaný, aby zajistil účinné provádění a snížil administrativní zátěž pro příjemce. Varianty zkoumané v případě politiky soudržnosti zahrnovaly různé možnosti úhrady (na základě skutečných nákladů a zjednodušeného vykazování nákladů), elektronickou veřejnou správu a záruku kvality. Hlavní rozdíly mezi jednotlivými možnostmi se týkají úrovně zapojení Komise do hodnocení systémů řízení a kontroly, dostupnosti různých možností úhrady v souvislosti s výsledky a mechanismů pro podporu elektronické veřejné správy při každodenním řízení fondů EU. Upřednostňovanou variantou je poměrný přístup zahrnující kontrolní mechanismy založené na rizicích, dostupnost celé řady možností úhrady a pokročilou elektronickou veřejnou správu na úrovni členských států a regionů, jelikož by mohl vést k významnému potenciálnímu snížení nákladů na kontroly a snížení pracovní zátěže a rovněž by byl více v souladu se zásadou subsidiarity. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Opatření na úrovni EU je oprávněné jak na základě cílů stanovených v článku 174 Smlouvy o fungování Evropské unie, tak na základě zásady subsidiarity. Právo jednat je zakotveno v článku 175 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který výslovně vyzývá k tomu, aby Unie prováděla tuto politiku prostřednictvím strukturálních fondů, ve spojení s článkem 177, v němž je vymezena úloha FS. Cíle ESF, EFRR a FS jsou vymezeny v článcích 162, 176 a 177 Smlouvy o fungování Evropské unie. Činnosti týkající se zemědělství a rybolovu jsou odůvodněny v článcích 38 a 39 Smlouvy. Článek 174 SFEU stanoví, že zvláštní pozornost se má věnovat venkovským oblastem, oblastem postiženým průmyslovými přeměnami a regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou například nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony. Článek 349 SFEU stanoví, že se mají přijímat konkrétní opatření s ohledem na strukturální sociální a hospodářskou situaci nejvzdálenějších regionů, kterou prohlubují určité zvláštní rysy, jež vážným způsobem ohrožují jejich rozvoj. 4. DOPAD NA ROZPOČET Návrh víceletého finančního rámce předložený Komisí počítá s částkou ve výši 376 miliard EUR na hospodářskou, sociální a územní soudržnost pro období let 2014–2020. Navržený rozpočet na období let 2014–2020 || v miliardách EUR Méně rozvinuté regiony Přechodové regiony Více rozvinuté regiony Územní spolupráce Fond soudržnosti Zvláštní příděly pro nejvzdálenější a řídce osídlené regiony || 162,6 38,9 53,1 11,7 68,7 0,926 Nástroj pro propojení Evropy v oblasti dopravy, energetiky a IKT || 40 (plus 10 miliard EUR vyčleněných uvnitř Fondu soudržnosti) *Všechny číselné údaje jsou ve stálých cenách roku 2011 Návrh Komise také stanoví minimální podíly pro každou kategorii regionů v rámci ESF s cílem zvýšit podíl fondů SSR na plnění hlavních cílů strategie Evropa 2020. Při uplatnění těchto podílů představuje celkový minimální objem prostředků pro ESF 25 % rozpočtu určeného na politiku soudržnosti, tj. 84 miliard EUR. Je však nutné poznamenat, že uvedený minimální příděl pro ESF zahrnuje i rozpočet pro nadcházející návrh Komise týkající se potravinové pomoci pro nejchudší osoby. Návrh Komise na financování EZFRV a EMFF bude zahrnut do zvláštních nařízení o jednotlivých fondech. 5. SHRNUTÍ OBSAHU NAŘÍZENÍ 5.1. Společná ustanovení pro všechny fondy SSR 5.1.1. Obecné zásady Obecné zásady pro podporu všech fondů SSR budou zahrnovat partnerství a víceúrovňovou správu, soulad s použitelnými právními předpisy EU a jednotlivých členských států, podporu rovnosti žen a mužů a udržitelný rozvoj. V tomto kontextu bude Komisi v případě ESF nadále nápomocen výbor, který je stanoven v článku 163 Smlouvy a skládá se z jednoho zástupce vlády, jednoho zástupce odborových organizací a jednoho zástupce organizací zaměstnavatelů z každého členského státu. 5.1.2. Strategický přístup S cílem maximalizovat dopad této politiky při dosahování evropských priorit Komise navrhuje posílit proces strategického plánování. Znamená to vymezit v nařízení seznam tematických cílů v souladu se strategií Evropa 2020: 1) posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací; 2) zlepšení přístupu k informačním a komunikačním technologiím, jejich využití a kvality; 3) zvýšení konkurenceschopnosti malých a středních podniků, odvětví zemědělství (v případě EZFRV) a rybářství a akvakultury (v případě EMFF); 4) podpora přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích; 5) podpora přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a řízení rizik; 6) ochrana životního prostředí a podpora účinného využívání zdrojů; 7) podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách; 8) podpora zaměstnanosti a podpora mobility pracovních sil; 9) podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě; 10) investice do vzdělávání, dovedností a celoživotního učení; 11) posilování institucionální kapacity a účinné veřejné správy. Společný strategický rámec převede záměry a cíle priorit Unie spočívajících v inteligentním a udržitelném růstu podporujícím začlenění do podoby klíčových akcí pro EFRR, FS, ESF, EZFRV a EMFF, které zajistí integrované využívání fondů SSR za účelem plnění společných cílů. Smlouvy o partnerství mezi Komisí a členskými státy stanoví závazky partnerů na celostátní a regionální úrovni a závazky Komise. Tyto smlouvy budou propojeny s cíli strategie Evropa 2020 a národními programy reforem. Ustanoví integrovaný přístup pro územní rozvoj podporovaný ze všech fondů SSR a budou obsahovat cíle na základě dohodnutých ukazatelů, strategických investic a řady podmínek. Budou obsahovat závazky předkládat každoročně přehled o dosaženém pokroku ve výročních zprávách o politice soudržnosti, politice rozvoje venkova a v jiných veřejných zprávách. 5.1.3. Podmíněnost a výkonnost V zájmu zlepšení výkonnosti budou zavedena nová ustanovení o podmínkách, jež mají zajistit, aby financování EU silně motivovalo členské státy k naplňování záměrů a cílů strategie Evropa 2020. Podmíněnost bude mít formu jak předběžných podmínek, které musí být splněny před uvolněním prostředků, tak následných podmínek, které podmíní uvolnění dodatečných finančních prostředků určitou výkonností. Důvodem posílení předběžné podmíněnosti u těchto fondů je snaha zajistit, aby byly splněny podmínky nezbytné pro účinnou podporu jejich prostřednictvím. Minulé zkušenosti ukazují, že účinnost investic financovaných z fondů byla v některých případech oslabena nedostatky politických, regulačních a institucionálních rámců. Pojem podmíněnosti není v rámci politiky soudržnosti novým pojmem. Během po sobě jdoucích programových období byla zavedena řada mechanismů s cílem maximalizovat účinnost zásahů. Některé z nich se týkají oblastí řízení a kontroly, zatímco jiné se týkají strategických a regulačních rámců, jakož i správní kapacity. Zkušenosti z uplatňování podmínek však naznačují rozdíly mezi jednotlivými programy. Je proto oprávněné zavést transparentnější a systematičtější uplatňování. Následná podmíněnost posílí zaměření na výkonnost a plnění cílů strategie Evropa 2020. Bude založena na dosahování milníků týkajících se cílů pro výstupy a výsledky související s cíli strategie Evropa 2020 stanovenými pro programy ve smlouvě o partnerství. Z rozpočtu jednotlivých fondů bude vyňato 5 % a přiděleno během přezkumu výkonnosti v polovině období členským státům, jejichž programy splnily příslušné milníky. Kromě této výkonnostní rezervy se bude uplatňovat také ustanovení, podle něhož nedosažení určených milníků může vést k pozastavení financování a vážné nesplnění cílů programu může mít za následek úplné zrušení finanční podpory. Aby účinnost fondů nepodrývaly nesprávné makrofiskální politiky, navrhuje Komise posílit pravidla upravující využívání fondů, pokud jde o makrofiskální podmínky, a uvést je do souladu s opatřeními pro prosazování nového Paktu stability a růstu, jež mají být přijata v rámci šestého balíčku týkajícího se správy hospodářských záležitostí. Zároveň lze uplatnit vyšší sazbu spolufinancování (o 10 procentních bodů), pokud je členskému státu poskytnuta finanční pomoc v souladu s články 136 a 143 SFEU; sníží se tím tlak na rozpočty členských států v době fiskální konsolidace a celkové financování EU přitom zůstane na stejné úrovni, 5.1.4. Společné řízení Návrh předpokládá systém řízení a kontroly, který je podobný u všech nástrojů sdíleného řízení a je založen na společných zásadách. Zavádí se nový systém národní akreditace, aby se posílila snaha členských států zajišťovat řádné finanční řízení. Aby se posílila věrohodnost, byla harmonizována ustanovení, na nichž se zakládá ujištění pro Komisi, pokud jde o řádnost výdajů, a byly zavedeny nové společné prvky, jako je prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti a roční účetní závěrka. 5.1.5. Místní rozvoj se zapojením místních komunit Členské státy budou moci využívat společné postupy při přípravě, sjednávání, řízení a provádění a budou podporovány v tom, aby tak činily zejména tam, kde je potřeba lepší koordinace lidského kapitálu a investic do infrastruktury největší. Fondy SSR by se měly zaměřit na více rozvojových potřeb na subregionální a místní úrovni. Aby se usnadnilo provádění vícerozměrných a průřezových zásahů, navrhuje Komise posílit iniciativy, na nichž se podílejí místní komunity, usnadnit provádění integrovaných strategií místního rozvoje a vytváření místních akčních skupin, a to na základě zkušeností s přístupem LEADER. 5.1.6. Finanční nástroje Vedle financování z grantů se navrhuje, aby se podpora určená podnikům a projektům, od kterých se očekává značná finanční návratnost, poskytovala především prostřednictvím inovativních finančních nástrojů. Finanční nástroje sice zůstanou podobné těm, jež se využívaly v letech 2007–2013, ale některé prvky zjednodušení je třeba zdůraznit. Za prvé, Komise bude nabízet hotová řešení prostřednictvím přístupu k finančním nástrojům stanoveným na úrovni EU a modelům pro vnitrostátní a regionální fondy na základě standardních podmínek stanovených Komisí. Za druhé, tento návrh představuje jasný rámec pro využívání těchto nástrojů a řeší nejasnosti, které vznikly v souvislosti s legislativním rámcem na období let 2007–2013, čímž se zvýší právní jistota pro všechny zúčastněné strany. Za třetí, finanční nástroje bude možno v budoucnu využívat pro všechny druhy investic a příjemců, což představuje podstatné rozšíření možností využívání těchto inovativních nástrojů. 5.1.7. Monitorování a hodnocení Společná ustanovení pro všechny fondy SSR v oblasti monitorování a hodnocení se vztahují i na úlohu a složení monitorovacího výboru, výroční zprávy o provádění, výroční jednání o přezkumu, zprávy o pokroku v provádění smlouvy o partnerství a předběžné a následné hodnocení. 