ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ O ČINNOSTI EIB MIMO UNII USKUTEČNĚNÉ SE ZÁRUKOU ROZPOČTU EU V ROCE 2012 /* COM/2013/0834 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ O ČINNOSTI EIB MIMO UNII USKUTEČNĚNÉ SE ZÁRUKOU ROZPOČTU EU V ROCE 2012 1. ÚVOD Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1080/2011/EU ze dne 25. října 2011 o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky (EIB) z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Unii[1] (dále jen „rozhodnutí“ nebo „záruka EU“) vyžaduje, aby Komise každoročně předložila zprávu o finančních operacích EIB provedených se zárukou EU, vycházející z výročních zpráv EIB. Tato zpráva rovněž uvádí souhrn operací provedených EIB na vlastní riziko v oblastech, na které se vztahuje rozhodnutí. Po uplynutí prvního celého roku provádění nového rámce pro měření výsledků (REM) EIB tato zpráva podává podrobnější informace o očekávaných výsledcích, jichž má být dosaženo v rámci finančních operací EIB schválených v roce 2012. Operace EIB v Africe, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích jsou obsahem samostatné výroční zprávy. Podrobnější údaje a statistické tabulky o výše zmíněné činnosti, a to i na úrovni projektů a odvětví a na celostátní a regionální úrovni, jsou uvedeny v připojeném pracovním dokumentu útvarů Komise[2]. Skutečné dosažené výsledky vyhodnocené na základě případových studií operací, které jsou ve fázi realizace nebo již byly dokončeny, jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise. Je třeba poznamenat, že dne 23. května 2013 přijala Komise legislativní návrh nového rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí záruky EU na finanční operace EIB, které budou prováděny mimo EU v rámci příštího víceletého finančního rámce, spolu s posouzením dopadů[3]. 2. KLÍČOVÉ VÝSLEDKY Rozhodnutí stanoví celkový strop obecného mandátu EIB ve výši 27 484 milionů EUR a dalších 2 000 milionů EUR v rámci mandátu pro změnu klimatu. Pokračující slabé hospodářské výsledky v eurozóně a ostatních hospodářsky vyspělých zemích přispěly k dalšímu poklesu tempa růstu světové výroby v roce 2012. Z regionů, na které se vztahuje rozhodnutí, patřily mezi nejvíce postižené země usilující o přistoupení k EU, a to v důsledku úzkých vazeb na eurozónu, což mělo za následek pokles tempa růstu v Turecku z 8,5 % v roce 2011 na 3 % v roce 2012 a v ostatních zemích usilujících o přistoupení k EU z 1,3 % v roce 2011 na 0,2 % v roce 2012. Podobně i země východního sousedství byly nepříznivě postiženy v důsledku svých úzkých obchodních vztahů s eurozónou a výkonnost zemí jižního sousedství i nadále nepříznivě ovlivňovala trvající nejistota spojená s politickým a ekonomickým přechodem následujícím po arabském jaru. Snížilo se tempo růstu v Asii a Latinské Americe, zejména v důsledku zpomalení růstu v Brazílii, Číně a Indii. Nepříznivě byla postižena také Jižní Afrika, kde se tempo růstu snížilo z 3,5 % v roce 2011 na 2,3 % v roce 2012. I přes problematické podnikatelské prostředí udržela EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, stejný objem podepsaných finančních operací, tj. 6,5 miliard EUR. Financování v rámci záruky EU vzrostlo přibližně o 900 milionů EUR na 4,0 miliardy EUR a financování na vlastní riziko EIB se snížilo přibližně o 900 milionů EUR na 2,5 miliard EUR. V lednu 2012 začala EIB používat nový rámec pro měření výsledků, který umožňuje lepší měření a vykazování výsledků a dopadu jejích operací, jak požaduje rozhodnutí. Byl vypracován rozsáhlý soubor objektivně měřitelných a sledovatelných ukazatelů, podle nichž bude prováděno hodnocení v průběhu celého životního cyklu projektů. Očekávané výsledky všech operací EIB schválených v roce 2012 jsou shrnuty v pracovním dokumentu útvarů Komise. Úplná zpráva EIB o výsledcích operací EIB prováděných mimo EU byla zveřejněna na jejích internetových stránkách[4]. Revidované rozhodnutí také zdůraznilo potřebu lepšího sladění činnosti EIB mimo Unii s vnějšími politikami, programy a nástroji EU. V roce 2012 EIB pokračovala v úzké spolupráci s Komisí a Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) s cílem posílit soulad a soudržnost opatření EIB s vnějšími politikami EU. V této souvislosti byly zaváděny některé nové právní požadavky uvedené v rozhodnutí, včetně regionálních operačně-technických pokynů, které Komise a EIB přijaly v listopadu 2012[5], a strategie EIB v oblasti změny klimatu[6] v zemích, na které se vztahuje mandát EIB pro operace mimo Unii, jež byla koncem uvedeného roku předložena Radě a Parlamentu. 