Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zadávání veřejných zakázek /* KOM/2011/0896 v konečném znění - 2011/0438 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti návrhu · Odůvodnění a cíle návrhu Strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění [KOM(2010) 2020] je založena na třech propojených a vzájemně se posilujících prioritách: rozvoji hospodářství založeného na znalostech a inovacích, podpoře konkurenceschopného, nízkouhlíkového hospodářství méně náročného na zdroje a podpoře hospodářství s vysokou zaměstnaností, jež zajišťuje sociální a územní soudržnost. Zadávání veřejných zakázek hraje ve strategii Evropa 2020 klíčovou roli jako jeden z tržních nástrojů, jenž má být použit k dosažení těchto cílů zlepšováním podnikatelského prostředí a podmínek pro inovace v podnikání a povzbuzováním většího zadávání ekologických zakázek, které podporují přechod na nízkouhlíkové hospodářství méně náročné na zdroje. Strategie Evropa 2020 zároveň zdůrazňuje, že politika zadávání veřejných zakázek musí zajišťovat co nejúčinnější využívání veřejných prostředků a že trhy s veřejnými zakázkami musí být otevřené pro celou Unii. Vzhledem k těmto výzvám je potřeba revidovat a modernizovat stávající právní předpisy upravující zadávání veřejných zakázek, aby byly lépe uzpůsobeny k reakci na vyvíjející se politické, sociální a hospodářské prostředí. Ve svém sdělení ze dne 13. dubna 2011 s názvem „Akt o jednotném trhu: Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry“ zahrnula Komise mezi dvanáct klíčových prioritních opatření, jež mají orgány EU přijmout před koncem roku 2012, revidovaný a modernizovaný právní rámec zadávání veřejných zakázek, jenž by zadávání zakázek učinil pružnějším a umožnil, aby byly veřejné zakázky lépe používány na podporu jiných politik. Tento návrh má dva vzájemně se doplňující cíle: · Zvýšit účinnost veřejných výdajů, aby se zajistily nejlepší možné výsledky zadávání zakázek z hlediska efektivnosti vynaložených prostředků. Z toho vyplývá zejména zjednodušení a zvýšení pružnosti stávajících pravidel zadávání veřejných zakázek. Efektivnější a účinnější postupy přinesou prospěch všem hospodářským subjektům a usnadní účast malých a středních podniků a zahraničních účastníků. · Umožnit veřejným zadavatelům, aby zadávání veřejných zakázek lépe využívali k podpoře společných cílů celé společnosti, jako jsou ochrana životního prostředí, účinnější využívání zdrojů a energií, boj proti změně klimatu, podpora inovací, zaměstnanosti a sociálního začleňování a zajištění nejlepších možných podmínek pro poskytování kvalitních sociálních služeb. · Obecné souvislosti Zadávání veřejných zakázek hraje významnou roli v celkové hospodářské výkonnosti Evropské unie. V Evropě utratí orgány veřejné správy za dodávky, stavební práce a služby zhruba 18 % HDP. Vzhledem k objemu nákupů lze zadávání veřejných zakázek použít jako účinný nástroj pro dosažení jednotného trhu, který podněcuje inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Současná generace směrnic o zadávání veřejných zakázek – směrnice 2004/17/ES[1] a 2004/18/ES[2] – je výsledkem dlouhého vývoje, který začal v roce 1971 přijetím směrnice 71/305/EHS. Zaručením transparentních a nediskriminačních postupů se tyto směrnice zaměřují zejména na zajištění, aby hospodářské subjekty z celého jednotného trhu při soutěži o veřejné zakázky plně požívaly výhod základních svobod. Komplexní ekonomické hodnocení ukázalo, že směrnice o zadávání veřejných zakázek dosáhly do značné míry svých cílů. Vedly k větší transparentnosti a vyššímu stupni hospodářské soutěže a přitom dosáhly měřitelných úspor díky nižším cenám. Zúčastněné strany však přesto vyjádřily požadavek na přezkum směrnic o zadávání veřejných zakázek, aby se zjednodušila pravidla, zvýšila jejich účinnost a účelnost a lépe se přizpůsobily pro reakci na vyvíjející se politické, sociální a hospodářské prostředí. Efektivnější a účinnější postupy dodají veřejným zadavatelům větší flexibilitu, přinesou prospěch všem hospodářským subjektům a usnadní účast malých a středních podniků a zahraničních účastníků. Zlepšená pravidla zadávání veřejných zakázek umožní veřejným zadavatelům také lépe využívat zadávání veřejných zakázek k podpoře společných cílů celé společnosti, jako jsou ochrana životního prostředí, účinnější využívání zdrojů a energií a boj proti změně klimatu, podpora inovací a sociálního začleňování a zajištění nejlepších možných podmínek pro poskytování kvalitních sociálních služeb. Tuto orientaci potvrdily výsledky konzultací se zúčastněnými stranami, které Komise vedla na jaře 2011, kde naprostá většina zúčastněných stran podporovala návrh přezkoumat směrnice o zadávání veřejných zakázek, aby se lépe přizpůsobily novým výzvám, kterým zadavatelé veřejných zakázek i hospodářské subjekty čelí. · Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Společně s navrhovanou novou směrnicí o veřejných službách tento návrh nahradí směrnice 2004/17/ES a 2004/18/ES jako základní prvky právního rámce Evropské unie pro zadávání veřejných zakázek. Směrnice bude doplněna o další prvky právního rámce: · Směrnice 2009/81/ES[3] stanoví specifická pravidla pro zadávání citlivých zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti. · Směrnice 89/665/EHS[4] zřizuje společné standardy pro vnitrostátní přezkumná řízení, aby byla zajištěna dostupnost rychlých a účinných nápravných prostředků ve všech zemích EU, pokud se účastníci domnívají, že zakázky nebyly zadány spravedlivě. · Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tato iniciativa provádí strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění [KOM(2010) 2020] a stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020: Digitální agenda pro Evropu [KOM(2010) 245], Unie inovací [KOM(2010) 546], Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace [KOM(2010) 614], Energie 2020 [KOM(2010) 639] a Evropa účinněji využívající zdroje [KOM(2011) 21]. Provádí také Akt o jednotném trhu [KOM(2011) 206], a to zejména jeho dvanácté klíčové opatření „Modernizovaný a revidovaný právní rámec pro veřejné zakázky“. Jde o strategickou iniciativu v rámci pracovního programu Komise na rok 2011. 2. Konzultace se zúčastněnými stranami a posouzení dopadů · Konzultace se zúčastněnými stranami Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Komise zveřejnila dne 27. ledna 2011 Zelenou knihu o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání veřejných zakázek – Směrem k efektivnějšímu evropskému trhu veřejných zakázek[5], čímž zahájila rozsáhlou veřejnou konzultaci o možnostech legislativních změn, které by zadávání zakázek usnadnily a učinily pružnějším a které by umožnily, aby veřejné zakázky byly lépe používány na podporu jiných politik. Účelem Zelené knihy bylo určit klíčové oblasti k reformě a požádat zúčastněné strany o názory na konkrétní možnosti legislativních změn. Diskutovaná problematika zahrnovala potřebu zjednodušení postupů a zvýšení jejich pružnosti, strategické použití zadávání veřejných zakázek na podporu jiných cílů politiky, zlepšení přístupu malých a středních podniků k veřejným zakázkám a boj s protekcionářstvím, korupcí a střety zájmů. Veřejné konzultace skončily dne 18. dubna 2011 a setkaly se s velkou odezvou. Komise obdržela celkem 623 reakcí, které pocházely od nejrůznějších skupin zúčastněných stran, včetně ústředních orgánů členských států, veřejných zadavatelů na místní a regionální úrovni a jejich sdružení, podniků, průmyslových sdružení, zástupců akademické obce, organizací občanské společnosti (včetně odborů) a jednotlivých občanů. Většina reakcí pocházela ze Spojeného království, Německa, Francie a – v menší míře – z Belgie, Itálie, Nizozemí, Rakouska, Švédska, Španělska a Dánska. Výsledky konzultací byly shrnuty v souhrnném dokumentu[6] a předloženy a projednány na veřejné konferenci dne 30. června 2011[7]. Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Naprostá většina zúčastněných stran oceňovala iniciativu Evropské komise přezkoumat současnou politiku zadávání veřejných zakázek. Z různých otázek projednávaných v Zelené knize kladou zúčastněné strany zvláště silný důraz na potřebu zjednodušit postupy a učinit je pružnějšími. Například jasná většina všech skupin zúčastněných stran podpořila myšlenku, aby se více využívalo výběrové řízení s vyjednáváním. Byla též vyjádřena jasná podpora opatřením ke zmírnění administrativní zátěže v souvislosti s výběrem účastníků. Ohledně strategického použití zadávání veřejných zakázek k dosažení společenských cílů strategie Evropa 2020 byla stanoviska zúčastněných stran různá. Mnoho zúčastněných stran, zvláště podniky, dalo najevo obecnou nechuť k myšlence použití zadávání veřejných zakázek na podporu jiných politických cílů. Jiné zúčastněné strany, zejména organizace občanské společnosti, takové strategické použití silně podporovaly a obhajovaly zásadní změny samotných zásad politiky Evropské unie v oblasti zadávání veřejných zakázek. · Sběr a využití výsledků odborných konzultací Kromě konzultací k Zelené knize provedla Komise v letech 2010/2011 komplexní hodnocení dopadu a účinnosti právních předpisů EU upravujících zadávání veřejných zakázek vycházející z rozsáhlého souboru důkazů a nového nezávislého výzkumu. Studie posuzovaly především náklady a účinnost postupů zadávání veřejných zakázek, problematiku přeshraničního zadávání zakázek, přístupu malých a středních podniků na trhy s veřejnými zakázkami a strategického použití zadávání veřejných zakázek v Evropě. Zjištění tohoto hodnocení jasně ukázala, že směrnice o zadávání veřejných zakázek 2004/17/ES a 2004/18/ES pomohly nastolit kulturu transparentnosti a zadávání zakázek motivované výsledky, přinášející úspory a zlepšení kvality výsledků zadávacího řízení, jež z pohledu zadavatelů veřejných zakázek i dodavatelů vysoce převyšují náklady spojené s uplatňováním těchto postupů. Hodnocení také shledalo, že rozdíly při provádění a uplatňování směrnice vedly v různých členských státech k různým výsledkům. Doba potřebná na splnění všech postupů a náklady zadavatelů veřejných zakázek se v jednotlivých členských státech velmi liší. · Posouzení dopadů Posouzení dopadů a jeho shrnutí poskytují přehled různých možností pro každou z pěti skupin základních problémů (administrativní uspořádání, oblast působnosti, postupy, strategické zadávání zakázek a přístup na trhy s veřejnými zakázkami). Na základě analýzy výhod a nevýhod různých možností byl určen soubor preferovaných možností, jenž by měl optimalizovat synergie mezi různými řešeními a umožňovat, aby úspory spojené s jedním typem opatření neutralizovaly náklady související s jiným typem opatření (např. možné zvýšení procesních požadavků způsobené opatřeními strategického zadávání zakázek by mohlo být částečně neutralizováno úsporami plynoucími z lepší koncepce zadávacích řízení). Tyto preferované možnosti jsou základem předloženého návrhu. Návrh zprávy o posouzení dopadů přezkoumal výbor pro posouzení dopadů, který požadoval změny týkající se zejména určení specifických prvků právního rámce, popisu projednávaných možností, hlubší analýzy nákladů a přínosů zvolených hlavních opatření a systematického zohlednění názorů zúčastněných stran, a to jak v definici problému, tak pro doplnění analýzy dopadů. Tato doporučení pro zlepšení byla začleněna do závěrečné zprávy. Stanoviska výboru pro posouzení dopadů ke zprávě jsou zveřejněna spolu s tímto návrhem, jakož i s konečným zněním zprávy o posouzení dopadů a jejím souhrnem. 