EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 26.8.2015 COM(2015) 408 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Návrh společné zprávy Rady a Komise pro rok 2015 o provádění strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) Nové priority evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy {SWD(2015) 161 final}



1. Souvislosti Evropa stojí před několika naléhavými úkoly: obnovit tvorbu pracovních míst a zajistit hospodářskou obnovu; dosáhnout udržitelného růstu; překlenout investiční mezery; posílit sociální soudržnosti; věnovat zvláštní pozornost radikalizaci a násilí. Zároveň musí řešit dlouhodobé výzvy, jako je stárnutí, přizpůsobování se digitálnímu věku a soutěž v celosvětové znalostní ekonomice. Politická reakce Evropy v rámci nové agendy pro zaměstnanost, růst, spravedlnost a demokratickou změnu Představuje nový začátek. Existují přesvědčivé hospodářské důvody, aby v rámci této nové agendy hrálo rozhodující úlohu odvětví vzdělávání a odborné přípravy, jakožto sektor příznivý pro růst. Investice do lidského kapitálu představují dobře vynaložené prostředky. Kvalitní vzdělávání a odborná příprava pomáhají podporovat udržitelný hospodářský růst: jsou hybnou silou výzkumu a vývoje, inovací, produktivity a konkurenceschopnosti. Jak je zdůrazněno v hlavních směrech politik zaměstnanosti pro rok 2015, měla by se zlepšit účinnost a účelnost systémů vzdělávání a odborné přípravy by, aby zvyšovaly úroveň dovedností pracovní síly, odstranily nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a lépe předvídaly rychle se měnící potřeby trhů práce a reagovaly na ně. To je důležité zejména ve stále více digitalizované společnosti a s ohledem na přechod k oběhovému hospodářství. Tragické výbuchy násilného extremismu na počátku roku 2015 připomněly, že vzdělávání a odborná příprava jsou nesmírně důležité pro účinnější začleňování a prosazování rovnosti, rozvíjení vzájemné úcty a upevňování základních hodnot v otevřené a demokratické společnosti. Poskytování vzdělání a odborné přípravy – zejména nejvíce znevýhodněným osobám – má zásadní význam pro předcházení chudobě, sociálnímu vyloučení a diskriminaci a boj proti těmto jevům a pro budování základů, na nichž spočívá aktivní občanství. Vzdělávání a odborná příprava by proto měly zvýšit úsilí o zlepšení přístupu ke kvalitnímu učení pro všechny, což posílí sociální konvergenci směrem nahoru. Vzdělávání a odborná příprava proto významným způsobem přispívají k řadě strategií a iniciativ EU, včetně strategie Evropa 2020, iniciativy týkající se jednotného digitálního trhu, Evropského programu pro bezpečnost a investičního plánu pro Evropu, a zároveň respektují pravomoci členských států, pokud jde o jejich systémy vzdělávání a odborné přípravy. Spolupráce v rámci strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a oborné přípravy 2020 doplňuje vnitrostátní opatření a prostřednictvím výměny zkušeností, vzájemného učení a získávání faktických údajů podporuje členské státy v provádění reforem, jež mají dále zlepšit jejich výkonnost. Monitor vzdělávání a odborné přípravy z roku 2014, který předložila Komise, ukazuje, že přetrvávají závažné problémy: – 20 % 15letých občanů EU má špatné výsledky ve čtení, přírodních vědách a matematice; 20 % dospělých vykazuje nízkou úroveň gramotnosti a matematické gramotnosti a 25 % vykazuje nízkou úroveň digitální gramotnosti; celoživotního učení se účastní pouze 10,7 % dospělých, přičemž podíl dospělých s velmi nízkou kvalifikací, kteří se ho účastní, je velmi nízký. – Míra předčasného ukončování školní docházky nyní činí 11,1 % a 19 členských států dosáhlo hlavního cíle