5.1.8. Zjednodušená a racionalizovaná pravidla způsobilosti V současném období se na mnohé příjemce, kteří využívají prostředky z různých finančních nástrojů Unie, vztahují rozdílná pravidla způsobilosti, což zvyšuje složitost řízení a tím i riziko vzniku chyb. Proto byl kladen důraz na opatření k zajištění toho, aby administrativní náklady byly přiměřené a aby se pro příjemce snížila administrativní zátěž spojená s řízením fondů EU. Cílem je tato základní pravidla pro nástroje používané v rámci sdíleného řízení co nejvíce harmonizovat, aby se snížilo množství pravidel uplatňovaných v praxi. Možnosti, jak zjednodušit náklady, například používání paušálních sazeb a jednorázových částek, představují způsob, jakým mohou členské státy zavést výkonnostně orientované řízení na úrovni jednotlivých operací. Společná ustanovení týkající se provádění zahrnují společná pravidla pro způsobilé výdaje, různé formy finanční podpory, zjednodušené náklady a stálost operací. Návrh také počítá se společnými zásadami pro systémy řízení a kontroly. Pokud jde o společnou zemědělskou politiku, zůstanou zachována stávající pravidla o správních nákladech a kontrolních systémech. 5.2. Obecná ustanovení použitelná pro EFRR, ESF a FS Část tři tohoto nařízení vymezuje poslání a cíle politiky soudržnosti, zeměpisné pokrytí podpory, finanční prostředky a zásady pomoci, programování, velké projekty, společné akční plány, územní rozvoj, monitorování a hodnocení, informování a komunikaci, způsobilost výdajů a systémy řízení a kontroly. 5.2.1. Zeměpisné pokrytí podpory Zahrnuje rozlišení mezi méně rozvinutými, přechodovými a více rozvinutými regiony. Méně rozvinuté regiony: V souladu se SFEU zůstane podpora méně rozvinutých regionů i nadále důležitou prioritou politiky soudržnosti. Proces, který má zajistit, aby hospodářsky a sociálně zaostávající regiony srovnaly krok s ostatními částmi EU, bude vyžadovat dlouhodobé nepřetržité úsilí ve světě rostoucí nejistoty. Do této kategorie patří ty regiony, jejichž HDP na obyvatele je nižší než 75 % průměrného HDP EU-27. Přechodové regiony: Bude zavedena nová kategorie regionů – „přechodové regiony“ – s cílem nahradit stávající systém postupného zrušení a zavedení pomoci. Tato kategorie bude zahrnovat všechny regiony s HDP na obyvatele mezi 75 % a 90 % průměru EU-27. Více rozvinuté regiony: Přestože prioritou politiky soudržnosti zůstanou i nadále zásahy v méně rozvinutých regionech, existují důležité problémy, které se týkají všech členských států, jako je celosvětová soutěž v hospodářství založeném na znalostech, přechod na nízkouhlíkové hospodářství a sociální polarizace umocněná současnou hospodářskou atmosférou. Do této kategorie patří ty regiony, jejichž HDP na obyvatele je vyšší než 90 % průměrného HDP v EU-27. Všechny regiony, jejichž HDP na obyvatele byl v období 2007–2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na obyvatele vzrostl na více než 75 % průměru EU-27, obdrží dvě třetiny svých přídělů na období 2007–2013. Minimální podíly pro ESF budou stanoveny pro každou z kategorií regionů (25 % pro konvergenční regiony, 40 % pro přechodové regiony a 52 % pro konkurenceschopné regiony). Fond soudržnosti bude podporovat členské státy, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % průměru EU-27, při investování do dopravní sítě TEN-T a životního prostředí. Část rozpočtu Fondu soudržnosti (10 miliard EUR) bude vyčleněna na financování hlavních dopravních sítí v rámci nástroje pro propojení Evropy. Zkušenosti se současným finančním rámcem ukazují, že mnoho členských států má potíže s čerpáním velkého objemu prostředků EU během omezeného časového období. Fiskální situace v některých členských státech navíc způsobila, že pro tyto státy je nyní obtížnější uvolňovat prostředky pro vnitrostátní spolufinancování. Komise navrhuje řadu kroků, jež mají řešit problematiku čerpání prostředků: – stanovit strop pro příděly prostředků na soudržnost na 2,5 % HDP, – stanovit strop pro míru spolufinancování na úrovni každé prioritní osy v rámci operačních programů na 85 % v méně rozvinutých regionech (nebo v některých případech na 80 % a 75 %) a v nejvzdálenějších regionech, 60 % v přechodových regionech a 50 % ve více rozvinutých regionech, – zahrnout do smluv o partnerství určité podmínky týkající se zlepšení správní kapacity. 5.2.2. Posílení strategického plánování zaměřeného na výsledky Komise navrhuje postup programování, který by byl více orientován na výsledky, aby zajistila, že programy politiky soudržnosti budou mít jasnou intervenční logiku, budou orientované na výsledky a budou obsahovat vhodná ustanovení pro integrovaný přístup k rozvoji a pro účinné provádění fondů. Konkrétně Komise navrhuje zavést společné akční plány, což jsou operace zahrnující skupinu projektů jako součást operačního programu, s konkrétními cíli, ukazateli výsledků a výstupy dohodnutými mezi členským státem a Komisí. Nabízejí zjednodušený systém řízení a kontroly zaměřený na výkonnost. 5.2.3. Racionalizace finanční správy a kontroly Systém řízení a kontroly musí najít rovnováhu mezi náklady na řízení a kontrolu a příslušnými riziky. Úloha Komise při předběžném přezkumu vnitrostátních systémů řízení a kontroly bude přiměřená, jelikož se povinný přezkum Komisí nahrazuje přístupem založeným na posouzení rizik. Programů malého rozsahu se přezkum Komisí nebude týkat. Přístup založený na posouzení rizik snižuje správní náklady spojené s malými programy a solidní správou. Zvyšuje rovněž míru jistoty, jelikož zdroje Komise lze využívat účinněji a zaměřit se přitom na oblasti s vyššími riziky. Elektronická správa údajů může být významným zdrojem snižování administrativní zátěže a zároveň může zvyšovat kontrolovatelnost projektů a výdajů. Navrhuje se proto, aby všechny členské státy vytvořily do konce roku 2014 systémy umožňující příjemcům poskytovat veškeré informace prostřednictvím elektronické výměny dat. Jednou ze složitostí spojených se systémem finančního řízení v programovém období 2007–2013 je obecné pravidlo, že všechny podklady za jednotlivé operace se musí uchovávat ještě tři roky po ukončení programu. Návrh proto předpokládá povinné každoroční uzavření dokončených operací nebo výdajů v rámci roční účetní závěrky. Cílem je snížit zátěž pro jednotlivé příjemce spojenou s dlouhou dobou uchovávání dokladů a omezit rizika spojená se ztrátou auditní stopy. 2011/0276 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1083/2006 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 177 této smlouvy s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[8], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[9], s ohledem na stanovisko Účetního dvora[10], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Článek 174 Smlouvy stanoví, že za účelem posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti se Unie zaměří na snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a na snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů nebo ostrovů, zejména venkovských oblastí, oblastí postižených průmyslovými přeměnami a regionů, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami. Článek 175 Smlouvy požaduje, aby Unie podporovala dosahování těchto cílů činností, kterou provádí prostřednictvím orientační sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu, Evropského sociálního fondu, Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropské investiční banky a jiných nástrojů. (2) V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, by se Unie a členské státy měly snažit o provádění inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a současně přispívat k harmonickému rozvoji Unie a snižování regionálních rozdílů. (3) Aby se zlepšila koordinace a harmonizovalo provádění fondů poskytujících podporu, což je v rámci politiky soudržnosti Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF) a Fond soudržnosti (FS), spolu s fondy pro rozvoj venkova, což je Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), a s fondy pro námořní a rybolovné odvětví, což je Evropský námořní a rybářský fond (EMFF), měla by být pro všechny tyto fondy (dále jen „fondy SSR“) přijata společná ustanovení. Toto nařízení dále obsahuje ustanovení, která jsou společná pro EFRR, ESF a FS, ale nepoužijí se pro EZRFV a EMFF. Vzhledem ke zvláštnostem jednotlivých fondů SSR by měla být specifikována zvláštní pravidla použitelná pro každý fond SSR a pro cíl Evropská územní spolupráce v rámci EFRR ve zvláštních nařízeních. (4) Pokud jde o společnou zemědělskou politiku, bylo již dosaženo významné součinnosti tím, že byla harmonizována a sladěna pravidla pro řízení a kontrolu u prvního pilíře (EZZF – Evropský zemědělský záruční fond) a druhého pilíře (EZFRV) společné zemědělské politiky. Proto by EZZF a EZFRV měly zůstat nadále pevně propojeny a měly by být zachovány struktury, které již v členských státech fungují. (5) Nejvzdálenější regiony by měly využívat zvláštních opatření a dodatečného financování, aby se vyrovnala jejich znevýhodnění, která jsou důsledkem faktorů uvedených v článku 349 Smlouvy. (6) Aby se zajistil správný a jednotný výklad jednotlivých ustanovení a aby se napomohlo právní jistotě pro členské státy a příjemce, je nutné vymezit určité pojmy, které jsou v tomto nařízení použity. (7) Je stanoveno, že toto nařízení se skládá ze tří částí – první část obsahuje body odůvodnění a definice, druhá část obsahuje pravidla použitelná pro všechny fondy SSR a třetí část obsahuje pravidla použitelná pouze pro EFRR, ESF a FS (dále jen „fondy“). (8) Podle článku 317 Smlouvy a v rámci sdíleného řízení by měly být stanoveny podmínky umožňující Komisi vykonávat své úkoly při plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a rovněž by měly být vyjasněny oblasti odpovědnosti v rámci spolupráce členských států. Tyto podmínky by měly Komisi umožnit, aby získala ujištění, že členské státy využívají fondy SSR legálním a řádným způsobem a v souladu se zásadou řádného finančního řízení ve smyslu nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[11]. Členské státy a subjekty jimi jmenované pro tento účel by měly být odpovědné za provádění programů na příslušné územní úrovni v souladu s institucionálním, právním a finančním rámcem daného členského státu. Tato ustanovení rovněž zajistí, aby se věnovala pozornost potřebě doplňkovosti a souladu v souvislosti se zásahem Unie, přiměřenosti správních opatření a snížení administrativní zátěže příjemců prostředků z fondů SSR. (9) V souvislosti se smlouvou o partnerství a s každým programem by měl členský stát navázat spolupráci se zástupci příslušných regionálních, místních, městských a jiných orgánů veřejné správy: hospodářskými a sociálními partnery; subjekty zastupujícími občanskou společnost, včetně