C 351/20

Zveřejnění žádosti o změnu specifikace produktu na úrovni Unie, pokud jde o název v odvětví vína podle čl. 97 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013.

(2020/C 351/09)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 98 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (1) do dvou měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU SPECIFIKACE PRODUKTU NA ÚROVNI UNIE

„VENEZIA“

PDO-IT-A0517-AM03

Datum podání žádosti: 2. srpna 2019

1. Žadatel a oprávněný zájem

Consorzio Vini Venezia [Benátské sdružení vinařů]

Dobrovolné sdružení

2. Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

☐ Název produktu

☒ Druh výrobku z révy vinné

☒ Souvislost

☐ Omezení při uvádění na trh

3. Popis a důvody ke změně

3.1. Zavedení kategorií 4) šumivé víno a 6) jakostní aromatické šumivé víno

Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

Článek 1 – Označení a vína

Popis a důvody

Popis: Doplňují se kategorie 4) šumivé víno a 6) jakostní aromatické šumivé víno.

Důvody: Šumivá vína s chráněným označením původu „Venezia“ se v současné době vyrábějí v rámci kategorie 5) jakostní šumivé víno, což znamená, že pokud jde o výrobu a chemické/fyzikální vlastnosti, jako je minimální celkový obsah alkoholu 10,5 % stanovený ve specifikaci pro šumivá vína, lze navíc odkázat na nové druhy výrobků z révy vinné 4) šumivé víno a, jsou-li vína vyrobena z aromatických moštových odrůd, pak na 6) jakostní aromatické šumivé víno. Kromě toho je v této oblasti obvyklé provádět druhotné kvašení v autoklávech po různě dlouhou dobu, s různým množstvím přetlaku a někdy oddálit uvolňování vín ke spotřebě ve lhůtách stanovených platnými právními předpisy pro příslušné kategorie výrobků.

Kromě výroby vín v kategorii „jakostní šumivé víno“, která je již zahrnuta ve stávající specifikaci, je proto nezbytné výslovně uvést, že vína se vyrábějí rovněž v kategoriích „šumivé víno“ a „jakostní aromatické šumivé víno“. Díky neustálým technologickým inovacím je výroba těchto vín v oblasti již zavedena. Šumivá vína se v této oblasti vyrábějí již dlouho, protože se zde již dlouho pěstují odrůdy vhodné k jejich výrobě, například Pinot Nero, Pinot Grigio, Pinot Bianco, Traminer Aromatico, Tocai Friulano, Verduzzo, Glera a Raboso. Výroba šumivých vín v oblasti CHOP „Venezia“ umožnila producentům získat díky svým osobním a podnikatelským zkušenostem vysokou míru dovedností a značný obchodní úspěch, a to i na mezinárodní úrovni.

Tato změna umožňuje rozšířit obchodní nabídku vín s CHOP „Venezia“ a zvýšit flexibilitu výrobního řetězce. Změna se týká oddílů 1.3, 1.4, 1.5 a 1.8 jednotného dokumentu.

3.2. Souvislost s životním prostředím

Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

Článek 8 – Souvislost s životním prostředím

Popis a důvody

Doplnily se další informace o souvislosti s životním prostředím u nových kategorií vinařských produktů. Je zde totiž zavedená tradice výroby vín, která mohou spadat do kategorie šumivé víno, jakostní šumivé víno a jakostní aromatické šumivé víno a která se tradičně vyrábějí metodou druhotného kvašení v autoklávech (Charmatova metoda) na území CHOP „Venezia“, tedy v oblasti od pahorků v okolí Trevisa dolů do údolí řeky Piavy. V této oblasti se obvykle provádí druhotné kvašení v autoklávech po různě dlouhou dobu a oddaluje se propuštění vína ke spotřebě. Díky tomu pak získá víno typické rysy – v závislosti na délce kontaktu vína s rozpadlými kvasničnými buňkami například tóny chlebové kůrky nebo dlouhotrvající šumění, které závisí na délce druhotného kvašení.

Byly rovněž poskytnuty doplňující informace o souvislosti s lidskými faktory, a to s využitím informací, které jsou již stanoveny v článku 8 specifikace produktu.

Doplňující informace k souvislosti se týkají oddílu 4 jednotného dokumentu a článku 8 specifikace produktu.