3. Právní stránka návrhu · Právní základ Návrh je založen na čl. 53 odst. 1, článku 62 a článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). · Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se uplatní, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci EU. Členské státy nemohou dostatečně dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu: Koordinace postupů zadávání veřejných zakázek přesahujících určité prahové hodnoty se osvědčila jako důležitý nástroj pro dosažení vnitřního trhu v oblasti veřejných zakázek, který zajišťuje hospodářským subjektům na celém jednotném trhu účinný a rovný přístup k veřejným zakázkám. Zkušenosti se směrnicemi 2004/17/ES a 2004/18/ES a s předchozími generacemi směrnic o zadávání veřejných zakázek ukázaly, že celoevropské postupy zadávání zakázek poskytují při zadávání veřejných zakázek transparentnost a objektivitu, což vede ke značným úsporám a k lepším výsledkům zadávání zakázek, jež přináší prospěch orgánům členských států, a v konečném důsledku i evropským daňovým poplatníkům. Tohoto cíle by nebylo možno uspokojivě dosáhnout opatřeními členských států, jež by nevyhnutelně vedla k rozdílným požadavkům a možná i k protichůdným procesním režimům, což by zvyšovalo složitost regulace a způsobovalo nežádoucí překážky pro přeshraniční činnosti. Návrh je tedy v souladu se zásadou subsidiarity. · Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, protože nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cíle zajištění řádného fungování vnitřního trhu pomocí souboru celoevropských koordinovaných postupů zadávání zakázek. Navíc je návrh založen na přístupu využívajícím „soubor nástrojů“, což členským státům umožňuje maximální flexibilitu při úpravě postupů a nástrojů pro jejich specifickou situaci. V porovnání se současnými směrnicemi o zadávání veřejných zakázek návrh značně sníží administrativní zátěž související s vedením zadávacího řízení, a to jak veřejným zadavatelům, tak hospodářským subjektům; tam, kde se předpokládají nové požadavky (například v souvislosti se strategickým zadáváním zakázek), dojde ke kompenzaci odstraněním omezení v jiných oblastech. · Volba nástrojů Jelikož je návrh založen na čl. 53 odst. 1, článku 62 a článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, neumožňovala by Smlouva upravit ustanovení použitelná pro veřejné nákupy zboží a služeb formou nařízení. Navrhovaným nástrojem je proto směrnice. Během posuzování dopadů byly nelegislativní možnosti vyřazeny z důvodů podrobně popsaných v posouzení dopadů. 4. Rozpočtové důsledky Návrh nemá žádné rozpočtové důsledky. 5. Další informace · Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede ke zrušení platných právních předpisů (směrnice 2004/18/EHS). · Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Návrh zahrnuje ustanovení o přezkumu týkající se ekonomických dopadů prahových hodnot. · Prováděcí opatření a informativní dokumenty Návrh se týká oblasti, ve které mají právní předpisy Unie zajišťovat koordinaci, což s sebou nese významný dopad na celou řadu vnitrostátních oblastí práva. Přestože je účelem návrhu koordinace, mnohá ustanovení představují plnou harmonizaci a návrh obsahuje velké množství právních povinností. Členské státy doplní pravidla Unie dodatečnými vnitrostátními ustanoveními tak, aby se celý systém stal funkčním. V této souvislosti určila Komise několik faktorů, kvůli kterým jsou pro správné pochopení prováděcích opatření i pro fungování celého systému pravidel pro zadávání zakázek na vnitrostátní úrovni nezbytná upřesnění ze strany členských států: – opatření, která převádějí předpisy do vnitrostátního práva, a prováděcí opatření jsou přijímána na různých institucionálních úrovních (celostátní/federální, regionální, místní); – kromě různých úrovní, na nichž předpisy vznikají, jsou v mnoha členských státech pravidla také rozlišena podle jednotlivých dotčených odvětví nebo druhů zadávání zakázek; – základní právní rámec doplňují a v některých případech překrývají správní opatření obecné nebo zvláštní povahy. Jen členské státy jsou schopné vysvětlit, jak jejich různá opatření provádějí směrnici Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek a jak se tato opatření navzájem ovlivňují. Z těchto důvodů by společně s prováděcími opatřeními, zejména srovnávacími tabulkami, které představují operační nástroj pro analýzu vnitrostátních opatření, měly být sděleny také dokumenty vysvětlující vztahy mezi různými částmi této směrnice a odpovídajícími částmi vnitrostátních prováděcích opatření. · Evropský hospodářský prostor Navrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho oblast působnosti měla být rozšířena i na Evropský hospodářský prostor. · Podrobné vysvětlení návrhu 1) Zjednodušení a zvýšení pružnosti zadávacích řízení Navrhovaná směrnice umožňuje zjednodušení a zvýšení pružnosti procesního režimu stanoveného současnými směrnicemi o zadávání veřejných zakázek. Za tím účelem zahrnuje tato opatření: Vyjasnění oblasti působnosti: Základní pojem „zadávání zakázek“, který se objevuje také v názvu navrhované směrnice, byl nově zaveden pro lepší určení oblasti působnosti a účelu předpisů o zadávání zakázek a usnadnění uplatňování prahových hodnot. Definice některých hlavních pojmů určujících oblast působnosti směrnice (jako veřejnoprávní subjekt, veřejné zakázky na stavební práce a služby, smíšené zakázky) byly revidovány s ohledem na judikaturu Soudního dvora. Návrh se zároveň snaží zachovat kontinuitu používání pojmů a koncepcí, jež se v průběhu let vyvinuly prostřednictvím judikatury Soudního dvora a jsou pracovníkům v praxi dobře známé. V této souvislosti je nutno upozornit, že mírné odchylky od znění a uspořádání známého z předchozích směrnic neznamenají nutně změnu podstaty, jejich účelem může být zjednodušení textů. Tradiční rozlišení mezi takzvanými „prioritními“ a „neprioritními“ službami (služby „A“ a „B“) bude zrušeno. Výsledky hodnocení ukázaly, že již není oprávněné omezovat úplné uplatňování předpisů o zadávání zakázek na omezenou skupinu služeb. Ukázalo se však také, že standardní režim zadávání zakázek není přizpůsobený sociálním službám, které potřebují specifický soubor pravidel (viz níže). Přístup využívající „soubor nástrojů“: Systémy členských států zajistí dvě základní formy řízení, otevřené a omezené řízení. Navíc mohou za určitých podmínek umožňovat výběrové řízení s vyjednáváním, soutěžní dialog nebo inovační partnerství, novou formu řízení pro zadávání inovativních zakázek (viz níže). Veřejní zadavatelé budou mít navíc k dispozici soubor šesti specifických metod zadávání zakázek a nástroje určené pro souhrnné a elektronické zadávání zakázek: rámcové dohody, dynamické nákupní systémy, elektronické dražby, elektronické katalogy, ústřední nákupní subjekty a společné zadávání zakázek. V porovnání se stávající směrnicí byly tyto nástroje zlepšeny a vyjasněny s cílem usnadnit elektronické zadávání zakázek. Zjednodušený režim pro zadavatele na nižších úrovních veřejné správy: V souladu s dohodou WTO o veřejných zakázkách zavádí návrh zjednodušený režim zadávání zakázek, který se vztahuje na všechny zadavatele na úrovni nižší, než je úroveň ústředních orgánů státní správy, jako jsou místní a regionální orgány. Tito zadavatelé mohou jako výzvu k účasti v soutěži použít oznámení předběžných informací. Jestliže této možnosti využijí, nemusí před zahájením zadávacího řízení zveřejňovat samostatné oznámení o zakázce. Po vzájemné dohodě s účastníky mohou také pružněji stanovit určité lhůty. Podpora elektronického zadávání zakázek: Používání elektronické komunikace a zpracování transakcí zadavateli veřejných zakázek může přinést významné úspory a lepší výsledky zadávání zakázek za současného snížení časových ztrát a chybovosti. Cílem tohoto návrhu je pomoci členským státům dosáhnout přechodu na elektronické zadávání zakázek, jež umožňuje dodavatelům, aby se zúčastnili on-line zadávacích řízení na celém vnitřním trhu. Za tím účelem stanovuje navrhovaná směrnice povinné předávání oznámení v elektronické formě, povinnou elektronickou dostupnost zadávací dokumentace a ukládá přechod na plně elektronickou komunikaci, zejména elektronické podání, u všech zadávacích řízení během dvouletého přechodného období. Zefektivňuje a zlepšuje dynamické nákupní systémy a elektronické katalogy, nástroje pro plně elektronické zadávání zakázek, jež jsou zvláště uzpůsobeny pro vysoce agregované zadávání zakázek, které provádějí ústřední nákupní subjekty. Nástroj pro elektronické zadávání zakázek by rovněž veřejným zadavatelům umožnil předcházet, odhalovat a napravovat chyby, jež jsou obvykle způsobeny špatným porozuměním nebo interpretací pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Modernizace postupů: Návrh skýtá pružnější a snadněji použitelný přístup k některým důležitým prvkům zadávacích řízení. Lhůty pro účast a předložení nabídek byly zkráceny, což umožňuje rychlejší a efektivnější zadávání zakázek. Rozlišení mezi výběrem uchazečů a zadáním zakázky, jež je často zdrojem chyb a nedorozumění, je nyní pružnější a zadavatelům zakázek umožňuje rozhodnout o nejpraktičtější posloupnosti posouzením kritérií pro zadání zakázky před kritérii pro výběr a vzít v úvahu organizaci a kvalitu pracovníků přidělených na plnění zakázky jako kritérium pro zadání zakázky. Byly přezkoumány a vyjasněny důvody pro vyloučení zájemců a uchazečů. Zadavatelé zakázek budou oprávněni vyloučit hospodářské subjekty, které vykázaly závažné nebo přetrvávající nedostatky při plnění předchozích smluv. Návrh poskytuje také možnost „sebeočisty“: veřejný zadavatel může akceptovat zájemce nebo uchazeče i přesto, že existuje důvod pro vyloučení, jestliže zájemce nebo uchazeč přijme vhodná opatření k odstranění důsledků nedovoleného jednání a k účinné prevenci dalšího výskytu takového pochybení. Změny zakázek během jejich doby trvání se stávají pro pracovníky v praxi stále významnější a problematičtější záležitostí. Zvláštní ustanovení o změně zakázek přebírá základní řešení vypracovaná v judikatuře a představuje pragmatické řešení pro případ nepředvídaných okolností, jež vyžadují úpravu veřejné zakázky během její doby trvání. 2) Strategické použití zadávání veřejných zakázek jako reakce na nové výzvy Navrhovaná směrnice je založena na přístupu „umožnění“, který veřejným zadavatelům poskytuje nástroje potřebné k přispění k dosažení cílů strategie Evropa 2020 pomocí jejich kupní síly k nákupu zboží a služeb, jež podporují inovace, berou ohled na životní prostředí a bojují proti změně klimatu, přičemž zlepšují zaměstnanost, veřejné zdraví a sociální podmínky. Náklady životního cyklu: Návrh poskytuje zadavatelům veřejných zakázek možnost založit svá rozhodnutí o zadání zakázky na nákladech životního cyklu výrobků, služeb nebo stavebních prací, jež mají být předmětem nákupu. Životní cyklus zahrnuje všechny etapy existence výrobku nebo prací či poskytnutí služby, od pořízení surovin nebo vytvoření zdrojů až po odstranění, likvidaci a ukončení. Náklady, které se berou v úvahu, nezahrnují jenom přímé peněžní výdaje, ale také externí náklady pro životní prostředí, pokud je lze vyjádřit v penězích a ověřit. Pokud byla vyvinuta společná metoda Evropské unie pro výpočet nákladů životního cyklu, jsou veřejní zadavatelé povinni ji použít. Výrobní proces: Veřejní zadavatelé mohou v technických specifikacích a v kritériích pro zadání zakázky odkazovat na všechny faktory přímo spojené s výrobním procesem, pokud odkazují na aspekty výrobního procesu, které jsou úzce spojeny s konkrétní výrobou kupovaného zboží nebo poskytováním kupovaných služeb. Vylučuje to požadavky, které nesouvisí s procesem výroby výrobků, prováděním stavebních prací nebo poskytováním služeb, na které se zakázka vztahuje, jako jsou požadavky na obecnou společenskou odpovědnost podniku, jež se týkají celkového fungování smluvního poskytovatele. Štítky: Veřejní zadavatelé mohou vyžadovat, aby stavební práce, dodávky nebo služby byly označeny konkrétními štítky, které dokládají environmentální, sociální nebo jiné vlastnosti za předpokladu, že jsou akceptovány také rovnocenné štítky. To se týká například evropských nebo národních/mezinárodních ekoznaček nebo označení potvrzujících, že výrobek nebyl vyroben s využitím dětské práce. Dotyčné systémy certifikace se musí týkat charakteristik spojených s předmětem smlouvy a musí být vypracovány na základě vědeckých informací, zavedeny otevřeným a transparentním postupem a přístupné všem zúčastněným stranám. Sankce za porušení povinného sociálního, pracovního nebo environmentálního práva: Podle navrhované směrnice může veřejný zadavatel ze zadávacího řízení vyloučit hospodářské subjekty, pokud u nich zjistí porušení povinností stanovených právními předpisy Unie v oblasti sociálního, pracovního nebo environmentálního práva nebo mezinárodních ustanovení pracovního práva. Navíc budou veřejní zadavatelé povinni odmítnout nabídky, pokud zjistí, že jsou mimořádně nízké z důvodu porušení právních předpisů Unie v oblasti sociálního, pracovního nebo environmentálního práva. Sociální služby: Hodnocení dopadu a účinnosti právních předpisů EU upravujících zadávání veřejných zakázek ukázalo, že sociální, zdravotní a vzdělávací služby mají specifické charakteristiky, jež je činí nevhodnými pro uplatnění standardních postupů zadávání veřejných zakázek na služby. Tyto služby se obvykle poskytují ve specifickém kontextu, jenž se mezi členskými státy značně liší vzhledem k různým administrativním, organizačním a kulturním okolnostem. Z povahy těchto služeb vyplývá jejich jen velmi omezená přeshraniční dimenze. Členské státy by proto měly mít velkou volnost při organizování výběru poskytovatelů služeb. Návrh toto zohledňuje tím, že pro veřejné zakázky na tyto služby poskytuje specifický režim s vyšší prahovou hodnotou 500 000 EUR a ukládá pouze dodržení základních zásad transparentnosti a rovného zacházení. Kvantitativní analýza hodnot zakázek na příslušné služby zadaných hospodářským subjektům ze zahraničí ukázala, že zakázky pod uvedenou hodnotou obvykle nevzbuzují žádný přeshraniční zájem. Inovace: Výzkum a inovace hrají ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění ústřední roli. Zadavatelům veřejných zakázek by mělo být umožněno kupovat inovativní výrobky a služby, které podporují budoucí růst a zlepšují účinnost a kvalitu veřejných služeb. Návrh za tímto účelem zavádí inovační partnerství, nový zvláštní postup pro vývoj a následnou koupi nových, inovativních výrobků, stavebních prací a služeb za předpokladu, že je lze dodat v dohodnutých úrovních výkonu a s dohodnutými náklady. Návrh navíc zlepšuje a zjednodušuje soutěžní dialog a usnadňuje přeshraniční společné zadávání zakázek, což je důležitý nástroj pro inovativní nakupování. 