partnerů v oblasti životního prostředí, nevládními organizacemi a subjekty zodpovědnými za prosazování rovnosti a nediskriminace. Účelem tohoto partnerství je respektovat zásadu víceúrovňové správy, zajistit vlastnictví plánovaných zásahů pro zúčastněné strany a navázat na zkušenosti a know-how příslušných zúčastněných stran. Komise by měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci, které stanoví kodex chování, aby zajistila, že partneři se zúčastní přípravy, provádění, monitorování a hodnocení smluv o partnerství a programů konzistentním způsobem. (10) Činnosti fondů SSR a operace, které podporují, by měly být v souladu s právem jednotlivých členských států i s právem Unie, které se přímo či nepřímo týká provádění operace. (11) V souvislosti se svým úsilím o zvýšení hospodářské, územní a sociální soudržnosti by měla Unie ve všech fázích provádění fondů SSR usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů, jakož i bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. (12) Cíle fondů SSR by měly být prováděny v rámci zásad udržitelného rozvoje a prosazování cíle Unie chránit životní prostředí a zlepšovat jeho kvalitu, jak je stanoveno v článcích 11 a 19 Smlouvy, při zohlednění zásady „platí znečišťovatel“. V souladu s ambicí vyčlenit nejméně 20 % rozpočtu Unie na cíle v oblasti změny klimatu by členské státy měly poskytovat informace o podpoře plnění těchto cílů s použitím metodologie přijaté Komisí v prováděcím aktu. (13) Za účelem dosažení záměrů a cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění by měly fondy SSR svou podporu zaměřit na omezený počet společných tematických cílů. Konkrétní působnost každého fondu SSR se stanoví ve zvláštních pravidlech týkajících se fondů a může být omezena jen na některé tematické cíle vymezené v tomto nařízení. (14) Komise by měla prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci přijmout společný strategický rámec, který převádí cíle Unie do klíčových činností pro fondy SSR, aby poskytl jasnější strategické zaměření procesu programování na úrovni členských států a regionů. Společný strategický rámec by měl zjednodušit odvětvovou a územní koordinaci zásahů Unie prostřednictvím fondů SSR a ostatních příslušných politik a nástrojů Unie. (15) Společný strategický rámec by proto měl určit klíčové oblasti pro podporu, územní problémy, které je třeba řešit, cíle politik, prioritní oblasti pro spolupráci, mechanismy koordinace a mechanismy pro zajištění soudržnosti a souladu s hospodářskými politikami členských států a Unie. (16) Na základě společného strategického rámce přijatého Komisí by každý členský stát ve spolupráci se svými partnery a v dialogu s Komisí měl vypracovat smlouvu o partnerství. tato smlouva o partnerství by měla převést prvky stanovené ve společném strategickém rámci do vnitrostátního kontextu a stanovit pevné závazky pro dosažení cílů Unie prostřednictvím programování fondů SSR. (17) Členské státy by měly soustředit podporu, aby zásadním způsobem přispěla k dosažení cílů Unie, a to v souladu se svými celostátními a regionálními potřebami rozvoje. Měly by být vymezeny předběžné podmínky, aby se zajistilo, že budou existovat nezbytné rámcové podmínky pro účinné využívání podpory Unie. Splnění těchto předběžných podmínek by měla hodnotit Komise v rámci svého posouzení smlouvy o partnerství. V případech, kdy nebudou předběžné podmínky splněny, by Komise měla mít pravomoc pozastavit platby dotčenému programu. (18) Pro každý program by měl být vymezen výkonnostní rámec, aby se umožnilo monitorování pokroku při dosahování cílů a záměrů stanovených pro každý program v průběhu programového období. Komise by měla v letech 2017 a 2019 provést přezkum výkonnosti ve spolupráci s členskými státy. Na rok 2019 by měla být naplánována a přidělena výkonnostní rezerva, pokud bylo dosaženo milníků stanovených ve výkonnostním rámci. Pokud jde o programy Evropské územní spolupráce, pro ně by žádná výkonnostní rezerva existovat neměla, jelikož jsou velmi různorodé a mají nadnárodní charakter. V případech, kdy zásadním způsobem nejsou plněny milníky a cíle, by Komise měla mít možnost pozastavit platby programu nebo uplatnit na konci programového období finanční opravy, aby zajistila, že se prostředky z rozpočtu Unie neplýtvá nebo že nejsou využívány neúčinným způsobem. (19) Těsnější propojení politiky soudržnosti se správou ekonomických záležitostí Unie zajistí, aby účinnost výdajů z fondů SSR byla podpořena zdravými hospodářskými politikami a aby fondy SSR v případě nutnosti mohly být přesměrovány tak, aby mohly řešit problémy, kterým konkrétní země čelí. Tento proces musí být postupný a začít změnami ve smlouvě o partnerství a změnami programů, aby podpořil doporučení Rady pro řešení makroekonomické nerovnováhy a sociálních a ekonomických problémů. Pokud i přes intenzivnější využívání fondů SSR členský stát nepřijme účinná opatření v souvislosti se správou ekonomických záležitostí, měla by mít Komise právo pozastavit všechny platby a závazky nebo jejich část. Rozhodnutí o pozastavení by mělo být přiměřené a účinné, s přihlédnutím k dopadu jednotlivých programů na řešení hospodářské a sociální situace dotčeného členského státu a k předchozím změnám smlouvy o partnerství. Při rozhodování o pozastavení by Komise měla rovněž respektovat zásadu rovného zacházení mezi členskými státy, zejména s přihlédnutím k dopadu takového pozastavení na ekonomiku dotčeného členského státu. Pozastavení by mělo být zrušeno a finanční prostředky by měly být dotčenému členskému státu znovu zpřístupněny, jakmile přijme nezbytná opatření. (20) Aby se posílilo zaměření na dosahování cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, měly by být vymezeny společné prvky pro všechny programy. Aby se zajistil soulad ustanovení ohledně programování pro fondy SSR, měly by být sladěny postupy pro přijímání a změny programů. Programování by mělo zajistit soulad se společným strategickým rámcem a smlouvou o partnerství, koordinaci fondů SSR mezi sebou a koordinaci s dalšími stávajícími finančními nástroji a Evropskou investiční bankou. (21) Územní soudržnost je podle Smlouvy dalším cílem hospodářské a sociální soudržnosti a je nezbytné zabývat se úlohou měst, funkčních zeměpisných oblastí a dílčích regionálních oblastí, jež čelí zvláštním zeměpisným nebo demografickým problémům. Za tímto účelem a za účelem lepší mobilizace potenciálu na místní úrovni je třeba posílit a usnadnit iniciativy místního rozvoje se zapojením místních komunit tím, že se stanoví společná pravidla a důkladná koordinace pro všechny fondy SSR. Odpovědnost za provádění strategií místního rozvoje by měly mít místní akční skupiny zastupující zájmy komunity, což by měla být hlavní zásada. (22) Finanční nástroje jsou stále důležitější, protože znásobují využívání fondů SSR a mají schopnost kombinovat různé formy veřejných a soukromých zdrojů na podporu cílů veřejné politiky a protože revolvingové formy financování činí tuto podporu udržitelnější po delší dobu. (23) Finanční nástroje podporované z fondů SSR by se měly používat k řešení zvláštních potřeb trhu rentabilním způsobem v souladu s cíli programů a neměly by vytlačovat soukromé financování. Rozhodnutí o financování podpůrných opatření prostřednictvím finančních nástrojů by se proto měla přijímat na základě předběžné analýzy. (24) Finanční nástroje by se měly koncipovat a využívat tak, aby podporovaly podstatnou účast investorů a finančních institucí ze soukromého sektoru na základě vhodného rozložení rizik. Aby byly dostatečně přitažlivé pro soukromý sektor, musí se finanční nástroje koncipovat a využívat pružně. Řídící orgány by proto měly rozhodovat o nejvhodnějších formách uplatňování finančních nástrojů umožňujících řešit zvláštní potřeby cílových regionů v souladu s cíli příslušného programu. (25) Řídící orgány by měly mít možnost přispět prostředky z programů na finanční nástroje vytvořené na úrovni Unie nebo na nástroje zřízené na regionální úrovni. Řídící orgány by rovněž měly mít možnost uplatňovat finanční nástroje přímo, prostřednictvím zvláštních fondů nebo prostřednictvím fondů fondů. (26) Výše prostředků kdykoli vyplacených z fondů SSR na finanční nástroje by měla odpovídat částce nezbytné k provedení plánovaných investic a plateb konečným příjemcům, včetně nákladů a poplatků týkajících se správy, stanovených na základě podnikatelských záměrů a prognóz peněžních toků na předem vymezené období, které by nemělo překročit dva roky. (27) Je třeba stanovit zvláštní pravidla, pokud jde o částky, které mají být schváleny jako způsobilé výdaje při uzavření, aby se zajistilo, že tyto částky, včetně nákladů a poplatků týkajících se správy, placené z fondů SSR na finanční nástroje budou účinně využity na investice a platby konečným příjemcům. Je rovněž nezbytné stanovit zvláštní pravidla ohledně opětovného využití zdrojů připadajících na podporu z fondů SSR, včetně využití starších zdrojů po uzavření programů. (28) Členské státy by měly monitorovat programy s cílem přezkoumat jejich provádění a pokrok směrem k dosažení cílů programu. Za tímto účelem by měly být zřízeny monitorovací výbory a jejich složení a funkce by měly být vymezeny pro fondy SSR. Mohl by být zřízen společný monitorovací výbor, aby se zjednodušila koordinace mezi jednotlivými fondy SSR. Za účelem zajištění účinnosti by měly mít monitorovací výbory možnost poskytovat řídícím orgánům doporučení ohledně provádění programu a měly by monitorovat opatření přijatá na základě jejich doporučení. (29) Pro zjednodušení ustanovení o řízení na všech úrovních je nezbytné sladit ustanovení o monitorování a podávání zpráv v souvislosti s fondy SSR. Je třeba zajistit vyvážené požadavky na podávání zpráv, ale rovněž dostupnost souhrnných informací o dosaženém pokroku, pokud jde o zásadní přezkumné body. Proto je nutné, aby požadavky na podávání zpráv odrážely informační potřeby v daných letech a aby byly sladěny s načasováním přezkumů výkonnosti. (30) Za účelem monitorování pokroku programů by se mělo každý rok konat přezkumné jednání mezi členským státem a Komisí. Členský stát a Komise by však měly mít možnost se dohodnout, že toto jednání neuspořádají, aby se zabránilo zbytečné administrativní zátěži. (31) Aby mohla Komise monitorovat pokrok směrem k dosažení cílů Unie, měly by členské státy předkládat zprávy o pokroku při provádění svých smluv o partnerství. Na základě těchto zpráv by Komise měla připravit strategickou zprávu o pokroku v letech 2017 a 2019. (32) Je třeba posuzovat účinnost, efektivitu a dopad pomoci z fondů SSR, aby se zlepšila kvalita provádění a koncipování programů a určit dopad programů, pokud jde o záměry strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a případně v