CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 23.2.2009 
SEK(2009) 218  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke 
 
STRATEGII EU NA PODPORU SNIŽOVÁNÍ RIZIKA KATASTROF 
V ROZVOJOVÝCH ZEMÍCH  
  
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů
  
  
{KOM(2009) 84 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 217} {SEK(2009) 220}
 
CS 2   CS 1. S HRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Katastrofy brzdí rozvoj a ohrožují výsledky rozvojových cíl ů tisíciletí. V sou časné době stále 
častěji dochází ke katastrofám p řírodního charakteru, a to a ť jde o jejich četnost nebo 
intenzitu. Zm ěna klimatu má již pravd ěpodobně na zvýšeném po čtu a intenzit ě katastrof, 
k nimž došlo v poslední dob ě, svůj podíl. Katastrofami jsou ne jvíce postiženy rozvojové zem ě 
a jejich obyvatelstvo, protože jsou v ůči nim nejcitliv ější a mají k dispozici nejmenší kapacity 
na vyrovnání se s jejich následky. Již dlouho se  ukazuje, že snižování rizika katastrof je 
z hlediska pom ěru nákladů a přínosů velmi výhodné.  
Evropská unie je nejv ětším dárcem oficiální rozvojové pomoci a humanitární pomoci na 
světě. Má globální vliv a rozsáh lé zkušenosti s jednotlivými pr ojekty a programy v oblasti 
snižování rizika katastrof, chybí jí však strategický rámec na řízení podpory v oblasti 
snižování rizika katastrof v rozvojových zemích jednotným a koordinovaným zp ůsobem. 
Jelikož katastrofy p ředstavují riziko pro rozvoj a inve stice, EU musí pomáhat rozvojovým 
zemím v jejich úsilí o snižování rizika katastrof. Musí rovn ěž zajistit, aby její rozvojová 
pomoc byla odoln ější vůči katastrofám a aby také snižovala citlivost v ůči rizikům.  
Toto přiměřené posouzení dopad ů vedlo ze strany Komise k p řijetí sdělení o strategii EU na 
podporu snižování rizika katastrof v rozvojových zemích jak prost řednictvím rozvojové 
spolupráce, tak humanitární pomoci s cílem podpo řit rámec pro činnost z Hyogo1 přijatý 
v roce 2005 a napomoci dosažení rozvojových cíl ů tisíciletí.  
Strategie i posouzení dopad ů byly inspirovány otev řenou diskuzí, která se  konala od ledna do 
prosince 2008 s významnými organizacemi ob čanské spole čnosti, agenturami OSN, 
rozvojovými zem ěmi, mezinárodními finan čními institucemi, členskými státy EU 
a soukromým sektorem. 
Posouzení dopad ů zkoumá pot řebu opat ření EU a p řípadnou p řidanou hodnotu t ěchto 
opatření. V rámci posouzení se hodnotí t ři možnosti:  
(1) zachování stávajícího konceptu,  
(2) vypracování strategie ES na podporu snižování  rizika katastrof v rozvojových zemích, 
kterou by se řídily pouze nástroje Evropského spole čenství, a  
(3) vypracování strategie EU na podporu snižování  rizika katastrof v rozvojových zemích, 
která by sloužila jako zast řešovací a komplexní rámec pro opat ření ES a členských 
států EU v oblasti snižování rizika katastrof, 
přičemž důraz je kladen p ředevším na jejich p řípadné politické, hospodá řské a sociální 
dopady a dopady na životní prost ředí.  
I když každá z t ěchto možností m ůže mít s ohledem na snižování rizika katastrof 
v rozvojových zemích své výhody, na základ ě posouzení dopad ů se došlo k záv ěru, že 
Komise by z d ůvodu účinnosti, soudržnosti, konzistence a proaktivního p řístupu k pot řebám 
partnerů měla upřednostnit t řetí možnost, nebo ť ta by nejlépe pokryla skute čné potřeby 
a zároveň by byla v souladu se stávajícími závazky EU v oblasti snižování rizika katastrof 
a mezinárodními závazky a závazky EU, pokud jde o ú činnost pomoci. Strategie EU na 
podporu snižování rizika katastro f v rozvojových zemích by se zam ěřila především na 
předvídání možné rozt říštěnosti či zdvojování úsilí v oblasti snižová ní rizika katastrof v blízké 
budoucnosti, kdy Komise a p řibližně deset členských stát ů zvýší podporu v oblasti snižování 
                                                 
1 P řijatý v roce 2005 na sv ětové konferenci o snižování nebezpe čí katastrof. 
 
CS 3   CS rizika katastrof. Využívala by a opírala  by se o stávající strategickou práci ES2 a členských 
států a o rozsáhlé zkušenosti z program ů a projekt ů v oblasti snižování rizika katastrof ve 
všech regionech rozvojových zemí.  
Opatření na úrovni EU jsou proto vhodná z t ěchto důvodů: 
• Evropský konsensus o rozvoji i Evr opský konsensus o humanitární pomoci 
ukládají EU za úkol, aby pokra čovala na práci v obl asti politiky a opat ření EU při 
snižování rizika katast rof. Strategie EU podpo ří společný koncept priorit a oblastí, 
ve kterých mohou nástroje EU dosáhnout nejlepšího ú činku. 
• Evropská unie je sice nejv ětším poskytovatelem pomoci, p řesto však musí 
vylepšovat svou činnost, pokud jde o efektivitu, ú činnost a nižší transak ční 
náklady. Užší spolupráce EU na spole čném rámci pro snižování rizika katastrof k 
těmto aktivitám p řispěje a představuje dobrou politiku a praxi; spole čná opatření 
EU budou ú činnější než opat ření přijatá jednotlivými členskými státy. Tato 
opatření se také budou navzájem lépe dopl ňovat. 
• Úplné strategické využití r ůzných kompetencí Komise a členských stát ů je 
s ohledem na snižování rizika katastrof zcela v souladu s Pa řížskou deklarací 
o účinnosti pomoci a kodexem chování EU pro d ělbu práce v oblasti rozvojové 
politiky. 
• Vzhledem k sou časnému zvyšování financování a omezení výskytu zdvojování či 
roztříštěnosti pomoci budou moct partnerské zem ě EU čerpat výhody z lepší 
koordinace mezi dárci ( budou jednat s menším po čtem dárc ů, dostávat 
konsistentn ější informace) a p řípadně významn ější podpory v oblasti snižování 
rizika katastrof. 
                                                 
2 Sd ělení Komise o posílení schopnosti Unie reagovat na katastrofy (KOM(2008) 130); Založení globální 
aliance pro zm ěnu klimatu mezi Evropskou unií a chudými rozvojovými zem ěmi, které jsou zm ěnou 
klimatu nejvíce ohroženy (KOM(2007) 540); Posílení schopnosti EU reagovat na katastrofy a krize ve třetích zemích (KOM(2005) 153), spole čný dokument Vysokého p ředstavitele a Komise „Zm ěna 
klimatu a mezinárodní bezpe čnost“ (S113/08) a pracovní dokument útvar ů Komise o p ředcházení 
katastrofám a p řipravenosti na n ě (2003).