Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zřizuje nástroj stability /* KOM/2011/0845 v konečném znění - 2011/0413 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Krize a konflikty postihují země po celém světě a jsou globálním rizikem pro bezpečnost a stabilitu. Konflikty jsou často spojeny se státní nestabilitou a slabá správa věcí veřejných a chudoba je zhoršují. Některé z nejzávaznějších problémů v oblasti bezpečnosti mají navíc celosvětový rozměr a jejich dopad zasahuje jak rozvojové, tak rozvinuté průmyslové země. Přírodní katastrofy i katastrofy způsobené člověkem, obchod s drogami, organizovaný zločin, terorismus, problémy a hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti a související poruchy zvyšují nejistotu, brání rozvoji, oslabují právní stát a přispívají k nestabilitě. Sílící výzva plynoucí ze změny klimatu násobí existující hrozby, které dávají nový rozměr přírodním hrozbám plynoucím z působení člověka i bezpečnostním rizikům. Odpověď na tyto strukturální výzvy vyžaduje značné kolektivní úsilí – založené na silném partnerství s dalšími státy, aktéry občanské společnosti, mnohostrannými a regionálními partnery – o vytvoření podmínek, které podporovaným zemím pomohou vyhnout se opakování konfliktu. Ze strany EU se tedy v případě mezinárodních krizí vyžaduje komplexní reakce přesahující rámec humanitární pomoci, v níž jsou stimulovány kapacity EU k připravenosti na krizi, předcházení krizím a reakce na ně. Dále je třeba rozvinout schopnost vysílat odborníky na různé civilní mise na základě interoperability mezi členskými státy EU a dalšími mezinárodními aktéry současně s dialogem s nestátními aktéry. Nová Smlouva o Evropské unii (článek 21) definuje společné zastřešující zásady a cíle pro vnější činnost Unie mimo jiné takto: „ zachovávat mír, předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost “. To podpořily také různé závěry Rady týkající se účinnosti vnější činnosti (2004), bezpečnosti a rozvoje (2007) a také obecné závěry (2010), přičemž posledně jmenované vyzývají k dalšímu posílení nástrojů EU pro řešení krizí na podporu společné bezpečnostní a obranné politiky. Další politické pokyny byly obsaženy v závěrech Rady ve složení pro zahraniční věci o předcházení konfliktů ze dne 20. června 2011. Úzká souvislost klimatu a bezpečnosti byla stanovena jako jedna z hlavních oblastí pro další práci Rady ve složení pro zahraniční věci dne 18. července 2011. Komise v roce 2011 připravila také prováděcí plán pro Strategii EU na podporu snižování rizika katastrof v rozvojových zemích[1], v níž jako prioritu stanoví rozvoj hodnocení potřeb vzniklých v důsledku katastrofy s cílem integrovat snižování rizika katastrofy do plánů obnovy postižených zemí a podporovat odolnost a připravenost na krizi. V této souvislosti by měl nový nástroj stability, nahrazující dřívější nařízení, jehož platnost skončí dne 31. prosince 2013, využít příležitosti pro postup snah EU ve všech výše uvedených oblastech. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADU 1. Veřejná konzultace Evropská komise uspořádala veřejnou konzultaci o budoucím financování vnější činnosti EU, která proběhla od 26. listopadu 2010 do 31. ledna 2011. Tento proces sestával z internetového dotazníku doplněného informačním dokumentem „Jak a kde získávat finanční prostředky pro vnější činnost EU po roce 2013?“, který vypracovaly Komise a Evropská služba pro vnější činnost. Doručeno bylo 220 příspěvků, které odrážely široké a rozmanité spektrum reprezentující nejrůznější struktury, názory a tradice, jež jsou pro subjekty zabývající se vnější činností charakteristické. Pokud jde o vnější činnost EU související s mírem a mezinárodní bezpečností, včetně budování míru a připravenosti na krizi, zdůraznila většina dotázaných také význam investic do dlouhodobé stability, lidských práv a hospodářského rozvoje. Nástroj stability je vysoce ceněn a mnozí dotazovaní EU žádají, aby jeho potenciál posílila, přičemž se odkazují zejména na potřebu zaručit jeho výhody, konkrétně rychlost reakce a přímé financování. 2. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Hodnocení reakce na krizi a připravenosti na krizi (článek 3 a čl. 4 odst. 3) nástroje stability provedené v roce 2011 došlo k závěru, že tento nástroj je ve struktuře EU pro mír, bezpečnost a rozvoj jedinečný a umožňuje EU podporovat širokou škálu zásadních iniciativ v oblasti připravenosti na krizi a reakce na krizi. Schopnost EU zasahovat v krizových situacích se rozšířila a zároveň se zlepšila soudržnost a účinnost iniciativ předcházení krizím a budování míru, současně se schopností partnerů připravit se a reagovat na krizi. Hodnocení akcí na zmírnění rizik spojených s chemickými, biologickými, radiologickými nebo jadernými (CBRN) materiály (čl. 4 odst. 2) zdůraznila význam, který členské státy přisuzují programu EU, jehož cílem je budovat v partnerských zemích kapacitu pro boj s šířením nebezpečných materiálů a odborných znalostí. Opatření na zmírnění rizik CBRN umožňují EU přispívat kolektivně ke snižování hrozby zneužití zbraní a materiálů hromadného ničení a know-how . Studie oblasti působnosti složky „připravenosti na krizi“ (článek 4, partnerství pro budování míru) vypracovaná v roce 2009 doporučila zvýšit zaměření na budování kapacit u místních partnerů, na politický dialog s nestátními aktéry a zároveň zvýšit tematickou součinnost s prioritami politik EU a podporovanými činnostmi. Vyžaduje to flexibilnější přístup k financování, který umožní nestátním aktérům a členským státům této pomoci využívat. V roce 2009 byla zveřejněna studie Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti, která poskytla první komplexní přehled operací společné bezpečnostní a obranné politiky v období 1999 až 2009, zdůraznila katalytický účinek tohoto nástroje a uznala také jeho přidanou hodnotu při přípravě a zlepšování realizace dlouhodobé vnější pomoci EU a činností společné zahraniční a bezpečnostní politiky. I když jsou závěry o dosavadním provádění většinou pozitivní, bylo zdůrazněno několik oblastí pro zlepšení, které se týkají rychlosti uplatňování nástroje, zvýšení jeho obecné flexibility, pokud jde o provádění harmonogramů mimořádných opatření pomoci a programů prozatímní reakce, a prahových částek a zvýšení finančních prostředků a lidských zdrojů. 3. Posouzení dopadů Komise provedla posouzení dopadu, které se zabývalo čtyřmi základními možnostmi politiky: (možnost 0) zrušit nástroj stability, (možnost 1) zachovat stávající působnost nástroje beze změny, (možnost 2) zrevidovat nástroj s cílem posílit ustanovení týkající se jeho flexibility a (možnost 3) zavést nový nástroj či nové nástroje se začleněním těchto hledisek: a) zabývat se reakcí a připraveností na krizi odděleně od otázek souvisejících s bezpečností, jako je terorismus, nadregionální hrozby a problematika CBRN – b) zahrnout nástroje vnější činnosti EU, které jsou v současné době prováděny v rámci jiných nástrojů (např. volební pozorovatelské mise EU nebo africký mírový projekt). Možnost 0 byla okamžitě zavržena, jelikož nepřítomnost navazujícího nástroje by EU přinesla ztrátu důvěry na mezinárodní úrovni. Zároveň by to znamenalo nesplnění povinností podle článku 21 Smlouvy. Možnost 1 by byla promarněnou příležitostí ke zlepšení a posílení hodnoty nástroje na základě zkušeností. Možnost 3, tedy vytvořit nové nástroje, které by oddělily reakci a připravenost na krizi na jedné straně a globální a nadnárodní hrozby na straně druhé, nebyla považována za hodnou doporučení. Tato možnost odporuje obecnému cíli racionalizovat počet existujících nástrojů a zároveň by mohla oslabit soudržnost a doplňkovost při řešení příčin konfliktů. Možnost 2, tedy zachovat hlavní prvky a charakteristiky nástroje a zároveň zdokonalit jeho ustanovení tak, aby se zvýšila jeho flexibilita, byla upřednostňována, jelikož EU umožňuje reagovat na budoucí výzvy v oblasti mezinárodního míru a bezpečnosti účinněji a rychleji. Možnost 2 zejména přinese možnost rozšířit a znovu vést mimořádná opatření pomoci v reakci na krize a dlouhotrvající konflikty a dovolí Komisi rychle schvalovat počáteční opatření reakce a posílit tak v rámci reakce na danou krizi strategickou pozici EU. Zvažované možnosti politiky mají konsolidovat a pokud možno zlepšit současné fungování nástroje. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Právní základ Část V hlava III kapitoly 1 a 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) poskytují právní rámec pro spolupráci se třetími zeměmi, regionálními a mezinárodními organizacemi a státními a nestátním aktéry. Navrhované nařízení je založeno zejména na čl. 209 odst. 1 a čl. 212 odst. 2 Smlouvy a je předkládáno Komisí v souladu s postupem podle článku 294 Smlouvy. Subsidiarita a proporcionalita Nástroj má celosvětovou působnost, dvojí základ plynoucí ze Smlouvy („ rozvojová spolupráce “ a „ hospodářská, finanční a technická spolupráce se třetími zeměmi “), a protože není vázán kritérii způsobilosti pro oficiální rozvojovou pomoc, umožňuje EU odpovídajícím způsobem řešit propojenost bezpečnosti a rozvoje. EU se jakožto globální hráč těší důvěře a je vnímána neutrálně, což představuje konkurenční výhodu při zásazích v řadě konfliktních oblastí, jejichž cílem je zabránit eskalaci nebo pomoci při předcházení konfliktu. Zvýšeného dopadu je dosaženo, je-li reakce uskutečněna na úrovni EU, jelikož kombinované úsilí má oproti orgánům a mezinárodním partnerům větší pákový účinek. Činnosti v rámci reakce na krizi na úrovni EU maximalizují soudržnost reakce a účinnost pomoci. Součinnost a spolupráce jsou na mezinárodní úrovni stále více zapotřebí, jelikož se potýkají s podobnými problémy v podobě omezených prostředků. V tomto ohledu je třeba vzít na vědomí, že nástroj pro reakce na krizi nebo budování míru, který by byl srovnatelný s rozsahem působnosti nástroje stability, provozuje velice omezený počet členských států EU. Volba nástroje Nástroj stability reaguje na potřeby, které nelze uspokojit jinak v rámci jiného nástroje vzhledem k a) naléhavosti reakce, b) globální nebo hranice regionů přesahující povaze problému, která překračuje rozsah působnosti místně zaměřeného nástroje, c) vyloučení podporované oblasti z financování v rámci nástrojů vázaných oficiální rozvojovou pomocí (např. proti terorismu) nebo d) povaze pomoci, která není zaměřena na konkrétní zemi (např. projekty rozvoje mezinárodních norem či politik v oblasti předcházení konfliktům a budování míru). Nástroj rovněž prokázal katalyzující účinek při přípravě a lepším poskytování dlouhodobé vnější pomoci EU a akcí přijatých Evropskou unií při sledování cílů společné zahraniční a bezpečností politiky v rámci hlavy V Smlouvy o EU. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Komise navrhuje vyčlenit na období 2014–2020 pro na vnější nástroje 70 miliard EUR[2]. Pro nástroj stability se na těchto 7 let počítá s částkou 2 828,9 milionu EUR. 5. NEPOVINNÉ PRVKY 4. Zjednodušení V tomto novém nařízení bylo pro Komisi stejně jako u jiných programů víceletého finančního rámce prioritou zjednodušit regulační prostředí a usnadnit přístup k pomoci, kterou Unie poskytuje partnerským zemím a regionům, organizacím občanské společností atd. v míře, v jaké sledují cíle tohoto nařízení. Ke zjednodušení dojde prostřednictvím jasnějšího vymezení a snížení překryvů všech vnějších nástrojů tak, aby bylo možné každý z nich spojovat s jasně definovanými politickými cíli. Navrhuje se zjednodušení pravidel a postupů pro poskytování pomoci EU, konkrétně pro odchýlení se od postupů komitologie za účelem přijetí druhého mimořádného opatření pomoci podle článku 7 a dalšího nového ustanovení, které Komisi umožní přijímat podle téhož článku mimořádná opatření pomoci v hodnotě do 3 milionů EUR, aniž by před tím informovala Radu. Revize finančního nařízení, která je s ohledem na zvláštní ustanovení o vnější činnosti mimořádně rozsáhlá, přispěje ke zjednodušení účasti organizací občanské společnosti na programech financování, a to například zjednodušením pravidel, snížením nákladů na účast a zrychlením postupů pro udělování. Komise má v úmyslu provést toto nařízení s použitím nových pružných postupů stanovených v novém finančním nařízení. 5. Akty v přenesené pravomoci Má se za to, že je třeba zlepšit demokratickou kontrolu vnější pomoci. Prvky stávajícího nástroje stability zůstávají zachovány, ale navrhuje se, posílit demokratickou kontrolu využitím aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy u některých aspektů programů. Využití aktů v přenesené pravomoci podléhají ustanovení zabývající se podrobnostmi pomoci podle článků 3, 4 a 5. 6. Podrobné vysvětlení Nová struktura nástrojů Unie pro provádění vnější rozvojové pomoci v rámci finančních výhledů na období 2014–2020 je popsána ve sdělení Komise o rozpočtu pro Evropu 2020[3]. Další informace o obecných cílech, specifických cílech a podmínkách, kterými se řídí provádění finančního nástroje stability, jsou uvedeny ve finančním výkazu připojeném k tomuto nařízení. 2011/0413 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zřizuje nástroj stability EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 209 odst. 1 a čl. 212 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: 7. Toto nařízení zakládá jeden z nástrojů, které poskytují přímou podporu pro vnější politiky Evropské unie. Nahradí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability[4], jehož platnost skončí dne 31. prosince 2013. 8. Zachovávání míru, předcházení konfliktům, posilování mezinárodní bezpečnosti a pomoc obyvatelstvu, zemím a regionům, které čelí přírodním nebo člověkem způsobeným katastrofám, patří mezi hlavní cíle vnější činnosti Unie, jak je definována v článku 21 Smlouvy o Evropské unii. Krize a konflikty postihující země na celém světě a další faktory, jako je terorismus, organizovaný zločin, změna klimatu, výzvy a hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti a přírodní katastrofy, jsou rizikem pro světovou stabilitu a bezpečnost. Pokud mají být tyto otázky vyřešeny účinně a včas, musí existovat specifické finanční zdroje a nástroje financování, jejichž působení může doplňovat humanitární pomoc a nástroje dlouhodobé spolupráce. 9. Nařízení (ES) č. 1717/2006 bylo přijato s cílem umožnit Unii konzistentně a integrovaně realizovat konzistentní a integrovanou reakci na krizové situace a na vznikající krize, řešit specifické nadregionální hrozby v oblasti bezpečnosti a posílit připravenost na krizi. Cílem tohoto nařízení je zavést zrevidovaný nástroj a vycházet při tom ze zkušeností s předcházejícím nástrojem s cílem zvýšit účinnost a soudržnost akcí Unie v oblasti předcházení konfliktům a reakce, aby se zvýšila účinnost na krize a budování míru a při řešení hrozeb pro bezpečnost, včetně klimatické bezpečnosti. 10. Opatření přijatá podle tohoto nařízení sledují cíle v souladu s článkem 21 Smlouvy o Evropské unii a s články 208 a 212 Smlouvy o fungování Evropské unie. Mohou doplňovat opatření, která Unie přijala při sledování cílů společné zahraniční a bezpečnostní politiky v rámci hlavy V Smlouvy o Evropské unii, a opatření přijatá v rámci hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie, a měla by být s těmito opařeními v souladu. Rada a Komise, každá v rámci svých pravomocí, by měly spolupracovat, aby tuto soudržnost zajistily. 11. Program EU pro předcházení násilným konfliktům[5], který podpořila Evropská rada, zdůrazňuje politický závazek EU usilovat o předcházení konfliktům jako o jeden z hlavních cílů vnějších vztahů EU a uvádí, že k tomuto cíli i k rozvoji postavení EU jakožto globálního hráče mohou přispět nástroje rozvojové spolupráce. Závěry Rady o předcházení konfliktům ze dne 20. června 2011 obnovily hodnotu tohoto programu jako platného základu pro další činnost Evropské unie v oblasti předcházení konfliktům. 12. Závěry Rady o bezpečnosti a rozvoji[6] (a také závěry Rady o reakci EU na nestabilní situace) zdůrazňují, že úzký vztah mezi rozvojem a bezpečností by měl utvářet strategie a politiky EU a přispívat tak k soudržnosti vnější činnosti EU. Konkrétněji Rada dospěla k závěru, že budoucí úsilí v oblasti bezpečnosti a rozvoje by mělo zohledňovat důsledky, které má pro bezpečnost a rozvoj změna klimatu, problematika životního prostředí, hospodaření s přírodními zdroji a migrace. 13. Evropská rada schválila Evropskou bezpečnostní strategii dne 12. prosince 2003 a zprávu o jejím provádění dne 11. prosince 2008. Strategie vnitřní bezpečnosti EU přijatá na konci roku 2010[7] rovněž upozorňuje na význam spolupráce se třetími zeměmi a regionálními organizacemi, zvláště při potírání nejrůznějších hrozeb, jako je obchod s lidmi, drogami a terorismus. 14. Prohlášení Evropské rady o boji proti terorismu ze dne 25. března 2004 požaduje, aby byly do programů vnější pomoci začleněny cíle boje proti terorismu. Strategie Evropské unie pro boj proti terorismu, přijatá Radou dne 30. listopadu 2005, vyzvala ke zvýšení spolupráce v boji proti terorismu se třetími zeměmi a OSN. A závěry Rady o posílení vazeb mezi vnitřními a vnějšími aspekty boje proti terorismu vyzývají ke zvýšení kapacity příslušných orgánů zapojených do boje proti terorismu ve třetích zemích při strategickém programování nástroje stability. 15. Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států a – z důvodu jejich rozsahu – jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů. 16. Zatímco finanční potřeby vnější pomoci Unie jsou stále vyšší, hospodářská a rozpočtová situace Unie prostředky na tuto pomoc omezují. Komise proto musí usilovat o co nejúčinnější využívání dostupných zdrojů, a to zejména požíváním finančních nástrojů s pákovým účinkem. Tento pákový účinek se zvyšuje s možností jednorázově a opakovaně využívat prostředky, které finanční nástroje investovaly a získaly. 17. Aby byla působnost tohoto nařízení uzpůsobena rychle se měnící realitě, Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o podrobné oblasti technické a finanční pomoci popsané v přílohách tohoto nařízení, a k přijímání dalších postupů pro výměnu informací a spolupráci. Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravné práce vedla odpovídající konzultace, včetně konzultací s odborníky. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit včasné předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. 