/* KOM/2011/0009 konecném znení */ NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 1 K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2011 VÝKAZ VÝDAJŮ PODLE ODDÍLŮ Oddíl III – Komise





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 14.1.2011 KOM(2011) 9 v konečném znění NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 1 K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2011 VÝKAZ VÝDAJŮ PODLE ODDÍLŮOddíl III – Komise (předložený Komisí) NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 1K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2011 VÝKAZ VÝDAJŮ PODLE ODDÍLŮOddíl III – Komise S ohledem na: - Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, - nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[1], a zejména na článek 37 uvedeného nařízení, - souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2011 přijatý dne 15. prosince 2010, Evropská komise tímto předkládá rozpočtovému orgánu návrh opravného rozpočtu č. 1 k rozpočtu na rok 2011. ZMĚNY VÝKAZU PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ PODLE ODDÍLŮ Změny výkazu příjmů a výdajů podle oddílů jsou k dispozici v databázi EUR-Lex ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-cs.htm ). Anglické znění změn těchto výkazů v členění podle oddílů je pro informaci připojeno jako příloha rozpočtu. OBSAH 1. Úvod 3 2. Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU 3 2.1. Polsko 3 2.2. Slovensko 5 2.3. Maďarsko 6 2.4. Česká republika 6 2.5. Chorvatsko 6 2.6. Rumunsko 6 2.7. Závěr 6 3. Financování 6 4. Souhrnná tabulka v členění podle okruhů finančního rámce 6 1. ÚVOD Předmětem návrhu opravného rozpočtu (NOR) č. 1 na rok 2011 je uvolnění prostředků na závazky a prostředků na platby ve výši 182 388 893 EUR z Fondu solidarity Evropské unie v souvislosti s přívalovými dešti v Polsku, na Slovensku, v České republice, Maďarsku, Chorvatsku a Rumunsku. 2. Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU 2.1. Polsko V květnu a červnu zasáhly rozsáhlou část polského území dvě po sobě jdoucí povodňové vlny, které se pohybovaly od jihu na sever po proudu největších řek Visly, Odry a Warty. Povodně zasáhly téměř všechna vojvodství v Polsku a významně poškodily odvětví zemědělství, veřejnou infrastrukturu a soukromý majetek, dopravní sítě i místa kulturního dědictví. 1. Žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity Evropské unie byla Komisi předložena dne 23. července 2010, tedy ve lhůtě 10 týdnů po prvním zjištění škod dne 14. května 2010. Dne 29. září předložily polské orgány Komisi svůj aktualizovaný odhad celkových škod. 2. Polské orgány odhadují celkové přímé škody na 2,999 miliardy EUR. Tato částka představuje 0,8468 % polského hrubého národního důchodu (HND) a překračuje běžný limit nutný pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity, tj. 2,124 miliardy EUR (tzn. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2008). Z analýzy útvarů Komise vyplynulo, že Polsko použilo při odhadu různých kategorií škod velmi věrohodné metody. 3. Jedná se o přírodní katastrofu. Jelikož odhadované celkové přímé škody ve výši 2,999 miliardy EUR překračují limit, který v roce 2010 platil pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity ve prospěch Polska, splňuje daná katastrofa kritéria „závažné přírodní katastrofy“, a spadá tedy do hlavní oblasti působnosti nařízení Rady (ES) č. 2012/2002. Výpočet finanční pomoci vychází z celkové přímé škody. Finanční pomoc lze použít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. 