strategie Evropa 2020, nicméně počet osob, které předčasně ukončily školní docházku, přesahuje5 milionů a míra nezaměstnanosti těchto osob je vysoká (41 %), – Podíl osob s vysokoškolským vzděláním se nadále zlepšuje a v současné době činí 37,9 %; 16 členských států splnilo hlavní cíl strategie Evropa 2020, ale vážným problémem nadále zůstává zaměstnatelnost absolventů v zemích nejvíce postižených krizí. Komplexní hodnocení strategického rámce ET 2020 v polovině období provedené roku 2014, do něhož byly zapojeny členské státy a hlavní zúčastněné subjekty a jež tvoří východisko pro tuto zprávu, vedlo ke třem hlavním politickým závěrům:

– Bylo potvrzeno, že integrovaný rámec vztahující se na vzdělávání a odbornou přípravu na všech úrovních představuje velký přínos. Dnešní potřeba flexibility a prostupnosti mezi znalostmi získanými učením vyžaduje soudržnou politiku od předškolního a školního vzdělávání až po vysokoškolské vzdělávání, odborné vzdělávání a přípravu a vzdělávání dospělých. – Čtyři strategické cíle rámce ET 2020 (a stávající referenční úrovně EU) jsou nadále platné, protože v závěrech Rady o rámci ET 2020 z roku 2009 byly vyjádřeny komplexním způsobem zaměřeným na budoucnost, a proto poskytují pevný základ pro činnosti v rámci ET 2020 do roku 2020. Je však třeba znovu vyvážit politické zaměření tak, aby byla pozornost věnována jak naléhavým výzvám v oblasti hospodářství a zaměstnanosti, tak úloze vzdělávání při prosazování rovnosti a nediskriminace a předávání základních hodnot, mezikulturních schopností a aktivního občanství. – Musí být dále prohloubena úloha strategického rámce ET 2020, pokud jde o jeho příspěvek k naplňování všeobecného programu EU pro pracovní místa, růst a investice, včetně evropského semestru. To znamená, že je třeba posílit získávání faktických údajů a vzájemného učení v souvislosti s reformními úkoly a zvýšit význam rámce pro jednotlivé země. Tato společná zpráva v souvislosti s výše zmíněnými výzvami a politickými závěry a v zájmu lepšího sladění strategického rámce ET 2020 s politickými aspekty a prioritami EU navrhuje, aby evropská spolupráce podle tohoto rámce probíhala až do roku 2020, a aby tedy byl její pracovní cyklus prodloužen ze tří na pět let. 2. Hlavní výzvy a budoucí priority Tato kapitola vychází z hodnocení a rozpoznání rozdílů mezi členskými státy a představuje hlavní vývoj a změny v oblasti evropského vzdělávání a odborné přípravy a je východiskem pro určení nových prioritních oblastí a konkrétních témat k další práci do roku 2020 – viz příloha 1. 2.1. Kvalita a relevantnost výsledků učení jsou klíčové pro rozvoj dovedností Nízká úroveň základních kompetencí v Evropě brání hospodářskému pokroku a závažně omezuje jednotlivce v jejich profesní, sociální a osobní realizaci. Pokud má dojít k posílení zaměstnatelnosti, inovací a aktivního občanství, musí být základní kompetence provázeny dalšími klíčovými dovednostmi a postoji: tvořivostí, podnikavostí a smyslem pro iniciativu, digitální gramotností (včetně programování), znalostmi cizích jazyků, kritickým myšlením, rovněž prostřednictvím elektronické a mediální gramotnosti, a dovednostmi odrážejícími rostoucí sektory, jako je zelené hospodářství. Kvalitu výsledků učení je třeba stimulovat v perspektivě celého života. Komplexní strategie celoživotního učení zavedlo 16 členských států, nicméně takovéto strategie by měly vytvořit všechny země a měly by zajistit prostupnost mezi různými formami a úrovněmi učení a mezi sférou vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnání. To vyžaduje trvalé úsilí v oblasti koordinace a partnerství mezi různými oblastmi vzdělávání.

