ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
P6_TA(2007)0258
Ochrana parlamentní imunity pana Maria Borghezia
Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 19. června 2007 o žádosti o ochranu imunity a výsad,
kterých po žívá Mario Borghezio (2006/2304(IMM))
Evropský parlament ,
— s ohledem na žádost Maria Borghezia o ochranu imunity v souvislosti s ob čanskoprávním řízením
probíhajícím u italského soudu p ředloženou dne 8. listopadu 2006 a oznámenou na plenárním zase-
dání dne 16. listopadu 2006,
— poté, co Mario Borghezio dostal mo žnost vyjád řit se, v souladu s čl. 7 odst. 3 jednacího řádu,
— s ohledem na článek 9 Protokolu o výsadách a imunitách Evropských spole čenství ze dne 8. dubna
1965 a na čl. 6 odst. 2 Aktu ze dne 20. zá ří 1976 o volb ězastupitel ův Evropském parlamentu ve
všeobecných a p římých volbách,
— s ohledem na rozhodnutí Soudního dvora Evropských spole čenství ze dne 12. kv ětna 1964
a 10. července 1986 (1),
— s ohledem na čl. 6 odst. 3 a článek 7 jednacího řadu,
— s ohledem na zprávu Výboru pro právní zále žitosti (A6-0233/2007),
1. rozhodl, že ochrání imunitu a výsady, kterých po žívá Mario Borghezio;
2. pov ěřuje svého p ředsedu, aby toto rozhodnutí a zprávu p říslušného výboru neprodlen ěpředal p ří-
slušným ú řadům Italské republiky.
(1)V ěc 101/63, Wagner v. Fohrmann a Krier , Sb. rozh. 1964, s. 383 a v ěc 149/85, Wybot v. Faure a dal ší, Sb. rozh. 1986,
s. 2391.
P6_TA(2007)0259
Definice, ozna čování, obchodní úprava a etikety lihovin ***I
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. června 2007 o návrhu na řízení Evropského
parlamentu a Rady o definici, ozna čování, obchodní úprav ěa etiketách lihovin (KOM(2005)0125 —
C6-0440/2005 —2005/0028(COD))
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament ,
— s ohledem na návrh Komise p ředložený Evropskému parlamentu a Rad ě(KOM(2005)0125) (1),
— s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimi žKomise p ředložila sv ůj
návrh Parlamentu (C6-0440/2005),
— s ohledem na stanovisko Výboru pro právní zále žitosti k navrhovanému právnímu základu,
(1) Dosud nezve řejněný v Ú ředním v ěstníku.12.6.2008 CS C 146 E/85 Úřední v ěstník Evropské unie
Úterý 19. června 2007
Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 22. května 2007 o změně článku 47 jednacího řádu Parlamentu - spolupráce mezi výbory (2007/2016(REG))