4. Protože obě povodňové vlny jsou důsledkem jedné a té samé dlouhotrvající meteorologické situace, lze je považovat za jedinou katastrofu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 2012/2002. Povodně závažně poškodily základní infrastrukturu, soukromá obydlí, veřejné budovy, podniky, zemědělskou půdu, významně poškodily proslulá místa kulturního dědictví a dotčenému obyvatelstvu způsobily značnou újmu. Bylo oznámeno, že povodněmi nebyla zasažena pouze dvě ze šestnácti polských vojvodství. 5. Obzvlášť těžce byla povodněmi v květnu a červnu 2010 postižena tři vojvodství na jihu Polska: Dolnoslezské vojvodství (Dolnośląskie) a Opolské vojvodství (Opolskie), která se obě nachází v povodí řeky Odry, a Malopolsko čili Malopolské vojvodství (Małopolskie), které se téměř celé nachází v povodí řeky Visly. Bylo oznámeno, že zemřelo více než 20 lidí. Povodněmi bylo zasaženo 66 660 rodin, z toho 14 563 muselo být evakuováno. Celkově bylo povodněmi zasaženo 811 obcí, bylo poškozeno 1 387 podniků, zaplaveno 683 000 hektarů půdy, jakož i více než 18 000 budov. Železniční tratě byly na více než 55,6 km tak silně poškozeny, že musely být ihned opraveny, více než 400 km tratí bylo uzavřeno nebo na nich byl omezen provoz. Bude třeba opravit náspy chránící před povodní o celkové délce asi 1 300 km. Byly poškozeny veřejné budovy (např. 802 školy, 160 mateřských škol). Bude nutné z velké části restaurovat a opravit dvě památky UNESCO (kostel sv. Filipa a Jakuba v Sękowé). Polsko požádalo o podporu prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie. Z poskytnutých informací bezpochyby vyplývá, že podvodně měly velký dopad na životní podmínky obyvatelstva, životní prostředí a hospodářství. Žádost Polska obsahuje podrobnou analýzu dopadu povodní a rozpis celkových odhadovaných škod podle odvětví. 6. Polské orgány odhadly náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro podporu podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, na 2,195 miliardy EUR a rozdělily je podle druhu opatření. Největší podíl v nákladech na záchranná opatření představují náklady na okamžité zprovoznění infrastruktury (více než 1,248 miliardy EUR). Z informací poskytnutých polskými orgány je zřejmé, že náklady na opatření způsobilá pro podporu výrazně překračují částku, která může být poskytnuta z Fondu solidarity. Druhy opatření, které mají být z Fondu účinně financovány, budou určeny v prováděcí dohodě. 7. V rámci strukturálních fondů (2007–2013) jsou postižené regiony způsobilé pro podporu jako „regiony, kterých se týká konvergenční cíl“. 8. Polské orgány uvedly, že pro způsobilé náklady neexistuje pojistné krytí. 2.2. Slovensko Slovensko bylo v květnu a červnu 2010 zasaženo nebývale silnými přívalovými dešti. Byly zaplaveny celé oblasti, došlo k sesuvům půdy a rozsáhlé povodně vážně poškodily veřejnou a soukromou infrastrukturu, silniční a železniční sítě, zemědělství a podniky. 9. Žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity Evropské unie byla Komisi předložena dne 16. července 2010, tedy ve lhůtě 10 týdnů po prvním zjištění škod dne 9. května 2010. Dne 27. září předložily slovenské orgány Komisi další podrobné informace, včetně aktualizovaného odhadu celkových škod. 10. Slovenské orgány vyčíslily celkové přímé škody na 561 133 594 EUR. Tato částka představuje 0,8902 % slovenského HND a překračuje běžný limit, který v roce 2010 platil pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity ve prospěch Slovenska, tj. 378,205 milionu EUR (tzn. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2008). 11. Jedná se o přírodní katastrofu. Jelikož odhadované celkové přímé škody překračují limit nutný pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity, splňuje daná katastrofa kritéria „závažné přírodní katastrofy“, a spadá tedy do hlavní oblasti působnosti nařízení Rady (ES) č. 2012/2002. Výpočet finanční pomoci vychází z celkové přímé škody. Finanční pomoc lze použít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. Z analýzy útvarů Komise vyplynulo, že Slovensko použilo při odhadu různých kategorií škod věrohodné metody. 