3. FINANČNÍ OPERACE 3.1. Přehled o výši financování EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí Následující tabulka poskytuje přehled o objemu financování EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, v roce 2012. Tabulka 1: Finanční operace EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, podepsané v roce 2012 Země || Operace v rámci mandátu || Operace EIB na vlastní riziko || Celkem (v milionech EUR) || Souborná záruka || Krytí politického rizika || Celkem Země usilující o přistoupení k EU || 821 || 0 || 821 || 2 285 || 3 106 Země Středomoří || 1 466 || 189 || 1 655 || 11 || 1 665 Východní sousedé, Rusko || 534 || 400 || 934 || 0 || 934 Asie a Latinská Amerika || 350 || 100 || 450 || 250 || 700 Jižní Afrika || 0 || 100 || 100 || 0 || 100 Celkem || 3 171 || 789 || 3 960 || 2 546 || 6 506 Po vysoké úrovni poskytování úvěrů na vlastní riziko v roce 2011 se vzájemný poměr činností prováděných v rámci záruky EU a činností prováděných EIB na vlastní riziko změnil ve prospěch činností v rámci záruky, které vzrostly o 30 % a dosáhly 3,96 miliardy EUR neboli 61 % celkového financování za rok 2012 v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí. Většina (89,9 %) operací financovaných na vlastní riziko EIB byla podepsána se zeměmi usilujícími o přistoupení k EU. V roce 2012 bylo 80,1 % podepsaných úvěrů v rámci záruky EU kryto soubornou zárukou, která se používá pro operace na úrovni států a regionů, zatímco 19,9 % úvěrů využívalo záruky krytí politického rizika pro operace v soukromém sektoru, přičemž veškerá další rizika nese EIB. Graf 1: Vývoj ročních objemů úvěrů EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí Na konci roku 2012 činila celková částka, která byla podepsána v rámci rozhodnutí (po odečtení zrušených operací) 23,1 miliardy EUR neboli 79 % celkového stropu v rámci rozhodnutí. Celková částka, která byla k dispozici pro nové operace EIB v rámci záruky, činila 6,3 miliardy EUR. Očekává se, že EIB do konce roku 2013 dosáhne stropů pro některé regiony, zatímco v jiných regionech mohou být ještě určité finanční prostředky k dispozici. Rozhodnutí stanoví možnost přerozdělení až 10 % prostředků mezi jednotlivými regionálními stropy. Tabulka 2: Celkové úvěry EIB podepsané v rámci rozhodnutí a jejich čerpání (2007–2012) v milionech EUR || Strop || Podepsáno v čisté výši || Podepsáno v čisté výši jako % stropu || Vyplaceno || Vyplaceno v čisté výši jako % z podepsáno v čisté výši Země usilující o přistoupení k EU || 9 048 || 8 446 || 93 % || 4 923 || 59 % Středomoří || 9 700 || 7 861 || 81 % || 3 263 || 42 % Východní sousedé, Rusko || 3 848 || 2 642 || 69 % || 551 || 21 % Asie a Latinská Amerika || 3 952 || 2 871 || 73 % || 1 825 || 64 % Jižní Afrika || 936 || 691 || 74 % || 520 || 75 % Obecný mandát celkem || 27 484 || 22 511 || 82 % || 11 082 || 49 % Mandát pro změnu klimatu (2011–2013) || 2 000 || 650 || 33 % || 150 || 20 % Mandát celkem || 29 484 || 23 161 || 79 % || 11 232 || 48 % Pokud jde o stav čerpání, což je hmatatelný ukazatel dosaženého pokroku v realizaci projektů, bylo ke konci roku 2012 v rámci rozhodnutí čerpáno 48 % podepsaných úvěrů v čisté výši (11,2 miliardy EUR). Tato úroveň odpovídá průměru obvyklé prodlevy mezi podpisem smlouvy o financování a čerpáním. Poměrně nejvyšší míra čerpání, 75 % podepsaných úvěrů v čisté výši, byla v Jižní Africe, poté následovaly Asie a Latinská Amerika (64 %) a