SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

Zlepšení řízení OLAFu a posílení procesních záruk v rámci vyšetřování: postupný přístup doprovázející zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce

1. Úvod:

Evropský úřad pro boj proti podvodům byl zřízen dne 28. dubna 1999 rozhodnutím Komise s cílem zvýšit účinnost postupu při boji proti podvodům a jiným protiprávním činnostem poškozujícím finanční zájmy Společenství. Nařízení Komise (ES) č. 1073/1999, nařízení Rady (EURATOM) č. 1074/1999 a interinstitucionální dohoda ze dne 25. května 1999 stanoví, jak by měl OLAF provádět vyšetřování.

Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí po právní stránce zaručuje, že vnitřní vyšetřování mohou být prováděna za rovnocenných podmínek ve všech třech orgánech a ve všech ostatních institucích a jiných subjektech Společenství.

Vnější vyšetřovací pravomoci OLAFu jsou zejména pravomoci svěřené Komisi v rámci nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 (ochrana finančních zájmů Evropských společenství ) a č. 2185/96 (kontroly a inspekce na místě prováděné Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství). OLAF vykonává svou činnost rovněž na základě nařízení (ES) č. 515/97 o vzájemné správní pomoci.

Od doby, kdy byl zřízen OLAF, byla ochrana finančních zájmů Unie posílena. Zkušenosti nabyté postupem času ukázaly, že řízení OLAFu musí být posíleno. Komise předložila dva legislativní návrhy. První v roce 2004 a druhý v roce 2006. Oba návrhy byly připraveny s cílem posílit procesní záruky uplatnitelné ve vyšetřování OLAFu, protože regulační rámec z roku 1999 se této problematice prakticky nevěnoval.

2. Revidované nařízení o OLAFu

Na základě návrhu Komise z března 2011 a po intenzivních jednáních byl (jednomyslně) schválen kompromisní text revidovaného nařízení o OLAFu, a to dne 25. února 2013[1] Radou a dne 3. července 2013 Evropským parlamentem[2].

Revidované nařízení má za účel posílit řízení OLAFu s cílem upevnit procesní práva v rámci vnitřního a vnějšího vyšetřování a výměnu informací jak mezi OLAFem a orgány Unie, tak mezi OLAFem a orgány členských států.

3. Plánovaná opatření pro další konsolidaci právního rámce

Zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce sebou přinese zásadní změnu ve způsobu, jakým budou v Unii vedena vyšetřování týkající se podvodů a jiných protiprávních jednání poškozujících nebo ohrožujících finanční zájmy Evropské unie.

V případě, že v budoucnu vyvstane podezření na trestnou činnost spadající do pravomoci Úřadu evropského veřejného žalobce, nepovede na rozdíl od současné situace následné vyšetřování OLAF, který provádí správní vyšetřování, ale Úřad evropského veřejného žalobce jako justiční orgán. Tato změna bude samozřejmě obnášet podstatné posílení procesních záruk pro osoby dotčené vyšetřováním.

Podle navrženého nařízení o Úřadu evropského veřejného žalobce budou pokaždé, když Úřad evropského veřejného žalobce zahájí vyšetřování, uplatněny všechny posílené procesní záruky obvyklé pro soudní vyšetřování. Jestliže má tedy v úmyslu vést vyšetřování vůči zaměstnanci orgánu EU, bude muset Úřad evropského veřejného žalobce požádat příslušný orgán, aby osobě, která má být vyšetřována, zrušil imunitu podle protokolu č. 7 ke Smlouvám (viz také článek 19 navrženého nařízení o Úřadu evropského veřejného žalobce). Tato ustanovení by se vztahovala rovněž na členy orgánů, včetně imunity poslanců Evropského parlamentu a členů Komise.