Úřední věstník 102 E , 24/04/2008 S. 0089 - 0090



P6_TA(2007)0189 Spolupráce mezi výbory (změna článku 47 jednacího řádu) Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 22. května 2007 o změně článku 47 jednacího řádu Parlamentu — spolupráce mezi výbory (2007/2016(REG)) Evropský parlament, - s ohledem na návrh změny jednacího řádu (B6-0461/2006), - s ohledem na články 201 a 202 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A6-0139/2007), 1. se rozhodl změnit jednací řád tak, jak je uvedeno níže; 2. upozorňuje, že změna vstupuje v platnost prvním dnem příštího dílčího zasedání; 3. pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi. PŮVODNÍ ZNĚNÍ | POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY | Pozměňovací návrh 3 Článek 47 Užší spolupráce mezi výbory | Postup s přidruženými výbory | Pokud podle názoru Konference předsedů spadá určitá otázka téměř stejnou měrou do působnosti dvou výborů, nebo pokud různé části dané otázky spadají do působnosti dvou různých výborů, použije se článek 46 spolu s níže uvedenými ustanoveními: | Pokud je Konferenci předsedů postoupena otázka příslušnosti v souladu s čl. 179 odst. 2 nebo článkem 45 a Konference předsedů se domnívá, že záležitost spadá na základě přílohy VI jednacího řádu téměř stejnou měrou do působnosti dvou nebo více výborů, nebo že různé části dané záležitosti spadají do působnosti dvou nebo více výborů, použije se článek 46 spolu s níže uvedenými ustanoveními: | — na harmonogramu se společně dohodnou oba výbory; | —na harmonogramu se společně dohodnou zúčastněné výbory; | —zpravodaj a navrhovatel se snaží dohodnout se na zněních, které předkládají výborům, a na postoji k pozměňovacím návrhům; | —zpravodaj a navrhovatelé se vzájemně informují a snaží se dohodnout na zněních, které předkládají výborům, a na postoji k pozměňovacím návrhům; | | —zúčastnění předsedové, zpravodaj a navrhovatelé se snaží společně určit části textu, které spadají do jejich výlučné nebo společné působnosti, a dohodnout se na přesných podmínkách své spolupráce; | —příslušný výbor přijme bez hlasování pozměňovací návrhy výboru, od něhož se žádá stanovisko, pokud se týkají záležitostí, které předseda příslušného výboru pokládá podle přílohy VI po konzultaci s předsedou výboru, od něhož se žádá stanovisko, za záležitosti spadající do jeho působnosti a které nejsou v rozporu s jinými částmi zprávy. | —příslušný výbor přijme bez hlasování pozměňovací návrhy přidruženého výboru, pokud se týkají záležitostí, které předseda příslušného výboru pokládá podle přílohy VI po konzultaci s předsedou přidruženého výboru za záležitosti spadající do výlučné působnosti přidruženého výboru, a které nejsou v rozporu s jinými částmi zprávy. Předseda příslušného výboru musí zohlednit všechny dohody, kterých bylo dosaženo podle třetí odrážky; | | —v případě dohadovacího řízení o návrhu musí být v delegaci Parlamentu navrhovatel z každého přidruženého výboru. | --------------------------------------------------
B.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání, by měla být dynamická a měla by být poskytnuta co nejrychleji a co nejúčinněji,
C.

vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 9 zákona o volbách do Evropského parlamentu ze dne 23. ledna 2004ve volbách do Evropského parlamentu pořádaných v Polské republice lze kandidovat, pokud člověk nebyl […] usvědčen z úmyslného trestného činu a nebylo proti němu vzneseno formální obvinění…; vzhledem k tomu, že § 142 odst. 1 bod 1) tohoto zákona stanoví, že mandát poslance v Evropském parlamentu zaniká, jestliže zanikne jeho právo být zvolen; vzhledem k tomu, že zákon o volbách do Sejmu a Senátu Polské republiky (do polského parlamentu) ze dne 12. dubna 2001 žádná taková ustanovení neobsahuje,
B.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání, by měla být dynamická a měla by být poskytnuta co nejrychleji a co nejúčinněji v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na interinstitucionální dohodu ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci,
A.

vzhledem k tomu, že Witold Tomczak byl zvolen do Sejmu (dolní komory polského parlamentu) dne 21. září 1997 a dne 23. září 2001; vzhledem k tomu, že po podpisu smlouvy o přistoupení dne 16. dubna 2003 se stal pozorovatelem; vzhledem k tomu, že od 1. května 2004 do 19. července 2004 byl poslancem Evropského parlamentu; vzhledem k tomu, že do Evropského parlamentu byl zvolen dne 13. června 2004 a jeho funkční období v polském parlamentu skončilo dne 16. června 2004,
B.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání, by měla být dynamická a měla by být poskytnuta co nejrychleji a co nejúčinněji v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího řízení dne 17. července 2008,
F.