země usilující o přistoupení k EU (59 %). Čerpání v regionu Středomoří se v roce 2012 zrychlilo a dosáhlo rekordní úrovně 1,5 miliardy EUR, z toho 1,2 miliardy EUR v rámci stávajícího rozhodnutí. Kumulativní čerpání ve Středomoří, 42 % podepsaných úvěrů v čisté výši, však zůstalo pod průměrem. V pomalejším růstu tempa čerpání v zemích východního sousedství se odráží počáteční zpoždění v realizaci projektů a administrativní průtahy v přijímajících zemích. V zemích východního sousedství a Rusku zůstalo čerpání na úrovni 21 % podepsaných úvěrů v čisté výši. Tabulka 3: Úvěry za rok podepsané v rámci stávajícího rozhodnutí (2007–2013) v milionech EUR || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || V hrubé výši celkem || Zrušeno || V čisté výši celkem Země usilující o přistoupení k EU || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 821 || 8 486 || 40 || 8 446 || Středomoří || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 1 305 || 8 150 || 288 || 7 861 || Východní sousedé, Rusko || 0 || 170 || 233 || 631 || 675 || 934 || 2 642 || 0 || 2 642 || Asie a Latinská Amerika || 305 || 469 || 1 088 || 643 || 310 || 300 || 3 115 || 244 || 2 871 || Jižní Afrika || 0 || 203 || 280 || 50 || 115 || 100 || 748 || 56 || 691 || Obecný mandát celkem || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 867 || 2 900 || 3 460 || 23 140 || 629 || 22 511 || Mandát pro změnu klimatu (2011–2013) || || || || || 150 || 500 || 650 || -- || 650 || Země usilující o přistoupení k EU || || || || || 150 || - || 150 || -- || 150 || Středomoří || || || || || || 350 || 350 || -- || 350 || Východní partneři, Rusko || || || || || || -- || -- || -- || -- || Asie a Latinská Amerika || || || || || || 150 || 150 || -- || 150 || Jižní Afrika || || || || || || -- || -- || -- || -- || Mandát celkem || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 867 || 3 050 || 3 960 || 23 790 || -- || 23 161 || (*) Do 31. července 2007 byly úvěry poskytovány rovněž v rámci předchozího rozhodnutí na období 2000– 2007. || Co se týče počtu projektů, v roce 2012 bylo v rámci rozhodnutí financováno 39 projektů oproti 29 projektům v roce 2011. Jak je patrné z tabulky 1, hlavním regionem mimo EU, kam směřovalo financování EIB, byly v roce 2012 země usilující o přistoupení k EU s podepsanými úvěry ve výši 3,1 miliardy EUR, což představovalo 48 % celkových finančních prostředků poskytnutých příslušným regionům. EIB upřednostňovala úvěrové linky pro malé a střední podniky (55 % podepsaných úvěrů) a projekty transevropské infrastruktury. Poskytování úvěrů v rámci záruky se snížilo na úroveň 0,8 miliardy EUR, zatímco úvěry na vlastní riziko poskytované v rámci předvstupního nástroje zůstaly na úrovni 2,3 miliardy EUR, podobně jako v předchozím roce. I přes trvající nestabilitu po arabském jaru a pozastavení činnosti v Sýrii se financování EIB v zemích Středomoří v roce 2012 zvýšilo na 1,7 miliardy EUR, tj. vzrostlo o 73 % oproti předchozímu roku. Stejně jako v předchozích letech byla největšími příjemci financování EIB ve středomořském regionu odvětví energetiky a dopravy. EIB rovněž zvýšila poskytování úvěrů soukromému sektoru, kterému v roce 2012 poskytla přibližně 660 milionů EUR[7] – jednalo se o růst o více než 300 milionů EUR a nejvyšší úroveň od roku 2007. S 350 miliony EUR, které byly podepsány v rámci mandátu pro změnu klimatu, a významnou zásobou vhodných projektů vytvořenou během roku byl tento region také hlavním příjemcem dodatečného finančního rámce, který byl v rámci tohoto mandátu poskytnut na opatření v oblasti změny klimatu v říjnu 2011. Činnost v oblasti financování v zemích východního sousedství a Rusku vzrostla na novou rekordní úroveň 934 milionů EUR v roce 2012 ze 776 milionů EUR v roce 2011. Na úvěrové linky pro malé a střední podniky připadlo přibližně 50 % podepsaných úvěrů, což odráželo potřebu podporovat v tomto regionu podnikání a růst více podporující začlenění. Velkými příjemci financování EIB na podporu strategických