18. Aby byly zajištěny jednotné podmínky provádění tohoto nařízení, prováděcí pravomoci by měly být svěřeny Komisi. 19. Prováděcí pravomoci související s programováním a prováděcími opatřeními stanovenými v tomto nařízení by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[8]. Vzhledem k povaze těchto prováděcích aktů, zejména k jejich zaměření na politiku a rozpočtové dopady, měl by se v zásadě, s výjimkou opatření malého finančního rozsahu, pro jejich přijetí používat přezkumný postup. Komise by měla, pokud je to z naléhavých důvodů nutné v řádně odůvodněných případech, kdy je potřebná rychlá reakce ze strany Unie, přijímat příslušné prováděcí akty neprodleně. 20. Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro vnější činnost jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. …/…[9] ze dne …, dále jen „společné prováděcí nařízení“. 21. Organizace a fungování Evropské služby pro vnější činnost jsou popsány v rozhodnutí Rady 2010/427/EU, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I CÍLE A OBLAST PŮSOBNOSTI Článek 1 Cíle 22. Unie přijímá opatření pro rozvojovou spolupráci a opatření pro finanční, hospodářskou a technickou spolupráci se třetími zeměmi, regionálními a mezinárodními organizacemi a dalšími státními i nestátními aktéry podle podmínek stanovených v tomto nařízení. 23. V souladu s cíli této spolupráce má nařízení tyto specifické cíle: 24. přispívat v krizových situacích nebo nově vznikajících krizích ke stabilitě účinnými reakcemi, které pomohou zachovat, vytvořit nebo obnovit podmínky potřebné k řádnému provádění politik Unie týkajících se rozvoje a spolupráce; 25. předcházet konfliktům, zajišťovat připravenost na řešení situací před krizí a po ní a budovat mír; 26. řešit specifické globální a nadregionální hrozby, které způsobují nestabilitu, včetně změny klimatu. Článek 2 Soudržnost a doplňkovost pomoci Unie 27. Komise zajistí, aby opatření přijatá podle tohoto nařízení byla v souladu s celkovým strategickým rámcem politiky Unie pro danou partnerskou zemi, zejména s cíli nástrojů uvedených v odstavci 2, i s jinými příslušnými opatřeními Unie. 28. Opatření podle tohoto nařízení mohou doplňovat opatření přijatá podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie a musí s nimi být v souladu. 29. Pomoc Unie poskytovaná v souladu s tímto nařízením doplňuje pomoc poskytovanou na základě obdobných nástrojů Unie pro vnější pomoc. Tato pomoc je poskytována pouze v míře, v níž odpovídající a účinná reakce nemůže být poskytnuta na základě uvedených nástrojů. 30. Činnosti, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci a rozhodnutí Rady (ES, Euratom) č. 162/2007 ze dne 5. března 2007 o zřízení finančního nástroje pro civilní ochranu a které jsou v souladu s nimi způsobilé pro financování, nemohou být financovány podle tohoto nařízení. 31. Pro zvýšení účinnosti a jednotnosti opatření pomoci ze strany Unie a členských států a s cílem zabránit dvojímu financování Komise podporuje úzkou koordinaci vlastních činností a činností členských států, a to jak na úrovni rozhodování, tak i v praxi. Za tímto účelem provozují členské státy a Komise systém pro výměnu informací. Pokud je to nezbytné, může Komise přijmout v souladu s článkem 9 další postupy pro výměnu informací a spolupráci. Článek 3 Pomoc v reakci na krizovou situaci nebo nově vznikající krizi s cílem předejít konfliktům 32. Technickou a finanční pomoc Unie k dosažení specifických cílů stanovených v čl. 1 odst. 2 písm. a) lze poskytnout v reakci na naléhavou situaci, krizi nebo vznikající krizi, dále na situaci, která představuje ohrožení demokracie, veřejného pořádku, ochrany lidských práv a základních svobod nebo ochrany a bezpečnosti osob, nebo na situaci, u které hrozí, že by mohla vyústit v ozbrojený konflikt nebo by mohla vážně destabilizovat dotyčnou třetí zemi nebo země. Tato opatření mohou rovněž řešit situace, kdy se Unie odvolala na základní ustanovení mezinárodních dohod, aby částečně či úplně pozastavila spolupráci se třetími zeměmi. 33. Technická a finanční pomoc podle odstavce 1 se může vztahovat na oblasti, které jsou podrobně popsány v příloze I. Ukazatelem výkonnosti pomoci je procento projektů přijatých v souvislosti s krizí v průběhu tří měsíců. 34. Ve výjimečných a nepředvídaných situacích uvedených v odstavci 1 může Unie poskytnout také technickou a finanční pomoc, která není výslovně zahrnuta ve specifických oblastech pomoci stanovených v odstavci 2. Tato pomoc se omezuje na mimořádná opatření pomoci ve smyslu čl. 7 odst. 2, která: a) patří do obecné oblasti působnosti a specifických cílů stanovených v čl. 1 odst. 2 písm. a); a b) jsou časově omezena na období stanovené v čl. 7 odst. 2; a c) byla by obvykle způsobilá podle ostatních nástrojů Unie pro poskytování vnější pomoci nebo dalších složek tohoto nástroje, ale která by v souladu s článkem 2 měla být řešena krizovými opatřeními nebo opatřeními při nově vznikající krizi, neboť je potřeba reagovat rychle. Článek 4 Pomoc na předcházení konfliktům, připravenost na krizi a budování míru 35. Unie poskytuje technickou a finanční pomoc při sledování specifických cílů stanovených v čl. 1 odst. 2 písm. b) v oblasti předcházení konfliktům, připravenosti na krizi a budování míru. 36. Technická a finanční pomoc uvedená v odstavci 1 se může vztahovat na oblasti podrobně popsané v příloze II. Ukazatelem výkonnosti pomoci je míra, v níž se zvýšila kapacita příjemců pro předcházení konfliktům, pro řešení situací před krizí a po ní a pro budování míru. Článek 5 Pomoc při řešení globálních a nadregionálních hrozeb Unie poskytuje technickou a finanční pomoc při sledování specifických cílů stanovených v čl. 1 odst. 2 písm. c) v oblastech podrobně popsaných v příloze III. Ukazatelem výkonnosti pomoci je míra sladění s příslušnou politikou EU v oblasti vnější bezpečnosti, včetně vnějšího rozměru vnitřní bezpečnosti. HLAVA II PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ Článek 6 Obecný rámec pro programování a provádění 37. Pomoc Unie se provádí v souladu se společným prováděcím nařízením a prostřednictvím těchto programových dokumentů a opatření finančního provádění: 38. tematických strategických dokumentů a víceletých orientačních programů; 39. mimořádných opatření pomoci a programů prozatímní reakce; 40. ročních akčních programů a individuálních opatření; 41. zvláštních opatření. Článek 7 Mimořádná opatření pomoci a programy prozatímní reakce 42. Pomoc Unie podle článku 3 se provádí prostřednictvím mimořádných opatření pomoci nebo prostřednictvím programů prozatímní reakce. 43. Komise může přijmout mimořádná opatření pomoci v krizové situaci uvedené v čl. 3 odst. 1 a také ve výjimečných a nepředpokládaných situacích uvedených v čl. 3 odst. 3, u kterých účinnost těchto opatření závisí na jejich rychlém a pružném provedení. Tato opatření mohou trvat až 18 měsíců. Délka opatření může být dvakrát prodloužena o dalších šest měsíců (až na maximálních 30 měsíců) v případě objektivních a nepředvídatelných překážek bránících jejich provedení, jestliže se nezvýší finanční částka určená pro opatření. V případě dlouhotrvající krize a konfliktů může Komise přijmout druhé mimořádné opatření pomoci. 44. Pokud náklady na mimořádné opatření pomoci převyšují částku 30 000 000 EUR, přijímají se tato opatření přezkumným postupem uvedeným v čl. 15 odst. 3 společného prováděcího nařízení. 45. Stejným postupem může Komise přijmout programy prozatímní reakce za účelem vytvoření nebo obnovení základních podmínek nezbytných pro účinné provádění politik Unie v oblasti vnější spolupráce. Programy prozatímní reakce navazují na mimořádná opatření pomoci. 46. Před přijetím nebo prodloužením mimořádných opatření pomoci, jež vyžadují náklady až do výše 30 000 000 EUR, informuje Komise Radu o jejich povaze, cílech a předpokládaných finančních částkách. Komise rovněž informuje Radu dříve, než přistoupí k zásadním změnám mimořádných opatření pomoci, která již byla přijata. V zájmu soudržnosti vnější činnosti Evropské unie vezme na vědomí přístup přijatý Radou v rámci příslušné politiky, a to jak při programování, tak při následném provádění těchto opatření. 47. V případech mimořádné naléhavosti podle čl. 3 odst. 1 může Komise přijmout mimořádná opatření pomoci dosahující částky 3 000 000 EUR, aniž by předtím Radu informovala. 48. Co nejdříve po přijetí mimořádného opatření pomoci a v každém případě do sedmi měsíců však Komise Radu a Evropský parlament o mimořádném opatření pomoci informuje tím, že jim předloží přehled o povaze opatření a o jeho souvislostech. 