Výchozím bodem a jedním z nejúčinnějších prostředků zdokonalování v klíčových schopnostech je péče o děti v předškolním věku a jejich vzdělávání, nicméně se potýká s dvojí výzvou – zlepšováním přístupu a kvality. Zvláště problematické je poskytování služeb pro děti mladší tří let. V návaznosti na rámec kvality péče o děti v předškolním věku a jejich vzdělávání, který vytvořily členské státy během předchozího pracovního cyklu, jsou pro další práci klíčové otázky jako zlepšování přístupu, zaměření na znevýhodněné osoby, profesionalizace zaměstnanců a účinné systémy správy, financování a sledování. Opatření k omezení předčasného ukončování školní docházky zavedly všechny členské státy, ale ne vždy byla součástí komplexní strategie, jak to vyžaduje doporučení Rady z roku 2011. Pro úspěšnou reakci je nezbytné přijmout dlouhodobý závazek a navázat spolupráci napříč sektory se zaměřením na prevenci a včasnou intervenci. Strategie k omezování předčasného ukončování školní docházky vycházející ze škol by měly obsahovat společné přístupy, partnerství s vnějšími zúčastněnými subjekty a společenstvím a měly by zlepšovat výsledky učení všech žáků. Systémy vysokoškolského vzdělávání by měly podporovat znalostní ekonomiku. Vysokoškolské vzdělávání musí účinně reagovat na požadavky měnící se společnosti a trhu práce tím, že zajistí, aby se modernizace soustředila na součinnosti mezi výukou, výzkumem a inovacemi (propojením institucí vysokoškolského vzdělávání a místních společenství a regionů) inovativními přístupy k posílení relevantnosti osnov, a to rovněž za použití informačních a komunikačních technologií (IKT). Zvyšovat počty absolventů vysokých škol je pro mnohé členské státy nadále problematické, zvláště ve znevýhodněných skupinách. Absolventi odborného vzdělávání a přípravy vykazují ve většině členských států vysokou míru zaměstnanosti. Systémy učňovského vzdělávání a duálního odborného vzdělávání a přípravy jsou zvláště důležité, neboť zajišťují náležité dovednosti usnadňující přechod na trh práce. Členské státy přijaly mnoho opatření k plnění cílů vymezených v komuniké z Brugg (2010) pro období 2011–2014 s cílem zlepšit výkonnost, kvalitu a přitažlivost odborného vzdělávání a přípravy, přičemž důraz se klade na učení založené na pracovní činnosti. Podpora takového učení ve všech jeho formách by měla pokračovat v příštím pracovním cyklu a zároveň by měla být posílena Evropská aliance pro učňovskou přípravu a předvídání budoucích potřeb trhu práce v oblasti dovedností. Střednědobé cíle vymezené v závěrech z Rigy ze dne 22. června 2015 (viz příloha 2) byly zpřesněny a jejich počet byl snížen. Vzdělávání dospělých je základem pro zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci. Vzhledem k nedávným trendům vyznačujícím se nízkou úrovní základních dovedností dospělých a vysokou mírou nezaměstnanosti je nezbytné posílit provádění evropského programu pro vzdělávání dospělých. K prioritám by měla patřit účinnější správa, významný nárůst v nabídce a jejím využívání, flexibilnější nabídka, širší přístup, podrobnější monitorování a lepší zajištění kvality (viz příloha 2). 