projektů v oblasti infrastruktury byla také odvětví energetiky a dopravy. V Asii a Latinské Americe se v důsledku odkladu dvou velkých operací celková výše poskytnutých úvěrů snížila na 700 milionů EUR (ve srovnání s 1,17 miliardy EUR v roce 2011). Úvěry v tomto regionu i nadále směřovaly hlavně do oblasti změny klimatu, což představovalo 86 % podepsaných úvěrů v daném roce (v Asii to bylo 100 % a v Latinské Americe 67 %). V Jižní Africe byly v roce 2012 podepsány dva nové úvěry na podporu energie z obnovitelných zdrojů a městské infrastruktury v celkové výši 100 milionů EUR, což znamenalo snížení oproti 165 milionům EUR v roce 2011. Tabulka 4: Odvětvové rozčlenění operací podepsaných v rámci záruky EU v roce 2012 (v milionech EUR) Region || Celkem || Energetika || Doprava || Průmysl a služby || Voda; kanalizace || Úvěrové linky pro malé a střední podniky || Městská / kombinovaná infrastruktura || Telekomunikace Země usilující o přistoupení k EU || 821 || || || 217 || 26 % || 175 || 21 % || 254 || 31 % || 175 || 21 % || || || || Země Středomoří || 1 655 || 387 || 23 % || 615 || 37 % || 218 || 13 % || 70 || 4 % || 165 || 10 % || 201 || 12 % || || Východní sousedé a Rusko || 934 || 217 || 23 % || 211 || 23 % || || || 7 || 1 % || 500 || 54 % || || || || Asie a Latinská Amerika || 450 || 75 || 17 % || 200 || 44 % || || || || || 75 || 17 % || || || 100 || 22 % Jižní Afrika || 100 || 50 || 50 % || || || || || || || || || 50 || 50 % || || Celkem || 3 960 || 729 || 18 % || 1 243 || 31 % || 393 || 10 % || 330 || 8 % || 915 || 23 % || 251 || 6 % || 100 || 4 % 3.2. Podpora cílů politik EU Rozhodnutí předpokládá tři horizontální cíle na vysoké úrovni pro všechny regiony, na které se vztahuje rozpočtová záruka EU: i) přizpůsobení se změnám klimatu a jejich zmírňování; iii) rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury; iii) rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podpora malých a středních podniků. Další základní cíle zahrnují podporu obecných zásad, kterými se řídí vnější činnost, jak je uvedeno v článku 21 Smlouvy o EU, a regionální integraci partnerských zemí, včetně hospodářské integrace zemí usilujících o přistoupení k EU, sousedních zemí a Unie. Cílem regionálních operačně-technických pokynů je zajistit, aby financování ze strany EIB v rámci záruky EU bylo v souladu s odpovídajícími vnějšími politikami, programy a nástroji EU v různých regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, a doplňovalo je. Horizontální cíle na vysoké úrovni uvedené výše tvoří od roku 2012 základ pro vykazování nových operací. V období, na něž se vztahovalo rozhodnutí, EIB i nadále posilovala úvěrování opatření v oblasti změny klimatu. Zvýšení rámce mandátu pro změnu klimatu o 2 miliardy EUR pomohlo rozšířit okruh rozvojových zemí, v nichž se uskutečňují investice do opatření v oblasti změnu, i mimo země s rozvíjejícím se tržním hospodářstvím. Z tohoto rámce ve výši 2 miliard EUR (uvolněného v říjnu 2011) byla do konce roku 2012 využita jedna třetina prostředků a byla vytvořena významná zásoba vhodných investičních projektů ve všech regionech, což vytváří dobré vyhlídky na plné využití před vypršením období mandátu. Kumulativní podpora poskytnutá EIB na projekty v oblasti změny klimatu v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, od roku 2007 činí 8,5 miliardy EUR. Převážná většina (86 %) úvěrování opatření v oblasti změny klimatu souvisí s investicemi do oblasti obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti a udržitelné dopravy. S ohledem na to, že regiony, na které se vztahuje rozhodnutí, jsou obzvláště ohroženy současnou proměnlivostí klimatu a změnou klimatu v budoucnu, EIB posiluje integraci odolnosti vůči změnám klimatu do projektů. To zahrnuje podporu opatření technické pomoci a vhodných opatření v oblasti plánování a podporu konkrétních investic do oblasti přizpůsobení, např. opatření protipovodňové ochrany. Projekty v oblasti změny klimatu podepsané v roce 2012 činily 1,6 miliardy