Úřad evropského veřejného žalobce bude navíc svá vyšetřovací opatření provádět v souladu s článkem 26 návrhu nařízení o Úřadu evropského veřejného žalobce a prováděcími pravidly vnitrostátního trestního práva, kterými se příslušné opatření řídí. Pro skupinu vyšetřovacích opatření nejvíce narušujících soukromí navržených v článku 26 (jako jsou prohlídky a zabavení, sledování telekomunikace, tajné vyšetřování) bude pro Úřad evropského veřejného žalobce existovat harmonizovaný požadavek na úrovni EU získat předchozí soudní povolení k přijetí těchto opatření narušujících soukromí. Příslušný vnitrostátní soudce může vyšetřovací opatření přijatá Úřadem evropského veřejného žalobce podrobit soudnímu přezkumu v souladu s vnitrostátními pravidly trestního řízení (viz článek 36 navrhovaného nařízení o Úřadu evropského veřejného žalobce). Vnitrostátní právo může stanovit přímou soudní ochranu proti vyšetřovacímu úkonu, čímž se umožní rychlé ověření jeho legality v průběhu vyšetřovací fáze předtím, než bude případ předložen soudu.

Jedním z důsledků budoucího zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce je omezení úlohy OLAFu ve vztahu k případné trestné činnosti poškozující nebo ohrožující finanční zájmy EU ve vnitřních záležitostech (tj. v orgánech EU, institucích a jiných subjektech Unie). Jakmile bude Úřad evropského veřejného žalobce zřízen, OLAF bude v těchto případech poskytovat pouze předběžné vyhodnocení obvinění, která mu budou oznámena. Nebude už vést vyšetřování, ale může na požádání poskytnout podporu Úřadu evropského veřejného žalobce (jak je tomu již dnes v případě vnitrostátních veřejných žalobců). Tato změna usnadní urychlení postupu vyšetřování a pomůže zabránit duplikaci správních a trestních vyšetřování stejných skutečností. Tímto způsobem se zvýší šance na úspěšné stíhání.

Je zřejmé, že tato zásadní změna přístupu od správních k soudním vyšetřováním bude nezbytně obnášet také řadu změn v nařízení o OLAFu. Tyto změny by měly vstoupit v platnost souběžně s nařízením o Úřadu evropského veřejného žalobce. Komise včas předloží příslušné legislativní návrhy. Mezitím považuje Komise za vhodné naplánovat další systémová vylepšení nařízení o OLAFu, která by doplnila zlepšení dosažená v rámci současné reformy. Jsou inspirovány procesními zárukami navrženými v nařízení o Úřadu evropského veřejného žalobce, jež mohou být obdobně použity na správní vyšetřování v rámci OLAFu. Měly by být zváženy zejména dva klíčové aspekty:

· vytvoření úřadu „kontrolora procesních záruk“ pro provádění právního přezkumu vyšetřovacích opatření, a

· stanovení posílených procesních záruk v případech, kdy OLAF zamýšlí provádět činnosti podobné prohlídkám a zabavení v orgánech, institucích a jiných subjektech EU.

Úřad „kontrolora procesních záruk“ by byl administrativně přidružen ke Komisi. Úřadu kontrolora by měly být v rámci revidovaného nařízení o OLAFu výslovně poskytnuty záruky úplné nezávislosti vůči OLAFu, Komisi a ostatním orgánům EU. Kontrolor procesních záruk by měl být jmenován Komisí na období pěti let na základě postupu se zapojením dozorčího výboru; kontrolor by měl mít kvalifikaci z oblasti justice a měl by mít hluboké právnické odborné znalosti v oblasti základních práv a trestního práva. Jeho úkolem by mělo být výlučně sledování dodržování procesních záruk, které se vztahují na vyšetřování OLAFu, a rychlé posuzování vyšetřování, aby se předešlo zbytečnému prodlení. Měl by mít možnost zasáhnout z vlastního podnětu nebo na základě stížnosti libovolné osoby dotčené vyšetřováním. Kontrolor by měl za povinnost vyslechnout takovéto stížnosti v rámci rychlého sporného řízení. Jeho závěry by nebyly pro generálního ředitele OLAFu formálně závazné, avšak OLAF by se mohl rozhodnout neřídit se těmito závěry pouze na základě odůvodněné poznámky připojené k závěrečné zprávě zaslané příslušným justičním orgánům. Generální ředitel OLAFu by měl všeobecné právo konzultovat kontrolora procesních záruk v libovolné záležitosti týkající se dodržování procesních záruk, a to zejména v určitých případech, kdy dotčená osoba nesmí být informována. Kontrolor procesních záruk by měl mít k dispozici personál nezbytný pro rychlý výkon svých povinností.