3) Lepší přístup na trh pro malé a střední podniky a začínající podniky Malé a střední podniky mají obrovský potenciál pro vytváření pracovních příležitostí, růst a inovace. Snadný přístup na trhy se zakázkami jim může pomoci těchto schopností lépe využívat a veřejným zadavatelům umožní rozšířit jejich dodavatelskou základnu, což bude mít pozitivní vliv v podobě větší hospodářské soutěže v oblasti veřejných zakázek. Aby Komise co nejvíce zpřístupnila veřejné zakázky malým a středním podnikům, zveřejnila v roce 2008 „Evropský kodex osvědčených postupů umožňujících malým a středním podnikům přístup ke smlouvám na veřejné zakázky“[8]. Návrh vychází z této práce a stanovuje konkrétní opatření pro odstranění překážek přístupu malých a středních podniků na trh. Zjednodušení informačních povinností: Celkové zjednodušení informačních povinností v rámci zadávacích řízení velmi prospěje malým a středním podnikům. Návrh předpokládá povinnou akceptaci vlastního prohlášení jako přímého důkazu pro účely výběru. Předkládání dokladů bude usnadněno standardizovaným dokumentem, evropským pasem pro veřejné zakázky, který slouží k osvědčení toho, že neexistují důvody pro vyloučení. Rozdělení zakázek na části: Veřejní zadavatelé budou vyzváni, aby rozdělovali veřejné zakázky na části – homogenní nebo heterogenní –, aby byly dostupnější pro malé a střední podniky. Pokud se rozhodnou, že tak neučiní, budou povinni poskytnout zvláštní vysvětlení. Omezení požadavků pro účast: Aby se zamezilo překážkám ztěžujícím účast malých a středních podniků, obsahuje navrhovaná směrnice úplný seznam možných podmínek pro účast v zadávacích řízeních a výslovně stanoví, že tyto podmínky se omezí „na ty, které jsou vhodné k tomu, aby zajistily, že zájemce nebo uchazeč má ... způsobilost a ... schopnosti splnit zakázku, která má být zadána“. Požadavky obratu, které jsou často vážnou překážkou přístupu malých a středních podniků, jsou s výjimkou řádně zdůvodněných případů výslovně omezeny na trojnásobek odhadované hodnoty zakázky. A taktéž jakékoli podmínky pro účast skupin hospodářských subjektů – což je zvlášť důležitý nástroj z hlediska malých a středních podniků – musí být zdůvodněny objektivními důvody a musí být proporcionální. Přímé platby subdodavatelům: Navíc může členský stát stanovit, že subdodavatelé mohou od veřejného zadavatele požadovat přímou platbu za dodávky, stavební práce a služby poskytované hlavnímu dodavateli v souvislosti s plněním zakázky. To nabízí subdodavatelům, což jsou často malé a střední podniky, účinný způsob ochrany jejich zájmu na získání úhrady. 4) Řádné postupy Finanční zájmy, které jsou v sázce, a úzká interakce mezi veřejným a soukromým sektorem činí ze zadávání veřejných zakázek rizikovou oblast pro nepoctivé obchodní postupy, jako jsou střet zájmů, protekcionářství a korupce. Návrh zlepšuje stávající ochranná opatření proti takovým rizikům a zajišťuje další ochranu. Střety zájmů: Návrh obsahuje specifické ustanovení o střetech zájmů, jež se zabývá situacemi skutečného, potenciálního nebo domnělého střetu zájmů, které se týkají pracovníků veřejného zadavatele nebo poskytovatelů služeb v oblasti zadávání zakázek, kteří se podílejí na zadávacím řízení, a členů vedení veřejného zadavatele, kteří mohou ovlivnit výsledek zadávacího řízení, i když do něj nejsou formálně zapojeni. Nedovolené jednání: Návrh obsahuje specifické ustanovení proti nezákonnému chování zájemců a uchazečů, jako jsou pokusy nepatřičně ovlivnit proces rozhodování nebo uzavírání dohod s ostatními účastníky za účelem zmanipulování výsledku řízení, jež je nutné z řízení vyloučit. Takové nedovolené aktivity, které porušují základní zásady Evropské unie, vedou a mohou vést k vážným narušením hospodářské soutěže. Nespravedlivé zvýhodnění: Průzkumy trhu jsou užitečným nástrojem veřejných zadavatelů pro získávání informací o struktuře, schopnosti a kapacitě trhu, přičemž zároveň informují účastníky trhu o projektech a požadavcích kupujícího v rámci zadávání veřejných zakázek. Předběžné kontakty s účastníky trhu však nesmí vést k nespravedlivému zvýhodnění a narušení hospodářské soutěže. Návrh proto zahrnuje specifické ustanovení o ochranných opatřeních proti neoprávněnému upřednostňování účastníků, kteří zadavateli poskytovali rady nebo byli zapojeni do přípravy řízení. 5) Řízení a správa Vnitrostátní orgány pro dohled: Hodnocení ukázalo, že ne všechny členské státy důsledně a systematicky monitorují provádění a fungování pravidel pro zadávání veřejných zakázek. To ohrožuje účinné a jednotné uplatňování právních předpisů Evropské unie. Návrh proto stanoví, že členské státy určí jediný vnitrostátní orgán pověřený monitorováním, prováděním a kontrolou zadávání veřejných zakázek. Pouze jediný subjekt se zastřešujícími úkoly bude mít přehled o hlavních obtížích při uplatňování pravidel a bude schopen navrhovat vhodná nápravná opatření u strukturálnějších problémů. Tento subjekt bude moci poskytovat bezprostřední zpětnou vazbu o fungování politiky a potenciálních slabých místech ve vnitrostátní legislativě a postupech, čímž přispěje k rychlému nalézání řešení a zlepšování postupů zadávání zakázek. Znalostní centra: V mnoha případech nemají veřejní zadavatelé interní odborné znalosti pro řešení komplexních zakázek. Vhodná a nezávislá odborná podpora od administrativních struktur by mohla výrazně zlepšit výsledky zadávání zakázek rozšířením vědomostní základny a odbornosti veřejných zadavatelů a poskytováním pomoci podnikům, zejména malým a středním podnikům. Návrh proto zavazuje členské státy, aby poskytly podpůrné struktury nabízející právní a ekonomické poradenství, vedení, školení a pomoc při přípravě a provádění zadávacích řízení. Podpůrné struktury nebo mechanismy již existují na vnitrostátní úrovni, i když jsou organizovány velmi různými způsoby a pokrývají různé oblasti zájmů veřejných zadavatelů. Členské státy budou proto moci tyto mechanizmy použít, vycházet z jejich odborných znalostí a propagovat jejich služby jako vhodný a moderní nástroj schopný poskytnout veřejným zadavatelům a hospodářským subjektům přiměřenou podporu. K posílení boje s korupcí a protekcionářstvím budou veřejní zadavatelé povinni předkládat text uzavřených smluv orgánu pro dohled, který tak bude moci přezkoumat, zda smlouvy neobsahují podezřelé prvky, a dále umožnit přístup k těmto dokumentům osobám, jež o to budou mít zájem, pokud tím nebudou ohroženy oprávněné veřejné nebo soukromé zájmy. Musí se však zabránit vytváření nepřiměřené administrativní zátěže; povinnost předložit plné znění uzavřených smluv by proto měla zůstat omezena na zakázky o relativně vysoké hodnotě. Navrhované prahové hodnoty by vytvořily správnou rovnováhu mezi zvýšením administrativní zátěže a zajištěním větší transparentnosti: v případě prahové hodnoty 1 000 000 EUR pro dodávky a služby a 10 000 000 EUR pro stavební práce by se tato povinnost vztahovala na 10–20 % všech zakázek zveřejněných v Úředním věstníku. Nepředpokládá se, že požadavky týkající se orgánů pro dohled a znalostních center způsobí celkové další finanční zatížení členských států. Pokud se očekávají nějaké náklady na reorganizaci nebo vyladění činností stávajících mechanizmů a struktur, budou neutralizovány snížením nákladů na soudní spory (jak pro veřejné zadavatele, tak pro podniky), nákladů souvisejících se zpožděním při udílení zakázek z důvodu nesprávného použití pravidel zadávání veřejných zakázek nebo chybné přípravy zadávacích řízení, jakož i nákladů souvisejících se skutečností, že poradenství je veřejným zadavatelům v současnosti poskytováno roztříštěným a neefektivním způsobem. Správní spolupráce: Návrh stanovuje také účinnou spolupráci, která vnitrostátním orgánům pro dohled umožňuje sdílet informace a osvědčené postupy a spolupracovat prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (Internal Market Information System, IMI). 2011/0438 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zadávání veřejných zakázek (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1, článek 62 a článek 114 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům[9], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[10], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[11], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Zadávání veřejných zakázek orgány nebo jménem orgánů členských států musí být v souladu se zásadami zakotvenými ve Smlouvě o fungování Evropské unie, zejména zásadami volného pohybu zboží, svobody usazování a volného pohybu služeb, jakož i zásad z toho vyplývajících, jako je rovné zacházení, nediskriminace, vzájemné uznávání, proporcionalita a transparentnost. Pro veřejné zakázky, které převyšují určitou hodnotu, by však měla být vypracována ustanovení koordinující vnitrostátní postupy při zadávání zakázek, aby se zajistilo uplatňování uvedených zásad v praxi a otevření zadávání veřejných zakázek hospodářské soutěži. (2) Veřejné zakázky hrají klíčovou roli ve strategii Evropa 2020[12] jako jeden z tržně založených nástrojů, jenž se dá využít k dosažení inteligentního, udržitelného růstu podporujícího začlenění a zároveň k zajištění nejefektivnějšího využití veřejných prostředků. Za tímto účelem musí být současná pravidla pro zadávání zakázek přijatá podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb[13] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby[14], revidována a modernizována, aby se zvýšila efektivita veřejných výdajů, zejména usnadněním účasti malých a středních podniků na veřejných zakázkách, a aby zadavatelé měli možnost lépe využívat veřejných zakázek na podporu společných společenských cílů. Je rovněž třeba vyjasnit základní pojmy a koncepty, aby se zajistila větší právní jistota, a začlenit do současných pravidel určité aspekty související se zavedenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie. (3) Stále rozmanitější formy veřejných opatření vedou k nutnosti jasněji definovat samotný pojem zadávání zakázek. Cílem pravidel Unie o zadávání veřejných zakázek není pokrýt všechny formy vynakládání veřejných peněžních prostředků, ale pouze ty, jejichž cílem je nákup stavebních prací, dodávek nebo služeb. Pojem nákupu je třeba chápat šířeji ve smyslu získání výhod z příslušných stavebních prací, dodávek nebo služeb, přičemž není nezbytně vyžadován převod vlastnictví na zadavatele zakázek. A dále, pouhé financování určité činnosti, které je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, pokud nebyly využity na zamýšlené účely, obvykle nespadá do působnosti pravidel pro zadávání veřejných zakázek. (4) Ukázalo se také, že je nezbytné vyjasnit, co je třeba chápat jako jednu zakázku, takže s ohledem na prahové hodnoty stanovené touto směrnicí musí být brána v úvahu souhrnná hodnota všech smluv