12. K povodním a sesuvům půdy došlo především na středním a východním Slovensku, v oblastech, které se považují za hospodářsky méně rozvinuté. Největší škody byly zaznamenány v regionu Prešov a Košice. V žádosti je popsán dopad katastrofy: 306 domů bylo zasaženo sesuvem půdy (v celé zemi došlo asi k 235 sesuvům půdy), povodně postihly 45 894 domácností a 150 obytných zařízení bylo poškozeno nebo zničeno. Bylo oznámeno, že povodně poškodily několik veřejných budov, zemřelo při nich několik lidí a značně byla poškozena dopravní infrastruktura země. Nejvíce však byla postižena oblast zemědělství (zemědělské výrobky), škody byly předběžně vyčísleny na 149,9 milionu EUR. Protože dopad povodní je velký, Slovensko požádalo o podporu prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie. Dá se předpokládat, že tyto povodně a sesuvy půdy budou mít závažné a trvalé důsledky pro životní podmínky obyvatelstva, životní prostředí a hospodářství, a to i v oblastech, které se považují za hospodářsky méně rozvinuté. Žádost Slovenska obsahuje podrobnou analýzu dopadu povodní a rozpis celkových odhadovaných škod podle odvětví. 13. Slovenské orgány odhadly náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro podporu podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, na 78 419 054 EUR a rozdělily je podle druhu opatření. Největší podíl v nákladech na záchranná opatření představují náklady na okamžité zprovoznění infrastruktury (více než 40 milionů EUR). Z informací poskytnutých slovenskými orgány je zřejmé, že náklady na opatření způsobilá pro podporu výrazně překračují částku, která může být poskytnuta z Fondu solidarity. Druhy opatření, které mají být z Fondu účinně financovány, budou určeny v prováděcí dohodě. 14. V rámci strukturálních fondů (2007–2013) jsou slovenské regiony způsobilé pro podporu jako „regiony, kterých se týká konvergenční cíl“ (tři regiony) a v rámci cíle „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ (jeden region). 15. Slovenské orgány uvedly, že pro způsobilé náklady neexistuje pojistné krytí. 2.3. Maďarsko V důsledku přívalových dešťů, které v Maďarsku na přelomu května a června 2010 trvaly téměř nepřetržitě jeden měsíc, došlo k rozsáhlým povodním, jež dalekosáhle poškodily zemědělství, obytné objekty a podniky, silniční a jinou infrastrukturu, přičemž nejvíce utrpěla severovýchodní a střední část Maďarska. 16. Žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity Evropské unie byla Komisi předložena dne 24. července 2010, tedy ve lhůtě 10 týdnů po prvním zjištění škod dne 15. května 2010. 17. Maďarské orgány vyčíslily celkové přímé škody na 719 343 706 EUR. Tato částka představuje 0,7307 % maďarského HND a překračuje běžný limit, který v roce 2010 platil pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity ve prospěch Maďarska, tj. 590,710 milionu EUR (tzn. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2008). 18. Jedná se o přírodní katastrofu. Jelikož odhadované celkové přímé škody překračují běžný limit nutný pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity, splňuje daná katastrofa kritéria „závažné přírodní katastrofy“, a spadá tedy do hlavní oblasti působnosti nařízení Rady (ES) č. 2012/2002. Výpočet finanční pomoci vychází z celkové přímé škody. Finanční pomoc lze použít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. Z analýzy útvarů Komise vyplynulo, že při odhadu různých kategorií škod použilo Maďarsko velmi podrobné a vhodné metody a dospělo k reálným výsledkům. Odhad celkových přímých škod je ve skutečnosti zřejmě spíše zdrženlivý. 