CS Úřední věstník Evropské unie C 325/1

SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU

Roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu za rok 2016

(2017/C 325/01)

OBSAH

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY 2

SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 3

FINANČNÍ PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ 6

FINANČNÍ VÝKAZY ERF 7

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF 15

VÝNOSY 30

NÁKLADY 31

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF 40

KONEČNÁ ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU 41

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU BÊKOU 41

KONEČNÁ ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU PRO AFRIKU 46

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU PRO AFRIKU 46

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU 51

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ 55

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ – PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU INVESTIČNÍ BANKOU 84

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY

Roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu za rok 2016 byla sestavena v souladu s hlavou IX finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.

Potvrzuji svou odpovědnost za to, že je roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu sestavena a zveřejněna v souladu s článkem 20 finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond.

Všechny údaje potřebné k sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o aktivech a pasivech Evropského rozvojového fondu a o plnění rozpočtu, mi předložily schvalující osoby a EIB, jež zároveň zaručily spolehlivost předložených údajů.

Potvrzuji tímto, že na základě uvedených údajů a provedených kontrol, jež jsem považovala k podpisu účetní závěrky za potřebné, jsem nabyla přiměřené jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech významných ohledech věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského rozvojového fondu.

[podepsána] Rosa ALDEA BUSQUETS Účetní 23. června 2017

SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF

1. OBECNÉ SOUVISLOSTI

Evropská unie (EU) spolupracuje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje, a především omezení a odstranění chudoby v dlouhodobém horizontu prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem EU spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky, které EU přiděluje na rozvojovou spolupráci, pocházejí ze tří zdrojů:

— rozpočtu EU,

— Evropského rozvojového fondu a

— Evropské investiční banky.

Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem k poskytování pomoci EU určené na rozvojovou spolupráci ve státech Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ).

ERF není financován z rozpočtu EU. Je zřízen vnitřní dohodou mezi zástupci členských států zasedajícími v Radě a je spravován zvláštním výborem. Za finanční realizaci operací prováděných se zdroji ERF odpovídá Evropská komise (Komise). Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční facilitu.

V období 2014 až 2020 bude zeměpisně orientovaná pomoc poskytovaná státům AKT a ZZÚ i nadále financována hlavně prostřednictvím ERF. Každý ERF se obvykle uzavírá na dobu kolem pěti let a řídí se vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost sestavit pro každý jednotlivý ERF finanční výkazy. Finanční výkazy se proto sestavují za každý ERF samostatně, pokud jde o tu jeho část, kterou spravuje Komise. Tyto finanční výkazy se také předkládají v souhrnné podobě, která poskytuje celkový přehled o finančním stavu zdrojů, za něž Komise odpovídá.

Vnitřní dohodu, kterou se zřizuje 11. ERF, podepsaly zúčastněné členské státy na zasedání Rady v červnu 2013 (1). V platnost vstoupila dnem 1. března 2015. V zájmu kontinuity mezi končícím 10. ERF a 11. ERF, který měl vstoupit v platnost, navrhla Komise přechodná opatření známá jako „překlenovací nástroj“ (2). Překlenovací nástroj je vykázán v rámci 11. ERF.

Zároveň bylo finanční nařízení pro 10. ERF (3) změněno a přijato nové finanční nařízení pro přechodné období (4). Oba předpisy vstoupily v platnost dnem 30. května 2014. Dne 2. března 2015 Rada přijala finanční nařízení pro 11. ERF (5) a prováděcí pravidla (6). Oba předpisy vstoupily v platnost dnem 6. března 2015.

V rámci dohody o partnerství AKT-EU byla zřízena investiční facilita. Tato investiční facilita, kterou spravuje EIB, se používá na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT. Financovány z ní jsou v zásadě (nikoli však výlučně) soukromé investice. Facilita je koncipována jako obnovitelný fond, což znamená, že splátky úvěrů lze opětovně investovat do dalších operací. Facilita se tedy sama obnovuje a je finančně nezávislá. Vzhledem k tomu, že investiční facilita není spravována Komisí, není konsolidována v první části roční účetní závěrky, jež uvádí finanční výkazy ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investiční facility jsou uvedeny ve zvláštní části roční účetní závěrky (část II), čímž je podán úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF (7).

2. JAK JE ERF FINANCOVÁN?

Evropská rada schválila dne 2. prosince 2013 víceletý finanční rámec na období 2014–2020. V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu EU (rozpočtována), ale že bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF.

Rozpočet EU je sestavován vždy na rok a na dobu jednoho roku jsou v souladu se zásadou ročního rozpočtu plánovány a schvalovány i jeho příjmy a výdaje. Naopak ERF má víceletý charakter. Jednotlivé ERF stanoví celkové prostředky na rozvojovou spolupráci obvykle na dobu pěti let. Vzhledem k tomu, že jsou jim zdroje přidělovány na více let, lze je využívat po celou dobu fungování fondů. Absence jednoročního rozpočtového horizontu je zřejmá z rozpočtového výkaznictví, v němž je plnění rozpočtu ERF posuzováno na základě porovnání s celkovými prostředky.

Zdroji ERF jsou příspěvky ad hoc od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni sejdou zástupci členských států, aby rozhodli o celkové částce, která bude fondu přidělena, a zkontrolovali jeho čerpání. Fond následně spravuje Komise v souladu s unijní politikou rozvojové spolupráce. Jelikož členské státy mají souběžně s touto unijní politikou i svou vlastní politiku rozvojové pomoci, musí se v této oblasti v zájmu komplementarity s EU koordinovat.

Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek.

3. ROČNÍ VÝKAZY

3.1. ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA

V souladu s článkem 46 finančního nařízení pro ERF se finanční výkazy ERF sestavují podle zásad akruálního účetnictví, které vycházejí z Mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS). Účetní pravidla přijatá účetním Komise používají všechny orgány a subjekty EU, aby byla zajištěna jednotná pravidla vedení účetnictví, oceňování a zveřejňování účetních závěrek a aby se harmonizovalo sestavování finančních výkazů a konsolidace dle článku 152 finančního nařízení EU. Tato účetní pravidla EU se používají rovněž pro ERF s přihlédnutím ke specifičnosti jeho činností.

Sestavením účetní závěrky ERF je pověřen účetní Komise, který je zároveň účetním ERF. Účetní zajišťuje, aby tato závěrka poskytovala věrný a poctivý obraz finanční situace ERF.

Roční účetní závěrka má tyto části:

Část I: Prostředky spravované Komisí

i) Finanční výkazy ERF a přílohy

ii) Finanční výkazy svěřenských fondů EU konsolidované v závěrce ERF

iii) Konsolidované finanční výkazy ERF a svěřenských fondů EU

iv) Zpráva o finančním plnění ERF

Část II: Výroční zpráva o plnění – Prostředky spravované Evropskou investiční bankou

i) Finanční výkazy investiční facility

Část „Finanční výkazy svěřenských fondů EU konsolidované v závěrce ERF“ obsahuje finanční výkazy obou svěřenských fondů, jež byly v rámci ERF vytvořeny, tj. svěřenského fondu EU Bêkou (viz oddíl „Finanční výkazy svěřenského fondu Bêkou“) a svěřenského fondu EU pro Afriku (8) (viz oddíl „Finanční výkazy svěřenského fondu pro Afriku“). Za sestavení individuálních finančních výkazů těchto svěřenských fondů odpovídá účetní Komise. Tyto výkazy jsou předmětem externího auditu, jejž provádí soukromá auditorská společnost. Finanční výkazy svěřenských fondů, jež jsou do této roční účetní závěrky zahrnuty, jsou konečné, tj. již zohledňují nezbytné úpravy na základě auditů.

Je nutno uvést, že se grafická úprava finančních výkazů i přílohy v roce 2016 změnila. Tyto změny se týkají čistě jen způsobu, jakým jsou finanční údaje prezentovány. Smyslem změn je tento způsob blíže sladit se způsobem prezentace u ostatních subjektů EU. Nový formát tabulek obsahuje další sloupec s údaji za rok 2015, jež jsou uváděny pro účely srovnání.

Roční účetní závěrku přijímá do 31. července následujícího roku Komise, která závěrku následně předkládá Radě a Parlamentu k udělení absolutoria.

4. AUDIT A ABSOLUTORIUM

4.1. AUDIT

Roční účetní závěrka ERF a hospodaření se zdroji těchto fondů kontroluje externí auditor – Evropský účetní dvůr (EÚD) –, který pro Evropský parlament a Radu vypracovává výroční zprávu.

4.2. ABSOLUTORIUM

Závěrečnou kontrolou je absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Orgánem příslušným k udělení absolutoria ERF je Evropský parlament. To znamená, že po auditu a finalizaci roční účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Evropského parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází jednak z posouzení účetní závěrky a výroční zprávy EÚD (včetně prohlášení o věrohodnosti) a odpovědí Komise, jednak z následných otázek a žádostí o doplňující informace předložených Komisi.

FINANČNÍ PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ (1)

OBSAH

SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 3

FINANČNÍ PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ 6

FINANČNÍ VÝKAZY ERF 7

ROZVAHA ERF 7

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF 8

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF 9

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF 10

ROZVAHA JEDNOTLIVÝCH ERF 11

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI JEDNOTLIVÝCH ERF 12

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV JEDNOTLIVÝCH ERF 13

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF 15

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF 40

KONEČNÁ ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU 41

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU BÊKOU 41

ROZVAHA SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU 43

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU 44

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU 44

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU 45

KONEČNÁ ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU PRO AFRIKU 46

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU PRO AFRIKU 46

ROZVAHA SVĚŘENSKÉHO FONDU PRO AFRIKU 48

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI SVĚŘENSKÉHO FONDU PRO AFRIKU 49

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ SVĚŘENSKÉHO FONDU PRO AFRIKU 49

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV SVĚŘENSKÉHO FONDU PRO AFRIKU 50

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU 51

KONSOLIDOVANÁ ROZVAHA 51

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ FINANČNÍ VÝKONNOSTI 52

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 53

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 54

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ 55

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ – PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU INVESTIČNÍ BANKOU 84

FINANČNÍ VÝKAZY ERF (9)

ROZVAHA ERF

v milionech EUR Bod 31.12.2016 31.12.2015 DLOUHODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 2.1 409 516 Příspěvky do svěřenských fondů 2.2 98 34 507 550 KRÁTKODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 2.1 1 372 1 145 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.3 132 171 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.4 680 504 2 184 1 820 AKTIVA CELKEM 2 691 2 370 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Rezervy 2.5 (4) (4) Finanční závazky 2.6 (6) (10) (10) (14) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 (549) (520) Výdaje a výnosy příštích období 2.8 (776) (855) (1 324 ) (1 376 ) ZÁVAZKY CELKEM (1 334 ) (1 389 ) ČISTÁ AKTIVA 1 357 980 REZERVNÍ A JINÉ FONDY Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 2.9 42 323 38 873 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2.9 2 252 2 252 Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF 2.9 — — Výsledek hospodaření minulých let (40 146 ) (36 994 ) Výsledek hospodaření za běžný rok (3 073 ) (3 152 ) ČISTÁ AKTIVA 1 357 980





VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF

v milionech EUR Bod 2016 2015 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 Inkaso nákladů 8 90 8 90 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 Finanční výnosy 3 8 Ostatní výnosy 62 42 66 50 Výnosy celkem 73 140 NÁKLADY Nástroje pomoci 3.3 (2 970 ) (3 059 ) Náklady na spolufinancování 3.4 15 (69) Finanční náklady 3.6 4 (1) Ostatní náklady 3.7 (196) (162) Náklady celkem (3 146 ) (3 291 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (3 073 ) (3 152 )





VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF

v milionech EUR Bod 2016 2015 Výsledek hospodaření za běžný rok (3 073 ) (3 152 ) Provozní činnost Navýšení kapitálu – příspěvky 3 450 3 200 (Zvýšení)/snížení příspěvků do svěřenských fondů (64) 5 (Zvýšení)/snížení předběžného financování (120) 214 (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí 39 (87) Zvýšení/(snížení) rezerv — 4 Zvýšení/(snížení) finančních závazků (4) (24) Zvýšení/(snížení) závazků 28 (179) Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období (80) 131 ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY 177 113 Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů 177 113 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 2.4 504 391 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 2.4 680 504