uzavřených za účelem dané zakázky a zakázka by měla být oznámena jako celek, případně by měla být rozdělena na části. Pojem jediné zakázky zahrnuje všechny dodávky, stavební práce a služby potřebné pro provedení konkrétního projektu, například projektu stavby nebo jednoho souboru stavebních prací, dodávek a/nebo služeb. Náznaky existence jednoho projektu mohou například spočívat v celkovém předchozím plánování a koncepci veřejného zadavatele, v tom, že různé zakoupené prvky plní jedinou hospodářskou a technickou funkci nebo že jsou navzájem jinak logicky spojeny a prováděny v úzkém časovém rámci. (5) Podle článku 11 Smlouvy o fungování Evropské unie musí být do vymezení a provádění politik a činností Unie zahrnuty požadavky na ochranu životního prostředí, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje. Tato směrnice objasňuje, jak mohou veřejní zadavatelé přispět k ochraně životního prostředí a podpoře udržitelného rozvoje, aniž by přišli o možnost získat pro své zakázky nejlepší poměr kvality a ceny. (6) Přestože skutečné, potenciální či patrné střety zájmu nemusí nutně vést ke korupčnímu jednání, mají vysoký potenciál nepatřičně ovlivnit rozhodnutí o zadání zakázky, což vede k narušení hospodářské soutěže a ohrožení rovného zacházení s uchazeči. Proto by měly být zavedeny účinné mechanismy k předcházení střetům zájmu, jejich identifikaci a nápravě. (7) Nedovolené jednání účastníků v zadávacím řízení, jako jsou snahy o nepřípustné ovlivňování rozhodovacího procesu nebo o uzavření dohod s dalšími zájemci za účelem zmanipulování výsledků řízení, může vést k porušení základních zásad práva Unie a k vážnému narušení hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu by mělo být požadováno, aby hospodářské subjekty předkládaly čestné prohlášení, že neprovádějí žádné z uvedených nezákonných činností, a prokáže-li se, že je toto prohlášení nepravdivé, aby byly vyloučeny. (8) Svým rozhodnutím 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986–1994)[15] Rada schválila především Dohodu Světové obchodní organizace o veřejných zakázkách (dále jen „Dohoda o veřejných zakázkách“). Cílem Dohody o veřejných zakázkách je vytvoření mnohostranného vyváženého rámce práv a povinností týkajících se veřejných zakázek se záměrem dosáhnout liberalizace a rozšíření světového obchodu. V případě zakázek, na které se vztahuje tato dohoda, jakož i jiné příslušné mezinárodní dohody, kterými je Unie vázána, plní veřejní zadavatelé povinnosti podle těchto dohod použitím této směrnice na hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři těchto dohod. (9) Dohoda o veřejných zakázkách se vztahuje na zakázky přesahující určité prahové hodnoty stanovené v této dohodě a vyjádřené v SDR. U prahových hodnot stanovených touto směrnicí by měl být zajištěn soulad s ekvivalentem prahových hodnot podle Dohody o veřejných zakázkách v eurech. Rovněž by měla být přijata ustanovení pro pravidelné přezkoumávání těchto prahových hodnot vyjádřených v eurech, aby se v případě potřeby upravily pomocí čistě matematické operace podle případných odchylek v hodnotě eura ve vztahu k SDR. (10) Výsledky hodnocení dopadů a účinnosti právních předpisů Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek[16] ukázaly, že vyjmutí některých služeb z plného uplatňování této směrnice by mělo být přezkoumáno. V důsledku toho se plné uplatňování směrnice rozšiřuje na řadu služeb (jako například na hotelové a právní služby, jelikož tyto druhy služeb vykázaly obzvláště vysoké procento přeshraničního obchodu). (11) Jiné kategorie služeb mají i nadále ze své podstaty omezený přeshraniční rozměr, zejména takzvané osobní služby jako některé sociální, zdravotní a vzdělávací služby. Tyto služby jsou poskytovány v rámci určitého kontextu, který se v jednotlivých členských státech kvůli různým kulturním tradicím zásadním způsobem liší. Proto by měl být vytvořen zvláštní režim pro veřejné zakázky v této oblasti služeb s vyšší prahovou hodnotou 500 000 EUR. Osobní služby v hodnotě nižší, než je tato prahová hodnota, obvykle nebudou zajímavé pro poskytovatele z jiných členských států, pokud neexistují konkrétní informace o opaku, například financování přeshraničních projektů z prostředků Unie. Zakázky na osobní služby převyšující tuto prahovou hodnotu by měly podléhat transparentnosti v rámci celé Unie. S ohledem na význam kulturního kontextu a citlivost těchto služeb by členské státy měly získat širokou pravomoc organizovat výběr poskytovatelů služeb způsobem, který považují za nejvhodnější. Pravidla této směrnice zohledňují uvedené závazné pravidlo, přičemž ukládají pouze dodržování základních zásad transparentnosti a rovného zacházení a zajišťují, aby veřejní zadavatelé mohli používat specifická kritéria kvality pro výběr poskytovatelů služeb, jako jsou kritéria stanovená dobrovolným evropským rámcem pro zajišťování kvality v sociálních službách Výboru pro sociální ochranu Evropské unie[17]. Členské státy a/nebo orgány veřejné správy mají i nadále možnost poskytovat tyto služby samy nebo uspořádat sociální služby způsobem, který nezahrnuje zadávání veřejných zakázek, například prostřednictvím financování těchto služeb nebo udělováním licencí či povolení všem hospodářským subjektům, které splňují podmínky předem stanovené veřejným zadavatelem, bez jakýchkoliv omezení či kvót za předpokladu, že takový systém zajistí dostatečné zveřejnění a že je v souladu se zásadami transparentnosti a nediskriminace. (12) Veřejné zakázky, které jsou zadávány veřejnými zadavateli působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a spadají do oblasti působnosti těchto činností, upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady [...] ze dne [...] o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb[18]. Zakázky zadávané veřejnými zadavateli v souvislosti s jejich působením ve službách námořní, pobřežní nebo říční dopravy spadají do oblasti působnosti této směrnice. (13) Tato směrnice je určena členským státům, a nevztahuje se tudíž na zadávání veřejných zakázek prováděné mezinárodními organizacemi, jejich jménem a na jejich účet. Je však nutné objasnit, do jaké míry by tato směrnice měla být uplatňována na zadávání zakázek, které se řídí zvláštními mezinárodními pravidly. (14) Existuje značná právní nejistota ohledně toho, do jaké míry by se pravidla pro zadávání veřejných zakázek měla vztahovat na spolupráci mezi orgány veřejné správy. Příslušná judikatura Soudního dvora Evropské unie je vykládána odlišně v jednotlivých členských státech, a dokonce i jednotlivými veřejnými zadavateli. Je proto nezbytné vyjasnit, ve kterých případech smlouvy uzavřené mezi veřejnými zadavateli nepodléhají pravidlům pro zadávání veřejných zakázek. Mělo by se přitom vycházet ze zásad stanovených v příslušné judikatuře Soudního dvora. Skutečnost, že obě strany dohody jsou samy veřejnými zadavateli, sama o sobě nevylučuje uplatnění pravidel pro zadávání zakázek. Uplatnění pravidel pro zadávání veřejných zakázek by však nemělo zasahovat do svobody orgánů veřejné správy rozhodovat o tom, jak organizovat způsob výkonu jejich úkolů veřejné služby. Zakázky zadané ovládaným subjektům nebo spolupráce za účelem společného výkonu úkolů veřejné služby zúčastněných veřejných zadavatelů by proto, budou-li splněny podmínky stanovené touto směrnici, měly být z uplatňování těchto pravidel vyjmuty. Tato směrnice by měla zajistit, aby spolupráce mezi orgány veřejné správy vyjmutá z oblasti působnosti této směrnice nevedla ve vztahu k soukromým hospodářským subjektům k narušení hospodářské soutěže. K narušení hospodářské soutěže by neměla vést ani účast veřejného zadavatele jako uchazeče v řízení na zadání veřejné zakázky. (15) Existuje všeobecná potřeba větší pružnosti, a zejména lepšího přístupu k zadávacímu řízení s vyjednáváním, jež se výslovně předpokládá v Dohodě o veřejných zakázkách, kde je vyjednávání povoleno u všech řízení. Není-li v právních předpisech příslušného členského státu stanoveno jinak, mělo by být veřejným zadavatelům umožněno používat výběrové řízení s vyjednáváním upravené touto směrnicí v různých situacích, kdy otevřená nebo omezená řízení bez vyjednávání pravděpodobně nepovedou k uspokojivým výsledkům zakázek, Toto řízení by mělo být doprovázeno odpovídajícími zárukami, které zajišťují dodržení zásad rovného zacházení a transparentnosti. To poskytne veřejným zadavatelům více volnosti při nákupu stavebních prací, dodávek a služeb dokonale přizpůsobených jejich konkrétním potřebám. Zároveň by to mělo zvýšit i přeshraniční obchod, neboť hodnocení ukázalo, že přeshraniční uchazeči jsou zvlášť úspěšní v zakázkách zadaných prostřednictvím vyjednávacího řízení s předchozím zveřejněním. (16) Ze stejných důvodů by veřejným zadavatelům mělo být umožněno používat soutěžní dialog. Použití tohoto postupu se v posledních letech z hlediska hodnoty zadaných zakázek výrazně zvýšilo. Osvědčil se v případech, kdy veřejní zadavatelé nejsou schopni definovat způsob naplnění svých potřeb nebo posoudit, co může nabídnout trh z hlediska technických, finančních nebo právních řešení. Taková situace může nastat zejména u inovativních projektů, při realizaci velkých integrovaných projektů dopravní infrastruktury, rozsáhlých počítačových sítí nebo projektů zahrnujících složité a strukturované financování. (17) Výzkum a inovace, včetně ekoinovací a sociálních inovací, patří mezi hlavní hybné síly budoucího růstu a představují jádro strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Orgány veřejné správy by měly co nejstrategičtěji využít zadávání veřejných zakázek za účelem podpory inovací. Nákup inovativního zboží a služeb hraje klíčovou úlohu při zlepšování účinnosti a kvality veřejných služeb a zároveň řeší hlavní společenské problémy. Přispívá k dosažení nejlepšího poměru získané hodnoty a výše vynaložených veřejných prostředků, jakož i širších hospodářských, environmentálních a společenských výhod ve smyslu vytváření nových nápadů a jejich přeměny na inovativní výrobky a služby, a tím i k podpoře udržitelného hospodářského růstu. Tato směrnice by měla přispět k usnadnění zadávání inovativních veřejných zakázek a pomoci členským státům při plnění cílů iniciativy „Unie inovací“. Z tohoto důvodu by měl být stanoven zvláštní postup zadávání zakázek, který veřejným zadavatelům umožní vytvářet dlouhodobá inovační partnerství pro vývoj a následný nákup nových inovativních výrobků, služeb nebo staveb pod podmínkou, že mohou být dodány podle dohodnutých úrovní plnění a nákladů. Partnerství by měla být strukturována tak, aby mohla poskytnout nezbytnou „tržní poptávku“ podněcující vývoj inovativního řešení, aniž by vyloučila trh. (18) S ohledem na škodlivé účinky na hospodářskou soutěž by vyjednávací řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce mělo být používáno pouze ve zcela výjimečných případech. Tato výjimka by měla být omezena na případy, kdy buď zveřejnění není možné z důvodů vyšší moci v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie, nebo pokud je od začátku jasné, že by zveřejnění nepřineslo větší hospodářskou soutěž, především v případech, kdy objektivně existuje pouze jeden hospodářský subjekt, který může zakázku provést. K použití vyjednávacího řízení bez zveřejnění může opravňovat jen situace objektivní výlučnosti, pokud situaci výlučnosti nevytvořil sám veřejný zadavatel s ohledem na budoucí zadávací řízení a pokud neexistují odpovídající konkurenční nabídky, jejichž dostupnost by měla být pečlivě zvážena. (19) Elektronické prostředky pro výměnu informací a komunikaci mohou významně zjednodušit zveřejňování zakázek a zvýšit účinnost a transparentnost postupů při zadávání veřejných zakázek. Měly by se stát běžnými prostředky komunikace a výměny informací v zadávacích řízeních. Užívání elektronických prostředků rovněž vede k úsporám času. V důsledku toho by mělo být stanoveno zkrácení minimálních lhůt, jsou-li používány elektronické prostředky, avšak s podmínkou, že jsou slučitelné se zvláštními způsoby přenosu stanovenými na úrovni Unie. Elektronické prostředky komunikace a předávání informací obsahující vhodné funkce mohou veřejným zadavatelům umožnit, aby zabraňovali, odhalovali a napravovali chyby, jež vzniknou během zadávacích řízení. (20) Na trzích Unie v oblasti veřejných zakázek se objevuje silná tendence k soustředění poptávky veřejných