ZPRÁVA KOMISE RADĚ o provádění polského vnitrostátního akčního plánu v rámci nařízení Rady (ES) č. 338/2008, kterým se upravují kvóty přidělené Polsku pro lov tresky obecné v Baltském moři (subdivize 25–32, vody ES) na období od roku 2008 do roku 2011 /* COM/2012/0706 final */





ZPRÁVA KOMISE RADĚ o provádění polského vnitrostátního akčního plánu v rámci nařízení Rady (ES) č. 338/2008, kterým se upravují kvóty přidělené Polsku pro lov tresky obecné v Baltském moři (subdivize 25–32, vody ES) na období od roku 2008 do roku 2011 OBSAH 1........... Úvod.............................................................................................................................. 4 2........... Vnitrostátní akční plán týkající se kontroly....................................................................... 4 2.1........ Posílení právního rámce.................................................................................................. 4 2.2........ Zřízení a fungování jediného orgánu................................................................................. 4 2.3........ Zlepšení v oblasti inspekce.............................................................................................. 5 2.4........ Zlepšení správní kontroly................................................................................................ 5 3........... Vnitrostátní akční plán pro přestavbu baltského loďstva................................................... 6 3.1........ Vývoj polského rybářského loďstva................................................................................ 6 3.2........ Snížení počtu zvláštních povolení k rybolovu tresky obecné.............................................. 7 3.3........ Trvalé zastavení rybolovných činností.............................................................................. 7 3.4........ Modernizační opatření (přechod do odvětví lovu pelagických druhů)................................ 8 3.5........ Zavedení individuálních převoditelných kvót (ITQ)........................................................... 8 4........... Závěry a doporučení....................................................................................................... 8 1. Úvod Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 338/2008 ze dne 14. dubna 2008, kterým se upravují kvóty přidělené Polsku pro lov tresky obecné v Baltském moři (subdivize 25–32, vody ES) na období od roku 2008 do roku 2011, má Komise každoročně hodnotit provádění polských vnitrostátních akčních plánů týkajících se kontroly a přestavby loďstva a podat o provádění těchto plánů zprávu Radě. Toto je závěrečná zpráva o daném tříletém období. Cílem vnitrostátního akčního plánu týkajícího se kontroly je překonat zjištěné problémy v oblasti kontroly a prosazování předpisů a komplexně řešit příčiny nezákonného rybolovu a porušování právních předpisů EU pro rybolov tresky obecné v Baltském moři. Obsah plánu byl projednán a schválen polskými orgány a útvary Komise na zasedání ve Varšavě dne 18. března 2008. Vnitrostátní akční plán týkající se kontroly je uveden ve schváleném zápisu z tohoto zasedání. Cílem vnitrostátního akčního plánu pro přestavbu baltského loďstva, který se rovněž vztahuje na období let 2008 až 2011, bylo určit opatření, která je nutné přijmout v zájmu dosažení udržitelného čerpání kvót přidělených Polsku pro odlovy tresky obecné s ohledem na zachování zdrojů i na hospodářské hledisko jako součást operačního programu spolufinancovaného Evropským rybářským fondem. Plán