EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 20.7.2017 COM(2017) 383 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Ochrana finančních zájmů Evropské unie — Boj proti podvodům

Výroční zpráva za rok 2016





{SWD(2017) 266 final}

{SWD(2017) 267 final}

{SWD(2017) 268 final}

{SWD(2017) 269 final}

{SWD(2017) 270 final}



Pokud byly při analýze těchto údajů zjištěny problémy nebo rizika, jsou vydána doporučení k vyřešení těchto záležitostí. Opatření proti podvodům na úrovni EU V roce 2016 byl přijat vysoký počet opatření k zlepšení právního a správního rámce pro ochranu finančních zájmů EU: ·Rada, Evropský parlament a Komise dospěly k politické dohodě ohledně návrhu směrnice o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie, ·jelikož nebylo dosaženo jednomyslnosti ohledně zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce, rozhodl se počátkem roku 2017 vysoký počet členských států přikročit s ohledem na tuto záležitost k posílené spolupráci, ·Komise zahájila hodnocení uplatňování nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), ·Evropští partneři proti korupci (EPAC) / evropská síť kontaktních míst proti korupci (EACN) přijaly Rižské prohlášení, které má posílit boj proti korupci, ·šestnáct oddělení Komise aktualizovalo svou strategii proti podvodům, ·úřad OLAF úspěšně vyjednal ustanovení o boji proti podvodům v mezinárodních dohodách EU, ·program financování Hercule III pomáhá posílit operační a správní kapacity celních a jiných orgánů členských států. Na výdajové straně rozpočtu EU bylo v roce 2016 při další ochraně finančních zájmů EU dosaženo významného pokroku: ·dne 1. ledna 2016 se začal uplatňovat systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES), ·Komise navrhla revizi finančního nařízení a zvláštních odvětvových finančních pravidel (prostřednictvím nařízení „omnibus“) za účelem jejich zjednodušení a zajištění větší pružnosti, ·v rámci Poradního výboru pro koordinaci boje proti podvodům (COCOLAF) byly vypracovány důležité pokyny. Na příjmové straně rozpočtu byla v roce 2016 přijata opatření k další ochraně finančních zájmů EU: ·revidované nařízení č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi celními orgány zavedlo dvě centrální databáze obsahující informace o pohybu kontejnerů a o zboží, které vstupuje do EU nebo ji opouští či je v tranzitu, ·u operací zahrnujících určité druhy zboží byla sdělení v rámci vzájemné pomoci vydávaná na základě společných celních operací prováděných úřadem OLAF i nadále důležitým zdrojem informací při odhalování nesrovnalostí, ·boj proti nedovolenému obchodu s tabákovými výrobky zůstal pro EU a členské státy vysokou prioritou, ·Komise přijala akční plán v oblasti DPH s názvem Směrem k jednotné oblasti DPH v EU – Čas přijmout rozhodnutí, který stanoví opatření k řešení výpadku příjmů z DPH a k zintenzivnění boje proti podvodům. Opatření proti podvodům přijatá členskými státy

Členské státy oznámily přijetí 80 důležitých opatření na ochranu finančních zájmů EU a k boji proti podvodům. Členské státy byly vyzvány, aby nahlásily nejvýše tři opatření proti podvodům. Tato opatření, která se vztahují na celý cyklus boje proti podvodům, se týkají především finančních prostředků v rámci sdíleného řízení a zahrnují tyto oblasti: ·zadávání veřejných zakázek, ·organizovaná trestná činnost a korupce, ·střet zájmů, ·koordinační služby pro boj proti podvodům (AFCOS), ·definice podvodu, ·strategie proti podvodům, ·boj proti pašování, ·oznamovatelé. Do konce roku 2016 přijalo devět členských států vnitrostátní strategii boje proti podvodům. Další dva členské státy přijaly svou strategii počátkem roku 2017. Mnoho přijatých opatření se zaměřovalo rovněž na zadávání veřejných zakázek, jelikož členské státy musely do dubna 2016 provést ve vnitrostátním právu směrnice z roku 2014. Členské státy oznámily přijetí opatření proti korupci a organizované trestné činnosti a jiná horizontální opatření zaměřující se na daňové ráje, zavádějící elektronické nástroje pro trestní řízení, zajišťující odbornou přípravu v oblasti boje proti podvodům a zvyšující informovanost o podvodech. Většina členských států mimoto podala zprávy o počtu a povaze opatření, která byla přijata v návaznosti na doporučení z roku 2015. Komise všechny členské státy vybízí, aby vzaly podobně v úvahu i doporučení uvedená v letošní zprávě. Odhalování a hlášení nesrovnalostí podvodného i nepodvodného charakteru, které mají dopad na rozpočet EU V roce 2016 bylo Komisi nahlášeno 19 080 nesrovnalostí (podvodného i nepodvodného charakteru) s celkovou částkou ve výši přibližně 2,97 miliardy EUR. Částka ve výši přibližně 2,43 miliardy EUR souvisí s oblastí výdajů z rozpočtu EU. V porovnání s rokem 2015 se počet odhalených nesrovnalostí snížil o 15 % a jejich finanční hodnota klesla o 8 %. V roce 2016 bylo jako podvod nahlášeno 1 410 nesrovnalostí s částkou ve výši 391 milionů EUR, přičemž tyto nesrovnalosti se týkaly výdajů i příjmů. Informace o zpětném získávání finančních prostředků, finančních opravách a jiných preventivních a nápravných opatřeních jsou uvedeny ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti rozpočtu, která od roku 2016 obsahuje dřívější každoroční sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému účetnímu dvoru o ochraně rozpočtu EU.



1.Úvod

Na základě čl. 325 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) předkládá Komise ve spolupráci s členskými státy každým rokem Evropskému parlamentu a Radě zprávu o opatřeních přijatých k boji proti podvodům a dalšímu protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. Odpovědnost za ochranu finančních zájmů EU a boj proti podvodům nesou společně EU a členské státy. Orgány členských států spravují přibližně 74 % výdajů EU a vybírají tradiční vlastní zdroje (TVZ). Komise na obě tyto oblasti dohlíží, stanoví standardy a ověřuje jejich dodržování. Mají-li být finanční zájmy EU účinně chráněny, je nezbytné, aby Komise a členské státy úzce spolupracovaly. Jedním z hlavních cílů této zprávy je zhodnotit, jak účinná tato spolupráce byla v roce 2016 a jak by ji bylo možno zlepšit. Tato zpráva podává přehled o opatřeních, jež byla v boji proti podvodům v roce 2016 přijata na úrovni EU a členských států. Součástí zprávy je i analýza nejdůležitějších výsledků vnitrostátních a evropských orgánů při odhalování a hlášení podvodů a nesrovnalostí ve výdajích a příjmech EU. K ochraně finančních zájmů EU a boji proti podvodům významně přispěl systém hlášení. Spolu se zprávou je vydáváno pět pracovních dokumentů útvarů Komise. 2.Horizontální politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky 2.1.Politické iniciativy orgánů EU 2.1.1.Návrh směrnice o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie Po čtyřech letech jednání bylo v roce 2016 mezi Radou, Evropským parlamentem a Komisí dosaženo politické dohody, a to na schůzce v rámci trialogu dne 30. listopadu 2016. Směrnice o ochraně finančních zájmů má být podle očekávání přijata v roce 2017. Členské státy budou mít na provedení směrnice ve vnitrostátním právu dva roky. Směrnice posílí stávající právní rámec, jelikož harmonizuje vymezení trestných činů, které poškozují finanční zájmy EU (podvod, korupce, praní peněz a zpronevěra) a sankce a promlčecí lhůty v těchto případech. Vztahuje se na přeshraniční podvody s DPH, pokud celková způsobená škoda činí nejméně 10 milionů EUR. Směrnice nahradí Úmluvu o ochraně finančních zájmů Evropských společenství z roku 1995 a její protokoly (Úmluva o ochraně finančních zájmů), a to v případě členských států, které jsou směrnicí vázány. 2.1.2.Návrh na zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce V roce 2016 pokračovala za nizozemského a slovenského předsednictví jednání o návrhu Komise na zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce. Rada pro spravedlnost a vnitřní věci posoudila na svém zasedání dne 8. prosince 2016 celé znění návrhu nařízení, jak bylo projednáno během jednotlivých předsednictví. Většina členských států považovala znění za vhodný základ pro další práci a podpořila zásadu týkající se zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce. V roce 2017 pokračovala jednání o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce prostřednictvím posílené spolupráce, jelikož v Radě nebylo dosaženo jednomyslnosti. 2.1.3.Hodnocení nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 V roce 2016 pokračovala Komise v hodnocení uplatňování nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 o vyšetřování prováděném úřadem OLAF. Hodnocení, které se vyžaduje v článku 19 nařízení, musí být Evropskému parlamentu a Radě předloženo do dne 2. října 2017. 2.1.4.Boj proti korupci v EU V roce 2016 byl boj proti korupci i nadále prioritou v rámci procesu evropského semestru správy ekonomických záležitostí. Řada členských států obdržela doporučení ohledně přijetí opatření k zlepšení transparentnosti nebo zintenzivnění úsilí v boji proti korupci ve veřejné správě, v soudnictví a při zadávání veřejných zakázek. Komise pokračovala v řadě pracovních setkání v rámci programu pro sdílení zkušeností s bojem proti korupci, který je určen odborníkům z členských států. V roce 2016 se uskutečnila tři pracovní setkání, která byla věnována tématům jako korupce při zadávání veřejných zakázek na místní úrovni, politická imunita a korupce v soukromém sektoru.