2.2. Vzdělávání musí přispívat k sociální soudržnosti, rovnosti, nediskriminaci a vytváření občanských dovedností Nerovnost je za posledních 30 let ve většině evropských zemí a zemí OECD na nejvyšší úrovni a má negativní dopad na výsledky vzdělávání, protože vzdělávací systémy mají tendenci reprodukovat stávající vzorce, pokud jde o socioekonomický status. Proto musí být prioritou prolomení mezigeneračního cyklu nízkých kvalifikací. Zatímco většina členských států přijala opatření ke zlepšení přístupu ke vzdělávání pro znevýhodněné žáky, přetrvávají ve vzdělání značné rozdíly a zajištění přístupu ke kvalitnímu běžnému vzdělávání a odborné přípravě i nadále představuje v mnoha oblastech v EU problém. Je třeba přijmout účinná opatření pro vzdělávání a odbornou přípravu podporující začleňování a dostupné všem studentům, a zaměřit se přitom na osoby pocházející ze znevýhodněného prostředí, osoby se zvláštními potřebami, migranty nebo osoby z rodin migrantů a na Romy. Měl by být plně mobilizován systém záruk pro mladé lidi. Je třeba řešit rozdíly mezi muži a ženami ve vzdělání a ve volbě studijních oborů. Nelze tolerovat šikanu a násilí ve školním prostředí, včetně těchto jevů spojených s příslušností k určitému pohlaví. Vzdělávací instituce a učitelé musí být vybaveni a podporováni takovým způsobem, aby studenti ve svém školním prostředí získávali zkušenost se začleněním, rovností, nediskriminací a demokratickým občanstvím. Pařížské prohlášení přijaté ministry školství dne 17. března 2015 vyzvalo k přijetí opatření na všech úrovních, která by posílila úlohu vzdělávání při podpoře občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace, a dále při posilování sociální soudržnosti a napomáhání mladým lidem k tomu, aby se stávali zodpovědnými, nepředpojatými a aktivními členy naší rozmanité společnosti vstřícné vůči začleňování . Vzdělávání má význam pro předcházení marginalizaci a radikalizaci a pro potírání těchto jevů. Hlavní prioritou v novém pracovním cyklu jsou kroky navazující na toto prohlášení, jejichž součástí jsou konkrétní opatření podpořená finančními prostředky z programu Erasmus+ v souladu s následujícími čtyřmi oblastmi vymezenými v uvedeném prohlášení: i) podpora získávání sociálních, občanských a mezikulturních schopností a posilování základních evropských hodnot a aktivního občanství; ii) podpora kritického myšlení a mediální gramotnosti; iii) podpora vzdělávání znevýhodněných dětí a mladých lidí a iv) podpora mezikulturního dialogu. 2.3. Relevantní a kvalitní učení vyžaduje...

Aktivnější využívání inovativních pedagogických metod a digitálních dovedností a nástrojů: v některých členských státech fungují iniciativy, jejichž cílem je posílení digitální gramotnosti učitelů a studentů, a třetina zemí zavedla vnitrostátní strategie digitalizace vzdělávání. Přesto je však ještě třeba splnit důležité úkoly. Digitální revoluce zvyšuje poptávku po digitálních dovednostech a schopnostech; vzdělávání a odborná příprava musí na tuto potřebu reagovat, což vyžaduje investice do infrastruktury, organizační změny, digitální zařízení a digitální schopnosti učitelů a vytváření digitálních (a otevřených) vzdělávacích zdrojů a kvalitního vzdělávacího softwaru. Vzdělávání a odborná příprava by měly využívat přínosů z rozvoje nových informačních a komunikačních technologií a zavádět inovativní a aktivní pedagogické metody založené na účasti a projektech. Otevřená vzdělávací prostředí mohou pomoci ke spolupráci mezi různými oblastmi ve vzdělávání, rovněž pokud jde o znevýhodněné studenty. Silná podpora pro učitele: mnoho členských států uplatňuje opatření na zlepšení odborné přípravy učitelů a zdůrazňuje, že k tomuto účelu by měly být vhodné počáteční vzdělání a nepřetržitý profesní rozvoj učitelů a školitelů, které propojují konkrétní předměty, pedagogiku a praxi. Učitelům by mělo být poskytnuto školení týkající se řešení narůstající rozdílnosti studentů, předcházení předčasnému ukončování školní docházky a optimálního využívání inovativních pedagogických metod a nástrojů IKT, a zároveň by měli být podporováni na počátku profesní dráhy (tzv. zapracování). V mnoha