souvislosti s HDP a nezaměstnaností. Měly by být stanoveny oblasti odpovědnosti členských států a Komise v tomto ohledu. (33) Za účelem zlepšení kvality koncepce každého programu a za účelem ověření, že lze dosáhnout stanovených záměrů a cílů, by se mělo provádět předběžné hodnocení každého programu. (34) Orgán odpovědný za přípravu programu by měl vypracovat plán hodnocení. V průběhu programového období by měly řídící orgány provádět hodnocení, jejichž účelem bude posoudit účinnost a dopad programu. Monitorovací výbor a Komise by měly být informovány o výsledcích tohoto hodnocení, aby se usnadnila strategická rozhodnutí. (35) Měla by se provádět následná hodnocení za účelem posouzení účinnosti a efektivity fondů SSR a jejich dopadu na obecné cíle fondů SSR a strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. (36) Je užitečné určit druhy činností, které lze provádět z podnětu Komise a členských států jakožto technickou pomoc s podporou fondů SSR. (37) Aby bylo zajištěno účinné využívání zdrojů Unie a předešlo se nadměrnému financování operací vytvářejících příjmy, je nutno stanovit pravidla pro výpočet příspěvku z fondů SSR na operaci vytvářející příjmy. (38) Počátek a konec období způsobilosti výdajů by měly být vymezeny tak, aby poskytly jednotné a spravedlivé pravidlo platné pro provádění fondů SSR v celé Unii. Aby se usnadnilo provádění programů, je vhodné stanovit, že počáteční datum pro způsobilost výdajů může být před 1. lednem 2014, pokud dotyčný členský stát předloží program před tímto dnem. Aby se zajistilo účinné využívání fondů SSR a snížilo riziko pro rozpočet Unie, je nutné zavést omezení v případě podpor pro dokončené operace. (39) V souladu se zásadou subsidiarity a s výhradou výjimek stanovených v nařízení(ch) (EU) č. [...] [nařízení o EFRR, ESF, FS, ETC, EZFRV, EMFF] by členské státy měly přijmout vnitrostátní pravidla upravující způsobilost výdajů. (40) S cílem zjednodušit využívání fondů SSR a snížit riziko chyb, ale zároveň umožnit v případě potřeby diferenciaci odrážející specifika politiky, je vhodné vymezit formy podpory, harmonizované podmínky vyplácení grantů a financování paušální sazbou, zvláštní pravidla způsobilosti pro granty a zvláštní podmínky upravující způsobilost operací podle místa. (41) Aby byla zajištěna účinnost, spravedlnost a udržitelný vliv zásahů fondů SSR, měla by existovat ustanovení, která zaručí, že investice do podniků a infrastruktury budou mít dlouhou životnost, a zabrání, aby se fondy SSR využívaly k nepatřičným výhodám. Zkušenosti ukázaly, že minimální dostatečná doba činí pět let, s výjimkou případů, kdy pravidla státní podpory předpokládají jinou dobu. Z obecných požadavků na trvalost je vhodné vyloučit činnosti podporované ESF a činnosti, které nezahrnují produktivní investice nebo investice do infrastruktury, pokud tyto požadavky nevyplývají z platných pravidel státní podpory, a je vhodné vyloučit příspěvky do finančních nástrojů nebo z nich. (42) Členské státy by měly přijmout přiměřená opatření, aby zajistily řádné nastavení a fungování svých systémů řízení a kontroly, a tím poskytly jistotu, pokud jde o zákonné a řádné využívání fondů SSR. Proto by měly být specifikovány povinnosti členských států, pokud jde o systémy řízení a kontroly programů a prevenci, zjišťování a nápravu nesrovnalostí a porušování práva Unie. (43) V souladu se zásadami sdíleného řízení by za provádění a kontrolu operací v rámci programů měly v prvé řadě zodpovídat členské státy prostřednictvím svých systémů řízení a kontroly. Aby se posílila účinnost kontroly nad výběrem a prováděním operací a fungování systému řízení a kontroly, měly by být specifikovány funkce řídícího orgánu. (44) Aby se poskytla předběžná jistota ohledně celkového uspořádání a koncepce hlavních systémů řízení a kontroly, měly by členské státy určit akreditační orgán, který zodpovídá za vydávání a odnímání akreditace řídících a kontrolních subjektů. (45) Měly by být stanoveny pravomoci a odpovědnosti Komise, aby mohla ověřit účinnost fungování systémů řízení a kontroly a požadovat zásah ze strany členského státu. Komise by rovněž měla mít pravomoc provádět audity zaměřené na otázky související s řádným finančním řízením, aby mohla vyvodit závěry o výkonnosti fondů. (46) Rozpočtové závazky Unie by se měly proplácet každý rok. Aby bylo zajištěno účinné řízení programů, je nutno stanovit společná pravidla pro žádosti o průběžné platby, vyplacení ročního zůstatku a případně vyplacení konečného zůstatku, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla týkající se každého fondu SSR. (47) Předběžná platba na počátku programů zajišťuje, že členský stát má prostředky k tomu, aby poskytl podporu příjemcům při provádění programu. Proto by se měla přijmout ustanovení pro počáteční předběžné financování z fondů SSR. Počáteční předběžné financování by se mělo zcela vyúčtovat při uzavření programu. (48) Za účelem ochrany finančních zájmů Unie by měla existovat časově omezená opatření umožňující, aby pověřený schvalující úředník přerušil platby v případě, že existují důkazy o možných významných nedostatcích ve fungování systémů řízení a kontroly, důkazy o pochybení souvisejícím s žádostí o platbu nebo nedodržení povinnosti předložit dokumenty pro účely účetní závěrky. (49) Aby se zajistilo, že výdaje spolufinancované z rozpočtu Unie v kterémkoli daném rozpočtovém roce se použijí v souladu s platnými pravidly, měl by být vytvořen vhodný rámec pro roční účetní závěrky. Na základě tohoto rámce by měly akreditované subjekty předložit Komisi za každý program prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti doplněné ověřenou roční účetní závěrkou, souhrnnou zprávou o kontrolách, výrokem nezávislého auditora a kontrolní zprávou. (50) V zájmu ochrany rozpočtu Unie může být nezbytné, aby Komise prováděla finanční opravy. Aby se zajistila právní jistota pro členské státy, je nezbytné vymezit okolnosti, za kterých porušení použitelného práva Unie nebo členských států může vést k finančním opravám ze strany Komise. Aby se zajistilo, že finanční opravy, které Komise může uložit členským státům, se budou týkat ochrany finančních zájmů EU, měly by být omezeny pouze na případy, kdy se porušení práva Unie nebo jednotlivých členských států přímo nebo nepřímo týká způsobilosti, správnosti, řízení nebo kontroly operací a souvisejících výdajů. Pro zajištění proporcionality je nutné, aby Komise při rozhodování o výši finanční opravy zvážila povahu a závažnost dotčeného porušení. (51) Za účelem podpory finanční disciplíny je vhodné stanovit opatření ke zrušení kterékoli části rozpočtového závazku v rámci některého programu, zejména pokud částka může být vyňata ze zrušení závazku a pokud prodlevy při provádění vyplývají z mimořádných nebo nepředvídatelných okolností nezávislých na dotyčné straně, jejichž následkům nelze ani přes veškeré prokázané úsilí zabránit. (52) Je zapotřebí dalších obecných ustanovení, pokud jde o konkrétní fungování fondů. Aby se zvýšila jejich přidaná hodnota a jejich příspěvek k prioritám strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, mělo by být konkrétně fungování těchto fondů zjednodušeno a měly by se soustředit na cíle „Investice pro růst a zaměstnanost“ a „Evropská územní spolupráce“. (53) Dodatečná ustanovení pro konkrétní fungování EZFRV a EMFF jsou uvedena v příslušných odvětvových právních předpisech. (54) Aby se přispělo k plnění cílů Smlouvy spočívajících v hospodářské, sociální a územní soudržnosti, měl by cíl „Investice pro růst a zaměstnanost“ podporovat všechny regiony. Aby se poskytovala vyrovnaná a postupná podpora a zohlednil se hospodářský a sociální rozvoj, měly by se zdroje v rámci tohoto cíle přidělovat z EFRR a ESF mezi méně rozvinuté regiony, přechodové regiony a více rozvinuté regiony podle jejich HDP na obyvatele ve srovnání s průměrem EU. Pro zajištění dlouhodobé udržitelnosti investic ze strukturálních fondů, regiony, jejichž HDP na obyvatele byl v období 2007–2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na obyvatele vzrostl na více než 75 % průměru EU-27, by měly obdržet nejméně dvě třetiny svých přídělů na období 2007–2013. Členské státy, jejichž hrubý národní důchod (HND) na obyvatele je nižší než 90 % průměru EU, by měly z FS čerpat prostředky v rámci cíle „Investice pro růst a zaměstnanost“. (55) Pro určování regionů a oblastí, jež jsou způsobilé k poskytnutí podpory z fondů, by se měla stanovit objektivní kritéria. Za tímto účelem by mělo být určení těchto regionů a oblastí na úrovni Unie založeno na společném systému třídění regionů stanoveném nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS)[12]. (56) Aby Komise mohla určit přiměřený finanční rámec, měla by za použití objektivní a transparentní metody a prostřednictvím prováděcího aktu stanovit orientační roční rozpis dostupných prostředků na závazky s cílem zaměřit se na regiony, jejichž rozvoj zaostává, včetně těch, které dostávají přechodnou podporu. (57) Je nezbytné stanovit limity těchto zdrojů na investice pro růst a zaměstnanost a přijmout objektivní kritéria pro jejich přidělování regionům a členským státům. Aby se v celé Unii podpořilo nezbytné urychlení rozvoje infrastruktury v oblasti dopravy a energetiky, jakož i v oblasti informačních a komunikačních technologií, měl by být vytvořen „nástroj pro propojení Evropy“. Přidělování ročních položek z fondů a částek převedených z Fondu soudržnosti na nástroj pro propojení Evropy každému členskému státu by mělo být omezeno maximální částkou, která by se stanovila s ohledem na způsobilost konkrétního členského státu tyto prostředky vyčerpat. Kromě toho je v souladu s hlavním cílem snižování chudoby nezbytné přeorientovat režimy potravinové pomoci pro nejchudší osoby, aby se podpořilo sociální začleňování a harmonický rozvoj Unie. Plánuje se zavedení mechanismu, který bude převádět zdroje do tohoto nástroje a zajistí, aby se skládaly z přídělů z ESF pomocí odpovídajícího implicitního snížení minimálního procentního podílu ze strukturálních fondů, který má být přidělen na ESF v každé zemi. (58) Za účelem silnějšího zaměření na výsledky a dosahování záměrů a cílů strategie Evropa 2020 by se pět procent z prostředků určených na cíl „Investice pro růst a zaměstnanost“ mělo vyčlenit jako výkonnostní rezerva pro každý fond a každou kategorii regionů v každém členském státě. (59) Pokud jde o fondy a aby byl zajištěn přiměřený příděl pro každou kategorii regionů, neměly by se prostředky převádět mezi méně rozvinutými, přechodovými a více rozvinutými regiony s výjimkou řádně odůvodněných okolností souvisejících se splněním jednoho nebo více tematických cílů, přičemž takový výjimečný příděl by neměl přesáhnout 2 % z celkových prostředků určených pro dotyčnou