Tento nový úřad by nenahradil současný systém soudní kontroly vyšetřovacích opatření OLAFu. Nicméně by ho užitečným způsobem doplnil: pro osoby dotčené vyšetřováním OLAFu by bylo přínosem nové právo na odvolání, což znamená, že procesní pochybení údajně spáchaná OLAFem by byla méně často přezkoumávána vnitrostátním soudcem ve fázi soudního procesu nebo Tribunálem v rámci žaloby o náhradu škody. Kontrolor by sledoval dodržování záruk ve všech vyšetřováních vedených nezávisle OLAFem, a to bez ohledu na jejich povahu (vnitřní/vnější, ať jde o poškození nebo ohrožení finančních zájmů Unie, či ne).

Funkce kontrolora procesních záruk by měla být jasně odlišena od funkce dozorčího výboru OLAFu, který by měl i nadále vykonávat své funkce definované v nařízení o OLAFu, které je nyní předmětem přezkumu. Patří mezi ně sledování systémových změn týkajících se dodržování určitých podmínek (jako procesní práva a přiměřené lhůty pro vyřízení případů) bez zasahování do probíhajících vyšetřování. Za tímto účelem by měl kontrolor procesních záruk pravidelně dozorčímu výboru předkládat přehled své činnosti.

Dále by byly zavedeny nové posílené procesní záruky pro vyšetřovací opatření nejvíce narušující soukromí, která je OLAF oprávněn přijmout v rámci vnitřních vyšetřování, tj. právo kontrolovat kanceláře a pořizovat kopie dokumentů nebo obsahu každého nosiče informací a ponechat si tyto dokumenty nebo informace – právo obdobné „prohlídkám a zabavení“. Jde o jedinou stávající pravomoc OLAFu, která je funkčně srovnatelná s justičními vyšetřovacími opatřeními narušujícími soukromí uvedenými v článku 26 nařízení o Úřadu evropského veřejného žalobce. Naopak, OLAF nemá žádnou jinou soukromí narušující pravomoc Úřadu evropského veřejného žalobce; nemá například vůbec žádnou pravomoc sledovat telekomunikace.

Při vývoji těchto posílených procesních požadavků by nařízení zohlednilo objektivní rozdíl, který existuje mezi zaměstnanci EU a členy jejích orgánů, tj. poslanci Evropského parlamentu, předsedou Evropské rady, členy Komise, soudci a generálními advokáty soudů EU, členy Účetního dvora a rozhodovacích orgánů Evropské investiční banky a Evropské centrální banky. To má své odůvodnění ve zvláštních povinnostech těchto členů a zvláštním způsobu jejich zvolení nebo jmenování podle Smluv, jež je odlišuje od zaměstnanců, jejichž práva a povinnosti vycházejí ze služebního řádu.

Pokud má OLAF v úmyslu využít své pravomoci ke kontrole kanceláří zaměstnanců a pořízení kopií dokumentů nebo obsahu každého nosiče informací, měl by být povinen předem požádat o stanovisko kontrolora procesních záruk. Pokud má kontrolor pochybnosti o přiměřenosti zamýšlených opatření, může je OLAF provést teprve poté, co v odůvodněné poznámce, která bude připojena k závěrečné zprávě, uvede podrobné důvody.

Pokud má OLAF v úmyslu využít své pravomoci ke kontrole kanceláří člena orgánu EU a pořízení kopií dokumentů nebo obsahu každého nosiče informací, musí předem získat kvazisoudní povolení. Úloha udělovat OLAFu takováto povolení na žádost jeho generálního ředitele by měla být svěřena osobě, která je způsobilá k výkonu soudcovské činnosti, v ideálním případě bývalému soudci soudů EU. Tato osoba by měla být jmenována zvláštním interinstitucionálním postupem na období stanovené v nařízení a měla by pracovat na částečný pracovní úvazek. Měl by jí asistovat kontrolor procesních záruk a jeho personál.

4. Závěr

Komise se domnívá, že nejlepším způsobem, jak dále posílit řízení OLAFu a procesní záruky v rámci jeho vyšetřování, je postupný přístup.

