Zvláštní zpráva Správa a řízení  
v Evropské komisi –  
osvědčené postupy?CS 2016  č. 27
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel.: +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-6088-8 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/395755 QJ-AB-16-027-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-6073-4 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/17993 QJ-AB-16-027-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-6063-5 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/321537 QJ-AB-16-027-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
K jakémukoli použití či reprodukci obrázku v rámečku 10 na str. 30 je nutné získat povolení přímo od držitele autorských 
práv. Všechna práva vyhrazena.
Správa a řízení  
v Evropské komisi – 
osvědčené postupy?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 27
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy 
zaměřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témat z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby 
byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných 
příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti proved senát V, který se zaměřuje na oblast financování a správy Unie. Audit vedl člen Účetní -
ho dvora Lazaros S. Lazarou, předsedající senátu V, a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu Andreas Antoniades 
a tajemník kabinetu Johan Adriaan Lok, ředitel Peter Welch, vyšší manažer Mariusz Pomienski, vedoucí úkolu Bogna 
Kuczynská a auditoři Rogelio Abarquero Grossi, Erik De Bruyne, Daria Bochnarová, Andreas Dürrwanger, Mehmet 
Ergün, Paul Sime, Michael Tatianos a Carl Westerberg.
Zleva doprava: E. De Bruyne, A. Dürrwanger, J. A. Lok, P . Sime, D. Bochnar, L. S. Lazarou, 
B. Kuczynska , A. Antoniades , P. Welch , M. Pomienski , C. Westerberg , R. Abarquero  Grossi .
03
 Obsah
Bod
 Seznam zkratek
I–VIII  Shrnutí
1–10  Úvod
1–10  Zajištění řádné správy a řízení je prioritou orgánů veřejného a soukromého sektoru
11–14  Rozsah a koncepce auditu
15–57  Připomínky
15–31  Změny ve strukturách správy a řízení a vytvoření útvaru interního auditu a výboru pro pokrok 
v oblasti auditu
15–22  Komise rozlišuje mezi svou vlastní politickou odpovědností a odpovědností svých generálních ředitelů 
za řízení
23–24  Komise zrušila funkci finančního kontrolora a zřídila útvar interního auditu
25 Útvar interního auditu se původně více zaměřoval na otázky celkové správy a řízení v rámci celé instituce…
26 … a nyní věnuje větší pozornost rámci vnitřní kontroly Komise
27–29  Jedním z prvních kroků reformního procesu Komise bylo zřízení výboru pro pokrok v oblasti auditu
30–31  Přezkumy výboru pro pokrok v oblasti auditu se v praxi omezují na práci útvaru interního auditu
32–41  Sladění vnitřních kontrol a finančního výkaznictví s mezinárodními standardy
32–34  Komise zvolila za základ svých standardů vnitřní kontroly rámec COSO…
35–39  … ale dokončit přechod na aktualizovaný rámec COSO je složité
40–41  Díky sestavování roční účetní závěrky v souladu s mezinárodními standardy se zlepšilo finanční výkaznictví
04 Obsah 
42–57  Poskytování nefinančních informací interním a externím zainteresovaným stranám
42–44  Komise poskytuje s účetní závěrkou i nefinanční informace…
45–47  … ale v menší míře než řada jiných organizací
48–51  Od roku 2013 Komise vykazuje významnou (materiální) míru chyb ve svých výdajích
52–53  Podle osvědčených postupů by odhady ohrožených částek měly být založeny na konzistentní metodice
54–57  Základem interního výkaznictví Komise jsou stále zprávy zavedené Prodiho reformou
58–66  Závěry a doporučení
 Příloha I — Rámec GGPS a COSO 2013
 Příloha II — Klíčové prvky vybraných rámců podnikového výkaznictví
 Příloha III —  Přehled výročních zpráv a ročních účetních závěrek vybraných subjektů 
veřejného sektoru
 Odpovědi Komise
05
 Seznam zkratek
ABM : Řízení podle činností ( Activity-Based Management )
AMPR : Roční zpráva o řízení a výkonnosti
CFO : Finanční ředitel
CIPFA : Autorizovaný institut veřejných financí a účetnictví ( Chartered Institute of Public Finance & Accountancy )
CONT : Výbor pro rozpočtovou kontrolu
COSO : Výbor sponzorských organizací Treadwayovy komise ( The Committee of Sponsoring Organisations of the 
Treadway Commission )
EU: Evropská unie
EÚD : Evropský účetní dvůr
FEE : Federace evropských účetních ( Fédération des Experts-comptables Européens )
FSD&A : Diskuse o finančních výkazech a jejich analýza ( Financial Statement Discussion and Analysis )
GAO : Nejvyšší kontrolní úřad USA
GGPS : Řádná správa ve veřejném sektoru ( Good Governance in the Public Sector )
GŘ: Generální ředitelství
GŘ AGRI : Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova
GŘ BUDG : Generální ředitelství pro rozpočet
GŘ DEVCO : Generální ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj
GŘ DIGIT : Generální ředitelství pro informační technologie
GŘ REGIO : Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku
GŘ RTD : Generální ředitelství pro rozvoj výzkum a inovace
GS: Generální sekretariát
IAC: Oddělení interního auditu
IAS: Útvar interního auditu
IASB : Rada pro mezinárodní účetní standardy ( International Accounting Standards Board )
IFAC : Mezinárodní federace účetních ( International Federation of Accountants )
IFRS : Mezinárodní standardy účetního výkaznictví ( International Financial Reporting Standards )
IIA: Institut interních auditorů
IPERIA : Zákon o zlepšení eliminace a vymáhání nesprávných plateb  
(Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act )
06 Seznam zkratek 
IPSAS : Mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor ( International Public Sector Accounting Standards )
IPSASB : Rada pro mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor  
(International Public Sector Accounting Standards Board )
IRC: Mezinárodní rada pro integrované výkaznictví ( International Integrated Reporting Council )
ISSB : Rada pro řízení informační bezpečnosti ( Information Security Steering Board)
NKI : Nejvyšší kontrolní instituce
OECD : Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj
OLAF : Evropský úřad pro boj proti podvodům
PIC: Vnitřní kontrola ve veřejném sektoru ( Public internal control )
Plán řízení : Plán řízení
přípravná skupina : přípravná skupina
Roční plán řízení : Roční plán řízení
RPG : Pokyny k doporučeným postupům ( Recommended Practice Guideline )
SEU : Smlouva o Evropské unii
SFEU : Smlouva o fungování Evropské unie
souhrnná zpráva : Souhrnná zpráva
Strategické plánování a programování : Strategické plánování a programování
Ústřední finanční služba : Ústřední finanční služba
Výbor nezávislých odborníků : Výbor nezávislých odborníků
Výbor pro pokrok v oblasti auditu : Výbor pro pokrok v oblasti auditu
Výroční zpráva o činnosti : Výroční zpráva o činnosti
07
 Shrnutí
I
V důsledku rezignace Santerovy Komise a v reakci na zprávy výboru nezávislých odborníků schválila Komise 
v březnu 2000 bílou knihu s názvem „Reforma Komise“, jejímž cílem byla modernizace správy a řízení v Komisi. Navr -
hované reformy zahrnovaly nastavení priorit a přidělování zdrojů, změnu politiky v oblasti lidských zdrojů a reformu 
auditu, finančního řízení a kontroly. Bílá kniha a zpráva výboru nezávislých odborníků dodnes mají vliv na rozhodo -
vání a správu a řízení v Komisi.
II
Nadále je vyvíjen tlak na to, aby Komise měla vynikající mechanismy správy a řízení. Jak se vysvětluje v nedávno 
zveřejněném dokumentu Komise: „Žijeme v době značného tlaku na veřejné finance na všech úrovních v EU. (…) Za 
těchto okolností je mimořádně důležité, aby byly ve veřejném sektoru zavedeny nejmodernější rámce a standardy.“1 
Řádná správa a řízení není jen otázkou vztahů, ale týká se také dosahování výsledků a poskytování nástrojů subjek -
tům s rozhodovací pravomocí k tomu, aby mohly vykonávat svou práci. Měla by napomáhat efektivnímu využívání 
zdrojů, posílit povinnost odpovídat se za jejich správu, prosazovat důkladný dohled, zlepšovat organizační vedení, 
řízení a kontrolu. Je-li těchto cílů dosaženo, mělo by to vést k účinnějším opatřením2.
III
Předpisy a mechanismy, které Komise přijala, v zásadě odrážely osvědčenou praxi v dané době, nicméně ta se dále 
rozvíjela. Zkoumali jsme proto současné mechanismy správy a řízení v Komisi s důrazem na audit, finanční řízení 
a kontrolu, abychom zjistili, zda jsou v souladu s osvědčenými postupy a zda zároveň stále splňují potřeby Komise.
IV
Osvědčené postupy se od reforem roku 2000 nadále rozvíjejí. Přestože byla podniknuta určitá opatření3, dospěli 
jsme k závěru, že v několika oblastech se Komise odklání od osvědčených postupů, které jsou stanoveny ve standar -
dech nebo zavedeny v mezinárodních subjektech, jež jsme vybrali jako referenční, nebo se jich nedrží v plné míře.
1 Evropská komise: Systém vnitřní kontroly ve veřejném sektoru: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm .
2 Viz Autorizovaný institut veřejných financí a účetnictví (CIPFA)/Mezinárodní federace účetních (IFAC), „Mezinárodní rámec: řádná správa a řízení ve 
veřejném sektoru“, 2014, s. 6.
3 Včetně zveřejnění diskuse o finančních výkazech a jejich analýzy spolu s účetní závěrkou EU připravenou na akruální bázi, vypracování zpráv 
o výkonnosti (což v roce 2015 vedlo ke sloučení s výkaznictvím o řízení v roční zprávě o řízení a výkonnosti) a přechodu na aktualizovaný integrovaný 
rámec COSO pro vnitřní kontrolu z roku 2013.
08 Shrnutí 
V
Vzhledem k rozlišování „politické odpovědnosti komisařů“ a provozní odpovědnosti generálních ředitelů není vždy 
jasné, zda „politická odpovědnost“ zahrnuje odpovědnost za generální ředitelství, nebo zda je od ní oddělena. 
Nedávné organizační reformy se začaly zaměřovat na některá rizika spojená s kulturou izolovanosti v rámci organi -
zace. Aby však Komise mohla pokračovat v řešení klíčových rizik, bude muset více posílit strukturu správy a řízení 
instituce jako celku.
VI
Útvar interního auditu se zaměřuje na systémy vnitřní kontroly Komise. V posledních letech se v souvislosti s její 
správou a řízením soustředil především na otázky informační bezpečnosti v rámci instituce. Výdaje mimo Komisi (za 
které je Komise odpovědná) spadají do odpovědnosti auditních ředitelství a oddělení ve výdajových generálních 
ředitelstvích. To má dopad na informace, které se předkládají auditnímu výboru Komise. Role výboru pro pokrok 
v oblasti auditu (a účast nezávislých a externích členů) je více omezena, než jak je tomu u auditních výborů v mezi -
národních organizacích, které jsme zvolili za referenční subjekty.
VII
Komise nedávno začala předkládat spolu s účetní závěrkou i nefinanční informace. Navzdory těmto zlepšením však 
stále poskytuje vedle finančních výkazů méně nefinančních informací než ostatní organizace, které jsme vybrali pro 
srovnání z hlediska osvědčených postupů.
VIII
Komisi doporučujeme, aby:
 ο v souladu s požadavky kladenými na evropské subjekty veřejného zájmu vysvětlila v případech, kdy se rozhod -
ne neuplatnit osvědčené postupy, jaké ji k tomu vedly důvody,
 ο vyzvala IAS, aby prováděl více auditů v oblasti rámcové správy a řízení,
 ο dokončila proces harmonizace svého kontrolního rámce se zásadami COSO 2013,
 ο zveřejňovala roční účetní závěrku ještě dříve.
09 Shrnutí 
 ο shromáždila informace nyní předkládané v řadě jiných zpráv do jediné zprávy nebo do sady zpráv pro účely 
vyvozování odpovědnosti, která by vedle účetní závěrky obsahovala také:
– prohlášení o správě a řízení,
– zprávu předsedy,
– analýzu provozních a strategických rizik,
– zprávu o nefinanční výkonnosti,
– informace o činnostech během roku a dosažení cílů politik,
– zprávu o úloze a závěrech auditního výboru,
– prohlášení o střednědobé a dlouhodobé fiskální udržitelnosti, případně spolu s odkazy na informace obsa -
žené v jiných zprávách;
 ο předkládala tuto zprávu nebo sadu zpráv pro účely vyvozování odpovědnosti, aby auditor mohl provést audit 
účetní závěrky a zkontrolovat soulad ostatních informací v ní uvedených s účetními informacemi,
 ο zveřejňovala v roční účetní závěrce nebo k ní přiložených informacích odhadovanou míru chyb stanovenou na 
základě jednotné metodiky,
 ο pravidelně aktualizovala a zveřejňovala své mechanismy správy a řízení a podávala vysvětlení k uplatněným 
strukturám a procesům ve vztahu ke zvolenému rámci,
 ο přeměnila výbor pro pokrok v oblasti auditu na auditní výbor, v němž většinu budou tvořit nezávislí externí čle -
nové, a rozšířila jeho mandát tak, aby se vztahoval na řízení rizik, finanční výkaznictví a práci a výsledky odděle -
ní pro ověřování ex post  a auditních ředitelství.
10
 Úvod
Zajištění řádné správy a řízení je prioritou orgánů 
veřejného a soukromého sektoru
01 
Po sérii úpadků podniků v devadesátých letech se otázka správy a řízení společ -
ností dostala do zorného pole veřejnosti – zlepšení mechanismů správy a řízení 
v soukromém sektoru se staly klíčovou politickou prioritou. Úpadky byly zpra -
vidla doprovázeny situací, kdy plný rozsah rizika nebo nedovoleného chování 
buď nebyl členům řídícího orgánu znám, nebo o něm věděla jen malá skupina 
nejvlivnějších (většinou výkonných) členů správní rady. Znepokojení nad selhá -
ními v soukromém sektoru vedly ke změnám právních předpisů EU, na základě 
kterých se od všech subjektů veřejného zájmu4 začalo požadovat, aby dodržovaly 
kodex správy a řízení5 a toto potvrdily ve své zveřejněné výroční zprávě a účetní 
závěrce.
02 
Rozhodnutí přijmout mechanismy řádné správy a řízení se rozšířilo i na veřejný 
sektor. Odrazem těchto snah je nedávné přijetí dokumentu CIPFA/IFAC s názvem 
Good governance in the Public Sector6 (GGPS, Řádná správa a řízení ve veřejném 
sektoru) stejně jako iniciativa týkající se vnitřní kontroly ve veřejné správě, vede -
ná EU7, která se zaměřuje na náležité správní a kontrolní mechanismy v zemích, 
které usilují o přijetí do EU.
03 
Řádná správa a řízení (viz rámeček 1 ) není jen otázkou vztahů, ale týká se také 
dosahování výsledků a poskytování nástrojů subjektům s rozhodovací pravomocí 
k tomu, aby mohly vykonávat svou práci.4 Jako například společnosti 
kotované na burze (směrnice 
Evropského parlamentu 
a Rady 2004/39/ES ze dne 
21. dubna 2004 o trzích 
finančních nástrojů, o změně 
směrnic Rady 85/611/EHS 
a 93/6/EHS a směrnice 
Evropského parlamentu 
a Rady 2000/12/ES a o zrušení 
směrnice Rady 93/22/EHS 
(Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1).
5 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2013/34/
EU ze dne 26. června 2013 
o ročních účetních závěrkách, 
konsolidovaných účetních 
závěrkách a souvisejících 
zprávách některých forem 
podniků (Úř. věst. L 182, 
29.6.2013, s. 19), ve znění 
směrnice 2014/95/EU 
(Úř. věst. L 330, 15.11.2014, s. 1) 
(směrnice o účetnictví).
6 Autorizovaný institut 
veřejných financí a účetnictví 
(CIPFA)/Mezinárodní federace 
účetních (IFAC), „Mezinárodní 
rámec: řádná správa a řízení ve 
veřejném sektoru“, 2014.
7 Vnitřní kontrola ve veřejné 
správě je platformou pro 
výměnu informací 
a osvědčených postupů mezi 
veřejnými správami v EU.
Řádná správa a řízení
Řádná správa a řízení ve veřejném sektoru podporuje přijímání rozhodnutí na základě lepších informací 
a účinnější využívání zdrojů. Posiluje povinnost odpovídat se za správu těchto zdrojů. Řádná správa a řízení 
se vyznačuje důkladným dohledem, který vytváří tlak na zlepšování výkonnosti ve veřejném sektoru a na boj 
s korupcí. Řádná správa a řízení může zlepšit organizační vedení, řízení a dohled, což vede k účinnějším opat -
řením, a tím i lepším výsledkům8.
8 Autorizovaný institut veřejných financí a účetnictví (CIPFA)/Mezinárodní federace účetních (IFAC), „Mezinárodní rámec: řádná správa a řízení ve 
veřejném sektoru“, 2014, s. 6.Rámeček 1
11 Úvod 
04 
Obavy nad správou a řízením v Evropské komisi vyvrcholily v roce 1999 odstou -
pením Santerovy Komise a zejména zprávou výboru nezávislých odborníků 
jmenovaného Parlamentem, aby prošetřil problémy, jež byly příčinou rezignace, 
a doporučil další postup. Stížnost výboru, že nemohl najít nikoho, kdo by byl 
„připraven nést odpovědnost“, byla jádrem jeho kritiky způsobu řízení v rámci 
Komise (viz rámeček 2 ). Tyto události a zpráva výboru nezávislých odborníků 
vedly k tomu, že v roce 2000 se Prodiho Komise dohodla na uceleném balíčku 
reforem, jejichž účelem bylo modernizovat správu a řízení Komise („Prodiho 
reforma“). Bílá kniha, odstoupení Komise a zpráva výboru nezávislých odborníků 
dodnes ovlivňují rozhodování Komise. Rámeček 2Rámec správy a řízení a povinnosti odpovídat se
Podle rámce Řádná správa a řízení ve veřejném sektoru  správa a řízení zahrnují opatření zavedená s cílem 
zajistit, aby byly definovány a dosaženy zamýšlené účinky pro zainteresované strany.
Zásady COSO 20139 uvádějí, že správní orgán prokazuje nezávislost na vedení a vykonává dohled nad vývo -
jem a prováděním vnitřní kontroly10 (rámeček 10 ).
Povinnost odpovídat se je klíčovým prvkem správy a řízení, zejména ve veřejném sektoru. Federace IFAC  ji 
definuje jako proces, kdy subjekty veřejného sektoru a jednotlivci v něm nesou odpovědnost za svá rozhod -
nutí a činy, včetně spravování veřejných finančních prostředků a všech aspektů výkonnosti, a podrobují se 
náležité externí kontrole. Toho lze dosáhnout tím, že všechny strany tyto povinnosti jasně chápou a mají jasně 
vymezené role v rámci dobře nastavené struktury. Povinnost odpovídat se tedy znamená nést odpovědnost 
za svěřené úkoly11.
Komise se podílí na prosazování řádné správy a řízení v členských státech EU prostřednictvím sítě pro vnitř -
ní kontrolu ve veřejném sektoru (dále také „ síť PIC “). Zdůrazňuje význam náležité kontroly a uplatňování 
osvědčených postupů: „Žijeme v době značného tlaku na veřejné finance na všech úrovních v EU. Daňoví 
poplatníci v každém členském státě více než kdy jindy očekávají hodnotu za peníze a veřejný sektor odpovídá 
za řádné a efektivní řízení finančních prostředků, jež mu byly svěřeny. Veřejný sektor musí prokázat, že zdroje 
se vynakládají efektivně a že výstupy a výsledky plní svůj účel. Za těchto okolností je mimořádně důležité, aby 
byly ve veřejném sektoru zavedeny nejmodernější rámce a standardy.“12
Toto jsou příklady osvědčených postupů z příslušných kodexů a pokynů. Rámečky uvádějící takové příklady 
označujeme v této zprávě symbolem .
9 Výbor sponzorských organizací Treadwayovy komise (COSO), Internal Control  – Integrated Framework  (Vnitřní kontrola – integrovaný rámec), 2013.
10 Zdroj:  Internal Control – Integrated Framework (Vnitřní kontrola – integrovaný rámec), shrnutí, © Committee of Sponsoring Organisations of the 
Treadway Commission (COSO).
11 Výbor IFAC pro veřejný sektor, Governance in the Public Sector: A Governing Body Perspective  (Správa a řízení ve veřejném sektoru z pohledu 
řídícího orgánu), 2001, s. 12.
12 Evropská komise: Systém vnitřní kontroly ve veřejném sektoru: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm .Pokyny
pro řádnou
správu a řízení
OSVĚDČENÉ
POSTUPY
12 Úvod 
05 
Komise svůj reformní program postavila na třech pilířích: na reformách ve sta -
novování priorit a sestavování rozpočtu, na modernizaci politiky lidských zdrojů 
a na zlepšení auditu, finančního řízení a kontroly ( obrázek 1 ). Komise tvrdí, že 
období „změny kultury“ by mělo vycházet z pěti hlavních zásad: nezávislosti Ko -
mise, odpovědnosti, povinnosti odpovídat se, účinnosti při dosahování výsledků 
a transparentnosti. Obrázek 1Tři pilíře Prodiho reformy (bílé knihy)
Zdroj: Evropský účetní dvůr (EÚD) na základě KOM(2000) 200 v konečném znění/2 „Reforma Komise – bílá kniha, část I“.
Reforma
na základě bílé knihy z roku 2000
Pilíře
CílePolitika
v oblasti
 lidských zdrojůNastavení  
politických priorit 
a přidělování 
zdrojů
Zlepšit ﬁnanční 
řízení, efektivnost
a vyvozování 
odpovědnostiModernizace politiky
v oblasti lidských zdrojů 
od náboru až po penzi 
[…] ve prospěch
zaměstnanců ve všech 
platových třídáchZavést účinnější 
metodu stanovování 
priorit a přidělování 
zdrojů Audit,
ﬁnanční řízení 
a kontrola
13 Úvod 
06 
V rámci prvního pilíře reformy byly pro každý útvar Komise zavedeny nové ná -
stroje plánování a monitorování (plány řízení a výroční zprávy o činnosti). Třetí 
pilíř ( rámeček 3 ) zjednodušil pravidla schvalování výdajů. Předmětem intenzivní 
debaty byla otázka, jakým způsobem v rámci Komise řídit a kombinovat jed -
notlivé odpovědnosti. Klíčové role plnila Komise jako sbor komisařů, jednotliví 
komisaři, finanční kontrolor a generální ředitelství (GŘ) (a generální ředitelé, kteří 
v nich plní vedoucí správní úlohu).