kupujících s cílem dosáhnout úspor z rozsahu, včetně nižších cen a transakčních nákladů, a zlepšování a profesionalizace řízení zadávání zakázek. Toho lze dosáhnout soustředěním nákupů buď podle počtu zúčastněných veřejných zadavatelů, nebo podle průběžného objemu a průběžné hodnoty. Avšak soustředění a centralizaci nákupů je třeba pečlivě sledovat, aby se zabránilo nadměrnému soustředění kupní síly a tajným dohodám a aby byla zachována transparentnost, hospodářská soutěž a rovněž možnosti malých a středních podniků ohledně jejich přístupu na trh. (21) Nástroj rámcových dohod je široce používán a je v celé Evropě považován za účinnou techniku zadávání zakázek. Měl by proto být převážně zachován ve své současné podobě. Určité prvky je však třeba vyjasnit, zejména podmínky použití rámcové dohody veřejnými zadavateli, kteří sami nejsou jejími účastníky. (22) S ohledem na získané zkušenosti je rovněž třeba přizpůsobit pravidla, kterými se řídí dynamické nákupní systémy, aby umožnily veřejným zadavatelům plně využívat výhod, jež tento nástroj nabízí. Tyto systémy je třeba zjednodušit, zejména tak, aby fungovaly jako omezené řízení, čímž se odstraní potřeba předběžných nabídek, které byly označeny za jednu z hlavních překážek spojených s těmito systémy. Proto by mělo být jakémukoliv hospodářskému subjektu, který předloží žádost o účast a splní kritéria pro výběr, umožněno, aby se zúčastnil zadávacích řízení prostřednictvím dynamického nákupního systému. Tato technika nákupu dává veřejným zadavatelům k dispozici širokou škálu nabídek, což zajistí optimální využití veřejných finančních prostředků díky rozsáhlé hospodářské soutěži. (23) Kromě toho se rozvíjí nové techniky elektronického nákupu, například elektronické katalogy. Pomáhají zvyšovat hospodářskou soutěž a efektivitu veřejných nákupů, zejména tím, že šetří čas a finanční prostředky. Avšak je třeba stanovit určitá pravidla, která zajistí, že využití těchto nových technik bude v souladu s pravidly této směrnice a zásadami rovného zacházení, nediskriminace a transparentnosti. Veřejným zadavatelům by mělo být umožněno vytvářet nabídky týkající se konkrétních nákupů na základě dříve zaslaných elektronických katalogů zejména v případech, kdy byla obnovena soutěž v rámci rámcové dohody, kdy je využíván dynamický nákupní systém a kdy jsou k dispozici dostatečné záruky ohledně zajištění sledovatelnosti, rovného zacházení a předvídatelnosti. V souladu s požadavky pravidel pro elektronické komunikační prostředky by se veřejní zadavatelé měli vyvarovat neodůvodněných překážek pro přístup hospodářských subjektů k zadávacím řízením, v nichž mají být nabídky předkládány ve formě elektronických katalogů a jež zajišťují shodu s obecnými zásadami nediskriminace a rovného zacházení. (24) Centralizované techniky nákupu jsou stále více využívány ve většině členských států. Ústřední nákupní subjekty jsou pověřeny prováděním nákupů nebo zadáváním veřejných zakázek nebo uzavíráním rámcových dohod pro jiné veřejné zadavatele. S ohledem na velké objemy nákupů tyto techniky umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a veřejné nákupy profesionalizovat. Proto je třeba zavést unijní definici ústředních nákupních subjektů nakupujících pro veřejné zadavatele, aniž by se zabránilo pokračování méně institucializovaného a méně systematického společného nakupování nebo zavedené praxi obracet se na poskytovatele služeb, kteří budou připravovat a řídit zadávací řízení jménem veřejného zadavatele a na jeho účet. Rovněž je třeba stanovit pravidla pro rozdělení odpovědnosti za dodržování povinností podle této směrnice, a to rovněž v případě opravných prostředků, mezi ústřední nákupní subjekt a veřejné zadavatele nakupující od ústředního nákupního subjektu či jeho prostřednictvím. Bude-li mít veřejný zadavatel výlučnou odpovědnost za realizaci zadávacích řízení, měl by rovněž nést výlučnou a přímou odpovědnost za soulad těchto řízení s právními předpisy. Bude-li veřejný zadavatel provádět část tohoto řízení, například nové otevření soutěže v rámci rámcové dohody nebo zadání jednotlivých zakázek na základě dynamického nákupního systému, měl by i nadále odpovídat za fáze, které realizuje. (25) Elektronické komunikační prostředky jsou obzvláště vhodné pro podporu centralizovaných nákupních postupů a nástrojů, protože umožňují opětovné využití a automatické zpracování údajů a minimalizaci nákladů na informace a transakce. Použití těchto elektronických komunikačních prostředků by tedy v prvním roce mělo být stanoveno pro ústřední nákupní subjekty jako povinné, protože rovněž usnadňuje sbližování postupů v celé Unii. Poté by měla následovat všeobecná povinnost používání elektronických komunikačních prostředků ve všech zadávacích řízeních po uplynutí přechodného období v délce dvou let. (26) Společné zadávání veřejných zakázek veřejnými zadavateli z různých členských států v současné době naráží na konkrétní právní problémy, zejména na konflikty vnitrostátních právních předpisů. Nehledě na skutečnost, že směrnice 2004/18/ES implicitně umožňuje přeshraniční společné zadávání veřejných zakázek, v praxi některé vnitrostátní právní systémy explicitně či implicitně činí společné přeshraniční zadávání zakázek právně nejisté nebo nemožné. Veřejní zadavatelé z různých členských států mohou mít zájem na spolupráci a společném zadávání veřejných zakázek, aby těžili maximum z potenciálu vnitřního trhu, pokud jde o úspory z rozsahu a sdílení rizik a přínosů, zejména pro inovativní projekty s velkou mírou rizika, kterou z racionálního hlediska nemůže nést jediný veřejný zadavatel. Proto je třeba vytvořit nová pravidla o přeshraničním společném zadávání zakázek, kterými bude určeno použitelné právo, což usnadní spolupráci mezi veřejnými zadavateli na celém jednotném trhu. Veřejní zadavatelé z různých členských států mohou navíc zakládat společné právnické subjekty vytvořené podle vnitrostátního práva nebo práva Unie. Pro takovou formu společného zadávání zakázek by měla být stanovena zvláštní pravidla. (27) Je třeba, aby technické specifikace vypracované zadavateli veřejných zakázek umožňovaly otevření veřejných zakázek hospodářské soutěži. Proto musí být možné předkládat nabídky, které budou odrážet rozmanitost technických řešení, aby byla docílena dostatečná úroveň hospodářské soutěže. V důsledku toho by měly být technické specifikace vypracovány tak, aby se zabránilo umělému omezování hospodářské soutěže prostřednictvím požadavků, které upřednostňují konkrétní hospodářský subjekt kopírováním klíčových vlastností dodávek, služeb nebo stavebních prací, které tento hospodářský subjekt obvykle nabízí. Vypracování technických specifikací tak, aby stanovovaly provozní a výkonnostní požadavky, obecně umožňuje, aby bylo tohoto cíle dosaženo co nejlépe a ve prospěch inovací. Bude-li učiněn odkaz na evropskou normu nebo na vnitrostátní normu, neexistuje-li norma evropská, musí veřejní zadavatelé posoudit i nabídky založené na rovnocenných ujednáních. Za účelem doložení rovnocennosti může být od uchazeče požadováno, aby poskytl doklad potvrzený třetím subjektem; avšak v případech, kdy nebude mít dotčený hospodářský subjekt přístup k těmto osvědčením či zkušebním protokolům, nebo pokud nebude možné, aby je získal včas, je třeba povolit jiné vhodné doklady, například technickou dokumentaci výrobce. (28) Veřejní zadavatelé, kteří chtějí nakupovat stavební práce, dodávky nebo služby s konkrétními environmentálními, sociálními nebo jinými vlastnostmi, by měli být schopni odkázat na konkrétní označení štítky, jako je evropská ekoznačka, mezinárodní nebo vnitrostátní ekoznačky a jiné štítky za předpokladu, že se požadavky na označování štítky budou týkat předmětu zakázky, například popisu výrobku a jeho prezentace, včetně požadavků na obaly. Kromě toho je nezbytné, aby byly tyto požadavky navrženy a přijaty na základě objektivně ověřitelných kritérií a za použití postupů, na nichž se budou moci podílet zúčastněné strany, například orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři a environmentální organizace, a aby dané označení bylo přístupné a dostupné všem zainteresovaným subjektům. (29) Pro všechny veřejné zakázky určené pro využívání osobami, ať již obecnou veřejností nebo zaměstnanci veřejného zadavatele, je nezbytné, aby zadavatelé stanovili technickou specifikaci tak, aby byla s výjimkou řádně odůvodněných případů zohledněna kritéria přístupnosti pro osoby s postižením nebo řešení pro všechny uživatele. (30) Aby byla podpořena účast malých a středních podniků na trhu veřejných zakázek, je třeba podněcovat veřejné zadavatele, aby zakázky rozdělovali na části a pokud tak neučiní, byli povinni to zdůvodnit. Budou-li zakázky rozděleny na části, veřejní zadavatelé mohou například kvůli tomu, aby zachovali hospodářskou soutěž nebo aby zajistili bezpečnost dodávek, omezit počet částí, pro něž může hospodářský subjekt předložit nabídku, a mohou rovněž omezit počet částí, jež mohou být zadány kterémukoliv jednotlivému uchazeči. (31) Příliš náročné požadavky týkající se hospodářské a finanční kapacity často představují neoprávněnou překážku pro účast malých a středních podniků v zadávacích řízeních. Veřejným zadavatelům by proto nemělo být povoleno požadovat od hospodářských subjektů vyšší minimální obrat, než je trojnásobek odhadované hodnoty zakázky. V řádně zdůvodněných situacích však mohou být uplatňovány i vyšší požadavky. Takové situace mohou nastat, existují-li vysoká rizika spojená se splněním zakázky nebo je-li zcela nezbytné její včasné a řádné splnění například proto, že představuje nezbytný předpoklad pro splnění jiných zakázek. (32) Mnohé hospodářské subjekty, a zejména malé a střední podniky spatřují vážnou překážku jejich účasti v zadávacích řízeních v administrativní zátěži vyplývající z toho, že musí předkládat značný počet osvědčení nebo jiných dokumentů, jež souvisejí s kritérii pro vyloučení a výběr. Omezení takových požadavků, například pomocí využití vlastních prohlášení, může vést k významnému zjednodušení výhodnému jak pro veřejné zadavatele, tak pro hospodářské subjekty. Od uchazečů, u nichž bylo rozhodnuto, že jim bude zadána zakázka, by však poskytnutí příslušných dokladů vyžadováno být mělo a veřejní zadavatelé by neměli uzavírat smlouvy s uchazeči, kteří nejsou schopni tak učinit. Dalšího zjednodušení může být dosaženo prostřednictvím standardizovaných dokumentů, jako je evropský pas pro veřejné zakázky, které by měly být uznávány všemi zadavateli a měly by být široce propagovány mezi hospodářskými subjekty, a zejména mezi malými a středními podniky, kterým mohou značně snížit administrativní zátěž. (33) Komise zajišťuje a spravuje elektronický systém e-Certis, který je na dobrovolném základě aktualizován a ověřován vnitrostátními orgány. Cílem systému e-Certis je usnadnit výměnu osvědčení a jiných dokladů často vyžadovaných veřejnými zadavateli. Dosavadní zkušenosti ukazují, že dobrovolná aktualizace a ověřování nejsou dostatečné k tomu, aby se zajistilo využití všech možností, jež může e-Certis poskytnout z hlediska zjednodušení a usnadnění výměny dokumentů, zejména ve prospěch malých a středních podniků. Jako první krok by proto měla být stanovena povinná aktualizace systému e-Certis; jeho povinné využívání bude zavedeno později. (34) Veřejné zakázky by neměly být udělovány hospodářským subjektům, které se účastnily zločinného spolčení nebo byly shledány vinnými z korupce, podvodu s negativním dopadem na finanční zájmy Unie nebo praní špinavých peněz. Povinné vyloučení na úrovni Unie by mělo být rovněž trestem za neplacení daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení. Veřejní zadavatelé by dále měli mít možnost vyloučit uchazeče za porušení povinností v oblasti ochrany životního prostředí nebo v sociální oblasti, včetně pravidel o přístupnosti pro osoby s postižením, nebo za jiné závažné profesionální pochybení, například porušení pravidel hospodářské soutěže nebo práv duševního vlastnictví. (35) Měla by se však zohlednit možnost, že hospodářské subjekty přijmou opatření v oblasti dodržování souladu s předpisy zaměřená na odstranění důsledků všech trestných činů nebo pochybení a na účinnou prevenci dalšího výskytu nezákonného jednání. Tato opatření mohou spočívat zejména v personálních nebo organizačních opatřeních, jako je přerušení všech