pro přestavbu byl Komisí a polskými orgány dohodnut dne 26. března 2008. Vnitrostátní plán pro přestavbu baltského loďstva byl přijat v dubnu 2008 a v lednu roku 2009 přijalo Polsko plán na úpravu intenzity rybolovu (FEAP). Jak je stanoveno v čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 338/2008, Polsko oba plány přijalo a provedlo. Podle požadavků zasílalo Polsko Komisi zprávy o provádění. Tyto informace společně s informacemi shromážděnými inspekčními útvary Komise podporují hodnocení uvedené v této zprávě. Zpráva je rozdělena na dvě části: o kontrole a o přestavbě loďstva. 2. Vnitrostátní akční plán týkající se kontroly Vnitrostátní akční plán týkající se kontroly stanoví harmonogram pro postupné zlepšování polského systému pro kontrolu rybolovu v průběhu dvou let. S výjimkou jedné lhůty stanovené v akčním plánu mělo Polsko všechny problémy vyřešit do října 2009. Polsko mělo každých šest měsíců zasílat Komisi zprávu o pokroku u každého bodu plánu. 2.1. Posílení právního rámce V roce 2008 zahájilo Polsko legislativní proces s cílem přijmout nová vnitrostátní pravidla pro řešení nedostatků systému kontroly a prosazování právních předpisů, které byly určeny v akčním plánu. Zákon o trhu v oblasti rybolovu již byl přijat a vstoupil v platnost, návrh zákona o rybolovu však dosud přijat nebyl. Od 1. ledna 2012 posiluje nová ministerská vyhláška spolupráci mezi místními a regionálními inspektory mořského rybolovu a mezi pracovníky zemědělské a potravinářské inspekce, pokud jde o produkty rybolovu ve všech fázích produkce, zpracování a distribuce, od lovu či sběru až po maloobchodní prodej. Polsko v současné době připravuje nový zákon o rybolovu, který musí být v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1224/2009 a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 404/2011. 2.2. Zřízení a fungování jediného orgánu V roce 2008 byl zřízen jediný orgán, který koordinuje sledování, kontrolu a dohled, ve výlučné odpovědnosti náměstka ředitele pro kontrolu rybolovu na Ministerstvu zemědělství a rozvoje venkova. Od konce roku 2011 stanoví jediný orgán na základě komplexní analýzy rizik inspekční standardy a cíle inspekce. Od počátku roku 2011 je k dispozici nový společný počítačový systém pro sledování výsledků inspekcí, není však propojený s databází evidence úlovků a neprovádí se křížová kontrola. Inspekční útvary Komise stále ještě zaznamenávají rozdíly v postupech a pracovních metodách různých regionálních inspektorátů, které lze jen částečně vysvětlit regionálními rozdíly v odvětví rybolovu. 2.3. Zlepšení v oblasti inspekce Polsko se postupně zabývá jednotlivými problémy s cílem vyřešit potíže spojené s kontrolou a prosazováním právních předpisů. Ačkoli lhůta stanovená v memorandu o porozumění nebyla dodržena a v letech 2008 až 2009 došlo pouze k omezeným zlepšením, v letech 2010 a 2011 byly učiněny významné kroky k řešení přetrvávajících problémů: · Inspektoři v přístavních inspektorátech i mobilní týmy obdržely v roce 2010 přenosné počítače odolné vůči nárazu a vodě s internetovým přístupem k systému sledování plavidel (VMS) a k předchozím oznámením. V roce 2011 získali inspektoři internetový přístup k novému systému evidence úlovků a k údajům z elektronických lodních deníků. · Od roku 2011 dostávají inspektoři předchozí oznámení prostřednictvím SMS. · Od října 2011 byl zrušen inspekční standard 100 % pro vykládky tresky obecné a používá se nový systém plánování inspekcí založený na analýze rizik. Tuto strategii vytváří ministerstvo (jediný orgán) ve