Třetí pilíř Prodiho reformy: modernizace systému finančního řízení, kontroly 
a auditu13
Reformování systému finančního řízení, kontroly a kvality v souladu s osvědčenými postupy:
 οpřenesení odpovědnosti za kontrolu výdajů z finančního kontrolora na generální ředitelství,
 οprohlášení každého generálního ředitele ve výroční zprávě o činnosti, že byly zavedeny odpovídající vnitř -
ní kontroly a že zdroje byly využity pro zamýšlené účely,
 οvytvoření finančních oddělení v generálních ředitelstvích, která poskytují poradenství a pomoc operačním 
oddělením,
 οvytvoření ústřední finanční služby, která poskytuje poradenství operačním útvarům,
 οzřízení útvaru interního auditu (IAS), který asistuje vedoucím pracovníkům v rámci Komise, pod vedením 
místopředsedy pro reformu,
 οzřízení specializovaného „auditního oddělení“ v každém generálním ředitelství, které spadá přímo pod 
generálního ředitele,
 οvytvoření výboru pro pokrok v oblasti auditu, který sleduje kontrolní procesy Komise, plnění auditních 
doporučení a kvalitu auditní práce.
Stanovení povinností schvalujících osob a přímých nadřízených:
 οvypracování zjednodušených a snadno dostupných pravidel, která vymezují povinnosti zaměstnanců s klí -
čovou finanční rolí.
13 Zdroj:  EÚD na základě KOM(2000) 200 v konečném znění/2.Rámeček 3
14 Úvod 
07 
Další reforma, která nebyla součástí této bílé knihy, ale byla navržena při projed -
návání návrhu Komise na přepracování finančního nařízení, spočívala ve změně 
základu pro sestavování účetních výkazů EU. Po nátlaku Rady Komise přijala úkol 
zavést do roku 2005 systém akruálního účetnictví na základě mezinárodních 
standardů14.
08 
Komise urychleně začala realizovat Prodiho reformy: výbor pro pokrok v oblasti 
auditu se sešel v prosinci 2000 (viz bod 27), následující den byl jmenován externě 
najatý vedoucí interního auditu. Nové finanční nařízení bylo schváleno 25. červ -
na 2002 a nový služební řád 22. března 2004. V roce 2005 Komise sestavila první 
roční účetní závěrku na akruální bázi podle standardů IPSAS15.
09 
Ve zprávě Komise o postupu reformy z prosince 2005 se uvádí, že klíčové zásady 
tvořící základ reformních opatření jsou i nadále platné a že Komise se rozhod -
la budovat na svých výsledcích a „zajistit, aby její zdroje, finanční i lidské, byly 
využívány účinně a účelně a otevřeným transparentním způsobem tak, aby byla 
usnadněna kontrola a aby se upevnila důvěra evropských občanů“16.
10 
Od tohoto prohlášení uplynulo více než deset let. Předpisy a mechanismy, které 
Komise přijala, v zásadě odrážely osvědčené postupy v té době, nicméně pravi -
dla správy a řízení v soukromém i veřejném sektoru se nadále rozvíjela. Členové 
Komise potřebují účinné nástroje k tomu, aby mohli nést celkovou odpovědnost 
za řízení rozpočtu EU.14 Účetní dvůr tento krok 
doporučoval od roku 1978. Viz 
Eduardo Ruiz García, The Role 
of the Court of Auditors in 
Modernising the Accounting 
System of the European 
Institutions  (Role Evropského 
účetního dvora při 
modernizaci účetního 
systému evropských institucí), 
věstník Revista Española de 
Control Externo, květen 2013.
15 Mezinárodní účetní standardy 
pro veřejný sektor 
(International Public Sector 
Accounting Standards )
16 KOM(2005) 668 v konečném 
znění ze dne 21. prosince 2005 
„Zpráva o postupu reformy 
Komise po ukončení 
reformního mandátu“.
15
 Rozsah a koncepce auditu
11 
Hlavní auditní otázkou, kterou jsme si kladli při vypracování této zprávy zaměře -
né na audit, finanční řízení a kontrolu, bylo:
Jsou mechanismy správy a řízení v Komisi v souladu s uznávanými 
osvědčenými postupy17 a potřebami Komise?
12 
Soustředili jsme se na následující záležitosti (viz obrázek 1 a rámeček 3 ):
 ο změny ve strukturách správy a řízení a vytvoření útvaru IAS a výboru APC 
(body 15–31),
 ο sladění vnitřních kontrol a finančního výkaznictví s mezinárodními standardy 
(body 32–41),
 ο poskytování nefinančních informací interním a externím zainteresovaným 
stranám (viz body 42–56).
13 
Jako hlavní referenční dokument jsme použili GGPS ( rámeček 2 ). Zohlednili jsme 
rovněž dřívější studii IFAC s názvem Governance in the Public Sector: A Governing 
Body Perspective (Správa a řízení ve veřejném sektoru z pohledu řídícího orgánu), 
zejména abychom se důkladně seznámili s osvědčenými postupy, které existovaly 
v době Prodiho reformy18. Hlavním východiskem pro opatření Komise v oblasti 
vnitřní kontroly během období, kdy reforma probíhala, byl rámec COSO (bližší 
vysvětlení obsahují body 32–39). Poslední revize rámce COSO (2013) je založena 
na zásadách a uvádí vnitřní kontrolu do kontextu s řádnou správou a řízením. 
Porovnali jsme obsah GGPS s obsahem COSO 2013 (viz příloha I)  s cílem získat 
informace pro diskusi o osvědčených postupech v oblasti správy a řízení. Zohled -
nili jsme rovněž požadavky směrnic EU, které se vztahují na subjekty veřejného 
zájmu, a doporučení Komise v této oblasti19.
14 
V rámci auditu jsme přezkoumali dokumenty Komise (bílou knihu, interní a ex -
terní zprávy), dokumenty příslušných mezinárodních subjektů (CIPFA, FEE, IASB, 
IFAC, OECD20 atd.), akademické publikace apod. Setkali jsme s hlavními aktéry 
v rámci Komise včetně členů výboru pro pokrok v oblasti auditu a jeho přípravné 
skupiny, zástupců IAS, generálního sekretariátu a GŘ pro rozpočet (GŘ BUDG). 
Projednali jsme osvědčené postupy se skupinou odborníků vybraných z před -
ních mezinárodní organizací, auditorů veřejného sektoru, nezávislých odborníků 
a univerzitních pracovníků a o reformním procesu jsme hovořili s lidmi, kteří se 
na něm významně podíleli. V nejvyšších kontrolních institucích členských států 
EU jsme provedli průzkum týkající se správy a řízení ve veřejném sektoru v jejich 
jurisdikci. Čerpali jsme také z výsledků našich auditů a zpráv od roku 2001.17 Pojem „osvědčené postupy“ 
používáme v této zprávě pro 
všechny postupy označované 
jako „osvědčené“, „stěžejní“ 
nebo „dobré“ v jednotlivých 
referenčních dokumentech.
18 Výbor IFAC, Governance in the 
Public Sector: A Governing Body 
Perspective  (Správa a řízení ve 
veřejném sektoru z pohledu 
řídícího orgánu), 2001.
19 Směrnice o účetnictví (viz 
pozn. pod čarou č. 4), 
doporučení Komise ze dne 
9. dubna 2014 o kvalitě 
podávání zpráv o správě 
a řízení společností (zásada 
„dodržuj, nebo vysvětli“) 
(Úř. věst. L 109, 12.4.2014, s. 43). 
Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2014/56/EU 
ze dne 16. dubna 2014, kterou 
se mění směrnice 2006/43/ES 
o povinném auditu ročních 
a konsolidovaných účetních 
závěrek (Úř. věst. L 158, 
27.5.2014, s. 196) (směrnice 
o povinném auditu) a nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 537/2014 ze dne 
16. dubna 2014 o specifických 
požadavcích na povinný audit 
subjektů veřejného zájmu 
a o zrušení rozhodnutí Komise 
(Úř. věst. L 158, 27.5.2014, s. 77).
20 Viz seznam zkratek.
16
 Připomínky
Změny ve strukturách správy a řízení a vytvoření 
útvaru interního auditu a výboru pro pokrok v oblasti 
auditu
Komise rozlišuje mezi svou vlastní politickou odpovědností 
a odpovědností svých generálních ředitelů za řízení
15 
Evropská komise je výkonným orgánem EU. Její řídicí orgán (viz rámeček 4 ), tedy 
sbor komisařů (sbor), je nejvyšším rozhodovacím orgánem Komise. Podle Smlou -
vy nese Komise kolektivní odpovědnost za plnění rozpočtu. Povinnosti Komi -
se však dalece přesahují plnění rozpočtu. V praxi má monopol na navrhování 
právních předpisů EU21, připravuje prováděcí pravidla k legislativním aktům a má 
významnou roli při dohledu nad prosazováním práva EU22.
16 
Jednotliví komisaři mají přidělenu odpovědnost za konkrétní politiky. To zname -
ná, že většina z nich má vedoucí pozici ve vztahu k jednomu nebo více gene -
rálních ředitelství (GŘ)23. V čele generálních ředitelství stojí generální ředitelé24. 
Pravomoc Komise schvalovat výdaje EU je v praxi přenesena na generální ředitele 
(kteří tak zastávají funkci tzv. pověřené schvalující osoby).21 Podle čl. 17 odst. 2 SEU „[n]
estanoví-li Smlouvy jinak, 
mohou být legislativní akty 
Unie přijaty pouze na návrh 
Komise“.
22 Příkladem je politika 
hospodářské soutěže.
23 V této zprávě používáme 
termín „generální ředitelství“ 
jak pro generální ředitelství, 
tak pro útvar.
24 V této zprávě používáme 
termín „generální ředitel“ jak 
pro generálního ředitele, tak 
pro ředitele útvaru.
Řídící orgán
Řídícím orgánem je osoba (osoby) nebo skupina s primární odpovědností za dohled nad strategickým smě -
rováním subjektu, jeho operacemi a vyvozováním odpovědnosti. Tento řídící orgán má rozhodující vedoucí 
úlohu, pokud jde o plnění, hodnocení a zlepšování správy a řízení subjektu25.
25 Autorizovaný institut veřejných financí a účetnictví (CIPFA)/Mezinárodní federace účetních (IFAC), „Mezinárodní rámec: řádná správa a řízení ve 
veřejném sektoru“, 2014, s. 9.Rámeček 4Pokyny
pro řádnou
správu a řízení
OSVĚDČENÉ
POSTUPY
17 Připomínky 
17 
Ve svém sdělení o pracovních metodách Komise z listopadu 2014 předseda 
Juncker zdůraznil, že „komisaři by měli přijmout plnou politickou odpovědnost za 
práci vykonávanou útvary, jež jsou jim podřízeny“26. Zorganizoval rovněž sbor ko -
misařů tak, aby „fungoval společně jako silný tým, spolupracoval napříč portfolii 
(…) a překonával izolovanost v rámci organizace společnou prací v těch oblas -
tech, kde (sbor komisařů) může skutečně něčeho dosáhnout“27 (viz obrázek 2 ).
18 
Od zavedení reformy Komisi pomáhá řada řídicích skupin ( obrázek 3 ).
 ο Řídicí skupina28 pro řízení podle činností, která byla vytvořena s cílem koordi -
novat politiku a strategické otázky spojené se třemi oblastmi reformy (strate -
gické plánování a programování, zaměstnanecká politiky, finanční řízení a au -
dit). Od roku 2015 se zabývá také správou oblasti informačních technologií 
v rámci Komise. Předsedá jí generální tajemník a sdružuje generální ředitele 
a kabinety29 odpovídající za ústřední služby.
 ο Skupina generálních ředitelů, vytvořená, aby zavedla reformu, která nyní 
dohlíží na koordinaci provádění politik a je platformou pro projednávání 
průřezových otázek.
 ο Skupina ředitelů pro zdroje, vytvořená k tomu, aby přezkoumala konkrétní 
záležitosti spojené s prováděním reformy, je poradním orgánem ředitelů pro 
zdroje30 a jejím cílem je podporovat jednotné a optimální řízení zdrojů Komi -
se a zajistit, aby byly zohledněny potřeby operačních útvarů. Je platformou 
pro projednávání a výměnu osvědčených postupů mezi průřezovými a ope -
račními útvary.26 Sdělení předsedy Komise: 
Pracovní postupy Evropské 
komise 2014–2019. C(2014) 
9004, s. 7.
27 Sdělení předsedy Komise: 
Pracovní postupy Evropské 
komise 2014–2019. C(2014) 
9004, s. 2.
28 Řízení podle činností 
(Activity-Based Management )
29 Jinak také kanceláře 
generálních ředitelů.
30 Komise definuje ředitele pro 
zdroje jako člena správní rady, 
který odpovídá na řízení 
zdrojů na úrovni generálního 
ředitelství včetně plánování, 
řízení lidských a finančních 
zdrojů (SEK(2003) 59 
v konečném znění).
18 Připomínky Obrázek 2Sbor komisařů listopad 2014 – červen 20161

Dombrovskis
Ansip
Katainen
Šefčovič








Předseda JunckerTimmermansGeorgievaMogheriniová
Oblast odpovědnosti místopředsedů (MP) podle barvy  
MP: Rozpočet a lidské zdroje.
MP: Energetická unie.
MP: pro pracovní místa, růst, investice
a konkurenceschopnost.
MP: Euro a sociální dialog.
MP: Jednotný digitální trh.

Oblasti, k nimž obzvláště přispívají.


Komisaři jsou členy projektových týmů, které 
vedou místopředsedové. Sbor komisařů zahrnuje předsedu Komise, sedm 
místopředsedů (MP), včetně prvního místopředsedya vysoké představitelky Unie pro zahraniční věcia bezpečnostní politiku a 20 komisařů odpovědných za jednotlivá portfolia.
Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci
a bezpečnostní politiku / MP.První MP:  zlepšování právní úpravy,interinstitucionální vztahy, právní stát a Listina základních práv.Stylianides: Humanitární pomoca řešení krizí
Hahn: Evropská politikasousedství a jednánío rozšíření 
Avramopoulos: Migrace, vnitřní věci a občanství 
Thyssenová:Zaměstnanost,sociální věci,dovednostia pracovní mobilita
Moscovici: Hospodářskéa /f_inanční záležitosti, daně a cla
Hill: Finanční stabilita, /f_inanční služby a unie kapitálových trhů
Jourová: Spravedlnost, spotřebiteléa rovnost žena mužů
Oettinger: Digitální ekonomika a společnost
Navracsics: Vzdělávání, kultura, mládež a sportBie
ńkowska : Vnitřní trh, průmysl,podnikání a malé a střední podnikyVestagerová: Hospodářská soutěž
Moedas: Výzkum,věda a inovace Creţuová:Regionální politikaHogan:Zemědělstvía rozvoj venkovaBulcová:DopravaArias Cañete: Opatřenív oblasti klimatua energetiky Vella: Životní prostředí, námořní 
záležitosti a rybolovAndriukaitis: Zdraví a bezpečnost potravinMalmströmová: ObchodMimica: Mezinárodní 
spolupráce a rozvoj
1 Komisař Hill dne 15. července 2016 odstoupil a jeho portfolio převzal místopředseda Dombrovskis a komisař Moscovici.
Zdroj: EÚD, na základě přílohy 3 Pracovních postupů Evropské komise 2014–2019, C(2014) 9004.
19 Připomínky 
Tok informací o vnitřní kontrole určených pro sbor komisařůObrázek 3
Zdroj: EÚD.
Generální ředitelství
Skupina generálních
ředitelů
Řídící skupina 
pro řízení podle činností 
Ústřední ﬁnanční služba
OLAF
Útvar interního auditu Generální sekretariát
bbbbbbbbb
b
b
b
b
bccccc
c Výbor pro pokrok
v oblasti audituSkupina ředitelů
pro zdroje 
Generální ředitel
Ředitel pro zdrojeŘídící skupiny
Sbor 
komisařů 
20 Připomínky 
19 
Generální sekretariát odpovídá za řadu procesů v rámci Komise, včetně rozhodo -
vání, správy dokumentů, plánů obnovy činnosti a strategického plánování a pro -
gramování. Řídí proces kolektivního rozhodování a poskytuje podporu předsedo -
vi a místopředsedům. Koordinuje činnosti napříč oblastmi politik a útvary Komise 
a funguje jako její styčný bod, který řídí vztahy s ostatními evropskými orgány, 
národními parlamenty a nevládními organizacemi a subjekty.
20 
Výbor nezávislých odborníků se obával, aby generální ředitelé nezůstali bez pod -
pory31. Doporučil proto vytvořit ústřední finanční službu (CFS). Tento útvar spadá 
pod GŘ BUDG a poskytuje podporu a poradenství v otázkách finančního řízení, 
výkladu finančních pravidel a právních předpisů, vnitřní kontroly a řízení rizik.
21 
Za schvalování všech výdajů byl až do reformy odpovědný finanční kontrolor 
Komise. Vedlo to ke kritice, že generální ředitelství se domnívají, že jejich odpo -
vědnost za vynakládání prostředků EU v podstatě končí poté, co získají schválení 
od finančního kontrolora (viz bod 4). Komise pozici finančního kontrolora zrušila 
a odpovědnost za kontroly přenesla na generální ředitelství. Tento posun od 
systému centralizovaného předběžného schvalování k systému decentralizova -
né odpovědnosti a následné povinnosti odpovídat se byl základním stavebním 
kamenem reformy. V důsledku toho však nebylo vždy zcela jasné, zda odpověd -
nost Komise jako celku zahrnuje také odpovědnost za činnosti jejích generálních 
ředitelů, nebo zda je od jejich odpovědnosti oddělena (viz obrázek 4 ).31 Výbor nezávislých odborníků, 
Second Report on Reform of the 
Commission  (Druhá zpráva 
o reformě Komise), 1999, s. 118.
21 Připomínky 
Odpovědnost KomiseObrázek 4






 




28 komisařů
DEVCO:
JRC:
DGT:
NEAR:
RTD:
OIB:
GROW:
COMM:
AGRI:
CONNECT:






0 1000 2000 3000„Kolektivní politická odpovědnost“ ¹
„Odpovědnost za celý proces řízení“ ¹
Ostatní GŘ (33)Generální ředitelství / Služební personál³GŘ/AOD ²„Sbor komisařů nese společnou politickou odpovědnost, ale v praxi své pravomoci v oblasti plnění rozpočtu nevykonává. 
Těmito úkoly každoročně pověřuje jednotlivé úředníky.“/one.superior
„Odpovědnost schvalujících osob se týká celého procesu řízení, od určení toho, co je třeba udělat k dosažení cílů politiky 
stanovených daným orgánem, až po řízení prováděných činností z operativního i rozpočtového hlediska.“/one.superior
Deset největších generálních ředitelství řídí přibližně 
50 % ze 33 tisíc úředníků pracujících v Komisi. 
Přibližně16,5 tisícúředníků
1  COM(2015) 377 final ze dne 23. července 2015 „Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2014“, s. 11. Jednotliví úředníci, kterých 
se to týká (většinou generální ředitelé a vedoucí útvaru) jsou označováni za „pověřené schvalující osoby“, anglickou zkratkou „AOD“ nebo 
zkráceně v tomto obrázku jako „schvalující osoby“.
2  Schvalující osobou za Komisi je sbor 28 komisařů. Prostřednictvím zvláštních rozhodnutí sbor deleguje úkoly spojené s finančním řízením na 
generální ředitele, kteří se tak stávají „pověřenými schvalujícími osobami“. Generální ředitelé dále pověřují ředitele, vedoucí oddělení apod., 
kteří se tak stávají „dalšími pověřenými schvalujícími osobami“ v souladu s články 56, 65 a 66 finančního nařízení.
3 Komise 2016, Lidské zdroje, základní údaje o zaměstnancích (bez zaměstnanců výkonných agentur).
Zdroj:  EÚD na základě informací a údajů Komise.
22 Připomínky 
22 
Právní situace je však jasná. Podle smlouvy o fungování Evropské unie (Smlou -
va) má Komise kolektivní odpovědnost za plnění rozpočtu32. To se promítá do 
finančního nařízení, které stanoví, že „každý orgán vykonává povinnosti schvalu -
jící osoby“33. Komise nese tuto odpovědnost bez ohledu na pověření generálních 
ředitelů (viz rámeček 5 ), takže je to schvalující osoba (Komise), kdo odpovídá „za 
plnění příjmů a výdajů v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za zajiš -
ťování jejich legality a správnosti“34.32 Článek 234 Smlouvy 
o fungování Evropské unie 
(SFEU).
33 Čl. 65 odst. 1 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU, Euratom) 
č. 966/2012 ze dne 
25. října 2012, kterým se 
stanoví finanční pravidla 
o souhrnném rozpočtu Unie 
a o zrušení nařízení Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 
(Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).
34 Článek 66 odst. 1 nařízení (EU, 
Euratom) č. 966/2012.
Odpovědnost Komise
Výbor nezávislých odborníků v roce 1999 zdůraznil, že základem pravomocí Komise je samotný sbor komisa -
řů. Proto musí být odpovědnost za všechny kroky správy vysledovatelná k jednotlivým komisařům a jejich 
prostřednictvím k celému sboru. […] Řetězec pověření začíná na úrovni Komise prostřednictvím komisaře. Ten 
tedy nese jednak sám a jednak jako člen sboru konečnou odpovědnost za všechny finanční záležitosti včetně 
vnitřní kontroly.