kontaktů s osobami nebo organizacemi zapojenými do nezákonného jednání, příslušná reorganizace zaměstnanecké struktury, zavedení systémů hlášení a kontrol, vytvoření mechanismu vnitřních auditů za účelem monitorování dodržování souladu s předpisy a přijetí pravidel vnitřní odpovědnosti a náhrad škod. Pokud taková opatření poskytují dostatečné záruky, dotčené hospodářské subjekty by z těchto důvodů již neměly být vylučovány. Hospodářské subjekty by měly mít možnost požádat, aby veřejní zadavatelé posoudili přijatá opatření k zajištění souladu s předpisy za účelem případného přijetí do zadávacího řízení. (36) Veřejní zadavatelé mohou požadovat, aby byla během realizace veřejné zakázky uplatňována opatření nebo systémy environmentálního řízení. Systémy environmentálního řízení, bez ohledu na to, zda jsou registrovány podle nástrojů Unie, například nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS)[19], mohou prokázat, že hospodářský subjekt je technicky způsobilý k realizaci zakázky. Jako alternativu k registrovaným systémům environmentálního řízení je třeba jako důkaz přijmout popis opatření uplatňovaných hospodářským subjektem pro zajištění stejné úrovně ochrany životního prostředí v případech, kdy dotčený hospodářský subjekt nemá k těmto systémům přístup nebo nemá možnost je získat dostatečně včas. (37) Zakázky by měly být udělovány na základě objektivních kritérií, která zajistí shodu se zásadami transparentnosti, nediskriminace a rovného zacházení. Tato kritéria by měla zajistit, že nabídky budou posuzovány v podmínkách efektivní hospodářské soutěže i v případech, kdy veřejní zadavatelé požadují vysoce kvalitní stavební práce, dodávky a služby, které budou optimálně vyhovovat jejich potřebám, například pokud zvolená kritéria pro zadání zakázky zahrnují faktory spojené s výrobním procesem. V důsledku toho bude možné, aby veřejní zadavatelé jako kritéria pro zadání přijali buď „hospodářsky nejvýhodnější nabídku“, nebo „nejnižší cenu“, přičemž bude zohledněno, že v případě nejnižší ceny mohou podle vlastního uvážení stanovit přiměřené kvalitativní standardy pomocí technických specifikací nebo podmínek realizace zakázky. (38) Pokud si veřejní zadavatelé vyberou zadání zakázky hospodářsky nejvýhodnější nabídce, měli by stanovit kritéria pro zadání zakázky, na základě kterých budou nabídky posuzovat tak, aby určili, která z nich představuje nejlepší poměr kvality a ceny. Stanovení těchto kritérií závisí na předmětu zakázky, neboť tato kritéria musí umožnit vyhodnocení úrovně plnění, jakou každá posuzovaná nabídka nabízí, vzhledem k předmětu zakázky, jak je definován v technických specifikacích, a posouzení poměru kvality a ceny u každé nabídky. Díky vybraným kritériím pro zadání zakázky by navíc neměl zadavatel získat neomezenou svobodu volby a tato kritéria by měla zajišťovat možnost účinné hospodářské soutěže a být doprovázena požadavky, jež umožňují účinně ověřit informace, které uchazeči předložili. (39) Aby bylo dosaženo cílů strategie Evropa 2020 pro udržitelný růst, je nanejvýš důležité plně využívat potenciál veřejných zakázek. Vzhledem k výrazným rozdílům mezi jednotlivými odvětvími a trhy by však nebylo vhodné stanovit obecně platné povinné požadavky na environmentální, sociální a inovativní zadávání zakázek. Právní předpisy Unie již stanovily povinné požadavky v oblasti veřejných zakázek pro splnění určitých cílů v odvětví silničních dopravních vozidel (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře čistých a energeticky účinných silničních vozidel[20]) a kancelářského vybavení (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 ze dne 15. ledna 2008 o programu Společenství na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky[21]). Navíc definice společných metodik pro náklady životního cyklu již významně pokročily. Zdá se proto vhodné pokračovat tímto směrem a ponechat stanovení povinných cílů na právních předpisech pro jednotlivá odvětví s ohledem na konkrétní politiky a podmínky, kterými se příslušné odvětví řídí, a propagovat rozvoj a používání evropských přístupů k nákladům životního cyklu, aby se dále posílilo používání veřejných zakázek na podporu udržitelného růstu. (40) Tato opatření specifická pro konkrétní odvětví musí být doplněna úpravou směrnice o veřejných zakázkách, která oprávní veřejné zadavatele k tomu, aby ve svých nákupních strategiích sledovali cíle strategie Evropa 2020. Proto je třeba vyjasnit, že veřejní zadavatelé mohou určit hospodářsky nejvýhodnější nabídku a nejnižší cenu pomocí přístupu nákladů životního cyklu za předpokladu, že metodika, jež se má použít, je stanovena objektivním a nediskriminačním způsobem a je přístupná všem zúčastněným stranám. Pojem nákladů životního cyklu zahrnuje všechny náklady během životního cyklu staveb, dodávek či služeb, a to jak interní náklady (například náklady na vývoj, výrobu, použití, údržbu a likvidaci na konci doby životnosti), tak externí náklady, pokud lze vyjádřit jejich peněžní hodnotu a sledovat je. Na úrovni Unie je třeba vypracovat společné metody výpočtu nákladů životního cyklu u konkrétních kategorií dodávek nebo služeb, a ve všech případech, kdy bude taková metoda vypracována, by mělo být její použití povinné. (41) Kromě toho je třeba umožnit, aby veřejní zadavatelé v technických specifikacích a kritériích pro zadání mohli odkazovat na konkrétní výrobní postup, konkrétní způsob poskytování služeb, nebo na konkrétní postupy během jakékoliv jiné fáze životního cyklu výrobku nebo služby za předpokladu, že souvisí s předmětem veřejné zakázky. Aby se do zadávání veřejných zakázek lépe integrovaly sociální otázky, zadavatelé by rovněž mohli mít možnost do kritéria hospodářsky nejvýhodnější nabídky zahrnout charakteristiky týkající se pracovních podmínek osob, jež se přímo účastní dotčeného výrobního procesu nebo poskytování služby. Tyto charakteristiky se mohou týkat pouze ochrany zdraví zaměstnanců účastnících se výrobního procesu nebo podpory sociálního začlenění znevýhodněných osob nebo příslušníků zranitelných skupin z řad osob, jimž bylo provádění této zakázky uděleno, včetně přístupnosti pro osoby s postižením. Každé kritérium pro zadání, které zahrnuje tyto charakteristiky, by mělo ve všech případech zůstat omezeno na charakteristiky, které mají bezprostřední dopady na zaměstnance v jejich pracovním prostředí. Měly by se uplatnit v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb[22] a způsobem, který přímo ani nepřímo nediskriminuje hospodářské subjekty z jiných členských států nebo třetích zemí, jež jsou stranami Dohody o veřejných zakázkách nebo dohod o volném obchodu, jejichž stranou je Unie. V případě zakázek týkajících se služeb a zakázek zahrnujících plán stavebních prací by měli mít veřejní zadavatelé rovněž možnost použít jako kritérium pro zadání organizaci, kvalifikaci a zkušenosti zaměstnanců přidělených k plnění dotčené zakázky, protože to může ovlivnit kvalitu realizace zakázky, a v důsledku toho ekonomickou hodnotu nabídky. (42) Nabídky na stavební práce, dodávky nebo služby, které se jeví mimořádně nízké, mohou být založeny na technicky, hospodářsky nebo právně nevhodných předpokladech či postupech. Aby se zabránilo případným nepříznivým dopadům během realizace zakázky, měli by být veřejní zadavatelé povinni žádat o vysvětlení účtované ceny v případech, kdy bude mít nabídka výrazně nižší cenu než ceny nabízené ostatními uchazeči. Nebude-li uchazeč schopen poskytnout dostatečné vysvětlení, veřejný zadavatel by měl být oprávněn tuto nabídku odmítnout. Odmítnutí by mělo být povinné v případech, kdy veřejný zadavatel zjistí, že mimořádně nízká účtovaná cena je důsledkem nedodržení povinných právních předpisů Unie v oblastech sociálního nebo pracovního práva nebo práva životního prostředí nebo ustanovení mezinárodního pracovního práva. (43) Podmínky plnění zakázky jsou slučitelné s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo diskriminační, pokud souvisí s předmětem zakázky a pokud jsou uvedeny v oznámení o zakázce, v oznámení předběžných informací použitém jako forma výzvy k účasti v soutěži nebo v zadávací dokumentaci. Mohou mít zejména za cíl podporu praktické odborné přípravy, zaměstnávání osob se zvláštními těžkostmi při začlenění, boj proti nezaměstnanosti, ochranu životního prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat. Jako příklad požadavků, které lze uplatňovat během plnění zakázky, je možno mimo jiné uvést požadavky zaměstnat dlouhodobě nezaměstnané nebo uskutečnit vzdělávací akce pro nezaměstnané nebo mládež, dodržovat zásady základních úmluv Mezinárodní organizace práce, a to i v případech, kdy tyto úmluvy nebyly provedeny ve vnitrostátním právu, a zaměstnat více znevýhodněných osob, než požadují vnitrostátní právní předpisy. (44) Právní předpisy a kolektivní smlouvy jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, které platí v oblastech pracovních podmínek a bezpečnosti práce, se použijí během plnění veřejné zakázky za podmínky, že taková pravidla a jejich provádění jsou v souladu s právem Unie. V přeshraničních situacích, kdy pracovníci z jednoho členského státu poskytují služby v jiném členském státu za účelem plnění veřejné zakázky, směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb[23] stanoví minimální podmínky, které musí být splněny v hostitelské zemi vůči těmto vyslaným pracovníkům. Jestliže vnitrostátní právo obsahuje ustanovení za tímto účelem, může být nedodržení daných povinností považováno za vážné pochybení ze strany daného hospodářského subjektu a může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího řízení na veřejnou zakázku. (45) Je nezbytné objasnit podmínky, za nichž změny zakázky během jejího plnění vyžadují nové zadávací řízení, přičemž je třeba zohlednit příslušnou judikaturu Soudního dvora Evropské unie. Nové výběrové řízení je vyžadováno v případě podstatných změn původní zakázky, zejména budou-li se týkat rozsahu a obsahu vzájemných práv a povinností smluvních stran, včetně rozdělení práv duševního vlastnictví. Tyto změny ukazují na záměr smluvních stran znovu jednat o zásadních podmínkách zakázky. To se týká zejména případu, kdy by změněné podmínky mohly mít dopad na výsledek řízení, pokud by byly součástí původního řízení. (46) Veřejní zadavatelé se mohou potýkat s vnějšími okolnostmi, které nemohli v okamžiku udělování zakázky předvídat. V takovém případě je nezbytná určitá míra flexibility pro přizpůsobení zakázky těmto okolnostem, aniž by se muselo uskutečnit nové zadávací řízení. Pojem nepředvídatelné okolnosti se týká okolností, jež nemohl veřejný zadavatel předpokládat ani přes přiměřeně pečlivou přípravu původního zadání zakázky při zohlednění jemu dostupných prostředků, povahy a vlastností konkrétního projektu, osvědčených postupů v dotčené oblasti a potřeby zajistit vhodný vztah mezi zdroji vynakládanými na přípravu zadání zakázky a její předpokládanou hodnotou. Neplatí to však v případech, kdy je výsledkem úprav změna povahy celého zadání zakázky, například kvůli nahrazení stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být poskytnuty, něčím jiným, nebo kvůli zásadní změně typu zakázky, protože v takové situaci lze předpokládat hypotetický dopad na výsledky. (47) V souladu se zásadami rovného zacházení a transparentnosti by neměl být úspěšný uchazeč nahrazen jiným hospodářským subjektem, aniž by byla zakázka znovu otevřena hospodářské soutěži. Avšak úspěšný uchazeč realizující zakázku může během její realizace projít určitými strukturálními změnami, například čistě interní reorganizací, fúzí a akvizicí nebo insolvencí. Tyto strukturální změny by neměly automaticky vyžadovat nové zadávací řízení na všechny veřejné zakázky realizované tímto podnikem. (48) Veřejní zadavatelé by měli mít v jednotlivých zakázkách možnost provést úpravy pomocí ustanovení o změnách, nicméně tato ustanovení by jim neměla poskytovat neomezené pravomoci. Tato směrnice by proto měla stanovit, v jakém rozsahu bude možné provádět úpravy původní zakázky. (49) Hodnocení ukázalo, že členské státy nemonitorují důsledně a systematicky uplatňování a fungování pravidel týkajících se zadávání veřejných zakázek. To má negativní dopad na správné uplatňování ustanovení vyplývajících z těchto směrnic, což je hlavním zdrojem nákladů a nejistoty. Několik členských států jmenovalo vnitrostátní