Komise vítá skutečnost, že jako první krok nyní vstoupí v platnost revidované nařízení o OLAFu.

Jako druhý krok by Komise považovala za vhodné naplánovat další systémová vylepšení nařízení o OLAFu, jež jsou inspirována procesními zárukami uvedenými v návrhu Komise na zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce, které mohou být obdobně použity na správní vyšetřování OLAFu a přijaty ještě před zřízením Úřadu evropského veřejného žalobce. Dvěma takovými klíčovými zdokonaleními by bylo posílení právního přezkumu vyšetřovacích opatření prostřednictvím nového úřadu nezávislého kontrolora procesních záruk a posílené procesní záruky pro činnosti podobné prohlídkám a zabavení a prováděné OLAFem v orgánech Unie. Komise rovněž navrhne nezbytné změny nařízení o OLAFu vyplývající ze zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce. Tyto změny by měly vstoupit v platnost souběžně s nařízením o Úřadu evropského veřejného žalobce. To povede ke systémové změně spočívající v přesunu od správních k soudním vyšetřováním a k zásadním změnám ve způsobu vedení vyšetřování podvodů a další trestné činnosti poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie. To bude mít za následek zásadní posílení uplatnitelných procesních záruk.

LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

Název návrhu/podnětu

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů

„Zlepšení řízení OLAFu a posílení procesních záruk v rámci vyšetřování

Postupný přístup doprovázející zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce“

Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[3]

Oblast politiky: 24.01. Správní výdaje v oblasti politiky boje proti podvodům

Povaha návrhu/podnětu

¨ Návrh/podnět se týká nové akce

¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[4]

X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce

¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

Cíle

Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

Boj proti podvodům – článek 325 SFEU

Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

Specifický cíl č. 7.1.a

Příslušné aktivity ABM/ABB

24.01. Správní výdaje v oblasti politiky boje proti podvodům

Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.

Očekává se, že zřízení úřadu „kontrolora procesních záruk“ povede k:

– posílení ochrany procesních záruk osob dotčených vyšetřováním OLAFu.

– zvýšení transparentnosti vnitřních a vnějších vyšetřování

– zlepšení sledování dodržování procesních požadavků na vyšetřování

– možnosti osoby dotčené vyšetřováním OLAFu intervenovat ve věci stížnosti u „kontrolora procesních záruk“.

Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.

– Rychlé řešení stížností bez zbytečného prodlení.

– Organizování rychlého sporného řízení, nezávisle na OLAFu.

Odůvodnění návrhu/podnětu

Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Zřízení úřadu „kontrolora procesních záruk“ by mělo posílit dodržování procesních záruk osob dotčených vnitřním a vnějším vyšetřováním OLAFu a zvýšit odpovědnost OLAFu.

Přidaná hodnota ze zapojení EU

Přidaná hodnota „kontrolora procesních záruk“ bude spočívat v jeho schopnosti sledovat dodržování procesních práv uvedených v nařízení o OLAFu a v rychlém řešení stížností dotčených osob bez zbytečného prodlení. Kontrolor zajistí, aby OLAF plně dodržoval procesní práva dotčených osob.

Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

Revidované nařízení o OLAFu, které by mělo vstoupit v platnost v říjnu 2013 stanoví soubor procesních práv pro osoby dotčené vnitřním a vnějším vyšetřováním OLAFu a také pro svědky.

Komise již dříve ve svém předchozím návrhu na změnu nařízení č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům – KOM (2006) 244 v konečném znění – představila koncept „poradce – kontrolora“ a ve svém pozměněném návrhu z roku 2011 – KOM(2011) 135 – koncept „kontrolního postupu“. Obě navrhované funkce měly zaručit rychlou kontrolu dodržování procesních práv osob dotčených vyšetřováním OLAFu.

Ani jeden z návrhů však nebyl pro zákonodárce přijatelný, neboť bylo obtížné sloučit vysoký stupeň nezávislosti na OLAFu s nezbytnou efektivností nákladu a nákladovou neutralitou.