V pracovním dokumentu výboru pro rozpočtovou kontrolu z roku 200735 „Správa a řízení v Evropské komisi“36 
byly kriticky zhodnoceny některé prvky reformy. Uvádí se v něm, že „vzhledem k izolovanosti ve struktuře 
v rámci Komise a s tím spojené koncentraci informací a moci v generálních ředitelstvích mělo být každému 
zřejmé, že bez funkčních hierarchických vztahů mezi příslušnými útvary v generálních ředitelstvích nebude 
skutečná správa a řízení možné. To se však nestalo. (…) Cenu za to, že každé generální ředitelství se považuje 
za samostatnou doménu s vlastními kontrolory, vlastními účetními a vlastními interními auditory, kteří se zod -
povídají pouze generálnímu řediteli, platí orgán jako celek a je to v rozporu se Smlouvou, která dává celému 
sboru komisařů kolektivní odpovědnost“.
Symbolem v této zprávě označujeme rámečky, které uvádějí příklady tlaku ze strany Parlamentu.
35 Výbor EP pro rozpočtovou kontrolu.
36 PE 393.916v01-00, 3.9.2007, s. 2–3.Rámeček 5
TLAK
ZE STRANY
PARLAMENTU
23 Připomínky 
Role interního auditu ve veřejném sektoru
„Úkolem interního auditu je poskytovat nezávislé, objektivní ujištění a poradenské služby s cílem dosáhnout 
přidané hodnoty a zlepšit fungování subjektu. Činnost interního auditu pomáhá subjektu naplňovat jeho 
cíle zajištěním systematického a metodického přístupu k hodnocení a zvyšování účinnosti správy, řízení rizik 
a kontrolních postupů. Přezkumy interního auditu se mohou vztahovat na celou škálu témat včetně těch, která 
se týkají optimálního využití prostředků a prevence a odhalování podvodu a korupce“40.
Tato definice je v souladu s rámcem IIA: „Interní audit obnáší nezávislé, objektivní ujištění a poradenskou čin -
nost a jeho účelem je dosáhnout přidané hodnoty a zlepšit fungování organizace. Pomáhá organizaci naplňo -
vat její cíle zajištěním systematického a metodického přístupu k hodnocení a zvyšování účinnosti řízení rizik, 
kontrolních postupů a správy a řízení“.
40 CIPFA/IFAC, „Mezinárodní rámec: řádná správa a řízení ve veřejném sektoru“, 2014, s. 29.Rámeček 6Komise zrušila funkci finančního kontrolora a zřídila útvar 
interního auditu
23 
Zrušení centralizované předběžné finanční kontroly a zřízení „moderního útvaru 
interního auditu“37 (viz  rámeček 6 ) bylo klíčovým prvkem Prodiho reformy. Komi -
se zřídila útvar interního auditu (IAS) v dubnu 200138 (již dříve jmenovala interní -
ho auditora (viz bod 8)). To, jakou podobu by měl interní audit mít (útvar v rámci 
celé instituce či v rámci jednotlivých generálních ředitelství), bylo předmětem 
dlouhých diskusí. Nakonec Komise vedle centrálního útvaru interního auditu 
vytvořila ještě specializovaná auditní oddělení, která podléhala přímo každému 
generálnímu řediteli. V roce 2015 Komise tato oddělení zrušila.
24 
Generální ředitelství, která se výrazně podílejí na výdajích, mají i nadále oddě -
lení pro ověřování ex post a auditní ředitelství, která kontrolují výdaje. Například 
v GŘ DEVCO pracuje v těchto odděleních přibližně 180 zaměstnanců, v GŘ AGRI 
130 zaměstnanců, oblast výzkumu má na starosti 100 zaměstnanců a v GŘ REGIO 
v nich pracuje 90 zaměstnanců. V útvaru interního auditu pracovalo v roce 2016 
celkem 147 osob39.
Pokyny
pro řádnou
správu a řízení
OSVĚDČENÉ
POSTUPY37 Nový rámec pro řízení zdrojů 
a interní audit v Komisi, 
závěrečná zpráva skupiny pro 
plánování a koordinaci „interní 
audit“, únor 2000, s. 2.
38 Rozhodnutí Komise,  
SEK(2000) 560.
39 Z celkového počtu 
zaměstnanců IAS jich má 31 na 
starosti decentralizované 
agentury a ostatní samostatné 
subjekty. Jejich práce se 
výboru Komise pro pokrok 
v oblasti auditu nepředkládá.
24 Připomínky 
Útvar interního auditu se původně více zaměřoval na otázky 
celkové správy a řízení v rámci celé instituce…
25 
Mechanismům správy a řízení věnovala Komise při plnění bílé knihy obzvláštní 
pozornost. Proto se útvar interního auditu zpočátku výrazně zaměřoval na otázky 
celkové správy a řízení v rámci celé instituce41. V posledních letech se práce IAS 
zaměřila jak na záležitosti spojené s vnitřními procesy jednotlivých generálních 
ředitelství, tak na správu a řízení. Záležitosti v oblasti správy a řízení v rámci celé 
organizace v posledních letech zahrnovaly problematiku informační bezpečnosti 
(viz rámeček 7 ). Bereme na vědomí doporučení42 na „centrální opatření na úrovni 
Komise…, aby byl zajištěn jednotný, kompletní a ucelený přístup na provozní 
úrovni a přehled o … záležitostech na úrovni Komise“, jako je prevence a odha -
lování podvodu. Z externě provedeného průzkumu v generálních ředitelstvích 
vyplynulo, že přestože práce IAS je celkově vnímána velmi kladně, její dopad na 
správu a řízení je oceňován mnohem méně.
Některá důležitá doporučení IAS ke správě a řízení nebyla realizována
IAS ve své výroční zprávě za rok 2006 Komisi doporučil vydávat každoročně prohlášení o správě a řízení: 
„s cílem dosáhnout úplné vyzrálosti a seznámit se svým systémem správy a řízení a s jejím nejnovějším 
vývojem zainteresované strany, měla by Komise svou politiku a praxi správy a řízení popsat, nejlépe 
v souhrnné zprávě, která shrnuje každoroční zprávy o činnosti GŘ, zpřístupnit ji na své internetové stránce 
a zajistit její pravidelnou aktualizaci.“43
Mechanismy Komise pro správu a řízení byly naposledy zveřejněny v roce 2007 (viz bod 45).
Ve své výroční zprávě z 2009 IAS uvedl, že je nutné zajistit přehled společných procesů na úrovni Komise: 
„Přehled řízení rizik – Stávající role generálního sekretariátu a GŘ BUDG by se měla výrazně posílit s cílem 
zajistit účinný přehled o tom, jak jsou řízena rizika v Komisi, podpořit osvědčené postupy v této oblasti a určit 
rizika, jimž je Komise jako celek vystavena.“44
Ústřední útvary Komise toto doporučení nepřijaly v jeho úplnosti, protože podle jejich názoru nebylo v soula -
du s přístupem Komise, podle něhož mají konečnou odpovědnost generální ředitelství45.
V roce 2015 IAS provedl audit řízení bezpečnosti informací na úrovni organizace. Prověřovala se při něm 
přiměřenost zavedené struktury řízení a opatření s cílem zajistit, že v informačních systémech a procesech 
Komise byly zavedeny náležité bezpečnostní mechanismy.
Na základě doporučení IAS Komise ustavila Radu pro řízení informační bezpečnosti (ISSB) a nové ředitelství 
bezpečnosti IT.
43 KOM(2007) 280 v konečném znění ze dne 30. května 2007 „Výroční zpráva pro orgán příslušný pro udělení absolutoria o interních auditech 
provedených v roce 2006“, s. 12.
44 IAS, „Závěrečná zpráva o řízení rizik v Komisi“ (IAS.B1-2009-4 COMM-001).
45 Auditní zpráva útvaru IAS: Závěrečná auditní zpráva o řízení rizik v Komisi, IAS.B1-2009-Y COMM-001, příloha 2, připomínky GS a GŘ BUDG: 
doporučení 1.Rámeček 741 O čemž svědčila například 
konference „Verstehen“ v roce 
2002, na níž ředitel IAS 
prosazoval koncepci 
„jednotného auditu“.
42 IAS toto doporučení poprvé 
vyjádřil v pracovním 
dokumentu připojeném 
k celkovému stanovisku za 
rok 2010.
25 Připomínky 
… a nyní věnuje větší pozornost rámci vnitřní kontroly 
Komise
26 
Hlavní riziko pro Komisi souvisí s legalitou a správností jejích výdajů. Z naší práce 
vyplynulo, že chyby v legalitě a správnosti měly během období započatého 
reformou Komise významný (materiální) dopad. Úsilí IAS se soustředí na systé -
my vnitřní kontroly Komise. Tento důraz je sice pochopitelný v kontextu značné 
práce ostatních orgánů (auditoři v členských státech, auditní ředitelství v rámci 
výdajových generálních ředitelství, EÚD), ale takto omezené pokrytí má dopad 
na šíři materiálu, který se předkládá výboru pro pokrok v oblasti auditu. IAS se 
nezabývá operacemi mimo Komisi – ty spadají do odpovědnosti oddělení pro 
ověřování ex post ve výdajových generálních ředitelstvích (viz bod 24). Auditní vý -
bor Komise, tedy výbor pro pokrok v oblasti auditu, ke zjištěním těchto oddělení 
a ředitelství nepřihlíží.
Jedním z prvních kroků reformního procesu Komise bylo 
zřízení výboru pro pokrok v oblasti auditu
27 
Výbor pro pokrok v oblasti auditu (dále také jen „výbor APC“) poprvé zasedal 
v prosinci 2000 a je tedy jedním z nejdéle působících prvků reformované struktu -
ry správy a řízení. Původně se skládal z komisaře pro rozpočet (předseda), místo -
předsedy odpovědného za administrativu a reformu a dvou dalších členů Komise.
28 
K osvědčeným postupům patří, aby byl auditní výbor z většiny tvořen externími 
a nezávislými členy (viz rámeček 8 ). Komise jmenovala prvního externího člena 
výboru APC v květnu 2001 a druhého v roce 2004. Toto složení představovalo 
nejvyšší podíl nezávislých, externích členů (dva z celkových šesti členů výboru). 
V roce 2005 se počet interních členů zvýšil na pět a v roce 2007 na sedm, takže 
podíl externích členů klesl na dva z devíti. V době auditu toto složení stále platilo. 
Současnému výboru (2014–2019) předsedá první místopředseda Komise a tři další 
komisaři jsou členy výboru po celou dobu funkčního období. Další tři komisaři 
v něm na rotačním principu zasedají na polovinu funkčního období. Mezi inter -
ními členy mají silné zastoupení generální ředitelství s nejvyšší mírou výdajů. 
Komisaři, kteří jsou členy výboru APC, odpovídají přibližně za 80 % rozpočtových 
výdajů EU od začátku svého mandátu do července 2017 a asi za 60 % rozpočto -
vých výdajů EU od srpna 2017 do konce svého mandátu. Stanovy výboru APC 
navíc obsahují pravidla, jejichž účelem je dále zajistit, aby nebyla ohrožena nezá -
vislost jednotlivých členů výboru. Podle těchto pravidel musí každý člen předložit 
prohlášení o neexistenci střetu zájmů a nesmí se vyjadřovat v případě, že výbor 
zkoumá auditní zprávu, která se týká jeho útvaru.
26 Připomínky 
Auditní výbory
Je osvědčeným postupem, aby řídící orgány ve veřejném sektoru zřídily auditní výbor nebo ekvivalentní 
skupinu či útvar. Auditní výbor poskytuje další zdroj ujištění o mechanismech, které subjekt zavedl pro řízení 
rizik, udržování účinného kontrolního prostředí a vykazování finanční i nefinanční výkonnosti. Efektivita výbo -
ru závisí na jeho nezávislosti na výkonné složce. Výbor může hrát významnou roli při:
 οzlepšování přiměřenosti a účinnosti řízení rizik a vnitřní kontroly ,
 οprosazování zásad řádné správy a řízení a jejich uplatňování v rozhodovacím procesu,
 οdohledu nad interním auditem  a při zvyšování kvality jeho činnosti, zejména podporou organizační 
nezávislosti,
 οposilování objektivity a důležitosti externích auditů a tím i účinnosti funkce auditu,
 οzvyšování povědomí o potřebě náležitého řízení rizik  a vnitřní kontroly  a plnění doporučení interního 
a externího auditu,
 οpomoci subjektu převzít hodnoty etické správy a řízení včetně účinných opatření v boji proti podvodu 
a korupci.
Aby se zvýšila efektivita výboru, měla by většina jeho členů být nezávislými členy řídícího orgánu . Stejně 
tak je důležité, aby výroční zpráva subjektu veřejného sektoru obsahovala patřičné informace o pravomoci, 
operacích, činnostech a výsledcích auditního výboru46.
46 CIPFA/IFAC, „Mezinárodní rámec: řádná správa a řízení ve veřejném sektoru“, 2014, s. 29–30.Rámeček 8Pokyny
pro řádnou
správu a řízení
OSVĚDČENÉ
POSTUPY
27 Připomínky 
29 
Mezi povinnosti výboru APC patří monitorovat kvalitu práce interního auditu 
a zajistit, aby generální ředitelství a útvary Komise patřičně zohledňovaly a pro -
váděly auditní doporučení47. Každému zasedání výboru APC předchází zasedání 
přípravné skupiny, která se skládá ze dvou externích členů výboru APC a členů 
kabinetů komisařů, kteří jsou členy APC (viz tabulka 1 ). Trvalé pozvání účastnit 
se zasedání výboru se zasílá útvaru interního auditu (IAS), GŘ DIGIT, GŘ BUDG 
a generálnímu sekretariátu na úrovni ředitelů.47 C(2015) 3014 final „Stanovy 
výboru Evropské komise pro 
pokrok v oblasti auditu – 
C(2015) 3014“.Tabulka 1Počet zasedání výboru pro pokrok v oblasti auditu a jeho 
přípravné skupiny v období 2011–2016
RokZasedání  
výboru APCZasedání pracovní 
skupiny
2011 4 (včetně 1 písemným postupem) 12
2012 4 (včetně 1 písemným postupem) 9
2013 4 (včetně 1 písemným postupem) 9
2014 3 (včetně 2 písemným postupem) 6
2015 2 (včetně 1 písemným postupem) 6
2016 k dnešnímu datu (24. května) 3 4
Zdroj:  EÚD na základě informací a údajů Komise.
Přezkumy výboru pro pokrok v oblasti auditu se v praxi 
omezují na práci útvaru interního auditu
30 
Z tabulky 2  vyplývá, že výbor APC se zaměřuje na zprávy interního auditu. Čle -
nové výboru plánují pokrýt v budoucnosti záležitosti, které vyplývají z výročních 
a zvláštních zpráv externího auditora (EÚD). Výbor nepřezkoumává zjištění au -
ditních ředitelství ani oddělení pro ověřování ex post ve výdajových generálních 
ředitelstvích (viz bod 26).
28 Připomínky Tabulka 2Role/složení výboru pro pokrok v oblasti auditu a vybraných auditních výborů 
v porovnání s osvědčenými postupy, jež jsou doporučeny v rámci pro řádnou správu 
ve veřejném sektoru
Osvědčené postupy podle 
rámce pro řádnou správu 
ve veřejném sektoruVýbor Komise pro 
pokrok v oblasti 
auditu2Role vybraných auditních výborů1
Světový potravino -
vý program  
Auditní výborEvropská investiční 
banka  
Auditní výborSkupina Světové 
banky  
Auditní výborNezávislý poradní 
výbor OSN
Poskytovat jistotu ohledně 
mechanismů řízení rizikx √ √ √ √
Poskytovat jistotu ohledně 
mechanismů vnitřní kontrolyx √ √ √ √
Poskytovat jistotu ohledně 
mechanismů vykazování fi -
nanční a nefinanční výkonnostix √ √ √ √
Dohled nad interním auditem √ √ √ √ √
Posílit účinnost externího 
auditux √ √ √ x
Většina nezávislých členů x √ √ √ √
1  Zdroje:  Světový potravinový program: stanovy auditního výboru Světového potravinového programu (listopad 2011), Evropská investiční ban -
ka: stanovy auditního výboru (červen 2007), Skupina Světové banky: stálé výbory Světové banky pro řešení krizových situací (2009), příloha 
A referenčních podmínek auditního výboru, OSN: referenční podmínky nezávislého poradního výboru pro audit a posílení Úřadu OSN pro 
vnitřní dohled (červen 2007).
2  Zdroj:  EÚD. Ve stanovách výboru APC se rovněž hovoří o externím auditu (viz bod 30).
31 
Jak se uvádí ve sdělení Komise ke stanovám výboru APC, „auditní výbory sehráva -
jí čím dál důležitější úlohu při zajišťování transparentnosti a vyvozování odpověd -
nosti, které občané a další zainteresované strany po veřejných orgánech právem 
požadují“48. Tímto „auditním výborem“ Komise je v současné době výbor APC. 
Výbor APC jsme kontrolovali na základě osvědčených postupů (viz rámeček 8 ) 
a srovnání s mezinárodními orgány vybranými jako referenční subjekty ( tabulka 
2). Je třeba zmínit, že všichni členové auditních výborů v těchto mezinárodních 
orgánech jsou nezávislí. V případě Komise je sedm z devíti členů výboru APC 
interními členy.48 C(2015) 3014 final „Stanovy 
výboru Evropské komise pro 
pokrok v oblasti auditu – 
C(2015) 2“.
29 Připomínky 
Sladění vnitřních kontrol a finančního výkaznictví 
s mezinárodními standardy
Komise zvolila za základ svých standardů vnitřní kontroly 
rámec COSO…
50 Článek 32 odst. 2 nařízení (EU, 
Euratom) č. 966/2012.Vnitřní kontrola
„Vnitřní kontrola je proces uplatňovaný správní radou, vedením nebo jinými zaměstnanci subjektu s cílem 
poskytnout přiměřenou jistotu ohledně dosažení cílů v oblasti provozování činnosti, výkaznictví a souladu“49.
49 Definice COSO, Výbor sponzorských organizací Treadwayovy komise (COSO), 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework (2013 COSO, 
Vnitřní kontrola – integrovaný rámec).  © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO). Všechna práva vyhrazena. 
Použito se souhlasem.Rámeček 9
32 
Komise v návaznosti na Prodiho reformu (viz obrázek 1  a rámeček 3 ) upravila 
svoje mechanismy vnitřní kontroly (viz rámeček 9 ). Nová opatření přestavují 
výrazný odklon od předchozího systému, který byl založen na centralizovaném 
schvalování finančním kontrolorem. Komise založila kontrolní mechanismy na 
rámci COSO 1992 (viz rámeček 10 ) a definici vnitřní kontroly podle COSO začleni -
la do finančního nařízení50.
33 
V roce 2001 Komise zavedla 24 standardů kontroly doplněných o soubor zá -
kladních požadavků, které stanovily konkrétní praktické kroky, z nichž by měl 
vnitřní kontrolní systém každého útvaru vycházet. Po generálních ředitelstvích 
požadovala, aby každoročně posuzovala míru souladu se základními požadavky 
a aby o tom podávala zprávy. Tyto zprávy se opírají o vnitřní přezkumy, vlastní 
hodnocení vedení a příslušné audity provedené IAS a EÚD. O pokroku při uplat -
ňování těchto standardů jsme informovali ve svých výročních zprávách v období 
2002–2008.
30 Připomínky 
Rámec COSORámeček 1034 
V roce 2007 Komise svůj rámec vnitřní kontroly zrevidovala a počet standardů 
snížila na 16. Generální ředitelství měla nově podávat zprávy jen ve výjimečných 
případech (pouze pokud nějaký standard neuplatnila). V roce 2014 Komise snížila 
počet požadavků ještě více. V roce 2014 generální ředitelství provedla posouzení 
svého vlastního pokroku a uvedla, že v rámci Komise bylo splněno 98 % standar -
dů vnitřní kontroly51. V roce 2016 Komise hodlá aktualizovat svůj rámec vnitřní 
kontroly a sladit jej s rámcem COSO 201352.51 Přehled stavu vnitřní kontroly 
v útvarech Komise v roce 2014, 
ARES (2015) 1930721 – 
07.05.2015, s. 21
52 Výroční zpráva za rok 2015 
o řízení a výkonnosti 
rozpočtu EU.
ČinnostiVýkaznictvíSoulad
Posouzení rizik
Úroveň subjektu
Útvar
Provozní oddělení
Funkce
Informace a komunikace
Monitorovací činnostiKontrolní činnostiKontrolní prostředíPokyny
pro řádnou
správu a řízení
OSVĚDČENÉ
POSTUPY
Zdroj: 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework .  
© Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission (COSO). Všechna práva vyhrazena. Použito se souhlasem.
COSO je rámec, který byl vydán v roce 1992 ve Spojených státech a původně byl určen soukromým společ -
nostem. V současné době se běžně uplatňuje po celém světě v soukromém i veřejném sektoru. V květnu 2013 
vydal výbor COSO aktualizovaný rámec. Po přechodném období, které skončilo v prosinci 2014, tak výbor 
COSO považoval rámec z roku 1992 za nahrazený zrevidovaným rámcem z roku 2013.
Rámcem z roku 2013 bylo zavedeno 17 zásad, které jsou všechny nezbytným předpokladem účinné vnitřní 
kontroly. Vedení může stanovit, že určitá zásada není s ohledem na příslušné okolnosti relevantní. Pokud 
zásada relevantní je, ale nebyla v praxi zavedena, v systému vnitřní kontroly existuje závažný nedostatek.
Nové požadavky COSO kladou větší důraz na koncepce správy a řízení a na potřebu stanovit pro správní radu 
a její výbory povinnost dohlížet na každou složku vnitřní kontroly (požadavky COSO 2013 porovnáváme s po -
žadavky GGPS v  příloze I ).
31 Připomínky 
… ale dokončit přechod na aktualizovaný rámec COSO je 
složité
35 
V příloze I  uvádíme požadavky COSO 2013 a GGPS. Ve standardech vnitřní kont -
roly Komise je většina zásad rámce COSO 2013 zohledněna. Dokončení přechodu 
na nový rámec COSO je však složité, protože stanoví pro organizace požadavky 
na úrovni správních a řídících struktur s důrazem na odpovědnost řídících orgánů 
za dohled nad fungováním všech složek systému vnitřní kontroly (viz rámeček 11 , 
zásada COSO č. 2). Kromě toho aby organizace mohla splnit standardy COSO, 
musí mít podle požadavků tohoto rámce zavedeny všechny prvky kontroly a ty 
musí fungovat (viz příloha I ). V bodech 26–39 pojednáváme o třech obtížných 
prvcích rámce COSO.