vzhledem k tomu, že se i přes trvalou a pokračující interinstitucionální snahu očekává, že počet kvalifikovaných překladatelů a právníků-lingvistů bude pro irštinu natolik omezen, že v blízké budoucnosti může být zajištěno pouze její snížené jazykové pokrytí; vzhledem k tomu, že podle nařízení Rady (ES) č. 920/2005 právní předpisy Evropské unie přijaté do 1. ledna 2007 („Acquis“) nemusí být překládány do irštiny; vzhledem k tomu, že v důsledku odchylných opatření stanovených v tomto nařízení jsou v současné době do irštiny překládány pouze návrhy nařízení Komise přijímané postupem spolurozhodování, a vzhledem k tomu, že po dobu trvání této situace útvary Parlamentu nebudou moci připravit ostatní druhy právního aktu v irské verzi,
Článek 75d Rozpočtové dohodovací řízení 1. Předseda svolá dohodovací výbor v souladu s čl. 314 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie. 2. Delegace zastupující Parlament na schůzích dohodovacího výboru v rozpočtovém procesu je složena ze stejného počtu členů jako delegace Rady. 3. Členové delegace jsou každoročně jmenováni politickými skupinami předtím, než Parlament hlasuje o postoji Rady, a to nejlépe ze členů výboru příslušného pro rozpočtové otázky a z ostatních dotčených výborů. Delegaci vede předseda Parlamentu. Předseda Parlamentu může touto funkcí pověřit místopředsedu, který má zkušenosti s rozpočtovými otázkami, nebo předsedu výboru příslušného pro rozpočtové otázky. 4. Použije se čl. 68 odst. 2, 4, 5, 7 a 8. 5. Pokud je v dohodovacím výboru dosaženo dohody o společném návrhu, věc se zařadí na pořad jednání denního zasedání Parlamentu, které se koná do čtrnácti dnů ode dne dosažení dohody. Společný návrh je zpřístupněn všem poslancům. Použije se čl. 69 odst. 2 a 3. 6. O společném návrhu jako celku se rozhoduje v jediném hlasování. Hlasuje se jmenovitě. Společný návrh je považován za schválený, pokud není zamítnut většinou hlasů všech poslanců Parlamentu. 7. Pokud Parlament schválí společný návrh, zatímco Rada jej zamítne, může příslušný výbor předložit všechny nebo některé změny Parlamentu k postoji Rady za účelem potvrzení v souladu s čl. 314 odst. 7 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie. Hlasování o potvrzení se zařadí na pořad jednání denního zasedání Parlamentu, které se koná do čtrnácti dnů ode dne, kdy Rada oznámila zamítnutí společného návrhu. Změny jsou považovány za potvrzené, pokud jsou schváleny většinou hlasů všech poslanců Parlamentu a třípětinovou většinou odevzdaných hlasů.
1.

se rozhodl zřídit zvláštní výbor pro finanční, hospodářskou a sociální krizi, který je pověřen následujícími úkoly: a) analyzovat a hodnotit rozsah finanční, hospodářské a sociální krize, její dopad na Unii a její členské státy, i stav světového řízení, a navrhovat opatření vhodná pro dlouhodobou obnovu zdravých a stabilních finančních trhů, která umožní podpořit udržitelný rozvoj, sociální soudržnost a zaměstnanost na všech úrovních, a vyhodnocovat účinky těchto opatření i náklady, jež by vznikly, pokud by se k žádným opatřením nepřistoupilo; b) analyzovat a vyhodnocovat dosavadní provádění právních předpisů Společenství ve všech dotčených oblastech i koordinaci kroků podnikaných členskými státy na podporu trvalého a kvalitativního rozvoje a dlouhodobých investic s cílem bojovat proti nezaměstnanosti a řešit demografické a klimatické výzvy, a respektovat přitom zásadu subsidiarity; c) za tímto účelem navazovat nezbytné kontakty a pořádat slyšení s orgány Evropské unie a s vnitrostátními, evropskými a mezinárodními institucemi a fóry, s národními parlamenty a vládami členských států a třetích zemí i se zástupci vědecké obce, podniků a občanské společnosti, včetně sociálních partnerů, a to v úzké spolupráci se stálými výbory;
16.