Úřad OLAF přispěl svými odbornými znalostmi na řadě evropských a mezinárodních fór pro boj proti korupci, zejména EPAC/EACN. Tato síť, které až do listopadu 2016 předsedal generální ředitel úřadu OLAF, přijala „Rižské prohlášení“ z listopadu 2016, v němž byly evropské subjekty s rozhodovací pravomocí vyzvány k posílení boje proti korupci. 2.1.5.Návrh Komise na revizi finančního nařízení a některých odvětvových finančních pravidel (omnibus) V září 2016 navrhla Komise v jediném aktu ambiciózní revizi obecných finančních pravidel se souvisejícími změnami odvětvových finančních pravidel stanovených v patnácti legislativních aktech týkajících se víceletých programů. Při navrhování jednodušších a pružnějších finančních pravidel EU Komise zajistila, aby nebylo oslabeno řádné finanční řízení, které je i nadále hlavním cílem. Návrh posiluje rovněž pravidla týkající se vyhýbání se daňovým povinnostem, která musí dodržovat partneři EU při plnění rozpočtu, a objasňuje, že se na všechny způsoby vynakládání finančních prostředků EU (včetně na úrovni členských států) vztahuje plně povinnost zabránit střetu zájmů. Návrh konsoliduje také zavedené systémy na ochranu rozpočtu EU před podvody a finančními nesrovnalostmi. Zjednodušuje finanční pravidla EU s cílem pomoci omezit náklady a zkrátit dobu potřebnou pro využití finančních prostředků EU k snížení počtu chyb. Návrh by měl také zvýšit dopad politik a jejich výsledky v praxi. 2.1.6.Mezinárodní spolupráce V zájmu lepšího boje proti podvodům týkajícím se rozpočtu EU mimo hranice EU sjednává úřad OLAF rovněž ustanovení o boji proti podvodům v mezinárodních dohodách EU, jako jsou dohody o přidružení a dohody o partnerství. V roce 2016 byla ustanovení o boji proti podvodům začleněna do komplexní a posílené dohody o partnerství uzavřené mezi EU a Arménií. Ukončena byla rovněž jednání o ustanoveních o boji proti podvodům v rámci Dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi EU a Kubou a dohoda byla parafována dne 11. března 2016. S cílem posílit spolupráci při vyšetřování mimo hranice EU uzavřel úřad OLAF v roce 2016 šest ujednání o správní spolupráci s partnerskými orgány ze třetích zemí a s mezinárodními organizacemi. 2.1.7.Strategie Komise pro boj proti podvodům Komise zvažuje aktualizaci své strategie pro boj proti podvodům, která byla přijata dne 24. června 2011. Cílem strategie Komise pro boj proti podvodům je zlepšit předcházení podvodům a jejich odhalování a vyšetřování a zajistit, aby bylo udělování přiměřených sankcí, zpětné získávání finančních prostředků a odrazování v popředí programu Komise. Strategie je nyní plně provedena, což znamená, že všechna opatření byla dokončena, nebo probíhají. Pozornost se zaměřuje na odvětvové strategie a akční plány, které se zabývají podvody v konkrétních oblastech politiky. Aktualizovaná strategie by měla tento přístup zachovat, přičemž dále zdůrazní začlenění opatření proti podvodům do systémů Komise v oblasti vnitřní kontroly, a zejména podávání zpráv o provádění opatření proti podvodům. Aktualizovaná strategie Komise pro boj proti podvodům má podle předpokladů obsahovat zvláštní kapitolu o tradičních vlastních zdrojích jakožto opatření přijaté v návaznosti na audit Útvaru interního auditu (IAS) Komise týkající se „provádění a koordinace činností v rámci boje proti podvodům v oblasti tradičních vlastních zdrojů“. Všechna oddělení Komise (celkem 48) zavedla odvětvové strategie proti podvodům pro oblast politiky, za kterou nesou odpovědnost. Každou z těchto strategií je nutno pravidelně aktualizovat, aby se zohlednily změny trendů v oblasti podvodů. Síť pro prevenci a odhalování podvodů (FPDNet) zřízená Komisí schválila pro tyto strategie aktualizovanou metodiku. Tato metodika spočívá v dalším začlenění opatření proti podvodům do strategického programování a plánování a cyklu monitorování – od zjištění rizika podvodu po kontrolu podvodů a jejich sledování. Strategie proti podvodům jsou tak nedílnou součástí řízení rizik ze strany Komise, přičemž je zároveň zachována zvláštní pozornost, kterou je třeba podvodům věnovat. Šestnáct oddělení Komise, která v roce 2016 své strategie aktualizovala, nahlásilo, že byla použita aktualizovaná metodika a pokyny k vypracování strategií jednotlivých GŘ pro boj proti podvodům, které poskytl úřad OLAF. Příklad z Výkonné agentury pro malé a střední podniky (EASME) V roce 2016 použila agentura EASME aktualizovanou metodiku při aktualizaci své strategie proti podvodům. Posouzení rizika podvodu touto agenturou je nyní začleněno do každoroční realizace posouzení rizik. Hlavní rizika podvodů, s nimiž je agentura EASME konfrontována, jsou plagiátorství a dvojí financování a záměrně zveličené nebo podvodné požadavky na proplacení nákladů. Tato rizika a jejich zmírňující opatření jsou podrobně sledována při každoročním posuzování rizik. Agentura EASME přijala pro tato rizika zmírňující opatření a posílila kontroly, přičemž měla na paměti zásadu nákladů a přínosů. To znamená, že kontroly jsou uplatňovány na základě rizik a že předmětem posíleného sledování jsou především vysoce rizikové projekty. V souvislosti s některými riziky (např. plagiátorství) se agentura EASME zúčastnila testování nástrojů pro programy Horizont 2020, které se uplatňují ve všech odděleních Komise působících v oblasti výzkumu. Provádění strategií proti podvodům je pravidelně sledováno prostřednictvím výkonnostního cyklu Komise. Vzhledem k tomu, že každá oblast politiky má specifické charakteristiky podvodů, neexistuje při činnostech proti podvodům žádný univerzální přístup. Většina útvarů Komise organizuje činnosti, jako jsou školení a semináře, týkající se zvyšování povědomí ohledně podvodů. 2.1.8.Provádění programu Hercule Program Hercule III (2014–2020) podporuje činnosti, jež mají za cíl boj proti podvodům, korupci a jakékoli jiné protiprávní činnosti poškozující finanční zájmy EU. V roce 2016, což byl třetí rok jeho provádění, měl program rozpočet ve výši 14,5 milionu EUR určený na: ·financování opatření k posílení operačních a správních kapacit celních orgánů a policejních sil v jednotlivých členských státech a informačně-technologickou podporu, na něž připadá nejméně 70 % rozpočtu programu,

·školení a konference, včetně školení o digitálních forenzních operacích pro pracovníky donucovacích orgánů v členských státech a partnerských zemích, na něž připadá přibližně 30 % rozpočtu. Komise (úřad OLAF) začala dostávat první zprávy, které odrážejí hmatatelné výsledky činností, jež byly provedeny od zahájení programu v roce 2014. Významné úspěchy byly nahlášeny v souvislosti s pašovanými a padělanými cigaretami a tabákem: s pomocí vybavení a školení, jež bylo financováno v rámci programu, došlo k zabavení zboží. 2.2.Opatření přijatá členskými státy 2.2.1.Shrnutí Členské státy byly požádány, aby oznámily nejvýše tři opatření proti podvodům. Toto shrnutí podává náležitý přehled o trendech a prioritách, pokud jde o opatření proti podvodům prováděná členskými státy, není však úplné; přijato bylo mnohem více opatření, která jsou podrobněji zmíněna v připojeném dokumentu. V roce 2016 oznámily členské státy 80 opatření na ochranu finančních zájmů EU a k boji proti podvodům, a to pro programové období 2014–2020. Opatření členských států se vztahovala na celý cyklus boje proti podvodům, většinou v oblasti sdíleného řízení, načež následovala opatření týkající se veřejných zakázek, střetu zájmů, korupce, koordinačních služeb pro boj proti podvodům (AFCOS), definice podvodů, strategie proti podvodům, organizované a finanční trestné činnosti a oznamovatelů. Co se týká cyklu boje proti podvodům, většina opatření se týkala prevence, poté následovalo odhalování, vyšetřování a stíhání, zpětné získávání finančních prostředků a sankce. Většinou se jednalo spíše o odvětvová opatření (73 %) než o obecná opatření (27 %). Dvacet odvětvových opatření se týkalo příjmů v oblasti daňových podvodů (60 %) a celnictví (40 %). 41 opatření souviselo s výdaji a zahrnovalo všechny oblasti rozpočtu. 2.2.1.1.Vnitrostátní strategie boje proti podvodům Do konce roku 2016 přijalo devět členských států vnitrostátní strategii boje proti podvodům a zaslalo ji Komisi. To je více než v roce 2015, což prokazuje odhodlání členských států zaujímat k boji proti podvodům a nesrovnalostem poškozujícím rozpočet EU a rozpočty jednotlivých členských států strategický přístup. Komise tento vývoj vítá a všechny ostatní členské státy vyzývá k vypracování takovýchto strategií. 2.2.1.2.Koordinační služby pro boj proti podvodům (AFCOS) Řada členských států přijala opatření k zlepšení těchto koordinačních služeb, včetně Dánska (manuál služeb AFCOS pro boj proti podvodům), Francie (vnitrostátní strategie boje proti podvodům), Chorvatska (metodika řízení na podporu předcházení podvodům), Lotyšska (operační strategie a akční plán na období 2017–2019), Malty (činnosti v oblasti předcházení podvodům spolu s ostatními službami AFCOS), Nizozemska (vytvoření týmu služeb AFCOS) a Finska (zřízení vnitrostátní sítě AFCOS). 2.2.1.3.Zadávání veřejných zakázek V oblasti zadávání veřejných zakázek byla přijata řada opatření, jelikož členské státy musely do dubna 2016 provést ve vnitrostátním právu směrnice 2014/23, 2014/24/EU a 2014/25/EU. Deset členských států oznámilo přijetí opatření k harmonizaci vnitrostátních právních předpisů v oblasti zadávání veřejných zakázek s právem EU. Jedenáct členských států musí dosud tři směrnice o zadávání veřejných zakázek plně provést ve vnitrostátním právu. 2.2.1.4.Ostatní Belgie, Francie, Litva, Rumunsko, Slovinsko a Česká republika oznámily v roce 2016 opatření proti korupci a organizované trestné činnosti. Níže uvedené členské státy ohlásily různá jiná opatření: Belgie (zaměření se na daňové ráje), Španělsko (lepší odhalování podvodů), Francie (ochrana oznamovatelů), Chorvatsko (odborná příprava v oblasti boje proti podvodům), Itálie (inspekční akce), Litva (elektronický nástroj pro trestní řízení), Maďarsko (odborná příprava v oblasti boje proti podvodům a větší spolupráce), Nizozemsko (informovanost o podvodech) a Rakousko (centrální registr účtů). 2.2.2.Plnění doporučení z roku 2015 Ve zprávě za rok 2015 o ochraně finančních zájmů EU Komise doporučila, aby členské státy: a)usilovaly o náležitou rovnováhu mezi usnadněním obchodu a ochranou finančních zájmů EU; vyměňovaly si zkušenosti s odhalováním podvodů nebo nesrovnalostí při celním odbavení zboží; navzájem úzce spolupracovaly v oblasti kontrol/auditů po celním odbavení zboží a začleňovaly informace obdržené prostřednictvím systémů CRMS, AFIS nebo OWNRES do řízení rizik; b)upravily své strategie celních kontrol s přihlédnutím k výsledkům dobrovolných přiznání;