Obtížné prvky nového rámce COSO
Zásada COSO č. 2
„Správní rada prokazuje nezávislost na vedení a vykonává dohled nad vývojem a prováděním vnitřní 
kontroly.“
Zásada COSO č. 5
„Aby byly splněny cíle, organizace volá jednotlivce k odpovědnosti v souvislosti s jejich povinnostmi v oblasti 
vnitřní kontroly.“
Zásada COSO č. 8
„Organizace při posuzování rizik pro dosažení cílů zkoumá potenciál pro spáchání podvodu“53.
53 Zdroj: 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework . © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO). 
Všechna práva vyhrazena. Použito se souhlasem.Rámeček 11
32 Připomínky 
54 Na podobnou věc upozornil 
útvar IAS v pracovním 
dokumentu k celkovému 
stanovisku za rok 2015, ve 
kterém uvedl, že dohled na 
úrovni orgánu je nezbytný, 
pokud společné procesy, jako 
je prevence a odhalování 
podvodu, mají účinně chránit 
orgán jako celek. Útvar IAS 
doporučuje přijmout centrální 
opatření na úrovni Komise, 
aby se zajistil jednotný, 
spolehlivý, kompletní 
a ucelený přístup na provozní 
úrovni a celkový přehled 
o záležitostech na úrovni 
Komise a o nákladové 
efektivnosti přijatých opatření. 
Ústřední útvary by měly dát 
GŘ/útvarům více pokynů 
s cílem zlepšit účinnost kontrol 
na provozní úrovni a na úrovni 
GŘ/útvarů. Všechna 
doporučení se realizují v rámci 
akčních plánů.
55 Od roku 2015 se tento 
dokument nevydává.
56 IAS vydává k výroční zprávě 
o činnosti „omezený závěr 
o vnitřní kontrole“, nikoliv 
„výroční výrok“.
57 COM(2000)358 v konečném 
znění ze dne 28. června 2000 
„Ochrana finančních zájmů 
Společenství: boj proti 
podvodům – pro celkový 
strategický přístup“.
58 COM(2011) 376 v konečném 
znění ze dne 24. června 2011, 
„Strategie Komise proti 
podvodům“. Východiskem 
bylo sdělení o prevenci 
podvodů (KOM(2007) 806 
v konečném znění).36 
Pro sladění kontrolního rámce Komise s rámcem COSO 2013 (zásada COSO č. 2) by 
bylo potřeba mít útvar na centrální úrovni, který by vykonával dohled nad systé -
mem vnitřní kontroly. Komise nám sdělila, že důvodem, proč takový útvar nemá, 
je snaha „zachovat jasné vymezení povinností a odpovědnosti“ na úrovni GŘ. 
Komise má za to, že v rámci stávající struktury nesou odpovědnost za fungování 
systému vnitřní kontroly výhradně jednotlivé pověřené schvalující osoby a že 
funkce centrálního dohledu by mohla vést k přenosu odpovědnosti54. Ústřední 
finanční služba sice do roku 2014 vydala výroční dokument „Stav interní kontroly 
v Komisi“55, avšak ten nebyl nezávislým zdrojem ujištění, ale popisným shrnutím.
37 
Komise zrušila funkci finančního kontrolora, aby přenesla na generální ředitele 
odpovědnost za legalitu a správnost výdajů jejich generálních ředitelství. Gene -
rální ředitelé každoročně informují o svém řízení ve výročních zprávách o činnosti 
(viz bod 55). Mechanismy vyvozování odpovědnosti jednotlivců za jejich přínos 
k vnitřní kontrole (zásada COSO č. 5) jsou však poměrně nerozvinuté. Komise 
nezavedla žádná kritéria hodnocení zaměstnanců, která by navazovala na tento 
cíl. Výroční zpráva o činnosti poskytuje generálním ředitelům možný mechani -
smus, jak takové návaznosti dosáhnout. V praxi však Komise nevytvořila základ 
umožňující stanovit, zda jsou prohlášení ve výročních zprávách o činnosti nále -
žitě podložena56, ani nezavedla referenční standard, podle kterého by generální 
ředitele volala k odpovědnosti.
38 
V roce 2001 po přijetí první celkové strategie boje proti podvodům57 (zásada 
COSO č. 8) a po přijetí bílé knihy o správní reformě Komise oznámila, že oddělení 
úřadu OLAF „vypracuje celkový strategický přístup k předcházení podvodům. 
Ten by se měl zaměřit na návrh nových právních předpisů s citelnými finanční -
mi důsledky v oblastech, v nichž existuje riziko podvodu.“ V roce 2011 Komise 
vypracovala novou strategii boje proti podvodům58 vztahující se na celý „cyklus 
boje proti podvodům“ od prevence a odhalování podvodu přes vyšetřování až po 
sankcionování, vymáhání zneužitých finančních prostředků a rovněž vyjasňování 
odpovědnosti jednotlivých stran.
39 
V pokynech Komise pro řízení rizik jsou rizika podvodu zohledněna a od generál -
ních ředitelství se požaduje, aby každoročně předkládala informace o prevenci 
a odhalování podvodů ve zvláštním oddíle výroční zprávy o činnosti. Stávající 
standardy Komise v oblasti vnitřní kontroly se rizikem podvodu přímo nezabývají, 
jak to vyžaduje zásada COSO č. 8 (viz příloha I ). Komise nám sdělila, že této otáz -
ce se bude věnovat při další revizi těchto standardů.
33 Připomínky 
40 
Jak lze vidět na obrázku 5 , akruální účetnictví bylo zavedeno ve dvou fázích. 
Nejdříve Komise v roce 2001 přistoupila k časovému rozlišování a ve finančním 
výkaznictví provedla určité úpravy. Mnohem větší změna pak nastala v roce 2005 
(viz bod 8), kdy Komise začala jako základ finančního výkaznictví uplatňovat me -
zinárodní standardy. Výsledkem bylo nahrazení částečné rozvahy, předkládané 
do roku 2000, úplnou prezentací aktiv a závazků.
41 
Nový účetní rámec Komise byl poprvé uplatněn v roce 2005 a v roce 2007 jsme 
mohli poprvé vydat výrok bez výhrad o spolehlivosti účetní závěrky za rok 2007. 
Tím úspěšně vyvrcholil projekt modernizace účetnictví Komise. Díky sestavování 
účetní závěrky na akruální bázi a v souladu s mezinárodními standardy ( ráme -
ček 12 ) Komise zvýšila transparentnost a dosáhla dobrého standardu finančního 
výkaznictví.IPSAS
Mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor (IPSAS) vydané Radou pro mezinárodní účetní standardy 
pro veřejný sektor (IPSASB) poskytují „nejúplnější soubor mezinárodních standardů finančního výkaznictví na 
akruální bázi vypracovaných přímo pro veřejný sektor“59.
59 CIPFA/IFAC, „Mezinárodní rámec: řádná správa a řízení ve veřejném sektoru“, 2014, s. 31.Rámeček 12Díky sestavování roční účetní závěrky v souladu 
s mezinárodními standardy se zlepšilo finanční výkaznictví
34 Připomínky 
Poskytování nefinančních informací interním 
a externím zainteresovaným stranám
Komise poskytuje s účetní závěrkou i nefinanční informace…
42 
Reforma vedla ke zvýšení kvality účetní závěrky, nicméně EU nepředkládala 
žádnou doprovodnou analýzu nebo popis vypracované vedením až do roku 
2014, kdy ke konsolidované účetní závěrce za rok 2014 dobrovolně připojila oddíl 
s názvem Finanční výkazy – diskuse a analýza (FSD&A). Ten podává uživatelům 
určité základní informace a analytický materiál60. Část věnovaná cílům EU se však 
zaměřila spíše na cíle, které za Komisi oznámil její předseda61, než na dohodnutou 
strategii EU 202062. Pokud jde o otázky řízení, tento oddíl obsahoval pouze struč -
ný (a na Komisi zaměřený) výčet úkolů hlavních orgánů EU63.60 Některé informace, které 
obdobné organizace 
zveřejňují spolu s účetní 
závěrkou ve výroční zprávě, 
byly uvedeny v souhrnné 
zprávě (viz bod 57 
a obrázek 8 ).
61 KOM(2015) 377 v konečném 
znění, s. 6.
62 KOM(2010) 2020 v konečném 
znění ze dne 3. března 2010, 
„Evropa 2020 – Strategie pro 
inteligentní a udržitelný růst 
podporující začlenění“.
63 Rada je popsána jako fórum, 
v němž „vlády hájí národní 
zájmy svých zemí“, zatímco 
„zájmy Evropské unie jako 
celku střeží Evropská komise“. 
KOM(2015) 377 v konečném 
znění, s. 7.Obrázek 5Evropská unie – prezentace aktiv a pasiv 1997–2015
- 225- 175- 125- 75- 252575125175
1997199819992000200120022003200420052006200720082009201020112012201320142015v mld. EURúplné akruální účetnictví
Aktiva celkem 
Závazky celkem  
Čistá aktivaÚplné časové rozlišení aktiv 
Úplné časové rozlišení závazků
Zdroj: EÚD (na základě vizuální prezentace francouzského účetního dvora La comptabilité générale de l’État, dix ans après , únor 2016).
35 Připomínky 
43 
Základní prohlášení o osvědčených postupech obsahuje rámeček 13 . Porovnali 
jsme obsah několika rámců64 a hodnotící kritéria a zjistili jsme, že mnoho rám -
ců má několik prvků osvědčených postupů společných (viz příloha II ). Všechny 
referenční rámce, které jsme použili, zahrnovaly výroční zprávy o správě a řízení 
(stejně jako GGPS), analýzu rizik a finanční i nefinanční výkonnost. Kromě jedno -
ho všechny obsahují požadavek vypracovat popisnou zprávu, která pojednává 
o cílech a strategiích a také sociálních a personálních otázkách. Tři vyžadují popis 
podnikatelského modelu. Rámeček 13Zásady ročního výkaznictví
GGPS:  „Subjekty veřejného sektoru by měly prokázat, že plní své stanovené závazky, požadavky a priority a že 
veřejné zdroje, které při tom využívají, vynakládají efektivně. Za tímto účelem musí alespoň jednou ročně včas 
veřejnosti předkládat informace, které zainteresovaným stranám umožní pochopit a posoudit takové záleži -
tosti, jako je výkonnost subjektu, zda optimálně využívá prostředky a zda řádně řídí zdroje. V procesu shroma -
žďování informací a sestavování výroční zprávy je také důležité zajistit, aby řídicí subjekt a užší vedení přijali 
odpovědnost za vykazované výsledky.
Řídicí orgány by měly posoudit, do jaké míry uplatňují zásady řádné správy a řízení, jak je stanoví tento rámec, 
a výsledky tohoto posouzení včetně akčního plánu na zlepšení zveřejnit.“
Informace o výkonnosti a související účetní závěrka, které subjekty veřejného sektoru zveřejňují, by měly 
být vypracovány jednotně a včas. Účetní závěrka by měla umožňovat srovnání s jinými obdobnými subjekty 
a měla by být sestavena na základě mezinárodně přijatých standardů vysoké kvality65.
Doporučení Komise pro kótované společnosti: informace o správě a řízení by měly být dostatečně srozumi -
telné, přesné a obsáhlé, aby si společníci, investoři a další zúčastněné strany mohli udělat dostatečný obrázek 
o způsobu, jakým je společnost spravována a řízena. Společnosti by rovněž měly tyto informace běžně zpří -
stupňovat na svých internetových stránkách a odkaz na tyto internetové stránky uvádět ve své zprávě vedení 
podniku66.
65 CIPFA/IFAC, „Mezinárodní rámec: řádná správa a řízení ve veřejném sektoru“, 2014, s. 31.
66 Doporučení Komise ze dne 9. dubna 2014 o kvalitě podávání zpráv o správě a řízení společností (zásada „dodržuj, nebo vysvětli“) (Úř. věst. L 109, 
12.4.2014, s. 43).64 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2014/95/EU 
ze dne 22. října 2014, kterou se 
mění směrnice 2013/34/EU, 
pokud jde o uvádění 
nefinančních informací 
a informací týkajících se 
rozmanitosti některými 
velkými podniky a skupinami 
(Úř. věst. L 330, 15.11.2014, s. 1), 
Rada pro integrované 
výkaznictví (IRC), hodnotící 
kritéria Building Public Trust 
Awards  (Cena za budování 
důvěry veřejnosti), pokyny 
PSASB k doporučeným 
postupům a pokyny OECD.
Pokyny
pro řádnou
správu a řízení
OSVĚDČENÉ
POSTUPY
36 Připomínky 
44 
Mezi členskými státy EU67:
 ο v 21 z 28 členských států se od veřejných orgánů požaduje, aby zveřejnily 
prohlášení o vnitřní kontrole a/nebo správě a řízení,
 ο 18 členských států vydává svou účetní závěrku do šesti měsíců od konce roku 
(z toho devět sestavuje účetní závěrku na akruální bázi),
 ο ve 12 členských státech podepisuje finanční výkazy vztahující se k ústřední -
mu vládnímu aparátu ministr financí,
 ο 12 členských států sestavuje účetní závěrku na akruální bázi a čtyři další na 
akruální účetnictví přecházejí (zpravidla podle standardů IPSAS),
 ο sedm členských států vyžaduje zveřejňování zprávy auditního výboru.
… ale v menší míře než řada jiných organizací
45 
Při srovnání auditované roční účetní závěrky EU (včetně části věnované popisu 
a analýze finančních výkazů) s pokyny a praxí uplatňovanou jinde (viz obrázek 6  
a body 43 a 44) zjišťujeme, že:
 ο Příprava účetní závěrky na akruální bázi: jak je popsáno v bodě 40, Komise 
připravuje účetní závěrku EU na akruální bázi v souladu s IPSAS od roku 2005.
 ο Shrnutí základních údajů : FSD&A poskytuje přehled základních údajů z vý -
kazu výsledku hospodaření a rozvahy o předběžném financování a finančních 
nástrojích.
 ο Výrok nezávislého auditora : k účetní závěrce (tak, jak je vydána v Úředním 
věstníku) se přikládá výrok nezávislého auditora. (K ostatním dokumentům, 
které mají některé rysy výročních informací pro účely vyvozování odpověd -
nosti (např. souhrnná zpráva a finanční zpráva), se výrok nezávislého auditora 
nepřipojuje).
 ο Srovnání rozpočtových a finančních výsledků : Komise k roční účetní zá -
věrce připojuje úplné porovnání rozpočtových a finančních výsledků.67 Kontaktovali jsme nejvyšší 
kontrolní instituce (NKI) v 28 
členských státech, abychom 
získali představu o způsobu 
sestavování účetní závěrky, 
poskytování nefinančních 
informací a odpovědnosti za 
podpis účetní závěrky.
37 Připomínky 
 ο Analýza struktur a záležitostí v oblasti správy a řízení : Komise nesesta -
vuje roční prohlášení o správě a řízení nebo vnitřní kontrole podle osvěd -
čené a běžné praxe v členských státech (viz bod 44)68. Takový dokument 
byl vypracován v roce 2007 v reakci na doporučení interního auditora69, ale 
nenašli jsme žádný doklad o tom, že by jej Komise schválila. Bylo nám sděle -
no, že Komise v současné době aktualizuje svůj výkaz o správě a řízení z roku 
2007 a že bude předložen sboru komisařů. Od roku 2014 Komise zahrnuje do 
FSD&A také přehled svých institucionálních úloh, odpovědnosti finančních 
aktérů v rámci Komise a procesu udílení absolutoria.
 ο Předmluva (nebo zpráva) předsedy / vedoucího úředníka:  k účetní zá -
věrce EU se nepřipojuje vysvětlující předmluva předsedy (nebo jiného člena 
Komise). Řídící orgán Komise nepotvrzuje svou odpovědnost za roční účetní 
závěrku prostřednictvím předmluvy nebo popisné zprávy, kterou by vypra -
coval předseda nebo komisař pro rozpočet. Zvlášť zveřejněná finanční zpráva 
(viz bod 7 ) však obsahuje předmluvu místopředsedy pro rozpočet.
 ο Analýza rizika nesprávných operací nebo činností : o riziku nesprávných 
operací se účetní závěrka EU a související informace zmiňují jen málo. V roce 
2015 Komise začlenila do FSD&A samostatný oddíl věnovaný rizikům a ne -
jistotám a opatřením, která byla přijata s cílem vypořádat se s těmito riziky 
a nejistotami nebo je zmírnit v souladu s pokyny k doporučeným postupům 
IPSASB 2 (viz také bod 42). Týká se pouze finančních rizik: provozními a strate -
gickými riziky se nezabývá.
 ο Odhad míry nesprávností : Komise vyčísluje riziko nesprávných operací 
v souhrnné zprávě (která je nyní součástí výroční zprávy o řízení a výkonnos -
ti), ale v auditované účetní závěrce nikoliv.
 ο Informativní zpráva o činnostech během roku:
– účetní závěrka EU poskytuje informace o  finanční výkonnosti , ale ne 
o nefinanční výkonnosti70,
– nepředkládá se popis celkového provozního modelu EU  (viz příloha II ), 
ani zpráva o  klíčových činnostech ,
– FSD&A se soustředí na plán nové Komise, nikoliv na cíle a strategie EU 
v rámci strategie EU2020.
 ο Zpráva o dlouhodobém výhledu udržitelnosti : Komise k účetní závěrce ne -
připojuje žádný výhled dlouhodobé / střednědobé udržitelnosti financí EU.
 ο Popis role a závěrů auditního výboru : k roční účetní závěrce se nepřikládá 
žádný text shrnující roli a závěry auditního výboru.68 Směrnice EU vyžaduje, aby 
kótované společnosti do své 
zprávy o vedení podniku 
zahrnuly výkaz o správě 
a řízení.
69 Výroční zpráva pro orgán 
příslušný pro udělení 
absolutoria o interních 
auditech provedených 
v roce 2006 KOM(2007) 280 
v konečném znění, s. 12, závěr 
č. 5.
70 Dokumenty, na které se 
Komise ve své odpovědi 
odvolává, jsou dány k dispozici 
až po dokončení auditu roční 
účetní závěrky.
38 Připomínky 
Zdroj:  EÚD.Obrázek 6Přehled výročních zpráv a ročních účetních závěrek vybraných subjektů veřejného 
sektoru (viz příloha III )
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11Prvek je zahrnutý:
Ano
Ne
⁽*⁾   Shrnuto
Zveřejňuje se zvlášť
⁽**⁾   Shrnuto (viz bod 45)
⁽***⁾   Není relevantní
7
8
9
6
5
3
2
1
 1
2
3
4
5
6
7
8
9
11
10
4
11
9
3
2
1
 1
2
4
10
9
5
4
2
1
7
6
10
6
4
7
8
 8
7
10
11
1
3
5**
8
9
36
11*
10
11
5***
***
Finanční zpráva USA za rok 2015Výroční zpráva 
Evropského 
investičního fondu
za rok 2015Účetní závěrka EU za rok 2014
Finanční zpráva 
Evropské 
investiční banky 
za rok 2015Comptes de l’état 
2014
(Francie)
Akruální účetnictví
Shrnutí základních údajů
Připojeno stanovisko nezávislého auditoraSrovnání rozpočtu s /f_inančními výsledkyAnalýza struktur a záležitostí v oblasti správy a řízeníPředmluva (zpráva) předsedy / prezidenta / vyššího úředníkaAnalýza rizika nesprávných operací nebo činnostíOdhadovaná míra chybInformativní zpráva o činnostech během rokuZpráva o dlouhodobé prognóze / udržitelnostiPopis role a závěrů auditního výboru
39 Připomínky 
46 
Roční účetní závěrka EU neposkytuje celkový přehled o správě a řízení v Komisi, 
její výkonnosti a strategii na snížení rizik ohrožujících dosažení cílů. Hlavní infor -
mace jsou během roku rozptýleny mezi dokumenty na úrovni jednak celé Komise 
a jednak jednotlivých generálních ředitelství (často příliš pozdě na to, aby je bylo 
možné zohlednit při auditu roční účetní závěrky). Některé prvky, které v roční 
účetní závěrce nejsou uvedeny (bod 45), jsou obsaženy v jiných zprávách ( obrá -
zek 7 ). Finanční zpráva začíná předmluvou komisaře pro rozpočet, v níž informuje 
o činnostech během roku. Provozní a strategická rizika jsou do jisté míry pokryta 
v plánovacích dokumentech (strategické plány a plány řízení generálních ředi -
telství). Riziko nesprávných operací je popsáno ve zprávě o řízení a výkonnosti. 
Dokument o pracovních metodách Evropské komise, schválený krátce po té, co 
se současná Komise ujala úřadu, se věnuje některým prvkům jejích mechanismů 
správy a řízení71. Sbor komisařů však nevypracovává roční prohlášení, že nese 
odpovědnost za vnitřní kontrolu a řízení rizik v Komisi.
47 
Dne 19. července 2016, čtyři týdny po té, co jsme Komisi zaslali předběžné znění 
této zprávy, a týden po roční uzávěrce Komise vydala „Integrovaný balíček infor -
mací finančního výkaznictví“, obsahující čtyři zprávy72. Dvě z nich se v minulosti 
zveřejňovaly později během roku. Vítáme tento krok, jehož cílem je poskytnout 
úplnější informace o činnostech a financích EU k dřívějšímu datu, ale s výjim -
kou účetní závěrky nebyly tyto zprávy předmětem auditu. Po zavedení FSD&A 
v roce 2014 se jedná o další opatření směřující k vypracování jednotné zprávy pro 
účely vyvozování odpovědnosti (nebo sady zpráv), k nimž je třeba vydat externí 
ujištění.
Od roku 2013 Komise vykazuje významnou (materiální) míru 
chyb ve svých výdajích
48 
Tam, kde existuje vysoké riziko nesprávností, je osvědčeným postupem toto riziko 
analyzovat a vyčíslit jeho míru a pravděpodobný dopad. Jak jsme již uvedli, řada 
zaměstnanců Komise pracuje v oblasti auditu a kontroly. Rovněž právní předpisy 
EU vyžadují, aby se výdaje orgánů spravujících finanční prostředky EU důkladně 
kontrolovaly. Komise ve svých zprávách o této problematice věnuje velkou pozor -
nost spíše „nápravné kapacitě“ (tedy možnosti zamítnout výkaz výdajů po té, co 
byl schválen Komisí) než vyčíslování a analyzování povahy zjištěných chyb. Hlavní 
dokument v této oblasti („Ochrana rozpočtu EU“ – obrázek 7 ) neuvádí žádný 
odhad míry nesprávností v původních nebo schválených žádostech o proplacení 
výdajů.71 Např. Sdělení předsedy 
Komise: Pracovní postupy 
Evropské komise 2014–2019. 