Do tří měsíců po přijetí usnesení Parlamentu Komise ▐ poskytuje Parlamentu písemné informace o činnosti, jež byla reakcí na konkrétní požadavky vyjádřené v usneseních Parlamentu, včetně toho, že bude informovat Parlament o situacích, kdy se nemohla řídit názory Parlamentu. Tato lhůta může být zkrácena, pokud se jedná o naléhavý požadavek. Může být prodloužena o jeden měsíc, pokud odpověď na vyjádřený požadavek vyžaduje důkladnější přípravu a tato skutečnost je řádně odůvodněna. Parlament zajistí, aby byl orgán o této skutečnosti řádně informován. Parlament bude usilovat o to, aby nebyly kladeny otázky k ústnímu nebo písemnému zodpovězení v záležitostech, ke kterým již Komise vyjádřila svůj postoj prostřednictvím písemného sdělení o dalším postupu. ▐ Komise se zavazuje, že sdělí, jaký bude konkrétní další postup, pokud jde o žádost o předložení návrhu podle článku 225 Smlouvy o fungování EU (zpráva z legislativního podnětu), do tří měsíců po přijetí příslušného usnesení na plenárním zasedání. Nejpozději do jednoho roku Komise předloží legislativní návrh nebo tento návrh začlení do svého pracovního programu na následující rok. Pokud Komise návrh nepředloží, sdělí Parlamentu podrobně své důvody. Komise se rovněž zavazuje k úzké a včasné spolupráci s Parlamentem ohledně jakékoli žádosti z legislativního podnětu, která by vycházela z iniciativ občanů. Na postup udělování absolutoria se vztahují zvláštní ustanovení bodu 31. ▐
Dotyčná seskupení musí uvést v prohlášení jakoukoli podporu, peněžní či hmotnou (například služby sekretariátu), která by musela být podle přílohy I uvedena v prohlášení, pokud by byla poskytována poslancům jako jednotlivcům.

Předseda seskupení poslanců, jak meziskupin, tak i jiných neoficiálních seskupení poslanců, musí přiznat v prohlášení jakoukoli podporu, buď peněžní nebo hmotnou (například služby sekretariátu), která by musela být podle tohoto článku přiznána v prohlášení, pokud by byla poskytována poslancům jako jednotlivcům.

neuzavřou žádnou dohodu, jež by je zavazovala jednat či hlasovat v zájmu jiné fyzické nebo právnické osoby a jež by mohla omezit jejich svobodu hlasování, která je zakotvena v článku 6 aktu ze dne 20. září 1976 o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách a v článku 2 statutu poslanců Evropského parlamentu,
Článek 3 Kodex chování 1. Ve svých vztazích s Parlamentem musí osoby, jejichž jména jsou zapsána v rejstříku stanoveném v čl. 9 odst. 4: a) dodržovat ustanovení článku 9 a této přílohy; b) uvést zájem či zájmy, které zastupují při svých stycích s poslanci Parlamentu, jejich zaměstnanci a úředníky Parlamentu; c) zdržet se jakéhokoli jednání majícího za cíl získat informace nepoctivým způsobem; d) neodvolávat se v jednání se třetími osobami na jakékoli formální vztahy s Parlamentem; e) nešířit kopie dokumentů získaných od Parlamentu třetím osobám za účelem zisku; f) plně dodržovat ustanovení přílohy I čl. 2 odst. 2; g) ujistit se, že veškerá pomoc poskytovaná podle přílohy I čl. 2 je zapsána do příslušného rejstříku; h) v případě zaměstnávání bývalých úředníků Parlamentu dodržovat ustanovení služebního řádu úředníků; i) dodržovat jakékoli předpisy týkající se práv a odpovědností bývalých poslanců stanovené Parlamentem; j) získat předběžný souhlas dotyčného poslance nebo poslanců, pokud jde o smluvní vztah s asistentem poslance nebo jeho přijetí do pracovního poměru, s cílem zabránit možnému střetu zájmů, a následně se ujistit, že je tento souhlas zapsán do rejstříku stanoveného v čl. 9 odst. 4. 2. Porušení tohoto kodexu chování může vést k odebrání průkazu dotyčným osobám, popřípadě i společnostem, které je zaměstnávají.

vypouští se
3. Pokud prohlášení podepíše většina všech poslanců Parlamentu, oznámí předseda tuto skutečnost Parlamentu a zveřejní jména signatářů v zápisu z jednání a prohlášení se zveřejní jako přijatý text .