3.3. Maximální výnosy

Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

Článek 4 – Normy pro pěstování vína

Popis a důvody

Byly upřesněny výnosy pro nové kategorie výrobků z révy vinné „šumivé víno“ a „jakostní aromatické šumivé víno“ a okazují na výnosy, které jsou již stanovené pro kategorii „jakostní šumivé víno“. V zájmu jasnosti byly maximální výnosy uvedeny v jednotném dokumentu, včetně odkazů na kategorie výrobků z révy vinné, jakož i na příslušné druhy vína, a do tabulky výnosů v článku 4 specifikace produktu byly doplněny odkazy na příslušné kategorie.

Tato změna se týká oddílu 1.5.2 jednotného dokumentu a článku 4 specifikace produktu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1. Název produktu

Venezia

2. Druh zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3. Druhy výrobků z révy vinné

1. Víno

4. Šumivé víno

5. Jakostní šumivé víno

6. Jakostní aromatické šumivé víno

8. Perlivé víno

4. Popis vína (vín)

Kategorie 1) víno – červená vína: „Venezia“ Rosso a „Venezia“ s označením moštové odrůdy

Červená vína s CHOP „Venezia“ včetně vín s označením odrůd Merlot, Cabernet Sauvignon, Carmènere, Malbech, Cabernet, Refosco dal Peduncolo Rosso a Pinot Nero mají barvu od rubínově červené po intenzivní červenou, a pokud prošly zráním i s případnými granátovými či nafialovělými odlesky, jako je tomu u vín označených jako Riserva. Mají intenzivní, jemnou a dlouhotrvající vůni a harmonickou, suchou a sametovou chuť, někdy s tóny travin nebo ovoce, v závislosti na použitých převažujících odrůdách. Minimální celkový obsah alkoholu činí 11 % objemových; 12,5 % v případě vína s označením Riserva. Bezcukerný extrakt činí minimálně 23 g/l a minimálně 25 g/l v případě vína s označením Riserva.

Veškeré analytické parametry, které nejsou uvedeny v následující tabulce, odpovídají mezním hodnotám stanoveným vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU.

Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 11 Minimální celková kyselost 4,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Kategorie 1) víno – bílá a růžová vína: „Venezia“ Bianco, „Venezia“ s označením moštové odrůdy, „Venezia“ Rosato

Bílá vína s CHOP „Venezia“ včetně vín s označením odrůd Chardonnay, Pinot a Pinot Grigio (včetně růžové verze), Manzoni Bianco, Verduzzo, Sauvignon, Pinot Bianco, Tai a Traminer mají slámově žlutou až zlatavou barvu s občasnými zelenkavými odlesky. Růžová vína mají růžovou barvu různé intenzity, někdy měděnou. Mají výraznou, charakteristickou vůni a suchou, harmonickou a sametovou chuť, někdy ovocnou v závislosti na použitých převažujících odrůdách, jako je tomu u Pinot a Pinot Grigio. Minimální celkový obsah alkoholu v % objemových se pohybuje od 10,5 % v případě vína „Venezia“ Rosato do 11 % v případě ostatních typů. Bezcukerný extrakt činí minimálně 14 g/l a minimálně 16 g/l v případě vína „Venezia“ Rosato.

Veškeré analytické parametry, které nejsou uvedeny v následující tabulce, odpovídají mezním hodnotám stanoveným vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU.

Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 10,5 Minimální celková kyselost 4,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Kategorie 1) víno – „Venezia“ s výrazem Passito, včetně označení moštové odrůdy

Vína s CHOP „Venezia“ zahrnují i Passito Bianco s označením odrůdy Verduzzo. Tato vína mají zlatavou barvu různé intenzity, někdy i jantarovou. Mají intenzitní a charakteristickou vůni a sladkou, harmonickou a sametovou chuť. Minimální celkový obsah alkoholu v % objemových je 15 % s bezcukernými extrakty nejméně 26 g/l.

Veškeré analytické parametry, které nejsou uvedeny v následující tabulce, odpovídají mezním hodnotám stanoveným vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU.

Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 12 Minimální celková kyselost 4,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 25 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Kategorie 4) šumivé víno, 5) jakostní šumivé víno a 6) jakostní aromatické šumivé víno

Bílá nebo růžová šumivá vína s CHOP „Venezia“ včetně vín s označením odrůd Pinot, Pinot Grigio, Pinot Nero, Chardonnay a Traminer mají jemnou delikátní pěnu a více či méně intenzivní slámově žlutou barvu, někdy i se zlatavými, měděnými odlesky, a pokud byla vinifikována jako bílá z modrých moštových nebo zkvašená bez slupek, pak i s narůžovělými odlesky. Mají jemnou a ovocnou vůni a svěží, harmonickou chuť v rozmezí od brut nature po demi-sec, přičemž u odrůdy Traminer bývá sladká a aromatická.