spolupráci s regionálními inspektoráty. Přípravou komplexní analýzy rizik a poskytováním základu pro plánování kontrol se zabývá středisko pro sledování rybolovu (FMC). · Nová strategie založená na analýze rizik umožňuje přidělit inspekční zdroje do jiných oblastí, než jsou vykládky tresky obecné. Častěji se nyní provádějí kontroly u jiných lovených druhů, např. lososa, a v jiných fázích, např. u činností po vykládce. Ačkoli technické vybavení inspektorů je velmi dobré, k začátku roku 2012 se využívalo pouze v omezené míře. Inspektoři z různých regionálních inspektorátů spolu nejsou v kontaktu a není zavedený systém pro výměnu osvědčených postupů. Jako první krok se zavedla každoměsíční koordinační schůzka s regionálními inspektory mořského rybolovu. 2.4. Zlepšení správní kontroly V prvních letech provádění vnitrostátního akčního plánu týkajícího se kontroly nedošlo k významnějšímu pokroku a Polsko neplnilo lhůty. Nicméně v letech 2010 a 2011 byla většina problémů, které si žádaly pozornost, vyřešena: · Nová inspekční databáze (OSIRIS) umožňuje zaznamenávat veškeré inspekce a porušení předpisů týkající se všech plavidel v Polsku. Databázi lze použít pro rozšířené dotazy. Lze získat historii inspekcí a porušení předpisů pro jednotlivá plavidla, přístavy nebo druhy ryb; všechna porušení předpisů plavidly z jiných zemí se předávají státu vlajky. Chybějícím prvkem v databázi je možnost sledovat stíhání za porušení předpisů. · V rámci týmu FMC existuje tým pro analýzu rizik, který inspektorům poskytuje seznam rizikových lodí založený na historických údajích. Systém však nedokáže provádět sledování v reálném čase a určovat tak možné cíle inspekce. · Byl přijat zákon o trhu v oblasti rybolovu, který poskytuje vyšší úroveň kontroly vysoce rizikových druhů. Avšak vnitrostátní právní předpisy, které stanoví sankce za porušení zákona o trhu, stále ještě přijaty nebyly. Je proto obtížné posoudit, jak účinně se zákon o trhu v oblasti rybolovu prosazuje. · Přesto se však nová podmínka, že plavidla, která porušila předpisy, nesmějí na konci roku obdržet dodatečné kvóty, osvědčila jako významný odstrašující prostředek. 3. Vnitrostátní akční plán pro přestavbu baltského loďstva V dubnu 2008 přijalo Polsko vnitrostátní akční plán pro přestavbu baltského loďstva, který obsahuje následující hlavní opatření: · omezení rybářského loďstva lovícího tresku obecnou, · úpravu rybolovné kapacity podle velikosti populací, · rozdělení vnitrostátních kvót, · modernizaci rybářských plavidel (přechod do odvětví lovu pelagických druhů), · podporu v případě dočasného zastavení rybolovných činností. V návaznosti na tento akční plán a v souladu s článkem 22 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském fondu přijalo Polsko v lednu 2009 po jednání s Evropskou komisí plán na úpravu intenzity rybolovu (FEAP). Obsah těchto plánů se podle článku 3 nařízení (ES) č. 338/2008 po období jeho provádění rovněž považuje za vnitrostátní akční plán pro přestavbu loďstva. 3.1. Vývoj polského rybářského loďstva Podle rejstříku rybářského loďstva Společenství se kapacita polského rybářského loďstva v Baltském moři v období od 1. dubna 2008 do 31. prosince 2011 značně snížila. K největšímu snížení došlo v části loďstva zahrnující plavidla o celkové délce 24 až 40 m. Jedná se o polyvalentní část loďstva, která se účastní také rybolovu tresky obecné. Tabulka 1: Polské rybářské loďstvo od 1. dubna 2008 do 31. prosince 2011 Počet plavidel* Kapacita v kW Kapacita v GT Celková délka plavidel K 1. 4. 2008 K 31. 12. 