c)dále zlepšily kvalitu hlášení nesrovnalostí předložených prostřednictvím systému pro řízení nesrovnalostí (IMS); d)své audity a kontroly plánovaly a zaměřovaly na základě analýzy rizik a výkonných nástrojů informačních technologií a využívaly nástroje, jako je ARACHNE, systém IMS a nástroj pro hodnocení rizika podvodů. Některé členské státy uvedly, že rovnováhy mezi usnadněním obchodu a ochranou finančních zájmů EU bylo dosaženo; jiné členské státy provádějí opatření k zajištění této rovnováhy. Osmnáct členských států poskytlo informace obdržené od ostatních členských států nebo útvarů Komise svým příslušným vnitrostátním orgánům za účelem posouzení a analýzy rizik. Řada členských států oznámila, že bylo vzato v úvahu doporučení Komise týkající se úpravy ročních plánů pracovníků a zdrojů potřebných pro následné ověření informací získaných prostřednictvím dobrovolného přiznání. Několik členských států uvedlo, že tyto informace začlenily do analýzy a řízení rizik s cílem omezit rizika na minimum a že je používají při kontrolách po propuštění zboží. Šest členských států, kterým bylo konkrétně doporučeno, aby posílily své systémy pro odhalování a/nebo oznamování podvodů, nahlásilo pokrok v této oblasti. Francie a Litva objasnily opatření, která přijaly k lepšímu podávání zpráv o nesrovnalostech. Španělsko zaznamenalo vyšší počet nahlášených nesrovnalostí v důsledku vyšší účinnosti systému odhalování. Co se týká využívání analýzy rizik a nástrojů informačních technologií (ARACHNE, systém IMS a nástroj pro hodnocení rizika podvodů), některé členské státy oznámily, že některé z těchto nástrojů používají ve spojení s vlastními nástroji, zatímco ostatní členské státy uvedly, že používají především vlastní alternativní nástroje. Systém IMS široce využívají všechny členské státy, které poskytly informace týkající se tohoto doporučení. 2.3.Shrnutí statistických údajů týkajících se odhalených nesrovnalostí a podvodů V roce 2016 bylo Komisi nahlášeno 19 080 nesrovnalostí (podvodného i nepodvodného charakteru), tj. o 15 % méně než v roce 2015. Tyto nesrovnalosti dosáhly celkové výše přibližně 2,97 miliardy EUR, což oproti předchozímu roku představuje pokles o 8 %. Odhalení nesrovnalosti znamená, že byla přijata nápravná opatření za účelem zpětného získání příslušných finančních částek, u nichž byly nahlášeny nesrovnalosti, a že v případě podezření na podvod bylo zahájeno trestní řízení. 2.3.1.Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru Počet nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru (včetně případů podezření na podvod a potvrzeného podvodu) a související částky nutně nesouvisejí s mírou podvodů s dopadem na rozpočet EU. Nesrovnalosti nahlášené jako nesrovnalosti podvodného charakteru spíše uvádějí počet případů potenciálního podvodu, které odhalí členské státy a orgány EU. V roce 2016 bylo jako podvod nahlášeno 1 410 nesrovnalostí (tj. 6 % všech odhalených a nahlášených nesrovnalostí) s částkou ve výši 391 milionů EUR (což představuje 13 % celkových finančních částek ovlivněných nesrovnalostmi), přičemž tyto nesrovnalosti se týkaly výdajů i příjmů. Mezi jednotlivými oblastmi existují rozdíly, jak je uvedeno v tabulce č. 1. V porovnání s rokem 2015 se počet nesrovnalostí podvodného charakteru, které byly nahlášeny v roce 2016, mírně snížil, a to o 3 %, přičemž jejich finanční dopad klesl o 39 %. Co se týká posledních pěti let (2012–2016), od roku 2013 se počet nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru změnil jen málo: v roce 2016 byl o 14 % vyšší než v roce 2012, tj. o 4 % nižší než pětiletý průměr. Finanční dopad však značně kolísá, jelikož dotyčné částky mohou být ovlivněny individuálními případy, v nichž jde o velmi vysoké částky. Graf č. 1 ukazuje celkové trendy za posledních pět let. Mezi příjmy a výdaji existují meziročně určité malé rozdíly.

Všechny nesrovnalosti podvodného charakteru, které byly nahlášeny v roce 2016, jsou v členění podle členských států a rozpočtových oblastí uvedeny v příloze I. 2.3.2.Odhalené a nahlášené nesrovnalosti nepodvodného charakteru V roce 2016 bylo Komisi oznámeno 17 670 nesrovnalostí nepodvodného charakteru (přibližně o 15 % méně než v roce 2015). U všech oblastí s výjimkou přímých výdajů se číselné údaje snížily. Finanční dopad se téměř nezměnil a činil 2,58 miliardy EUR, jak je uvedeno v tabulce č. 2. Všechny nesrovnalosti nepodvodného charakteru, které byly nahlášeny v roce 2016, jsou v členění podle členských států a rozpočtových oblastí uvedeny v příloze 2. 3.Politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky – příjmy 3.1.Opatření proti podvodům v oblasti příjmů přijatá orgány EU 3.1.1.Vzájemná správní pomoc — nařízení č. 515/97 3.1.1.1.Legislativní vývoj Nařízení (EU) 2015/1525, kterým se mění nařízení (ES) č. 515/97 o vzájemné správní pomoci v celních záležitostech, zavedlo dvě centrální databáze obsahující informace o pohybu kontejnerů a o zboží, které vstupuje do EU nebo ji opouští či je v tranzitu. Tyto databáze začaly fungovat dne 1. září 2016. V roce 2016 byly mimoto přijaty tyto akty k posílení vzájemné pomoci v celních záležitostech: nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/757, prováděcí nařízení (EU) 2016/345 a prováděcí nařízení (EU) 2016/346. 3.1.1.2.Provádění článku 43b nařízení č. 515/97 Nařízení (EU) 2015/1525 zavedlo nový článek (43b), podle něhož musí Komise posoudit nutnost rozšířit rejstřík zpráv o stavu kontejneru (CSM) a rejstřík dovozu, vývozu a tranzitu (IET) o údaje o vývozu, které nejsou omezeny na zboží podléhající spotřebním daním. Komise musí posoudit rovněž proveditelnost rozšíření údajů obsažených v rejstříku přepravy o údaje týkající se dovozu, vývozu a tranzitu zboží pozemní a leteckou cestou. Jelikož tyto rejstříky začaly fungovat teprve od 1. září 2016, bylo by v této fázi předčasné rozšířit je o jiné kategorie údajů. Komise však v současnosti provádí posouzení, které se zaměřuje zejména na přidanou hodnotu dalších údajů o vývozu. V této souvislosti probíhají interní konzultace a konzultace s orgány členských států. Co se týká proveditelnosti rozšíření údajů obsažených v rejstříku přepravy o jiné dopravní prostředky, nařízení (ES) č. 515/97 již stanoví právní základ pro přijímání údajů. V současnosti se pozornost zaměřuje na určení zdrojů dalších údajů, případně s použitím údajů shromážděných v rámci projektu týkajícího se systému kontroly dovozu (ICS) II. Komise předloží zjištění v příští zprávě o ochraně finančních zájmů. 3.1.1.3.Informační systém pro boj proti podvodům (AFIS) Systém AFIS je zastřešující pojem pro soubor aplikací pro boj proti podvodům, které provozuje úřad OLAF v rámci společné technické infrastruktury. Pro mnoho správních orgánů a ostatních uživatelů, kteří se podílejí na ochraně finančních zájmů EU, se jedná o důležitý nástroj informačních technologií. Systém AFIS umožňuje rovněž dosáhnout značných úspor z rozsahu a synergií při vývoji, údržbě a provozování rozsáhlého a rozmanitého souboru služeb a nástrojů informačních technologií, které mají: ·zajistit včasnou a bezpečnou výměnu informací týkajících se podvodů mezi příslušnými vnitrostátními správními orgány a orgány EU, ·uchovávat a analyzovat příslušné údaje. Systém AFIS zahrnuje dvě důležité oblasti: ·vzájemnou pomoc v celních záležitostech,