státech je stále větší překážkou pro kvalitní vyučování nedostatek zaměstnanců a zároveň se snižuje zájem o povolání učitele. Je zapotřebí komplexních dlouhodobých strategií, aby bylo možné vybírat nejvhodnější uchazeče pocházející z různých prostředí a s různými zkušenostmi, přičemž je nutné zohlednit, že v tomto povolání existuje výrazný nepoměr v zastoupení mužů a žen, a zájemcům je třeba nabídnout atraktivní profesní vyhlídky. Usnadnění mobility ve vzdělávání: z prvního srovnávacího přehledu výsledků v oblasti mobility (2014) vyplývá, že prostředí pro mobilitu ve vzdělávání se mezi členskými státy ve značné míře liší, přičemž přetrvávají podstatné překážky v oblasti informací, podpory studentů a uznávání. Je třeba sledovat opatření v oblasti transparentnosti, zajištění kvality a validace a uznávání dovedností a kvalifikací a pokračovat v jejich provádění. Jsou zapotřebí lepší údaje pro sledování skutečností v oblasti mobility. I nadále bude prioritou podpora internacionalizace vysokoškolského vzdělávání, včetně rozvoje strategických partnerství a společných studijních programů a podpory mobility studentů, zaměstnanců a výzkumných pracovníků. Posílená a zjednodušená transparentnost a nástroje pro uznávání na úrovni EU: transparentnost a nástroje pro uznávání jsou nezbytné pro mobilitu, zaměstnatelnost a celoživotní učení a rovněž pro zajištění využívání kvalifikací získaných mimo EU. Většina členských států vytvořila vnitrostátní rámce kvalifikací, jež odkazují na evropský rámec kvalifikací. Další činnost by měla podporovat posun od transparentnosti k uznávání kvalifikací v rámci celé Evropy, a to prostřednictvím posílení významu evropského rámce kvalifikací a prosazováním validace neformálního a informálního učení. Vhodné nástroje k uznávání a validaci digitálně získaných znalostí, dovedností a schopností mohou podpořit využívání otevřených a inovativních postupů učení. Zvláštní pozornost by měla být věnována zjednodušení a racionalizaci současných nástrojů EU pro dovednosti a kvalifikace zaměřených na širší veřejnost, aby se rozšířil jejich dosah. Odstranění investiční mezery: účinné investice do kvalitního vzdělávání a odborné přípravy jsou zdrojem udržitelného růstu. Nicméně od doby krize jsou veřejné rozpočty napjaté a některé členské státy omezují reálnou hodnotu svých výdajů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. To znamená, že je třeba členské státy podporovat v navrhování reforem, díky nimž bude poskytování kvalitního vzdělávání a odborné přípravy v širších společenských souvislostech účinnější. Investiční plán pro Evropu, Erasmus+, evropské strukturální a investiční fondy, včetně Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a programu Horizont 2020, mohou pomoci stimulovat investice a podpořit politické priority rámce ET 2020 a zároveň zajistit pevné vazby s politikami. 3. Řízení a pracovní metody Od vydání společné zprávy v roce 2012 se řízení strategického rámce ET 2020 zlepšilo, zejména díky lepšímu získávání faktických údajů (Monitor vzdělávání a odborné přípravy) a funkčnosti pracovních skupin a pravidelných platforem pro výměnu zkušeností mezi hlavními zúčastněnými stranami, jako je např. Evropské fórum pro vzdělávání, odbornou přípravu a mládež. Hodnocení naznačuje konsensus ohledně následujícího přístupu v příštím pracovním cyklu: •Pro zajištění účinnosti rámce ET 2020 jsou nezbytné spolehlivé analytické údaje a monitorování pokroku. Údaje budou shromažďovány a sledování pokroku bude prováděno ve spolupráci s Eurostatem, sítí Eurydice, Evropským střediskem pro rozvoj odborného vzdělávání, OECD a dalšími organizacemi.