2011 Rozdíl v počtu K 1. 4. 2008 K 31. 12. 2011 Rozdíl v kW K 1. 4. 2008 K 31. 12. 2011 Rozdíl v GT < 8 m 258 246 –12 5 983,39 5 552,87 –430,52 592,18 568,64 –23,54 8 až 12 m 337 345 8 18 957,7 18 336,69 –621,01 2286,54 2441,23 154,69 12 až 24 m 185 150 –35 3 0391,4 25 552,13 –4 839,27 6 929,15 5 870,9 –1 058,25 24 až 40 m 80 45 –35 30 921,3 17 493,2 –13 428,1 11 327 6 615 –4 712 Celkem 860 786 –74 86 253,79 66 934,89 –19 318,9 21 134,87 15 495,77 –5 639,1 * Plavidla nad 40 m se považují za plavidla zámořského loďstva a nejsou v této tabulce uvedena. Číselné údaje v tabulce zahrnují vstupy plavidel do polského rybářského loďstva v Baltském moři i výstupy z něj, a to s veřejnou podporou i bez ní. Vztahují se na všechny části loďstva v Baltském moři včetně plavidel, která se cíleného rybolovu tresky obecné neúčastní. 3.2. Snížení počtu zvláštních povolení k rybolovu tresky obecné Pro řízení snížené kvóty pro tresku obecnou v období 2009–2011 zavedlo Polsko nový systém přidělování kvót jednotlivým plavidlům. Vycházel z vnitrostátní kvóty a z jednotlivých ekonomických rybolovných kvót v konkrétních částech loďstva lovícího tresku obecnou. Jednotlivé ekonomické rybolovné kvóty byly stanoveny tak, že neumožňovaly plavidlům se zvláštním povolením k rybolovu vytvářet přehnaný zisk, ačkoli by zůstala ekonomicky životaschopná. V rámci tohoto systému se počet plavidel se zvláštním povolením k rybolovu tresky obecné během tří let výrazně snížil zhruba na třetinu (v jednotlivých letech mezi 147 a 158 plavidly) oproti počtu plavidel v roce 2008 (456 plavidel). Cílem dočasného snížení počtu plavidel se zvláštním povolením k rybolovu tresky obecné bylo vyrovnat odpočty z kvót uplatňované v období 2008–2011 vzhledem k předchozímu přečerpání odlovů tresky obecné. Předpokládalo se, že tento systém sníží počet plavidel se zvláštním povolením k rybolovu tresky obecné v roce 2012 na nejvýše 233. Nicméně v roce 2012, po ukončení odpočtů z kvót pro tresku obecnou, navýšilo Polsko počet plavidel se zvláštním povolením k rybolovu tresky obecné na 443, tj. téměř stejný počet jako v roce 2008. Polsko tudíž nezabránilo části loďstva, aby se vrátilo k cílenému rybolovu tresky obecné. Kromě toho se roční kvóty pro jednotlivá plavidla ve srovnání s předchozími roky v režimu navracení výrazně snížily, což zpochybňuje hospodářskou životaschopnost částí loďstva, které jsou na rybolovu tresky obecné závislé. Tabulka 2: Zvláštní povolení k rybolovu tresky obecné a kvóty pro tresku obecnou v Polsku v období 2008–2012 || 2008 || 2009–2011 || 2012 Počet plavidel se zvláštním povolením k rybolovu tresky obecné || 456 || 147–158 || 433 Kvóta pro populace tresky obecné v Baltském moři (v tunách) || 12 146 || 11 866–15 440 || 21 871 Průměrná kvóta na plavidlo (v tunách) || 26,64 || 80,70–97,80 || 50,51 3.3. Trvalé zastavení rybolovných činností Polsko si stanovilo za cíl snížit kapacitu plavidel lovících tresku obecnou přibližně o 50 %. Toho by mělo být dosaženo prostřednictvím trvalého odstavení plavidel lovících tresku obecnou, přechodu části víceúčelové části loďstva pouze na cílený rybolov pelagických druhů a zavedení systému individuálních převoditelných kvót (ITQ). Cílem trvalého odstavení plavidel bylo do konce roku 2011 snížit kapacitu o 6 000 GT a 20 000 kW. Podle informací, které má Komise k dispozici, bylo z rejstříku rybářského loďstva v důsledku trvalého odstavení vyřazeno celkem 69 plavidel, což odpovídá 4 961,29 GT a 14 524,58 kW. Do tohoto počtu jsou zahrnuta i plavidla, která nebyla závislá na rybolovu tresky obecné, ale mohla ji potenciálně lovit. Režim trvalého odstavení pokračuje na základě smluv podepsaných koncem roku 2011 také v roce 2012. 