Minimální celkový obsah alkoholu v % objemových je 10,5 % s bezcukernými extrakty nejméně 14 g/l.

Veškeré analytické parametry, které nejsou uvedeny v následující tabulce, odpovídají mezním hodnotám stanoveným vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU.

Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 10,5 Minimální celková kyselost 5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Kategorie 8) „perlivé víno“ – „Venezia“ Frizzante Bianco, Rosato a víno s označením moštové odrůdy

Bílá a růžová perlivá vína s CHOP „Venezia“ včetně druhů s označením odrůd Pinot, Pinot Grigio a Chardonnay mají slámově žlutou barvu různé intenzity, případně i více či méně intenzivní měděnou či růžovou barvu. Vyznačují se jemnou, ovocnou vůní a chutí, která sahá od suché po polosuchou.

Minimální celkový obsah alkoholu v % objemových je 10,5 % s bezcukernými extrakty nejméně 14 g/l.

Veškeré analytické parametry, které nejsou uvedeny v následující tabulce, odpovídají mezním hodnotám stanoveným vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU.

Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) 10,5 Minimální celková kyselost 4,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

5. Enologické postupy

a. Základní enologické postupy

Vinifikace šumivých a perlivých vín

Zvláštní enologický postup

Všechna šumivá vína s CHOP „Venezia“ v různých kategoriích, konkrétně se jedná o 4) šumivé víno, 5) jakostní šumivé víno a 6) jakostní aromatické šumivé víno, a perlivá vína (kategorie 8) se musí vyrábět výlučně metodou druhotného kvašení v autoklávech (Charmatova metoda).

Použití seschlých hroznů při výrobě vín s označením Riserva.

Zvláštní enologický postup

Při výrobě vín s označením Riserva se smí použít seschlé hrozny v maximálním poměru 30 %.

b. Maximální výnosy

Kategorie 1) víno – „Venezia“ Rosso, včetně označení tmavé moštové odrůdy

112 hektolitrů na hektar

Kategorie 1) víno – „Venezia“ Bianco, včetně označení bílé moštové odrůdy

105 hektolitrů na hektar

„Venezia“ Spumante Bianco a „Venezia“ Spumante Rosato kategorií 4) šumivé víno a 5) jakostní šumivé víno

119 hektolitrů na hektar

„Venezia“ Spumante, včetně označení bílé moštové odrůdy, kategorií 4) šumivé víno a 5) jakostní šumivé víno

105 hektolitrů na hektar

„Venezia“ Pinot Spumante včetně Rosato, kategorí 4) šumivé víno a 5) jakostní šumivé víno

112 hektolitrů na hektar

CHZO „Venezia“ Traminer Spumante v kategoriích 4) šumivé víno, 5) jakostní šumivé víno a 6) jakostní aromatické šumivé víno

105 hektolitrů na hektar

Kategorie 8) perlivé víno – „Venezia“ Frizzante Bianco a Rosato

119 hektolitrů na hektar

Kategorie 8) perlivé víno – „Venezia“ Chardonnay a „Venezia“ Pinot Grigio včetně Rosato

105 hektolitrů na hektar

Kategorie 1) víno – „Venezia“ Raboso

119 hektolitrů na hektar

Kategorie 1) víno – „Venezia“ s výrazem Passito, včetně označení moštové odrůdy

75 hektolitrů na hektar

6. Vymezená zeměpisná oblast

Hrozny, které mohou být použity k výrobě vín s CHOP „Venezia“, se pěstují v oblasti, jež zahrnuje celé správní území provincií Benátky a Treviso.

7. Hlavní moštové odrůdy

Cabernet Franc N. – Cabernet

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

Carmenère N. – Cabernet

Chardonnay B.

Glera Lunga B. – Glera

Malbech N.

Manzoni Bianco B.

Merlot N.

Pinot Bianco B. – Pinot

Pinot Grigio – Pinot

Pinot Nero N. – Pinot

Raboso Piave N. – Friularo

Raboso Veronese N. – Raboso

Refosco dal Peduncolo Rosso N. – Refosco

Sauvignon B.