•Prioritou je i nadále zjednodušení a racionalizace podávání zpráv v rámci ET 2020, což bude podporováno prodloužením pracovního cyklu na pět let. •Pevnější vazby mezi oblastmi vzdělávání, podnikání a výzkumu a zapojení sociálních partnerů a občanské společnosti posílí dopad rámce ET 2020 a relevantnost výukových systémů pro zvyšování evropské inovační kapacity. V tomto ohledu určují směr vývoje znalostní aliance, aliance odvětvových dovedností v rámci programu Erasmus+, akce Marie Curie-Skłodowská a Evropský inovační a technologický institut v rámci programu Horizont 2020. Zapojení zúčastněných stran bude stimulováno rovněž prostřednictvím Evropského fóra pro vzdělávání, odbornou přípravu a mládež, evropského Fóra univerzit a podniků, Fóra pro odborné vzdělávání a přípravu a podnikání a tematických fór v členských státech. Bude probíhat spolupráce s evropskou občanskou společností a evropskými sociálními partnery, aby bylo možné optimálně využívat jejich odborných znalostí a schopnosti oslovit veřejnost. Nástroje spolupráce ET 2020 se osvědčily, ale neměly vždy účinný dopad na vnitrostátní úrovni, zvláště vzhledem k nedostatečné synchronizaci činností, nedostatkům v oblasti šíření a malému povědomí o užitečnosti výsledků v rámci členského státu. Soubor nástrojů ET 2020 bude rozšířen: – Komise v zájmu zlepšení transparentnosti a soudržnosti činností rámce ET 2020 ve spolupráci s členskými státy (včetně trojice předsednictví Rady) připraví orientační průběžný pracovní plán ET 2020, který bude zahrnovat a poskytovat jasný přehled akcí vzájemného učení a klíčových činností plánovaných v pracovních skupinách ET 2020 a neformálních skupinách vyšších úředníků, tj. zasedání generálních ředitelů odpovědných za školství, odborné vzdělávání a přípravu a vysokoškolské vzdělávání (zasedání GŘ), a skupin na vysoké úrovni pro vzdělávání a odbornou přípravu. – Od roku 2016 bude v prioritních oblastech ET 2020 pracovat nová generace pracovních skupin. Tyto pracovní skupiny budou podávat zprávy příslušným neformálním skupinám vyšších úředníků, jež budou zajišťovat vedení a budou filtrovat relevantní výsledky, které budou poskytnuty Radě. Budou podporovány inovativní pracovní metody a výstupy skupin budou lépe šířeny se snahou o skutečné sdílení poznatků. – Činnosti vzájemného učení v rámci ET 2020, které jsou obvykle součástí pracovních skupin, budou posíleny a umožní členským státům, jež sdílejí obdobné politické výzvy, pracovat v klastrech. Vzájemná hodnocení v souvislosti se zasedáními generálních ředitelů zaměřená na výzvy specifické pro jednotlivé země se ukázala být užitečná, nicméně vyžadují větší přípravu a interaktivní dialog. Konkrétní vnitrostátní programy reforem mohou být podpořeny vzájemným poskytováním individuálně přizpůsobeného poradenství. – Šíření osvědčených postupů a získaných poznatků s využitím mezinárodních faktů, je-li to na místě, bude posíleno tematickými akcemi, výměnami politických poznatků a různými ujednáními o přenosu znalostí a výměně zkušeností o tom, co v oblasti vzdělávání funguje. – Monitor vzdělávání a odborné přípravy, synchronizovaný s evropským semestrem a poskytující aktuální údaje týkající se jednotlivých témat a zemí (včetně silných stránek a problémů), bude systematiky využíván tak, aby byl zdrojem informací pro politické diskuse na úrovni Rady a Evropského parlamentu při projednávání výzev a reforem v oblasti vzdělávání. – Potenciál programu Erasmus+ bude plně využit ke zvýšení dopadu nástrojů ET 2020, a to rovněž prostřednictvím zařazení přípravy na experimentální politické postupy do pracovních skupin a využívání údajů shromážděných v rámci vynikajících projektů.