EUR, což představovalo 24 % celkového financování ze strany EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí (29 % úvěrů podepsaných v rámci záruky EU, buď v rámci obecného mandátu, nebo v rámci mandátu pro změnu klimatu). Tento podíl je v souladu s celkovým cílem EIB, tj. 25 % z celkového objemu poskytnutých úvěrů (zvýšeného z 20 % v roce 2010), a je poměrně vyšší než v roce 2010, kdy zhruba stejný objem 1,6 miliardy EUR podepsaný na projekty v oblasti změny klimatu tvořil 21 % celkového financování v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí (15 % úvěrů podepsaných v rámci záruky EU). Tabulka 5: Úvěry v oblasti změny klimatu v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, podepsané v roce 2012 v milionech EUR || Opatření v oblasti změny klimatu v rámci || || Opatření v oblasti změny klimatu celkem || jako % z podepsaných celkem obecného mandátu || mandátu pro změnu klimatu || na vlastní riziko EIB Země usilující o přistoupení k EU || 85 || || 157 || 242 || 8 % Středomoří || 113 || 350 || 11 || 474 || 28 % Východní sousedství || 195 || || || 195 || 21 % Asie || || 150 || 250 || 400 || 100 % Latinská Amerika || 200 || || || 200 || 67 % Jižní Afrika || 50 || || || 50 || 50 % Celkem v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí || 643 || 500 || 417 || 1 560 || 24 % jako % z podepsaných celkem || 29 % || 16 % || || Za současných ekonomických podmínek se vysokou krátkodobou prioritou banky stalo poskytování úvěrů malým a středním podnikům na podporu hospodářského rozvoje v zemích usilujících o přistoupení k EU, což ovšem snížilo podíl projektů v oblasti životního prostředí. V roce 2012 však bylo dosaženo významného kvalitativního posunu, pokud jde o budování vztahů s místními zprostředkovateli, což se promítne do operací se zaměřením na oblast změny klimatu (např. menší projekty v odvětví vody a odpadů) v roce 2013 a dalších letech. Navíc se očekává, že v roce 2013 se uskuteční financování některých projektů v oblasti zalesňování a železnic s velmi příznivým klimatickým přínosem, a proto se předpokládá, že se v zemích usilujících o přistoupení k EU významně zvýší míra angažovanosti při financování opatření v oblasti změny klimatu. V souladu s požadavky rozhodnutí EIB v konzultaci s Komisí vypracovala strategii pro oblast klimatu v zemích, na něž se vztahuje mandát EIB pro operace mimo Unii, která byla předložena Evropské radě a Parlamentu dne 19. prosince 2012. Strategie popisuje přístup EIB na podporu opatření v oblasti změny klimatu, kvantitativně i kvalitativně, a vytyčuje různá krátkodobá i dlouhodobější opatření s cílem dále posílit práci banky v oblasti změny klimatu. V letech 2007–2012 EIB poskytla více než 23,2 miliardy EUR na financování sociální a hospodářské infrastruktury včetně dopravy, energetiky, infrastruktury životního prostředí a informačních a komunikačních technologií. V roce 2012 představovala podpora EIB pro oblast sociální a hospodářské infrastruktury 51 % celkových aktivit EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí (73 % na operace v rámci záruky). Podpora EIB poskytovaná soukromému sektoru v roce 2012 představovala 51 % celkových aktivit EIB v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí (37 % na operace v rámci záruky). Rozvoj soukromého sektoru je nezbytný pro udržitelný růst podporující začlenění, který je sám o sobě podmínkou odstranění chudoby. Podpora EIB pro rozvoj místního soukromého sektoru spočívá zejména v poskytování úvěrů prostřednictvím zprostředkovatelských bank malým a středním podnikům a středně kapitalizovaným společnostem[8] a v poskytování přímých úvěrů větším soukromým podnikům. Poskytování zprostředkovaných úvěrů malým a středním podnikům a středně kapitalizovaným společnostem v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, v roce 2012 dosáhlo 2,1 miliardy EUR, což představovalo více než dvojnásobek ve srovnání s objemem úvěrů podepsaných v roce předcházejícím, zejména v důsledku vyššího objemu podepsaných úvěrů v zemích usilující o přistoupení k EU a v zemích východního sousedství a Rusku. To představovalo 66 % aktivit EIB v oblasti soukromého sektoru v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, v roce 2012 (56 % na operace v rámci záruky). 