·řízení nesrovnalostí. Ke konci roku 2016 měl systém AFIS 8 700 registrovaných koncových uživatelů z více než 1 800 příslušných útvarů v členských státech, partnerských třetích zemích, mezinárodních organizacích, odděleních Komise a dalších orgánech EU. V roce 2016 si uživatelé systému AFIS vyměnili 16 900 e-mailových zpráv. V databázích a modulech systému AFIS pro vzájemnou pomoc bylo zveřejněno celkem 13 800 případů. Systém pro řízení nesrovnalostí (IMS), který je provozován na platformě AFIS, obdržel od členských států a kandidátských zemí 43 600 nových sdělení o nesrovnalostech. Do provozu byly uvedeny dva nové informační systémy stanovené v pozměněném nařízení Rady (ES) č. 515/97: ·rejstřík zpráv o stavu kontejneru (CSM), ·rejstřík údajů týkajících se dovozu, vývozu a transitu (IET). V roce 2016 obdržel systém AFIS 182 zpráv o stavu kontejneru. Rejstřík IET obsahuje údaje z celních prohlášení týkající se dovozu a tranzitu zboží a vývozu zboží podléhajícího spotřebním daním. Zpracovány byly přibližně 2 miliony prohlášení o vývozu a souvisejících zpráv. Systém informací o tranzitu určených pro boj proti podvodům (ATIS) obdržel informace o 6,7 milionu nových tranzitních zásilek. Tyto informace jsou k dispozici rovněž v rejstříku IET. Systém AFIS byl využit k zajištění bezpečného přístupu k informacím a jejich výměně v rámci jedenácti společných celních operací (viz další oddíl). 3.1.1.4.Společné celní operace Společné celní operace jsou časově omezená, koordinovaná a cílená opatření, která celní orgány provádějí za účelem boje proti nedovolenému přeshraničnímu obchodu se zbožím. Úřad OLAF koordinoval dvanáct společných celních operací a jiných operativních opatření a spolupracoval v tomto ohledu s členskými státy. Jedna společná celní operace byla provedena se Světovou celní organizací se zpravodajskou podporou úřadu OLAF. Čtyři společné celní organizace byly uspořádány ve spolupráci se čtyřmi členskými státy a financoval je úřad OLAF. V zájmu snazší koordinace při společných celních operacích s vysokým počtem účastníků úřad OLAF: ·poskytoval zpravodajskou, technickou a/nebo finanční podporu, ·zajišťoval bezpečný přístup a výměnu informací prostřednictvím systému AFIS, ·zpřístupnil dotyčným orgánům prostor pro stálou operativní koordinaci. Z celkem dvanácti společných celních operací a jiných opatření jsou důležité tyto: Společná celní operace Magnum se zaměřila na pašování tabákových výrobků dopravovaných na území EU po silnici přes východní hranice EU. Tato operace byla koordinována estonskou celní správou a úřadem OLAF a zúčastnilo se jí pět členských států. Během operace bylo zabaveno přibližně 11 milionů cigaret. Společná celní operace Warehouse III se zaměřila na pašování a vynětí zboží podléhajícího spotřebním daním (tabákové výrobky, minerální oleje / paliva a některé alkoholické nápoje) z režimu s podmíněným osvobozením od cla a daně. Tato operace byla koordinována finskou celní správou a úřadem OLAF, zúčastnily se jí všechny členské státy a podporu poskytl Europol. Výsledky této operace se dosud vyhodnocují. Společná celní akce Orion se zaměřila na zboží pocházející ze třetích zemí, které je propuštěno do volného oběhu s použitím celního režimu 42. Tato operace byla koordinována řeckou celní správou a úřadem OLAF a zúčastnily se jí celní orgány 23 členských států v úzké spolupráci s daňovými orgány. Operaci podpořil Europol. Při této celní operaci odhalily celní orgány řadu případů podhodnocení a chybné klasifikace zboží při dovozu a rovněž řetězec chybějících obchodníků, kteří „zmizeli“, aby se vyhnuli odvodu cla a DPH.

Společná celní operace Wafers se zaměřila na padělky polovodičů dovážené do EU z Asie prostřednictvím poštovních / expresních zásilkových služeb. Výsledky této operace se dosud vyhodnocují. Tato operace byla koordinována nizozemskou celní správou a úřadem OLAF za účasti dvanácti členských států a s podporou Europolu, v úzké spolupráci s výrobním odvětvím. Operace Kerguelen, Kiribati, Killick, Kheops a Pascal – Tyto operace v oblasti regionálního námořního dohledu, které koordinovaly francouzské celní orgány, se zaměřily na odhalování nedovoleného obchodování s citlivým zbožím na moři, v oblasti Atlantiku a Středomoří. Výsledkem těchto operací bylo zabavení více než 8 t hašiše a 400 kg kokainu a zadržení sedmnácti osob. Společná akce Hansa, kterou řídily celní orgány Spojeného království ve spolupráci s Europolem a s podporou úřadu OLAF, se zaměřila na pohyb nelegálního zboží podléhajícího spotřebním daním, především cigaret, v rámci EU. Konečné hodnocení dosud probíhá. Operace Octopus, kterou organizovaly francouzské celní orgány ve spolupráci s úřadem OLAF, se zaměřila na podvody v oblasti příjmů s využitím celního režimu 42 a pomohla odhalit různé podvodné společnosti a vysoké částky ušlého cla a DPH. V důsledku zvýšených kontrol bylo zabaveno více než 6 000 padělků. Operace Gryphon II, kterou organizovala Světová celní organizace za účasti úřadu OLAF, se zaměřila na nedovolený obchod s tabákem. Při operaci bylo zabaveno 729 milionů cigaret, 287 000 doutníků a 250 t jiných tabákových výrobků a rovněž součásti strojů používaných k výrobě cigaret, větší hotovost a více než 12 milionů daňových kolků. 3.1.2.Vzájemná pomoc a ustanovení o boji proti podvodům v mezinárodních dohodách Na základě článku 19 nařízení (ES) č. 515/97 byl seznam platných dohod o vzájemné správní pomoci, které poskytují právní základ pro výměnu informací o podvodech a nesrovnalostech se třetími zeměmi, v roce 2016 rozšířen o tyto partnery: Kazachstán, Pobřeží slonoviny, Ghana a Kosovo*. Mimoto byla ukončena jednání s Arménií týkající se aktualizace předchozí dohody. Náležitého pokroku bylo dosaženo při jednáních s Mercosurem (Argentina, Brazílie, Paraguay a Uruguay). EU dosáhla pokroku rovněž v probíhajících jednáních o začlenění doložky o boji proti podvodům do dohod o volném obchodu uzavřených s Japonskem, USA, Mexikem, Mercosurem a Tuniskem. 3.1.3.Boj proti nedovolenému obchodu s tabákovými výrobky Komise v současnosti posuzuje předběžné výsledky svého sdělení z roku 2013 nazvaného Zintenzivnění boje proti pašování cigaret a jiným formám nedovoleného obchodu s tabákovými výrobky – ucelená strategie EU, které bylo provázeno uceleným akčním plánem. V květnu 2017 byla zveřejněna zpráva o pokroku, která obsahovala přehled o hlavních iniciativách, jež byly od té doby přijaty, analýzu nelegálního trhu s tabákovými výrobky a návrhy na další úvahy a činnosti. 3.1.4.Boj proti podvodům v oblasti DPH Dne 7. dubna 2016 přijala Komise akční plán nazvaný Směrem k jednotné oblasti DPH v EU – Čas přijmout rozhodnutí. Tento plán obsahuje dvacet opatření, která mají řešit výpadky příjmů z DPH a bojovat proti podvodům, a navrhuje zabývat se stávajícím vystavením prozatímního systému DPH podvodům založeným na principu chybějícího obchodníka zavedením konečného systému DPH, který je založen na zásadě místa určení, a provedením naléhavějších opatření k řešení výpadků příjmů z DPH. Zpráva o výpadcích příjmů z DPH zveřejněná v roce 2016 odhalila výpadek příjmů z DPH ve výši 159,5 miliardy EUR. V rámci programu Fiscalis byla zřízena odborná skupina, aby si členské státy mohly vyměňovat osvědčené postupy při měření výpadku příjmů z DPH. Dne 21. prosince 2016 přijala Komise návrh směrnice, která povoluje dočasné používání všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti, pokud o to požádá určitý počet členských států. Členské státy a Komise pokračovaly v diskusi o nových možnostech posílení činností sítě Eurofisc, aby bylo možno účinněji odhalovat různé formy podvodů. S Norskem byla ukončena jednání o dohodě EU o správní spolupráci a pomoci při dovýběru DPH a tato dohoda má být podepsána v roce 2017. 3.2.Opatření členských států proti podvodům v oblasti příjmů Většina členských států oznámila opatření k boji proti celním podvodům. Dánsko a Francie informovaly o vnitrostátní analýze rizik; Itálie a Portugalsko nahlásily vnitrostátní posouzení celních rizik; zatímco Rakousko a Slovinsko oznámily vnitrostátní strategii celních kontrol. Bulharsko, Řecko a Finsko oznámily opatření k boji proti organizované a finanční trestné činnosti a pašování. Opatření k boji proti daňovým podvodům a podvodům v oblasti DPH nahlásily Bulharsko, Česká republika, Irsko, Litva, Lotyšsko a Polsko. 3.3.Statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů v oblasti příjmů 3.3.1.Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru

Počet nahlášených nesrovnalostí podvodného charakteru za rok 2016 činí 513 (míra četnosti podvodů je 11 %). To je o 32 % méně než pětiletý průměr (749 nesrovnalostí za období 2012–2016). Dotčená odhadovaná a vyměřená částka tradičních vlastních zdrojů (83 milionů EUR, míra rozsahu podvodů činí 15 %) je v roce 2016 o 30 % nižší než pětiletý průměr (119 milionů EUR). Kontroly prováděné útvary pro boj proti podvodům a celní kontroly prováděné při celním odbavení zboží představovaly stejně úspěšné metody odhalování případů podvodů. Co se týká částek, nejužitečnější byly kontroly prováděné útvary pro boj proti podvodům. Případy podhodnocení zjištěné ve Spojeném království, které se týkaly příjmů z tradičních vlastních zdrojů Kontrola útvarů Komise týkající se tradičních vlastních zdrojů, která se v listopadu 2016 uskutečnila ve Spojeném království, odhalila významné nedostatky v řízení a kontrole podhodnoceného dovozu textilu a obuvi. Rovněž úřad OLAF ukončil v březnu 2017 vyšetřování týkající se podhodnocení textilu a obuvi dovážených do Spojeného království z Čínské lidové republiky. Úřad OLAF zjistil, že nebyla přijata náležitá opatření k systematickému předcházení podhodnocenému dovozu textilu a obuvi z Číny, jež do EU vstupují přes Spojené království. To mělo mezi roky 2013 a 2016 za následek významné ztráty pro rozpočet EU. Tyto prvky vedly generálního ředitele pro rozpočet k uvedení výhrady ve výroční zprávě o činnosti za rok 2016 v souvislosti se správností částek tradičních vlastních zdrojů, které Spojené království převedlo do rozpočtu EU od roku 2013. Komise v současnosti jedná se Spojeným královstvím o zjištěních svého auditu a zpráv úřadu OLAF. Pokud Spojené království nepřijme náležitá nápravná opatření, podnikne Komise veškeré vhodné kroky k ochraně finančních zájmů Unie, případně včetně podání žaloby, jak je stanoveno ve Smlouvách. 3.3.2.Odhalené a nahlášené nesrovnalosti nepodvodného charakteru Počet nesrovnalostí nepodvodného charakteru činil 4 134, což je o 9 % méně než pětiletý průměr (4 532 nesrovnalostí za období 2012–2016). Dotčená odhadovaná a vyměřená částka tradičních vlastních zdrojů činila 454 milionů EUR, což je o 28 % více než pětiletý průměr (355 milionů EUR). Ačkoliv se celkový počet nesrovnalostí podvodného a nepodvodného charakteru snížil z 5 514 případů v roce 2015 na 4 647 případů v roce 2016 (pokles o 16 %), celková dotčená částka tradičních vlastních zdrojů vzrostla ze 445 milionů EUR na 537 milionů EUR (nárůst o 21 %). Nesrovnalosti nepodvodného charakteru byly odhaleny především prostřednictvím kontrol prováděných po celním odbavení zboží. V roce 2016 byly zbožím, které bylo v peněžním vyjádření nejvíce dotčeno podvody a nesrovnalostmi, solární panely. V mnoha případech byly nesrovnalosti týkající se solárních panelů odhaleny na základě sdělení v rámci vzájemné pomoci vydaného úřadem OLAF. To vyzdvihuje význam vyšetřování vedeného úřadem OLAF při odhalování nesrovnalostí. 3.3.3.Výsledky Evropského úřadu pro boj proti podvodům Úřad OLAF zahájil 40 vyšetřování týkajících se podezření na úniky v oblasti dovozních cel. Ukončil 30 šetření a vnitrostátním celním orgánům v EU vydal 71 finančních doporučení týkajících se zpětného získání ušlého cla v hodnotě 103,7 milionu EUR. Vnitrostátním justičním orgánům v EU bylo zasláno osm doporučení k zahájení soudního řízení. 4.Odvětvové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky – výdaje 4.1.Zemědělství – odvětvové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky 4.1.1.Zemědělství – opatření proti podvodům přijatá členskými státy Sedm členských států oznámilo přijetí opatření proti podvodům v souvislosti se zemědělskými fondy: Německo zajistilo odbornou přípravu v oblasti boje proti podvodům, Řecko přijalo opatření k předcházení podvodům, Lucembursko se zaměřilo na odhalování podvodů v zemědělství, Polsko provedlo pro zemědělství analýzu rizik podvodů, Slovinsko zavedlo počítačový účetní systém, Slovensko zavedlo nové vnitřní postupy a kontrolní seznamy a Spojené království provedlo odvětvové strategie boje proti podvodům. 4.1.2.Zemědělství – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů Společná zemědělská politika (dále jen „SZP“) je financována ze dvou fondů, Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF – přibližně 80 % rozpočtu na SZP) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV – zbývajících 20 %), které fungují různě. EZZF umožňuje provádění ročních programů, zatímco EZFRV financuje víceleté programy. EZZF je rozdělen na dvě hlavní oblasti: přímé platby zemědělcům a opatření na podporu trhu.

Tyto rozdíly odráží i trend zaznamenaný s ohledem na nesrovnalosti, které členské státy odhalily a nahlásily Komisi, kdy EZZF vykazuje rovnoměrnou křivku a EZFRV odráží víceletý cyklus. Typ nesrovnalostí odhalených členskými státy potvrzuje vyšší inherentní riziko investic EZFRV. Odhalené nesrovnalosti, které se týkají opatření na podporu trhu, však ukazují, že by i v této oblasti bylo možno učinit více. 4.1.2.1.Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru Z celkového počtu nesrovnalostí podvodného charakteru, které členské státy nahlásily za posledních pět let, se jich 60 % týká EZFRV a 40 % EZZF. Míra četnosti podvodů činí 12,5 % a míra rozsahu podvodů pak 24 %. V případě EZFRV je nejčastěji odhaleným způsobem činnosti používání padělaných nebo pozměněných dokladů. V posledních dvou letech jsou však na vzestupu případy porušení „etiky a bezúhonnosti“ (tato kategorie zahrnuje případy „korupce“ a „střetu zájmů“). V roce 2016 byly často odhalovány a mohou souviset s decentralizovanou strukturou řízení mnoha programů EZFRV. Skutečnost, že bylo odhaleno a nahlášeno tolik případů, však na druhou stranu znamená, že členské státy věnují těmto záležitostem větší pozornost. Nesrovnalosti podvodného charakteru týkající se EZFRV za posledních pět let představovaly pouze přibližně 0,5 % plateb. V případě EZZF představují nesrovnalosti podvodného charakteru za posledních pět let nižší procentní podíl rozpočtových závazků než u EZFRV. Dopad na přímé platby činí 0,03 %. U opatření na podporu trhu (která představují pouze 7 % závazků EZZF) je však situace jiná: dopad na platby představuje 1,1 %. Hlavními dotčenými opatřeními jsou: „ovoce a zelenina“, „vinařské produkty“ a „vepřové, vejce a drůbež, včelařství a ostatní živočišné produkty“. Nahlášené finanční částky odrážejí především významné finanční opravy, které Komise uložila na základě svých auditů členským státům. Vnitrostátní orgány musí od příjemců získat zpět neoprávněně vyplacené částky. To prokazuje, že v důsledku auditů Komise funguje celkový systém řádně, členské státy by však mohly učinit více pro zajištění správnosti a legality výdajů v této oblasti. K nejčastěji odhalovaným kategoriím způsobu činnosti v případě EZZF patří stejně jako v předchozích letech „padělaná nebo pozměněná prohlášení, podklady, žádosti o podporu“ a „vykázání fiktivního produktu, druhu a/nebo pozemku“. 4.1.2.2.Odhalené a nahlášené nesrovnalosti nepodvodného charakteru Trendy zaznamenané u nesrovnalostí nepodvodného charakteru jsou stejné, jak bylo popsáno v oddíle 4.1.2. V případě výdajů z EZZF opět existuje významný rozdíl mezi přímými platbami a opatřeními na podporu trhu. Zatímco u přímých plateb dopad na platby za posledních pět let činí 0,07 %, v případě opatření na podporu trhu to je 1,5 %. U EZFRV dopad nesrovnalostí nepodvodného charakteru na platby v období 2012–2016 činil 2,1 %. 4.1.2.3.Výsledky Evropského úřadu pro boj proti podvodům Finanční doporučení úřadu OLAF za posledních pět let jsou stálá a činí přibližně 60 milionů EUR ročně. 4.2.Politika soudržnosti a rybolov – odvětvové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky 4.2.1.Politika soudržnosti a rybolov – opatření proti podvodům přijatá členskými státy Většina členských států oznámila přijetí opatření v této oblasti: Belgie opatření týkající se střetu zájmů, Bulharsko řízení nesrovnalostí a ARACHNE, Dánsko řešení případů podezření na podvod, Německo systémů řízení a kontroly pro Evropský sociální fond a vlastního hodnocení rizik podvodů v Evropském fondu pro regionální rozvoj, Irsko opatření proti podvodům týkajícím se EFRR, Finsko opatření týkající se systému informací o příjemcích, Chorvatsko řízení nesrovnalostí, Itálie předcházení podvodům v oblasti rybolovu, Kypr nástroje pro vlastní hodnocení rizik podvodů, Lucembursko ARACHNE a nástroje pro vlastní hodnocení rizik podvodů, Malta hlášení nesrovnalostí, Nizozemsko a Spojené království ARACHNE, Rakousko postupu ověřování, Polsko nástrojů informačních technologií pro zadávání veřejných zakázek, Slovinsko počítačového účetního systému, Finsko odborné přípravy v oblasti boje proti podvodům a Švédsko hospodářské trestné činnosti a analýzy rizik. 4.2.2.Politika soudržnosti a rybolov – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů V porovnání s ostatními rozpočtovými oblastmi je analýza politiky soudržnosti složitější, jelikož se obdržené informace (nahlášené nesrovnalosti) týkají různých programových období, která jsou upravena v různých souborech pravidel. Programové cykly jsou mimoto víceleté a to má významný dopad na základní trendy. Vzhledem k podobnosti při správě finančních prostředků jsou rybolov a politika soudržnosti analyzovány společně.