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF

v milionech EUR Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)-(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E) ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Navýšení kapitálu – příspěvky (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Snížení kapitálu – prostředky přislíbené v rámci překlenovacího nástroje (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) Vykázání kapitálu 11. ERF 29 367 29 367 — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — — (3 152 ) — (3 152 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Navýšení kapitálu – příspěvky (3 450 ) 3 450 3 450 Výsledek hospodaření za běžný rok — (3 073 ) (3 073 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357





ROZVAHA JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 31.12.2016 31.12.2015 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF DLOUHODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 2.1 — 32 242 135 — 63 368 84 Příspěvky do svěřenských fondů 2.2 — — — 98 — — — 34 — 32 242 232 — 63 368 118 KRÁTKODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 2.1 1 50 909 412 3 67 879 195 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.3 1 71 59 2 1 65 103 2 Spojovací účty 2.3 196 424 3 424 — 214 657 1 190 — Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.4 — — — 680 — — — 504 198 544 4 391 1 094 218 790 2 172 701 AKTIVA CELKEM 198 577 4 633 1 327 218 853 2 541 819 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Rezervy 2.5 — — — (4) — — — (4) Finanční závazky 2.6 — — (6) — — — (10) — — — (6) (4) — — (10) (4) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 (0) (12) (438) (99) (0) (14) (492) (14) Spojovací účty 2.3 — — — (4 043 ) — — — (2 062 ) Výdaje a výnosy příštích období 2.8 (1) (93) (567) (115) (3) (114) (682) (57) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) ZÁVAZKY CELKEM (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) ČISTÁ AKTIVA 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 ) REZERVNÍ A JINÉ FONDY Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 2.9 12 164 10 973 19 187 — 12 164 10 973 15 737 — Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF 2.9 (2 496 ) 2 214 247 35 (2 476 ) 2 376 35 65 Výsledek hospodaření minulých let (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (481) Výsledek hospodaření za běžný rok 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (26) (2 232 ) (901) ČISTÁ AKTIVA 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 )





VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 2016 2015 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 Inkaso nákladů 1 5 (2) 4 1 10 77 2 1 5 (2) 4 1 10 77 2 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 Finanční výnosy (0) 2 2 (1) (0) 6 0 2 Ostatní výnosy 2 17 40 3 3 15 22 2 2 19 43 2 3 21 22 4 Výnosy celkem 3 23 41 7 4 30 99 6 NÁKLADY Nástroje pomoci 3.3 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) 5 (47) (2 197 ) (820) Náklady na spolufinancování 3.4 — — 15 — — — (68) (1) Finanční náklady 3.6 (0) (0) 4 (0) 0 7 (8) (0) Ostatní náklady 3.7 (3) (19) (46) (129) (3) (15) (58) (86) Náklady celkem (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) 2 (56) (2 331 ) (907) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (25) (2 232 ) (901)





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 8. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)-(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Snížení kapitálu – prostředky přislíbené v rámci překlenovacího nástroje (676) (676) (676) Převody do/z 10. ERF — (6) (6) Převody do/z 11. ERF 676 676 Výsledek hospodaření za běžný rok — 6 6 ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Převody do/z 10. ERF — (20) (20) Převody do/z 11. ERF — — — Výsledek hospodaření za běžný rok — 2 2 ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197





v milionech EUR 9. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)-(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Snížení kapitálu – prostředky přislíbené v rámci překlenovacího nástroje (727) — (727) (727) Převody do/z 10. ERF — (109) (109) Převody do/z 11. ERF 727 727 Výsledek hospodaření za běžný rok — (26) (26) ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Převody do/z 10. ERF — (163) (163) Převody do/z 11. ERF — — — Výsledek hospodaření za běžný rok — (91) (91) ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472





v milionech EUR 10. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)-(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Navýšení kapitálu – příspěvky (4 795 ) 4 795 4 795 Snížení kapitálu – prostředky přislíbené v rámci překlenovacího nástroje (192) (192) (192) Převody do/z 8. a 9. ERF — 84 84 Převody do/z 11. ERF — 160 160 Výsledek hospodaření za běžný rok — (2 232 ) (2 232 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Navýšení kapitálu – příspěvky (3 450 ) 3 450 3 450 Převody do/z 8. a 9. ERF — 182 182 Převody do/z 11. ERF — 30 30 Výsledek hospodaření za běžný rok — (1 397 ) (1 397 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622





v milionech EUR 11. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)-(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 — — — (481) — 1 597 1 116 Vykázání kapitálu 11. ERF podle vnitřní dohody 29 367 (29 367 ) — — Převody do/z 8., 9. a 10. ERF — — (1 532 ) (1 532 ) Výsledek hospodaření za běžný rok — (901) (901) ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 29 367 (29 367 ) — (1 382 ) 65 (1 317 ) Převody do/z 8., 9. a 10. ERF — (30) (30) Výsledek hospodaření za běžný rok — (1 587 ) (1 587 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 29 367 (29 367 ) — (2 969 ) — 35 (2 934 )

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF (10)

1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1. ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem finančních výkazů je poskytnout informace o finanční situaci, výkonnosti a peněžních tocích účetní jednotky, které jsou užitečné pro širokou skupinu uživatelů.

Obecná ustanovení (či účetní zásady), která musí být při sestavování finančních výkazů dodržena, jsou obsažena v účetním pravidle EU č. 1 „Finanční výkazy“ a jsou totožná s ustanoveními standardu IPSAS 1. Jedná se o tyto zásady: věrné zobrazení, účetnictví na akruální bázi, předpoklad nepřetržitého trvání účetní jednotky, bilanční kontinuita, významnost, agregace, kompenzace a srovnatelnost informací. Kvalitativními znaky účetního výkaznictví jsou relevance, spolehlivost, srozumitelnost a srovnatelnost.

1.2. ZÁKLAD PRO SESTAVOVÁNÍ FINANČNÍCH VÝKAZŮ

1.2.1. Sledované období

Finanční výkazy jsou předkládány každoročně. Účetní období začíná dne 1. ledna a končí dne 31. prosince.

1.2.2. Měna a základ pro přepočet

Roční účetní závěrka uvádí údaje v milionech eur, přičemž euro je pro ERF funkční i vykazovací měnou. Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakcí. Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání cizoměnových transakcí a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků kurzem ke konci účetního období jsou zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti. Na budovy, stroje a zařízení a nehmotný majetek, které jsou vykazovány ve stálé hodnotě v eurech k datu pořízení, se používají odlišné metody přepočtu.

Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů Evropské centrální banky (ECB) platných dne 31. prosince.

Směnné kurzy vůči euru

Měna 31.12.2016 31.12.2015 Měna 31.12.2016 31.12.2015 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,4103 4,2639 CZK 27,0210 27,0230 RON 4,5390 4,5240 DKK 7,4344 7,4626 SEK 9,5525 9,1895 GBP 0,8562 0,7340 CHF 1,0739 1,0835 HRK 7,5597 7,6380 JPY 123,4000 131,0700 HUF 309,8300 315,9800 USD 1,0541 1,0887

1.2.3. Používání odhadů

V souladu s mezinárodními standardy IPSAS a obecně uznávanými účetními zásadami zahrnují finanční výkazy nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné položky časového rozlišení, výše rezerv, výše finančních rizik vyplývajících z pohledávek, objem podmíněných aktiv a závazků a rozsah snížení hodnoty majetku. Skutečné hodnoty se mohou od těchto odhadů lišit.

Použití zdůvodněných odhadů je podstatnou součástí přípravy finančních výkazů a neznamená snížení jejich spolehlivosti. Odhady by měly být revidovány, jestliže se změní okolnosti, na nichž byl odhad založen, nebo v důsledku nových informací či zkušeností. Revize odhadu se ze své povahy nevztahuje k minulým obdobím a není opravou chyby. Důsledek změny účetního odhadu je vykazován výsledkově v období, v němž je zjištěn.

1.3. ROZVAHA

1.3.1. Nehmotný majetek

Nabyté licence na programové vybavení se vykazují v historických cenách snížených o oprávky a ztráty ze snížení hodnoty. Tento majetek je odepisován lineárně po dobu předpokládané životnosti. Tato doba závisí na specifické ekonomické životnosti nebo právní životnosti určené dohodou. Interně vytvořený nehmotný majetek je aktivován, jsou-li splněna příslušná kritéria účetních zásad EU. Mezi aktivovatelné náklady patří všechny přímo přiřaditelné náklady nutné k tvorbě, produkci a přípravě majetku k tomu, aby mohl fungovat způsobem, který zamýšleli vedoucí pracovníci. Náklady na výzkum, neaktivovatelné náklady na vývoj a náklady na údržbu se účtují jako náklady v době jejich vynaložení.

1.3.2. Budovy, stroje a zařízení

Všechny budovy, stroje a zařízení se vykazují v historických cenách snížených o oprávky a ztráty ze snížení hodnoty. Historická cena zahrnuje náklady přímo související s pořízením nebo výstavbou daného majetku. Následně vzniklé náklady se zahrnují do účetní hodnoty daného majetku, případně se vykazují jako samostatné aktivum, avšak pouze tehdy, je-li pravděpodobné, že budoucí ekonomický prospěch nebo potenciální přínos, jež jsou spojeny s danou věcí, poplynou dané účetní jednotce a že lze spolehlivě zjistit výši těchto nákladů. Náklady na opravy a údržbu jsou zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti za účetní období, v němž vznikly. Pozemky a umělecká díla se neodepisují, jelikož se u nich předpokládá neomezená doba životnosti. Nedokončený majetek se neodepisuje, neboť jej dosud nelze používat. Odpisy ostatního majetku jsou prováděny lineární metodou. Vyjadřují rozdíl mezi pořizovací cenou a zůstatkovou hodnotou, který je po dobu očekávané životnosti zachycován takto:

Druh majetku Sazba lineárního odpisu Budovy 4 % až 10 % Budovy a zařízení 10 % až 25 % Nábytek a vozový park 10 % až 25 % Počítačový hardware 25 % až 33 % Ostatní 10 % až 33 %

Zisky a ztráty z vyřazení majetku se určují porovnáním výnosů snížených o náklady na prodej s účetní hodnotou vyřazeného majetku a vykazují se výsledkově.

Pronájmy

Pronájem hmotného majetku, při němž účetní jednotka nese v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví, je klasifikován jako finanční leasing. Majetek pronajatý formou finančního leasingu je aktivován na počátku nájemního vztahu v reálné hodnotě tohoto majetku, nebo v současné hodnotě minimálních leasingových splátek, podle toho, která z těchto hodnot je nižší. Úroková složka splátky finančního leasingu se vykazuje jako náklad, který je do období nájmu alokován tak, aby ve vztahu ke zbývajícímu závazku odpovídal konstantní periodické úrokové míře. Závazky z nájemního vztahu (bez finančních poplatků) se vykazují spolu s ostatními (dlouhodobými a krátkodobými) závazky. Úroková složka finančních nákladů se vykazuje ve výkazu finanční výkonnosti po celé období pronájmu, aby byla u zbývajícího zůstatku za každé období dosažena konstantní periodická úroková míra. Majetek držený na základě finančního leasingu se odepisuje po dobu životnosti majetku, nebo po dobu trvání leasingového vztahu, podle toho, které z těchto období je kratší.

Nájemní vztahy, při nichž si pronajímatel ponechává značnou část rizik a výhod vyplývajících z vlastnictví, se klasifikují jako operativní leasing. Splátky operativního leasingu jsou zachycovány lineárně ve výkazu o finanční výkonnosti po celou dobu trvání leasingu.

1.3.3. Snížení hodnoty nefinančního majetku

Majetek s neomezenou životností není odepisován a každoročně je u něj prováděn test snížení hodnoty. U odpisovaného majetku je test snížení hodnoty prováděn vždy, pokud události nebo změna podmínek signalizují, že účetní hodnotu zřejmě nebude možno realizovat. Ztráta ze snížení hodnoty se účtuje ve výši, o niž účetní hodnota majetku převyšuje jeho realizovatelnou hodnotu. Realizovatelná hodnota se rovná reálné hodnotě majetku snížené o náklady na prodej, nebo hodnotě z užívání, podle toho, která z těchto hodnot je vyšší.

Nejméně jednou ročně se posuzuje zůstatková hodnota a životnost nehmotného majetku, budov, strojů a zařízení. V případě potřeby jsou tvořeny opravné položky. Je-li účetní hodnota majetku vyšší než jeho odhadovaná realizovatelná hodnota, je k účetní hodnotě vytvořena opravná položka ve výši rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou. Pokud pominou důvody pro snížení hodnoty účtované v předchozích letech, opravná položka z titulu snížení hodnoty se zruší.