Tocai Friulano B. – Tai

Traminer Aromatico Rs

Verduzzo Friulano B. – Verduzzo

Verduzzo Trevigiano B. – Verduzzo

8. Popis souvislostí

CHOP „Venezia“ – souvislosti s prostředím

V benátské a treviské oblasti se víno pěstovalo odjakživa, ale k zásadnímu urychlení vývoje místního vinohradnictví došlo až v době Benátské republiky, kdy vznikla oblast „Stato da Terra“. Po velkém úpadku v 18. a částečně i 19. století se vinohradnictví znovu vzmohlo díky usilovné kvalifikované činnosti vykonávané zejména enologickou školou v Coneglianu, která přispěla k vytvoření hlavního vinařského centra na severovýchodě Itálie. V oblasti s CHOP „Venezia“ je podnebí definováno jako „mírné vlhké“, což je způsobeno zeměpisnou šířkou, blízkostí moře a hor, lagunovými oblastmi, nížinným terénem a s tím souvisejícím vystavení větrům.

Oblast produkce CHOP „Venezia“ se rozkládá v provinciích Treviso a Benátky na rozsáhlém územní aluviálního původu. Půdy vznikly ukládáním naplavenin pocházejících převážně z tání alpských a předalpských ledovců a posléze působením velkých řek Brenta, Piave, Tagliamento a v menší míře i řeky Livenza. Nížinu lze snadno rozdělit na dvě části, a to horní a dolní, které odděluje pásmo vodních vývěrů. Na horní planině jsou pro půdy příznačné náplavové vějíře říčně-ledovcového a říčního původu, jejichž podloží tvoří výhradně štěrky. Směrem k jihu, po překonání pásma vodních vývěrů, štěrkové podloží pozvolna ustupuje usazeninám se zvyšujícím se podílem písku a jemnější texturou danou písčitohlinitými naplaveninami a jíly.

Na území, kde se vyrábí vína s CHOP „Venezia“, mohou jednotlivá vína získat osobité vlastnosti právě v závislosti na půdách a použitých odrůdách révy. Na lehčích hrubozrnných půdách se pěstují převážně bílé odrůdy, které z nich získávají výraznější vůni a svěžest. Tato vína se vyznačují výraznými svěžími, květinovými a ovocnými tóny a jsou vynikající i pro zpracování na šumivá vína. Jílovité půdy se hodí pro červené odrůdy, tedy pro výrobu červených a růžových vín s plnějším tělem a výraznější strukturou. Vysoký obsah minerálních látek v jílovitých půdách umožňuje získávat vína plné chuti díky dobrému obsahu tříslovin a vynikající rovnováze kyselin.

Vyrobená vína mají slámově žlutou až zlatavou barvu danou více či méně dlouhou macerací, intenzivní, jemnou a dlouhotrvající vůni díky teplotním výkyvům v období před vinobraním, jakož i a harmonickou, čistou a plnou chuť díky štěrkovým půdám v severní části a jílovitým naplaveninám v části jižní. Výsledkem je, že bílá vína pocházející z kyprých půd se vyznačují svěžími a ovocnými tóny a jsou mimořádně vhodná pro výrobu šumivého vína. Červené odrůdy pěstované v jílovitějších půdách mají dobrou strukturu a stálost a jsou vhodná ke zrání.

Kategorie 1 „víno“:

Díky těžkým jílovitým půdám, na nichž se pěstují červené odrůdy používané pro výrobu vín této kategorie, mají červená a růžová vína s CHOP „Venezia“ plnější tělo a výraznější strukturu, jakož i intenzivní a dlouhotrvající barvu. Ve vůních se mohou projevit výraznější tóny marmelády a lesních plodů nebo kořeněné tóny tabáku či travin. Celkově je chuť vždy plná s přiměřeným obsahem tříslovin a skvěle vyváženou kyselostí. Bílá vína získávaná z hroznů pěstovaných v propustnějších kamenitých půdách jsou aromatická a svěží. Pro vůni je typické primární ovocné a květinové aroma. To se následně rozvíjí do jablečných, hruškových a meruňkových tónů, jež kontrastují s tóny akátu, lučních květů a heřmánku. Struktura vína se může lišit, avšak vyniká excelentní jablečný tón, který způsobují vysoké rozdíly mezi denními a nočními teplotami. Tyto vlastnosti se v případě vín Passito zvýrazňují. V této oblasti se hrozny určené ke zpracování na vína Passito často nechávají seschnout na keři a následně se tradičně umisťují do sušáren. Pro sušení se hodí zejména odrůdy Verduzzo Trevigiano a Friulano, k nimž se pro zvýraznění aromatické nebo kyselé frakce přidávají v různém poměru i další odrůdy.