Příloha 1: Prioritní oblasti pro evropskou spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy Hodnocení v polovině období potvrdilo čtyři strategické cíle rámce ET 2020, které stanovila Rada roku 2009: 1. Realizovat koncepci celoživotního učení a mobility; 2. Zlepšit kvalitu a efektivitu vzdělávání a odborné přípravy; 3. Podporovat spravedlnost, sociální soudržnost a aktivní občanství; 4. Zlepšit kreativitu a inovace, včetně podnikatelských schopností, na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy. Hodnocení v rámci těchto strategických cílů vyzdvihlo společný cíl členských států, kterým je zefektivnění stávajících prioritních oblastí činnosti. Tabulka níže navrhuje v období do roku 2020 snížit počet prioritních oblastí ze třinácti na šest, přičemž každá tato oblast může přispět k jednomu nebo více strategickým cílům, přičemž takový postup je v plném souladu se všeobecnými politickými prioritami EU a přispívá k nim. V tabulce níže jsou prioritní oblasti rozvedeny do konkrétních témat v reakci na žádost Rady o konkrétnější vymezení témat, na nichž bude třeba pracovat. K práci na těchto oblastech budou využity pracovní metody spolupráce ET 2020 a příslušný soubor nástrojů; tyto oblasti i) odrážejí společné výzvy členských států a ii) jejich řešení na evropské úrovni představuje přidanou hodnotu. Členské státy si v souladu s vnitrostátními prioritami vyberou oblasti a témata pro práci a spolupráci, do kterých se chtějí zapojit.



Prioritní oblasti Konkrétní témata 1. Relevantní a kvalitní dovednosti a schopnosti, zaměření na výsledky učení, zaměstnatelnost, inovace a aktivní občanství •Posílení cílených politických opatření k odstranění nízké úrovně základních schopností v celé Evropě, což se vztahuje na gramotnost, matematiku, přírodní vědy a digitální gramotnost •Posílení rozvoje průřezových dovedností a klíčových schopností v souladu s referenčním rámcem pro klíčové schopnosti pro celoživotní učení, zejména digitálních, podnikatelských a jazykových schopností, prostřednictvím společných rámců EU a nástrojů pro vlastní hodnocení, jako je HEInnovate •Oživení strategií celoživotního učení, které se zabývají fázemi přechodu v rámci školního vzdělávání a zároveň podporují přechod k odbornému vzdělávání a přípravě, vysokoškolskému vzdělávání a vzdělávání dospělých, včetně neformálního a informálního učení, přechod mezi těmito druhy vzdělávání a přechod od vzdělávání a odborné přípravy do zaměstnání •Posílení přístupu ke kvalitní péči o děti v předškolním věku a jejich vzdělávání, zvláště pro znevýhodněné děti, a provádění rámce kvality v této oblasti •Omezení předčasného ukončování školní docházky prostřednictvím podpory strategií vycházejících ze škol a prostřednictvím poskytování druhé šance, s důrazem na účinná výuková prostředí a pedagogické metody •Podpora společenského významu vysokoškolského vzdělávání a jeho významu z hlediska trhu práce, a to rovněž prostřednictvím lepší informovanosti a předvídání potřeb trhu práce a výsledků na trhu práce, nových forem učebních osnov, většího podílu učení se prací a posílené spolupráce mezi institucemi a zaměstnavateli •Provádění střednědobých cílů z Rigy v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (viz příloha 2), souběžné posílení Evropské aliance pro učňovskou přípravu a posílení předvídání budoucích potřeb trhu práce v oblasti dovedností •Provádění evropské agendy pro vzdělávání dospělých (viz příloha 2) 2. Vzdělávání podporující začleňování, rovnost, nediskriminace a podpora občanských schopností •Řešení stále větší rozdílnosti studentů a zlepšení přístupu ke kvalitnímu běžnému vzdělávání a odborné přípravě podporujícím začleňování pro všechny studenty, včetně studentů ze znevýhodněného prostředí, studentů se zvláštními potřebami, migrantů a Romů, a zároveň boj proti diskriminaci, rasismu, segregaci, šikaně, násilí a stereotypům •Odstraňování nerovnováhy v zastoupení žen a mužů v oblasti vzdělávání a podpora v tomto ohledu