1.3.4. Finanční majetek

Finanční majetek se člení do těchto kategorií: finanční aktiva v reálné hodnotě vykazovaná do zisku nebo ztráty; úvěry a pohledávky; investice držené do splatnosti a realizovatelná finanční aktiva. Klasifikace finančních nástrojů se určí v okamžiku jejich prvotního vykázání a poté se posuzuje ke každému rozvahovému dni.

i) Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty

Do této kategorie je finanční aktivum zařazeno, jestliže je nabyto v zásadě za účelem prodeje v krátké době nebo pokud ho takto klasifikuje účetní jednotka. Do této kategorie jsou řazeny rovněž deriváty. Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá, jestliže se jejich realizace předpokládá do 12 měsíců od rozvahového dne. V průběhu vykazovaného rozpočtového roku nedržela účetní jednotka v této kategorii žádné investice.

ii) Úvěry a pohledávky

Úvěry a pohledávky jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami, která nejsou kotována na aktivním trhu. Vznikají, jestliže účetní jednotka poskytuje peníze, zboží nebo služby přímo dlužníkovi bez úmyslu s touto pohledávkou obchodovat. S výjimkou úvěrů a pohledávek se splatností do 12 měsíců od rozvahového dne jsou vedena v dlouhodobých aktivech. Úvěry a pohledávky zahrnují termínované vklady s původní dobou splatnosti delší než tři měsíce.

iii) Investice držené do splatnosti

Investice držené do splatnosti jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami a s pevně určenou splatností, u nichž má účetní jednotka pozitivní úmysl a schopnost držet je do splatnosti. V průběhu vykazovaného rozpočtového roku nedržela účetní jednotka v této kategorii žádné investice.

iv) Realizovatelná finanční aktiva

Realizovatelná finanční aktiva jsou nederiváty, které jsou jako takové klasifikovány a zařazeny do této kategorie, nebo nejsou zařazeny do žádné jiné kategorie. Jsou klasifikovány buď jako krátkodobá, či dlouhodobá aktiva, v závislosti na době, po jakou je účetní jednotka bude dle svých předpokladů držet a jež zpravidla končí termínem splatnosti.

Prvotní vykázání a ocenění

Nákup a prodej finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, investic držených do splatnosti a realizovatelných finančních aktiv se vykazuje ke dni obchodu, tj. ke dni, k němuž se jednotka zaváže dané aktivum koupit nebo prodat. Peněžní ekvivalenty, úvěry a termínované vklady se vykazují ke dni vypořádání. Finanční nástroje jsou prvotně vykazovány v reálné hodnotě. V případě finančního aktiva, které není vedeno v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, jsou do reálné hodnoty při prvotním zachycení zahrnuty transakční náklady.

Finanční nástroje se odúčtují, jakmile zaniknou práva na příjem peněžních toků z investic nebo účetní jednotka převedla v podstatě všechna rizika a všechny výhody vyplývající z vlastnictví.

Následné ocenění

Zisky a ztráty, jež plynou z následných změn reálné hodnoty finančních aktiv v kategorii „finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty“, se vykazují ve výkazu o finanční výkonnosti za období, ve kterém vznikly.

Úvěry, pohledávky a investice držené do splatnosti jsou vykazovány v zůstatkové hodnotě určené pomocí metody efektivní úrokové sazby.

Realizovatelná finanční aktiva jsou následně vykazována v reálné hodnotě. Zisky a ztráty plynoucí ze změn reálné hodnoty těchto aktiv jsou vykazovány ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu. Úroky z realizovatelných finančních aktiv vypočítané pomocí metody efektivní úrokové sazby jsou zachyceny ve výkazu o finanční výkonnosti.

Účetní jednotka vždy k rozvahovému dni posoudí, zda neexistují objektivní známky toho, že by došlo ke snížení hodnoty finančního aktiva a zda by toto snížení hodnoty nemělo být zachyceno ve výkazu o finanční výkonnosti.

1.3.5. Předběžné financování

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní smlouvě, rozhodnutí, dohodě nebo základním právním aktu. Počáteční hotovost nebo zálohu je v dohodnuté lhůtě nutno buď použít k účelu, na nějž byla poskytnuta, nebo ji vrátit. Pokud příjemci nevzniknou způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit jednotce. Výši předběžného financování lze (úplně nebo částečně) snížit poté, co je schválena výše způsobilých nákladů (které se vykazují jako náklady).

Předběžné financování je k následným rozvahovým dnům oceňováno počáteční hodnotou vykázanou v rozvaze sníženou o způsobilé náklady (případně včetně odhadovaných částek) vzniklých během daného období.

1.3.6. Pohledávky a částky k inkasu

Účetní pravidla EU vyžadují, aby při sestavování účetní závěrky byly samostatně zveřejňovány transakce, jež mají, resp. jež nemají povahu směny („směnné“, resp. „nesměnné“ transakce). Z tohoto důvodu jsou pohledávky definovány jako plynoucí z nesměnných transakcí a částky k inkasu jsou definovány jako plynoucí ze směnných transakcí. (Jedná se o případy, kdy účetní jednotka získá plnění od jiné jednotky, aniž by výměnou za ně přímo poskytovala plnění přibližně stejné hodnoty.)

Pohledávky ze směnných transakcí splňují definici finančních nástrojů, a jsou tedy klasifikovány jako úvěry a pohledávky a podle toho jsou i oceňovány (viz bod 1.3.4 výše).

Částky k inkasu z nesměnných transakcí jsou vykazovány v původní výši (upravené o úroky a penále) po odečtení opravné položky zohledňující snížení hodnoty. Opravná položka se vytvoří, existují-li objektivní známky toho, že jednotka nebude moci zinkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva. Opravná položka se vykazuje výsledkově.

1.3.7. Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty

Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty jsou klasifikovány jako finanční nástroje. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady nebo vklady s krátkou výpovědní lhůtou u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců.

1.3.8. Rezervy

Rezervy jsou vykazovány v okamžiku, kdy má účetní jednotka aktuální právní nebo mimosmluvní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a kdy lze příslušnou částku spolehlivě odhadnout. Rezervy ke krytí budoucích provozních ztrát se netvoří. Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných nákladů nutných ke splnění aktuálního závazku k rozvahovému dni. Pokud se rezerva týká velkého počtu položek, závazek se odhadne tím způsobem, že se provede vážení všech možných výsledků pomocí přiřazené pravděpodobnosti (tzv. „metoda předpokládané hodnoty“).

1.3.9. Závazky

Mezi závazky jsou vedeny jak směnné transakce (např. pořízení zboží a služeb), tak transakce nesměnné (např. žádosti příjemců o proplacení nákladů, granty a další druhy financování ze strany EU).

Je-li příjemcům poskytnut grant či jiný druh financování, zachytí se žádosti o proplacení nákladů v okamžiku doručení jako závazky ve výši požadované platby. Poté, co jsou náklady ověřeny a schváleny jako způsobilé, se tyto závazky oceňují ve schválené a způsobilé výši.

Závazky z pořízení zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši; odpovídající náklady se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení účetní jednotkou.

1.3.10. Časové rozlišení

Transakce a účetní případy se ve finančních výkazech zachycují za období, s nímž souvisejí. Není-li ke konci roku dosud vystavena faktura, ale jednotka již poskytla službu nebo dodala zboží nebo existuje-li smluvní ujednání (např. odkazující na smlouvu), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období. Pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby dosud nebyly poskytnuty či zboží dosud nebylo dodáno, zaúčtuje se výnos příštích období, který se v období následujícím přeúčtuje do výnosů období běžného.

Rovněž náklady se účtují do období, k němuž se vztahují. Na konci účetního období se výdaje příštích období vykazují na základě odhadované výše závazku převést příslušnou částku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými procesními a praktickými pokyny účetního, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy podávaly věrný a poctivý obraz hospodářské situace a dalších jevů, jež mají zachycovat. Analogicky platí, že byla-li uskutečněna platba předem za služby či zboží, jež dosud nebylo dodáno, bude tento výdaj časově rozlišen a v následujícím účetním období zachycen jako náklad běžného období.

1.4. VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

1.4.1. Výnosy

Výnosy představují hrubý příliv ekonomického prospěchu anebo získaný potenciální přínos, na něž má účetní jednotka nárok a jež představují takové zvýšení čistých aktiv, které není vyvoláno zvýšením vkladů vlastníků.

V závislosti na povaze podkladových transakcí jsou ve výkazu o finanční výkonnosti rozlišovány dva druhy výnosů:

i) Výnosy z nesměnných transakcí

Pojmem výnosy z nesměnných transakcí se rozumějí daně a převody, neboť převodce poskytuje prostředky příjemci, aniž by za ně příjemce přímo poskytoval plnění přibližně stejné hodnoty.

Převody představují příliv budoucího ekonomického prospěchu nebo potenciálního přínosu z nesměnných transakcí, s výjimkou daní. V souvislosti s převodem vykáže účetní jednotka aktivum v případě, že v důsledku minulé události (převodu) příslušné zdroje ovládá a očekává, že z nich získá budoucí ekonomický prospěch nebo potenciální přínos, a že lze spolehlivě zjistit reálnou hodnotu tohoto aktiva. Příliv zdrojů z nesměnné transakce vykázaný jako aktivum (tj. hotovost) se vykáže i jako výnos, s výjimkou případů, kdy má účetní jednotka v souvislosti s tímto převodem aktuální závazek (podmínku), který musí být splněn předtím, než bude možno výnos vykázat. Dokud není tato podmínka splněna, je výnos časově rozlišen a vykázán jako závazek (obdržené předběžné financování).

ii) Výnosy ze směnných transakcí

Výnosy z prodeje zboží a služeb se zaúčtovávají v okamžiku, kdy podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího. Výnosy spojené s transakcí, jejíž součástí je poskytnutí služeb, se zaúčtují s ohledem na stupeň dokončení transakce k datu vykázání.

1.4.2. Náklady

Náklady představují snížení ekonomického užitku nebo potenciálního přínosu ve sledovaném období v podobě odlivu či spotřeby aktiv anebo vzniku závazků, jež vedou k poklesu čistých aktiv/vlastního kapitálu. Patří mezi ně náklady ze směnných i nesměnných transakcí.

Náklady plynoucí ze směnných transakcí, jež jsou vynaloženy na pořízení zboží a služeb, se zachycují po dodání a jejich akceptaci účetní jednotkou. Účtují se ve výši původní fakturované částky. Dále se k rozvahovému dni vykazují výsledkově náklady na služby přijaté v daném období, za něž dosud nebyla předložena nebo akceptována faktura.

Náklady na nesměnné transakce představují většinu nákladů účetní jednotky. Souvisejí s převody na příjemce a jsou tří druhů: nárokové částky, převody na základě dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení. Převody se jako náklady zaúčtovávají v období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem nebo byla podepsána smlouva, která převod povoluje, pokud příjemce splnil kritéria způsobilosti, byla-li stanovena, a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku.

Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro zaúčtování, se zachytí jako náklad ve výši způsobilých nákladů. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období závazkem vůči příjemcům, avšak které příjemci dosud nevykázali, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období.

1.5. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

1.5.1. Podmíněná aktiva

Podmíněným aktivem se rozumí možné aktivum, jež vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k nejméně jedné nejisté události, která není plně pod kontrolou účetní jednotky. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomického prospěchu nebo potenciálního přínosu.

1.5.2. Podmíněné závazky

Podmíněným závazkem se rozumí možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k nejméně jedné nejisté události, která není plně pod kontrolou účetní jednotky, anebo se jím rozumí současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale nebyl vykázán, protože: není pravděpodobné, že k jeho splnění bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo potenciální přínos, anebo za málo pravděpodobných okolností, pokud výši závazku nelze dostatečně spolehlivě stanovit.

1.6. SPOLUFINANCOVÁNÍ

Obdržené příspěvky na spolufinancování splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí a vykazují se jako závazky vůči členským a nečlenským státům a dalším subjektům. ERF musí tyto příspěvky použít na poskytnutí služeb třetím stranám, v opačném případě musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit. Nevypořádané závazky z dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování sníženým o náklady na projekt. Dopad na čistá aktiva je nulový.

Náklady na projekty spolufinancování se účtují v okamžiku svého vzniku. Odpovídající částky příspěvků se zaúčtovávají jako provozní výnosy a dopad na výsledek hospodaření za běžný rok je nulový.