64 % bylo podepsáno v rámci předvstupního nástroje bez záruky EU. Finanční prostředky poskytnuté v roce 2012 v rámci úvěrových linek činily 1,7 miliardy EUR a přispěly na téměř 4 800 investičních projektů malých a středních podniků a středně kapitalizovaných společností s celkovými investičními náklady ve výši 3,6 miliardy EUR. Podrobnější údaje o činnostech finančních zprostředkovatelů na podporu malých a středních podniků jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise. Rozvoj místního soukromého sektoru podporuje EIB také prostřednictvím přímých úvěrů poskytovaných větším soukromým podnikům, které působí hlavně v odvětvích průmyslu a služeb. Tyto investice mají často dopad na zaměstnanost a investiční účinek také pro místní dodavatelskou základnu. Poskytování přímých úvěrů místnímu soukromému sektoru se v roce 2012 soustředilo na země usilující o přistoupení k EU a na středomořský region. 3.3. V souladu s článkem 12 rozhodnutí a s politikou EIB vůči nedostatečně regulovaným, netransparentním a nespolupracujícím jurisdikcím, jež byla přijata v roce 2010, neprováděla EIB žádné operace přeshraničního financování v rámci záruky EU s protějšky se sídlem v jurisdikcích, které nejsou ochotny dodržovat normy. 3.4. Dopad a přidaná hodnota operací EIB · S cílem dále posilovat své hodnocení, měření a podávání zpráv o výsledcích a dopadech svých operací mimo EU a v souladu s požadavky rozhodnutí začala EIB pracovat s novým rámcem, který má nahradit stávající rámec pro posouzení ekonomických a sociálních dopadů. Rámec pro měření výsledků, jehož pilotní verze byla zavedena v roce 2012, zlepšuje předběžné posuzování očekávaných výsledků projektů a posiluje schopnost banky sledovat skutečně dosahované výsledky a podávat o nich zprávy. V této souvislosti a v rámci procesu hloubkových kontrol EIB při přípravě a sledování projektů, které financuje, systematicky zohledňuje jejich hospodářskou, finanční, environmentální a sociální udržitelnost. Podobně jako v případě předchozích rámců jsou i v rámci pro měření výsledků projekty hodnoceny podle tří „pilířů“: · pilíř 1 hodnotí očekávaný přínos z hlediska cílů poskytování úvěrů, · pilíř 2 měří očekávané výsledky, kvalitu a spolehlivost projektu, · pilíř 3 měří finanční a nefinanční adicionalitu EIB. Následující oddíly se zaměřují na operace schválené v roce 2012, na rozdíl od jiných částí této zprávy, jež pojednávají o podepsaných operacích. Příklad hodnocení podle rámce pro měření výsledků je uveden v pracovním dokumentu útvarů Komise. Očekávané výsledky byly odhadnuty během hloubkové kontroly. Jakmile budou schválené projekty postupně dokončeny, budou shromážděny skutečně dosažené výsledky a bude o nich předložena zpráva. Jelikož skutečné výsledky operací schválených podle nového rámce pro měření výsledků budou k dispozici až za několik let, letošní výroční zpráva o uplatňování rámce pro měření výsledků informuje o skutečných výsledcích na základě osmi případových studií týkajících se rozpracovaných nebo dokončených projektů. Od roku 2013 bude tato zpráva založena na podepsaných, a nikoli schválených úvěrech, aby ji bylo možno lépe sladit s jinými požadavky na podávání zpráv bankou. Úplná zpráva o uplatňování rámce pro měření výsledků, která zahrnuje všechny operace EIB prováděné mimo EU, včetně operací uskutečněných v zemích AKT v rámci mandátu z Cotonou, jakož i uvedené případové studie jsou dostupné na internetových stránkách EIB. Graf 2 znázorňuje hodnocení projektů schválených v roce 2012 v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, rozdělené podle jednotlivých pilířů rámce pro měření výsledků. Poznámka: hodnocení adicionality v pilíři 3 jsou poněkud odlišná: 4–vysoká, 3–významná, 2–mírná, 1–nízká