kategorii regionů. (60) Aby byl zajištěn skutečný hospodářský dopad, neměla by podpora z fondů nahrazovat výdaje z veřejných zdrojů nebo rovnocenné strukturální výdaje členských států za podmínek tohoto nařízení. Kromě toho, aby podpora z fondů zohledňovala širší hospodářské souvislosti, měla by být úroveň výdajů z veřejných zdrojů stanovena podle obecných makroekonomických podmínek, ve kterých financování probíhá, a to na základě ukazatelů uvedených v programech stability a v konvergenčních programech každoročně předkládaných členskými státy v souladu s nařízením (ES) č. 1466/1997 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[13]. Ověření zásady adicionality, které provádí Komise, by se mělo zaměřit na členské státy, kde v méně rozvinutých a přechodových regionech žije nejméně 15 % obyvatel, a to kvůli rozsahu finančních prostředků, jež jim jsou přidělovány. (61) Je nezbytné přijmout dodatečná ustanovení ohledně plánování, řízení, monitorování a kontroly operačních programů podporovaných z fondů. Operační programy by měly stanovit prioritní osy podle tematických cílů, vypracovat ucelenou intervenční logiku, aby mohly řešit zjištěné rozvojové potřeby a stanovit rámec pro hodnocení výkonnosti. Měly by rovněž obsahovat další prvky nutné pro podporu účinného a efektivního provádění těchto fondů. (62) Za účelem zlepšení doplňkovosti a jednoduššího provádění by mělo být možné podporu z FS a EFRR kombinovat s podporou z ESF ve společných operačních programech v rámci cíle týkajícího se růstu a zaměstnanosti. (63) Velké projekty zaujímají významný podíl na financování Unie a často mají strategický význam pro plnění strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Proto je odůvodněné, aby operace velkého rozsahu podle tohoto nařízení nadále podléhaly schválení ze strany Komise. K zajištění jednoznačnosti je vhodné pro tento účel vymezit obsah velkého projektu. Komise by rovněž měla mít možnost odmítnout podporu velkému projektu, u nějž není udělení podpory odůvodněné. (64) Aby členské státy měly možnost provádět část operačního programu s použitím přístupu založeného na výsledcích, je užitečné vytvořit společný akční plán zahrnující soubor opatření, která má příjemce provádět a která by měla přispět k dosažení cílů operačního programu. Aby se zjednodušila a posílila orientace fondů na výsledky, řízení společného akčního plánu by mělo být založeno výlučně na společně dohodnutých milnících, výstupech a výsledcích vymezených v rozhodnutí Komise, kterým se přijímá společný akční plán. Kontrola a audit společného akčního plánu by měly být rovněž omezeny na dosahování těchto milníků, výstupů a výsledků. Je tudíž nezbytné stanovit pravidla pro vypracování, obsah, přijetí, finanční řízení a kontrolu tohoto společného akčního plánu. (65) Pokud strategie městského nebo územního rozvoje vyžaduje integrovaný přístup, jelikož jde o investice na základě více než jedné prioritní osy jednoho nebo několika operačních programů, měla by se příslušná opatření podporovaná z fondů provádět jako integrovaná územní investice v rámci operačního programu. (66) Je nutné přijmout zvláštní pravidla, pokud jde o funkce monitorovacího výboru a výroční zprávy o provádění operačních programů podporovaných z fondů. Dodatečná ustanovení pro konkrétní fungování EZFRV jsou uvedena v příslušných odvětvových právních předpisech. (67) Aby se zajistila dostupnost zásadních a aktualizovaných údajů o provádění programů, je nezbytné, aby členské státy poskytovaly Komisi tyto klíčové údaje pravidelně. Aby se předešlo dodatečné zátěži pro členské státy, měl by být tento požadavek omezen na údaje shromažďované průběžně a jejich předávání by mělo probíhat elektronickou výměnou. (68) V souladu s článkem 175 Smlouvy předkládá Komise každé tři roky Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávy o soudržnosti popisující pokrok dosažený při upevňování hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie. Je nezbytné stanovit obsah této zprávy. (69) Považuje se za vhodné, aby Komise ve spolupráci s členskými státy prováděla následná hodnocení pro fondy, aby získala informace na odpovídající úrovni, pokud jde o výsledky a dopad financovaných zásahů. Je zapotřebí také zvláštních ustanovení pro zavedení postupu schvalování plánů hodnocení pro fondy. (70) Je důležité upozorňovat na úspěchy fondů Unie širokou veřejnost. Občané mají právo vědět, jak jsou finanční zdroje Unie investovány. Povinnost zajistit vhodné informování veřejnosti by měly mít jak řídící orgány, tak příjemci. Aby se zajistila větší účinnost při komunikaci s veřejností a lepší součinnost mezi jednotlivými komunikačními činnostmi z iniciativy Komise, musí rozpočet přidělený na komunikační činnosti podle tohoto nařízení pokrývat rovněž sdělování politických priorit Evropské unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení. (71) Aby bylo zajištěno šíření informací o úspěších fondů a úloze, kterou přitom má Unie, a aby byli potenciální příjemci informováni o možnostech financování, měla by být v tomto nařízení vymezena pravidla ohledně informačních a komunikačních opatření, jakož i určité technické vlastnosti takových opatření. (72) Aby se posílila dostupnost a transparentnost informací o možnostech financování a příjemcích podpory, měla by být v každém členském státě zpřístupněna jediná internetová stránka nebo internetový portál poskytující informace o všech operačních programech, včetně seznamu operací podporovaných v rámci každého operačního programu. (73) Je nezbytné určit prvky pro úpravu míry spolufinancování z fondů na operační programy, zejména za účelem posílení multiplikačního účinku prostředků Unie. Je rovněž nutné stanovit míry spolufinancování podle kategorií regionů, aby se zajistilo respektování zásady spolufinancování pomocí vhodné míry vnitrostátní podpory. (74) Je nezbytné, aby členské státy určily pro každý operační program řídící orgán, certifikační orgán a funkčně nezávislý auditní orgán. Aby se zajistila flexibilita pro členské státy při zřizování jejich systémů kontroly, je vhodné umožnit, aby funkce certifikačního orgánu mohl vykonávat i řídící orgán. Členský stát by měl mít rovněž možnost určit zprostředkující subjekty, které mají provádět určité úkoly řídícího orgánu nebo certifikačního orgánu. Členský stát by měl v takovém případě jasně stanovit jejich povinnosti a funkce. (75) Řídící orgán má hlavní odpovědnost za účinné a efektivní provádění fondů, a proto plní mnoho funkcí souvisejících s řízením a monitorováním programu, finančním řízením a kontrolami a rovněž výběrem projektu. Měly by být stanoveny jeho oblasti odpovědnosti a funkce. (76) Certifikační orgán by měl vypracovávat a předkládat Komisi žádosti o platby. Měl by vypracovávat roční účetní závěrky, osvědčovat úplnost, přesnost a věcnou správnost ročních účetních závěrek a to, že zaúčtované výdaje jsou v souladu s platnými unijními a vnitrostátními předpisy. Měly by být stanoveny jeho oblasti odpovědnosti a funkce. (77) Auditní orgán by měl zajišťovat, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly za použití vhodného vzorku operací a roční účetní závěrky. Měly by být stanoveny jeho oblasti odpovědnosti a funkce. (78) Aby se přihlédlo ke zvláštní organizaci systémů řízení a kontroly v případě EFRR, ESF a Fondu soudržnosti a k potřebě zajistit vyvážený přístup, jsou zapotřebí zvláštní ustanovení pro udělení a odejmutí akreditace řídícího orgánu a certifikačního orgánu. (79) Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, pokud jde o finanční kontrolu, měla by se v této oblasti prohloubit spolupráce mezi členskými státy a Komisí a měla by být stanovena kritéria, jež Komisi umožní, aby v souvislosti se svou strategií kontroly vnitrostátních systémů určila úroveň ujištění, kterou by jí měly poskytovat vnitrostátní auditní subjekty. (80) Kromě společných pravidel pro finanční řízení jsou nezbytná dodatečná ustanovení pro EFRR, ESF a Fond soudržnosti. Zejména proto, aby se zajistila přiměřená jistota pro Komisi před roční účetní závěrkou, měly by se žádosti o průběžné platby proplácet ve výši 90 % částky vyplývající z uplatnění míry spolufinancování pro každou prioritní osu stanovenou v rozhodnutí o přijetí operačního programu na způsobilé výdaje pro danou prioritní osu. Zůstatek dlužných částek by měl být členským státům vyplacen po roční účetní závěrce, pokud lze získat přiměřenou jistotu, pokud jde o způsobilost výdajů za rok, na který se účetní závěrka vztahuje. (81) Aby se zajistilo, že příjemci obdrží podporu co nejdříve, a aby se posílila záruka pro Komisi, je vhodné požadovat, aby žádosti o platby zahrnovaly pouze výdaje, na něž byla příjemcům vyplacena podpora. Mělo by být zavedeno každoroční předběžné financování, aby se zajistilo, že členské státy budou mít dostatečné prostředky, aby mohly za těchto podmínek provádět své činnosti. Takové předběžné financování by mělo být zúčtováno každý rok v rámci roční účetní závěrky. (82) Aby se zajistilo vhodné používání obecných pravidel o zrušení závazku, pravidla stanovená pro fondy by měla podrobně uvádět, jak se určují lhůty pro zrušení závazků a jakým způsobem se vypočítávají příslušné částky. (83) Je nezbytné stanovit podrobný postup pro roční účetní závěrku použitelný na fondy, aby se zajistil jasný základ a právní jistota pro tato ustanovení. Je důležité stanovit, aby členský stát měl omezenou možnost vymezit ve svých ročních účetních závěrkách částku, která bude předmětem probíhajícího řízení u auditního orgánu. (84) Postup pro roční účetní závěrku by měl být doplněn každoročním uzavřením dokončených operací (u EFRR a FS) nebo výdajů (u ESF). Aby se snížily náklady spojené s konečným uzavřením operačních programů, zmenšila se administrativní zátěž pro příjemce a poskytla se právní jistota, mělo by roční uzavření být povinné, a tím by se zkrátila doba, po kterou je třeba uchovávat doklady a během níž lze provádět audity operací a uplatňovat finanční opravy. (85) Za účelem ochrany finančních zájmů Unie a poskytnutí prostředků pro zajištění účinného provádění programů by měla existovat opatření umožňující pozastavení plateb Komise na úrovni prioritních os nebo operačního programu. (86) Je vhodné přijmout zvláštní ustanovení a postupy pro finanční opravy členských států a Komise, pokud jde o fondy, aby se členským státům poskytla právní jistota. (87) Četnost auditů operací by měla odpovídat rozsahu podpory Unie z fondů. Zejména by se měl snížit počet provedených auditů, pokud celkové způsobilé výdaje na danou operaci nepřesahují 100 000 EUR. Mělo by nicméně být možné provádět audity kdykoli, pokud existuje důkaz o nesrovnalosti nebo podvodu, nebo – v rámci auditního vzorku – po uzavření dokončené operace. Aby byla úroveň auditů