2. PŘÍLOHA K ROZVAZE

AKTIVA

2.1. PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

Podle řady smluv jsou před zahájením stavebních prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb hrazeny zálohy. V některých případech se v platebním kalendáři smlouvy počítá s platbami na základě zpráv o tom, jak pokračuje plnění smlouvy. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí.

Pro to, zda je předběžné financování vykázáno jako krátkodobé, nebo dlouhodobé zálohové aktivum, je určující termín možnosti jeho zpětného získání či čerpání. Čerpání je určeno smlouvou o daném projektu. Jako krátkodobé předběžné financování se vykazují všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti měsíců od rozvahového dne. Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Část předběžného financování se proto vykazuje jako dlouhodobý majetek.

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Dlouhodobé předběžné financování 2.1.1 — 32 242 135 409 516 Krátkodobé předběžné financování 2.1.2 1 50 909 412 1 372 1 145 Celkem 1 82 1 151 546 1 781 1 661

2.1.1. Dlouhodobé předběžné financování

v milionech EUR 31.12.2016 31.12.2015 Přímé řízení 71 65 Plnění provádí: Komise 39 43 výkonné agentury EU 4 1 delegace EU 29 21 Nepřímé řízení 338 451 Plnění provádí: EIB a EIF 180 323 mezinárodní organizace 87 90 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby 25 3 veřejnoprávní subjekty 13 10 třetí země 34 25 Celkem 409 516

2.1.2. Krátkodobé předběžné financování

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Předběžné financování (brutto) 9 231 2 945 1 560 4 745 4 250 Zúčtováno (při uzávěrce) (8) (181) (2 037 ) (1 148 ) (3 373 ) (3 105 ) Celkem 1 50 909 412 1 372 1 145





v milionech EUR 31.12.2016 31.12.2015 Přímé řízení 246 283 Plnění provádí: Komise 115 123 výkonné agentury EU 10 1 delegace EU 122 159 Nepřímé řízení 1 125 861 Plnění provádí: EIB a EIF 372 235 mezinárodní organizace 432 336 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby 121 5 veřejnoprávní subjekty 53 56 třetí země 148 229 Celkem 1 372 1 145

K 31. prosinci 2016 dosahovalo předběžné financování celkem 1 781 milionů EUR, tedy srovnatelné výše jako k 31. prosinci 2015 (1 661 milionů EUR).

Mírný nárůst krátkodobého předběžného financování o 227 milionů EUR oproti stavu k 31. prosinci 2015 lze vysvětlit velkým počtem nových smluv, z nichž v roce 2016 dosud neplynuly žádné náklady. Tento nárůst je kompenzován poklesem dlouhodobého předběžného financování (viz bod 2.1.1).

2.1.3. Jistoty získané za předběžné financování

Jistoty jsou drženy za účelem zajištění předběžného financování. Uvolňovány jsou poté, co je proplacena poslední žádost o platbu předložená v rámci daného projektu. K 31. prosinci 2016 činily jistoty, které ERF v souvislosti s předběžným financováním získal, 53 milionů EUR (2015: 83 milionů EUR).

Většina předběžného financování je vyplácena v režimu nepřímého řízení. Příjemcem jistoty není v takovém případě ERF, nýbrž veřejný zadavatel.

2.2. PŘÍSPĚVKY DO SVĚŘENSKÝCH FONDŮ

Tato položka představuje částku zaplacenou na příspěvcích do svěřenského fondu Bêkou a svěřenského fondu pro Afriku. Tyto příspěvky jsou očištěny o náklady, jež těmto svěřenským fondům vznikly a jsou přičitatelné ERF.

Příspěvky do svěřenských fondů vynakládá ERF v rámci přímého řízení.

v milionech EUR Svěřenské fondy Příspěvek netto k 31. 12. 2015 Příspěvky zaplacené v roce 2016 Rozvržení čistých nákladů SF 2016 Příspěvek netto k 31. 12. 2016 Afrika — 99 (27) 72 Bêkou 34 — (8) 26 Celkem 34 99 (35) 98

2.3. ČÁSTKY K INKASU Z NESMĚNNÝCH A POHLEDÁVKY ZE SMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

v milionech EUR Bod 31.12.2016 31.12.2015 Částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.3.1 62 104 Pohledávky ze směnných transakcí 2.3.2 70 67 Celkem 132 171

2.3.1. Částky k inkasu z nesměnných transakcí

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Členské státy — 0 40 — 40 90 Zákazníci 4 9 6 0 18 23 Veřejnoprávní subjekty — 13 10 0 23 16 Třetí země 0 3 1 — 4 2 Opravná položka (3) (17) (5) — (25) (29) Spojovací účty s orgány EU — — — 2 2 1 Celkem 1 8 51 2 62 104

Jako částky k inkasu od členských států jsou vedeny řádné příspěvky a částky, jež mají být obdrženy v důsledku úprav v rámci překlenovacího nástroje. Činnost překlenovacího nástroje byla financována z prostředků uvolněných z předchozích ERF. Související změny kapitálu byly vykázány v roce 2015.

Příslušné částky jsou shrnuty v následující tabulce:

v milionech EUR Členské státy Částky, které budou přijaty od členských států Částky, které budou odečteny od příspěvků členských států Čistá částka k 31.12.2016 Belgie 25 — 25 Kypr 0 — 0 Česká republika 2 — 2 Řecko 0 — 0 Lotyšsko 0 — 0 Portugalsko 0 — 0 Rumunsko 2 — 2 Slovinsko 1 — 1 Spojené království 10 — 10 Celkem 40 — 40

2.3.2. Pohledávky ze směnných transakcí

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Příjmy příštích období 0 63 7 0 70 67 Spojovací účty mezi ERF 196 424 3 424 (4 043 ) (0) 0 Celkem 196 487 3 431 (4 043 ) 70 67

Jako příjmy příštích období jsou účtovány zejména naběhlé úroky z předběžného financování projektů (63 milionů EUR) a ze svěřenského fondu pro Afriku (7 milionů EUR).

V zájmu efektivity byl jediný účet peněžních prostředků pro všechny ERF alokován do 11. ERF (11). Salda transakcí mezi jednotlivými ERF se tak zachycují na spojovacích účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF. Spojovací účty se uvádějí výhradně u jednotlivých ERF.

2.4. PENĚŽNÍ PROSTŘEDKY A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY (12)

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Zvláštní účty: finanční instituce členských států — — — 291 291 126 Běžné účty: obchodní banky — — — 389 389 377 Zvláštní fond pro Demokratickou republiku Kongo (*1) — — — — — 1 Celkem — — — 680 680 504

Celkový nárůst objemu peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů je dán převážně tím, že některé členské státy uhradily v prosinci 2016 zálohy na první příspěvky na rok 2017.

Je třeba upozornit na existenci fondů STABEX, z nichž jsou vypláceny prostředky příjemcům z řad zemí AKT, takže tyto prostředky nejsou zahrnuty v rozvaze ERF. STABEX je zkratka pro systém finančních náhrad EU na stabilizaci příjmů z vývozu zemí AKT. Jakmile se Komise a přijímající stát (AKT) dohodnou na způsobu využití prostředků STABEX, podepíší spolu dohodu o převodu. V souladu s článkem 211 dohody z Lomé IV (13) (v revidovaném znění) se prostředky převedou na úročený zajišťovací účet se dvěma podpisovými právy (Komise a přijímajícího státu) otevřený jménem státu AKT. Prostředky na tomto účtu zůstanou, dokud nejsou převedeny na konkrétní projekt na základě rámce vzájemných povinností (FMO). Schvalující osoba z Komise si podpisové právo k účtu ponechává, aby se zajistilo, že prostředky z něj budou vypláceny řádným způsobem. Prostředky na účtech se dvěma podpisovými právy jsou majetkem státu AKT, a nevykazují se tedy v účetní závěrce ERF jako aktiva. Převody na tyto účty se vykazují jako platby STABEX. Více informací viz též bod 3.1.1.

V zájmu lepší prezentace údajů v účetní závěrce za rok 2016 byla přezkoumána klasifikace finančních institucí a bank. Ve stejném členění jsou pro srovnání uvedeny údaje za rok 2015.

ZÁVAZKY

2.5. REZERVY

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Rezervy — — — 4 4 4 Celkem — — — 4 4 4

Rezerva představuje nejlepší možný odhad částky, kterou ERF pravděpodobně uhradí za účelem financování řádného ukončení činnosti Střediska pro rozvoj podnikání (CDE), o němž rozhodl Výbor velvyslanců AKT-EU (rozhodnutí č. 4/2014 ze dne 23. října 2014).

Její výše zohledňuje soudní řízení (1,2 milionu EUR) vedená proti CDE a zbývající předpokládané náklady na pasivní fázi (např. zbývající administrativní činnosti, dobíhající soudní spory, archiv atd.), jež byla zahájena dne 31. prosince 2016 (viz bod 4.3.2).

2.6. FINANČNÍ ZÁVAZKY

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Spolufinancování – závazky — — 6 — 6 10 Celkem — — 6 — 6 10

Změna ve výši celkových závazků ze spolufinancování je vysvětlena v bodě 2.7.2.1.

2.7. ZÁVAZKY

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Krátkodobé závazky 2.7.1 0 12 112 97 222 180 Ostatní závazky 2.7.2 — (0) 325 2 327 340 Celkem 0 12 438 99 549 520

2.7.1. Krátkodobé závazky

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Dodavatelé 0 11 69 19 98 79 Členské státy — — 0 — 0 0 Třetí země 0 0 29 61 91 83 Veřejnoprávní subjekty 0 1 18 14 32 21 Ostatní krátkodobé závazky 0 1 (4) 4 1 (3) Celkem 0 12 112 97 222 180

Jako závazky jsou zachyceny výkazy nákladů, jež ERF obdržel v rámci grantových operací. Nárokovaná částka se vykáže v okamžiku obdržení žádosti. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadaných zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po oddělení účetních období byly odhadované způsobilé částky vykázány výsledkově.

2.7.2. Ostatní závazky

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Závazky ze spolufinancování 2.7.2.1 — — 63 1 64 31 Časově rozlišený kapitálový vklad 2.7.2.2 — — 261 — 261 307 Jiné ostatní závazky 2.7.2.3 — — — 2 2 2 Celkem — — 324 3 327 340

2.7.2.1. Závazky ze spolufinancování

V tabulce níže jsou rozepsány dlouhodobé a krátkodobé závazky ze spolufinancování, jež připadají na jednotlivé členské státy.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Dlouhodobé spolufinancování Belgie — — 2 — 2 1 Německo — — 0 — 0 1 Spojené království — — 1 — 1 3 Švédsko — — 2 — 2 4 Kanada — — 0 — 0 1 — — 6 — 6 10 Krátkodobé spolufinancování Belgie — — 3 1 4 3 Dánsko — — 1 0 1 1 Francie — — 37 — 37 10 Německo — — 1 — 1 1 Nizozemsko — — 1 — 1 1 Španělsko — — 3 — 3 3 Spojené království — — 11 — 11 1 Švédsko — — 7 — 7 12 Kanada — — 0 — 0 (1) — — 63 1 64 31 Celkem — — 69 1 70 41

Celkově se dlouhodobé a krátkodobé závazky ze spolufinancování oproti předchozímu sledovanému období zvýšily o 29 milionů EUR.

V roce 2016 poskytly nové příspěvky na spolufinancování Spojené království (9,4 milionu EUR), Belgie (3,3 milionu EUR) a Švédsko (0,9 milionu EUR).

Celkové dlouhodobé a krátkodobé závazky vzrostly o 15 milionů EUR, které připadají na vykázané výnosy a náklady ze spolufinancovaných projektů (viz body 3.1.2 a 3.4).

2.7.2.2. Časově rozlišený kapitálový vklad

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Spojené království — — 252 — 252 259 Švédsko — — — — — 48 Maďarsko — — 9 — 9 — Celkem — — 261 — 261 307

V položce Časově rozlišený kapitálový vklad jsou zachyceny příspěvky členských států uhrazené předem.

2.7.2.3. Jiné ostatní závazky

V této položce jsou vykázány zejména nepřiřazené přijaté peněžní prostředky a vrácené platby.