vyváženějšího výběru studijních oborů •Usnadnění účinného osvojování jazyka, v němž probíhá výuka a zaměstnání, ze strany migrantů •Podpora občanských, mezikulturních, sociálních a vztahových schopností, vzájemného porozumění a respektu a upevňování demokratických hodnot a základních práv •Posílení kritického myšlení a počítačové a mediální gramotnosti 3. Otevřené a inovativní vzdělávání a odborná příprava, včetně plného přijetí digitálního věku •Podpora inovativních a aktivních pedagogických metod, jako jsou interdisciplinární učení a metody spolupráce, s cílem posílit rozvoj relevantních dovedností a schopností na vysoké úrovni, a zároveň posilování vzdělávání podporujícího začleňování, včetně znevýhodněných studentů a studentů se zdravotním postižením •Posílení participativní správy v oblasti vzdělávání prostřednictvím podpory zapojování studentů, učitelů, rodičů a širšího místního společenství, jako jsou skupiny občanské společnosti, sociální partneři a podniky •Zvyšování součinnosti mezi činnostmi v oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací s vyhlídkou na udržitelný růst v návaznosti na rozvoj v oblasti vysokoškolského vzdělání a nově rovněž se zaměřením na odborné vzdělávání a přípravu a školy •Podpora využívání Informačních a komunikačních technologií jako hybné síly pro systémovou změnu za účelem zvýšení kvality a významu vzdělávání na všech úrovních •Posilování dostupnosti a kvality otevřených a digitálních vzdělávacích zdrojů a pedagogických metod na všech úrovních vzdělávání ve spolupráci s evropskými uživateli softwaru s otevřeným zdrojovým kódem •Řešení rozvoje digitálních dovedností a schopností na všech úrovních učení v reakci na digitální revoluci 4. Silná podpora pro učitele •Posílení přijímání, výběru a zapracování těch nejlepších a nejvhodnějších uchazečů o povolání učitele •Zvýšení přitažlivosti a prestiže povolání učitele, rovněž prostřednictvím komplexních strategií •Podpora počátečního vzdělání a nepřetržitého profesního rozvoje učitelů, zvláště pokud jde o vypořádání se se zvýšenou různorodostí studentů, předčasné ukončování školní docházky, učení se prací, digitální schopnosti a inovativní pedagogické metody, rovněž prostřednictvím nástrojů EU, jako jsou eTwinning, School Education Gateway a elektronická platforma pro vzdělávání dospělých v Evropě (EPALE) •Podpora vynikající kvality v oblasti výuky na všech úrovních prostřednictvím návrhu programu, organizace výuky a pobídkových struktur a zkoumání nových způsobů měření kvality odborné přípravy učitelů 5. Transparentnost a uznávání dovedností a kvalifikací za účelem usnadnění učení a pracovní mobility •Posílení transparentnosti, zajištění kvality a validace a uznávání dovedností a kvalifikací, včetně dovedností a kvalifikací získaných digitálním, online a otevřeným učením a validace informálního a neformálního učení •Zjednodušení a racionalizace transparentnosti, dokumentace a nástrojů validace a uznávání, jejichž součástí je přímý kontakt se studenty, pracovníky a zaměstnavateli a podpora využívání kvalifikačních rámců •Podpora mobility studentů, zaměstnanců a výzkumných pracovníků a rozvoj strategických partnerství a společných studijních programů prostřednictvím větší internacionalizace vysokoškolského vzdělávání 6. Udržitelné investice, výkonnost a účinnost systémů vzdělávání a odborné přípravy •Využití potenciálu investičního plánu pro Evropu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, včetně podpory modelů financování, jež přilákají soukromé subjekty a kapitál •Vybízení členských států k tomu, aby tvořily politiku založenou na průkazném základě za účelem sledování politik a navrhování reforem, které účinněji zajistí kvalitní vzdělávání •Podpora inovativních způsobů zajištění udržitelných investic ve všech formách a na všech úrovních učení, včetně financování na základě výkonnosti a sdílení nákladů



Příloha 2: Zvláštní priority v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých do roku 2020