ústřední orgán zabývající se otázkami zadávání veřejných zakázek, ale úkoly, jimiž je pověřen, se v jednotlivých členských státech podstatně liší. Jasnější, soudržnější a autoritativnější mechanismy monitorování a kontroly by zvýšily povědomí o fungování pravidel pro zadávání zakázek, posílily právní jistotu pro podniky a veřejné zadavatele a přispěly k vytvoření rovných podmínek. Tyto mechanismy by mohly sloužit jako nástroje pro zjišťování a včasné řešení problémů, zejména u projektů spolufinancovaných Unií, a k odhalování strukturálních nedostatků. Zejména je nezbytné, aby byly tyto mechanismy koordinovány, čímž se zajistí jednotné uplatňování, kontrola a monitorování politiky zadávání veřejných zakázek a rovněž systematické posuzování výsledků politiky zadávání zakázek v celé Unii. (50) Členské státy by měly jmenovat jeden vnitrostátní orgán, který ponese odpovědnost za monitorování, uplatňování a kontrolu zadávání veřejných zakázek. Tento ústřední orgán by měl mít k dispozici nezprostředkované a aktuální informace, zejména pokud půjde o různé problémy ovlivňující uplatňování právních předpisů o zadávání veřejných zakázek. Měl by být schopen poskytnout bezprostřední zpětnou vazbu o fungování této politiky a případných nedostatcích ve vnitrostátních právních předpisech a postupech a přispívat k rychlému nalezení řešení. K účinnému boji s korupcí a podvody by tento ústřední orgán i obecná veřejnost měly mít možnost znění uzavřených smluv přezkoumat. Zakázky s vysokou hodnotou by proto měly být předány orgánu pro dohled, který by měl zároveň umožnit přístup k těmto dokumentům osobám, jež o to mají zájem, pokud tím nebudou ohroženy oprávněné veřejné nebo soukromé zájmy. (51) Všichni veřejní zadavatelé nemohou mít interní odborné znalosti nezbytné pro hospodářsky či technicky složité zakázky. Účinným doplňkem činností v oblasti monitorování a kontroly by proto byla vhodná profesionální podpora. Na jedné straně lze tohoto cíle dosáhnout nástroji pro sdílení znalostí (znalostními centry), které budou zadavatelům poskytovat technickou podporu, na druhé straně by podniky, především malé a střední podniky, měly těžit z administrativní podpory, zejména při účasti v přeshraničních zadávacích řízeních. (52) Na vnitrostátní úrovni již monitorovací, dohledové a podpůrné struktury či mechanismy existují a mohou být samozřejmě využity k zajištění monitorování, provádění a kontroly zadávání veřejných zakázek a k poskytování požadované podpory zadavatelům a hospodářským subjektům. (53) Účinná spolupráce je nezbytnou podmínkou zajištění jednotného poradenství a praxe v každém členském státě a v celé Unii. Orgány pověřené monitorováním, prováděním, kontrolou a technickou podporou by měly být schopny sdílet informace a spolupracovat; ve stejném kontextu by vnitrostátní orgány jmenované jednotlivými členskými státy měly jednat jako preferované kontaktní místo pro útvary Komise za účelem shromažďování údajů, výměny informací a monitorování uplatňování práva Unie týkajícího se zadávání veřejných zakázek. (54) Aby byl zohledněn rychlý technický, hospodářský a regulační pokrok, měla by být Komise zmocněna přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o méně podstatné části této směrnice. Komise by měla být vzhledem k potřebě dodržování mezinárodních dohod oprávněna ke změně technických postupů pro metody výpočtů prahových hodnot, jakož i k pravidelnému přezkumu samotných prahových hodnot a přizpůsobování přílohy V a XI; seznamy ústředních orgánů státní správy podléhají změnám v důsledku správních změn na vnitrostátní úrovni. Tyto změny jsou oznamovány Komisi, která by měla být oprávněna k přizpůsobování přílohy I; odkazy na nomenklaturu CPV mohou procházet regulatorními změnami na úrovni EU a je nezbytné, aby se uvedené změny promítly do textu této směrnice; technické údaje a charakteristiky zařízení pro elektronický příjem by měly být aktualizovány s ohledem na technologický pokrok a administrativní potřeby; rovněž je nezbytné, aby byla Komise zmocněna k tomu, aby za účelem zajištění interoperability technických formátů, procesů a předávání zpráv v zadávacích řízeních, která probíhají pomocí prostředků elektronické komunikace, a současného zohlednění technického pokroku a administrativních potřeb učinila z norem pro elektronickou komunikaci normy povinné; je třeba, aby obsah evropského pasu pro veřejné zakázky odpovídal administrativním potřebám a regulatorním změnám na vnitrostátní úrovni i úrovni EU; seznam legislativních aktů Unie, kterými se zavádějí společné metody výpočtu nákladů životního cyklu, je třeba rychle upravovat tak, aby zahrnoval odvětvová opatření. Aby byly tyto potřeby naplněny, měla by být Komise oprávněna k aktualizaci seznamu legislativních aktů včetně metod výpočtu nákladů životního cyklu. (55) Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravné práce prováděla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a řádné předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. (56) Aby se zajistily jednotné podmínky uplatňování této směrnice, pokud jde o sestavení standardních formulářů pro zveřejňování oznámení, standardního formuláře evropského pasu pro veřejné zakázky a společné šablony, která bude používána orgány dohledu k vypracování prováděcí a statistické zprávy, je třeba Komisi svěřit prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[24]. Pro přijetí těchto prováděcích aktů, které nebudou mít dopad ani z finančního hlediska, ani ohledně povahy a rozsahu povinností vyplývajících z této směrnice, by měl být použit poradní postup. Tyto akty jsou naopak charakterizovány pouze administrativním účelem a slouží k usnadnění používání pravidel stanovených v této směrnici. (57) Jelikož cílů této směrnice, totiž koordinace právních a správních předpisů členských států platných pro určité postupy zadávání veřejných zakázek, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a může jej být proto lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. (58) Směrnice 2004/18/ES by proto měla být zrušena. (59) V souladu se společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne [datum] se členské státy zavázaly, že v odůvodněných případech předloží společně s oznámením o prováděcích opatřeních také jeden nebo více dokumentů vysvětlujících vztahy mezi částmi směrnice a odpovídajícími částmi vnitrostátních prováděcích nástrojů. V případě této směrnice považuje zákonodárce předložení takových dokumentů za odůvodněné, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: HLAVA I: OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A OBECNÉ ZÁSADY KAPITOLA I: Oblast působnosti a definice ODDÍL 1: PŘEDMĚT A DEFINICE Článek 1: Předmět Článek 2: Definice Článek 3: Smíšené zakázky ODDÍL 2: PRAHOVÉ HODNOTY Článek 4: Prahové hodnoty Článek 5: Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek Článek 6: Přezkoumání prahových hodnot ODDÍL 3: VYLOUČENÍ Článek 7: Zakázky v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb Článek 8: Zvláštní vyloučení v oblasti elektronických komunikací Článek 9: Zakázky a veřejné soutěže na určitý výkon zadávané a organizované podle mezinárodních pravidel Článek 10: Zvláštní vyloučení pro zakázky na služby Článek 11: Vztahy mezi orgány veřejné správy ODDÍL 4: ZVLÁŠTNÍ SITUACE Článek 12: Zakázky dotované veřejnými zadavateli Článek 13: Služby v oblasti výzkumu a vývoje Článek 14: Obrana a bezpečnost KAPITOLA II: Obecná pravidla Článek 15: Zásady zadávání zakázek Článek 16: Hospodářské subjekty Článek 17: Vyhrazené zakázky Článek 18: Důvěrnost Článek 19: Pravidla pro sdělování Článek 20: Nomenklatura Článek 21: Střety zájmů Článek 22: Nezákonné jednání HLAVA II: PRAVIDLA PRO VEŘEJNÉ ZAKÁZKY KAPITOLA I: Postupy Článek 23: Podmínky vztahující se k Dohodě o veřejných zakázkách a dalším mezinárodním dohodám Článek 24: Volba postupů Článek 25: Otevřené řízení Článek 26: Omezené řízení Článek 27: Výběrové řízení s vyjednáváním Článek 28: Soutěžní dialog Článek 29: Inovační partnerství Článek 30: Používání vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění KAPITOLA II: Techniky a nástroje pro elektronické a společné zadávání veřejných zakázek Článek 31: Rámcové dohody Článek 32: Dynamické nákupní systémy Článek 33: Elektronické dražby Článek 34: Elektronické katalogy Článek 35: Centralizované nákupní činnosti a ústřední nákupní subjekty Článek 36: Pomocné nákupní činnosti Článek 37: Příležitostné společné zadávání zakázek Článek 38: Společné zadávání zakázek veřejnými zadavateli z různých členských států KAPITOLA III: Průběh řízení ODDÍL 1: PŘÍPRAVA Článek 39: Předběžné tržní konzultace Článek 40: Technické specifikace Článek 41: Štítky Článek 42: Zprávy z testů, osvědčení a další důkazní prostředky Článek 43: Varianty Článek 44: Rozdělení zakázek na části Článek 45: Stanovení lhůt ODDÍL 2: ZVEŘEJŇOVÁNÍ A TRANSPARENTNOST Článek 46: Oznámení předběžných informací Článek 47: Oznámení o zakázce Článek 48: Oznámení o zadání zakázky Článek 49: Forma a způsob zveřejňování oznámení Článek 50: Uveřejnění na vnitrostátní úrovni Článek 51: Dostupnost zadávacích dokumentů v elektronické podobě Článek 52: Výzvy k podávání nabídek nebo k účasti v dialogu; výzvy k potvrzení zájmu Článek 53: Informování zájemců a uchazečů ODDÍL 3. VÝBĚR ÚČASTNÍKŮ A ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK Článek 54: Obecné zásady Pododdíl 1: Kritéria pro kvalitativní výběr Článek 55: Důvody pro vyloučení Článek 56: Kritéria pro výběr Článek 57: Vlastní prohlášení a jiné doklady Článek 58: Online databáze dokladů (e-Certis) Článek 59: Evropský pas pro veřejné zakázky (European Procurement Passport) Článek 60: Osvědčení Článek 61: Normy zajišťování jakosti a normy environmentálního řízení Článek 62: Závislost na kapacitách jiných subjektů Článek 63: Úřední seznamy schválených hospodářských subjektů a osvědčení od subjektů veřejného nebo soukromého práva Pododdíl 2: Snížení počtu zájemců, nabídek a řešení Článek 64: Snížení počtu jinak kvalifikovaných zájemců, kteří mají být vyzváni k účasti Článek 65: Snížení počtu nabídek a řešení Pododdíl 3: Zadání zakázky Článek 66: Kritéria pro zadání zakázky Článek 67: Náklady životního cyklu Článek 68: Překážky bránící zadání zakázky Článek 69: Mimořádně nízké nabídky KAPITOLA IV: Plnění zakázky Článek 70: Podmínky plnění zakázky Článek 71: Zadání zakázky subdodavateli Článek 72: Změny zakázek v době jejich trvání Článek 73: Ukončení zakázek HLAVA III: ZVLÁŠTNÍ REŽIMY ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK KAPITOLA I: Sociální a další zvláštní služby Článek 74: Zadávání zakázek na sociální a další zvláštní služby Článek 75: Zveřejňování oznámení Článek 76: Zásady zadávání zakázek KAPITOLA II: Pravidla pro veřejné soutěže na určitý výkon Článek 77: Obecná ustanovení Článek 78: Oblast působnosti Článek 79: Oznámení Článek 80: Pravidla týkající se organizování veřejných soutěží na určitý výkon a vybírání účastníků Článek 81: Složení poroty Článek 82: Rozhodnutí poroty HLAVA IV: ŘÍZENÍ INSTITUCE Článek 83: Vymáhání Článek 84: Dohled veřejnosti Článek 85: Jednotlivé zprávy o zadávacích řízeních Článek 86: Podávání zpráv členskými státy a seznam veřejných zadavatelů Článek 87: Podpora veřejných zadavatelů a podniků Článek 88: Správní spolupráce HLAVA V: PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 89: Výkon přenesené pravomoci Článek 90: Postup pro naléhavé případy Článek 91: Postup projednávání ve výboru Článek 92: Provedení Článek 93: Zrušení Článek 94: Přezkum Článek 95: Vstup v platnost Článek 96: Určení PŘÍLOHY PŘÍLOHA I ÚSTŘEDNÍ ORGÁNY STÁTNÍ SPRÁVY PŘÍLOHA II SEZNAM ČINNOSTÍ UVEDENÝCH V ČL. 2 BOD 8 PÍSM. a) PŘÍLOHA III SEZNAM VÝROBKŮ UVEDENÝCH V ČL. 4 ODST. b) PRO ZAKÁZKY ZADÁVANÉ VEŘEJNÝMI ZADAVATELI V OBLASTI OBRANY PŘÍLOHA IV POŽADAVKY TÝKAJÍCÍ SE ZAŘÍZENÍ PRO ELEKTRONICKÝ PŘÍJEM NABÍDEK, ŽÁDOSTÍ O ÚČAST A PLÁNŮ A PROJEKTŮ VE VEŘEJNÝCH SOUTĚŽÍCH NA URČITÝ VÝKON PŘÍLOHA V SEZNAM MEZINÁRODNÍCH DOHOD UVEDENÝCH V ČLÁNKU 23 PŘÍLOHA VI INFORMACE, KTERÉ MAJÍ BÝT OBSAŽENY V OZNÁMENÍCH PŘÍLOHA VII INFORMACE, KTERÉ MAJÍ BÝT OBSAŽENY V ZADÁVACÍ DOKUMENTACI V ELEKTRONICKÝCH DRAŽBÁCH (čl. 33 odst. 4) PŘÍLOHA VIII DEFINICE NĚKTERÝCH TECHNICKÝCH SPECIFIKACÍ PŘÍLOHA IX HLAVNÍ VLASTNOSTI ZVEŘEJŇOVÁNÍ PŘÍLOHA X OBSAH VÝZEV K PODÁNÍ NABÍDEK, K DIALOGU NEBO K POTVRZENÍ ZÁJMU STANOVENÝ PODLE ČLÁNKU 52 PŘÍLOHA XI SEZNAM MEZINÁRODNÍCH SOCIÁLNÍCH ÚMLUV A ÚMLUV O ŽIVOTNÍM PROSTŘEDÍ, UVEDENÝCH V ČL. 54 ODST. 2, ČL. 55 ODST. 3 PÍSM a) A ČL. 69 ODST. 4 PŘÍLOHA XII REJSTŘÍKY PŘÍLOHA XIII OBSAH EVROPSKÉHO ZAKÁZKOVÉHO PASU PŘÍLOHA XIV ZPŮSOBY PROKÁZÁNÍ VÝBĚROVÝCH KRITÉRIÍ PŘÍLOHA XV SEZNAM PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ EU UVEDENÝCH V ČL. 67 ODST. 4 PŘÍLOHA XVI SLUŽBY UVEDENÉ V ČLÁNKU 74 PŘÍLOHA XVII SROVNÁVACÍ TABULKA HLAVA I OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A OBECNÉ ZÁSADY KAPITOLA I Oblast působnosti a definice ODDÍL 1 Předmět a definice Článek 1 Předmět a oblast působnosti 1. Tato směrnice stanoví pravidla týkající se postupů zadávání zakázek veřejnými zadavateli, pokud jde o veřejné zakázky i veřejné soutěže na určitý výkon, jejichž hodnota se odhaduje nejméně ve výši prahových hodnot stanovených v článku 4. 