2.8. VÝDAJE A VÝNOSY PŘÍŠTÍCH OBDOBÍ

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Výdaje příštích období 1 93 567 110 770 853 Ostatní časové rozlišení — (0) (0) 6 6 2 Celkem 1 93 567 115 776 855

Jako výdaje příštích období jsou zachyceny odhadované provozní náklady na probíhající či ukončené smlouvy, v jejichž případě nebyly validovány žádosti o proplacení nákladů. Způsobilé náklady příjemců prostředků z ERF za rok 2016 byly v těchto případech odhadnuty na základě nejlepších dostupných informací o stávajících smlouvách. Podíl těchto odhadovaných budoucích výdajů, který připadá na vyplacené předběžné financování, byl zaúčtován jako snížení předběžného financování (viz bod 2.1).

ČISTÁ AKTIVA

2.9. KAPITÁL FONDU

2.9.1. Vyžádaný kapitál – aktivní ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Kapitál fondu 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nevyžádaný kapitál fondu (0) (0) (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2015 12 164 10 973 15 737 — 38 873 Kapitál fondu 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nevyžádaný kapitál fondu — (0) (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2016 12 164 10 973 19 187 — 42 323

Kapitál fondu představuje celkovou výši příspěvků členských států do příslušného ERF, jež byly stanoveny v jednotlivých vnitřních dohodách. Nevyžádaný kapitál představují počáteční příspěvky, k jejichž úhradě dosud nebyly členské státy vyzvány.

Vyžádaný kapitál představuje počáteční příspěvky, k jejichž převedení na pokladní účty byly členské státy vyzvány (viz bod 2.9.2 níže).

2.9.2. Vyžádaný a nevyžádaný kapitál připadající na jednotlivé členské státy

v milionech EUR Příspěvky % Nevyžádaný kapitál k 31. 12. 2015 Kapitál vyžádaný v roce 2016 Nevyžádaný kapitál k 31. 12. 2016 Rakousko 2,41 126 (83) 43 Belgie 3,53 184 (122) 63 Bulharsko 0,14 7 (5) 2 Kypr 0,09 5 (3) 2 Česká republika 0,51 27 (18) 9 Dánsko 2,00 104 (69) 35 Estonsko 0,05 3 (2) 1 Finsko 1,47 77 (51) 26 Francie 19,55 1 021 (674) 347 Německo 20,50 1 071 (707) 364 Řecko 1,47 77 (51) 26 Maďarsko 0,55 29 (19) 10 Irsko 0,91 48 (31) 16 Itálie 12,86 672 (444) 228 Lotyšsko 0,07 4 (2) 1 Litva 0,12 6 (4) 2 Lucembursko 0,27 14 (9) 5 Malta 0,03 2 (1) 1 Nizozemsko 4,85 253 (167) 86 Polsko 1,30 68 (45) 23 Portugalsko 1,15 60 (40) 20 Rumunsko 0,37 19 (13) 7 Slovensko 0,21 11 (7) 4 Slovinsko 0,18 9 (6) 3 Španělsko 7,85 410 (271) 139 Švédsko 2,74 143 (95) 49 Spojené království 14,82 774 (511) 263 Celkem 100,00 5 223 (3 450 ) 1 773

Položka Kapitál vyžádaný v roce 2016 se týká výhradně příspěvků do 10. ERF. Jeho celá výše je tvořena příspěvky uhrazenými na základě řádné výzvy (3 450 milionů EUR). Kapitál osmého a devátého ERF byl vyžádán a splacen v plném rozsahu. Do 11. ERF dosud nebyl vyžádán žádný kapitál.

2.9.3. Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Prostředky převedené z uzavřených ERF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Tato položka zahrnuje prostředky převedené z uzavřených ERF do 8. a 9. ERF.

2.9.4. Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Zůstatek k 31. 12. 2014 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 10. ERF (6) (109) 114 — — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 11. ERF — — (32) 32 — Převod z výkonnostních rezerv 10. a 11. ERF do překlenovacího nástroje — — (41) 41 — Prostředky vrácené z překlenovacího nástroje do výkonnostních rezerv 10. a 11. ERF — — 11 (11) — Vrácení prostředků přidělených na závazky v rámci překlenovacího nástroje 676 727 192 (1 595 ) — Zůstatek k 31. 12. 2015 (2 476 ) 2 376 35 65 — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 10. ERF (20) (163) 182 — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 11. ERF — — (356) 356 — Převod z výkonnostní rezervy 11. ERF na africký mírový projekt (10. ERF) — — 386 (386) — Zůstatek k 31. 12. 2016 (2 496 ) 2 214 247 35 —

V této položce jsou vykázány prostředky převedené mezi aktivními ERF.

Od vstupu dohody z Cotonou v platnost se veškeré nepoužité prostředky z předchozích, dosud aktivních ERF uvolňují a převádějí do nejnověji otevřených ERF. O prostředky převedené z jiných ERF se navyšují prostředky cílového fondu a snižují prostředky fondu původu. Prostředky převedené do výkonnostních rezerv 10. a 11. ERF lze přidělit na závazky pouze za zvláštních podmínek stanovených ve vnitřních dohodách.

V roce 2016 bylo z výkonnostní rezervy 11. ERF použito 386 milionů EUR na financování afrického mírového projektu v rámci 10. ERF.

3. PŘÍLOHA K VÝKAZU FINANČNÍ VÝKONNOSTI

VÝNOSY

v milionech EUR Bod 2016 2015 Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 8 90 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 66 50 Celkem 73 140

3.1. VÝNOSY Z NESMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016 2015 Inkaso nákladů 0 5 13 4 23 20 Inkaso prostředků STABEX 3.1.1 1 — — — 1 1 Výnosy ze spolufinancování 3.1.2 — — (15) — (15) 69 Celkem 1 5 (2) 4 8 90

Výnosy z nesměnných transakcí lze rozčlenit podle způsobu řízení následovně:

v milionech EUR 2016 2015 Přímé řízení 6 61 Plnění provádí: Komise 1 3 delegace EU 5 58 Nepřímé řízení 2 29 Plnění provádí: třetí země (0) 14 mezinárodní organizace 2 14 veřejnoprávní subjekty 0 0 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby 0 1 Celkem 8 90

3.1.1. Inkaso prostředků STABEX

V roce 2016 byl do ERF z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT vrácen 1 milion EUR. Tyto výnosy jsou vykázány mezi výnosy z nesměnných transakcí (inkaso prostředků STABEX) ve výkazu o finanční výkonnosti 8. ERF.

3.1.2. Výnosy ze spolufinancování

Obdržené příspěvky na spolufinancování splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí, a jako takové by neměly ovlivňovat výkaz o finanční výkonnosti. Tyto obdržené příspěvky zůstanou vykázány jako závazky (viz bod 2.7.2.1), dokud nebudou splněny podmínky vázané na darované prostředky, tj. dokud nevzniknou způsobilé náklady (viz bod 3.4). Následně budou v odpovídající výši zaúčtovány výnosy z nesměnných transakcí plynoucí ze spolufinancování. Výsledek hospodaření za běžný rok je proto nulový.

3.2. VÝNOSY ZE SMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016 2015 Finanční výnosy (0) 2 2 (1) 3 8 Ostatní výnosy 2 17 40 3 62 42 Celkem 2 19 43 2 66 50

Finanční výnosy připadají zejména na úroky z předběžného financování, jež v roce 2016 dosáhly 3 milionů EUR (2) (2015: 7 milionů EUR).

Jako ostatní výnosy jsou vykázány pouze realizované a nerealizované kurzové zisky.

NÁKLADY

3.3. NÁSTROJE POMOCI

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016 2015 Programovatelná pomoc 1 (3) 1 007 746 1 751 1 971 Makroekonomická podpora — 39 — — 39 51 Odvětvová politika (0) 18 — — 18 (24) Projekty uvnitř AKT — 41 301 351 693 746 Úrokové subvence (3) — — — (3) (6) Pomoc na mimořádné situace — (0) 98 300 398 285 Ostatní programy pomoci vztahující se k předchozím ERF — 1 — — 1 0 Institucionální podpora — — 5 33 38 34 Kompenzace za ztrátu příjmů z vývozu (0) 0 — — 0 (3) Příspěvky do svěřenských fondů — — — 35 35 5 Celkem (2) 95 1 411 1 465 2 970 3 059

Provozní náklady ERF vznikají činností různých nástrojů pomoci. Mají různou podobu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány.

3.4. NÁKLADY NA SPOLUFINANCOVÁNÍ

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016 2015 Spolufinancování — — (15) — (15) 69

Jedná se o náklady na projekty spolufinancování vzniklé v roce 2016. Je třeba poznamenat, že mezi těmito náklady jsou vykázány i odhady provedené při oddělování účetních období (a je v nich tedy zahrnuto i odúčtování odhadů z předchozího roku). Jelikož jsou odúčtované odhady nákladů z roku 2015 (50 milionů EUR) vyšší než náklady skutečně vzniklé v roce 2016 (35 milionů EUR), vycházejí náklady na spolufinancování v roce 2016 jako záporné. Související záporné výnosy byly zachyceny výsledkově (viz bod 3.1.2).

3.5. NÁKLADY NA NÁSTROJE POMOCI A SPOLUFINANCOVÁNÍ V ČLENĚNÍ PODLE ZPŮSOBŮ ŘÍZENÍ

v milionech EUR 2016 2015 Přímé řízení 1 173 1 106 Plnění provádí: Komise 140 99 výkonné agentury EU 10 2 svěřenské fondy 36 5 delegace EU 987 1 000 Nepřímé řízení 1 781 2 023 Plnění provádí: EIB a EIF 5 31 mezinárodní organizace 821 990 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby 143 31 veřejnoprávní subjekty 57 70 třetí země 756 900 soukromoprávní subjekty realizující partnerství veř. a soukr. sektoru (1) 1 Celkem 2 954 3 128

3.6. FINANČNÍ NÁKLADY

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016 2015 Opravné položky k pohledávkám 0 0 (4) — (4) 1 Ostatní finanční náklady — — — 0 0 0 Celkem 0 0 (4) 0 (4) 1

Mezi opravnými položkami k pohledávkám jsou vykázány odhady nákladů na nevymahatelné pohledávky, jež byly provedeny při uzávěrkových operacích, a odúčtování odhadů z loňského roku. Jelikož jsou odúčtované částky z roku 2015 (29 milionů EUR) vyšší než částky odhadnuté v roce 2016 (25 milionů EUR), vycházejí náklady na opravné položky k pohledávkám v roce 2016 v úhrnu jako záporné.

3.7. OSTATNÍ NÁKLADY

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016 2015 Náklady na správu a IT — (0) 4 126 129 113 Rezerva na rizika a náklady — — — — — 4 Realizované ztráty z pohledávek z obchodního styku 0 0 0 — 0 2 Kurzové ztráty 3 19 42 3 66 44 Celkem 3 19 46 129 196 162

Tato položka obsahuje podpůrné náklady, tj. správní náklady plynoucí z plánování a čerpání ERF. Jedná se o náklady na přípravu, monitorování a hodnocení projektů a na následná opatření, jakož i o náklady na počítačové sítě, technickou podporu apod.

4. PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY A PODMÍNĚNÁ AKTIVA A DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE

4.1. PODMÍNĚNÁ AKTIVA

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Jistoty za plnění (0) 4 5 0 9 13 Záruky za zádržné — 4 3 — 7 6 Celkem (0) 7 8 0 16 20

Jistoty pro účely plnění jsou požadovány k zajištění toho, aby příjemci finančních prostředků ERF plnili své závazky, které jim ze smluv s ERF vyplývají.

Zádržné se vztahuje výlučně na stavební zakázky. Aby se zajistilo, že zhotovitel splní své závazky, je mu z průběžné platby zadrženo obvykle 10 %. Takto zadržené částky jsou zaúčtovány jako závazky. Se souhlasem veřejného zadavatele však může zhotovitel předložit záruku za zádržné, která zadržení části průběžných plateb nahrazuje. Takto přijaté záruky se vykazují jako podmíněná aktiva.

V případě zakázek řízených v režimu nepřímého řízení není příjemcem záruk ERF, nýbrž jiní veřejní zadavatelé, takže ERF o těchto zárukách neúčtuje.

4.2. DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE

4.2.1. Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad

Níže vykázaná částka představuje rozdíl mezi zbývajícími rozpočtovými závazky (RAL, „Reste à Liquider“) a souvisejícími částkami, které byly ve výkazu finanční výkonnosti vykázány jako náklady. Zbývající rozpočtové závazky představují dosud nevyužité závazky, jež dosud nebyly zrušeny a/nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Zbývající závazky jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016 31.12.2015 Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821 Celkem 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821

K 31. prosinci 2016 činily zbývající rozpočtové závazky celkem 7 665 milionů EUR (2015: 6 809 milionů EUR).

