ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.8.

Evropská komise musí plně integrovat a začleňovat Agendu 2030 do vnější činnosti Evropské unie. EU je ve světě významným aktérem, který prostřednictvím své vnější činnosti a nástrojů vstupuje do vztahů s dalšími zúčastněnými subjekty (veřejnoprávními, mezivládními, soukromými i nevládními). Evropská komise by tudíž měla využívat klíčové oblasti, jako jsou politiky týkající se obchodu a rozvoje, politika sousedství, politiky v oblasti životního prostředí a klimatu, zahraniční a bezpečnostní politika, sociální a solidární ekonomika, prosazování lidských práv, humanitární pomoc, omezování rizik katastrof a transfery technologií, k tomu, aby iniciativně prosazovala provádění Agendy 2030. Evropská komise musí Agendu 2030 plně začlenit do Evropského konsensu o rozvoji a využívat ji v něm a EHSV lituje, že agenda nebyla v dostatečné míře zahrnuta do globální strategie EU pro zahraniční a bezpečnostní politiku (4). Evropská komise by měla do dlouho očekávaného a velmi zpožděného sdělení o Agendě 2030 zařadit smysluplný program s cílem dosáhnout soudržnosti a koordinace politik ve svých vnějších činnostech a programech, aby tak zaručila přístup na základě udržitelného rozvoje, který bude začleňován do všech vnějších politik.
5.3.

Prostřednictvím této licence by byl vytvořen fond prostředků pro každé konkrétní plavidlo uložených na vázaném účtu ve významné finanční instituci, což by vedlo k vytvoření kapitálu na financování bezpečné a udržitelné recyklace. Výše licence by se určovala na základě kombinace prostornosti, druhu přepravy, četnosti vplouvání do přístavů v EU, což je návrh založený na zásadě „od kolébky ke kolébce“ a také na přítomnosti toxických materiálů na palubě. Daný kapitál vytvářejí majitelé lodí, kteří při každém vplutí svého plavidla do přístavu EU zaplatí odpovídající poplatek do fondu svázaného s tímto konkrétním plavidlem.
3.10.

Inovace v lékařství, které s sebou přináší digitalizace, mají potenciál přinést do zdravotního pojištění výrazné změny. Současný vývoj vede k personalizaci medicíny a léčby prostřednictvím dvou zdrojů informací: d) dekódování genomu: prediktivní rozměr takového dekódování může dát zcela nový rozměr přístupu k prevenci (díky dekódování genomu je pravděpodobnost zdravotního rizika „známá“, a prevence tak má větší smysl) a přinést velké výzvy v oblasti zdravotního pojištění. e) mechanismů elektronického zdraví: mezi tyto mechanismy patří mimo jiné internet věcí, který spadá do oblasti tzv. self data (samoměření) a umožňuje lidem zjistit a zlepšovat svůj zdravotní stav. V důsledku toho je třeba zabývat se řadou otázek a postřehů. a) Mohly by tyto nové zdroje vědomostí vést k vytvoření nových nabídek a nových služeb na míru, jež by byly přizpůsobenější potřebám pojištěnců? b) Bude zdravotní pojištění v budoucnu odpovídat pravděpodobnému výskytu nemocí, jak nám jej sděluje dekódování genomu? c) Je potvrzen přechod od léčebného k preventivnímu přístupu? Jaké důsledky to bude mít pro řízení zdravotního pojištění a financování v obtížné hospodářské situaci? Je třeba v rámci digitálních platforem hradit personalizované programy zdravotní prevence? d) Být zdravý nyní znamená být v dobré kondici (3)? Nevede tato přeměna zdravotnického systému ke konceptu celostní medicíny, jež je méně zaměřená na léčbu? e) Změní se s těmito proměnami zásadně pohled na vztah mezi pacientem a lékařem a mezi pojištěncem a pojišťovatelem, a to přechodem z „vertikálního“ na „horizontálnější“ model, v rámci něhož pacient klade otázky a rozvíjí své laické znalosti? f) Není vzhledem k tomu, jak jsou digitální giganti ekonomicky silní, třeba obnovit investice do výzkumu a vývoje prováděného veřejnými orgány?
1.11

EHSV se domnívá, že snahy o harmonizaci předpisů (2) při stanovování daňových základů pro hlavní daně by mohlo podpořit zavedení systému kvalifikované většiny v oblasti přímých daní. Pokroku při prosazování daňových politik by mohlo být dosaženo rychleji, bylo by to přínosem pro vnitřní trh a přineslo by to významný růstový potenciál, vzhledem k tomu, že harmonizovaný systém by výrazně snížil náklady podniků na dodržování předpisů a v EU by vznikl předvídatelnější daňový systém.
3.1.

V bodě 1 deklarace se uvádí, že by měl existovat mechanismus ochrany venkova, jenž by zajišťoval, aby se potenciál venkova odrážel v politikách a strategiích EU. Politika venkova a zemědělská politika by měly vycházet z identity a dynamiky venkovských oblastí prostřednictvím víceodvětvových přístupů a měly by zohledňovat hodnoty udržitelnosti, sociálního začleňování a místního rozvoje.
1.2.

Jediným konkrétním nástrojem, který bude zbývat jako možnost podpory odvětví výroby řepného cukru v EU po skončení produkčních kvót, bude podpora soukromého skladování cukru. V případě krize trhu v odvětví řepného cukru v EU však není jasné, za jakých okolností by taková podpora mohla být zavedena. Podmínky pro aktivaci podpory soukromého skladování musí být lépe vymezeny, aby systém sloužil svému účelu. Evropská komise by mohla zvážit definici objektivní prahové ceny, která by spustila rozhodovací proces týkající se aktivace podpory soukromého skladování. Proces by tak byl méně subjektivní a podporoval by rychlé a jednotné zavedení takové pomoci v dobách krize. Jako variantu by bylo možné zkoumat i obecná ustanovení týkající se krizí, například článek 222 jednotného nařízení o společné organizaci trhů. Výbor vítá zřízení Střediska pro sledování cukru, pokud jeho složení bude vyvážené a pokud bude v případě potíží na trhu svoláno včas.
1.19.

Komise musí odvětví sociální ekonomiky výslovně začlenit jako podnikový subjekt EU do iniciativ týkajících se přístupu na trhy třetích zemí, do všech programů rozvojové spolupráce a do provádění agendy na období po roce 2015, a ustavit specifické ukazatele a cíle pro družstva a další podobné podniky sociální ekonomiky. Konkrétně je důležité, aby Komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku výslovně zahrnuly sociální ekonomiku jako jeden z nestátních subjektů do příští dohody z Cotonou a ustavily v EEIP a EFSD zvláštní položky k financování podniků a organizací sociální ekonomiky.
2.1.

Digitalizace se šíří do všech oblastí hospodářství a společnosti, přičemž doprava je často uváděným příkladem. Účelem tohoto stanoviska z vlastní iniciativy je posoudit rozvoj a dopady digitalizace a robotizace dopravy z hlediska celé společnosti, včetně podniků, pracovníků, spotřebitelů a obecně občanů a prezentovat názory EHSV na to, jak by měl být tento vývoj zohledněn v tvorbě politik EU, aby se náležitě využily příležitosti a zvládla rizika.
1.7

EHSV má za to, že přístup malých a středních podniků k financování je prioritou v zájmu podpory investic těchto podniků do přizpůsobení se digitální transformaci společnosti, obchodu, spotřebitelských modelů a internacionalizace obchodu. Konstatuje, že evropské malé a střední podniky a centra pro digitální inovace financovaná Evropskou unií v dostatečné míře neznají a nevyužívají síť „Entreprise Europe Network“ (EEN). Tento systém by bylo možné zefektivnit posílením dialogu a spolupráce mezi EEN a organizacemi malých a středních podniků.
1.1.

EHSV se domnívá, že z programu zlepšování právní úpravy by se měl stát stálý program pro tvorbu vysoce kvalitních právních předpisů Unie, aniž by byly ohroženy klíčové politické cíle či vznikl deregulační tlak. Nová Komise, jež vznikne po volbách v roce 2019, by v něm měla pokračovat, dále jej rozvíjet a zlepšovat.
4.17

Evropská komise by měla uzavřít smluvní partnerství veřejného a soukromého sektoru pro námořní průmysl s cílem umožnit tomuto odvětví další investice do řešení regulačních a sociálních problémů odvětví lodní dopravy a do využití hospodářského potenciálu činností spjatých s modrým růstem. Evropské inovace by měly být propagovány pomocí speciálního (evropského) programu pro podporu inovací.
4.7.

Přístup Spojených států k sankcím má i některá další omezení, která se týkají přípustnosti, oblasti působnosti a doby trvání řízení, v jejichž důsledku tento sankční přístup umožnil vyřešit jen velmi malý počet případů. Komise by se měla z omezení sankčních mechanismů, které jsou součástí obchodních dohod uzavřených Spojenými státy, jakož i některými dalšími zeměmi včetně Kanady, poučit a měla by na základě toho zhodnotit a zlepšit účinnost vymahatelného mechanismu dodržování právních předpisů, který by se mohl stát součástí kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji. Jedním z potenciálních omezení je riziko, že by EU odradila obchodní partnery od zahájení jednání nebo by oslabila svou pozici při těchto jednáních.
1.5.1

Vítáme záměr EU poskytovat každoroční aktualizace, i nadále nás však znepokojuje, že se často zdá, že Unie více usiluje o to, ukázat, jak se stávající politiky shodují a překrývají s cíli udržitelného rozvoje, než aby se snažila dosáhnout maximální součinnosti tím, že tyto politiky a činnosti náležitě zaměří a přizpůsobí. Pokud by se EU soustředěněji zaměřila na dosažení cílů udržitelného rozvoje, přineslo by to lepší výsledky.
1.13

Jako prevenci radikalizace je třeba vnímat také investice do opatření proti velmi vysoké míře nezaměstnanosti mladých lidí a nejistým pracovním podmínkám panujícím v mnoha zemích EU. EHSV kromě toho požaduje, aby byla dána větší priorita vyšším investicím do boje proti chudobě a integraci mladých lidí do společnosti, vzdělávacích systémů a na pracovním trhu.
5.1.

Politika v oblasti potravin je zastřešující politikou, která organizuje a podporuje rámec potravinových systémů od primární produkce (zemědělci) přes fázi výroby (zpracování) až po spotřebu. Zviditelňuje a explicitně stanoví i to, co je často skryto pod povrchem. Protože potraviny zasahují do tolika oblastí života, např. vzdělávání, zdraví, životní prostředí, obchod, sociální vztahy a kultura, je přínosem komplexní politiky v oblasti potravin to, že si společnost může vyjasnit, co od potravinového systému požaduje a čeho lze v této oblasti dosáhnout. Propojuje i to, co by jinak mohlo být až příliš snadno oddělené a roztříštěné. Otázka, co jíme, jak jíme a jak dnes vyrábíme potraviny a za jakou cenu, má důsledky pro budoucnost.
3.12.

Vzhledem ke složitosti situace, v níž se nacházejí pracovníci věnující se novým formám práce digitálního věku, se EHSV domnívá, že komplexní řešení problémů spojených s uznáním práv v oblasti sociálního zabezpečení pro tyto osoby by bylo možné nalézt prostřednictvím celkové reformy způsobu financování systému. EHSV proto žádá členské státy, aby hledaly řešení pro financování systémů sociálního zabezpečení způsoby, které by zajistily jejich udržitelnost, ale reagovaly by i na potřebu poskytnout přístup k těmto systémům osobám, které vyvíjejí činnost v nových formách práce. Aby byla i v budoucnu zaručena udržitelnost systémů sociálního zabezpečení a aby se zmírnilo zatížení pracovní síly, mělo by se prozkoumat, zda by k tomu mohla být využita část digitalizační dividendy.
4.6.6.

Podpora by měla být dostupná všem, dotace by měly být zaměřeny na obnovitelné zdroje energie, zatímco dotace na faktory podněcující změnu klimatu by nutně měly být postupně ukončeny a výjimky by měly být uplatňovány spravedlivěji, výslovně ne na subjekty, které si nejspíše mohou dovolit zaplatit, ani subjekty, které mají zisky ze znečišťujících látek. Podle MMF činí celosvětová míra dotací na fosilní paliva v současnosti 10 milionů USD za minutu. Odstraněním těchto dotací by se příjmy vlád zvýšily o 3,6 % celosvětového HDP, emise by klesly o více než 20 %, míra předčasných úmrtí z důvodu znečištění ovzduší by se snížila o více než polovinu a celosvětový ekonomický blahobyt by se zvýšil o 1,8 bilionu USD (2,2 % celosvětového HDP). Tato čísla vyzdvihují nespravedlivou povahu stávajícího systému.
5.2.2.1.

EHSV (20) je přesvědčen, že všechny právní předpisy musí být výsledkem veřejné politické diskuse. Má za to, že by evropský legislativní proces bylo vhodné přezkoumat v rámci Lisabonské smlouvy, a bude-li to nutné, v rámci nové smlouvy, aby evropské politiky přinášely lepší výsledky. EHSV by rád zdůraznil kvalitu, legitimitu, transparentnost a inkluzivnost právních předpisů.
2.2.

Kromě změny režimu se usilovalo o nastolení spravedlivějšího a inkluzivnějšího režimu, politických svobod, sociální spravedlnosti, příležitostí a důstojnosti. Tato očekávání byla zmařena, protože se do společenské oblasti nepromítla. K jejich zmaru přispěly specifické politické okolnosti jak uvnitř, tak vně těchto zemí. Šest let poté jsou nadále vznášeny legitimní nároky na hospodářská, sociální a kulturní práva, aniž by byly řešeny, což pro tento region představuje potenciální zárodek nestability.
1.5.

EU by měla podpořit členské státy, aby udržovaly nebo vyvíjely daňové pobídky pro soukromé dary a věnovaly část svých daňových příjmů organizacím občanské společnosti. EU by rovněž měla odstranit překážky, které brání přeshraničním darům, prostřednictvím koordinace daňových předpisů a postupů a měla by investovat do dobročinnosti v celé EU.
3.4.

EHSV se domnívá, že pro fungování eurozóny mají poměrně zásadní význam podpora zvýšení investic a uskutečnění a provedení strukturálních reforem, které by mohly být v rámci procesu evropského semestru prosazovány ještě důrazněji, zejména s přihlédnutím k jednotnému tržnímu rámci. Investice financované EIB, EIF nebo EFSI vykazují pozitivní výsledky, včetně potřebných projektů na regionální úrovni. Jejich objem je však stále nedostatečný pro překonání investiční mezery, vzniklé především v období krize. Tyto nástroje by měly přispět k vytvoření adekvátně robustního systému umožňujícího sdílet veřejné i soukromé finanční zdroje. Měla by pro něj být využitelná řízená pružnost Paktu o stabilitě a růstu tak, aby bylo možné využít zlaté pravidlo, podle něhož by měly být uskutečněny investice a s nimi spojené běžné výdaje tak, aby vedly k dosažení budoucích přínosů a efektů. Zaměření strukturálních reforem by se mělo jednoznačně přesunout z úrovně jednotlivých členských států na celkové fungování jednotného trhu.
1.4.

Výbor se domnívá, že v mnoha stále zaostávajících regionech existuje velký nevyužitý rozvojový potenciál, který by mohly rozvinout právě lokální malé rodinné a tradiční podniky. Touto výzvou by se měla zabývat nejen Komise, ale také další hráči, kteří by měli být intenzivně zapojeni – mj. místní orgány a místní zprostředkovatelé, jako jsou obchodní organizace a finanční instituce.
6.7

EHSV vybízí k pokročení směrem ke globální rámcové dohodě mezi Evropskou unií a společenstvím CELAC, do které by byly zahrnuty zásady jednání v oblasti politického dialogu, spolupráce a udržitelného hospodářského rozvoje. To by mohlo být základem pro geopolitickou intervenci světového dosahu, v jejímž rámci by se vymezila metoda intervence, pokud by byly ohroženy zásady a hodnoty, jež jsou nám společné.
6.9.

Kromě toho by pohyb letadel při pojíždění měl být bez emisí a vzdušné prostředky by měly být navrhovány a vyráběny způsobem, který by umožňoval jejich recyklaci. Evropa by rovněž měla být uznávaná jako centrum excelence pro udržitelná alternativní paliva, včetně leteckých paliv, a to na základě silné evropské energetické politiky.
1.11.

Měla by být podporována opatření, která by inovativním moderním způsobem představovala kulturu a tradice venkova novým generacím, měl by být měřen hospodářský a sociální přínos a měly by být sdíleny a oceňovány osvědčené postupy. Umělci a jiní inspirující kulturní činitelé, někdy pocházející z jiných míst, by měli být podporováni, aby komunitám pomohli uvědomit si plný potenciál místních kulturních statků.
1.11.

EHSV žádá, aby stávající systém správy EU byl přizpůsobený provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. Zastřešující strategie Evropské unie pro udržitelný rozvoj v plném souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030 by zaručila začleňování cílů udržitelného rozvoje do veškeré politiky EU a poskytla by rámec pro koordinaci a monitorování provádění cílů udržitelného rozvoje v EU a v členských státech. Například mechanismus evropského semestru by měl monitorovat cíle udržitelného rozvoje a přispívat k jejich plnění. Kromě toho by se měly tvorba a hodnocení politik EU (např. agendy pro zlepšování právní úpravy) přizpůsobit tak, aby plně zahrnuly cíle udržitelného rozvoje do politického cyklu. Na všechny právní předpisy a návrhy politik by měl být uplatněn test udržitelnosti, aby bylo možné odhadnout účinek na cíle udržitelného rozvoje a rozhodnout o vhodnosti návrhu.
4.9.2.

Potřebný objem elektrického proudu by mohlo vyrobit zhruba 70 větrných elektráren (instalovaných v regionu). Roční objem elektrického proudu, který taková elektrárna vyrobí, stačí na provoz asi 7 000 osobních automobilů, přičemž 1 kWh přijde zhruba na 6–7 centů. Kdyby se 7 000 řidičů spojilo a provozovalo takovou elektrárnu společně, byly by jejich náklady na provoz elektromobilů ještě výrazně nižší. Pro to by ovšem bylo třeba vytvořit příslušné právní a správní podmínky, např. tím, že by byly zpřístupněny sítě pro vzájemnou distribuci, což jsou možnosti, které nabízí digitalizace a které naopak blokuje politická realita!
8.5.

Doprava je záležitostí celé společnosti, a proto je důležité zapojit do vytváření a provádění dopravní politiky občanskou společnost. To by odpovídalo cíli č. 16, který požaduje odpovědné, inkluzivní, participační a zastupitelské rozhodování na všech úrovních. Pokud jde o otázky související s trhem páce a procesem přechodu, měl by klíčovou úlohu sehrát sociální dialog.
5.10.

Dohoda o přidružení s EU by rovněž byla ze strategického hlediska přínosná i pro Mercosur. Na jedné straně by umožnila posílit jeho regionální postavení a usnadnit probíhající úsilí o přiblížení se Tichomořské alianci a na druhé straně by zlepšila jeho schopnost vyjednávat na mezinárodní úrovni a mohla by opětovně vyrovnat některé rozdíly u zemí Mercosuru (a Latinské Ameriky obecně), pokud jde o jejich obchodní a finanční vztahy s jinými mezinárodními konkurenty. Mercosur by těžil z přenosů v oblasti technologií, vědy a vzdělávání a získal by důležitého spojence ve vícestranném rámci, pokud jde o otázky, které na něj mají plný dopad, jako je změna klimatu, udržitelný rozvoj nebo boj proti celosvětovým hrozbám.
EHSV již poukázal na mnohé pozitivní účinky řádně naplánovaných, účinných a účelných a do budoucna orientovaných sociálních investic, které – jak připustila Evropská komise v balíčku sociálních investic – by neměly být chápány jako pouhé náklady, nýbrž jako investice do evropského potenciálu růstu a zaměstnanosti. EHSV vyjadřuje politování nad tím, že se nepodařilo učinit pro uskutečnění těchto cílů více. Sociální investice se po určité době vracejí v podobě hospodářských a sociálních přínosů, jako jsou vyšší zaměstnanost či příjmy z pracovní činnosti, zlepšení zdravotního stavu, pokles nezaměstnanosti, lepší vzdělání, nižší míra chudoby a sociálního vyloučení atd. Přinášejí rovněž větší prosperitu a blahobyt jednotlivců a oživují hospodářství, protože zajišťují kvalifikovanější pracovní sílu, vyšší produktivitu a zaměstnanost. Investice tohoto druhu, zvláště pokud posilují udržitelný růst, by přispěly rovněž k rozvoji dovedností a kvalifikovanosti pracovní síly, přinášejí lepší možnosti uplatnění ve společnosti a na trhu práce, stimulují hospodářství a dopomáhají tak Evropě k tomu, aby z krize vyšla silnější. Zajistily by navíc účinnější a účelnější vynakládání veřejných prostředků a ve střednědobém až dlouhodobém výhledu by tak vedly k úsporám ve veřejných rozpočtech ( 16 ) . EHSV rovněž zdůraznil dlouhodobé náklady, které by vznikly, pokud by v sociální sféře nebyla vyvíjena činnost a neinvestovalo by se do ní. EHSV v této souvislosti upozornil také na význam investic do stabilních systémů sociálního zabezpečení, a to i vzhledem k tomu, že slouží jako automatický stabilizátor ( 17 )
1.12.

EHSV doporučuje, aby byly výsledky postupu stanovování referenčních hodnot pečlivě monitorovány a vyhodnocovány. Nedojde-li časem k dostatečnému pokroku tak, aby nastaly žádoucí účinky, měl by být zaveden právně závazný nástroj, který by členské státy podpořil a doplnil v jejich úsilí o modernizaci systému pojištění v nezaměstnanosti. Vedle doporučení Rady , které by pro členské státy mělo být vodítkem, doporučuje EHSV přijmout směrnici podle článku 153 SFEU , kterou by se stanovily právně závazné minimální standardy pro vnitrostátní systémy pojištění v nezaměstnanosti. V nich by měly být zahrnuty požadavky na celounijní minimální standardy týkající se čistého náhradového poměru , doby vyplácení a míry pokrytí dávek v nezaměstnanosti. Kromě toho se EHSV vyslovuje také pro celounijní minimální standardy pro další vzdělávání a aktivaci v rámci pojištění v nezaměstnanosti.
6.2.

EHSV odsuzuje všechny formy násilí páchaného na ženách a povzbuzuje členské státy, které dosud neratifikovaly Istanbulskou úmluvu, aby své rozhodnutí neprodleně přehodnotily. Měly by být zavedeny celounijní ukazatele pro sběr srovnatelných dat o násilí páchaném na ženách. Pomohlo by to při přípravě účinných politických opatření. Vodítkem pro to, jaký přístup v této souvislosti zaujmout, by mohly být zkušenosti získané v některých zemích EU. EHSV rovněž vyzývá Komisi, aby aktualizovala doporučení o opatřeních pro efektivní boj proti nezákonnému obsahu online a kodex chování pro boj proti nezákonným nenávistným projevům online, na němž se dohodly Evropská komise a světové společnosti působící na poli IT, a do definice nezákonných nenávistných projevů přidala on-line obtěžování a mobbing žen.
2.7.

Bylo by třeba podpořit odstranění překážek a tím i partnerství mezi různými lékařskými a nelékařskými subjekty tím, že by se upřednostnila úloha gerontologa-koordinátora a hlavního ošetřovatele, jehož funkce by měla být posílena, a že by se vytvořily mosty mezi službami ústavní péče, ambulantní péčí a službami, rodinným lékařem a pečovateli z řad příbuzných. Umožnilo by to lépe pochopit poptávku po vybavení a bydlení seniorů.
1.5.

Evropská komise by měla na odstranění škodlivých látek klást přednostní důraz při vypracovávání doplňkových nástrojů, jako je například digitální stavební deník a pas pro renovaci budovy, díky nimž by byli spotřebitelé informováni o renovačním potenciálu budov a které by podpořily provádění uzpůsobených renovačních plánů na základě odborných auditů. V rámci toho by mohly být na úrovni EU vytvořeny další doplňkové nástroje pro zaznamenávání škodlivých látek ve veřejně přístupných budovách, aby byla zaručena ochrana spotřebitelů.
6.16.

EHSV vyzývá členské státy, aby zavedly opatření na podporu organizací občanské společnosti, aniž by to narušilo poskytování veřejných služeb a spravedlivé zdanění. Například by se s přihlédnutím ke schopnosti nevládních organizací platit daně dalo zvážit zavedení omezené možnosti odečítat z daní členské a podpůrné příspěvky.
4.3.1.

Tato trvalá stezka míru vedoucí ze Severního Irska do Nikósie zapojí lidi ze všech společenských vrstev, aby vyvinuli fyzické i duševní úsilí, navázali nová přátelství a setkali se s dalšími lidmi, kteří budou chtít sdílet jejich zkušenosti s konflikty. Tato kulturní trasa napříč Evropou, která na délce 5 000 km sleduje stopy sv. Kolumbána, bude sahat o něco dál než poutníkova původní cesta z Irska do Itálie a bude procházet místy, která byla v minulosti výrazně zasažena válkou a konflikty, jako například západní fronta, Jižní Tyrolsko a Balkán, a po cestě propojí národy i místa. Cestovatele seznámí s příběhy o trvalých následcích konfliktů, ale zejména s mechanismy budování míru. V rámci Stezky bílé holubice budou rovněž zřízena vzdělávací střediska a odbočky směrem do severní, východní, střední a jižní Evropy, aby si poutníci mohli zvolit trasu, která jim umožní navštívit tolik míst, kolik uznají za vhodné. Stezka bílé holubice by byla motivací, aby se tyto „odbočky“ rozšířily jak v rámci EU, tak i mimo ni, přičemž by byly uznávány nejen fyzické cesty, ale i kulturní vazby, např. na Skotsko a zejména Ionu, a podporovalo by se budování míru na místech, jako je Ukrajina a Blízký východ. Mohla by rovněž nalézt způsoby, jak se napojit na jiné již zavedené trasy, jako je Svatojakubská poutní cesta.