19. V Karpatské kotlině vznikla mimořádná meteorologická situace, již doprovázely přívalové deště, silný vítr a nebývale silné poryvy větru překračující rychlost 160 km/h. Tato situace způsobila rozsáhlé povodně. V jedenácti z devatenácti žup byla nařízena záchranná opatření. Maďarská žádost obsahuje podrobné informace o rozsahu škod a lze ji shrnout takto: rozvodnily se dvě nejdůležitější maďarské řeky, Dunaj a Tisa, a musel být vyhlášen nejvyšší, třetí stupeň povodňové aktivity pro úsek v celkové délce 3 088 km. 5 259 obyvatel muselo opustit své domovy, záchranná opatření se dotkla 780 000 občanů (téměř 8 % obyvatelstva) a asi půl milionu občanů se ocitlo v přímém ohrožení. 317 domů bylo zničeno, bude třeba opravit více než 5 600 obytných budov ve 105 obcích. Tato katastrofa značně poškodila železniční infrastrukturu (na 25 tratích došlo k 612 mimořádným událostem). Odklánění dopravy se denně týkalo 50 000 dopravních prostředků. Škody ohlásily veřejné školy, mateřské školy a jiná vzdělávací zařízení. K největším škodám však došlo v oblasti zemědělství. Protože dopad povodní je velký, požádalo Maďarsko o podporu prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie. Dá se předpokládat, že tyto povodně budou mít závažné a trvalé důsledky pro životní podmínky obyvatelstva, životní prostředí a hospodářství, zejména v oblasti zemědělství. Žádost Maďarska obsahuje podrobnou analýzu dopadu povodní a rozpis celkových odhadovaných škod podle odvětví. 20. Maďarské orgány vyčíslily náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro podporu podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, na 194 195 242 EUR a rozdělily je podle druhu opatření. Největší podíl v nákladech na záchranná opatření představují náklady na zásahy záchranných služeb (více než 85,754 milionu EUR). Z informací poskytnutých maďarskými orgány je zřejmé, že náklady na opatření způsobilá pro podporu výrazně překračují částku, která může být poskytnuta z Fondu solidarity. Druhy opatření, které mají být z Fondu účinně financovány, budou určeny v prováděcí dohodě. 21. V rámci strukturálních fondů (2007–2013) jsou maďarské regiony způsobilé pro podporu jako „regiony, kterých se týká konvergenční cíl“ (šest regionů) a na základě postupného zařazování do financování (jeden region). 22. Maďarské orgány uvedly, že pro způsobilé náklady neexistuje pojistné krytí. 2.4. Česká republika V květnu a červnu 2010 bylo území České republiky zasaženo silnými přívalovými dešti, které způsobily dvě bezprostředně následující povodňové vlny. Ty zasáhly severovýchodní část území a poškodily obytná zařízení a podniky, silniční síť a jinou infrastrukturu. 23. Žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity Evropské unie (FSEU) byla Komisi předložena dne 23. července 2010, tedy ve lhůtě 10 týdnů po prvním zjištění škod dne 18. května 2010. 24. Jedná se o přírodní katastrofu. České orgány vyčíslily celkové přímé škody způsobené katastrofou na 204 456 041 EUR. Vzhledem k tomu, že tato částka nepřekračuje limit 824,029 milionu EUR (tzn. 0,6 % HND České republiky), nepovažuje se tato katastrofa za „závažnou přírodní katastrofu“ podle nařízení Rady (ES) 2012/2002. Protože však byla Česká republika zasažena stejnou povodňovou katastrofou, která v Polsku a na Slovensku způsobila obrovské škody, došlo se k závěru, že je splněna podmínka stanovená v čl. 2 odst. 2 prvním pododstavci nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, podle které může ve výjimečných případech stát zasažený stejnou katastrofou jako sousední stát rovněž získat pomoc z Fondu solidarity Evropské unie. 25. Nejvíce postiženou oblastí byl severovýchod České republiky, přičemž se jedná o čtyři regiony (Moravskoslezský kraj, Olomoucký kraj, Zlínský kraj a Jihomoravský kraj), které sousedí s Polskem, Slovenskem a Rakouskem. V důsledku povodně zemřelo pět lidí, byly zaplaveny a zničeny stovky domů, byl silně poškozen veřejný majetek a silníční síť. Z důvodu dopravních komplikací muselo několik firem snížit výrobu. Postižené regiony navíc patří k hospodářsky slabším oblastem, ve kterých výrazně roste nezaměstnanost. 