4.2.2. Středisko pro rozvoj podnikání

Rada ministrů AKT-EU se v červnu 2014 rozhodla, že „přistoupí k řádnému uzavření CDE“ a zároveň „zajistí, aby projekty podpory soukromého sektoru, jež CDE realizuje v zemích a regionech AKT, byly v plném rozsahu dokončeny“. Za tímto účelem Rada ministrů AKT-EU přenesla na Výbor velvyslanců AKT-EU pravomoc v této záležitosti pokračovat a přijímat nutná rozhodnutí.

Výbor velvyslanců AKT-EU přijal dne 23. října 2014 rozhodnutí č. 4/2014, jímž pověřil výkonnou radu CDE, aby s okamžitým účinkem přijala všechna příslušná opatření k uzavření CDE. Článkem 2 uvedeného rozhodnutí byla výkonná rada pověřena, aby uzavřela smlouvu se správcem, který připraví a uskuteční plán na uzavření CDE.

Správce na konci června 2015 předložil výkonné radě CDE konečný strategický plán včetně rozpočtu a rozpisu prací, který odráží výsledky sociálního dialogu. Rozpočet konečného strategického plánu, schválený výkonnou radou CDE, použila Komise jako základ návrhu rozhodnutí o financování v objemu 18,2 milionu EUR. Toto rozhodnutí bylo přijato ještě v roce 2015. Po přijetí rozhodnutí o financování uzavřela Komise s CDE v prosinci 2015 grantovou dohodu, na jejímž základě je poskytnuto nezbytné financování na realizaci veškerého majetku CDE a vyrovnání jeho závazků. Tato grantová dohoda je účinná od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2017. Hodnota této smlouvy je kryta zbývajícími závazky, jež dosud nejsou vykázány jako náklad.

5. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK

Následující údaje o řízení finančních rizik ERF se týkají pokladních operací, které při správě prostředků ERF provádí Komise na účet fondu.

5.1. ZÁSADY ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVACÍ OPERACE

Pravidla a zásady pro řízení pokladních operací stanoví finanční nařízení pro 11. ERF a vnitřní dohoda.

Z výše uvedené právní úpravy vyplývají následující hlavní zásady:

— Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účty zřízené u jejich centrálních bank nebo u jimi určených finančních institucí. Příspěvky se na těchto účtech ponechají do doby, než je třeba provést z ERF platby.

— Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány i v jiných měnách, včetně měn méně známých.

— Bankovní účty zřízené Komisí na účet ERF nesmějí být přečerpány.

Vedle těchto zvláštních účtů má Komise u finančních institucí (centrálních i obchodních bank) jménem ERF otevřeny další účty. Tyto účty slouží k provádění odchozích a příchozích plateb s výjimkou příspěvků členských států do rozpočtu.

Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a využívají moderních informačních technologií. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení funkcí, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy.

Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit operační a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady a postupy platí pro jednotlivé druhy operací a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno.

5.2. MĚNOVÉ RIZIKO

Expozice ERF vůči měnovému riziku ke konci roku – čistá pozice

v milionech EUR 31.12.2016 31.12.2015 USD GBP DKK SEK EUR Ostatní Celkem USD GBP DKK SEK EUR Ostatní Celkem Finanční aktiva Pohledávky a částky k inkasu 0 — — — 129 3 132 — — — — 171 1 171 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2 0 — — 678 — 680 4 0 — — 500 — 504 Celkem 2 0 — — 807 3 812 4 0 — — 671 1 675 Finanční závazky Dlouhodobé finanční závazky — — — — (6) — (6) 0 — — — (10) — (10) Závazky 0 — — — (495) (54) (549) 0 — — — (473) (47) (520) Celkem 0 — — — (501) (54) (555) 0 — — — (483) (47) (530) Celkem 2 0 — — 306 (51) 257 4 0 — — 188 (46) 145

Všechny příspěvky jsou drženy v eurech. Jiné měny se nakupují pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení plateb. Pokladní operace ERF díky tomu nejsou vystaveny měnovému riziku.

5.3. ÚROKOVÉ RIZIKO

Vzhledem k tomu, že si ERF nepůjčuje žádné peníze, není vystaven úrokovému riziku.

Úroky nabíhají ze zůstatků na bankovních účtech ERF. Komise proto na účet ERF zavedla opatření k tomu, aby výnosový úrok řádně odpovídal tržním úrokovým sazbám a jejich případnému kolísání.

Příspěvky do rozpočtu ERF převádějí členské státy na zvláštní účty zřízené u jimi určených finančních institucí. Vzhledem k tomu, že úročení těchto účtů může být v současné době v některých případech záporné, jsou v rámci řízení hotovosti zavedeny postupy k minimalizaci zůstatků na těchto účtech. Navíc platí, že v souladu s nařízením Rady (EU) 2016/888 je případné záporné úročení těchto účtů nákladem příslušného členského státu.

Úroky ze zůstatků jednodenních vkladů na účtech obchodních bank jsou připisovány každodenně. Úročení zůstatků na takových účtech se provádí na základě variabilních tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). U většiny účtů je úročení navázáno na tržní referenční sazbu a upravuje se tak, aby odráželo veškeré pohyby této sazby. ERF proto nepodstupuje riziko, že by zůstatky na jeho účtech byly úročeny pod úrovní tržních sazeb.

5.4. ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY)

Finanční aktiva, která nejsou po splatnosti, ani nemají sníženou hodnotou

v milionech EUR Celkem Ani po splatnosti, ani se sníženou hodnotou Po splatnosti, ale bez snížené hodnoty < 1 rok 1–5 let > 5 let Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 132 93 36 4 — Celkem k 31. 12. 2016 132 93 36 4 — Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 171 50 120 1 — Celkem k 31. 12. 2015 171 50 120 1 —





Finanční aktiva podle kategorií rizika:

v milionech EUR 31.12.2016 31.12.2015 Pohledávky Hotovost Celkem Pohledávky Hotovost Celkem Protistrany s externím úvěrovým ratingem Bonitní (nejvyšší kvalita) a vysoká kvalita 34 284 318 6 167 173 Vyšší střední kvalita 3 371 374 34 16 50 Nižší střední kvalita 2 16 18 36 312 348 Neinvestiční stupeň 1 9 10 14 9 23 Celkem 40 680 720 90 503 593 Protistrany bez externího úvěrového ratingu Skupina 1 (dlužníci bez předchozího selhání) 92 0 92 81 1 82 Skupina 2 (dlužníci s předchozím selháním) — — — — — — Celkem 92 0 92 81 1 82 Celkem 132 680 812 171 504 675

V kategorii neinvestiční stupeň a nižní střední kvalita jsou vedeny zejména příspěvky do ERF, jež členské státy hradí na zvláštní účty zřízené v souladu s čl. 22 odst. 3 finančního nařízení pro ERF. Podle uvedeného nařízení musí příspěvky na těchto účtech zůstat do doby, než je třeba platby provést.

Na těchto zvláštních účtech, jež členské státy za účelem úhrady příspěvků zřizují, je v souladu s finančním nařízením pro ERF vedena většina pokladních zdrojů těchto fondů. Většina těchto účtů je vedena u ministerstev financí nebo centrálních bank členských států. Tyto instituce představují pro ERF nejnižší riziko protistrany (jedná se o expozici vůči členským státům).

Pokud jde o pokladní zdroje ERF, jež jsou uloženy u obchodních bank za účelem provádění plateb, tyto účty se doplňují až v době, kdy je to třeba. Toto doplňování je automaticky řízeno pokladním systémem Komise pro řízení hotovosti. Na každém účtu je ponechávána jen minimální hotovost, která je úměrná průměrnému dennímu objemu odchozích plateb. Částky vedené na těchto účtech do druhého dne jsou tak trvale udržovány nízké, takže ERF je vystaven jen omezenému riziku.

Navíc jsou uplatňovány zvláštní zásady pro výběr obchodních bank, aby bylo riziko protistrany, jemuž je ERF vystaven, dále minimalizováno.

Všechny obchodní banky jsou vybírány ve výběrových řízeních. Pro účast v nich je požadován minimální krátkodobý úvěrový rating P-1 agentury Moody’s nebo jeho ekvivalent (A-1 agentury S&P nebo F1 agentury Fitch). Za zvláštních, řádně odůvodněných okolností může být vyžadovaný rating nižší.

5.5. RIZIKO LIKVIDITY

Analýza finančních závazků podle zbytkové smluvní splatnosti

v milionech EUR < 1 rok 1–5 let > 5 let Celkem Finanční závazky 549 6 — 555 Celkem k 31. 12. 2016 549 6 — 555 Finanční závazky 520 10 — 530 Celkem k 31. 12. 2015 520 10 — 530

Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje na dané rozpočtové období vždy dostačovaly k provedení všech příslušných plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na platby v příslušném rozpočtovém období.

Příspěvky členských států do ERF jsou nicméně rozděleny do tří splátek hrazených v průběhu roku, zatímco platby vykazují určitou sezónnost.

Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, jež mají být v daném měsíci provedeny, pokladna Komise a příslušná oddělení vydávající prostředky se navzájem pravidelně informují o stavu pokladny. Cílem tohoto postupu je zabezpečit, aby odchozí platby nebyly nikdy vyšší než dostupné pokladní zdroje.

Kromě výše uvedeného se při denních pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den k dispozici dostatečná likvidita.

6. ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ O SPŘÍZNĚNÝCH STRANÁCH

Spřízněnými stranami ERF jsou svěřenský fond Bêkou a svěřenský fond pro Afriku. Transakce mezi těmito subjekty se uskutečňují v rámci běžných operací ERF. Z tohoto důvodu nejsou podle účetních pravidel EU nezbytné žádné zvláštní požadavky na zveřejnění údajů o těchto transakcích.

ERF je spravován Komisí, a nemá tedy samostatný řídící orgán. Finanční nároky vrcholového vedení EU, včetně Komise, jsou vykázány v konsolidované účetní závěrce Evropské unie v oddíle 7.2 „Finanční nároky členů vrcholového vedení“.

7. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI

Ke dni předložení účetní závěrky se účetní ERF nedozvěděla o žádných významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle, ani jí takové záležitosti nebyly nahlášeny. Roční účetní závěrka a příloha k ní byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací.

8. SESOUHLASENÍ VÝSLEDKU HOSPODAŘENÍ A VÝSLEDKU PLNĚNÍ ROZPOČTU

Výsledek hospodaření běžného roku byl vypočten podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek plnění rozpočtu je však založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných podkladových transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. Sesouhlasení obou výsledků je provedeno v níže uvedené tabulce, jež uvádí hlavní srovnávané částky rozdělené do nákladových a výnosových položek.

v milionech EUR 2016 2015 VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (3 073 ) (3 152 ) Výnosy Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu (2) (1) Nároky stanovené v běžném roce, avšak zatím nevybrané (7) (11) Nároky stanovené v předchozích letech a vybrané v běžném roce 16 19 Čistý vliv předběžného financování 43 28 Příjmy příštích období (netto) 8 29 Náklady Dosud neuhrazené náklady běžného roku 63 61 Náklady minulých let uhrazené v běžném roce (129) (221) Zrušení plateb 22 12 Čistý vliv předběžného financování (459) (53) Výdaje příštích období (netto) 168 200 VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA BĚŽNÝ ROK (3 350 ) (3 088 )

8.1. POLOŽKY V SESOUHLASENÍ – VÝNOSY

Rozpočtové příjmy rozpočtového roku odpovídají příjmům, jež byly vybrány na základě nároků stanovených v tomto rozpočtovém roce, a částkám, jež byly vybrány na základě nároků stanovených v minulých letech.

Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu, jsou součástí výsledku hospodaření, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezerv a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít na závazky.

Pro účely sesouhlasení je od hospodářského výsledku třeba odečíst nároky stanovené v běžném roce, avšak zatím nevybrané, jelikož ty nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky stanovené v předchozích letech a vybrané v běžném roce musejí být pro účely srovnání k hospodářskému výsledku přičteny.

Čistý vliv předběžného financování se získá zúčtováním zpětně získaného předběžného financování. Jedná se o přijatou hotovost, která nemá žádný dopad na hospodářský výsledek.

Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období za běžný rok, mínus odúčtování příjmů příštích období za předchozí rok.

8.2. POLOŽKY V SESOUHLASENÍ – NÁKLADY

Dosud neuhrazené náklady běžného roku je třeba pro účely sesouhlasení připočíst, jelikož jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, avšak nejsou součástí rozpočtových výdajů. Naopak náklady minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů běžného roku, avšak na hospodářský výsledek nemají vliv nebo v případě oprav snižují náklady.

Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá vliv na hospodářský výsledek, nýbrž na výsledek plnění rozpočtu.

Čistý vliv předběžného financování je saldem nového předběžného financování vyplaceného v běžném roce (vykázaného jako rozpočtový výdaj běžného roku) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce či letech minulých, po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje výdaj z hlediska akruálního, nikoli však rozpočtového, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku svého provedení.

Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely oddělení účetních období. Jedná se tedy o způsobilé náklady, jež vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak nebyly dosud vůči ERF vykázány. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok minus zrušení výdajů příštích období zaúčtovaných v předchozím roce.

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF (14)

KONEČNÁ ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU (15)

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU BÊKOU

Základní informace o svěřenských fondech Unie

Svěřenský fond je zřízen na základě právního ujednání. Má samostatnou finanční strukturu, jež sdružuje prostředky od více dárců za účelem společného financování určitého opatření podle společně dohodnutých cílů a formátů vykazování.

Komise je v souladu s čl. 187 odst. 1 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie („finanční nařízení EU“) a článku 42 finančního nařízení pro 11. ERF oprávněna zřizovat svěřenské fondy Unie určené pro vnější činnost. Tyto svěřenské fondy jsou zřizovány na základě dohody s dalšími dárci. Účelem těchto fondů je provádět akce v případě mimořádných událostí, akce po odeznění mimořádných událostí a tematicky zaměřené akce. Zřízení svěřenského fondu EU musí být odůvodněno zejména přidanou hodnotou EU (jeho cílů lze lépe dosáhnout na úrovni EU než úrovni celostátní) a komplementaritou (svěřenský fond by neměl duplikovat již zavedené podobné nástroje).

Svěřenské fondy EU jsou zřizovány na dobu určitou, která je spolu s cíli fondů vymezena v jejich zřizovacím aktu. V souladu s článkem 187 finančního nařízení EU platí pro svěřenský fond EU zvláštní úprava řízení a příspěvky určené na fond nejsou součástí rozpočtu EU. Každý svěřenský fond EU má správní radu („rada svěřenského fondu“). Této radě předsedá Komise a zastoupeni jsou v ní dárci a v úloze pozorovatelů pak členské státy, jež do fondu příspěvky neposkytly.

Provozní rada je složena ze zástupce EU („předseda“), zástupců zakládajících členů („místopředsedové“) a zástupců dalších dárců, kteří přispěli nejméně 3 miliony EUR („členové“). Provozní rada rozhoduje o využití prostředků fondu a vyhodnocuje efektivitu činností, jež fond financuje. V rovině správní odpovídá provozní rada mj. za schvalování výroční zprávy, auditované účetní závěrky, vyhodnocování účinnosti systémů vnitřní kontroly, opatření vyvozená ze zjištění interních a externích auditorů ad.

Svěřenské fondy spravuje Komise v rámci odpovědnosti pověřené schvalující osoby, která Komisi a třetím dárcům poskytuje jistotu o využití prostředků fondů. Správcem svěřenského fondu je dále pověřená schvalující osoba. Stejně jako v případě ERF je účetním svěřenského fondu EU účetní Komise, který též odpovídá za stanovení účetních postupů a účtové osnovy, které jsou společné všem svěřenským fondům.

Svěřenský fond Bêkou

První svěřenský fond EU sdružující více dárců, nazvaný Bêkou, což v jazyce Sango znamená „naděje“, zřídila dne 15. července 2014 Komise (zastoupená GŘ DEVCO, GŘ ECHO a ESVČ) společně s třemi členskými státy (Německem, Francií a Nizozemskem). Cílem fondu je podpořit stabilizaci a rekonstrukci Středoafrické republiky. Fond byl zřízen na dobu nejdéle 60 měsíců a spravován je z Bruselu.

Roční účetní závěrka svěřenského fondu Bêkou

Podle článku 8 dohody o zřízení Svěřenského fondu Evropské unie pro Středoafrickou republiku, „svěřenského fondu EU Bêkou“, a podle článku 11.2.1 zřizující dohody je roční účetní závěrka tvořena dvěma částmi: 1) výroční finanční zprávou, kterou vypracovává správce svěřenského fondu, a 2) ročními finančními výkazy, jež sestavuje účetní Komise, který je na základě téhož článku současně účetním svěřenského fondu.

Podle článku 8 zřizovací dohody jsou finanční výkazy sestavovány v souladu s účetními pravidly, jež přijal účetní Komise (účetní pravidla EU) a jež vycházejí ze standardů IPSAS.

Roční účetní závěrku povinně audituje nezávislý externí auditor. Její konečné znění předkládají správce svěřenského fondu a účetní provozní radě ke schválení (článek 8.3.4(c)).

Hlavní účetní případy roku

Na konci roku 2016 přispělo do fondu Bêkou sedm dárců: Evropský rozvojový fond (ERF), rozpočet EU, čtyři členské a jeden nečlenský stát.

Svěřenský fond bude financovat aktivity, jež budou Středoafrické republice pomáhat zotavit se z krize a zvládnout obnovu. Důraz bude kladen na opatření, jež mají

— obnovit základní veřejné služby (např. dodávky elektřiny, dopravu, přístup ke spravedlnosti a přístup k vodě) a základní služby sociální (zdravotnictví a vzdělávání), jakož i stabilizovat potravinovou situaci a výživu obyvatel,

— oživit ekonomickou činnost,

— stabilizovat zemi a obnovit sociální strukturu, zejména cestou usmíření, mírového soužití komunit země a úcty k lidským právům,

— obnovit legitimitu, kapacitu a činnost státních a místních správních struktur.

Fond bude financovat i činnosti, jež budou pomáhat zmírňovat dopad krize na sousední země či země, jež poskytují přístřeší uprchlíkům a osobám, jež ze země prchají před násilím.

Koncem roku byl svěřenskému fondu přislíben příspěvek v celkové výši zhruba 173 milionů EUR. Z nich ERF přislíbil 68 milionů EUR, rozpočet EU 50 milionů EUR a členské státy a další dárci 55 milionů EUR.

Pro účely obnovy země bylo přijato celkem 11 programů. Do konce roku 2016 bylo přislíbeno 91,3 milionu EUR, a to na oblasti zdravotnictví, zabezpečení potravin a výživy, infrastruktury, integrace žen do společnosti a pomoci středoafrickým uprchlíkům v okolních zemích.

ROZVAHA SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU

v tisících EUR 31.12.2016 31.12.2015 DLOUHODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 3 604 3 446 3 604 3 446 KRÁTKODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 12 458 6 047 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 1 455 1 364 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 43 036 52 461 56 949 59 873 AKTIVA CELKEM 60 554 63 319 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky (59 339 ) (63 125 ) (59 339 ) (63 125 ) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Výdaje a výnosy příštích období (1 215 ) (193) (1 215 ) (193) ZÁVAZKY CELKEM (60 554 ) (63 319 ) ČISTÁ AKTIVA — — REZERVNÍ A JINÉ FONDY Zisk z minulých let — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — ČISTÁ AKTIVA — —

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU

v tisících EUR 2016 2015 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí Výnosy z darů 17 232 9 354 17 232 9 354 Výnosy ze směnných transakcí Finanční výnosy 48 101 48 101 Výnosy celkem 17 280 9 455 NÁKLADY Provozní náklady (16 432 ) (8 824 ) Ostatní náklady (848) (631) Náklady celkem (17 280 ) (9 455 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK — —

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU

v tisících EUR 2016 2015 Výsledek hospodaření za běžný rok — — Provozní činnost (Zvýšení)/snížení předběžného financování (6 569 ) (9 493 ) (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí (91) (1 364 ) Zvýšení/(snížení) finančních závazků (3 786 ) 18 125 Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období 1 021 193 ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY (9 425 ) 7 461 Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů (9 425 ) 7 461 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 52 461 45 000 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 43 036 52 461

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU

v tisících EUR Zisk/ (ztráta) z minulých let Výsledek hospodaření za běžný rok Čistá aktiva ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 — — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — — ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 — — —

KONEČNÁ ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA SVĚŘENSKÉHO FONDU PRO AFRIKU (16)

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU PRO AFRIKU

Základní informace o svěřenských fondech Unie

Svěřenský fond je zřízen na základě právního ujednání. Má samostatnou finanční strukturu, jež sdružuje prostředky od více dárců za účelem společného financování určitého opatření podle společně dohodnutých cílů a formátů vykazování.

Komise je v souladu s čl. 187 odst. 1 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie („finanční nařízení EU“) a článku 42 finančního nařízení pro 11. ERF oprávněna zřizovat svěřenské fondy Unie určené pro vnější činnost. Tyto svěřenské fondy jsou zřizovány na základě dohody s dalšími dárci. Účelem těchto fondů je provádět akce v případě mimořádných událostí, akce po odeznění mimořádných událostí a tematicky zaměřené akce. Zřízení svěřenského fondu EU musí být odůvodněno zejména přidanou hodnotou EU (jeho cílů lze lépe dosáhnout na úrovni EU než úrovni celostátní) a komplementaritou (svěřenský fond by neměl duplikovat již zavedené podobné nástroje).

Svěřenské fondy nabízejí řadu výhod. Jedná se o nástroje pod kontrolou EU, jež zajišťují lepší koordinaci s členskými státy EU, lepší kontrolu operací ze strany Unie i dalších dárců a výraznější zviditelnění EU. Další výhodou svěřenských fondů je rychlé rozhodování a schopnost sdružovat větší sumy prostředků z různých zdrojů, díky čemuž představují pružný, proaktivní a adaptabilní nástroj.

Svěřenské fondy EU jsou zřizovány na dobu určitou, která je spolu s cíli fondů vymezena v jejich zřizovacím aktu. V souladu s článkem 187 finančního nařízení EU platí pro svěřenský fond EU zvláštní úprava řízení a příspěvky určené na fond nejsou součástí rozpočtu EU. Každý svěřenský fond EU má správní radu („rada svěřenského fondu“). Této radě předsedá Komise a zastoupeni jsou v ní dárci a v úloze pozorovatelů pak členské státy, jež do fondu příspěvky neposkytly. O využití prostředků fondu rozhoduje jeho rada.

Plán činnosti fondu schvaluje provozní rada, která je složena ze zástupce EU („předseda“), zástupců zakládajících členů („místopředsedové“) a zástupců dalších dárců, kteří přispěli nejméně 3 miliony EUR („členové“). Provozní rada rovněž vyhodnocuje efektivitu činností, jež fond financuje. V rovině správní odpovídá provozní rada mj. za schvalování výroční zprávy, auditované účetní závěrky, vyhodnocování účinnosti systémů vnitřní kontroly, opatření vyvozená ze zjištění interních a externích auditorů ad.

Svěřenské fondy spravuje Komise v rámci odpovědnosti pověřené schvalující osoby, která Komisi a třetím dárcům poskytuje jistotu o využití prostředků fondů. Správcem svěřenského fondu je dále pověřená schvalující osoba. Stejně jako v případě ERF je účetním svěřenského fondu EU účetní Komise, který též odpovídá za stanovení účetních postupů a účtové osnovy, které jsou společné všem svěřenským fondům.

Svěřenský fond pro Afriku

Nouzový svěřenský fond pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe („svěřenský fond pro Afriku“) byl ustaven dne 12. listopadu 2015 na summitu o migraci ve Vallettě. Hlavním cílem tohoto svěřenského fondu je podporovat všechny aspekty stability a přispívat k lepšímu řízení migrace, řešení hlavních příčin destabilizace, nuceného vysídlování a nelegální migrace. Za tímto účelem fond zejména podporuje odolnost, ekonomické a rovné příležitosti, bezpečnost a rozvoj a řeší porušování lidských práv.

Svěřenský fond působí ve třech hlavních zeměpisných oblastech, zejména v oblasti Sahelu a Čadského jezera, Afrického rohu a severní Afriky. Jeho projekty však mohou v individuálních případech pomoci i sousedům způsobilých zemí. Svěřenský fond je zřízen na dobu určitou do 31. prosince 2020. Jeho úkolem je pomáhat v krátkodobém i střednědobém horizontu řešit problémy uvedených regionů. Spravován je z Bruselu.