V roce 2016 bylo odhaleno a nahlášeno 8 497 nesrovnalostí (o 22 % méně než v roce 2015, avšak o 25 % více, než je průměr za posledních pět let). Tyto nesrovnalosti se týkají čtyř různých programových období, přičemž nejvyšší podíl souvisí s programovým obdobím 2007–2013 (97 %) a pouze 115 nesrovnalostí s programovým obdobím 2014–2020. Finanční částky ovlivněné nesrovnalostmi v roce 2016 činily 2,06 miliardy EUR a byly poměrně stálé (o 5 % méně než v roce 2015 a o 8 % více, než je průměr za posledních pět let). V porovnání s předchozími roky nebyla zaznamenána žádná významná změna trendů, pokud jde o druhy odhalených nesrovnalostí a účinnost při odhalování a oznamování. 4.2.2.1.Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru Odhaleno a nahlášeno bylo 407 nesrovnalostí, tj. o 4 % více než v roce 2015, avšak o 17 % více, než je průměr za posledních pět let. Převážná část nahlášených nesrovnalostí se týkala programového období 2007–2013, analýza v tomto roce se proto zaměřila na celý programový cyklus. Za celé období vnitrostátní orgány odhalily a nahlásily 1 750 nesrovnalostí podvodného charakteru v hodnotě 1,48 miliardy EUR s mírou odhalení podvodů ve výši 0,42 %. Míra odhalení je vyšší u programů přispívajících k cíli „Konvergence“. U programů Evropské územní spolupráce je naopak míra odhalení mimořádně nízká (0,1 %). Prioritními oblastmi s nejvyššími ukazateli podvodů jsou: „cestovní ruch“, „výzkum a technologický rozvoj“, „doprava“, „investice do sociální infrastruktury“ a „technická pomoc v oblasti rybolovu“. 4.2.2.2.Odhalené a nahlášené nesrovnalosti nepodvodného charakteru Odhaleno a nahlášeno bylo 8 090 nesrovnalostí, tj. téměř o 23 % méně než v roce 2015, avšak o 26 % více, než je průměr za posledních pět let. V programovém období 2007–2013 bylo odhaleno a nahlášeno 35 360 nesrovnalostí nepodvodného charakteru s hodnotou téměř 7,3 miliardy EUR, přičemž míra odhalení nesrovnalostí činí 2,1 %. Prioritní oblasti s nejvyššími ukazateli jsou stejné jako u nesrovnalostí podvodného charakteru. 4.2.2.3.Výsledky Evropského úřadu pro boj proti podvodům Velká část finančních doporučení úřadu OLAF se týká politiky soudržnosti. Úřad OLAF doporučil zpětné získání finančních prostředků ve výši 353 milionů EUR. 4.3.Nepřímé řízení (předvstupní politika) – odvětvové politiky a opatření v oblasti boje proti podvodům a jejich výsledky 4.3.1.Nepřímé řízení (předvstupní politika) – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů Analýza nesrovnalostí týkajících se nepřímého řízení se zaměřuje na nástroje předvstupní pomoci. Nahlášené nesrovnalosti se týkají dvou hlavních období. Programy předvstupní pomoci v období 2000–2006 byly zaměřeny na přípravu na vlny přistoupení v roce 2004 a 2007 a nástroje předvstupní pomoci (NPP) využívané v evropské politice sousedství jsou určeny především balkánským zemím a Turecku. Nahlášené nesrovnalosti se od roku 2015 celkově nezměnily, zatímco pětiletý trend (2012–2016) ukazuje trvalý pokles kvůli postupnému ukončování iniciativ souvisejících s posledními vlnami rozšíření. V roce 2016 bylo v souvislosti s programy předvstupní pomoci nahlášeno pouze osm nesrovnalostí s částkou ve výši 2 milionů EUR (v porovnání s patnácti v roce 2015); 111 nesrovnalostí s částkou ve výši 8,3 milionu EUR bylo nahlášeno v souvislosti s NPP (oproti 109 v roce 2015). Co se týká programů předvstupní pomoci, odhaleny a nahlášeny byly pouze tři nesrovnalosti podvodného charakteru v hodnotě 1,8 milionu EUR. Pokud jde o NPP, počet odhalených nesrovnalostí podvodného charakteru vzrostl na 25 (z 21 v roce 2015) s částkou ve výši 1,2 milionu EUR. Hlavní dotčenou oblastí je dosud podpora rozvoje venkova. 4.3.2.Výsledky Evropského úřadu pro boj proti podvodům

V důsledku vyšetřování vedených v těchto oblastech doporučil úřad OLAF Komisi, aby zpětně získala finanční prostředky ve výši 7,1 milionu EUR. 4.4.Přímé řízení – odvětvové politiky a opatření v boji proti podvodům a jejich výsledky 4.4.1.Přímé řízení – statistické údaje týkající se odhalených nesrovnalostí a podvodů Statistické údaje týkající se přímého řízení vycházejí z inkasních příkazů vydaných odděleními Komise, které jsou zaznamenány v systému ABAC, v němž je vedeno akruální účetnictví. 4.4.1.1.Odhalené nesrovnalosti podvodného charakteru V roce 2016 bylo v systému ABAC zaznamenáno 49 případů zpětného získání finančních prostředků v souvislosti s nesrovnalostmi podvodného charakteru, na něž připadala částka ve výši 6,25 milionu EUR. V porovnání s celkovými skutečně vyplácenými finančními prostředky činí míra odhalení podvodů 0,03 % a v minulých pěti letech byla stálá. 4.4.1.2.Odhalené a nahlášené nesrovnalosti nepodvodného charakteru Co se týká nesrovnalostí nepodvodného charakteru, v roce 2016 bylo zaznamenáno 1 861 případů zpětného získání finančních prostředků s celkovou částkou ve výši 78 milionů EUR. V pětiletém období byla míra odhalení nesrovnalostí stálá ve výši přibližně 0,5 %. 4.4.1.3.Výsledky Evropského úřadu pro boj proti podvodům Na základě vyšetřování v těchto oblastech doporučil úřad OLAF zpětné získání finančních prostředků ve výši 22,3 milionu EUR. 5.Zpětné získávání finančních prostředků a další preventivní a nápravná opatření Podrobné informace o zpětném získávání finančních prostředků, finančních opravách a jiných preventivních a nápravných opatřeních (přerušení a pozastavení plateb) jsou uvedeny ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti rozpočtu, která od roku 2016 obsahuje dřívější každoroční sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému účetnímu dvoru o ochraně rozpočtu EU. 6.Spolupráce s členskými státy Zasedání Poradního výboru pro koordinaci boje proti podvodům (COCOLAF), jehož členy jsou odborníci z členských států, v roce 2016 poskytlo příležitost k projednání hlavního vývoje v oblasti boje proti podvodům a přípravy zprávy o ochraně finančních zájmů – boji proti podvodům za rok 2015, jak se vyžaduje v článku 325 SFEU. V roce 2016 se konaly schůze podskupin COCOLAF za účelem: ·vypracování pokynů k hlášení nesrovnalostí a spuštění nového systému IMS, ·vypracování dokumentů o předcházení podvodům, ·sdílení mediálních strategií, ·zahájení komunikačních činností v oblasti předcházení podvodům a odrazování od nich. V rámci podskupin byly vypracovány dvoje pokyny:

·Podskupina pro podávání zpráv a analýzu: Handbook on the requirement to report irregularities (Příručka o požadavku na hlášení nesrovnalostí), která obsahuje pokyny ke společným aspektům podávání zpráv o nesrovnalostech ze strany členských států v souvislosti s výdaji z rozpočtu EU jako součásti sdíleného řízení pro programové období 2014–2020. ·Podskupina pro předcházení podvodům: General Guidelines on National Anti-Fraud Strategies (Obecné pokyny k vnitrostátním strategiím boje proti podvodům) určené členským státům, které vypracovávají vnitrostátní strategie. Tento dokument je revidovanou a rozšířenou verzí pokynů z roku 2014: jedná se o ucelenější dokument, který zahrnuje veškeré výdaje v rámci sdíleného řízení a obsahuje konkrétní příklady osvědčených postupů členských států. Oba dokumenty byly vypracovány ve spolupráci s odborníky z členských států, kterou koordinoval úřad OLAF. Dne 27. října 2016 se uskutečnilo třetí zasedání skupiny koordinačních služeb pro boj proti podvodům (AFCOS), jež pro koordinační služby představovalo příležitost k projednání hlavních faktorů úspěšné spolupráce s úřadem OLAF při vyšetřování. Úřad OLAF představil řadu změn v různých oblastech politiky, jako je hodnocení nařízení č. 883/2013 a Úřad evropského veřejného žalobce. Podskupina sítě komunikátorů OLAF pro boj proti podvodům kromě jiných činností na své schůzi v roce 2016 projednala úlohu investigativní žurnalistiky v boji proti podvodům v celé EU, podělila se o zkušenosti s projektem Transparency International zaměřeným na boj proti korupci a zúčastnila se praktického školení věnovaného vypracování úspěšné komunikační strategie. Pracovní skupina Rady pro boj proti podvodům (GAF) si vyměnila s Komisí názory na záležitosti související s bojem proti podvodům. V roce 2016 se uskutečnily čtyři schůze GAF: tři během nizozemského předsednictví a jedno za slovenského předsednictví. 7.Systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES) Systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES), který má posílit ochranu finančních zájmů EU, byl zaveden revizí finančního nařízení v roce 2015 a v platnost vstoupil dne 1. ledna 2016. Systém EDES zajišťuje: ·včasné odhalení hospodářských subjektů, které představují riziko pro finanční zájmy EU, ·vyloučení nespolehlivých hospodářských subjektů z možnosti získat finanční prostředky EU a/nebo uložení finanční sankce, ·v nejzávažnějších případech zveřejnění informací o vyloučení a/nebo finanční sankci na internetových stránkách Komise s cílem posílit odrazující účinek. Tento nový systém představuje významné zlepšení při uplatňování pravidel týkajících se správních sankcí s ohledem na základní práva, nezávislost a transparentnost. Orgány, instituce a jiné subjekty EU mohou nyní o uložení sankcí nespolehlivým hospodářským subjektům rozhodnout až poté, co získají doporučení nové centralizované komise. Tato komise posuzuje případy, u nichž neexistuje konečný rozsudek nebo konečné správní rozhodnutí. Komise nemá vyšetřovací pravomoci. Komise své hodnocení zakládá v zásadě na skutečnostech a zjištěních vyplývajících z auditů, které byly provedeny v rámci odpovědnosti příslušného útvaru Komise, nebo vyšetřování provedených úřadem OLAF. Komisi tvoří stálý nezávislý předseda na vysoké úrovni, který se ujal funkce dne 24. listopadu 2016, dva stálí zástupci Komise a jeden ad hoc zástupce schvalující osoby útvaru žádajícího o doporučení. Komise respektuje právo dotyčného hospodářského subjektu na obhajobu a uplatňuje zásadu proporcionality. V roce 2016 bylo komisi prostřednictvím jejího stálého sekretariátu předloženo 21 případů týkajících se 33 hospodářských subjektů, a to různými schvalujícími útvary, včetně čtrnácti útvarů komise, pěti útvarů výkonných agentur, jednoho útvaru úřadu a jednoho útvaru decentralizované agentury. V roce 2016 vydala komise tři doporučení. Komise musí informovat rovněž o rozhodnutích, která schvalující osoby přijaly ohledně: ·nevyloučení hospodářských subjektů, je-li to nezbytné k zajištění kontinuity činnosti po omezenou dobu a do přijetí nápravných opatření ze strany dotyčných hospodářských subjektů, ·nezveřejnění informací o správních sankcích na internetových stránkách Komise, a to kvůli nutnosti zachovat důvěrnost vyšetřování nebo dodržet zásadu proporcionality, pokud se jedná o fyzickou osobu. 8.Opatření přijatá v návaznosti na usnesení Evropského parlamentu o výroční zprávě za rok 2015 o ochraně finančních zájmů EU – boji proti podvodům Komise vřele vítá usnesení Evropského parlamentu, a zejména jeho podporu nedávných iniciativ Komise přijatých v boji proti podvodům, a to Úřadu evropského veřejného žalobce a směrnice o ochraně finančních zájmů. Komise bere na vědomí celkově konstruktivní a pozitivní tón usnesení a může pozitivně reagovat na značný počet doporučení.

a)Odhalování a ohlašování nesrovnalostí Komise zdůrazňuje, že hodnocení vyššího počtu nesrovnalostí nahlášených členskými státy jako negativní vývoj nebo jejich snížení jako pozitivní vývoj je příliš zjednodušující a může být zavádějící. Vnitrostátní strategie boje proti podvodům jsou povinné pouze pro kandidátské země. Komise členské státy vybízí k vypracování těchto strategií a podporuje je přitom usnadněním výměny osvědčených postupů a know-how. K odhalování nesrovnalostí již Komise členským státům poskytla zvláštní nástroje informačních technologií, jako je ARACHNE, systém IMS a nástroj pro hodnocení rizika podvodů. b)Příjmy – vlastní zdroje Komise zdůrazňuje, že provádí akční plán v oblasti DPH nazvaný Směrem k jednotné oblasti DPH v EU a 20 opatření k řešení výpadku příjmů z DPH, jež byla zveřejněna dne 6. dubna 2016. Komise je odhodlána bojovat proti obchodování s nelegálním zbožím a padělky a trvale s členskými státy spolupracuje na vypracování společného rámce pro řízení rizik v zájmu zajištění rovnocenné úrovně celních kontrol založených na rizicích v celé EU. Komise provádí v členských státech pravidelně inspekce na místě s cílem zajistit, aby byly vnitrostátní systémy řízení a kontroly v souladu s celními předpisy EU. c)Výdaje Komise bere na vědomí zájem Evropského parlamentu o podrobnější informace o zpětném získávání nesprávně vynaložených finančních prostředků EU v rámci přímého řízení od státních příslušníků třetích zemí, kteří mají povolení k pobytu, a pokusí se zabývat se tímto aspektem podrobněji ve zprávě za příští rok, a to v mezích dostupných informací. Co se týká systematické analýzy chyb při zadávání veřejných zakázek, pro provedení smysluplné analýzy je zapotřebí dostatek údajů. Kromě ohlašování nesrovnalostí souvisejících s fondy EU Komise za účelem shromáždění takovýchto údajů podnikla kroky k přezkoumání možnosti vytvoření databáze nesrovnalostí na úrovni EU, která by zahrnovala i nesrovnalosti při zadávání veřejných zakázek, jež nesouvisejí s fondy EU. Za tímto účelem má být podle plánu do června 2017 dokončena studie proveditelnosti. Komise se pokusí přezkoumat důkladněji vysoký počet případů podvodů v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, inovací a podnikání. d)Zjištěné problémy a potřebná opatření ·Lepší podávání zpráv: Co se týká požadavku na jednotné zásady podávání zpráv ve všech členských státech, Komise dokončuje pracovní dokument připravovaný ve spolupráci s odborníky z členských států, který se týká podávání zpráv o nesrovnalostech a který se výslovně zabývá záležitostmi, jež způsobují největší problémy. Komise zastává rovněž názor, že důležitým krokem správným směrem již je zřízení koordinačních služeb pro boj proti podvodům (AFCOS) ve všech členských státech. Síť AFCOS by mohla představovat vhodný rámec pro rozvoj takovéto spolupráce. ·Lepší kontroly: Komise již na základě stávajícího právního rámce přijala konkrétní opatření, aby posílila svou úlohu v oblasti dohledu s cílem zlepšit systémy řízení a kontroly v členských státech a snížit chybovost. Program Hercule III je v současnosti předmětem nezávislého hodnocení v polovině období. Výsledky tohoto hodnocení předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. ·Směrnice o ochraně finančních zájmů a nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce: Komise vítá politickou dohodu, k níž Rada a Evropský parlament dospěly s ohledem na směrnici o ochraně finančních zájmů, a těší se na její přijetí. Komise podporuje zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce za účasti co nejvíce členských států, přičemž současně zastává názor, že Úřad evropského veřejného žalobce může být efektivní i v případě, že se nezúčastní všechny členské státy, a podporuje stávající úsilí o rozvoj posílené spolupráce. ·Tabák: Pokud jde o žádost Evropského parlamentu, ze současného hlediska má platnost dohod o boji proti podvodům, které byly uzavřeny s JTI, BAT a ITL, skončit v roce 2022 resp. 2030. Komise právě předložila zprávu o provádění strategie z roku 2013. Tato zpráva obsahuje získané poznatky v souvislosti s fenoménem „neznačkových levných“ cigaret. Na základě reakcí zúčastněných stran může Komise po dokončení hodnocení v roce 2018 zvážit další opatření. e)Vyšetřování a úloha úřadu OLAF Úřad OLAF neustále zkracuje celkovou délku vyšetřování z průměrné doby 23,6 měsíce v roce 2012 na 21 měsíců v roce 2015.