prováděných Komisí úměrná riziku, měla by Komise mít možnost snížit úroveň auditní činnosti v souvislosti s operačními programy, pokud nebyly zjištěny žádné závažné nedostatky nebo pokud je auditní orgán spolehlivý. (88) Aby bylo možné doplnit a změnit určité jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, měla by pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy být svěřena Komisi, pokud jde o kodex chování, cíle a kritéria na podporu provádění partnerství, přijetí společného strategického rámce, dodatečná pravidla pro přidělení rezervy na růst a konkurenceschopnost, definici oblasti a populace, na kterou se vztahují strategie místního rozvoje, podrobná pravidla pro finanční nástroje (předběžné hodnocení, způsobilost výdajů, druhy činností, které nejsou podporovány, kombinování podpory, převod a správa aktiv, žádosti o platby a kapitalizace ročních splátek), vymezení paušální sazby podpory na operace vytvářející příjmy, povinnosti členských států ohledně postupu nahlašování nesrovnalostí a vymáhání neoprávněně vyplacených částek, vzor prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti ohledně fungování systému řízení a kontroly, podmínky vnitrostátních auditů, akreditační kritéria pro řídící a certifikační orgány, identifikaci běžných nosičů dat, úroveň finanční opravy, která má být uplatněna, změnu příloh a zvláštní opatření nutná pro zjednodušení přechodu od nařízení (ES) č. 1083/2006. Komise by také měla být oprávněna měnit přílohy I a IV za účelem řešení budoucích potřeb přizpůsobení. Je zvláště důležité, aby Komise během svých přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně konzultací na odborné úrovni. (89) Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a soustavné předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. (90) Pokud jde o fondy SSR, Komise by měla být zmocněna přijímat prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o schválení smluv o partnerství, rozhodnutí o přidělení výkonnostní rezervy a rozhodnutí o pozastavení plateb související s hospodářskými politikami členských států, a pokud jde o fondy, rozhodnutí o přijetí operačních programů, rozhodnutí o schválení velkých projektů, rozhodnutí o pozastavení plateb a rozhodnutí o finančních opravách. (91) Aby byly zajištěny jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení, prováděcí pravomoci, pokud jde o metodologii v souvislosti s cíli v oblasti změny klimatu, standardní podmínky pro monitorování finančních nástrojů, metodiku výpočtu čistých příjmů u operací vytvářejících příjmy, identifikaci regionů a členských států, které splňují kritéria Investic pro růst a zaměstnanost, vzor operačního programu pro fondy, formát pro informace o velkých projektech a pro metodologii, kterou je třeba používat k analýze nákladů a přínosů velkých projektů, standardní formát společného akčního plánu, vzor výročních a závěrečných zpráv o provádění, technické vlastnosti informačních a propagačních opatření, výměnu informací mezi členskými státy a ověřování na místě, vzor prohlášení řídícího subjektu, vzory auditních strategií, stanovisek a výroční zprávy o kontrole, používání údajů shromážděných během auditů a vzor žádostí o platbu, by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[14]. (92) Toto nařízení nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999[15]. Uvedené nařízení by proto mělo být zrušeno. (93) Jelikož cílů tohoto nařízení, konkrétně snížení rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů nebo ostrovů, zejména venkovských oblastí, oblastí postižených průmyslovými přeměnami a regionů, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, nýbrž jich lze lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: ČÁST JEDNA PŘEDMĚT A DEFINICE Článek 1 Předmět Toto nařízení stanoví obecná pravidla použitelná na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (EMFF), které fungují pod společným strategickým rámcem (dále jen „fondy SSR“). Vymezuje rovněž ustanovení nezbytná k zajištění účinnosti fondů SSR a jejich koordinace mezi sebou i s dalšími nástroji Unie. Toto nařízení rovněž stanoví obecná pravidla pro EFRR, ESF (dále společně označovány jen jako „strukturální fondy“) a FS. Toto nařízení vymezuje úkoly, přednostní cíle a uspořádání strukturálních fondů a Fondu soudržnosti (dále jen „fondy“), kritéria způsobilosti členských států a regionů pro podporu z fondů SSR, dostupné finanční zdroje a kritéria pro jejich přidělování. Pravidla stanovená v tomto nařízení se použijí, aniž jsou dotčena ustanovení uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. […]/2012 o financování, řízení a monitorování společné zemědělské politiky[16] (dále jen „nařízení o společné zemědělské politice“) a zvláštní ustanovení uvedená v těchto nařízeních: (1) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. […]/2012 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006[17] (dále jen „nařízení o EFRR“); (2) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. […]/2012 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1081/2006[18] (dále jen „nařízení o ESF“); (3) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. […]/2012 o zřízení Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1084/2006[19] (dále jen „nařízení o FS“); (4) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. […]/2012 o Evropské územní spolupráci[20] (dále jen „nařízení o EÚS“); (5) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. […]/2012 o Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a o zrušení nařízení (ES) č. 11698/2005[21] (dále jen „nařízení o EZFRV“); a (6) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. […]/2012 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1198/2006[22] (dále jen „nařízení o EMFF“). Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se na finanční nástroje podporované z fondů SSR použijí definice finančních nástrojů stanovené ve finančním nařízení, pokud není v tomto nařízení stanoveno jinak: Kromě toho se použijí tyto definice: (1) „strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se rozumí záměry a sdílené cíle, ke kterým směřují činnosti členských států a Unie vymezené ve sdělení Komise s názvem Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a obsažené v závěrech, které přijala Evropská rada dne 17. června 2010 jako přílohu I (nová evropská strategie pro zaměstnanost a růst – hlavní cíle EU), a v rozhodnutí Rady ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států a v jakékoli revizi těchto záměrů a sdílených cílů; (2) „společným strategickým rámcem“ se rozumí dokument, který převádí cíle a záměry strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění do podoby klíčových akcí pro fondy SSR, zřizuje pro každý tematický cíl klíčová opatření, která mají být podporována z jednotlivých fondů SSR a mechanismy pro zajištění soudržnosti a souladu programování fondů SSR s hospodářskými politikami a politikami zaměstnanosti členských států a Unie; (3) „zvláštními pravidly týkajícími se fondů“ se rozumí ustanovení obsažená v části tři tohoto nařízení nebo zavedená na jejím základě nebo ve zvláštních nařízeních nebo obecném nařízení, která se týkají jednoho nebo několika fondů SSR a jsou uvedena v čl. 1 třetím pododstavci; (4) „programováním“ se rozumí proces organizace, rozhodování a přidělování finančních prostředků v několika fázích s cílem realizovat během několika let společnou akci Unie a členských států za účelem dosažení strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění; (5) „programem“ se rozumí „operační program“ uvedený v části tři tohoto nařízení a v nařízení o EMFF a „program pro rozvoj venkova“ uvedený v nařízení o EZFRV; (6) „prioritou“ se rozumí „prioritní osa“ uvedená v části tři tohoto nařízení a „priorita Unie“ uvedená v nařízení o EMFF a v nařízení o EZFRV; (7) „operací“ se rozumí projekt, smlouva, opatření nebo skupina projektů, které byly vybrány řídícím orgánem dotyčného programu nebo z jeho pověření a které přispívají k dosažení cílů priority nebo priorit, k níž / k nimž se vztahují; v souvislosti s finančními nástroji tvoří operaci finanční příspěvky z programu na finanční nástroje a následná finanční podpora, kterou tyto finanční nástroje poskytují; (8) „příjemcem“ se rozumí veřejný nebo soukromý subjekt odpovědný za zahájení nebo za zahájení a provádění operací; v souvislosti se státní podporou se výrazem „příjemce“ rozumí subjekt, který dostává podporu; v souvislosti s finančními nástroji se výrazem „příjemce“ rozumí subjekt, který provádí finanční nástroj; (9) „konečným příjemcem“ se rozumí právnická nebo fyzická osoba, která dostává finanční podporu z finančního nástroje; (10) „státní podporou“ se rozumí podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, přičemž pro účely tohoto nařízení se má za to, že tento výraz zahrnuje rovněž podporu de minimis ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis[23], nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů[24] a nařízení Komise (ES) č. 875/2007 ze dne 24. července 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v odvětví rybolovu a o změně nařízení (ES) č. 1860/2004[25]; (11) „dokončenou operací“ se rozumí operace, která je fyzicky dokončena nebo zcela provedena a v souvislosti s níž příjemci provedli všechny příslušné platby a byl jim vyplacen odpovídající příspěvek z veřejných zdrojů; (12) „podporou z veřejných zdrojů“ se rozumí jakákoli finanční podpora na financování určité operace, jestliže tato podpora pochází z rozpočtu celostátních, regionálních nebo místních orgánů veřejné správy, z rozpočtu Unie týkajícího se fondů SSR, z rozpočtu veřejnoprávních subjektů nebo z rozpočtu sdružení orgánů veřejné správy nebo veřejnoprávních subjektů; (13) „veřejnoprávním subjektem“ se rozumí jakýkoli subjekt, na který se vztahuje veřejné právo ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES[26], a jakékoli evropské seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) zřízené v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006[27], bez ohledu na to, zda příslušné vnitrostátní prováděcí předpisy považují ESÚS za veřejnoprávní subjekt nebo soukromoprávní subjekt; (14) „dokladem“ se rozumí tištěné nebo elektronické médium obsahující informace významné v rámci tohoto nařízení; (15) „zprostředkujícím subjektem“ se rozumí jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící nebo certifikační orgán nebo který z pověření takového orgánu plní povinnosti vůči příjemcům provádějícím operace; (16) „strategií místního rozvoje“ se rozumí ucelená soustava operací za účelem splnění cílů a potřeb na místní úrovni, která přispívá ke splnění strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a která je prováděna v rámci partnerství na vhodné