3. Pokud do konce tříměsíční lhůty od uložení do rejstříku prohlášení podepíše většina všech poslanců Parlamentu, oznámí předseda tuto skutečnost Parlamentu . Prohlášení je zveřejněno v zápisu z jednání se jmény signatářů , aniž by bylo pro Parlament závazné .
2. Příslušný bod je zařazen do návrhu pořadu jednání dílčího zasedání, které se koná po oznámení, že tento bod bude předmětem jednání v rámci rozpravy a hlasování, a předseda stanoví lhůtu pro předložení pozměňovacích návrhů, pokud o to požádá některá politická skupina nebo alespoň 40 poslanců do 48 hodin po oznámení.
1b. Věcně příslušný výbor může v souladu s ustanoveními základního legislativního aktu a poté, co záležitost případně konzultoval se všemi dotčenými výbory, předložit Parlamentu odůvodněný návrh usnesení. V tomto návrhu usnesení jsou uvedeny důvody těchto námitek Parlamentu a může obsahovat žádost, aby Komise předložila nový akt v přenesené pravomoci, v němž zohlední uvedená doporučení Parlamentu.

pokud se do dvaceti čtyř hodin po oznámení v plénu politická skupina nebo nejméně čtyřicet poslanců vysloví proti doporučení, o doporučení se hlasuje;

pokud není ani na následující schůzi Konference předsedů výborů, ani – v naléhavém případě – písemným postupem vyslovena žádná námitka, předseda uvědomí předsedu Parlamentu, který o této skutečnosti co nejdříve informuje plénum;

2. Předseda příslušného výboru stanoví pro členy lhůtu, během níž mohou navrhnout, aby výbor vznesl proti návrhu opatření námitky . Považuje-li to výbor za vhodné, může se rozhodnout jmenovat zpravodaje z řad svých členů nebo stálých náhradníků. Pokud má výbor námitky proti návrhu opatření, předloží návrh usnesení proti přijetí návrhu opatření, který může také obsahovat změny, jež by měly být zapracovány do návrhu opatření.
(68)

Každé opatření v rámci SZP by mělo podléhat sledování a hodnocení s cílem zlepšit jeho kvalitu a prokázat jeho výsledky. V této souvislosti by Komise měla určit seznam ukazatelů a posoudit dopad SZP ve vztahu cílům politiky. Komise by měla zavést rámec pro společné sledování a hodnocení, který mimo jiné zajistí, že příslušné údaje, včetně informací z členských států, budou k dispozici včas. Přitom by Komise měla zohlednit potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů a využívat v co největší míře zdroje údajů, které jsou již k dispozici . Rámec pro sledování a hodnocení by měl mimoto zohledňovat a adekvátně odrážet strukturu SZP, neboť rámec pro sledování a hodnocení druhého pilíře nemůže být uplatňován na první pilíř, a to především proto, že v prvním pilíři je díky srovnatelným, jednotným opatřením prostor pro vytváření synergie. To je třeba náležitě zohlednit. Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Rozpočet – Evropa 2020 – část II mimo jiné uvádí, že výdaje související s oblastí klimatu by v celkovém rozpočtu Unie měly být zvýšeny alespoň na 20 % za přispění různých politik. Komise by proto měla být schopna posoudit dopad podpory Unie v rámci SZP na cíle v oblasti klimatu.
(43) S ohledem na posílení jejich politiky rozvoje venkova by měl být členským státům umožněn převod finančních prostředků z jejich stropů přímých plateb do jejich podpor určených na rozvoj venkova. Zároveň by měla být členským státům, ve kterých úroveň přímé podpory zůstává nižší než 90 % průměrné výše podpory v Unii, dána možnost převádět prostředky z jejich podpory určené na rozvoj venkova do stropů jejich přímých plateb. Tato volba by měla proběhnout jednorázově a za určitých podmínek a měla by platit po celou dobu použitelnosti tohoto nařízení .