Podrobnější informace o rámci pro měření výsledků jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise. 4. SPOLUPRÁCE S KOMISÍ V pracovním dokumentu útvarů Komise je uveden seznam stávajících rámců, ve kterých EIB a Komise spolupracovaly v roce 2012 s cílem posílit soudržnost celkové podpory EU v regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, a také souhrnná tabulka o objemech financování podepsaných EIB v rámci správy rozpočtových zdrojů EU. Níže jsou uvedeny některé hlavní činnosti, které obě tyto instituce koordinovaly v roce 2012. V listopadu 2012 přijaly Komise a EIB regionální operačně-technické pokyny, vypracované v úzké spolupráci mezi oběma institucemi[9]. V prosince 2012 předložila EIB Radě a Evropskému parlamentu strategii v oblasti klimatu v zemích, na které se vztahuje mandát pro operace mimo Unii, kterou připravila v úzké spolupráci s Komisí. Memorandum o porozumění mezi Komisí a EIB z května 2008 bylo v roce 2012 aktualizováno v souvislosti se zřízením ESVČ a s výhledem na podpis tohoto memoranda v roce 2013. Komise v dubnu 2012 přijala akt v přenesené pravomoci, na jehož základě byla Sýrie vyškrtnuta ze seznamu způsobilých zemí v rámci rozhodnutí[10]. V této souvislosti je třeba poznamenat, že EIB zaznamenala nesplácení úroků a splátek úvěru syrskou vládou a v roce 2012 bylo několikrát čerpáno ze Záručního fondu, neboť bylo zapotřebí pokrýt selhání v případě úvěrů v Sýrii ve výši odpovídající přibližně 21,5 milionu EUR[11]. EIB a ESVČ pokročily v naplňování zásady umístění kanceláří EIB při delegacích EU. Všechny nové kanceláře EIB mimo Unii jsou umísťovány při delegacích a snahou je přemístit pokud možno i kanceláře stávající. V roce 2012 otevřela EIB kancelář při delegaci EU na Ukrajině a významného pokroku bylo dosaženo v jednáních ohledně kanceláří EIB v Číně a Rusku. V roce 2012 probíhala jednání o návrhu rámcové dohody s řadou nově způsobilých partnerů (Kambodža, Island, Irák, Kosovo[12] a Libye). Dohoda s Kosovem byla podepsána v roce 2013. V průběhu celého roku 2012 se ve všech regionech, na které se vztahuje rozhodnutí, konaly geografické koordinační schůzky mezi EIB, Komisí a ESVČ s cílem vymezit konkrétní činnosti k posílení součinnosti. EIB v roce 2012 poskytla vstupní údaje pro práci v oblasti posuzování dopadů prováděnou Komisí v rámci přípravy legislativního návrhu pro Parlament a Radu ohledně příští záruky EU na operace EIB mimo EU v období 2014–2020. EIB se i nadále aktivně účastnila činnosti pracovních skupin na vysoké úrovni vytvořených vysokou představitelkou / místopředsedkyní Komise Ashtonovou s cílem zajistit koordinovanou reakci EU na potřeby zemí arabského jara. EIB se i v roce 2012 aktivně zapojovala do regionálních mechanismů kombinujících úvěry a granty. Úzce také spolupracovala s Komisí v rámci skupiny odborníků, kterým bylo uloženo prostudovat možnost vytvoření platformy EU pro kombinaci zdrojů v oblasti vnější spolupráce (EUBEC). Platforma byla vytvořena koncem roku 2012[13], EIB je aktivním účastníkem EUBEC a předsedá také jedné z odborných skupin, jež byly v tomto rámci ustaveny. 5. SPOLUPRÁCE S MEZINÁRODNÍMI FINANČNÍMI INSTITUCEMI Nedílnou součástí činnosti EIB je spolupráce s mezinárodními finančními institucemi, počínaje dialogem o institucionálních otázkách, horizontálními tématy a tematickými otázkami a vzájemnými konzultacemi až po rozvinuté formy operačního spolufinancování a dělbu práce. Významná část dialogu s mezinárodními finančními institucemi se odehrává v rámci specializovaných pracovních skupin, které se periodicky scházejí za účelem sdílení osvědčených postupů nebo řešení konkrétních otázek. V rámci mezinárodních rozvojových bank existuje přibližně 30 zavedených pracovních skupin, které se zabývají širokým okruhem témat; jejich činnosti se v některých případech účastní i další mezinárodní finanční instituce. EIB se navíc spolu s jinými mezinárodními rozvojovými bankami podílela na důležité práci s cílem vypracovat jednotný systém sledování