úrovni; (17) „průběžným uzavíráním“ se rozumí uzavírání operací na základě provedení roční účetní závěrky, a sice ještě před obecným uzavřením programu; (18) „smlouvou o partnerství“ se rozumí dokument vypracovaný členským státem za účasti partnerů v souladu s přístupem založeným na víceúrovňové správě, který stanoví strategii členského státu, priority a opatření pro účinné a efektivní využívání fondů SSR za účelem dosahování strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a který je schválen Komisí na základě posouzení a dialogu s dotyčným členským státem. (19) „kategorií regionů“ se rozumí rozdělení regionů do kategorií „méně rozvinuté regiony“, „přechodové regiony“ nebo „více rozvinuté regiony“ podle čl. 82 odst. 2; (20) „žádostí o platbu“ se rozumí žádost o platbu nebo výkaz výdajů předložený členským státem Komisi; (21) „EIB“ se rozumí Evropská investiční banka, Evropský investiční fond nebo jakákoli dceřiná společnost Evropské investiční banky; (22) „malými a středními podniky“ se rozumí mikropodniky, malé nebo střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES nebo jeho pozdějších změn; (23) „účetním obdobím“ se pro účely části tři rozumí období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období, u nějž se tím rozumí období od počátečního data způsobilosti výdajů do 30. června 2015. Poslední účetní období je období od 1. července 2022 do l. června 2023; (24) „rozpočtovým rokem“ se pro účely části tři rozumí období od 1. ledna do 31. prosince. ČÁST DVĚ SPOLEČNÁ USTANOVENÍ POUŽITELNÁ NA FONDY SSR HLAVA I Zásady podpory unie pro fondy SSR Článek 3 Oblast působnosti Pravidla stanovená v této části se použijí, aniž jsou dotčena ustanovení obsažená v části tři. Článek 4 Obecné zásady 1. Fondy SSR poskytují prostřednictvím víceletých programů podporu, která doplňuje celostátní, regionální a místní zásahy, za účelem splnění strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění při zohlednění integrovaných hlavních směrů a doporučení pro konkrétní země podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy a příslušných doporučení Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy. 2. Komise a členské státy zajistí, aby byla podpora z fondů SSR v souladu s politikami a prioritami Unie a vzájemně se doplňovala s dalšími finančními nástroji Unie. 3. Podpora z fondů SSR se provádí v úzké spolupráci mezi Komisí a členskými státy. 4 Členské státy a subjekty určené členskými státy pro tento účel zodpovídají za provádění programů a plnění svých úkolů podle tohoto nařízení a zvláštních pravidel pro fondy na příslušné územní úrovni v souladu s institucionálním, právním a finančním rámcem dotyčného členského státu, pokud jsou v souladu s tímto nařízením a se zvláštními nařízeními o fondech. 5. Opatření pro provádění a využívání fondů SSR a zejména nezbytné finanční a správní zdroje potřebné pro provádění fondů SSR v souvislosti s podáváním zpráv, hodnocením, řízením a kontrolou musí zohlednit zásadu proporcionality s ohledem na výši přidělené podpory. 6. Komise a členské státy v souladu se svými povinnostmi zajišťují koordinaci mezi fondy SSR a dalšími politikami a nástroji Unie včetně těch, jež spadají do rámce vnější činnosti Unie. 7. Část rozpočtu Unie přidělená fondům SSR je plněna v rámci sdíleného řízení, na němž se podílejí členské státy a Komise, v souladu s čl. 53 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (dále jen „finanční nařízení“)[28], s výjimkou částky z FS převedené na nástroj pro propojení Evropy uvedený v čl. 84 odst. 4 a inovativních opatření z podnětu Komise podle článku 9 nařízení o EFRR a technické pomoci z podnětu Komise. 8. Komise a členské státy uplatňují zásadu řádného finančního řízení v souladu s článkem 73 finančního nařízení. 9. Komise a členské státy zajistí účinnost fondů SSR, zejména prostřednictvím monitorování, podávání zpráv a hodnocení. 10. Komise a členské státy plní své úlohy v souvislosti s fondy SSR s cílem snížit administrativní zátěž pro příjemce. Článek 5 Partnerství a víceúrovňová správa 1. V souvislosti se smlouvou o partnerství a s každým programem naváže členský stát spolupráci s těmito partnery: (a) příslušné regionální, místní, městské a jiné orgány veřejné správy; (b) hospodářští a sociální partneři; a (c) subjekty zastupující občanskou společnost, včetně partnerů v oblasti životního prostředí, nevládních organizací a subjektů zodpovědných za prosazování rovnosti a nediskriminace. 2. V souladu s přístupem založeným na víceúrovňové správě zapojí členské státy partnery do přípravy smluv o partnerství a zpráv o pokroku a do přípravy, provádění, monitorování a hodnocení programů. Partneři se účastní práce monitorovacích výborů pro jednotlivé programy. 3. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 140, aby stanovila evropský kodex chování, který stanoví cíle a kritéria, která mají podpořit provádění dohod o partnerství a zjednodušit sdílení informací, zkušeností, výsledků a osvědčených postupů mezi členskými státy. 4. Nejméně jednou za rok uspořádá Komise s organizacemi, které zastupují partnery na úrovni Unie, konzultace ohledně provádění podpory z fondů SSR, a to pro každý fond SSR. Článek 6 Soulad s právem Unie a jednotlivých členských států Operace financované z fondů SSR musí být v souladu s platným právem Unie a jednotlivých členských států. Článek 7 Podpora rovnosti žen a mužů a nediskriminace Členské státy a Komise zajistí podporu rovnosti žen a mužů a začlenění hlediska rovnosti pohlaví při přípravě a provádění programů. Členské státy a Komise přijmou vhodná opatření, aby během přípravy a provádění programů nedocházelo k diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Článek 8 Udržitelný rozvoj Cíle fondů SSR je nutno monitorovat v rámci zásad udržitelného rozvoje a prosazování cíle Unie chránit životní prostředí a zlepšovat jeho kvalitu, jak je stanoveno v článcích 11 a 19 Smlouvy, při zohlednění zásady „platí znečišťovatel“. Členské státy a Komise při přípravě a provádění smluv o partnerství a programů zajistí podporu požadavků na ochranu životního prostředí, účinného využívání zdrojů, opatření ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, odolnosti proti katastrofám a předcházení rizikům. Členské státy musí poskytovat informace o podpoře plnění cílů v oblasti změny klimatu s použitím metodologie přijaté Komisí. Komise přijme tuto metodologii prostřednictvím prováděcího aktu. Prováděcí akt se přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 143 odst. 3. HLAVA II STRATEGICKÝ PŘÍSTUP KAPITOLA I Tematické cíle fondů SSR a společný strategický rámec Článek 9 Tematické cíle Aby každý fond SSR splnil své poslání, tj. přispět ke strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, musí podporovat tyto tematické cíle: (1) posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací; (2) zlepšení přístupu, využití a kvality informačních a komunikačních technologií; (3) zvýšení konkurenceschopnosti malých a středních podniků, odvětví zemědělství (v případě EZFRV) a odvětví rybářství a akvakultury (v případě EMFF); (4) podpora přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích; (5) podpora přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a řízení rizik; (6) ochrana životního prostředí a podpora účinného využívání zdrojů; (7) podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách; (8) podpora zaměstnanosti a podpora mobility pracovních sil; (9) podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě; (10) investice do vzdělávání, dovedností a celoživotního učení; (11) posilování institucionální kapacity a účinné veřejné správy. Tematické cíle se promítají do konkrétních priorit pro každý fond SSR, které jsou stanoveny ve zvláštních pravidlech pro fondy. Článek 10 Společný strategický rámec Společný strategický rámec promítá záměry a cíle strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění do klíčových opatření týkajících se fondů SSR s cílem podpořit harmonický, vyrovnaný a udržitelný rozvoj Unie. Článek 11 Obsah Společný strategický rámec stanoví: (a) pro každý tematický cíl klíčová opatření, která mají být podporována z každého fondu SSR; (b) klíčové územní problémy pro městské, venkovské, pobřežní oblasti a oblasti rybolovu, jakož i pro oblasti se zvláštními územními rysy uvedenými v článcích 174 a 349 Smlouvy, které je třeba řešit prostřednictvím fondů SSR; (c) horizontální principy a politické cíle pro provádění fondů SSR; (d) prioritní oblasti pro činnosti jednotlivých fondů SSR, pokud jde o spolupráci, případně s přihlédnutím k makroregionálním strategiím a strategiím pro pobřežní oblasti; (e) mechanismy koordinace fondů SSR mezi sebou navzájem a s dalšími příslušnými politikami a nástroji Unie včetně vnějších nástrojů pro spolupráci; (f) mechanismy pro zajištění soudržnosti a souladu programování fondů SSR s doporučeními pro konkrétní země podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy a s příslušnými doporučeními Rady přijatými podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy. Článek 12 Přijetí a přezkum Komise je zmocněna přijmout do tří měsíců od přijetí tohoto nařízení akt v přenesené pravomoci o společném strategickém rámci v souladu s článkem 142. Pokud dojde k zásadním změnám strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, Komise přezkoumá a případně přijme aktem v přenesené pravomoci revidovaný společný strategický rámec v souladu s článkem 142. Do šesti měsíců od přijetí revidovaného společného strategického rámce navrhnou případně členské státy potřebné změny svých smluv o partnerství a programů, aby byl zajištěn jejich soulad s revidovaným společným strategickým rámcem. KAPITOLA II Smlouva o partnerství Článek 13 Vypracování smlouvy o partnerství 1. Každý členský stát vypracuje smlouvu o partnerství na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. 2. Smlouvu o partnerství vypracují členské státy ve spolupráci s partnery uvedenými v článku 5. Smlouva o partnerství se vypracuje v dialogu s Komisí. 3. Smlouva o partnerství se vztahuje na veškerou podporu z fondů SSR v dotyčném členském státě. 