49. Komise o svých plánech pomoci Unie podle článku 3 pravidelně informuje Evropský parlament. Článek 8 Tematické strategické dokumenty a víceleté orientační programy 50. Tematické strategické dokumenty představují obecný základ pro provádění pomoci podle článku 4 a 5. Tematické strategické dokumenty jsou rámcem pro spolupráci mezi Unií a dotčenou partnerskou zemí nebo dotčenými regiony, která je v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli, zásadami a politikou Unie. 51. Při přípravě a provádění tematických strategických dokumentů se uplatňují zásady účinnosti pomoci: partnerství, koordinace a harmonizace. Tematické strategické dokumenty jsou v souladu s programovými dokumenty schválenými nebo přijatými v rámci jiných nástrojů Unie pro vnější pomoc a je třeba se vyhnout zdvojování. Tematické strategické dokumenty jsou v zásadě založeny na dialogu EU a případně příslušných členských států s dotčenou partnerskou zemí nebo regionem, do něhož jsou zapojeny občanská společnost a regionální a místní orgány, s cílem zajistit, aby se dotčená země nebo regiony s procesem dostatečně ztotožnily. V zájmu podpory jednotnosti a doplňkovosti svých činností v oblasti spolupráce spolu musí Unie a její členské státy v počáteční fázi programový proces konzultovat. 52. Každý tematický strategický dokument musí být doplněn o víceletý orientační program shrnující prioritní oblasti vybrané pro financování Unie, specifické cíle, očekávané výsledky a harmonogram podpory Unie. Víceleté orientační programy stanoví orientační finanční částky pro jednotlivé programy s přihlédnutím k potřebám a konkrétním obtížím dotčených partnerských zemí či regionů. Je-li to nezbytné, mohou být tyto finanční příděly vymezeny uvedením rozpětí. 53. Tematické strategické dokumenty schvaluje a víceleté orientační programy přijímá Komise v souladu s přezkumným postupem podle čl. 15 odst. 3 společného prováděcího nařízení. Tento postup se rovněž použije pro zásadní přepracování, v jejichž důsledku dojde k výrazné úpravě strategie nebo jejích programů. 54. Přezkumný postup podle článku 4 se nepoužije v případě nevýznamných úprav tematických strategických dokumentů a víceletých orientačních programů, u technického přizpůsobení, přesunu prostředků v rámci orientačních částek na prioritní oblast nebo v případě zvýšení či snížení původně přiděleného orientační příspěvku o méně než 20 %, pokud tyto úpravy nemají vliv na prioritní oblasti a cíle vytyčené v těchto dokumentech. V tom případě musí být Evropský parlament a Rada o úpravách informovány do jednoho měsíce. 55. Postup pro naléhavé případy podle čl. 15 odst. 4 společného prováděcího nařízení může být použit v případě úprav tematických strategických dokumentů a víceletých orientačních programů, pokud se z náležitě opodstatněných důvodů naléhavosti vyžaduje rychlá odpověď ze strany Unie. HLAVA III ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 9 Přenesení pravomocí na Komisi Komise je oprávněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 za účelem úpravy nebo doplnění přílohy I, II a III tohoto nařízení a za účelem přijímání dalších postupů pro výměnu informací a spolupráci. Článek 10 Výkon přenesené pravomoci 56. Přenesená pravomoc uvedená v článku 9 je svěřena na dobu platnosti tohoto nařízení. 57. Přenesení pravomocí může Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku dnem následujícím po vyhlášení tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 58. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 59. Přijatý akt v přenesené pravomoci vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 11 Výbor Komisi je nápomocen Výbor pro nástroj stability. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 12 Evropská služba pro vnější činnost Toto nařízení se uplatňuje v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost. Článek 13 Finanční referenční částka Na provádění tohoto nařízení v období 2014–2020 se vyhradí finanční prostředky ve výši 2 828 900 000 EUR. Prostředky na každý rok schvaluje rozpočtový orgán v rámci limitů finančního rámce. V období 2014–2020 bude vyčleněno alespoň 65 procentních bodů celkové finanční částky na opatření spadající do působnosti článku 3. Článek 14 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se od 1. ledna 2014. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně PŘÍLOHA I Oblasti technické a finanční pomoci podle článku 3 Technická a finanční pomoc podle čl. 3 odst. 2 se vztahuje na tyto oblasti: 60. podporu uskutečňovanou poskytováním technické a logistické pomoci, která se zaměřuje na úsilí mezinárodních a regionálních organizací a státních a nestátních subjektů prosazovat budování důvěry, vyjednávání, dialog a smír; 61. podporu zřízení a fungování prozatímních správ ustavených v souladu s mezinárodním právem; 62. podporu rozvoje demokratických státních institucí fungujících na principu plurality, včetně opatření na podporu úlohy žen v takových institucích, podporu účinné občanské správy a související právní úpravy na celostátní a místní úrovni, podporu nezávislého soudnictví, řádné správy věcí veřejných a veřejného pořádku, včetně nevojenské technické spolupráce k posílení celkové civilní kontroly, podporu dohledu nad bezpečnostním systémem a opatření k posílení kapacity donucovacích a soudních orgánů zapojených do boje proti terorismu, organizované trestné činnosti a nezákonnému obchodování všeho druhu; 63. podporu mezinárodních trestních tribunálů a vnitrostátních tribunálů vytvořených ad hoc , komisí pro pravdu a usmíření, mechanismů pro právní urovnání nároků v oblasti lidských práv a uplatňování majetkových práv a rozhodování o nich zřízených v souladu s mezinárodně normami pro lidská práva a právní stát; 64. podporu opatření nezbytných k zahájení obnovy a rekonstrukce základní infrastruktury, bydlení, veřejných budov a hospodářského majetku, jakož i základní výrobní kapacity, a rovněž obnovení hospodářské činnosti, vytváření pracovních míst a nastolení minimálních podmínek nutných pro udržitelný sociální rozvoj; 65. podporu civilních opatření týkajících se demobilizace a opětovného začlenění bývalých bojovníků do civilní společnosti a v případě potřeby jejich návratu do vlasti a rovněž opatření zaměřených na řešení situace dětských vojáků a bojovníků z řad žen; 66. podporu opatření na zmírnění sociálních následků restrukturalizace ozbrojených sil; 67. podporu opatření, která v rámci politik spolupráce Unie a jejich cílů řeší socioekonomické dopady, jež pro civilní obyvatelstvo vyplývají z přítomnosti protipěchotních min, nevybuchlé munice nebo výbušných zbytků válečné munice; činnosti financované na základě tohoto nařízení zahrnují informování o nebezpečí, pomoc obětem, odhalování min a odminování a s tím spojenou likvidaci zásob; 68. podporu opatření, která se v rámci politik spolupráce Unie a jejich cílů přijímají pro boj proti pro nedovolenému používání střelných, ručních palných a lehkých zbraní a jejich dostupnosti; tato podpora může také zahrnovat průzkumy, pomoc obětem, zvyšování veřejné informovanosti a rozvoj právní a správní odbornosti a správných postupů; 69. podporu opatření, která zajistí, že budou dostatečně uspokojeny zvláštní potřeby žen a dětí v krizových situacích a konfliktech, včetně situací, kdy jsou ženy vystaveny genderovému násilí; 70. podporu rehabilitace obětí ozbrojených konfliktů a jejich opětovného začleňování do společnosti, včetně opatření, která řeší zvláštní potřeby žen a dětí; 71. podporu opatření, jejichž cílem je prosazovat a hájit úctu k lidským právům a základním svobodám, demokracii a právnímu státu a k příslušným mezinárodním nástrojům; 72. podporu socioekonomických opatření, která prosazují spravedlivý přístup k přírodním zdrojům v krizové situaci nebo nově vznikající krizi a transparentní správu těchto zdrojů; 73. podporu socioekonomických opatření, která řeší dopad náhlých přesunů obyvatelstva, včetně opatření, která řeší potřeby hostitelských komunit v krizové situaci nebo nově vznikající krizi; 74. podporu opatření, která podporují rozvoj a organizovanost občanské společnosti a její účast na politickém procesu, včetně opatření, která mají podpořit úlohu žen v těchto procesech a nezávislé, pluralitní a profesionální sdělovací prostředky; 75. podporu opatření v reakci na přírodní nebo člověkem způsobené katastrofy a na ohrožení veřejného zdraví, která buď zastoupí, nebo doplní humanitární pomoc Unie a pomoc v oblasti civilní ochrany v souladu s článkem 2. PŘÍLOHA II Oblasti technické a finanční pomoci podle článku 4 Technická a finanční pomoc podle článku 4 může zahrnovat podporu opatření, jejichž cílem je budování a posilování kapacity EU a jejích partnerů k předcházení konfliktům, budování míru a řešení potřeb před krizí a po ní v úzké spolupráci s mezinárodními, regionálními a subregionálními organizacemi, státními a nestátními aktéry v souvislosti se snahami, které vyvíjejí na: 76. podporu včasného varování a analýzu rizik citlivých z hlediska konfliktu při tvorbě politik; 77. budování důvěry, vyjednávání a usmiřování, zejména v souvislosti se vznikajícím napětím mezi společenstvími; 78. posilování kapacit pro účast na civilních stabilizačních misích; 79. zlepšování obnovy po skončení vojenského konfliktu nebo po přírodní katastrofě. Opatření podle tohoto bodu zahrnují předávání know-how , výměnu informací a osvědčených postupů, posuzování, zkoumání a analýzu rizika nebo ohrožení, systémy včasného varování, školení a poskytování služeb. Opatření mohou také zahrnovat finanční a technickou pomoc při budování míru a podpůrné činnosti při budování státu. PŘÍLOHA III Oblasti technické a finanční pomoci podle článku 5 Technická a finanční pomoc podle článku 5 se vztahuje na tyto oblasti: 80. ohrožení