3.4. Modernizační opatření (přechod do odvětví lovu pelagických druhů) Polsko plánovalo na období 2009–2011 modernizaci 51 největších rybářských plavidel s celkovou kapacitou 7 832 GT a 21 714 kW a trvalý přechod těchto plavidel z cíleného rybolovu tresky obecné pouze na cílený rybolov šprota obecného a sledě obecného. Mimo jiné z důvodu nízké míry veřejné podpory a špatné finanční situace v tomto odvětví však majitelé lodí neměli o modernizaci ani trvalý přechod z cíleného rybolovu tresky obecné pouze na rybolov pelagických druhů zájem. Řada plavidel pro pelagický rybolov byla nicméně v období 2009–2011 odstavena. Ukazatele a cíle stanovené v plánu FEAP pro modernizaci a omezení kapacity cíleného rybolovu tresky obecné nebyly dosaženy. 3.5. Zavedení individuálních převoditelných kvót (ITQ) Polsko plánovalo od roku 2012 zavést pro řízení loďstva pro lov tresky obecné systém individuálních převoditelných kvót. Mělo jít o významné zlepšení účinnosti, které by přispělo k další úpravě kapacity rybářského loďstva a rybolovných práv. I když polské orgány zahájily širokou politickou debatu a prováděly konzultace s příslušným odvětvím, vzhledem k silnému odporu zúčastněných stran se ukázalo jako nemožné systém ITQ provést. 4. Závěry a doporučení V posledních letech se populace tresky obecné v Baltském moři významně zlepšily, což vedlo ke zvýšení kvót přidělených dotčeným členským státům. Polsko kromě toho v plném rozsahu navrátilo kvóty pro tresku obecnou, u níž dříve docházelo k nadměrnému rybolovu, prostřednictvím čtyřletého režimu odpočtu z kvóty. Většina požadavků uvedených ve vnitrostátním akčním plánu týkajícím se kontroly byla do konce roku 2011 provedena. Vnitrostátní systém pro sledování a kontrolu i spolehlivost systému hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu se během období 2008–2011 zlepšily, takže vznikl systém, který dokáže zajistit účinnou kontrolu a inspekce, jak bylo uvedeno ve schváleném zápisu o polském systému pro kontrolu rybolovu. Ještě je třeba dořešit několik drobnějších potíží a vnitrostátní orgány budou možná nuceny provést určité úpravy, aby dokázaly potenciál nového systému pro sledování, kontrolu a dohled plně využít. Je proto velmi důležité, aby se systém i nadále zlepšoval. Je nezbytné, aby Polsko přijalo všechna potřebná opatření, zejména s ohledem na nový polský zákon o rybolovu. Jako u všech ostatních členských států budou útvary Komise situaci nadále pečlivě sledovat a případně reagovat na jakékoli selhání při provádění potřebných opatření. Komise konstatuje, že prostřednictvím programu trvalého odstavení a systému dočasného zastavení rybolovných činností zaměřených na tresku obecnou pro některá plavidla Polsko nedosáhlo svého cíle snížit kapacitu o 50 %, a to ani přes značné náklady na takové systémy, které se v celé EU ukázaly být v zásadě neúčinné a neefektivní. V této souvislosti a vzhledem k dynamickým změnám, které probíhají u rybích populací i loďstev v Baltském moři, by Polsko mělo nadále pravidelně hodnotit výkonnost loďstva, aby se zjistilo, zda bylo dosaženo rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými zdroji. Kde je to nutné, měla by se zavést opatření, která by řešila jakoukoli zjevnou nerovnováhu týkající se určité části loďstva nebo druhu rybolovu. K usnadnění přechodu na udržitelnější a selektivnější druhy rybolovu s menším dopadem by se měly využívat veřejné zdroje.