4. Každý členský stát předá svou smlouvu o partnerství Komisi do tří měsíců ode dne přijetí společného strategického rámce. Článek 14 Obsah smlouvy o partnerství Smlouva o partnerství stanoví: (a) opatření, která zajistí soulad se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a to včetně: i) analýzy rozdílů a potřeb rozvoje s ohledem na tematické cíle a klíčová opatření, jež jsou vymezena ve společném strategickém rámci, a na cíle stanovené v doporučeních pro jednotlivé země podle čl. 121 odst. 2 a Smlouvy a v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy; ii) souhrnu výsledků analýzy předběžného hodnocení programů odůvodňující výběr tematických cílů a orientační příděly finančních prostředků z fondů SSR; iii) přehledu hlavních očekávaných výsledků u každého z fondů SSR pro každý tematický cíl; iv) orientačního rozdělení podpory poskytované Unií podle tematických cílů na vnitrostátní úrovni pro každý z fondů SSR; rovněž včetně celkové orientační částky předpokládané podpory na cíle v oblasti změny klimatu; v) hlavních prioritních oblastí pro spolupráci, případně s přihlédnutím k makroregionálním strategiím a strategiím pro přímořské oblasti; vi) horizontálních principů a politických cílů pro provádění fondů SSR; vii) seznamu programů pod EFRR, ESF a FS, s výjimkou programů spadajících pod cíl Evropská územní spolupráce a programů EZFRV a EMFF, spolu s příslušnými orientačními příděly pro každý fond SSR na každý rok; (b) integrovaný přístup k územnímu rozvoji podporovaný fondy SSR, který vymezuje: i) mechanismy na celostátní a regionální úrovni, které zajistí koordinaci mezi fondy SSR a dalšími finančními nástroji Unie a jednotlivých členských států a EIB; ii) opatření, která mají zajistit integrovaný přístup k využívání fondů SSR pro územní rozvoj městských, venkovských a pobřežních oblastí a oblastí rybolovu a oblastí se zvláštními územními rysy, zejména za použití ustanovení článků 28, 29 a 99, v případě potřeby včetně seznamu měst, která se mají účastnit platformy pro rozvoj měst uvedené v článku 7 nařízení o EFRR; (c) integrovaný přístup k řešení zvláštních potřeb zeměpisných oblastí nejvíce postižených chudobou nebo cílových skupin, jimž nejvíce hrozí diskriminace nebo vyloučení, se zvláštním zřetelem na marginalizované skupiny obyvatel, případně včetně orientační výše přídělu finančních prostředků pro každý příslušný fond SSR; (d) opatření k zajištění účinného provádění, a to včetně: i) ucelené tabulky milníků a cílů stanovených v rámci programů pro výkonnostní rámec podle čl. 19 odst. 1, spolu s metodologií a mechanismem pro zajištění vzájemného souladu jednotlivých programů a fondů SSR; ii) přehledu hodnocení splnění předběžných podmínek a opatření, jež je nutno přijmout na celostátní a regionální úrovni, a harmonogramu jejich provádění, pokud nejsou předběžné podmínky splněny; iii) informací požadovaných pro předběžné ověření souladu s pravidly pro adicionalitu, jak jsou stanovena v části tři tohoto nařízení; vi) opatření přijatých k zapojení partnerů a jejich úlohy při vypracování smlouvy o partnerství a zprávy o pokroku podle definice v článku 46 tohoto nařízení; (e) opatření k zajištění účinného provádění fondů SSR, a to včetně: i) posouzení, zda je třeba posílit správní kapacitu orgánů a případně příjemců, a opatření, jež je nutno za tímto účelem přijmout; ii) přehledu plánovaných opatření a odpovídajících cílů v rámci programů zaměřených na snížení administrativní zátěže pro příjemce; iii) posouzení stávajících systémů pro elektronickou výměnu dat a plánovaných opatření, jež mají umožnit, aby veškeré výměny informací mezi příjemci a orgány zodpovědnými za řízení a kontrolu programů mohly probíhat výhradně prostřednictvím elektronické výměny dat. Článek 15 Přijetí a změny smlouvy o partnerství 1. Komise posoudí soulad smlouvy o partnerství s tímto nařízením, se společným strategickým rámcem a s doporučeními pro jednotlivé země podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy a s doporučeními Rady přijatými podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy, přičemž zohlední předběžná hodnocení programů a své připomínky vyjádří do tří měsíců ode dne předložení smlouvy o partnerství. Členský stát poskytne veškeré nezbytné dodatečné informace a případně smlouvu o partnerství upraví. 2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o schválení smlouvy o partnerství nejpozději do šesti měsíců po jejím předložení členským státem za předpokladu, že byly případné připomínky Komise uspokojivě zohledněny. Smlouva o partnerství nevstoupí v platnost před 1. lednem 2014. 3. Pokud členský stát navrhne změnu smlouvy o partnerství, Komise provede posouzení podle odstavce 1 a případně přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o schválení navržené změny. KAPITOLA III Tematické zaměření, předběžné podmínky a přezkum výkonnosti Článek 16 Tematické zaměření Členské státy soustředí podporu v souladu se zvláštními pravidly pro fondy na opatření přinášející největší přidanou hodnotu ve vztahu ke strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, přičemž se zaměří na řešení problémů uvedených v doporučeních pro jednotlivé země podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy a v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy při zohlednění vnitrostátních a regionálních potřeb. Článek 17 Předběžné podmínky 1. Předběžné podmínky jsou vymezeny pro každý fond SSR ve zvláštních pravidlech týkajících se fondů. 2. Členské státy posoudí, zda jsou použitelné předběžné podmínky splněny. 3. Pokud předběžné podmínky nejsou splněny k datu předložení smlouvy o partnerství, uvedou členské státy ve smlouvě o partnerství přehled opatření, která mají být přijata na celostátní a regionální úrovni, a harmonogram jejich provádění, aby bylo zajištěno jejich splnění nejpozději do dvou let po přijetí smlouvy o partnerství nebo do 31. prosince 2016, podle toho, co nastane dříve. 4. Členské státy stanoví v příslušných programech podrobná opatření týkající se plnění předběžných podmínek, včetně harmonogramu jejich provádění. 5. Komise informace o splnění předběžných podmínek posoudí v rámci svého posouzení smlouvy o partnerství a programů. Při schvalování programu se může rozhodnout pozastavit všechny průběžné platby na program nebo jejich část, dokud nedojde k uspokojivému dokončení opatření ke splnění předběžných podmínek. Nedokončení opatření ke splnění předběžných podmínek ve lhůtě stanovené v programu je důvodem pro pozastavení plateb ze strany Komise. 6. Odstavce 1 až 5 se nepoužijí na programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce. Článek 18 Výkonnostní rezerva Částka ve výši 5 % ze zdrojů přidělených každému fondu SSR a členskému státu, s výjimkou zdrojů přidělených na cíl Evropská územní spolupráce a na hlavu V nařízení o EMFF, tvoří výkonnostní rezervu, která se přiděluje v souladu s článkem 20. Článek 19 Přezkum výkonnosti 1. Komise ve spolupráci s členskými státy přezkoumá výkonnost programů v každém členském státě v letech 2017 a 2019 s ohledem na výkonnostní rámec stanovený v příslušné smlouvě o partnerství a v programech. Způsob stanovení výkonnostního rámce je uveden v příloze I. 2. Tento přezkum posoudí dosažení milníků programů na úrovni priorit na základě informací a hodnocení uvedených ve zprávách o pokroku předkládaných členskými státy v letech 2017 a 2019. Článek 20 Přidělení výkonnostní rezervy 1. Pokud přezkum výkonnosti provedený v roce 2017 ukáže, že se na úrovni priority nepodařilo dosáhnout milníků programu stanovených pro rok 2016, předloží Komise dotyčnému členskému státu příslušná doporučení. 2. Na základě přezkumu provedeného v roce 2019 přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o programech a prioritách pro každý fond SSR a členský stát, které dosáhly svých milníků. Členské státy navrhnou přidělení výkonnostní rezervy programům a prioritám určeným v uvedeném rozhodnutí Komise. Komise schválí změnu dotčených programů v souladu s článkem 26. Pokud členský stát nepředloží informace podle čl. 46 odst. 2 a 3, výkonnostní rezerva pro dotčené programy a priority se nepřidělí. 3. Pokud z přezkumu výkonnosti vyplývá, že priorita nedosáhla milníků stanovených ve výkonnostním rámci, může Komise pozastavit celou průběžnou platbu nebo její část na prioritu programu v souladu s postupem stanoveným ve zvláštních pravidlech pro fondy. 4. Pokud Komise na základě posouzení závěrečné zprávy o provádění programu zjistí závažné nesplnění cílů stanovených ve výkonnostním rámci, může v souvislosti s dotyčnými prioritami uplatnit finanční opravy. Komise je zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 142 pro stanovení kritérií a metodologie pro určení úrovně finančních operací, které mají být uplatněny. 5. Odstavec 2 se nepoužije na programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce a na hlavu V nařízení o EMFF. KAPITOLA IV Makroekonomické podmínky Článek 21 Podmínky související s koordinací hospodářských politik jednotlivých členských států 1. Komise může členský stát požádat, aby svou smlouvu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné za účelem: (a) podpory provádění doporučení Rady, které je určeno dotčenému členskému státu a které bylo přijato v souladu s čl. 121 odst. 2 a/nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy, nebo za účelem podpory provádění opatření, která jsou určena dotčenému členskému státu a která byla přijata v souladu s čl. 136 odst. 1 Smlouvy; (b) podpory provádění doporučení Rady, které je určeno dotčenému členskému státu a které bylo přijato v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy; (c) podpory provádění doporučení Rady, které je určeno dotčenému členskému státu a které bylo přijato v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. …/2011 [o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy], má-li se za to, že uvedené změny jsou nezbytné k nápravě makroekenomické nerovnováhy; nebo (d) maximalizace dopadu dostupných fondů SSR na růst a konkurenceschopnost podle odstavce 4, pokud členský stát splňuje jednu z následujících podmínek: i) má přístup k finanční pomoci Unie podle nařízení Rady (EU) č. 407/2010; ii) má přístup ke střednědobé finanční pomoci podle nařízení Rady (ES) č. 332/2002[29]; iii) má přístup k finanční pomoci formou půjčky v rámci ESM v souladu se Smlouvou o založení Evropského mechanismu stability. 2. Členský stát předloží návrh na změnu smlouvy o partnerství a příslušných programů ve lhůtě jednoho měsíce. Je-li to nezbytné, sdělí Komise své připomínky ve lhůtě jednoho měsíce od předložení změn, a členský stát má poté měsíc na to, aby svůj návrh podal znovu. 3. Pokud Komise žádné připomínky nemá nebo byly její připomínky uspokojivě zohledněny, přijme rozhodnutí o schválení změn smlouvy o partnerství a příslušných programů bez zbytečného odkladu. 4. Odchylně od odstavce 1, je-li finanční pomoc členskému státu poskytována v souladu s odst. 1 písm. d) a má-li návaznost na ozdravný program, může Komise s cílem maximalizovat dopad dostupných fondů SSR na růst a konkurenceschopnost smlouvu o partnerství a programy změnit i bez návrhu členského státu. Ve snaze zajistit účinné provádění smlouvy o partnerství a příslušných programů se Komise zapojí do jejich řízení, jak je uvedeno v ozdravném programu nebo v memorandu o ujednání, které dotčený členský stát podepsal. 5. Pokud č