veřejného pořádku, ochrany a bezpečnosti osob, kritické infrastruktury a veřejného zdraví; pomoc může zahrnovat podporu opatření, jejichž cílem je: 81. posílit kapacity donucovacích, soudních a civilních orgánů, které zasahují v boji proti terorismu, organizované trestné činnosti a všem formám nezákonného obchodování a provádějí účinnou kontrolu nezákonného obchodu a tranzitu. Prioritou je nadregionální spolupráce se zapojením dvou nebo více třetích zemí, které projevily jednoznačnou politickou vůli tyto problémy řešit. Spolupráce v boji proti terorismu může rovněž probíhat s jednotlivými zeměmi, regiony nebo mezinárodními, regionálními a subregionálními organizacemi. Opatření v této oblasti musí zejména klást důraz na řádnou správu věcí veřejných a musí být v souladu s mezinárodním právem, zejména s právem v oblasti lidských práv a s mezinárodním humanitárním právem. Pokud jde o pomoc orgánům zasahujícím v boji proti terorismu, je prioritou podpora opatření, která se týkají vypracovávání a posilování právních předpisů pro boj proti terorismu, provádění a uplatňování právních předpisů ve finanční, celní a imigrační oblasti, vypracovávání donucovacích postupů odpovídajících nejvyšším mezinárodním normám, posílení demokratické kontroly a mechanismů institucionálního dohledu a předcházení radikalismu. Pokud jde o pomoc v souvislosti s problémem drog, je třeba věnovat náležitou pozornost mezinárodní spolupráci s cílem šířit osvědčené postupy vedoucí ke snižování poptávky, výroby a napáchaných škod; 82. řešit hrozby pro kritickou infrastrukturu, která může zahrnovat mezinárodní dopravu, včetně osobní a nákladní dopravy, energetické operace a distribuci energie a elektronické informační a komunikační sítě. Opatření přijatá v této oblasti musí klást důraz zejména na nadregionální spolupráci a uplatňování mezinárodních standardů v oblastech informování o rizicích, analýzy zranitelnosti, připravenosti na mimořádné situace, varování a zvládání důsledků; 83. zajistit přiměřené reakce na závažná ohrožení veřejného zdraví, včetně náhlých epidemií s potenciálním nadnárodním dopadem. Zvláštní důraz je třeba klást na plánování pro případ mimořádných situací, správu vakcín a zásob léčivých přípravků, mezinárodní spolupráci, systémy včasného varování a výstrahy; 84. řešit globální a nadregionální účinky změny klimatu s možným destabilizačním dopadem. 85. zmírňování rizik, ať užvzniklých záměrně, náhodně nebo z přírodních příčin, spojených s chemickými, biologickými nebo jadernými materiály či a látkami, a připravenost na tato rizika; pomoc může zahrnovat podporu opatření, jejichž cílem je: 86. podpora civilních výzkumných činností jako alternativy k obrannému výzkumu; podpora a informovanost (např. zvyšování povědomí ohledně citlivosti informací) pro vědce a pro rekvalifikaci a náhradní zaměstnávání vědců a inženýrů dříve zaměstnaných v oborech souvisejících se zbraněmi (např. demilitarizací vědeckých programů, oddělení vojenských a civilních jaderných palivových cyklů); 87. posílení zabezpečovacích technik pro civilní objekty, v nichž jsou uloženy citlivé chemické, biologické, radiologické nebo jaderné materiály či látky nebo v nichž se tyto materiály nebo látky využívají v rámci civilních výzkumných programů; 88. v rámci politik spolupráce Unie a jejich cílů vytvářet civilní infrastruktury a příslušné civilní studie nutné k demontáži, dekontaminaci nebo přebudování zařízení a lokalit sloužících k výrobě nebo skladování zbraní a lokalit, u nichž je vyhlášeno, že již nejsou součástí obranného programu; 89. posílení kapacity příslušných civilních orgánů účastnících se vytváření a prosazování účinné kontroly nedovoleného obchodu s chemickými, biologickými, radiologickými a jadernými materiály nebo látkami (včetně zařízení pro jejich výrobu nebo převoz), mimo jiné například pomocí instalace moderních logistických vyhodnocovacích a kontrolních zařízení; 90. vytváření právního rámce a institucionálních kapacit pro zavedení a prosazování účinných kontrol vývozu zboží dvojího užití, včetně opatření regionální spolupráce; 91. vypracování účinných opatření v oblasti civilní připravenosti na katastrofy, plánování pro případ mimořádných situací, reakce na krizi a kapacit pro sanační opatření v souvislosti s možnými ekologickými haváriemi v této oblasti; 92. pokud jde o opatření uvedená v písmenech b) a d), je třeba klást zvláštní důraz na pomoc těm regionům nebo zemím, kde jsou stále zásoby materiálů nebo látek uvedených v písmenech b) a d) a kde existuje riziko jejich šíření. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3. Povaha návrhu/podnětu 1.4. Cíle 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad 1.7. Předpokládaný způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2. Systém řízení a kontroly 2.3. Opatření k zamezení podvodům a nesrovnalostem 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5. Příspěvky třetích stran 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj stability Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[10] Hlava 19: Vnější vztahy Činnost 19 06: Reakce na krize a globální hrozby pro bezpečnost Název této rozpočtové kapitoly 19 06 odpovídá současné struktuře finančních nástrojů na období 2007–2013. Navrhuje se zachovat stejnou činnost a název 19 06. Povaha návrhu/podnětu ( Návrh/podnět se týká nové akce ( Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[11] ( Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ( Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci Cíle Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Cílem finančního nástroje je podpořit následující strategický cíl, jak je uvedeno ve sdělení Komise nazvaném „Rozpočet – Evropa 2020“, část II. ze dne 29. června 2011 (KOM/2011/500 – „Rozpočet – Evropa 2020“, část II. Část nazvaná „Vnější činnost“, s. 43): „Zlepšení předcházení krizím a jejich řešení. Dojde k posílení opatření EU pro předcházení krizím a jejich řešení, pro zachování míru a posílení mezinárodní bezpečnosti, včetně zvýšení kapacity EU pro připravenost na krize“. Tento cíl navíc reaguje na obecnou informaci souvislosti se všemi nástroji vnější činnosti uvedenou ve výše zmíněném červnovém sdělení (s. 19), že „ nové nástroje Evropské unii umožňují reagovat rychle a účinně na přírodní katastrofy a na katastrofy způsobené člověkem “. Specifické cíle a příslušné iniciativy ABM/ABB Specifický cíl č. 1… v krizové situaci nebo nově vznikající krizi způsobené člověkem nebo v důsledku přírodní katastrofy přispívat ke stabilitě poskytnutím účinné reakce, která pomůže zachovat, vytvořit nebo obnovit podmínky potřebné k řádnému provádění politik Unie týkajících se rozvoje a spolupráce. Specifický cíl č. 2… napomáhat posilování kapacity pro zajištění připravenosti EU a jejích partnerů na předcházení konfliktům, budování míru a řešení situací před krizí a po ní v úzké spolupráci s mezinárodními, regionálními a subregionálními organizacemi, státními a nestátními aktéry. Specifický cíl č. 3… řešit globální a nadregionální hrozby pro bezpečnost , které představují riziko pro mír a stabilitu. Příslušné aktivity ABM/ABB 19 06 : Reakce na krize a globální hrozby pro bezpečnost Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. - přispívat ke komplexní reakci EU, jejímž účelem je řešení situací zranitelnosti a nestability, např. nově vznikajících krizí či přírodních katastrof, pomocí cílených a doplňkových opatření v rámci reakce nástroje stability na krizi. - posílit kapacitu EU účinně přispívat k mnohostranným a mezinárodním snahám o předcházení konfliktům a jejich řešení. - podporovat předcházení konfliktům a budování míru s cílem snížit počet ozbrojených konfliktů na celém světě a omezit počet zemí, v nichž se konflikt obnoví. - řešit globální a nadregionální hrozby doplněním snah vyvíjených v rámci jiných nástrojů EU a snah mezinárodních aktérů prostřednictvím budování kapacit, jejichž cílem je lepší integrace příjemců do mezinárodního společenství (včetně rozvoje sítí, zdokonalené kapacity pro získávání a výměnu informací, podpory regionální spolupráce a platforem). Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. - v krizových situacích nebo v situacích nově vznikající krize je ukazatelem procento projektů, které jsou přijaty do tří měsíců od vzniku a které EU umožní účinně přispívat k předcházení těmto situacím, k jejich řešení či stabilizaci. - posílení kapacity příjemců pomoci předcházet konfliktům, řešit situace před krizí a po ní a budovat mír. - stupeň sladění s příslušnými politikami EU v oblasti vnější bezpečnosti, včetně vnějšího hlediska vnitřní bezpečnosti. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Oddíl 1 důvodové zprávy nastiňuje požadavky politiky, které má nástroj splnit v kontextu vyvíjejícího se politického vedení. Vzhledem ke specifické povaze a kontextu připravenosti na krizi a opatření reakce a také k povaze opatření řešících globální a nadnárodní hrozby pro bezpečnost budou požadavky, které je třeba splnit, krátkodobé i dlouhodobé. Přidaná hodnota ze zapojení EU EU se jakožto globální hráč těší důvěře a je vnímána neutrálně jako poctivý zprostředkovatel, který přenáší konkurenční výhodu při zásazích v řadě konfliktních oblastí, jejichž cílem je zabránit eskalaci nebo pomoci při předcházení konfliktu. Zvýšeného dopadu je dosaženo, je-li reakce uskutečněna na úrovni EU, jelikož kombinované úsilí má oproti orgánům a mezinárodním partnerům větší pákový účinek. Činnosti v rámci reakce na krizi na úrovni EU maximalizují soudržnost reakce a účinnost pomoci. Součinnost a spolupráce jsou na mezinárodní úrovni stále více zapotřebí, jelikož se dárci potýkají s podobnými problémy ve podobě omezených prostředků. V tomto ohledu je třeba vzít na vědomí, že nástroj pro reakce na krizi nebo budování míru, který by byl srovnatelný s rozsahem působnosti nástroje stability, provozuje velice omezený počet členských států EU. V situaci, kdy je třeba reagovat na stále složitější výzvy, nelze žádné z vnitřních priorit EU, kam patří bezpečnost, růst a tvorba pracovních míst, změna klimatu, dostupnost energie, zdraví, pandemie a migrace, dosáhnout v izolaci od ostatního světa. V době hospodářské krize přinese větší přidanou hodnotu, zvýšenou sílu a legitimitu, větší dopad a účinnost jedině takový přístup EU a členských států, který bude díky společné přípravě programů koordinovanější a integrovanější. Nástroj stability na období 2007–13 prokázal katalytický účinek při přípravě a lepším poskytování dlouhodobé vnější pomoci EU a činností schválených Evropskou unií při sledování cílů společné zahraniční a bezpečností politiky v rámci hlavy V Smlouvy o EU. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Čtyři roky po svém zřízení v roce 2007 je nástroj stability nyní dobře zaveden jako vysoce doplňkový nástroj pro reakce EU na krizi. Nástroj stability dosud Evropské unii úspěšně umožňoval financovat široké spektrum iniciativ předcházení kritickým konfliktům, připravenosti na krizi a reakce na ni jako součást rámce její mírové, bezpečností a rozvojové politiky, když nebyl žádný jiný nástroj spolupráce EU k dispozici, nebo doplňoval zásahy v rámci jiných nástrojů. Je však třeba zrychlit jeho využívání a zvýšit jeho celkovou pružnost, pokud jde programování a provádění, aby mohl lépe a udržitelným způsobem reagovat mimo jiné na politické pokyny ze strany Rady a na budoucí výzvy v oblasti míru bezpečnosti. Maximální částka stanovená nařízením na činnosti v souvislosti s ohrožením veřejného pořádku, ochrany a bezpečnosti osob, kritické infrastruktury a veřejného zdraví se rovněž ukázala jako nedostatečná. V zájmu pružnosti, která umožní reagovat na vznikající hrozby odpovídajícím způsobem, je třeba přezkoumat mezní částky vyčleněné na globální hrozby pro bezpečnost (také včetně zmírňování rizik a opatření připravenosti na chemické, biologické, radiologické a jaderné materiály či látky) v souladu s návrhem Komise v rámci přezkumu nařízení v polovině období z roku 2009. Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními nástroji Smlouva o Evropské unii (článek 21) definuje společné zastřešující cíle pro vnější činnosti Unie mimo jiné takto: „ zachovávat mír, předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost “. Nástroj stability bude podporovat činnost EU na posílení bezpečnosti, zachování míru a předcházení konfliktům a společně se všemi nástroji vnější spolupráce EU bude zárukou hodnot EU, zvláště lidských práv a demokracie. Bude přispívat k doplňkové a soudržné reakci EU na krize a v tomto rámci bude k dispozici při operacích společné zahraniční a bezpečnostní politiky, při poskytování humanitární pomoci a civilní ochraně, makrofinanční pomoci a bude ho možné použít vedle nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti. Bude rovněž přispívat k předcházení konfliktům, budování míru a státu v součinnosti s hlavními zeměpisnými nástroji EU (evropský nástroj sousedství, finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, Evropský rozvojový fond, nástroj předvstupní pomoci) a tematickými nástroji, jako je evropský nástroj pro demokracii a lidská práva. V návaznosti na politickou krizi nebo přírodní katastrofy lze požadovat využití tohoto nástroje mimo jiné na financování činností, které spojují humanitární pomoc a rozvojovou pomoc (propojení pomoci, obnovy a rozvoje) na základě subsidiarity, tj. pokud hlavní zeměpisné nebo tematické nástroje nelze včas mobilizovat, nebo pokud jsou pro účinnou reakci zapotřebí doplňující zásahy. Existují jasné vazby mezi vnější činností EU, pokud jde o reakce na krize a o předcházení krizím, a vnější činností zaměřenou na řešení globálních hrozeb pro bezpečnost pomocí vnitřních politik EU pro migraci, spravedlnost, svobodu a bezpečnost. Zvláštní význam mají v této souvislosti závěry Rady o posilování propojenosti vnitřních a vnějších aspektů boje proti terorismu z 9. června 2011, společně s pracovní metodou pro užší spolupráci a koordinaci v oblasti vnější bezpečnosti z 6. června 2011. Vzhledem k tomu, že mnohé nadregionální hrozby a rizika jsou rovněž mezi hlavními prioritami politiky EU v oblasti vnější bezpečnosti, přispíval by nástroj stability také k provádění evropské strategie bezpečnosti (v přepracované podobě z roku 2008) a k řešení vnější dimenze strategie vnitřní bezpečnosti EU (2010). Přírodní katastrofy, zhoršování životního prostředí a konkurenční boj o zdroje zhoršují konflikty, zejména v situacích chudoby a zvyšování počtu obyvatelstva, což má humanitární, zdravotní, politické a bezpečnostní důsledky, včetně větší migrace. Doba trvání akce a finanční dopad ( Časově omezený návrh/podnět - ( Návrh/podnět s platností 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 - ( Finanční dopad od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 - ( Časově neomezený návrh/podnět - Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, - poté plné fungování. Předpokládaný způsob řízení[12] ( Přímé centralizované řízení Komisí ( Nepřímé centralizované řízení , při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny: - ( výkonným agenturám - ( subjektům zřízeným Společenstvími[13] - ( vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby - ( osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení ( Sdílené řízení s členskými státy ( Decentralizované řízení s třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte) Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“ Poznámky Zvláštní úloha nástroje reagovat na krize a konflikty a také zlepšovat činnosti připravenosti na krizi a řešit globální a nadnárodní hrozby pro bezpečnost vyžaduje, aby bylo možné využívat maximální škály způsobů řízení. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Systémy sledování a hodnocení Evropské komise se stále více zaměřují na výsledky. Zahrnují interní zaměstnance a rovněž externí odborníky. Úkoloví manažeři při delegacích a v ústředí neustále různými způsoby sledují provádění projektů a programů, pokud možno i prostřednictvím kontrol na místě. Sledování poskytuje cenné informace o pokroku, pomáhá manažerům určit skutečná a potenciální problematická místa a přijímat nápravná opatření. K posouzení výkonnosti vnější činnosti EU prostřednictvím tří různých systémů jsou najímáni nezávislí externí odborníci. Tato posouzení přispívají k odpovědnosti a ke zlepšování probíhajících intervencí; ponaučení z předchozích zkušeností se poté uplatňuje při tvorbě budoucích politik a činností. Všechny nástroje využívají mezinárodně uznávaná kritéria hodnocení Výboru pro rozvojovou pomoc OECD včetně (potenciálního) dopadu. Zaprvé na projektové úrovni poskytuje systém sledování zaměřený na výsledky, řízený ústředím, stručný a cílený přehled kvality vzorku intervencí. Za pomoci vysoce strukturované, standardizované metodiky přidělují nezávislí odborníci na sledování zaměřené na výsledky klasifikaci, která upozorňuje na silné a slabé stránky projektu a poskytuje doporučení, jak zlepšit účinnost. Hodnocení na úrovni projektů, která jsou řízena delegací EU odpovědnou za projekt, poskytují podrobnější a důkladnější analýzu a pomáhají projektovým manažerům zlepšovat probíhající intervence a připravovat ty budoucí. K provedení analýzy a shromáždění zpětné vazby a důkazů od všech zúčastněných stran, a zejména od konečných příjemců, jsou najímáni nezávislí externí odborníci s tematickými a zeměpisnými odbornými znalostmi. Komise také provádí strategická hodnocení svých politik, od programování a strategie až po provádění intervencí v konkrétním odvětví (např. zdravotnictví, vzdělávání atd.), v zemi nebo regionu nebo pro konkrétní nástroj. Tato hodnocení jsou důležitým vstupem při tvorbě politik a koncipování nástrojů a projektů. Všechna se zveřejňují na internetových stránkách Komise a shrnutí zjištění je uvedeno ve výroční zprávě Radě a Evropskému parlamentu. Jak bylo uvedeno ve sdělení týkajícím se víceletého finančního rámce v červnu 2011, budou specifické informace o výši výdajů souvisejících s klimatem vypočítané podle metodologie založené na ukazatelích vycházejících z cílů úmluv OSN z Ria obsaženy na úrovni rozpočtových položek výdajů pro nástroj stability, jak jsou zahrnuty v ročních zprávách o činnosti pro metodu sestavování rozpočtu a řízení podle činností, ve všech programových dokumentech i v hodnoceních na všech úrovních a ve výročních