Komise v současnosti hodnotí nařízení č. 883/2013 a hodnotící zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě do října 2017. Již byl zahájen postup pro jmenování nového generálního ředitele úřadu OLAF, do něhož jsou plně zapojeny Evropský parlament a Rada. 9.Závěry a doporučení Přizpůsobování právních a správních opatření zaměřujících se na podvody a nesrovnalosti a ochranu finančních zájmů EU je neustále probíhající proces. S tím, jak pokračuje projekt evropské integrace a jak se mění mezinárodní hospodářské prostředí, se objevují i nové problémy. Jejich řešení vyžaduje nové nástroje a prostředky. S ohledem na podvody se objevují nové trendy a formy. Podvodníci využívají všechny možnosti, které nabízí jednotný trh, globalizovaná ekonomika a nové technologie. Jak prokazuje tato zpráva i zprávy za předchozí roky, členské státy zaměřují své úsilí především na preventivní opatření a opatření k odhalování podvodů a nesrovnalostí. Na úrovni EU se evropští normotvůrci na základě konkrétních iniciativ Evropské komise pokoušejí zabývat hrozbami, které představuje zvyšující se přeshraniční rozměr podvodných činností. Účinnější opatření v boji proti těmto podvodným činnostem zajistí zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce. 9.1.Příjmy Opatření, která byla v roce 2016 přijata na úrovni EU, dále posílila ochranu finančních zájmů EU. Revidované nařízení č. 515/97 slouží jako účinný nástroj k zintenzivnění boje proti celním podvodům. Společné celní operace prováděné úřadem OLAF jsou i nadále důležitým zdrojem informací při odhalování nesrovnalostí u operací zahrnujících určité druhy zboží. Čína byla zemí původu s nejvyšší mírou odhalených podvodů a nesrovnalostí z hlediska počtu případů i zjištěných částek. Strategie celních kontrol zahrnuje kombinaci různých kontrol. Kontroly po propuštění zboží byly nahlášeny jako nejúčinnější způsob odhalování, a to z hlediska počtu zjištěných případů i z hlediska částek. Kontroly před celním odbavením zboží a během celního odbavení a kontroly prováděné útvary pro boj proti podvodům jsou však nezbytné pro odhalování určitých typů stávajících podvodů, nových forem podvodů a obecně k odhalování podvodů všech typů. Kontroly týkající se tradičních vlastních zdrojů, které byly provedeny v roce 2016 v souvislosti se strategií kontrol určování celní hodnoty, ukázaly, že nedostatky v řízení a kontrole podhodnoceného dovozu textilu a obuvi mohou mít pro rozpočet EU významné negativní důsledky. Je nutno zavést vhodné rizikové profily, systematicky odmítat podhodnocený dovoz a opravovat celní hodnoty v souladu s předpisy EU. Doporučení č. 1 Členské státy se vyzývají, aby přezkoumaly svou strategii řízení a kontroly, co se týká určování celní hodnoty. Za účelem ochrany finančních zájmů EU musí přezkoumat své vnitrostátní postupy a systémy kontroly, a zejména ·zahrnout do svého systému řízení rizik rizikové profily platné pro celou EU, které jsou založeny na „čistých průměrných cenách“, a systematicky odmítat potenciálně podhodnocené zboží, které je odhaleno prostřednictvím rizikových profilů, ·nepropouštět zboží, dokud deklaranti potenciálně podhodnoceného zboží neodstraní oprávněné pochybnosti orgánů ohledně správnosti hodnoty uvedené v celním prohlášení nebo neposkytnou záruku pokrývající v celé výši případný celní dluh, ·uplatňovat metodiku určování celní hodnoty, která je stanovena v celních předpisech. 9.2.Výdaje Jak prokázala vyšetřování úřadu OLAF, zadávání veřejných zakázek, které zůstává největším kanálem pro vynakládání veřejných prostředků, je přitažlivé pro podvodníky, kteří k usnadnění podvodů využívají korupci a zahraniční bankovní účty. Mnoho případů podvodů při zadávání veřejných zakázek má nadnárodní povahu, jelikož nové scénáře podvodů často zahrnují zadavatele z jednoho členského státu a uchazeče z několika jiných členských států, kteří zadávají subdodávky společnostem v různých zemích. Za posledních pět let se 20 % všech nahlášených nesrovnalostí týkalo porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek a připadalo na ně 30 % veškerých finančních částek, u nichž byly nahlášeny nesrovnalosti. Směrnice o zadávání veřejných zakázek, které mají zavést modernizovaný a zjednodušený právní rámec, měly být provedeny do dne 18. dubna 2016. Jedenáct členských států musí dosud tři směrnice o zadávání veřejných zakázek plně provést ve vnitrostátním právu. Doporučení č. 2 Komise členské státy vyzývá, aby: ·plně provedly směrnice 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU ve vnitrostátním právu a aby jejich uplatňování zařadily na přední místo politického programu, ·prosazovaly nové směrnice se zaměřením se na transparentnost a bezúhonnost při zadávání veřejných zakázek, předcházení podvodům a korupci a jejich odhalování a lepší sledování systémů zadávání veřejných zakázek,

·využívaly možnosti, které nabízejí zjednodušená pravidla, a plně uplatnily potenciál elektronického zadávání zakázek, které bude od října 2018 povinné. Pokud jde o odhalení nahlášená vnitrostátními orgány za posledních pět let v hlavních výdajových oblastech, v porovnání se známými formami nebyl zjištěn žádný významný rozdíl. V ročních programech, například programech financovaných z EZZF, existují meziročně jen malé rozdíly. Víceleté programy mají jiný charakter spojený s programovým cyklem s nízkým počtem v prvních letech provádění programu, který se zvyšuje s tím, jak se blíží jeho uzavření. Analýza byla v tomto roce dále prohloubena a zpřesněna, aby bylo možno se lépe zaměřit na konkrétní rizikové oblasti. To bylo možné vzhledem ke kvalitě nahlášených údajů, která se postupně zvyšuje. Lze však dosáhnout dalšího zlepšení. Doporučení č. 3 ·Při oznamování nesrovnalostí (podvodného i nepodvodného charakteru) musí všechny příslušné orgány poskytnout informace o místě a v případě politiky soudržnosti a politiky rybolovu i o prioritní oblasti dotčených opatření/projektů. ·Při poskytování aktuálních informací o dříve nahlášených nesrovnalostech musí členské státy uvést tyto údaje i v případě, že tak dříve neučinily. Přímé platby financované z EZZF představují oblast politiky s poměrně nízkým rizikem, pokud jde o podvody a nesrovnalosti odhalené a nahlášené členskými státy. Odhalování podvodů u opatření na podporu trhu je vyšší než u ostatních oblastí politiky. V případě programů EZFRV je míra odhalení nesrovnalostí a podvodů ze strany příslušných orgánů podobná jako u ostatních oblastí v rámci sdíleného řízení. U politiky soudržnosti ukazuje analýza programového období 2007–2013 vyšší míru odhalení u programů cíle „Konvergence“. Mimořádně nízká míra odhalení byla zjištěna u programů v rámci Evropské územní spolupráce. Jako rizikovější byly určeny konkrétní priority. Doporučení č. 4 ·Všechny členské státy se vyzývají, aby vzaly zjištění uvedená v této zprávě v úvahu ve svých hodnoceních rizik podvodů pro programové období 2014–2020 a aby věnovaly zvláštní pozornost zdůrazněným prioritám a zásahům, které mají podobný rozsah a povahu. ·Vzhledem k nízké míře odhalení u programů v rámci Evropské územní spolupráce a s ohledem na rostoucí hrozbu mezinárodních podvodů se členské státy žádají, aby této záležitosti věnovaly větší pozornost a aby posílily svou spolupráci. ·Všechny členské státy se žádají, aby přezkoumaly své hodnocení rizika podvodů v souvislosti s opatřeními na podporu trhu a aby vzaly v úvahu informace vyzdvižené v této zprávě. 9.3.Další roky Povědomí o hrozbách, které představují podvodníci, a o potížích, jimž jednotlivé vnitrostátní orgány čelí při zvládání přeshraničního rozměru zavedených režimů, se zvyšuje. To se projevuje ve větší ochotě k sdílení informací a osvědčených postupů a na základě náležitých právních rámců i příslušných údajů. EU a její členské státy jsou nyní lépe vybaveny než před několika lety a roste odhodlání učinit ještě více. V roce 2017 přijmou Rada a Evropský parlament směrnici o ochraně finančních zájmů, která dále harmonizuje jejich přístupy a která se zabývá evropským rozměrem boje proti podvodům v oblasti DPH. Nejméně dvacet členských států pokročí ještě dále a zřídí Úřad evropského veřejného žalobce na základě „posílené spolupráce“ s cílem zabývat se výslovně podvody a jinými trestními činy poškozujícími finanční zájmy EU. Jakmile bude Úřad evropského veřejného žalobce zřízen, budou vyšetřování v této oblasti provádět dva subjekty EU. Úřad OLAF a Úřad evropského veřejného žalobce budou muset k zajištění větší ochrany finančních zájmů EU partnersky spolupracovat v rámci příslušných úkolů v oblasti správního resp. trestního vyšetřování. Komise je odhodlána zachovat silný úřad OLAF a probíhající hodnocení nařízení č. 883/2013 poskytne novou příležitost k tolik potřebnému uvážení možnosti dalšího posílení jeho vyšetřovacích pravomocí. PŘÍLOHA 1 – Nesrovnalosti podvodného charakteru nahlášené v roce 2016