26. České orgány vyčíslily náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro podporu podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, na 136 945 071 EUR a rozdělily je podle druhu opatření. 27. Česká republika uvedla, že na zvládání přímých následků povodňové katastrofy nevyužila pomoc z žádných jiných fondů Společenství. Pro zvládání následků povodňové katastrofy Česká republika neplánuje použít prostředky ze strukturálních fondů. 2.5. Chorvatsko Chorvatsko se od konce května a téměř během celého měsíce června 2010 potýkalo se silným deštěm, krupobitím a bouřkami, které ve východní a střední části země způsobily silné povodně. Katastrofa způsobila závažné škody v zemědělství, na veřejném i soukromém majetku a dopravní infrasturuktuře. 28. Žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity Evropské unie byla Komisi předložena dne 9. srpna 2010, tedy ve lhůtě 10 týdnů po prvním zjištění škod dne 31. května 2010. 29. Jedná se o přírodní katastrofu. Chorvatské orgány vyčíslily celkové přímé škody způsobené katastrofou na 153 039 303 EUR. Vzhledem k tomu, že tato částka nepřekračuje limit 275,804 milionu EUR (tzn. 0,6 % HND Chorvatska), nepovažuje se tato katastrofa za „závažnou přírodní katastrofu“ podle nařízení Rady (ES) 2012/2002. Protože však bylo Chorvatsko zasaženo stejnou povodňovou katastrofou, která v Maďarsku způsobila obrovské škody, došlo se k závěru, že je splněna podmínka stanovená v čl. 2 odst. 2 prvním pododstavci nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, podle které může ve výjimečných případech stát zasažený stejnou katastrofou jako sousední stát rovněž získat pomoc z Fondu solidarity Evropské unie. Protože Chorvatsko v součastnosti jedná s EU o přistoupení, je způsobilé pro podporu z Fondu solidarity Evropské unie. 30. Pokud jde o dopad a následky povodně, chorvatské orgány oznamují, že bylo zaplaveno 427 domů, 682 jich bylo poškozeno a více než sto rodin muselo být evakuováno. Závažně byla poškozena silniční infrastruktura, v důsledku jejího poškození byly uzavřeny silnice, a proto bylo obtížné okamžitě zasáhnout. Nejvíce však bylo postiženo zemědělství, ve kterém byly škody vyčísleny na 141 milionů EUR, což představuje 92 % celkových škod. 31. Chorvatské orgány vyčíslily náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro podporu podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, na 11 670 861 EUR a rozdělily je podle druhu opatření. Chorvatsko uvedlo, že na zvládání přímých následků povodňové katastrofy nevyužilo pomoc z žádných jiných fondů Společenství. 2.6. Rumunsko Na konci června a během července došlo na většině rumunského území k silným povodním a sesuvům půdy. Katastrofa způsobila závažné škody v infrastruktuře, v zemědělství a na veřejném i soukromém majetku. 32. Žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity Evropské unie byla Komisi předložena dne 31. srpna 2010, tedy ve lhůtě 10 týdnů po prvním zjištění škod dne 23. června 2010. 33. Vzhledem k tomu, že se jedná o přírodní katastrofu, lze v daném případě použít prostředky z Fondu solidarity. 34. Rumunské orgány odhadují celkové přímé škody na 875 757 770 EUR. Tato částka představuje 0,6669 % rumunského HND a překračuje běžný limit, který platí pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity, tj. 787,935 milionu EUR (tzn. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2008). Z analýzy útvarů Komise vyplynulo, že Rumunsko použilo při odhadu různých kategorií škod věrohodné metody. 