C(2014) 9004.
72 Výroční zpráva o řízení 
a výkonnosti, finanční zpráva, 
sdělení o ochraně rozpočtu 
EU, účetní závěrka.
40 Připomínky 
Přehled hlavních pravidelných zpráv Komise (harmonogram platný v roce 2015 
a předcházejících letech – viz bod 47)Obrázek 7
1  V roce 2016se Komise rozhodla sloučit zprávu shrnující výsledky řízení Komise a zprávu o hodnocení financí Unie na základě dosažených 
výsledků do jednoho dokumentu, který Komise schválila a který byl zaslán Účetnímu dvoru 5. července.
Zdroj:  EÚD.Datum zveřejnění
1 31. března  „n+1“:
2 Červen  „n+1“
3 Červen  „n+1“
4 Červenec  „n+1“:
5
631. července  „n+1“:
31. července  „n+1“:
7 31. července  „n+1“:
8 Září  „n+1“
9 30. září  „n+1“:
10 Říjen/listopad  „n+1“:3
Rok „n+1“
1 3 9
5
 6
 7
2
 4
 8
 10
Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o ﬁnančních nástrojích 
podporovaných ze souhrnného rozpočtu podle čl. 140 odst. 8 k 31. prosinci „n“ .Finanční zpráva o rozpočtu EU na rok „n“ . Úřad pro publikace Evropské unie.Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě. Výroční zpráva pro orgán 
příslušný pro udělení absolutoria o interních auditech provedenýchv roce „n“ (čl. 99 odst. 5 /f_inančního nařízení).Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. 
Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok „n“ .Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.
Roční účetní závěrka Evropské komise za rok „n“ .Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.
Ochrana rozpočtu EU ke konci roku „n“ .Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě. Ochrana ﬁnančních zájmů 
Evropské unie – boj proti podvodům za rok „n“ . Systém pro /f_inanční transparentnost (SFT) „n“ .Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. 
Souhrnná zpráva/one.superior.Zpráva o rozpočtovém a ﬁnančním řízení za rozpočtový rok „n“ . Zpráva 
podle článku 142 /f_inančního nařízení./uni00A0Zprávy týkající se rozpočtového roku „n“nebo sborem 
komisařů nebo MP/
postupemzplnomocněníSchváleno 
vnitřním
postupem
Podléhá postupu udělování absolutoria 
Podléhá 
externímu 
auditu
41 Připomínky Rámeček 1449 
V roce 2013 Komise poprvé ve své souhrnné zprávě uznala, že výdaje EU jsou za -
tíženy významnou (materiální) mírou chyb (viz tabulka 3 ). Metodika Komise pro 
odhadování míry chyb se během let vyvíjela, částečně v reakci na tlak ze strany 
Parlamentu ( rámeček 14 ).
Tlak ze strany Parlamentu: zveřejňování ohrožených částek
Evropský parlament ve svém rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2013 Komisi vyzval, „aby dále vyjasnila 
metodu výpočtu rizikové částky a vysvětlila odhadovaný dopad opravných mechanismů na tuto částku“73.
73 P8_TA-(2015)0118, bod 27.
50 
Neuplatňují se žádné mechanismy dohledu nad prací auditních ředitelství s vý -
jimkou (poměrně málo častých) omezených přezkumů IAS (viz bod 26), které se 
provádějí v 11 GŘ a výkonných agenturách od roku 2013. K tomu, aby Komise 
mohla vypracovat spolehlivý odhad míry chyb, potřebuje kvalitní informace. 
V minulosti jsme ve svých zprávách uváděli, jaké kroky je třeba podniknout, aby 
se zvýšila spolehlivost údajů Komise74.
51 
Za dobrý postup považujeme postup GŘ DEVCO75, který je odlišný od obvyklých 
mechanismů, a využívá model, jenž má určité podobné rysy76 jako americký mo -
del pro odhadování míry chyb ve výdajích (IPERIA) ( rámeček 15  a tabulka 3 ).74 Viz bod 1.20 výroční zprávy za 
rok 2010 (Úř. věst. C 326, 
10.11.2011), body 1.22, 1.23 
a 1.25 výroční zprávy za rok 
2011 (Úř. věst. C 344, 
12.11.2012), body 1.41–1.42 
a 1.44–1.45 výroční zprávy za 
rok 2012 (Úř. věst. C 331, 
14.11.2013), body 1.29–1.30 
a 1.32 výroční zprávy za rok 
2013 (Úř. věst. C 398, 
12.11.2014), body 1.50, 
1.53–1.54 a 1.65 výroční zprávy 
za rok 2014. (Úř. věst. C 373, 
10.11.2015), body 1.35 a 1.48 
výroční zprávy za rok 2015, 
body 61–63, 69–70, 81–88 
a 113–114 dokumentu 
„Zemědělství a soudržnost: 
přehled výdajů EU v období 
2007–2013“ ( http://www.eca.
europa.eu/Lists/
ECADocuments/PL14_AR13/
PL14_AR13_EN.pdf ).
75 Viz také oddíl „Studie míry 
zbytkových chyb za rok 2015“ 
ve výroční zprávě o činnostech 
financovaných z osmého, 
devátého, desátého 
a jedenáctého Evropského 
rozvojového fondu (ERF).
76 Výpočet je založen na 
statisticky platné metodice.TLAK
ZE STRANY
PARLAMENTU
42 Připomínky Rámeček 15IPERIA
Podle zákona amerického Kongresu musí všechny vládní agentury v USA provádět dostatečné testování svých 
vlastních plateb s cílem vypočítat statisticky platný odhad ročního objemu nesprávných plateb v programech, 
v nichž by podle analýzy rizik takové platby mohly přesáhnout 1,5 % celkové zaplacené částky. Agentury musí 
výsledek zveřejnit jednak jako extrapolovanou celkovou částku a jednak jako procentuální podíl uskutečně -
ných plateb. Auditoři vládních agentur musí ve své zprávě informovat o tom, zda byl proces výpočtu a zveřej -
nění těchto údajů v souladu s příslušným zákonem Kongresu 77.
Nesprávné platby jsou definovány jako:
 ο nesprávné částky zaplacené způsobilým příjemcům,
 ο platby učiněné nezpůsobilým příjemcům,
 ο platby za zboží nebo služby, které nebyly obdrženy,
 ο duplicitní platby,
 ο platby, k nimž nebyly nalezeny dostatečné nebo vůbec žádné doklady.
77 V současné době je to zákon o zlepšení eliminace a vymáhání nesprávných plateb (IPERIA) z roku 2012. Některé agentury začaly v souladu se 
zákonem o informovanosti o nesprávných platbách (IPIA) oznamovat nesprávné platby poprvé v roce 2003.TLAK
ZE STRANY
PARLAMENTU
43 Připomínky Tabulka 3Rozdíly a podobnosti amerického modelu a modelu EU pro odhadování míry chyb 
v rozpočtových výdajích
Vláda USA Evropská komise
Odpovědnost za výpočet 
odhadované míry chybSprávci finančních prostředků musí poskytnout statistický 
odhad měr chyb√ částečně1
PokrytíVšechny platby z rozpočtu podléhají výběru vzorků x x
Do vzorku jsou zahrnuty programy, které správci prostředků 
považují za rizikové√ x
Základ pro výpočet míry chybTestování vzorku operací vybraných pomocí statistických metod √ částečně
Nápravná opatření (prováděná správci fondů) mohou částečně 
snížit odhadovanou míru chybx √
Uvedení odhadované míry chybOdhadovaná míra chyb uvedena v peněžním vyjádření √ √2
Odhadovaná míra chyb uvedena v procentuálním vyjádření √√2  
2013 a  2015
Výsledky řízeníPrůměrná míra chyb 2013–2015 4,0% Mezi 2,6 % a 3,1 %3
Průměrná míra chyb za rok 2015 4,4% Mezi 2,3 % a 3,1 %
1 Komise nicméně od správců v členských státech vyžaduje, aby v některých výdajových oblastech připravovali statistické odhady.
2  Komise zahrnuje to souhrnné zprávy/výroční zprávy o řízení a výkonnosti vyčíslení „ohrožené částky“, kterou považujeme za ekvivalentní 
míře chyb.
3  Komise ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti změnila oproti předchozím letům způsob výpočtu odhadu. Průměr se počítá na základě zve -
řejněných údajů.
44 Připomínky 
Podle osvědčených postupů by odhady ohrožených částek 
měly být založeny na konzistentní metodice
52 
Ověřování výdajů ex post  může v organizaci sloužit několika účelům. Může:
 ο upozornit řídicí pracovníky na určité vzorce chování,
 ο odhalit konkrétní rizika spojená se zavedenými právními předpisy,
 ο poskytnout základ pro opatření zaměřená na zmírnění rizik78,
 ο umožnit řídícímu orgánu posoudit úsilí užšího vedení při řešení rizik.
Všechny tyto cíle vyžadují, aby organizace vypracovávala odhady míry chyb odděle -
ně od odhadů týkajících se nápravných opatření. Dále je důležité, aby orgán hodnotil, 
jaký dopad mají chyby zapříčiněné různými faktory.
53 
V USA výkonný úřad prezidenta (Úřad pro řízení a rozpočet) poskytuje federálním 
agenturám pokyny k tomu, jak provádět statistické odhady míry nesprávných 
plateb; federální agentury se především nesmí spoléhat na informace, které 
předkládají samy podagentury nebo příjemci plateb, jako na jediný zdroj údajů 
pro odhad objemu nesprávných plateb79 ani nesmí provádět zápočet celkové 
výše nesprávných plateb s vypočteným dopadem vymáhacích opatření. Auditoři 
vládních agentur (generální inspektoři) musí posoudit, zda agentury dodržely 
zákon IPERIA. Agentury, jejichž programy nejsou podle zjištění v souladu s tímto 
zákonem tři za sebou jdoucí roky, musí Kongresu předložit návrh na znovuschvá -
lení programů nebo změnu stanov, jimiž byly zřízeny80.78 Rámec pro zmírňování rizik je 
dán tzv. přístupem čtyř T: treat, 
tolerate, transfer, terminate , 
tedy řešit, tolerovat, přenést, 
ukončit.
79 Agentura však může 
koordinovat tuto práci s prací 
jiných auditorů. Výkonný úřad 
prezidenta, Úřad pro řízení 
a rozpočet, příloha 
C k požadavkům oběžníků 
č. A-123 na účinné odhadování 
a nápravu nesprávných plateb, 
2014.
80 NESPRÁVNÉ PLATBY: Podle 
zákona o finančním řízení 
(Chief Financial Officers Act ) 
musí agentury zvýšit úsilí při 
řešení problematiky souladu 
s předpisy, GAO, červenec 
2016.
45 Připomínky 
Základem interního výkaznictví Komise jsou stále zprávy 
zavedené Prodiho reformou
54 
Reformou byly v Komisi zavedeny nástroje pro plánování a monitorování. Každé 
generální ředitelství vypracovalo plán řízení na následující rok, jehož účelem bylo 
převést cíle politik v pracovním programu Komise do konkrétních operačních 
cílů. V roce 2016 Komise tyto mechanismy upravila a plány řízení nahradila pětile -
tými strategickými plány a ročními plány řízení81.
55 
Výroční zpráva o činnosti je zpráva generálního ředitele o řízení (interní zpráva) 
pro členy Komise82. Pojednává o řízení a vnitřní kontrole a o plnění hlavních cílů 
a činností uvedených v plánu řízení. Výroční zpráva o činnosti obsahuje prohlá -
šení generálního ředitele nebo vedoucího útvaru o finančních informacích ve 
výroční zprávě o činnosti.
56 
Pokud generální ředitel není s to takové požadované prohlášení v úplnosti vydat, 
vyjádří „výhradu“ (tj. vydá výhradu k předkládanému ujištění).
57 
Komise shrnuje a komentuje výroční zprávy o činnosti ve své výroční zprávě, 
nazývané od roku 2015 souhrnnou zprávou (společně ji vypracovává generální 
sekretariát a GŘ BUDG). Navzdory žádostem Parlamentu (viz rámeček 16 ) Komise 
tímto dokumentem neposkytuje výslovné ujištění: jak je uvedeno výše ( obrá -
zek 4 ), předkládá prohlášení, že schválením souhrnné zprávy přejímá „politickou 
odpovědnost“ za činnosti Komise. Různé názvy souhrnné zprávy a jednotlivé 
způsoby, jakými Komise vyjádřila plnění svých povinností, jsou uvedeny na ob-
rázku 8 .81 Strategický plán se připravuje 
na základě cílů, jichž má být 
dosaženo na podporu splnění 
priorit Komise během celého 
funkčního období (tj. 2016–
2019 u tohoto plánovacího 
cyklu), a poskytuje rámec pro 
realizační podmínky, které 
jsou stanoveny v následném 
ročním plánu řízení.
82 Výroční zpráva o činnosti se 
zveřejňuje po zveřejnění 
výroční zprávy o řízení 
a výkonnosti. Přestože 
generální sekretariát, GŘ 
BUDG a IAS přezkoumávají 
výroční zprávy o činnosti 
(tzv.  peer review  – „vzájemné 
hodnocení“) a IAS provádí 
každý rok omezenou 
prověrku, za obsah zprávy 
odpovídá generální ředitel.
46 Připomínky Rámeček 16Tlak ze strany Parlamentu: poskytování ujištění
Evropský parlament opakovaně od Komise požadoval výslovnější prohlášení.
2003: vyzval Komisi, aby roční shrnující zprávu změnila na konsolidované ujištění o kontrolách řízení a finanč -
ních kontrolách v Komisi jako celku83.
2010: vyzval Komisi, aby dále zlepšila svou správu a řízení a informovala orgán příslušný k udělení absolutoria 
o přijatých opatřeních, konkrétně aby:
 οzačlenila do své činnosti ty prvky správy a řízení, které vyžaduje nebo navrhuje právo obchodních společ -
ností Unie a které jsou pro orgány Unie relevantní,
 οučinila opatření, jež předsedovi umožní podepisovat účetní závěrku a spolu s ní předložit:
– popis rizik a nejistot, jež by mohly ohrozit dosažení politických cílů, a prohlášení, v němž předseda 
spolu se sborem komisařů přijímá odpovědnost za řízení rizik,
– formální prohlášení v oblasti správy a řízení, v němž bude jasně uvedeno, jakými mezinárodními nor -
mami pro správu a řízení se Komise řídí, i cíle a komplexní vysvětlení, pokud je třeba se od doporuče -
ní uvedených v zásadách správy a řízení odchýlit (zásada „dodržuj, nebo vysvětli“)84.
Komise doporučení odmítla.
2013 : Parlament vyzval Komisi, aby v souhrnné zprávě vydala náležité prohlášení o věrohodnosti na základě 
výročních zpráv o činnosti generálních ředitelů85.
83 P6_TA(2005)0092, bod 62.
84 P7_TA(2012)0153, bod 35.
85 Viz poznámka pod čarou 74.TLAK
ZE STRANY
PARLAMENTU
47 Připomínky 
Od souhrnné zprávy po výroční zprávu o řízení a výkonnostiObrázek 8
2015Žádné 
Žádné
„Souhrn za rok 2004“
2014201120102006200520042002
20032001Zprávy o řízení Zprávy o výkonnosti
„Prohlášení“ 
KomiseŽádné 
prohlášení 
Komise
„Výroční zpráva o řízení a výkonnosti“
 [„Na základě ujištění a výhrad ve výročních zprávách o činnosti sbor komisařů 
přijímá tuto výroční zprávu o řízení a výkonnosti rozpočtu EU za rok 2015 a přejímá 
celkovou politickou za řízení rozpočtu EU“]„Článek 318 hodnotící 
zprávy“¹„Souhrn dosažených 
výsledků v oblasti 
politik“
„Komise přijetím této souhrnné zprávy 
na základě ujištění a výhrad, které 
vydali ve svých výročních zprávách 
o činnosti generální ředitelé a vedoucí 
útvarů, přejímá celkovou politickou 
odpovědnost za řízení rozpočtu EU“ .„Komise přijetím této souhrnné zprávy 
přejímá politickou odpovědnost za řízení 
vykonávané generálními řediteli
a vedoucími útvarů na základě ujištění
a výhrad, které vydali ve svých výročních 
zprávách o činnosti“„Souhrn výsledků Komise
v oblasti řízení za [rok]“„Souhrn výročních zpráv
o činnosti generálních
ředitelství a útvarů“„Souhrn výročních zpráv o činnosti
a prohlášení generálních ředitelů
a vedoucích útvarů“
1  Podle článku 318 SFEU Komise předkládá Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu o financích Unie založenou na dosažených výsled -
cích, která není zahrnutá do této zprávy.
Zdroj: EÚD.
48
 Závěry a doporučení
58 
Komise je složitá organizace, která odpovídá za roční rozpočet ve výši více než 
140 miliard EUR. Během prvních deseti let nového tisíciletí výrazným způsobem 
reformovala své mechanismy správy a řízení, například zřízením útvaru IAS86, 
ustavením výboru pro pokrok v oblasti auditu87, uplatněním mezinárodních 
standardů v oblasti vnitřní kontroly88 a účetnictví89. Osvědčené postupy se však 
nadále vyvíjely. Přestože byla přijata určitá opatření90, zjistili jsme, že mechanis -
my Komise pro správu a řízení zaměřené na audit, finanční řízení a kontrolu se 
v některých oblastech odklánějí od osvědčených postupů, které jsou zakotveny 
v příslušných standardech nebo které používají mezinárodní a veřejné subjekty, 
jež jsme vybrali jako referenční, nebo se jich nedrží v plné míře.
59 
Vzhledem k rozlišování „politické odpovědnosti komisařů“ a provozní odpověd -
nosti generálních ředitelů není vždy jasné, zda „politická odpovědnost“ zahrnuje 
odpovědnost za generální ředitelství, nebo zda je od ní oddělena (viz body 21 
a 22). Nedávné organizační reformy se začaly zaměřovat na některá rizika spojená 
s kulturou izolovanosti v rámci organizace91. Aby však Komise mohla pokračovat 
v řešení klíčových rizik, bude muset více posílit strukturu správy a řízení instituce 
jako celku.
60 
Útvar interního auditu se soustředí na systémy vnitřní kontroly Komise. Operace 
mimo Komisi (výdaje, za které je Komise odpovědná) spadají do odpovědnosti 
oddělení pro ověřování ex post ve výdajových generálních ředitelstvích (viz body 
25 a 26). To má dopad na informace, které se předkládají auditnímu výboru Ko -
mise (výboru APC). Role výboru APC (a účast nezávislých externích členů) je více 
omezena, než jak je tomu u auditních výborů v mezinárodních orgánech, které 
jsme vybrali jako referenční (viz body 30 a 31).
61 
Pokud jde o vnitřní kontrolu, po realizaci rámce COSO 1992 Komise přechází na 
COSO 2013. Komise vypracovala dvě sdělení o podvodech a o strategii boje proti 
podvodům, ale riziko v této oblasti se nijak neodráží v současném rámci pro vnitř -
ní kontrolu (bod 39). To může mít negativní dopad na účinnost posouzení rizika 
vzniku podvodu, která provádějí GŘ92, a Komise se tak vystavuje potenciálnímu 
riziku v této oblasti.86 Viz body 23 až 24.
87 Viz body 27 až 29.
88 COSO, viz body 32–34.
89 IPSAS, viz body 40–41.
90 Včetně zveřejnění diskuse 
o finančních výkazech a jejich 
analýzy spolu s účetní 
závěrkou EU připravenou na 
akruální bázi, vypracování 
zpráv o výkonnosti (což 
v roce 2015 vedlo ke sloučení 
s výkaznictvím o řízení v roční 
zprávě o řízení a výkonnosti) 
a přechodu na aktualizovaný 
integrovaný rámec COSO pro 
vnitřní kontrolu z roku 2013.
91 Viz bod 17.
92 „[…] posouzení rizika v oblasti 
podvodů ze strany GŘ nejsou 
dostatečně koordinována 
s výročním posuzováním 
řízení rizik, nebo se provádí na 
příliš rámcové úrovni, 
a nezohledňují proto stávající 
strukturu vnitřních kontrol. 
Nezaměřují se na všechny 
prvky cyklu podvodů ani se 
nezabývají všemi způsoby 
řízení. Rizika zjištěná ve 
strategii boje proti podvodům 
nejsou označena za prioritu 
a nelze je jednotlivě přiřadit 
k opatřením v akčním plánu 
strategie boje proti 
podvodům nebo je v nich 
najít.“ (pracovní dokument IAS 
k celkovému stanovisku za rok 
2015, květen 2016).
49 Závěry a doporučení 
62 
Od roku 2005 Komise vypracovává roční účetní závěrku podle mezinárodních 
standardů. Nehledě na nedávné inovace, spočívající ve spolupráci s Účetním 
dvorem, ji však Komise stále zveřejňuje později než většina členských států EU 
(viz bod 44 a  obrázek 7 ).
63 
Komise nedávno začala předkládat spolu s účetní závěrkou i nefinanční infor -
mace. Navzdory zlepšením však stále poskytuje vedle finančních výkazů méně 
nefinančních informací než ostatní organizace, které jsme posuzovali. Informace 
jsou rozptýleny mezi dokumenty na úrovni jednak celé Komise a jednak jednotli -
vých generálních ředitelství (viz body 45–47).
64 
Od roku 2013 Komise uznává, že výdaje EU jsou zatíženy významnou (materiální) 
mírou chyb. Odhady jednotlivých generálních ředitelství týkající se míry nespráv -
ných výdajů nejsou založeny na konzistentní metodice (viz body 50–53).