2. Zadáváním zakázek ve smyslu této směrnice je nákup nebo jiné formy získávání stavebních prací, dodávek nebo služeb jedním či více veřejnými zadavateli od hospodářských subjektů vybraných těmito veřejnými zadavateli bez ohledu na to, zda stavební práce, dodávky nebo služby mají sloužit veřejnému účelu, či nikoli. Ve smyslu této směrnice představuje soubor stavebních prací, dodávek a/nebo služeb, i když jsou zakoupeny prostřednictvím různých smluv, jednu zakázku ve smyslu této směrnice v případě, že smlouvy jsou součástí jednoho projektu. Článek 2 Definice Pro účely této směrnice se použijí následující definice: (1) „veřejnými zadavateli“ se rozumí stát, regionální nebo místní orgány, veřejnoprávní subjekty, sdružení tvořená jedním nebo více takovými orgány či jedním nebo více veřejnoprávními subjekty; (2) „orgány ústřední státní správy“ se rozumějí veřejní zadavatelé uvedení na seznamu v příloze I, a pokud dojde k opravám nebo změnám na vnitrostátní úrovni, též jejich nástupnické subjekty; (3) „veřejnými zadavateli na nižší správní úrovni“ se rozumějí všichni veřejní zadavatelé, kteří nejsou orgány ústřední státní správy; (4) „regionální orgány“ zahrnují všechny orgány správních jednotek spadajících pod NUTS 1 a 2 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003[25]; (5) „místní orgány“ zahrnují všechny orgány správních jednotek spadajících pod NUTS 3 a menších správních jednotek podle nařízení (ES) č. 1059/2003; (6) „veřejnoprávními subjekty“ se rozumějí subjekty se všemi těmito charakteristikami: (a) jsou založeny za zvláštním účelem nebo mají zvláštní účel spočívající v uspokojování potřeb obecného zájmu, které nemají průmyslovou nebo obchodní povahu; v tomto smyslu subjekt, který působí v běžných tržních podmínkách, usiluje o dosažení zisku a nese ztráty vyplývající z výkonu své činnosti, nemá účel spočívající v uspokojování potřeb obecného zájmu, který nemá průmyslovou nebo obchodní povahu; (b) mají právní subjektivitu; (c) jsou financovány převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; nebo podléhají řídicímu dohledu těchto subjektů; nebo je v jejich správním, řídícím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty. (7) „veřejnými zakázkami“ se rozumějí úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli, jejichž předmětem je provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb ve smyslu této směrnice; (8) „veřejnými zakázkami na stavební práce“ se rozumějí veřejné zakázky, jejichž předmětem je jedna z následujících možností: (a) provedení, nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v příloze II; (b) provedení, nebo projekt i provedení stavby; (c) realizace stavby libovolným způsobem, který odpovídá požadavkům stanoveným veřejným zadavatelem, jenž má rozhodující vliv na druh nebo projekt stavby; (9) „stavbou“ se rozumí výsledek souboru pozemních nebo inženýrských stavebních prací, který je sám o sobě dostatečný k plnění hospodářské nebo technické funkce; (10) „veřejnými zakázkami na dodávky“ se rozumějí veřejné zakázky, jejichž předmětem je koupě výrobků, koupě výrobků na splátky, leasing výrobků nebo jejich nájem, s možností následné koupě nebo bez ní. Veřejná zakázka na dodávky může jako vedlejší předmět zahrnovat umísťovací a instalační práce; (11) „veřejnými zakázkami na služby“ se rozumějí veřejné zakázky, jejichž předmětem je poskytování jiných služeb, než jaké stanoví bod 8; (12) „hospodářským subjektem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo veřejný subjekt nebo skupina těchto osob a/nebo subjektů, která na trhu nabízí provedení stavebních prací a/nebo staveb, dodání výrobků nebo poskytování služeb; (13) „uchazečem“ se rozumí hospodářský subjekt, který podal nabídku; (14) „zájemcem“ se rozumí hospodářský subjekt, který se uchází o výzvu nebo byl pozván k účasti v omezeném řízení, výběrovém řízení s vyjednáváním, vyjednávacím řízení bez předchozího zveřejnění, v soutěžním dialogu nebo v inovačním partnerství; (15) „zadávací dokumentací“ se rozumějí všechny dokumenty vypracované zadavatelem nebo na něž zadavatel odkazuje, aby popsal či určil prvky zakázky nebo řízení, mezi něž patří oznámení o zakázce, oznámení předběžných informací, pokud je použito jako výzva k účasti v soutěži, technické specifikace, dokumentace soutěžního dialogu, navrhované smluvní podmínky, formát dokumentů předkládaných zájemci a uchazeči, informace o obecných povinnostech a jakékoli další dokumenty; (16) „centralizovanými nákupními činnostmi“ se rozumějí činnosti realizované pravidelně v jedné z následujících forem: (a) pořizování dodávek a/nebo služeb určených pro veřejné zadavatele, (b) zadávání veřejných zakázek nebo uzavírání rámcových dohod na stavební práce, dodávky nebo služby určené pro veřejné zadavatele; (17) „pomocnými nákupními činnostmi“ se rozumějí činnosti sestávající z poskytování podpory nákupním činnostem, zejména v těchto podobách: (a) atechnická infrastruktura, která umožní veřejným zadavatelům zadávat veřejné zakázky nebo uzavírat rámcové dohody na stavební práce, dodávky nebo služby; (b) poradenství při realizaci nebo přípravě zadávacích řízení; (c) příprava a vedení zadávacích řízení jménem a na účet příslušného veřejného zadavatele; (18) „ústředním nákupním subjektem“ se rozumí veřejný zadavatel, který provádí centralizované nákupní činnosti a případně i pomocné nákupní činnosti; (19) „poskytovatelem služeb v oblasti zadávání zakázek“ se rozumí veřejný nebo soukromý subjekt, který na trhu nabízí pomocné nákupní činnosti; (20) výrazem „písemný“ nebo „písemně“ se rozumí jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten, reprodukován a dále sdělován, včetně informací, které jsou přenášeny a ukládány elektronickými prostředky; (21) „elektronickým prostředkem“ se rozumí elektronické zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných, přenesených a obdržených po vedení, rádiově, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky; (22) „životním cyklem“ se rozumějí všechny po sobě jdoucí a/nebo provázané fáze, zahrnující výrobu, přepravu, užívání a údržbu, po celou dobu existence výrobku nebo stavby nebo poskytování služby, od získání surovin nebo vytvoření zdrojů po odstranění, likvidaci a ukončení; (23) „veřejnou soutěží na určitý výkon“ se rozumí řízení, které veřejnému zadavateli umožňuje získat plán nebo projekt vybraný porotou v soutěži s udílením cen nebo bez něj, zvláště v oblasti územního plánování, architektury, stavebního inženýrství či zpracování dat. Článek 3 Smíšené zakázky 1. Zakázky, jejichž předmětem jsou dva nebo více druhů zakázek (stavební práce, služby nebo dodávky), se zadávají v souladu s ustanoveními platnými pro ten druh zakázky, který charakterizuje hlavní předmět dotčené zakázky. V případě smíšených zakázek obsahujících služby ve smyslu hlavy III kapitoly I a další služby nebo služby a dodávky, se hlavní předmět určí porovnáním hodnoty příslušných služeb a dodávek. 2. V případě zakázek, jejichž předmětem je zakázka, na niž se vztahují ustanovení této směrnice, jakož i zakázka nebo jiné prvky, na něž se nevztahuje tato směrnice ani směrnice [nahrazující směrnici 2004/17/ES] nebo směrnice 2009/81/ES[26], je část zakázky, kterou tvoří zakázka v oblasti působnosti této směrnice, zadána v souladu s ustanoveními této směrnice. V případě smíšených zakázek, které obsahují prvky veřejných zakázek a koncesních smluv, je část zakázky, kterou tvoří veřejná zakázka v oblasti působnosti této směrnice, zadána v souladu s ustanoveními této směrnice. Pokud jsou různé části dotčené zakázky objektivně neoddělitelné, rozhodne se o použití této směrnice na základě hlavního předmětu dané zakázky. Oddíl 2 Prahové hodnoty Článek 4 Prahové hodnoty Tato směrnice se vztahuje na zakázky, jejichž odhadovaná hodnota bez daně z přidané hodnoty (DPH) se rovná následujícím prahovým hodnotám nebo je vyšší: (a) 5 000 000 EUR u veřejných zakázek na stavební práce; (b) 130 000 EUR u veřejných zakázek na dodávky a služby zadávaných ústředními orgány státní správy a u veřejných soutěží na určitý výkon pořádaných takovými orgány; pokud jsou veřejné zakázky na dodávky zadávány veřejnými zadavateli, kteří působí v oblasti obrany, platí tato prahová hodnota pouze pro zakázky týkající se výrobků uvedených v příloze III; (c) 200 000 EUR u veřejných zakázek na dodávky a služby zadávaných veřejnými zadavateli na nižší správní úrovni a u veřejných soutěží na určitý výkon pořádaných takovými zadavateli; (d) 500 000 EUR u veřejných zakázek na sociální a jiné zvláštní služby uvedené v příloze XVI. Článek 5 Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek 1. Výpočet odhadované hodnoty zakázky je založen na celkové splatné částce bez DPH, odhadnuté veřejným zadavatelem, která zahrnuje případná opční práva v jakékoli formě a případná obnovení zakázky. Pokud veřejný zadavatel poskytuje zájemcům či uchazečům ceny nebo platby, při výpočtu odhadované hodnoty zakázky je zohlední. 2. Výběr metody použité pro výpočet odhadované hodnoty zakázky nesmí být proveden s úmyslem vyloučit ji z oblasti působnosti této směrnice. Jedna zakázka tedy nesmí být rozdělena tak, aby to vedlo k jejímu vyloučení z oblasti působnosti této směrnice, pokud to není opodstatněné objektivními důvody. 3. Odhad musí být platný v okamžiku, kdy je odesílána výzva k účasti v soutěži, nebo v případech, kdy se taková výzva nepoužije, v okamžiku, kdy veřejný zadavatel zahájí zadávací řízení, zejména stanovením základních charakteristik zamýšlené zakázky. 4. Pokud jde o rámcové dohody a dynamické nákupní systémy, bere se v úvahu hodnota nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH souboru všech zakázek zamýšlených po celkovou dobu trvání rámcové dohody nebo dynamického nákupního systému. 5. V případě inovačních partnerství se bere v úvahu nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH výzkumných a vývojových činností, které proběhnou ve všech fázích zamýšleného partnerství, jakož i dodávek, služeb či stavebních prací, které mají být vyvinuty a pořízeny na konci zamýšleného partnerství. 6. U veřejných zakázek na stavební práce se pro výpočet odhadované hodnoty bere v úvahu hodnota stavebních prací, jakož i celková odhadovaná hodnota dodávek a služeb, které veřejní zadavatelé dávají zhotoviteli k dispozici, za předpokladu, že jsou nezbytné pro výkon stavebních prací. 7. Může-li zamýšlená stavba nebo nákup služeb vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech takových částí. Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 4 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části. 8. Může-li záměr na získání podobných dodávek vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, bere se pro účely použití čl. 4 písm. b) a c) v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí. Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 4 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části. 9. Veřejní zadavatelé mohou zadat zakázky na jednotlivé části, aniž použijí postupy stanovené v této směrnici, je-li odhadovaná hodnota bez DPH dotčené části nižší než 80 000 EUR v případě dodávek či služeb nebo 1 milion EUR v případě stavebních prací. Souhrnná hodnota částí zadaných takto bez použití této směrnice však nesmí překročit 20 % souhrnné hodnoty všech částí, do nichž byly zamýšlené stavební práce, zamýšlené nabytí podobných dodávek nebo zamýšlený nákup služeb rozděleny. 10. V případě veřejných zakázek na dodávky nebo služby, které jsou pravidelné povahy nebo které mají být ob