35. Jelikož odhadované celkové přímé škody ve výši 875 757 770 EUR překračují limit, který v roce 2010 platil pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity ve prospěch Rumunska, splňuje daná katastrofa kritéria „závažné přírodní katastrofy“, a spadá tedy do hlavní oblasti působnosti nařízení Rady (ES) č. 2012/2002. Výpočet finanční pomoci vychází z celkové přímé škody. Finanční pomoc lze použít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. 36. V červnu a během července se Rumunsko potýkalo se silnými povodněmi, které závažně poškodily zemědělství, infrastrukturu a soukromá obydlí. V žádosti je popsán dopad katastrofy: bylo postiženo 37 žup (z celkového počtu 41) a více než 6,7 milionu obyvatel. 15 000 lidí muselo být evakuováno, bylo dotčeno 3 936 soukromých obydlí, z nichž 3 073 bylo poškozeno a 863 zcela zničeno. Bude nutné opravit 147 veřejných budov. Bylo poškozeno 443 km ochranného vedení, 293 km hrází a 35 přehrad, 5 257 km silniční infrastruktury, jakož i mosty, podjezdy a nadjezdy. Nejvíce však byla poškozena oblast zemědělství. Povodně zaplavily 110 585 ha orné půdy, 31 088 ha pastvin a luk a více než 2 000 ha jiných druhů zemědělských ploch, vinic a sadů. Lesnictví utrpělo značné ztráty, pokud jde o sadbu, poškozeny byly lesní školky, značně poškozeny byly užitkové stromy a jiné druhy stromů. Protože dopad povodní je velký, požádalo Rumunsko o podporu prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie. Dá se předpokládat, že tyto povodně budou mít závažné a trvalé důsledky pro životní podmínky obyvatelstva, životní prostředí a hospodářství, zejména v oblasti zemědělství. Žádost Rumunska obsahuje podrobnou analýzu dopadu povodní a rozpis celkových odhadovaných škod podle odvětví. 37. Rumunské orgány vyčíslily náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro podporu podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, na 715 029 944 EUR a rozdělily je podle druhu opatření. Rumunské orgány však nemohly poskytnout informace o nákladech na okamžité vyčištění oblastí postižených katastrofou. Z údajů rumunských orgánů je zřejmé, že reálné náklady na opatření způsobilá pro podporu výrazně překračují částku možného příspěvku z Fondu solidarity. Druhy opatření, které mají být z Fondu účinně financovány, budou určeny v prováděcí dohodě. 38. V rámci strukturálních fondů (2007–2013) jsou postižené regiony způsobilé pro podporu jako „regiony, kterých se týká konvergenční cíl“. 39. Rumunské orgány uvedly, že pro způsobilé náklady neexistuje pojistné krytí. 2.7. Závěr Z výše uvedených důvodů se navrhuje vyhovět žádostem Polska, Slovenska, Maďarska, České republiky, Chorvatska a Rumunska, které byly podané v souvislosti s povodněmi, které tyto země postihly květnu, červnu a červenci 2010, a navrhnout pro každý z těchto případů uvolnění prostředků z Fondu solidarity. 3. Financování Na Fond solidarity jsou vyčleněny prostředky v celkové výši jedné miliardy EUR ročně. Vzhledem k tomu, že hlavním důvodem pro zřízení fondu byla solidarita, je Komise toho názoru, že by pomoc z fondu měla být progresivní. S ohledem na dříve uplatňované postupy to znamená, že na část škody, která přesahuje limit (0,6 % hrubého národního důchodu nebo 3 miliardy EUR v cenách z roku 2002, podle toho, která částka je nižší), by měla být poskytnuta pomoc vypočítaná podle vyšší sazby než na část škody do výše limitu. Sazba používaná v minulosti při stanovování přídělů v případě závažných katastrof činila 2,5 % z celkových přímých škod do limitu, jenž pro uvolnění prostředků z fondu platí, a 6 % z celkových přímých škod, které tento limit překračují. Metodika pro výpočet pomoci z Fondu solidarity byla stanovena ve výroční zprávě Fondu solidarity (2002–2003) a