Roční účetní závěrka svěřenského fondu pro Afriku

Podle článku 7 dohody o zřízení Nouzového svěřenského fondu pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe a o interních pravidlech tohoto fondu („zřizovací dohoda“) je roční účetní závěrka fondu tvořena dvěma částmi: 1) výroční finanční zprávou, kterou vypracovává správce svěřenského fondu, a 2) ročními finančními výkazy, jež sestavuje účetní Komise, který je na základě téhož článku současně účetním svěřenského fondu.

Podle článku 8 zřizovací dohody jsou finanční výkazy sestavovány v souladu s účetními pravidly, jež přijal účetní Komise (účetní pravidla EU) a jež vycházejí ze standardů IPSAS.

Roční účetní závěrku povinně audituje nezávislý externí auditor. Její konečné znění předkládají správce svěřenského fondu a účetní provozní radě ke schválení (článek 8.3.4(c)).

Rok 2016 je prvním rokem, za nějž jsou finanční výkazy svěřenského fondu pro Afriku sestavovány. Děje se tak v souladu s článkem 8.3.2, podle něhož se povinnost účetního sestavit finanční výkazy použije v prvním účetním období pouze v případě, existoval-li svěřenský fond v tomto období déle než šest měsíců. Transakce uskutečněné v roce 2015 jsou uvedeny pro srovnání.

Hlavní účetní případy roku

Koncem roku 2016 byly svěřenskému fondu přislíbeny zdroje v celkové výši 2 555 milionů EUR. Vnější příspěvky dosáhly celkem 152 milionů EUR, příspěvky z rozpočtu EU a ERF pak 2 403 milionů EUR.

Během jediného roku bylo oblastem Sahelu/Čadského jezera, Afrického rohu a severní Afriky schváleno celkem 106 projektů v hodnotě 1 589 milionů EUR. Zeměpisně lze tyto projekty zařadit takto: 65 programů v oblasti Sahelu/Čadského jezera v celkové hodnotě 918,5 milionu EUR, 35 programů v oblasti Afrického rohu v celkovém objemu 606 milionů EUR a 6 programů v severní Africe v celkové hodnotě 64,5 milionu EUR. Projekty se zaměřují na tyto prioritní oblasti: výhody migrace z hlediska rozvoje (942 milionů EUR), legální migrace a mobilita (68 milionů EUR), ochrana a azyl (233 milionů EUR), předcházení nelegální migraci, převaděčství migrantů a obchodování s lidmi a boj proti těmto činnostem (170 milionů EUR), navracení, zpětné přebírání a opětovné začleňování (163 milionů EUR) a ostatní témata (13 milionů EUR). Ze schválené sumy bylo 1 488 milionů EUR přiděleno na závazky a na 600 milionů EUR byly uzavřeny smlouvy s partnery pro realizaci programů.

ROZVAHA SVĚŘENSKÉHO FONDU PRO AFRIKU

v tisících EUR 31.12.2016 31.12.2015 DLOUHODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 44 854 — 44 854 — KRÁTKODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 70 731 — Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 9 476 — Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 14 879 32 642 95 086 32 642 AKTIVA CELKEM 139 941 32 642 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky (138 502 ) (32 642 ) (138 502 ) (32 642 ) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky (702) — Výdaje a výnosy příštích období (736) — (1 439 ) — ZÁVAZKY CELKEM (139 941 ) (32 642 ) ČISTÁ AKTIVA — — REZERVNÍ A JINÉ FONDY Zisk z minulých let — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — ČISTÁ AKTIVA — —

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI SVĚŘENSKÉHO FONDU PRO AFRIKU

v tisících EUR 2016 2015 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí Výnosy z darů 52 246 — 52 246 — Výnosy ze směnných transakcí Finanční výnosy 54 — Ostatní výnosy ze směnných transakcí 43 — 97 — Výnosy celkem 52 343 — NÁKLADY Provozní náklady (49 042 ) — Ostatní náklady (3 301 ) — Náklady celkem (52 343 ) — VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK — —

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ SVĚŘENSKÉHO FONDU PRO AFRIKU

v tisících EUR 2016 2015 Výsledek hospodaření za běžný rok — — Provozní činnost (Zvýšení)/snížení předběžného financování (115 585 ) — (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí (9 476 ) — Zvýšení/(snížení) finančních závazků 105 860 32 642 Zvýšení/(snížení) závazků 702 — Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období 736 — ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY (17 763 ) 32 642 Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů (17 763 ) 32 642 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 32 642 — Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 14 879 32 642

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV SVĚŘENSKÉHO FONDU PRO AFRIKU

v tisících EUR Zisk/ (ztráta) z minulých let Výsledek hospodaření za běžný rok Čistá aktiva ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 — — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — — ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 — — —

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU (17)

KONSOLIDOVANÁ ROZVAHA

v milionech EUR 31.12.2016 31.12.2015 DLOUHODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 457 520 Příspěvky do svěřenských fondů — — Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí — — 457 520 KRÁTKODOBÝ MAJETEK Předběžné financování 1 455 1 151 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 143 172 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 738 589 2 336 1 912 AKTIVA CELKEM 2 794 2 432 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Rezervy (4) (4) Finanční závazky (106) (72) (110) (76) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky (549) (520) Výdaje a výnosy příštích období (778) (855) (1 327 ) (1 376 ) ZÁVAZKY CELKEM (1 437 ) (1 451 ) ČISTÁ AKTIVA 1 357 980 REZERVNÍ A JINÉ FONDY Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 42 323 38 873 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2 252 2 252 Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF — — Výsledek hospodaření minulých let (40 146 ) (36 994 ) Výsledek hospodaření za běžný rok (3 073 ) (3 152 ) ČISTÁ AKTIVA 1 357 980

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ FINANČNÍ VÝKONNOSTI

v milionech EUR 2016 2015 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí Inkaso nákladů 8 90 Výnosy z darů svěřenským fondům 35 4 43 94 Výnosy ze směnných transakcí Finanční výnosy 4 8 Ostatní výnosy 62 42 66 50 Výnosy celkem 108 144 NÁKLADY Nástroje pomoci (2 935 ) (3 059 ) Náklady na spolufinancování 15 (69) Finanční náklady 4 (1) Náklady vynakládané svěřeneckými fondy (65) (4) Ostatní náklady (200) (163) Náklady celkem (3 181 ) (3 296 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (3 073 ) (3 152 )

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ

v milionech EUR 2016 2015 Výsledek hospodaření za běžný rok (3 073 ) (3 152 ) Provozní činnosti Navýšení kapitálu – příspěvky 3 450 3 200 (Zvýšení)/snížení příspěvků do svěřenských fondů (0) 39 (Zvýšení)/snížení předběžného financování (242) 204 (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí 29 (43) Zvýšení/(snížení) rezerv — 4 Zvýšení/(snížení) finančních závazků 34 (7) Zvýšení/(snížení) závazků 29 (179) Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období (78) 132 ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY 149 198 Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů 149 198 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 589 391 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 738 589

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

v milionech EUR Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)-(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E) ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Navýšení kapitálu – příspěvky (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Snížení kapitálu – prostředky přislíbené v rámci překlenovacího nástroje (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) Vykázání kapitálu 11. ERF 29 367 29 367 — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — — (3 152 ) — (3 152 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2015 73 464 34 590 38 874 (40 146 ) 2 252 980 Navýšení kapitálu – příspěvky (3 450 ) 3 450 3 450 Výsledek hospodaření za běžný rok — (3 073 ) (3 073 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ

ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ – 2016

ÚVODNÍ POZNÁMKA

Předchozí ERF

— Vzhledem k tomu, že 6. ERF byl uzavřen v roce 2006 a 7. ERF v roce 2008, roční účetní závěrka již neobsahuje tabulky s údaji o těchto ERF. Správa převedených zůstatků je však zachycena v rámci 9. ERF.

— Podobně jako v předchozích letech se v zájmu transparentnosti při předkládání závěrky za rok 2016 v tabulkách rozlišuje u 8. ERF část využitá na základě programování stanoveného v úmluvách z Lomé a část využitá na základě programování stanoveného v dohodě z Cotonou.

— V souladu s čl. 1 odst. 2 písm. b) vnitřní dohody o 9. ERF byly do 9. ERF převedeny zůstatky a prostředky ze zrušených závazků z předcházejících ERF a během jeho fungování byly přidělovány jako prostředky tohoto ERF.

10. ERF

Dohoda o partnerství AKT-ES, kterou členské státy Evropského společenství a africké, karibské a tichomořské státy (AKT) podepsaly dne 23. června 2000 v Cotonou, vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003. Dohoda z Cotonou bylo dvakrát pozměněna, poprvé dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 a podruhé dohodou podepsanou v Ouagadougou dne 22. června 2010.

Rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Evropské unii vstoupilo v platnost dne 2. prosince 2001. Toto rozhodnutí bylo pozměněno dne 19. března 2007 (rozhodnutím 2007/249/ES).

Vnitřní dohoda o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou, přijatá zástupci vlád členských států Evropského společenství dne 17. července 2006, vstoupila v platnost dne 1. července 2008.

Podle dohody z Cotonou je druhé období (2008–2013) poskytování pomoci Společenství státům AKT a ZZÚ financováno z 10. ERF ve výši 22 682 milionů EUR. Z této částky je

— 21 966 milionů EUR vyčleněno státům AKT v souladu s víceletým finančním rámcem, který je stanoven v příloze Ib revidované dohody z Cotonou (z toho 20 466 milionů EUR spravuje Evropská komise),

— 286 milionů EUR vyčleněno pro ZZÚ v souladu s přílohou IIAa revidovaného rozhodnutí Rady o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (z toho 256 milionů EUR spravuje Evropská komise),

— 430 milionů určeno pro Komisi na financování nákladů na plánování a správu zdrojů 10. ERF v souladu s článkem 6 vnitřní dohody.

Na základě „ustanovení o skončení platnosti“ 10. ERF (čl. 1 odst. 4 a 5 vnitřní dohody o 10. ERF) nebylo po 31. prosinci 2013 možné přidělit na závazky žádné další prostředky. Nepřidělené prostředky byly převedeny do výkonnostní rezervy 11. ERF.

11. ERF

Dohoda o partnerství AKT-ES, kterou členské státy Evropského společenství a státy AKT podepsaly dne 23. června 2000 v Cotonou, vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003. Dohoda z Cotonou bylo dvakrát pozměněna, poprvé dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 a podruhé dohodou podepsanou v Ouagadougou dne 22. června 2010.

Rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Evropské unii vstoupilo v platnost dne 2. prosince 2001. Toto rozhodnutí bylo pozměněno dne 19. března 2007 (rozhodnutím 2007/249/ES).

Vnitřní dohoda o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2014–2020 v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou, přijatá zástupci vlád členských států Evropského společenství v srpnu 2013, vstoupila v platnost v březnu 2015.

Podle dohody z Cotonou je třetí období (2014–2020) poskytování pomoci Společenství státům AKT a ZZÚ financováno z 11. ERF částkou ve výši 30 506 milionů EUR. Z této částky je

— 29 089 milionů EUR vyčleněno státům AKT v souladu s čl. 1 odst. 2 písm. a) a čl. 2 písm. d) vnitřní dohody (z toho 27 955 milionů EUR spravuje Evropská komise),

— 364,5 milionu EUR vyčleněno pro ZZÚ v souladu s čl. 1 odst. 2 písm. a) a článkem 3 odst. 1 vnitřní dohody (z toho 359,5 milionu EUR spravuje Evropská komise),

— 1 052,5 milionu EUR určeno pro Komisi na financování nákladů na plánování a správu zdrojů 11. ERF v souladu s čl. 1 odst. 2 písm. a) vnitřní dohody.

— Zbývající prostředky v nečerpatelných výkonnostních rezervách k 31. 12. 2016

Částky uvolněné z titulu zrušení závazků v souvislosti s projekty 9. ERF a ERF předchozích jsou převedeny do výkonnostní rezervy 10. ERF, s výjimkou fondů Stabex.

Částky z titulu zrušení závazků v souvislosti s projekty 10. ERF jsou převedeny do výkonnostní rezervy 11. ERF.

Veškeré prostředky uvolněné z titulu zrušení závazků z předchozích ERF se v průběhu roku 2016 převedly do př