Kategorie 4) šumivé víno, 5) jakostní šumivé víno, 6) jakostní aromatické šumivé víno a 8) perlivé víno:

Z bílých odrůd se vyrábějí vína se svěžími květinovými a ovocnými tóny získanými díky propustným kamenitým půdám. Ty bílým odrůdám dodávají vůni a svěžest, stejně tak přispívají i teplotní výkyvy mezi dnem a nocí, jimiž se mírné a vlhké podnebí vyznačuje. Bílé odrůdy se tedy hodí zejména pro výrobu šumivých a perlivých vín. Uvedené praktiky jsou zde natolik osvědčené, že se oblast stala jednou z nejvýznamnějších produkčních oblastní těchto vín na světě. Je to jasný znak mimořádné vhodnosti tohoto prostředí.

Bílá nebo růžová šumivá vína s CHOP „Venezia“ včetně vín s označením odrůd Pinot, Pinot Grigio, Pinot Nero, Chardonnay a Traminer mají více či méně intenzivní slámově žlutou barvu, někdy i se zlatavými nebo měděnými odlesky, a pokud byla vinifikována z modrých hroznů nebo zkvašená bez slupek, pak i s narůžovělými odlesky. Pěna je jemná a dlouhotrvající, vůně jemná, někdy s ovocnými tóny. Vyznačují se jemnou, ovocnou vůní a svěží chutí, která sahá od brut nature po demi-sec, v případě odrůdy Traminer někdy též sladkou a aromatickou.

Na území CHOP „Venezia“, tedy v oblasti od pahorků v okolí Trevisa dolů po údolí řeky Piavy, existuje zavedená tradice výroby šumivých, jakostních šumivých a jakostních aromatických šumivých vín metodou druhotného kvašení v autoklávech (Charmatova metoda). U těchto vín se v této oblasti obvyklé provádí druhotné kvašení v autoklávech po různě dlouhou dobu a oddaluje se propuštění vína ke spotřebě. Díky tomu pak víno získá typické rysy, například tóny chlebové kůrky, v závislosti na délce kontaktu vína s rozpadlými kvasničnými buňkami, nebo dlouhotrvající šumění, které závisí na délce druhotného kvašení.

Kategorie 8) bílá a růžová perlivá vína s CHOP „Venezia“ včetně druhů s označením odrůd Pinot Grigio a Chardonnay mají slámově žlutou barvu různé intenzity, v případě Pinot Grigio i měděnou barvu. Vyznačují se jemnou, ovocnou vůní a chutí, která sahá od suché po polosuchou.

Lidské faktory

V oblastech s CHOP „Venezia“ se vinná réva pěstuje již od dob Římanů, jak o tom svědčí řada pramenů. Během stěhování národů řada vinic ležela ladem. Ve středověku se biskupové z Concordia Sagittaria rozhodli vybudovat klášter Summaga a jeho stavbu svěřili benediktinům. Ti rozšířili pozemky osázené révou a pšenicí. Kláštery se staly skutečnými vzdělávacími centry a od 19. století představovaly důležitá referenční místa pro vinařství a výrobu vína. Hlavní podnět pro rozvoj místní produkce vína však dala až Benátská republika založením „Stato da Terra“ a vznikem „vinařské aristokracie“, která drobným pěstitelům zpřístupňovala nové informace a nové techniky vinifikace.

Šlechta se snažila zlepšovat kvalitu vína, protože vinohradnictví i výroba vína byly statusotvornými faktory; díky kvalitě místního vína a prostředí vhodnému pro pěstování révy se benátská vína v porovnání s víny z ciziny vyznačovala vynikající kvalitou.

Ve vinařské oblasti CHOP „Venezia“ byl za posledních 20–25 let od poškození mrazem v roce 1985 zaveden nový přístup k hospodaření s vinicemi. Vychází z hustoty výsadby a z výběru klonů s cílem zlepšit kvalitu vín; dále z vynikající schopnosti zpracovávat víno a zejména v případě šumivých vín různých kategorií z uzpůsobeného kvašení a druhotného kvašení v autoklávech. Dalším faktorem je načasování propuštění vín ke spotřebě tak, aby se dosáhlo co nejvyšší kvality. CHOP „Venezia“ stojí na historických zkušenostech, na pozornosti lidí, jejich nasazení a houževnatosti.

Tradice šumivého vína v této oblasti je nyní samozřejmá a tradiční jsou i používané odrůdy, které se v oblasti historicky pěstují, tedy Pinot Nero, Pinot Grigio, Pinot Bianco, Traminer, Tocai Friulano, Verduzzo, Glera a Raboso. V nabízených vínech se zrcadlí CHOP „Venezia“ a skvělé řemeslné dovednosti i obchodní zkušenosti výrobců.

9. Další základní podmínky (balení, označování a další požadavky)

ŽÁDNÉ

Odkaz na specifikaci výrobku

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15193

(1) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.