zprávách. Systém řízení a kontroly Zjištěná rizika Rizikovost prostředí Operační prostředí pomoci podle tohoto nástroje se vyznačuje těmito riziky pro dosažení jeho cílů, pro optimální finanční řízení a/nebo pro splnění platných pravidel (chyby v legalitě a správnosti): - hospodářská/politická nestabilita a/nebo přírodní katastrofy mohou vést k obtížím a zpožděním v plánování a provádění zásahu, zejména v případě zranitelných států; - nedostatek institucionální a administrativní kapacity v partnerských zemích může vést k obtížím a zpožděním v plánování a provádění zásahů; - zeměpisně rozptýlené projekty a programy (přibližně se vztahující na mnoho států/území/regionů) mohou přinášet logistické/zdrojové problémy pro sledování – zejména v případě provádění kontrol na místě; - rozmanitost potenciálních partnerů/příjemců a jejich různé struktury a kapacity vnitřní kontroly mohou fragmentovat prostředky, které má Komise k dispozici pro podporu a sledování provádění, a snížit tak jejich účinnost a účelnost; - nedostatečná kvalita a kvantita dostupných údajů o výsledcích a dopadu vnější pomoci / provádění vnitrostátního plánu rozvoje v partnerských zemích může bránit schopnosti Komise podávat zprávy o výsledcích a odpovídat za ně. Předpokládaná úroveň rizika nesouladu s platnými pravidly Pokud jde o soulad s předpisy, je cílem nástroje zachovat pro portfolio Služby nástrojů zahraniční politiky/Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid historickou úroveň rizika nesouladu (chybovosti), což je zbytková čistá míra chybovosti (na víceletém základě po provedení všech plánovaných kontrol a oprav u ukončených smluv), která činí méně než 2 %. Z toho tradičně vyplýval odhadovaný rozsah chybovosti 2–5 % u ročního vzorku transakcí náhodně vybraných Evropským účetním dvorem pro účely prohlášení o věrohodnosti. Služba nástrojů zahraniční politiky/Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid to považuje za nejnižší riziko nesouladu s předpisy, kterého lze dosáhnout v souvislosti s vysoce rizikovým prostředím a s přihlédnutím k administrativní zátěži a nutné efektivitě nákladů vynaložených na kontroly souladu. Předpokládaný způsob řízení Systém vnitřních kontrol Služby nástrojů zahraniční politiky/Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid Vnitřní kontrola / proces řízení Služby nástrojů zahraniční politiky/Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid jsou strukturovány tak, aby poskytovaly přiměřenou jistotu, pokud jde o dosažení cílů z hlediska účelnosti a účinnosti jeho operací, spolehlivosti jeho finančních výkazů a souladu s příslušným legislativním a procedurálním rámcem. Účelnost a účinnost V zájmu zajištění účelnosti a účinnosti operací (a za účelem zmírnění vysoké míry rizika v prostředí vnější pomoci) bude Služba nástrojů zahraniční politiky/Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid navíc ke všem prvkům procesu strategické politiky a plánování uplatňovaným v celé Komisi, k vnitřnímu auditu a k dalším požadavkům podle standardů vnitřní kontroly Komise, i nadále používat ve všech svých nástrojích uzpůsobený rámec pro řízení pomoci, který bude zahrnovat: - přenesené řízení většiny vnější pomoci delegacemi EU v terénu; - jasné a formalizované vymezení finanční odpovědnosti (od pověřeného schvalujícího úředníka) formou dalšího převedení pravomocí na vedoucího delegace (pro Službu nástrojů zahraniční politiky); - jasné a formalizované vymezení finanční odpovědnosti (od pověřeného schvalujícího úředníka (generálního ředitele) formou dalšího převedení pravomocí z dále pověřeného schvalujícího úředníka (ředitele) na ústředí na vedoucího delegace (pro Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid ); - pravidelné podávání zpráv z delegací EU na ústředí (zprávy o řízení vnější pomoci pro Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid) obsahující roční prohlášení o věrohodnosti od vedoucího delegace; - poskytnutí rozsáhlého programu školení pro zaměstnance ústředí i pro zaměstnance delegace; - dostatečnou podporou a vedení ústředí/delegace (také prostřednictvím internetu); - pravidelné ověřovací návštěvy delegací vykonávajících přenesené řízení, a to každé 3 roky až 6 let; - metodiku řízení projektového a programového cyklu zahrnující: - je-li zapotřebí, nástroje na podporu kvality pro plánování zásahu, metodu jeho realizace, finanční mechanismus, systém řízení, hodnocení a výběr partnerů pro provádění atd. - programové a projektové řízení, nástroje pro sledování a podávání zpráv v zájmu účinného provádění, včetně pravidelného sledování projektů na místě prováděného externisty; - výrazné hodnotící a kontrolní složky. Finanční vykazování a účetnictví Služba nástrojů zahraniční politiky / Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid bude nadále dodržovat nejvyšší standard účetnictví a finančního výkaznictví tím, že bude používat systém akruálního účetnictví Komise a také specifické nástroje pro vnější pomoc, jako je společný informační systém pro oblast vnějších vztahů. V souvislosti se souladem s příslušným legislativním a procedurálním rámcem jsou metody kontroly souladu uvedeny v oddílu 2.2 (opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostem). Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající nebo předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Vzhledem k vysoce rizikovému prostředí, v němž Služba nástrojů zahraniční politiky / Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid působí, musí systémy počítat se značným výskytem potenciálních chyb (nesrovnalostí) týkajících se dodržování předpisů v operacích a musí zahrnovat kontroly pro předcházení, zjišťování a opravu těchto chyb v co nejranější fázi platebního procesu. V praxi to znamená, že se budou kontroly souladu s předpisy Služby nástrojů zahraniční politiky / Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid nejvíce opírat o významné kontroly ex ante na víceleté bázi prováděné jak externími auditory, tak zaměstnanci Komise v terénu před konečnými platbami v rámci projektu (s tím, že budou prováděny i určité audity a kontroly ex post ), což značně překročí ochranné finanční záruky vyžadované finančním nařízením. Tento rámec Služby nástrojů zahraniční politiky / Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid pro dodržování předpisů tvoří tyto významné složky: Preventivní opatření – povinné základní školení týkající se problematiky podvodů pro zaměstnance zapojené do řízení pomoci a pro auditory, – vedení (také prostřednictvím internetu) včetně Praktického průvodce ke smlouvám, EuropeAid Companion (manuálu EuropeAid) a Souboru nástrojů pro finanční řízení (pro partnery provádění), – hodnocení ex ante , jež mají zajistit, že budou ve všech orgánech, které nakládají s příslušnými prostředky ve společném a decentralizovaném řízení, při řízení finančních prostředků EU zavedena odpovídající opatření proti podvodům s cílem předcházet a zabraňovat jim; – prověřování mechanismů pro boj proti podvodům dostupných v partnerské zemi prováděné ex ante jako součást hodnocení kritéria způsobilosti řízení veřejných financí k získání rozpočtové podpory (tj. aktivní závazek k boji proti podvodům a korupci, odpovídající orgány inspekce, dostatečná soudní kapacita a odpovídající mechanismy reakcí a sankcí); – Komise v roce 2008 podepsala v Akkře Iniciativu na podporu transparentnosti rozvojové pomoci (IATI), která je dohodou o standardech pro transparentnost pomoci, jež zajišťuje včasnější, podrobnější a pravidelné údaje a doklady o tocích pomoci; – Komise v období od 14. října 2011 do data konání fóra na vysoké úrovni o účinnosti pomoci konaným v listopadu 2011 v Pusanu plnila první fázi standardu IATI pro transparentnost zveřejňování informací o pomoci. Bude navíc spolupracovat s členskými státy EU na společné internetové aplikaci nazvané TR-AID, která mění údaje o pomoci EU poskytnuté prostřednictvím IATI a z dalších zdrojů v informace o pomoci příznivé pro uživatele. Opatření k odhalení chyb a nápravná opatření – externí audity a ověřování (povinné audity i audity vycházející z analýzy rizika) včetně auditů Účetního dvora, – zpětné kontroly (vycházející z analýzy rizika) a zpětné získávání plateb, – pozastavení financování EU v případě závažného podvodu, včetně rozsáhlé korupce, dokud orgány nepřijmou vhodné opatření k nápravě a předcházení podvodů v budoucnosti. Služba nástrojů zahraniční politiky / Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid dále vytvoří vlastní strategii pro boj proti podvodům v souladu s novou strategií Komise proti podvodům přijatou dne 24. června 2011 mimo jiné s cílem zajistit, aby: – byly vnitřní kontroly Služby nástrojů zahraniční politiky / Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid prováděné v souvislosti s bojem proti podvodu plně v souladu se strategií Komise proti podvodům; – byl přístup Služby nástrojů zahraniční politiky / Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid k řízení rizika podvodu orientován na zjišťování rizikových oblastí a odpovídajících reakcí; – systémy používané pro vynakládání prostředků EU ve třetích zemích umožňovaly získávání údajů za účelem jejich použití pro řízení rizika podvodu (např. dvojí financování); – bylo v případě nutnosti možné zavést skupiny pro vytváření sítí a odpovídající nástroje IT určené k analyzování případů podvodu souvisejících s oblastí vnější pomoci. Odhad nákladů na kontroly a jejich přínosů Náklady na vnitřní kontrolu/řízení nástroje stability by měly být podobné nákladům vypočítaným Generálním ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid na řízení jeho nástrojů vnější činnosti (tj. 6 % celkové částky): V případě portfolia Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid jako celku se celkové náklady na vnitřní kontrolu / řízení v závazcích v rozpočtovém plánu na období 2014–2020 odhadují na průměrných 658 milionů EUR ročně. Tato částka zahrnuje řízení Evropského rozvojového fondu, který funguje integrovaným způsobem v rámci struktury řízení EuropeAid. Tyto „neoperační náklady“ představují přibližně 6,4 % z odhadovaného ročního průměru 10,2 miliardy EUR plánovaných pro celkové (operační a administrativní) závazky portfolia výdajů Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid financovaných ze souhrnného rozpočtu EU a z Evropského rozvojového fondu v období 2014–2020. Tyto náklady na řízení zohledňují také všechny zaměstnance Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid na ústředí a v delegacích, infrastrukturu, náklady na cesty, školení, sledování, hodnocení a smlouvy o auditu (včetně auditů zahájených příjemci). Generální ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid plánuje snížit časem poměr řídících / operačních činností díky zdokonaleným a zjednodušeným prvkům nových nástrojů, přičemž vychází ze změn, které pravděpodobně nastanou v rámci revidovaného finančního nařízení. Hlavní přínos těchto nákladů na řízení spočívá ve splnění cílů politik, v účelném a účinném využívání zdrojů a v provádění hospodárných preventivních opatření a dalších kontrol pro zajištění legálního a správného využívání prostředků. Tyto náklady jsou pro účelné a účinné dosahování cílů nástrojů za minimálního rizika nesouladu s právními předpisy obecně nezbytné, i když bude pokračovat zdokonalování povahy a cílenost řídících činností a kontrol souladu ve vztahu k portfoliu (viz dále v textu 2% zbytková chybovost). Tyto náklady jsou výrazně nižší než rizika spojená s odstraněním nebo omezením vnitřních kontrol v této rizikové oblasti. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie - Stávající výdajové rozpočtové linie V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Druh výdajů | Příspěvek | Číslo [název…...….] | RP/NRP ([14]) | zemí ESVO[15] | kandidát-ských zemí[16] | třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení | IV | 19 06 : Reakce na krize a globální hrozby pro bezpečnost 19 06 01 Reakce a příprava na krize 19 06 01 01 Reakce a příprava na krize 19 06 01 02 Dokončení bývalé spolupráce 19 06 02 Akce na ochranu zemí a jejich obyvatelstva proti významným technickým hrozbám 19 06 02 01 Akce v oblasti zmírňování rizik a připravenosti související s chemickými, jadernými a biologickými materiály nebo látkami 19 06 02 02 Přípravná opatření – Snížení jaderných, biologických a chemických zbraní a tzv. malých zbraní 19 06 02 03 Politika Unie v boji proti šíření lehkých zbraní 19 06 03 Nadregionální činnosti v oblasti organizovaného zločinu, nedovoleného obchodování, ochrany důležité infrastruktury a hrozeb veřejnému zdraví a boje proti terorismu 19 06 09 Pilotní projekt: Program mírotvorných činností nevládních organizací | RP | NE | NE | NE | NE | - Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Druh výdaje | Příspěvek | Číslo [Hlava…..] | RP/NRP | zemí ESVO | kandidát-ských zemí | třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení | IV | 19 06: Reakce na krize a globální hrozby pro bezpečnost 19 06 01 Reakce na krize a nově vznikající krize 19 06 02 předcházení konfliktům, připravenost na krizi a budování míru 19 06 03 Globální a nadregionální hrozby pro bezpečnost | Rozl. | NE | NE | NE | NE | Odhadovaný dopad na výdaje Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce: | Číslo | Okruh IV – Globální Evropa | v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů - ( Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů - ( Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na jedno desetinné místo) Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | … zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) | ( Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) | XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) | 40,9 | 40,5 | 40,1 | 39,7 | 39,7 | 39,7 | 39,7 | XX 01 01 02 (při delegacích) | XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) | 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) | ( Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: PPÚ)[24] | XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z „celkového rámce“) | 19,4 | 19,2 | 19,0 | 18,9 | 18,9 | 18,9 | 18,9 | XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) | 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) | Jiné rozpočtové linie (upřesněte) | CELKEM | 95,5 | 94,6 | 93,7 | 92,8 | 92,8 | 92,8 | 92,8 | V roce 2014 jsou lidské zdroje v rámci okruhu 5 rozděleny mezi GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a Službu nástrojů zahraniční politiky následujícím způsobem: - plán pracovních míst: 18,7 PPÚ pro Službu nástrojů zahraniční politiky a 22,2 PPÚ pro GŘ pro rozvoj a spolupráci (celkem = 40,9 PPÚ) - externí pracovníci: : 17,9 PPÚ pro Službu nástrojů zahraniční politiky a 1,5 PPÚ pro GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid (celkem: 19,4) Pokud jde o lidské zdroje v okruhu 4 (linie BA programu nástroje stability), je třeba vzít na vědomí, že část zaměstnanců GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid v delegacích je v současné době využívána k řízení projektů reakce na krizi v rámci nástroje stability, za něž odpovídá Službu nástrojů zahraniční politiky. V současné době probíhá ve 30 různých delegacích 46 projektů. Schválení pracovníci, kteří mají být nasazeni v delegacích v rámci NR 2012 a financováni z linie BA představují 35 smluvních pracovníků, z nichž 30 má být zaměstnáno pro Službu nástrojů zahraniční politiky a 5 pro GŘ pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid. 19 je oblast politiky nebo dotčená kapitola rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení činnosti a/nebo byly vnitřně přeobrazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci | Externí zaměstnanci | Soulad s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020 - ( Návrh/podnět je v souladu s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020. - ( Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové linie a odpovídající částky. - ( Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[26]. Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky. Příspěvky třetích stran - Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. - Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | … zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) | Celkem | Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | … vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) | Článek …. | | | | | | | | | |U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie. Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy. [1] SEK(2011) 215 v konečném znění. [2] Evropský rozvojový fond, Fond pro globální klima a biologickou rozmanitost a rezerva na pomoc při mimořádných událostech jsou dodatečnými fondy a zůstávají mimo rozpočet EU. [3] KOM(2011) 500 ze dne 29. června 2011. [4] Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 1–11. [5] Závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001. [6] Dokument Rady 15097/07 ze dne 20.11.2007. [7] Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě, KOM(2010) 673 v konečném znění z 22.11.2010. [8] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [9] [10] ABM: řízení podle činností – ABB: sestavování rozpočtu podle činností. [11] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení. [12] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [13] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [14] RP = rozlišené prostředky, NRP = nerozlišené prostředky. [15] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [16] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [17] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [18] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [19] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [20] Výstupy jsou produkty a služby k dodání (např. počet financovaných studentských výměn, počet km postavených silnic atd.) [21] Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle…“ [22] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [23] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [24] SZ = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný zaměstnanec; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; [25] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“). [26] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [27] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.