Komise nyní navrhuje, aby byl úřad „kontrolora procesních záruk“ administrativně přidružen ke Komisi. Úřadu Kontrolora by měly být v rámci revidovaného nařízení o OLAFu výslovně poskytnuty záruky úplné nezávislosti vůči OLAFu, Komisi a ostatním orgánům EU. Kontrolor procesních záruk by měl být jmenován Komisí na období pěti let na základě postupu se zapojením dozorčího výboru; kontrolor by měl mít kvalifikaci z oblasti justice a měl by mít hluboké právnické odborné znalosti v oblasti základních práv a trestního práva. Jeho úkolem by mělo být výlučně sledování dodržování procesních záruk, které se vztahují na vyšetřování OLAFu, a rychlé posuzování vyšetřování, aby se předešlo zbytečnému prodlení. Měl by mít možnost zasáhnout z vlastního podnětu nebo na základě stížnosti libovolné osoby dotčené vyšetřováním.

Tato funkce by měla být oddělena od úlohy dozorčího výboru OLAFu, který by měl i nadále dohlížet na funkce monitorování systémových nedostatků a podporovat nezávislost OLAFu.

Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji

Revidované nařízení o OLAFu: Na základě návrhu Komise z března 2011 a po intenzivních jednáních byl (jednomyslně) schválen kompromisní text revidovaného nařízení o OLAFu, a to dne 25. února 2013 Radou a dne 3. července 2013 Evropským parlamentem.

Revidované nařízení má za účel posílit řízení OLAFu s cílem upevnit procesní práva v rámci vnitřního a vnějšího vyšetřování a výměnu informací jak mezi OLAFem a orgány Unie, tak mezi OLAFem a orgány členských států.

Úřad kontrolora doplňuje revidované nařízení o nezávislé řešení stížností týkajících se práv stanovených v revidovaném nařízení.

Nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce: Zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce sebou přinese zásadní změnu ve způsobu, jakým budou v Unii vedena vyšetřování týkající se podvodů a jiných protiprávních jednání poškozujících nebo ohrožujících finanční zájmy Evropské unie.

V případě, že v budoucnu vyvstane podezření na trestnou činnost spadající do pravomoci Úřadu evropského veřejného žalobce, nepovede na rozdíl od současné situace následné vyšetřování OLAF, který provádí správní vyšetřování, ale Úřad evropského veřejného žalobce jako justiční orgán. Tato změna bude samozřejmě obnášet podstatné posílení procesních záruk pro osoby dotčené vyšetřováním.

Posílení procesních záruk osob dotčených vyšetřováním OLAFu prostřednictvím zřízení úřadu kontrolora procesních záruk představuje přípravný krok ke zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce.

Doba trvání akce a finanční dopad

¨ Časově omezený návrh/podnět

¨ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR

¨ Finanční dopad od RRRR do RRRR

X Časově neomezený návrh/podnět

Zavedení a počáteční fáze v letech 2015 až 2016,

poté plné fungování.

Předpokládaný způsob řízení[5]

X Přímé řízení Komisí

¨ Sdílené řízení s členskými státy

¨ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

¨ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);

¨ EIB a Evropský investiční fond;

¨ subjekty uvedené v článcích 208 a 209;

¨ veřejnoprávní subjekty;

¨ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;

¨ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;

¨ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

Poznámky

[…]

[…]

SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte četnost a podmínky.

„Kontrolor procesních záruk“ by měl pravidelně dozorčímu výboru OLAF předkládat přehled své činnosti.

Systém řízení a kontroly

Zjištěná rizika

Zpracování osobních údajů ve stížnostech osob dotčených vyšetřováním OLAFu.

Předpokládané metody kontroly

Následné kontroly prováděné Evropským účetním dvorem

Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.

Přijetí pravidel pro předcházení střetům zájmů a jejich řešení, pokud jde o jeho zaměstnance.

ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

Stávající rozpočtové položky

V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek

Okruh 5 – správní výdaje || RP/NRP ([6]) || zemí ESVO[7] || kandidátských zemí[8] || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

|| XX.YY Evropská komise || RP || NE || NE || NE || NE

Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje

V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek

Počet [Položka…...….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

|| [XX.YY.YY.YY] || || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE

Odhadovaný dopad na výdaje

Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || [Okruh……………...……………………………………………………………….]