65 
Osvědčené postupy se od Prodiho reforem nadále rozvíjejí. Přestože byla pod -
niknuta určitá opatření, dospěli jsme k závěru, že v následujících oblastech se 
Komise odklání od osvědčených postupů nebo se jich nedrží v plné míře:
 ο rozsah, v jakém se útvar IAS zabývá otázkami v oblasti správy a řízení na 
rámcové úrovni,
 ο složení výboru APC (bod 31),
 ο rozsah, v jaké se výbor APC zaměřuje na:
– výsledky externích auditů,
– řízení rizik,
– vykazování finančních informací a výkonnosti,
– práci auditních ředitelství Komise a oddělení pro ověřování ex post  
(body 26, 30–31),
 ο zvažování rizika podvodu v rámci pro vnitřní kontrolu (bod 39),
 ο načasování zveřejnění účetní závěrky (bod 44),
50 Závěry a doporučení 
 ο k účetní závěrce není přiloženo:
– prohlášení o správě a řízení,
– zpráva předsedy,
– analýza provozních a strategických rizik,
– zpráva o nefinanční výkonnosti,
– informace o činnostech během roku a dosažení cílů politik,
– zpráva o úloze a závěrech auditního výboru,
– prohlášení o střednědobé a dlouhodobé fiskální udržitelnosti ( obrázek 7  
a bod 45),
 ο jednotnost výpočtů míry nesprávných výdajů a analýzy výsledků v rámci 
všech generálních ředitelství (bod 53).
66 
Komise by měla buď dodržovat osvědčené postupy, nebo vysvětlit, proč nepova -
žuje za vhodné tak činit (viz poznámka pod čarou č. 19).
Doporučení 1 – Vysvětlit důvody neuplatňování osvědčených 
postupů
V souladu s požadavky kladenými na evropské subjekty veřejného zájmu by Ko -
mise měla v případech, kdy se rozhodne neuplatnit osvědčené postupy, vysvětlit, 
jaké ji k tomu vedly důvody.
Termín pro splnění tohoto doporučení: duben 2017.
51 Závěry a doporučení 
Doporučení 2 – Dodržovat osvědčené postupy
Komise by také měla:
a) vyzvat IAS, aby prováděl více auditů v oblasti rámcové správy a řízení;
b) dokončit proces harmonizace svého kontrolního rámce se zásadami 
COSO 2013;
c) zveřejňovat roční účetní závěrku ještě dříve;
d) shromáždit informace, nyní předkládané v řadě jiných zpráv, do jediné zprávy 
nebo sady zpráv pro účely vyvozování odpovědnosti, která by vedle účetní 
závěrky obsahovala také:
 ο prohlášení o správě a řízení,
 ο zprávu předsedy,
 ο analýzu provozních a strategických rizik,
 ο zprávu o nefinanční výkonnosti,
 ο informace o činnostech během roku a dosažení cílů politik,
 ο zprávu o úloze a závěrech auditního výboru,
 ο prohlášení o střednědobé a dlouhodobé fiskální udržitelnosti, případně 
spolu s odkazy na informace obsažené v jiných zprávách;
e) předkládat tuto zprávu nebo sadu zpráv pro účely vyvozování odpovědnosti, 
aby auditor mohl provést audit účetní závěrky a zkontrolovat soulad ostat -
ních informací v ní uvedených s účetními informacemi;
f) zveřejňovat v roční účetní závěrce nebo k ní přiložených informacích odhado -
vanou míru chyb na základě jednotné metodiky;
g) pravidelně aktualizovat a zveřejňovat své mechanismy správy a řízení  a po -
dat vysvětlení k uplatněným strukturám a procesům ve vztahu ke zvolenému 
rámci;
h) zajistit, aby v auditním výboru APC tvořili většinu nezávislí externí členové, 
a rozšířit jeho mandát tak, aby se vztahoval na řízení rizik, finanční výkaznic -
tví a práci a výsledky oddělení pro ověřování ex post  a auditních ředitelství.
Termín pro splnění tohoto doporučení: duben 2018.
52 Závěry a doporučení 
Tuto zprávu přijal senát V, jemuž předsedá Lazaros S. LAZAROU, člen Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 20. září 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

53
 Přílohy
Rámec GGPS a COSO 2013Příloha I
A. 
(A-1)
B. 
(B-15)
C. 
(C-6)
D. 
E.
(E-3  a 4)(D-6)
F.
(F-7, 9, 10, 11 a 12)
G.
(G-13, 14, 16  a 17)Zásady vnitřní kontroly COSO 2013
1.
2. 
3. 
4.
5.
6.
7. 
8.
9.
10.
11. 
12. 
13.
14.
15.
16.
17.Zavádění osvědčených 
postupů v oblastitransparentnosti,výkaznictví a auditupro dosažení účinného vyvozování odpovědnosti.Řízení rizik a výkonnosti 
prostřednictvím spolehlivé vnitřní kontroly a silného řízení veřejných /f_inancí./uni00A0Rozvíjení schopností subjektu, včetně schopností 
jeho vedení a jednotlivců, 
kteří jsou jeho součástí.Určení intervencí, které 
jsou nezbytné pro 
optimální dosažení 
plánovaných cílů.De/f_inování výstupů z hlediska udržitelných hospodářských, sociálních a environmentálních přínosů.Zajištění otevřenosti a komplexního zapojení zainteresovaných stran./uni00A0Čestné chování,prokazování silného odhodlání dodržovat etické hodnoty a dodržování 
právních předpisů./uni00A0Zásady řádné správy 
a řízení ve veřejném 
sektoru (GGPS) Rámec 
(CIPFA/IFAC) 
Organizace hodnotí a včas sděluje nedostatky v oblasti vnitřní kontroly těm, 
kdo odpovídají za uskutečnění nápravných opatření, včetně – v příslušných případech – užšího vedení a správní rady.Organizace vybírá, rozvíjí a provádí průběžná a/nebo samostatná hodnocenís cílem přesvědčit se, že se prvky vnitřní kontroly uplatňují a fungují./uni00A0Organizace komunikuje s externími stranami ohledně záležitostí,které ovlivňují fungování vnitřní kontroly./uni00A0Organizace interně oznamuje informace včetně cílů a odpovědnos-
tí za vnitřní kontrolu, jež jsou nezbytné pro podporu fungování vnitřní kontroly./uni00A0Organizace získává nebo vytváří a používá relevantní a kvalitní informace
na podporu fungování vnitřní kontroly./uni00A0Organizace uplatňuje kontrolní činnosti prostřednictvím politik,
které vymezují, co se očekává, a postupů, jimiž se politiky realizují./uni00A0Organizace vybírá a rozvíjí obecné kontrolní činnosti v oblasti technologie
na podporu dosažení cílů./uni00A0Organizace vybírá a rozvíjí kontrolní činnosti, které přispívají
ke zmírnění rizik pro dosažení cílů na přijatelnou úroveň./uni00A0Organizace identi/f_ikuje a posuzuje změny, které by mohly mít výrazný vliv na systém vnitřní kontroly./uni00A0Organizace při posuzování rizik ohrožujících dosažení cílů bere 
v úvahu potenciál pro spáchání podvodu./uni00A0Organizace v rámci subjektu identi/f_ikuje rizika, která ohrožují 
dosažení jejích cílů, a analyzuje rizika jako základ pro stanovení toho, jak je řídit./uni00A0Organizace dostatečně jasně speci/f_ikuje cíle tak, aby bylo možné určit
a posoudit rizika vztahující se k cílům./uni00A0Aby byly splněny cíle, organizace volá jednotlivce k odpovědnosti
v souvislosti s jejich povinnostmi v oblasti vnitřní kontroly./uni00A0Organizace prokazuje závazek získat, rozvíjet a udržet schopné jednotlivce
v souladu s cíli.Vedení pod dohledem správní rady nastavuje struktury, hierarchii pro účely 
výkaznictví a  náležité pravomoci a odpovědnosti při plnění cílů./uni00A0Správní rada prokazuje nezávislost na vedení a vykonává dohled nad 
vývojem a prováděním vnitřní kontroly./uni00A0Organizace prokazuje závazek k integritě a etickým hodnotám./uni00A0
Zdroj: EÚD.
54 Přílohy 
Klíčové prvky vybraných rámců podnikového výkaznictví
Směrnice  
2014/95/EUIIRCBuilding Trust Award 
(Spojené království)Pokyny 
k doporučeným 
postupům  
IPSASB č. 2Pokyny OECD 
pro nadnárodní 
společnosti  
(III zveřejnění)
Správa a řízeníPodniková správa 
a řízeníSpráva a řízeníJasný popis řídící 
struktury a přístupu 
vrcholového vedení 
Transparentní infor -
mace o účinném řízení 
organizace správní 
radouSpráva a řízení Struktura a politiky 
v oblasti správy a řízení 
RizikaHlavní rizika související 
s těmito otázkami, jež 
jsou spojeny s opera -
cemi podniku, včetně, 
je-li to relevantní 
a přiměřené, jeho 
obchodních vztahů, 
produktů nebo služeb, 
které by mohly mít 
nepříznivé dopady 
v těchto oblastech, 
a způsobu, jakým 
podnik tato rizika řídí.Rizika a příležitostiSpojení mezi riziky, 
strategickými cíli 
a popisem ve výroční 
zprávě Vyčíslená rizika. 
Pojednání o tom, jak 
se během času změnila 
dynamika rizikového 
profilu.Rizika a nejistoty: rizika 
a nejistoty s finančním 
dopadem, opatření 
snižující rizika, interní 
a externí rizika.Informace o systémech 
řízení rizik a zajišťování 
souladu s právními 
předpisy a o prohlá -
šeních nebo kodexech 
obchodního chování. 
Předvídatelné rizikové 
faktory
Finanční a 
nefinanční 
výkonnostVyžaduje, aby informa -
ce byly připravovány 
v souladu s uznávaným 
rámcem (vnitrostát -
ním, rámcem EU nebo 
jiným mezinárodním 
rámcem).
Zveřejnění spolu s 
účetní závěrkou nebo 
zvlášť (během šesti 
měsíců).
Přehled nefinančních 
informací obsahuje 
případně také odkazy 
na částky vykazované 
v roční účetní závěrce 
a další komentář k nim.
nefinanční klíčové 
ukazatele výkonnosti, 
které se vztahují k pří -
slušné podnikatelské 
činnosti.VýhledSrozumitelný a věrný 
odraz finanční výkon -
nosti, který je v souladu 
s finančními výkazy. 
Porovnání skutečné 
výkonnosti s očekáva -
nou / rozpočtovanou 
výkonností.
Vyčíslené klíčové 
ukazatele výkonnosti 
jsou sladěny se strate -
gickými cíli. Vyvážené 
posouzení dosažených 
cílů a výkonnosti 
v porovnání s cílovým 
plánem.Informace o účetní 
závěrce, odchylkách 
a tendencích.
Srovnání rozpočtu se 
skutečnými částkami ve 
finančních výkazech.Finanční a provozní 
výsledky společnostiPříloha II
Prvky přítomné ve všech rámcích Prvky přítomné ve 4 z 5 rámců Prvky přítomné ve 3 z 5 rámců 
55 Přílohy Příloha IISměrnice  
2014/95/EUIIRCBuilding Trust Award 
(Spojené království)Pokyny 
k doporučeným 
postupům  
IPSASB č. 2Pokyny OECD 
pro nadnárodní 
společnosti  
(III zveřejnění)
Sociální 
a personální 
záležitostiSociální a zaměstna -
necké otázky.
Dodržování lidských 
práv.Kapitál: finanční, výrob -
ní, intelektuální, lidský, 
sociální a vztahový 
a přírodní. Pojednání a kvantita -
tivní analýza týkající 
se lidských faktorů 
v organizaci.
Informace o rov -
ných příležitostech 
a rozmanitosti.-Záležitosti týkající se 
zaměstnanců a ostat -
ních zainteresovaných 
stran.
Cíle a strategie -Přidělování strategie 
a zdrojů. VstupyJasné vymezení účelu.
Vyvážený pohled na 
pokrok v porovnání 
s cíli.Informace o cílech 
a strategiích.
Poslání a úkolyCíle společnosti
Podnikatelský 
model Stručný popis podnika -
telského modelu. 
Popis politik, jež 
podnik sleduje, včetně 
uplatňovaných postupů 
náležité péče.
Výsledky těchto politik.Proces vytváření hod -
not: skupiny zaintere -
sovaných stran, hlavní 
významné (materiální) 
záležitosti, rizika, 
strategické cíle, faktory 
vytvářející hodnotu, 
klíčové ukazatele vý -
konnosti, cíle, dopad.Různé způsoby plnění.
Popis toho, jak obchod -
ní činnosti podporují 
širší parlamentní cíle. 
Zvážení kapitálových 
investic a jak dosahují 
hodnoty za peníze.- -
Prvky přítomné ve všech rámcích Prvky přítomné ve 4 z 5 rámců Prvky přítomné ve 3 z 5 rámců 
Zdroj:  EÚD.
56 Přílohy Příloha IIIPřehled výročních zpráv a ročních účetních závěrek vybraných subjektů veřejného 
sektoru
Konsolidovaná 
účetní závěrka EU 
za rok 20141Výroční zpráva 
Evropského inves -
tičního fondu za 
rok 2015Finanční zpráva 
Evropské inves -
tiční banky za 
rok 2015Finanční 
zpráva USA 
za rok 2015Comptes de 
l ’état 2014  
(Francie)
Akruální účetnictví Ano Ano Ano Ano Ano
Shrnutí základních údajů Ano Ano Ano Ano Ano
S připojeným výrokem nezávislého auditora Ano Ano Ano AnoZveřejňuje  
se zvlášť
Srovnání rozpočtových a finančních výsledků AnoZveřejňuje  
se zvlášťZveřejňuje  
se zvlášťAno Ano
Analýza struktur a záležitostí v oblasti správy 
a řízeníshrnuto2Ano Ano Ano Ano
Předmluva (nebo zpráva) předsedy / prezi -
denta / vyššího úředníkaZveřejňuje  
se zvlášťAnoZveřejňuje  
se zvlášťAnoZveřejňuje  
se zvlášť
Analýza rizika nesprávných operací nebo 
činnostíZveřejňuje  
se zvlášťNe3Ne3Ano Ne
Vyčíslení dopadu nesprávnostíZveřejňuje  
se zvlášťNe Ne Ano Ne
Informativní zpráva o činnostech během 
rokuZveřejňuje  
se zvlášťAno Ano Ano Ano
Zpráva o dlouhodobé prognóze / 
udržitelnostiNeZveřejňuje  
se zvlášťZveřejňuje  
se zvlášťAno Ano
Popis role a závěrů auditního výboru Ne Ano Ano Ne Shrnuto
Zdroj:  EÚD.
1 Viz body 45 a 46.
2 Viz bod 45.
3 Není relevantní. Tyto zprávy nezahrnují analýzu rizika nesprávných operací nebo činností. Podle informací, které máme, však nic nesvědčí 
o významné (materiální) míře nesprávnosti.
57 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
Společná odpověď Komise na body I až IV
Komise si uvědomuje důležitost moderního rámce pro správu a řízení. Usiluje o soulad s vyvíjejícími se a relevant -
ními osvědčenými postupy, které jsou stanoveny ve standardech nebo zavedeny mezinárodními či veřejnoprávními 
subjekty, a bude pokračovat v přizpůsobování své struktury správy a řízení.
Principy, které zastřešují rámec pro správu a řízení Komise (tj. pravomoc, odpovědnost, povinnosti a kompetence, 
jmenování a odstoupení Komise a jejích členů, transparentnost), jsou zakotveny ve smlouvách EU.
Sbor komisařů deleguje operační úkoly svým útvarům. Aby se zajistilo, že každý útvar Komise zavede co nejvhod -
nější organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, aby zajistil dosažení svých cílů, definovala Komise na úrovni 
organizace minimální charakteristiky, které jsou založeny na mezinárodně uznávaném rámci COSO. Ve své výroční 
zprávě o řízení a výkonnosti za rok 2015 Komise oznámila účinné naplnění těchto standardů.
Mechanismy správy a řízení platné pro Evropskou komisi jsou uzpůsobeny nadnárodnímu charakteru této instituce 
a její zvláštní struktuře, která je tvořena sborem komisařů, jejž podporuje stálý úřednický sbor. Tyto charakteristiky 
byly základem pro rozhodnutí učiněná v roce 2000 s ohledem na strukturu správy a řízení Komise. Rovněž byly vzaty 
v úvahu zprávy Výboru nezávislých odborníků a stanoviska Účetního dvora č. 4/97 a 1/2000. Kontrolní a auditní 
opatření Komise jsou solidní a komplexní a v současnosti dochází k jejich zdokonalení, aby byly zcela ve shodě 
s interními kontrolními principy rámce COSO 2013. Útvar IAS navíc plně dodržuje standardy profese interních audi -
torů, jak bylo doloženo externím inspektorem kvality. Tato opatření umožňují Komisi vykonávat robustní dozor nad 
fungováním struktury správy a řízení.
Viz rovněž odpověď Komise na bod VI.
V
Principy, které zastřešují rámec pro správu a řízení Komise (tj. pravomoc, odpovědnost, povinnosti a kompetence), 
jsou zakotveny ve smlouvách EU. Sbor komisařů schvaluje výroční zprávu o řízení a výkonnosti pro účely rozpočtu 
EU a přebírá celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU. Komise je toho názoru, že uvedené zahrnuje 
i odpovědnost za práci jejích útvarů.
Z operačního hlediska je dohled prováděn zaprvé prostřednictvím praktických opatření, která řídí pracovní vztahy 
mezi členy Komise, kabinety a útvary, zadruhé prostřednictvím výboru APC, který se pravidelně zabývá všemi dopo -
ručeními útvaru IAS, a zatřetí prostřednictvím přehledných zpráv podávaných pověřenými schvalujícími osobami 
Komisi v rámci výročních zpráv o činnosti a prohlášení těchto osob o věrohodnosti, jakož i prostřednictvím celko -
vého výroku interního auditora. Viz rovněž odpovědi Komise na body 55 a 57.
Nová Komise si jako prioritu stanovila řešit problém kultury izolovanosti. Zavedla proto novou strukturu, jež zahr -
nuje viceprezidenty, kteří zajišťují dohled nad širšími politickými oblastmi a posilují koordinační úlohu generálního 
sekretariátu a dalších ústředních útvarů. Za účelem řešení uvedeného problému byly též ustaveny různé řídicí sku -
piny, včetně skupiny ředitelů spravujících zdroje a řídicí skupiny pro řízení podle činností.
Odpovědi Komise 58
VI
Útvar IAS se v souladu s osvědčenými postupy, finančním nařízením a svými stanovami nezbytně zaměřuje na 
systémy řízení a kontroly generálních ředitelství (GŘ), která jsou odpovědná za zajištění legality a správnosti usku -
tečněných operací, včetně provádění auditu auditních a  ex post  ověřovacích funkcí těchto GŘ. Kromě auditu řízení 
bezpečnosti informací byly rovněž pokryty další oblasti správy a řízení, jako například:
ο proces stanovení cílů v kontextu plánu řízení;
ο proces tvorby výročních zpráv o činnosti;
ο správa a řízení strategií boje proti podvodům.
Výbor APC je jen jedním z mnoha prostředků uplatňovaných k usnadnění dohledu, který provádí sbor komisařů nad 
Komisí vzhledem k její správě a řízení, řízení rizik a postupům vnitřní kontroly. Primární informační kanál je zpro -
středkován formálními mechanismy komunikace stanovenými v pracovním ujednání mezi komisaři, jejich kabinety 
a útvary Komise (pravidelné schůzky, diskuse o strategických plánech, plánech řízení, výročních zprávách o činnosti 
atd.), prostřednictvím kterých je nejprve informován daný komisař a následně sbor komisařů.
Řízení rizik, finanční výkaznictví a výsledky auditních a  ex post  ověřovacích funkcí spadají do kompetence řídicí sku -
piny pro řízení podle činností, generálního sekretariátu, GŘ BUDG a příslušných pověřených schvalujících osob.
VII
Koncepční rámec rady IPSASB, jímž se řídí finanční výkaznictví veřejnoprávních subjektů pro obecné účely (GPFR)1, 
předpokládá, že finanční výkazy uvedeného druhu „se budou pravděpodobně skládat z většího počtu výkazů“, 
přičemž každý se bude bezprostředněji zabývat specifickými požadavky různých zainteresovaných stran. V souladu 
s uvedeným koncepčním rámcem Komise předkládá integrovaný balíček finančních výkazů. Tento balíček zahrnuje 
výroční zprávu o řízení a výkonnosti, finanční zprávu, sdělení o ochraně rozpočtu EU a účetní závěrku EU. Informace 
prezentované v tomto balíčku mají stejnou úroveň jako informace poskytované referenčními subjekty, které vybral 
Účetní dvůr. Další informace jsou navíc dostupné v dokumentech, jako například v projevu o stavu Unie přednáše -
ném předsedou Komise, v souhrnné zprávě o činnosti Evropské unie, ve zprávě o opatřeních vyvozených z doporu -
čení k udělení absolutoria atd.
VIII První bod
Komise přijímá toto doporučení. Komise usiluje o soulad s vyvíjejícími se a relevantními osvědčenými postupy, jež 
jsou stanoveny ve standardech nebo zavedeny mezinárodními či veřejnoprávními subjekty (viz odpověď na body I–
IV, VIII, 24–26, 44–49), a bude pokračovat v přizpůsobování své struktury správy a řízení.
VIII Druhý bod
Komise přijímá toto doporučení v souladu s čl. 116 odst. 2 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení (viz rovněž 
odpověď Komise na doporučení 2 písm. h).
VIII Třetí bod
Komise přijímá toto doporučení. Její kontrolní mechanismy (včetně IAS) jsou solidní a komplexní a v současnosti 
dochází k jejich zdokonalování, aby byly zcela ve shodě s principy vnitřní kontroly dle rámce COSO 2013. Umožňují 
Komisi vykonávat adekvátní dohled nad fungováním struktury správy a řízení.
1 „Koncepční rámec pro finanční výkaznictví veřejnoprávních subjektů určené pro obecné účely“ (koncepční rámec pro GPFR) ( Conceptual 
Framework for General Purpose Financial Reporting by Public Entities (Conceptual Framework for GPFRs ), schválený v říjnu 2014 Radou pro mezinárodní 
účetní standardy pro veřejný sektor (IPSASB).
Odpovědi Komise 59
VIII Čtvrtý bod
Komise přijímá toto doporučení.
Viz odpověď na bod 62.
VIII Pátý bod
Komise přijímá doporučení vydávat soubor zpráv způsobem, který zmírní dodatečná rizika, pokud jde o dostupnost 
a kvalitu informací. Viz rovněž odpověď na doporučení 2 písm. e).
Komise již v tomto směru podnikla kroky, když dne 19. července 2016 publikovala integrovaný balíček pro finanční 
výkaznictví.