(43) S ohledem na posílení jejich politiky rozvoje venkova by měl být členským státům umožněn převod finančních prostředků z jejich stropů přímých plateb do jejich podpor určených na rozvoj venkova. Všechny členské státy by měly mít možnost navýšit tento převod o částku úměrnou částkám nevyčerpaným na „ekologizaci“ s cílem poskytnout dodatečnou podporu určenou na agroenvironmentálně-klimatická opatření. Zároveň by měla být členským státům, ve kterých úroveň přímé podpory zůstává nižší než 90 % průměrné výše podpory v Unii, dána možnost převádět prostředky z jejich podpory určené na rozvoj venkova do stropů jejich přímých plateb. Tato volba by měla proběhnout za určitých podmínek a měla by být přezkoumána do 1. srpna 2015 nebo 1. srpna 2017.
(149) Pokud jde o smluvní vztahy v odvětví mléka a mléčných výrobků, jsou opatření stanovená tímto nařízením odůvodněná za současných hospodářských podmínek trhu s mlékem a mléčnými výrobky a struktury dodavatelského řetězce. Měla by se tedy použít na dostatečně dlouhou dobu (a to před zrušením kvót na mléko a po něm), aby mohla dosáhnout plného účinku. Vzhledem ke své dalekosáhlé povaze by nicméně měla být dočasná a měla by podléhat přezkumu. Komise by měla přijmout zprávy o vývoji trhu s mlékem, které by měly obsahovat zejména možné pobídky, jež by zemědělce vedly k uzavírání dohod o společné výrobě a jež mají být předloženy do 30. června 2014 a 31. prosince 2018,

(149) Pokud jde o smluvní vztahy v odvětví mléka a mléčných výrobků, jsou opatření stanovená tímto nařízením odůvodněná za současných hospodářských podmínek trhu s mlékem a mléčnými výrobky a struktury dodavatelského řetězce. Měla by se tedy použít na dostatečně dlouhou dobu (a to před zrušením kvót na mléko a po něm), aby mohla dosáhnout plného účinku. Vzhledem ke své dalekosáhlé povaze by nicméně měla být dočasná a měla by podléhat přezkumu s cílem posoudit jejich funkčnost a potřebu prodloužení jejich platnosti . Komise by měla přijmout zprávy o vývoji trhu s mlékem, které by měly obsahovat zejména možné pobídky, jež by zemědělce vedly k uzavírání dohod o společné výrobě a jež mají být předloženy do 30. června 2014 a 31. prosince 2018,
1. Do 31. května 2016 a do 31. května každého následujícího roku až do roku 2023 a včetně tohoto roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění programu rozvoje venkova v předcházejícím kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.

1. Do 30. června 2016 a do 30. června každého následujícího roku až do roku 2022 a včetně tohoto roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění programu rozvoje venkova v předcházejícím kalendářním roce. Členské státy předloží konečnou zprávu o provádění programu do 31. prosince 2023. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.
b)

„přemísťováním“ proces, kdy jsou osoby uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. a) a b), přesunuty z členského státu, který jim poskytl mezinárodní ochranu, do jiného členského státu, který jim poskytne obdobnou ochranu, nebo kdy jsou osoby, které spadají do kategorie uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. c), přesunuty z členského státu, který je odpovědný za posouzení jejich žádosti, do jiného členského státu, který posoudí jejich žádost o mezinárodní ochranu;
(18) Nástroj by měl rovněž podporovat rozvoj systémů informační technologie Evropské unie, díky čemuž by byly členské státy vybaveny nástroji pro efektivnější řízení pohybu státních příslušníků třetích zemí přes hranice a byla zajištěna lepší identifikace a ověření totožnosti cestujících („inteligentní hranice“). Za tímto účelem by měl být zřízen program, jehož cílem je pokrýt náklady na rozvoj součástí takových systémů jak na centrální, tak na vnitrostátní úrovni, které zajišťují technický soulad, úspory nákladů a hladký průběh provádění v členských státech.

(18) Nástroj by měl rovněž podporovat rozvoj systémů informační technologie Unie, díky čemuž by byly členské státy vybaveny nástroji pro efektivnější řízení pohybu státních příslušníků třetích zemí přes hranice a byla zajištěna účinnější identifikace a ověření totožnosti cestujících („inteligentní hranice“) , což by mělo zvýšit bezpečnost hranic a mít pozitivní dopad na hospodářství . Za tímto účelem by měl být zřízen program, jehož cílem je pokrýt náklady na rozvoj součástí takových systémů jak na centrální, tak na vnitrostátní úrovni, které zajišťují technický soulad, interoperabilitu s ostatními informačními systémy Unie, úspory nákladů a hladký průběh provádění v členských státech.