[Subjekt]: <…….> || || || Rok N[9] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM

Hlava 1: || Závazky || (1) || || || || || || || ||

Platby || (2) || || || || || || || ||

Hlava 2: || Závazky || (1a) || || || || || || || ||

Platby || (2a) || || || || || || || ||

Hlava 3: || Závazky || (3 a) || || || || || || || ||

|| Platby || (3b) || || || || || || || ||

CELKEM prostředky na [subjekt] <…….> || Závazky || =1+1a +3 || || || || || || || ||

Platby || =2+2a +(3b) || || || || || || || ||

Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

|| || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || CELKEM

Kontrolor procesních záruk ||

Lidské zdroje || 0,262 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || || 2,882

Ostatní správní výdaje || 0,012 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || || 0,137

CELKEM || Prostředky || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019

CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019

v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

|| || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || CELKEM

CELKEM prostředky z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019

Platby || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019

Odhadovaný dopad na operační prostředky [subjektu]

¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků

¨ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:

Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

Uveďte cíle a výstupy ò || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || CELKEM

VÝSTUPY

Druh[10] || Průměrné náklady || Žádné || Náklady || Žádné || Náklady || Žádné || Náklady || Žádné || Náklady || Žádné || Náklady || Žádné || Náklady || Žádné || Náklady || Celkový počet || Náklady celkem

SPECIFICKÝ CÍL Č. 1 …[11] || || || || || || || || || || || || || || || ||

– Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

– Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

– Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || || || || || || || || || || || || || || ||

SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 … || || || || || || || || || || || || || || || ||

– Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||

NÁKLADY CELKEM || || || || || || || || || || || || || || || ||

Odhadovaný dopad na lidské zdroje [subjektu]

Shrnutí

¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.

þ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

|| 2015[12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || CELKEM

Úředníci (AD) || 0,196 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || || 2,161

Úředníci (AST) || 0,066 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || || 0,721

Smluvní zaměstnanci || || || || || || || ||

Dočasní zaměstnanci || || || || || || || ||

Vyslaní národní odborníci || || || || || || || ||

CELKEM || 0,262 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || || 2,882

Lidské zdroje Kontrolor procesních záruk || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020

Pracovní místa podle plánu pracovních míst (počet zaměstnanců) || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4

– Z toho AD || 1,5 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3

– Z toho AST || 0,5 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1

Zaměstnanci celkem || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4

Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů mateřského GŘ

¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.

þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

|| || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020

|| ||  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||

|| XX YY Personál EK || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4

|| || || || || || ||

|| XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || ||

|| XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || ||

|| 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || ||

|| || || || || || ||

|| || ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)

|| XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) || || || || || ||

|| XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) || || || || || ||

|| XX 01 04 yy || – v ústředí || || || || || ||

|| – při delegacích || || || || || ||

|| XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) || || || || || ||

|| 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) || || || || || ||

|| Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || ||

|| CELKEM || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4

XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.

Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

Popis úkolů:

Úředníci a dočasní zaměstnanci || Sledování dodržování procesních záruk, které se vztahují na vyšetřování OLAFu, a rychlé posuzování vyšetřování, aby se předešlo zbytečnému prodlení. Řešení stížností v rámci rychlého sporného řízení.

Popis postupu přepočtu na plné pracovní úvazky by měl být uveden v oddíle 3 přílohy.

Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

þ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.

¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.

o Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[13].

Příspěvky třetích stran

þ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:

prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

|| Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem

Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||

Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||

Odhadovaný dopad na příjmy

þ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad:

¨ dopad na vlastní zdroje

¨ dopad na různé příjmy

v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[14]

Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

Článek …………. || || || || || || || ||

U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.

[…]

Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.

[…]

[1] Postoj Rady č. 2/2013 v prvním čtení přijatý dne 25.2.2013, Úř. věst. C 89E, 27.3.2013.

[2] P7_TA(2013)0308.

[3] ABM: řízení podle činností (activity-based management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).

[4] Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

[5] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[6] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

[7] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

[8] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.

[9] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.

[10] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).

[11] Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“.

[12] Během prvního roku v zahajovací fázi poroste nábor postupně, proto bude v roce 2016 potřeba 50 % zaměstnanců.

[13] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody (na období 2007–2013).

[14] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.