a podávání zpráv o financování opatření v oblasti změny klimatu. V Dohá byly zveřejněny dvě zprávy, o sledování v oblasti zmírňujících opatření a o sledování v oblasti přizpůsobení. Banka se dále zásadním způsobem podílí na činnosti pracovní skupiny pro započítávání emisí skleníkových plynů, která působí v rámci mezinárodních finančních institucí. Banka se kromě toho účastní i jiných iniciativ ve formě dialogu, jako bylo pololetní zasedání nejvyšších představitelů mezinárodních rozvojových bank, které EIB uspořádala v roce 2012 v Lucembursku. V roce 2012 se na 67 % všech podepsaných úvěrů EIB v rámci záruky EU podílelo spolufinancování s jinými mezinárodními finančními institucemi nebo evropskými dvoustrannými institucemi, což znamená zvýšení oproti 56 % v roce 2011. Seznam spolufinancovaných operací podepsaných v regionech, na něž se v roce 2012 vztahoval mandát, je obsažen v pracovním dokumentu útvarů Komise. Memorandum o porozumění mezi Komisí, skupinou EIB a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj podepsané v březnu 2011 bylo v roce 2012 aktualizováno s cílem zohlednit výsledky prvního přezkumu, který se uskutečnil v březnu 2012. Memorandum o porozumění stanoví rámec pro spolupráci mimo EU, jež usiluje o posílení kombinovaného dopadu příslušných operací obou bank v zájmu přijímajících zemí a akcionářů každé z těchto bank. V rámci této aktualizace byl seznam regionů společných operací mimo EU rozšířen o oblast jižního a východního Středomoří. V rámci dohody o vzájemné důvěře mezi AfD, EIB a KfW byly v roce 2012 dokončeny operační pokyny, jež vycházejí ze zkušeností získaných během pilotní fáze zahrnující 14 společných projektů v zemích jižního sousedství a zemích AKT. Dohoda o vzájemné důvěře je mechanismus, podle něhož při práci na spolufinancovaných projektech vystupuje jeden ze tří partnerů jako hlavní poskytovatel financí a ostatní partneři se spoléhají na jeho normy a postupy, pokud jsou splněny jejich minimální požadavky. Od roku 2013 bude tato iniciativa přenesena i na jiné geografické regiony mimo EU. EIB v roce 2012 spolupracovala s jinými poskytovateli úvěrů v rámci partnerství z Deauville skupiny G8 s cílem zajistit co největší součinnost při podpoře demokratického a hospodářského přechodu v regionu jižního sousedství. V roce 2012 EIB rovněž podepsala dvoustranné memorandum o porozumění s Islámskou rozvojovou bankou. Spolu s EBRD a skupinou Světové banky zahájila EIB v lednu 2012 „iniciativu Vídeň 2“ jako reakci na nová rizika, jež pro země usilující o přistoupení k EU vyplývají z krize eurozóny. Zaměřuje se na posilování koordinace mezi domovskými a hostitelskými orgány na podporu stabilního přeshraničního bankovnictví a ochranu před nesystematickým snižováním pákového efektu. Důležitá role v této iniciativě patří i nadále západním bankovním skupinám, které jednak podporují toto koordinační úsilí a jednak se nesystematickému snižování pákového efektu samy snaží zabránit. [1] Úř. věst. L 280, 27.10.2011, s. 1. [2] SWD(2013) 484. [3] COM(2013) 0293. [4] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eib-rem-annual-report-2012.htm [5] SWD(2012) 357 final. [6] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eibs-climate-strategy-outside-the-eu.htm [7] Včetně 24 milionů formou kapitálové účasti s využitím rizikového kapitálu a zdrojů svěřenského fondu v rámci nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP). [8] Středně velké podniky s 250–3 000 zaměstnanci. [9] SWD(2012) 357 final. [10] Úř. věst. L 110, 24.4.2012, s. 38. [11] Pro podrobnější informace viz zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o Záručním fondu a jeho správě v roce 2012 (COM(2013) 0661) předanou Evropskému parlamentu a Radě dne 27. září 2013. [12] Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova. [13] Zpráva o skupině odborníků je dostupná na adrese: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6980&no=1 a http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6981&no=2