schválena Radou a Evropským parlamentem. Komise navrhuje, aby v těchto případech byly použity stejné procentní sazby a byla poskytnuta pomoc v této výši: (v EUR) | Přímé škody | Limitní hodnoty (v milionech) | Částka podle sazby 2,5 % | Částka podle sazby 6 % | Celková částka navrhované pomoci | Polsko, povodně v roce 2010 „závažná katastrofa“ | 2 998 989 248 | 2 124.920 | 53 123 000 | 52 444 155 | 105 567 155 | Slovensko, povodně v roce 2010 „závažná katastrofa“ | 561 133 594 | 378.205 | 9 455 125 | 10 975 716 | 20 430 841 | Maďarsko, povodně v roce 2010 „závažná katastrofa“ | 719 343 706 | 590.710 | 14 767 750 | 7 718 022 | 22 485 772 | Česká republika, povodně v roce 2010 „sousední stát“ | 204 456 041 | 824.029 | 5 111 401 | 0 | 5 111 401 | Chorvatsko, povodně v roce 2010 „sousední stát“ | 153 039 303 | 275.804 | 3 825 983 | 0 | 3 825 983 | Rumunsko, povodně v roce 2010 „závažná katastrofa“ | 875 757 770 | 787.935 | 19 698 375 | 5 269 366 | 24 967 741 | Celkem | 182 388 893 | 4. Souhrnná tabulka v členění podle okruhů finančního rámce Finanční rámec Okruh/podokruh | Finanční rámec na rok 2011 | Rozpočet na rok 2011 | NOR č. 1/2011 | Rozpočet na rok 2011 (včetně NOR č. 1/2011) | |PZ |PP |PZ |PP |PZ |PP |PZ |PP | | 1. UDRŽITELNÝ RŮST | | | | | | | | | | 1a. Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Soudržnost pro růst a zaměstnanost |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Celkem | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Rozpětí[2] | | |-27 160 054 | | | |-27 160 054 | | | 2. OCHRANA PŘÍRODNÍCH ZDROJŮ A HOSPODAŘENÍ S NIMI | | | | | | | | | | Z toho výdaje související s trhem a přímé platby |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Celkem | 60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Rozpětí | | |1 678 751 611 | | | |1 678 751 611 | | | 3. OBČANSTVÍ, SVOBODA, BEZPEČNOST A PRÁVO | | | | | | | | | | 3a. Svoboda, bezpečnost a právo |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Občanství |683 000 000 | |682 897 000 |645 969 000 |+178 562 910 |+178 562 910 |861 459 910 |824 531 910 | | Celkem | 1 889 000 000 | |1 821 851 740 |1 459 246 345 |+178 562 910 |+178 562 910 |2 000 414 650 |1 637 809 255 | | Rozpětí[3] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. EU JAKO GLOBÁLNÍ HRÁČ[4] |8 430 000 000 | | 8 754 299 377 |7 237 527 520 |+3 825 983 |+3 825 983 | 8 758 125 360 |7 241 353 503 | | Rozpětí | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. SPRÁVNÍ NÁKLADY[5] |8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Rozpětí | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | CELKEM | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |141 909 398 849 |126 527 133 762 |+182 388 893 |+182 388 893 |142 091 787 742 |126 709 522 655 | | Rozpětí | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | [1] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] Do výpočtu rozpětí v podokruhu 1a není zahrnut Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) (500 milionů EUR). 34 milionů EUR, jež tento strop překračují, je financováno uvolněním prostředků z nástroje pružnosti. [3] Částka vyčleněná na Fond solidarity Evropské unie se v souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 17. května 2006 (Úř. věst. C 139, 14.6.2006) zapíše nad rámec příslušných okruhů. [4] Rozpětí v okruhu 4 pro rok 2010 nezohledňuje prostředky související s rezervou na pomoc při mimořádných událostech (253,9 milionu EUR). 71 milionů EUR, jež tento strop překračují, je financováno uvolněním prostředků z nástroje pružnosti. [5] Pro výpočet rozpětí v rámci stropu okruhu 5 byly s ohledem na poznámku pod čarou č. 1 finančního rámce na období 2007–2013 uvažovány příspěvky zaměstnanců do systému důchodového zabezpečení ve výši 82 milionů EUR.