Vydání jednotné zprávy pro účely vyvozování odpovědnosti by nebylo adekvátní a ani by nebylo v souladu s kon -
cepčním rámcem pro finanční výkazy typu GPFR vydaném radou IPSASB. Tento koncepční rámec jasně stanoví, 
že finanční výkazy typu GPFR, které mají za cíl poskytovat informace užitečné pro účely odpovědnosti a procesů 
rozhodování, „se budou pravděpodobně skládat z většího počtu výkazů, přičemž každý bude bezprostředněji odpo -
vídat určitým aspektům cílů finančního výkaznictví“. V souladu s uvedeným koncepčním rámcem Komise předkládá 
nebo bude předkládat následující dokumenty, které pokrývají prvky identifikované Účetním dvorem:
VIII Pátý bod – První odrážka
Komise v současnosti pracuje na aktualizaci prohlášení o správě a řízení.
VIII Pátý bod – Druhá odrážka
Projev o stavu Unie, který je prezentován v září, odpovídá v kontextu Komise zprávě předsedy Komise.
VIII Pátý bod – Třetí odrážka
Kromě informací, které jsou obsaženy ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti, Komise obsažným způsobem předává 
informace o provozních a strategických rizicích v přednášeném projevu o stavu Unie a ve strategických plánech 
a plánech řízení každého GŘ.
VIII Pátý bod – Čtvrtá odrážka
Informace o nefinanční výkonnosti jsou dostupné ve výročních zprávách o činnosti a ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti.
VIII Pátý bod – Pátá odrážka
Souhrnná zpráva o činnosti Unie a výroční zpráva o řízení a výkonnosti obsahují informace o činnostech během 
roku a dosažených politických cílech.
VIII Pátý bod – Šestá odrážka
Výroční zpráva výboru APC shrnuje závěry uvedeného výboru ohledně naplňování jeho poslání a zdůrazňuje 
problémy, na které byl sbor komisařů výborem upozorněn. Práci výboru APC se věnují souhrnné zprávy a výroční 
zpráva o řízení a výkonnosti za rok 2015. V budoucích výročních zprávách o řízení a výkonnosti bude roli a závěrům 
výboru APC věnován zvláštní oddíl.
VIII Pátý bod – Sedmá odrážka
Rozpočet EU není možné porovnávat s rozpočty členských států, zejména v důsledku rozdílů ve velikosti dluhu (tj. 
schopnosti plnit finanční závazky nebo refinancovat či zvyšovat dluh) a ve velikosti příjmů (tj. schopnosti měnit 
existující úrovně zdanění nebo zavádět nové zdroje příjmů).
Odpovědi Komise 60
Víceletý finanční rámec je v kontextu EU nástrojem k zajištění střednědobé až dlouhodobé stability a předvídatel -
nosti budoucích platebních požadavků a rozpočtových priorit. Komise poskytuje informace o těchto aspektech ve 
výroční zprávě o řízení a výkonnosti, ve finanční zprávě, v účetní závěrce a v případě potřeby v dalších zprávách.
VIII Šestý bod
Komise částečně přijímá toto doporučení.
Informace, na kterých je založen nový integrovaný balíček pro finanční výkaznictví a doplňující zprávy, budou 
zpřístupněny v co možná největší míře (tj. zejména s výhradou příslušných závěrečných termínů, do kterých musí 
členské státy dodat žádoucí údaje) Účetnímu dvoru, aby se umožnila kontrola konzistence.
VIII Sedmý bod
Komise přijímá toto doporučení. Celkovou ohroženou částku bude i nadále vykazovat ve výroční zprávě o řízení 
a výkonnosti.
VIII Osmý bod
Komise přijímá toto doporučení. Bude pravidelně aktualizovat a publikovat své mechanismy správy a řízení a podá -
vat vysvětlení, jakým způsobem dodržuje mezinárodní standardy a osvědčené postupy.
VIII Devátý bod
Komise částečně přijímá toto doporučení. V kontextu prodlužování členství ve výboru APC v polovině funkčního 
období zváží Komise otázku zvýšení počtu externích členů s doloženou odbornou kvalifikací v auditních a souvi -
sejících záležitostech, které Komise jmenuje ve veřejném a transparentním řízení. Řízení rizik, finanční výkaznictví 
a výsledky auditních a  ex post  ověřovacích funkcí spadají do kompetence řídicí skupiny pro řízení podle činností, 
generálního sekretariátu, GŘ BUDG a příslušných pověřených schvalujících osob. Komunikační kanály, včetně 
zejména výročních zpráv o činnosti, plánů řízení a strategických plánů atd., zajišťují, aby pověřené schvalující osoby 
informovaly příslušné komisaře a sbor komisařů, čímž se tomuto sboru umožní provádět příslušný dohled. Útvar 
IAS navíc pravidelně provádí audity auditních a  ex post  ověřovacích funkcí napříč všemi relevantními GŘ, obzvláště 
v klíčových oblastech, jako je například sdílené řízení, a jeho nálezy jsou projednávány výborem APC. Komise zváží 
přizvání útvaru IAS, aby provedl audit mechanismů správy a řízení a mechanismů dohledu s ohledem na řízení rizik, 
finanční výkaznictví a auditní a  ex post  ověřovací funkce, zejména kontroly druhé úrovně, aby se identifikovala veš -
kerá zlepšení, která by bylo možné využít k dalšímu zvyšování výkonnosti těchto mechanismů.
Připomínky
15
První jedinečnou charakteristikou správy a řízení v rámci Komise je, že rozdělení povinností a vymezení odpověd -
nosti je pevně stanoveno ve Smlouvě (článek 317) a ve finančním nařízení (článek 66) a popsáno v bílé knize z roku 
2000, která zohlednila doporučení Výboru nezávislých odborníků.
Druhou charakteristikou Komise je, že kdykoli nastoupí do funkce nový sbor komisařů, je možné aspekty opatření 
interní organizace, správy, řízení a odpovědnosti revidovat. Uvedené je prováděno prostřednictvím pověřovacích 
dopisů komisařů, pracovních metod Evropské komise (viz C(2014) 9004) a písemných pracovních ujednání mezi 
komisaři a útvary.
Odpovědi Komise 61
21
Principy, které zastřešují rámec pro správu a řízení Komise (tj. pravomoc, odpovědnost, povinnosti a kompetence), 
jsou zakotveny ve smlouvách EU. Sbor komisařů schvaluje výroční zprávu o řízení a výkonnosti pro účely rozpočtu 
EU a přebírá celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU. Komise je toho názoru, že uvedené zahrnuje 
odpovědnost za práci jejích útvarů.
Z operačního hlediska je dohled prováděn zaprvé prostřednictvím praktických opatření, která řídí pracovní vztahy 
mezi členy Komise, kabinety a útvary, zadruhé prostřednictvím výboru APC, který se pravidelně zabývá všemi dopo -
ručeními útvaru IAS, a zatřetí prostřednictvím přehledných zpráv podávaných pověřenými schvalujícími osobami 
Komisi v rámci výročních zpráv o činnosti a prohlášení těchto osob o věrohodnosti, jakož i prostřednictvím celko -
vého výroku interního auditora.
Rámeček 5 – Odpovědnost Komise
Komise provedla další změny ve své správě, řízení a výkaznictví mezi roky 2007 a 2016.
23
Komise zrušila oddělení interního auditu, protože s postupem času bylo stále důležitější, aby funkce interního auditu 
přesahovala hranice jednotlivých GŘ. Uvedeného lze mnohem účinněji dosáhnout pomocí takové funkce interního 
auditu, která je plně centralizována. Centralizovaný útvar IAS je navíc zcela nezávislý, což přispívá k zajištění dobré 
kvality auditů. Externí inspektor kvality vydal útvaru IAS schvalující osvědčení, avšak zároveň upozornil na nedostatek 
přiměřeného nezávislého dohledu nad odděleními interního auditu a na vnímaná rizika týkající se jejich nezávislosti.
Útvar IAS nyní rovněž poskytuje generálním ředitelům zprávu poskytující omezené ujištění o skutečnostech, jež 
jsou předmětem auditu, jak to původně prováděla oddělení interního auditu (poprvé v únoru 2016 u zpráv pokrýva -
jících rok 2015). Generální ředitelé tuto zprávu vkládají do výročních zpráv o činnosti.
24
Pracovníci v subjektech, které zmiňuje Účetní dvůr, se nevěnují pouze auditním nebo kontrolním aktivitám.
Auditní a  ex post  ověřovací funkce (často označované jako „auditní funkce“) jsou v mnoha GŘ s vysokými výdaji sou -
částí systému vnitřní kontroly pověřené schvalující osoby. Je třeba je jasně odlišovat od funkce interního auditu.
25
Kromě auditu správy a řízení informační bezpečnosti byly rovněž pokryty další oblasti správy a řízení, zejména 
mimo jiné prostřednictvím auditů pokrývajících větší počet GŘ, například auditů týkajících se:
ο procesu stanovení cílů v kontextu plánu řízení;
ο procesu tvorby výročních zpráv o činnosti;
ο správy a řízení strategií boje proti podvodům;
ο správy a řízení práce v rámci evropského semestru;
ο správy a řízení společného centra podpory sídlícího v GŘ RTD;
ο správy a řízení svěřenských fondů EU;
ο dohledu nad decentralizovanými agenturami;
ο správy a řízení v oblasti IT.
Odpovědi Komise 62
Rámeček 7 – Některá významná doporučení IAS ke správě a řízení nebyla realizována
Komise pracuje na revizi prohlášení o správě a řízení.
26
Útvar IAS souhlasí se závěrem Účetního dvora, že riziko nesprávných a nelegálních výdajů je závažné. Právě z tohoto 
důvodu tráví tento útvar přibližně 40 až 50 % času určeného pro audity činnostmi spojenými s hodnocením systémů 
řízení a kontroly, které jsou zaměřeny na prevenci a odhalování/nápravu nesrovnalostí.
Uvedené zahrnuje důležité audity kontrolních strategií GŘ (včetně auditních a  ex post  ověřovacích funkcí), které 
pokrývají politicky nejvýznamnější výdajové oblasti. Všechny tyto auditní zprávy jsou odesílány výboru APC, který 
se jimi zabývá.
Útvar IAS se v souladu s osvědčenými postupy, finančním nařízením a svými stanovami nezbytně zaměřuje na 
systémy řízení a kontroly generálních ředitelství, která jsou odpovědná za zajištění legality a správnosti uskutečňo -
vaných operací.
Výbor APC je jen jedním z mnoha prostředků uplatňovaných k usnadnění dohledu, jejž vykonává sbor komisařů 
nad Komisí vzhledem k její správě a řízení, řízení rizik a postupům vnitřní kontroly. Primární informační kanál je 
zprostředkován formálními mechanismy komunikace, jež jsou stanoveny v pracovním ujednání mezi komisaři, jejich 
kabinety a útvary Komise (pravidelné schůzky, diskuse o strategických plánech, plánech řízení, výročních zprávách 
o činnosti atd.), prostřednictvím kterých je nejprve informován daný komisař a následně sbor komisařů.
30
Komise potvrzuje, že mandát výboru APC pro rok 2015 zahrnuje zintenzivnění kroků, jež jsou vyvozovány z doporu -
čení Účetního dvora. Výbor APC v případě potřeby analyzuje zprávy Účetního dvora a relevantní nálezy v kontextu 
svých tematických diskusí na základě skupin auditních zpráv útvaru IAS.
Útvar IAS provádí audity účelnosti auditních a  ex post  ověřovacích funkcí v mnoha GŘ s vysokými výdaji. Tímto způ -
sobem se zabývá tímto důležitým prvkem systému vnitřní kontroly pověřených schvalujících osob, který je zaměřen 
na prevenci a odhalování/nápravu nesrovnalostí (viz odpověď na bod 26). Výbor APC se těmito problémy zabývá do 
té míry, do jaké jsou předmětem auditů útvaru IAS.
Odpověď na tabulku 2
Výbor APC přijímá a řeší všechny auditní zprávy útvaru IAS, které pokrývají oblasti řízení rizik, vnitřní kontroly 
a vykazování finanční i nefinanční výkonnosti. Zajištěním nezávislosti útvaru IAS, monitorováním kvality jeho práce 
a návaznými doporučeními tedy usnadňuje dohled prováděný Komisí. Kromě toho posuzuje klíčové dokumenty 
týkající se rámce vnitřní kontroly.
Odpovědi Komise 63
31
Řízení rizik, finanční výkaznictví a výsledky auditních a  ex post  ověřovacích funkcí spadají do kompetence řídicí 
skupiny pro řízení podle činností, generálního sekretariátu, GŘ BUDG a příslušných pověřených schvalujících osob. 
Komunikační kanály, včetně zejména výročních zpráv o činnosti, plánů řízení a strategických plánů atd., zajišťují, aby 
pověřené schvalující osoby informovaly příslušné komisaře a sbor komisařů, čímž se tomuto sboru umožňuje prová -
dět příslušný dohled. Útvar IAS navíc pravidelně provádí audity auditních a  ex post  ověřovacích funkcí napříč všemi 
relevantními GŘ, obzvláště v klíčových oblastech, jako je například sdílené řízení, a jeho nálezy jsou projednávány 
výborem APC.
Jiné mezinárodní organizace (Světový potravinový program, Evropská investiční banka, Světová banka a OSN) mají 
odlišné struktury správy a řízení.
35
Nová revize rámce vnitřní kontroly, kterou nyní provádí Komise, se bude zabývat všemi připomínkami Účetního 
dvora.
36
Zohledníme-li specifické aspekty Komise, na zásadu COSO č. 2 se musí nahlížet z dvojí perspektivy. Na úrovni GŘ 
každý generální ředitel vykonává nezávislý dohled nad rozvojem a výkonností vnitřní kontroly prostřednictvím 
koordinátora vnitřní kontroly. Na úrovni Komise sbor komisařů, tj. ekvivalent správní rady, na kterou odkazuje 
zásada COSO č. 2, vykonává nezávislý dohled nad rozvojem a výkonností vnitřní kontroly (viz odpověď na bod 21).
Ústřední finanční služba byla vytvořena proto, aby poskytovala podporu a poradenství v otázkách finančního řízení, 
interpretace legislativy, vnitřní kontroly a řízení rizik, nikoli však proto, aby dohlížela na vlastní zavádění systému 
vnitřní kontroly.
37
Současný rámec, jak byl stanoven v reformě Komise a předepsán finančním nařízením, poskytuje solidní definici 
povinností a odpovědnosti. GŘ musí vytvořit organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly včetně úkonů dalšího 
pověřování a souvisejícího kaskádovitého systému výkaznictví, čímž se posilují předpoklady pro poskytnutí ujištění 
uvnitř každého GŘ.
Co se týče podkladů, podle nichž je určováno, zda prohlášení uvedená v rámci výročních zpráv o činnosti jsou opod -
statněná, pokyny (a vodítka) pro přípravu výročních zpráv o činnosti poskytují solidní základ pro tvorbu prohlášení 
o věrohodnosti a představují srozumitelné měřítko, vůči kterému se posuzuje odpovědnost GŘ. Kromě toho výroční 
zprávy o činnosti obsahují oddíl věnovaný zprávám a závěru interního auditora o stavu kontroly v daném GŘ. Proces 
přezkumu výroční zprávy o činnosti posléze zajišťuje kvalitu těchto zpráv tak, aby se na politické úrovni bylo možné 
spolehnout na prohlášení vedení a jím poskytnutá ujištění.
Komise však bude analyzovat, zda určité aspekty není možné dále upřesnit.
Odpovědi Komise 64
38
Počínaje rokem 2013 Komise podává každoročně zprávu o provádění své strategie pro boj proti podvodům v rámci 
výroční zprávy o ochraně finančních zájmů EU („zpráva podle článku 325“).
39
I když se Komise domnívá, že riziko podvodu je dostatečně ošetřeno metodikou a pokyny pro GŘ, které se týkají 
strategií boje proti podvodům, v současnosti připravuje návrh pro dodatečné zahrnutí rizika podvodu do nového 
rámce vnitřní kontroly.
42
Cílem diskuse o finančních výkazech a jejich analýzy (FSD&A) je podle pokynu rady IPSASB č. 2 k doporučeným 
postupům (RPG 2) poskytovat „vysvětlení významných položek, operací a událostí prezentovaných ve finančních 
výkazech subjektu a vysvětlení faktorů, které na ně mají vliv.“
Je proto logické, že se FSD&A zaměřuje na 10 předsedových priorit, jelikož tyto priority „představují pokračování 
strategie Evropa 2020“ a jsou současnými klíčovými hnacími faktory politiky Komise a způsobu, jakým se vynakládají 
peníze EU. FSD&A navíc rovněž zahrnuje informace o strategii Evropa 2020. FSD&A je však dokument, který se vyvíjí. 
Komise proto zůstává otevřena diskusi za účelem vylepšení jeho obsahu a zaměření.
44 Třetí bod
Účetní závěrka EU je schvalována Komisí.
44 Čtvrtý bod
Komise tudíž poznamenává, že její akruální systém účetnictví a výkaznictví je velice dobře vyvinutý v porovnání 
s mnoha členskými státy.
45 Druhý bod
FSD&A připravovaná Komisí je v souladu se strukturou a obsahem, který je doporučen v pokynu rady IPSASB č. 2 
k doporučeným postupům (RPG 2).
45 Třetí bod
Jak Účetní dvůr upozorňuje, účetní závěrka je v Úředním věstníku doprovázena prohlášením o věrohodnosti. Komise 
by uvítala možnost zahrnout výrok Účetního dvora k účetní závěrce do dokumentu účetní závěrky, jakmile dojde 
k jeho schválení, jak je tomu v případě soukromého sektoru.
45 Pátý bod
Komise do FSD&A rovněž zahrnuje informace o různých režimech řízení, finančním výkaznictví a odpovědnosti.
Komise pracuje na revizi prohlášení o správě a řízení.
Odpovědi Komise 65
45 Šestý bod
Roční účetní závěrka EU je schvalována Komisí. Jelikož předmluvu lze nalézt ve finanční zprávě, není předmluva 
opakována ještě v účetní závěrce. Komise do budoucna zavedení předmluvy zváží.
45 Sedmý bod
Kromě roční účetní závěrky a doprovodných informací Komise rovněž předkládá především výroční zprávu o řízení 
a výkonnosti, sdělení o ochraně rozpočtu EU, finanční zprávu, souhrnnou zprávu o činnosti EU a projev o stavu Unie, 
který přednáší předseda Evropské komise. Tyto dokumenty obsahují obsáhlé nefinanční informace a zabývají se 
provozními a strategickými riziky.
Roční účetní závěrka EU je ve shodě s požadavky na informace dle příslušných mezinárodních účetních standardů 
(IPSAS) a pravidel účetnictví EU.
Ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti Komise udává celkové ohrožené částky vzhledem k legalitě a správnosti ope -
rací (částky ohrožené při provedení plateb a částky ohrožené při uzávěrce). Zpráva rovněž diskutuje, které oblasti 
výdajů jsou nejvíce náchylné k chybám.
45 Osmý bod
Jelikož výroční zpráva o řízení a výkonnosti kvantifikuje rizika nesprávných operací (částky ohrožené při provedení 
plateb a částky ohrožené při uzávěrce), Komise se domnívá, že není zapotřebí tyto informace duplikovat. Viz odpo -
věď výše.
45 Devátý bod – První odrážka
Kromě roční účetní závěrky a doprovodných informací Komise rovněž předkládá především výroční zprávu o řízení 
a výkonnosti, sdělení o ochraně rozpočtu EU, finanční zprávu, souhrnnou zprávu o činnosti EU a projev o stavu Unie 
přednášený předsedou Evropské komise, kde jsou podány informace o nefinanční výkonnosti.
45 Devátý bod – Druhá odrážka
Kromě roční účetní závěrky a doprovodných informací Komise rovněž předkládá především výroční zprávu o řízení 
a výkonnosti, sdělení o ochraně rozpočtu EU, finanční zprávu, souhrnnou zprávu o činnosti EU a projev o stavu Unie, 
který přednáší předseda Evropské komise.
45 Devátý bod – Třetí odrážka
Informace o pokroku v dosahování hlavních cílů strategie EU 2020 je pravidelně aktualizována a publikována na 
internetové stránce Eurostatu a rovněž je uváděna v kontextu evropského semestru. Viz rovněž odpověď na bod 42.
Odpovědi Komise 66
45 Devátý bod – Desátý bod
Rozpočet EU není možné porovnávat s rozpočty členských států, zejména v důsledku rozdílů ve velikosti dluhu (tj. 
schopnosti plnit finanční závazky nebo refinancovat či zvyšovat dluh) a ve velikosti příjmů (tj. schopnosti měnit 
existující úrovně zdanění nebo zavádět nové zdroje příjmů).
Víceletý finanční rámec je v kontextu EU nástrojem k zajištění střednědobé až dlouhodobé stability a předvída -
telnosti budoucích platebních požadavků a rozpočtových priorit. Komise poskytuje informace o těchto aspektech 
v různých zprávách.
45 Jedenáctý bod
Roli výboru APC se věnují souhrnné zprávy a výroční zpráva o řízení a výkonnosti za rok 2015. V budoucích výroč -
ních zprávách o řízení a výkonnosti bude roli a závěrům výboru APC věnován zvláštní oddíl.
Společná odpověď na body 46–47
Komise v tomto roce poprvé prezentovala komplexní integrovaný balíček pro finanční výkaznictví. Tímto způsobem 
Komise současně poskytuje veškeré klíčové finanční informace za rok 2015. Uvedený balíček zahrnuje:
a) výroční zprávu o řízení a výkonnosti, která poskytuje informace o výkonnosti rozpočtu EU založené na výsledcích 
dosažených v rámci rozpočtu EU do konce roku 2015. Rovněž obsahuje informace o řízení rozpočtu EU Komisí v roce 
2015, jež zahrnují přehled o fungování systémů vnitřní kontroly, které jednotlivé útvary Komise zavedly k zajištění 
dosažení politických a operačních cílů a k řešení případných hlavních rizik spojených s příslušnými oblastmi poli -
tiky. Uvedené zahrnuje hodnocení rizik ohrožujících legalitu a správnost operací, efektivnosti nákladů na kontroly 
a strategie boje proti podvodům; 
b) finanční zprávu, která poskytuje zejména podrobný přehled o příjmech a přidělování finančních prostředků podle 
členských států a podle okruhů víceletého finančního rámce;
c) sdělení o ochraně rozpočtu EU, jehož předmětem jsou kroky podniknuté k zamezení nelegálním a nesprávným 
výdajům ve financování v rámci rozpočtu EU a které rovněž indikuje podíl jednotlivých členských států a dopad 
na ně;
d) roční účetní závěrku EU (tj. aktiva a pasiva, příjmy a výdaje) ke konci roku 2015.
Této integrované sadě finančních zpráv předchází předmluva od komisaře pro rozpočet. 
Schválením výroční zprávy o řízení a výkonnosti přebírá sbor komisařů celkovou odpovědnost za systémy vnitřní 
kontroly a řízení rizik v rámci Komise.
48
Ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti Komise udává odhadované ohrožené částky a ve sdělení o ochraně rozpočtu 
EU poskytuje přehled o preventivních krocích. Ve výroční zprávě o činnosti příslušná pověřená schvalující osoba 
udává výsledky prováděných kontrol a poskytuje odhad částky ohrožené nesprávnými platbami. Ve výroční zprávě 
o činnosti se dále rovněž diskutuje charakter odhalených chyb. V kontextu postupu k udělení absolutoria Komise 
rovněž na žádost podala zprávu Evropskému parlamentu o podniknutí kroků, které by řešily některé z nejčastějších 
druhů chyb ve specifických politických oblastech.
Odpovědi Komise 67
49
Od roku 2013 Komise v porovnání s postupy v předchozích letech zdokonalila informace o ohrožených částkách, 
zejména vyčíslením celkové částky ohrožené při provádění plateb a při uzávěrce. Částka ohrožená při uzávěrce 
zohledňuje finanční opravy a zpětně získané částky, které jsou podrobně popsány ve sdělení o ochraně rozpočtu 
EU.
Před rokem 2013 podávala Komise v souhrnné zprávě transparentní informace o výhradách a pro oblasti výdajů 
uváděla odhadovanou ohroženou částku, na niž se vztahovala výhrada. Další informace byly dostupné v příslušných 
výročních zprávách o činnosti.
50
Kromě omezených revizí výpočtu míry zbytkových chyb útvar IAS navíc spotřebovává významnou část svých zdrojů 
(přibližně 40 až 50 %) v činnostech spojených s hodnocením systémů řízení a kontroly, které jsou zaměřeny na pre -
venci a odhalování/nápravu nesrovnalostí.
Tato práce útvaru IAS vedla k reálnému zlepšení, zejména v GŘ AGRI, což uvítal jak Účetní dvůr, tak orgán příslušný 
pro udělení absolutoria.
51
GŘ DEVCO plní svůj rozpočet primárně v rámci přímého řízení, které má odlišný model míry jistoty než v rámci sdíle -
ného řízení, které představuje 80 % rozpočtu EU.
Viz rovněž odpověď poskytnutou Komisí na bod 1.35 výroční zprávy Účetního dvora pro rok 2015:
Komise se domnívá, že odkazovat na statistickou metodiku, kterou používají „orgány USA, které spravují federální 
finance“, není u fondů v rámci sdíleného řízení vhodné. V režimu sdíleného řízení se Komise spoléhá nikoli na audity 
výdajů prováděné jejími vlastními útvary na úrovni EU, ale na auditní orgány svrchovaných členských států, jež 
provádějí audity výdajů vynakládaných těmito členskými státy, často s vnitrostátním spolufinancováním. Komise 
má tudíž za to, že vypracování celounijního statisticky validního odhadu míry chyb na základě toho, že by příjemce 
auditovala sama, by nepřineslo pro výdaje spadající pod sdílené řízení přidanou hodnotu.
V souladu s požadavky právního rámce bude Komise i nadále spolupracovat s auditními orgány členských států 
s cílem definovat společný statisticky validní přístup k odhadování míry chyb na úrovni programu a po validaci bude 
využívat tyto míry chyb. Komise tak realizuje „zásadu jednotného auditu“ tím, že zaměří svou činnost na kontrolu 
auditorů členských států a validaci jejich auditů. Tento přístup vychází ze stanoviska Účetního dvora č. 2/2004 
k modelu jednotného auditu a z návrhu rámce vnitřní kontroly Společenství. Je plně v souladu s cílem snížit admini -
strativní zátěž příjemců a snižuje rovněž počet potřebných pracovních míst auditorů v EK.
Odpovědi Komise 68
53
Komise poznamenává, že Nejvyšší kontrolní úřad USA ( General Accountability Office ), tj. externí auditor, identifikoval 
významné nedostatky a učinil následující závěry: „Dokud federální vláda nezavede účinné postupy ke stanovení 
plného rozsahu, v jakém dochází k nesprávným platbám, a neprovede patřičná opatření napříč všemi subjekty 
a programy, aby se účinně redukovaly nesprávné platby, nebude mít přiměřenou jistotu, že je použití federálních 
fondů adekvátně zabezpečeno.“
Komise rovněž poznamenává, že výkonná kancelář prezidenta USA do pokynů z 20. října 2014 zahrnula následu -
jící: „Práce s dalšími subjekty. Agentury by měly zvážit práci se subjekty – jako například příjemci grantů –, které 
podléhají jednotným auditům, za účelem využití probíhajících auditů jakožto pomůcky v procesu odhadu četnosti 
a objemu nesprávných plateb.“
Komise zdůrazňuje, že ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti uvádí odhad částky ohrožené při provádění plateb 
(která nebere v úvahu zpětné získávání nesprávných plateb). Tyto informace doplňuje odhadem částky ohrožené při 
uzávěrce (která bere v úvahu vliv víceletých opravných systémů).
57
Komise odkazuje na své odpovědi na dřívější žádosti Parlamentu a znovu potvrzuje svůj postoj k problému poskyto -
vání ujištění, na který upozornil Účetní dvůr (viz odpověď Komise na bod 1.40 výroční zprávy Účetního dvora za rok 
2012).
Viz rovněž odpověď na bod V shrnutí.
Závěry a doporučení
58
Komise bude pokračovat v krocích, které zajistí, aby její mechanismy správy a řízení, které jsou zaměřeny na audit, 
finanční řízení a kontrolu, odpovídaly relevantním osvědčeným postupům, které jsou stanoveny ve standardech 
nebo zavedeny mezinárodními a veřejnoprávními subjekty (viz podrobné odpovědi Komise na body I–IV, IX, 24–26 
a 44–46).
59
Principy, které zastřešují rámec pro správu a řízení Komise (tj. pravomoc, odpovědnost, povinnosti a kompetence), 
jsou zakotveny ve smlouvách EU. Viz rovněž odpovědi Komise na body 21, 55 a 57.
60
Výbor APC je jen jedním z mnoha prostředků uplatňovaných k usnadnění dohledu, který provádí sbor komisařů nad 
Komisí vzhledem k její správě a řízení, řízení rizik a postupům vnitřní kontroly. Primární informační kanál je zpro -
středkován formálními mechanismy komunikace, které jsou stanoveny v pracovním ujednání mezi komisaři, jejich 
kabinety a útvary Komise (pravidelné schůzky, diskuse o strategických plánech, plánech řízení, výročních zprávách 
o činnosti atd.), prostřednictvím kterých je nejprve informován daný komisař a následně sbor komisařů.
Odpovědi Komise 69
61
Viz odpovědi Komise na bod 39.
62
Závěrečný termín pro schválení roční účetní závěrky byl stanoven finančním nařízením na 31. července. Tento rok 
však Komise ve spolupráci s Účetním dvorem již posunula termín schválení roční účetní závěrky za rok 2015 o více 
než dva týdny dopředu. Vzhledem k výrazné závislosti na závěrečných termínech dodání údajů od členských států 
Komise přezkoumá, zda může dojít k dalším posunům.
63
Komise neposkytuje méně nefinančních informací než ostatní instituce – tyto informace jsou kromě roční účetní 
závěrky poskytovány ve finančních výkazech typu GPFR. Počínaje rokem 2016 bude Komise navíc publikovat inte -
grovaný balíček těchto zpráv obsahující současně finanční i nefinanční informace – viz odpovědi výše.
Jak bylo zmíněno výše, koncepční rámec IPSAS (bod 8.6) specificky předpokládá použití většího počtu finančních 
výkazů typu GPFR, včetně účetní závěrky nebo finančních výkazů, FSD&A a dalších zpráv, které řeší požadavky uži -
vatelů na doplňující informace.
64
Komise nesdílí názor Účetního dvora, že odhady míry chyby nejsou založeny na konzistentní metodice. GŘ mají 
povinnost podávat zprávy v souladu s pokyny pro výroční zprávy o činnosti, které vydávají ústřední útvary. Jednot -
livé koncepty a indikátory byly definovány dostatečně flexibilním způsobem, aby se umožnilo zohlednění specific -
kých podmínek různých GŘ, a přesto se zajistil dostatečný stupeň konzistence za účelem konsolidace údajů2.
65
Viz níže uvedené odkazy na odpovědi na konkrétní závěry.
65 První bod
Viz odpovědi na body 24–26.
65 Třetí bod – První odrážka 
Viz odpověď na bod 30.
Komise potvrzuje, že mandát výboru APC pro rok 2015 zahrnuje zintenzivnění kroků, jež jsou vyvozovány z doporu -
čení Účetního dvora.
65 Třetí bod – Druhá odrážka
Viz odpovědi na body 30 a 31.
2 Viz rovněž odpovědi Komise na body 1.19–1.20 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2010, na body 1.22, 1.23 a 1.25 výroční zprávy Účetního dvora 
za rok 2011, na body 1.41–1.42 a 1.44–1.45 výroční zpráv Účetního dvora za rok 2012,na body 1.29–1.30 a 1.32 výroční zprávy Účetního dvora za 
rok 2013, na body 1.50, 1.53–1.54 a 1.65 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2014 a na body 1.35 a 1.48 výroční zpráv Účetního dvora za rok 2015.
Odpovědi Komise 70
65 Třetí bod – Třetí odrážka
Viz odpovědi na body VIII a 30, 31, 45. Výkonnost výkaznictví spadá do kompetence řídicí skupiny pro řízení podle 
činností, generálního sekretariátu, GŘ BUDG a příslušných pověřených schvalujících osob.
65 Třetí bod – Čtvrtá odrážka
Viz odpovědi Komise na body 26, 30 a 31.
65 Čtvrtý bod
Viz odpověď na bod 39.
65 Pátý bod
Viz odpověď na bod 62.
65 Šestý bod – První odrážka
Komise v současnosti pracuje na aktualizaci prohlášení o správě a řízení.
65 Šestý bod – Druhá odrážka
V kontextu Komise je projev o stavu Unie přednášený předsedou Komise prostředkem, pomocí kterého předseda 
Komise podává zprávu o dosažených cílech a výzvách.
Souhrnná zpráva o činnosti Unie, kterou publikuje každý rok Evropská komise, navíc popisuje hlavní iniciativy EU 
a cíle dosažené v minulém roce. Popisuje pokrok Komise v dosahování priorit (a pokrývá mnohem širší aspekty, než 
jsou finanční informace). Rovněž obsahuje předmluvu předsedy Komise.
65 Šestý bod – Třetí odrážka
Řízení rizik v Komisi je především součástí plánovací fáze cyklu strategického plánování a programování, zejména 
přípravy strategických plánů a plánů řízení v každém útvaru Komise. Kritická rizika jsou popsána v příloze 4 plánu 
řízení a potenciální průřezová kritická rizika jsou posuzována ústředními útvary. Významná materializovaná rizika 
jsou předmětem výročních zpráv o činnosti a výroční zprávy o řízení a výkonnosti.
Kromě informací, které jsou obsaženy ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti, Komise obsažným způsobem a řadou 
forem předává informace o politických cílech, výzvách a rizicích. Projev o stavu Unie přednášený předsedou Komise 
je klíčovým prostředkem k předávání informací o výzvách a příležitostech na politické úrovni. Mnohem podrobnější 
hlášení problémů specifických pro každou politickou oblast je rovněž zahrnuto ve strategických plánech a plánech 
řízení vydávaných každým GŘ.
65 Šestý bod – Čtvrtá odrážka
Informace o nefinanční výkonnosti jsou k dispozici ve výročních zprávách o činnosti a ve výroční zprávě o řízení 
a výkonnosti.
Odpovědi Komise 71
65 Šestý bod – Pátá odrážka
Výroční zpráva o řízení a výkonnosti, finanční zpráva a souhrnná zpráva o činnosti Unie obsahují takové informace.
65 Šestý bod – Šestá odrážka
Stanovy výboru APC vyžadují, aby výbor podával sboru komisařů každoročně zprávu o svých aktivitách. Výroční 
zpráva výboru APC shrnuje závěry výboru ohledně naplňování jeho poslání a zdůrazňuje problémy, na které byl 
sbor komisařů výborem upozorněn. Tvoří součást dokladů, které Komise využívá jako podpůrnou informaci při 
schvalování výroční zprávy o řízení a výkonnosti pro účely rozpočtu EU. Práci výboru APC se věnují souhrnné zprávy 
a výroční zpráva o řízení a výkonnosti za rok 2015. V budoucích výročních zprávách o řízení a výkonnosti bude roli 
a závěrům výboru APC věnován zvláštní oddíl.
65 Šestý bod – Sedmá odrážka
Rozpočet EU není možné porovnávat s rozpočty členských států, zejména v důsledku rozdílů ve velikosti dluhu 
(tj. schopnosti plnit finanční závazky nebo refinancovat či zvyšovat dluh) a ve velikosti příjmů (tj. schopnosti měnit 
existující úrovně zdanění nebo zavádět nové zdroje příjmů).
Víceletý finanční rámec je v kontextu EU nástrojem k zajištění střednědobé až dlouhodobé stability a předvída -
telnosti budoucích platebních požadavků a rozpočtových priorit. Komise poskytuje informace o těchto aspektech 
v různých zprávách.
Pokyn rady IPSASB k doporučeným postupům nenavrhuje zahrnovat zprávu o fiskální udržitelnosti do roční účetní 
závěrky ani ji souběžně samostatně publikovat.
65 Sedmý bod
Komise nesdílí názor Účetního dvora, že odhady míry chyby nejsou založeny na konzistentní metodice. GŘ mají 
povinnost podávat zprávy v souladu s pokyny pro výroční zprávy o činnosti vydávanými ústředními útvary. Jednot -
livé koncepty a indikátory byly definovány dostatečně flexibilním způsobem, aby se umožnilo zohlednění specific -
kých podmínek různých GŘ, a přesto se zajistil dostatečný stupeň konzistence pro účely konsolidace údajů.
Komise se domnívá, že odkazování na referenční měřítka používaná „agenturami v USA“ není v souvislosti s rozpo -
čtem EU vhodné (viz prosím odpověď na bod 53).
Doporučení 1 – Vysvětlit důvody neuplatňování osvědčených postupů
Komise přijímá toto doporučení. Komise usiluje o soulad s vyvíjejícími se a relevantními osvědčenými postupy, jež 
jsou stanoveny ve standardech nebo zavedeny mezinárodními nebo veřejnoprávními subjekty (viz odpověď na 
body I–IV, VIII, 24–26 a 44–49), a bude pokračovat v přizpůsobování své struktury správy a řízení.
Doporučení 2 – Dodržovat osvědčené postupy
Komise částečně přijímá toto doporučení (viz podrobné odpovědi na jednotlivá opatření vyžadovaná níže).
Odpovědi Komise 72
Doporučení 2 a)
Komise přijímá toto doporučení v souladu s čl. 116 odst. 2 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení. Viz rovněž 
odpověď Komise na doporučení 2 písm. h).
Doporučení 2 b)
Komise přijímá toto doporučení. Její kontrolní mechanismy (včetně IAS) jsou solidní a komplexní a v současnosti 
dochází k jejich zdokonalování, aby byly zcela ve shodě s principy vnitřní kontroly rámce COSO 2013. Umožňují 
Komisi vykonávat adekvátní dohled nad fungováním struktury správy a řízení.
Doporučení 2 c)
Komise přijímá toto doporučení. Viz odpověď na bod 62.
Doporučení 2 d)
Komise přijímá doporučení vydávat soubor zpráv způsobem, který zmírní dodatečná rizika, pokud jde o dostupnost 
a kvalitu informací. Viz rovněž odpověď na doporučení 2 písm. e).
Komise již v tomto směru podnikla kroky, když dne 19. července 2016 publikovala integrovaný balíček pro finanční 
výkaznictví.
Vydání jednotné zprávy pro účely vyvozování odpovědnosti by nebylo adekvátní a ani by nebylo v souladu s kon -
cepčním rámcem pro finanční výkazy typu GPFR vydaným radou IPSASB. Tento koncepční rámec jasně stanoví, že 
finanční výkazy typu GPFR, které mají za cíl poskytovat informace užitečné pro účely vyvozování odpovědnosti 
a procesů rozhodování, „se budou pravděpodobně skládat z většího počtu výkazů, přičemž každý bude bezprostřed -
něji odpovídat určitým aspektům cílů finančního výkaznictví“. V souladu s uvedeným koncepčním rámcem Komise 
předkládá nebo bude předkládat následující dokumenty, které pokrývají prvky identifikované Účetním dvorem:
ο Komise v současnosti pracuje na aktualizaci prohlášení o správě a řízení.
ο Projev o stavu Unie, který je prezentován v září, odpovídá v kontextu Komise zprávě předsedy Komise.
ο Kromě informací, které jsou obsaženy ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti, Komise obsažným způsobem předává 
informace o provozních a strategických rizicích v přednášeném projevu o stavu Unie a ve strategických plánech 
a plánech řízení každého GŘ.
ο Informace o nefinanční výkonnosti jsou k dispozici ve výročních zprávách o činnosti a ve výroční zprávě o řízení 
a výkonnosti.
ο Souhrnná zpráva o činnosti Unie a výroční zpráva o řízení a výkonnosti obsahují informace o činnostech během 
roku a dosažených politických cílech.
ο Výroční zpráva výboru APC shrnuje závěry tohoto výboru ohledně naplňování jeho poslání a zdůrazňuje problémy, 
na které byl sbor komisařů výborem upozorněn. Práci výboru APC se věnují souhrnné zprávy a výroční zpráva o ří -
zení a výkonnosti za rok 2015. V budoucích výročních zprávách o řízení a výkonnosti bude roli a závěrům výboru 
APC věnován zvláštní oddíl.
ο Rozpočet EU není možné porovnávat s rozpočty členských států, zejména v důsledku rozdílů ve velikosti dluhu (tj. 
schopnosti plnit finanční závazky nebo refinancovat či zvyšovat dluh) a ve velikosti příjmů (tj. schopnosti měnit 
existující úrovně zdanění nebo zavádět nové zdroje příjmů).
ο Víceletý finanční rámec je v kontextu EU nástrojem k zajištění střednědobé až dlouhodobé stability a předvídatelnosti 
budoucích platebních požadavků a rozpočtových priorit. Komise poskytuje informace o těchto aspektech ve výroční 
zprávě o řízení a výkonnosti, ve finanční zprávě, v roční účetní závěrce EU a v případě potřeby v dalších zprávách.
Odpovědi Komise 73
Doporučení 2 e)
Komise částečně přijímá toto doporučení.
Informace, na kterých je založen nový integrovaný balíček pro finanční výkaznictví a doplňující zprávy, budou 
zpřístupněny v co možná největší míře (tj. s výhradou zejména příslušných závěrečných termínů, do kterých musí 
členské státy dodat žádoucí údaje) Účetnímu dvoru, aby se umožnila kontrola konzistence.
Doporučení 2 f)
Komise přijímá toto doporučení. Celkovou ohroženou částku bude i nadále vykazovat ve výroční zprávě o řízení 
a výkonnosti.
Doporučení 2 g)
Komise přijímá toto doporučení. Bude pravidelně aktualizovat a publikovat své mechanismy správy a řízení a podá -
vat vysvětlení, jakým způsobem dodržuje mezinárodní standardy a osvědčené postupy.
Doporučení 2 h)
Komise částečně přijímá toto doporučení. V kontextu prodlužování členství ve výboru APC v polovině funkčního 
období zváží Komise otázku zvýšení počtu externích členů s doloženou odbornou kvalifikací v auditních a souvi -
sejících záležitostech, které Komise jmenuje ve veřejném a transparentním řízení. Řízení rizik, finanční výkaznictví 
a výsledky auditních a  ex post  ověřovacích funkcí spadají do kompetence řídicí skupiny pro řízení podle činností, 
generálního sekretariátu, GŘ BUDG a příslušných pověřených schvalujících osob. Komunikační kanály, včetně 
zejména výročních zpráv o činnosti, plánů řízení a strategických plánů atd., zajišťují, aby pověřené schvalující osoby 
informovaly příslušné komisaře a sbor komisařů, čímž tomuto sboru umožní provádět příslušný dohled. Útvar IAS 
navíc pravidelně provádí audity auditních a  ex post  ověřovacích funkcí napříč všemi relevantními GŘ, obzvláště 
v klíčových oblastech, jako je například sdílené řízení, a jeho nálezy jsou projednávány výborem APC. Komise zváží 
přizvání útvaru IAS, aby provedl audit mechanismů správy, řízení a dohledu s ohledem na řízení rizik, finanční výkaz -
nictví a auditní a  ex post  ověřovací funkce, zejména kontroly druhé úrovně, aby se identifikovala veškerá zlepšení, 
která by bylo možné využít k dalšímu zvyšování výkonnosti těchto mechanismů.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 15.12.2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 21.6.2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 20.9.2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 14.10.2016
Správa a řízení zahrnují opatření zavedená s cílem zajistit, 
aby byly definovány a dosaženy zamýšlené účinky pro 
zainteresované strany. Řádná správa a  řízení není jen 
otázkou vztahů, ale týká se také dosahování výsledků 
a poskytování nástrojů subjektům s  rozhodovací 
pravomocí k tomu, aby mohly vykonávat svou práci. 
Komise se v několika oblastech odklání od osvědčených 
postupů, které jsou stanoveny ve standardech nebo 
zavedeny v mezinárodních subjektech, jež jsme vybrali 
jako referenční, nebo se jich nedrží v plné míře. Aby Komise 
mohla pokračovat v řešení klíčových rizik, bude muset více 
posílit strukturu správy a řízení instituce jako celku.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR