(6) Změna klimatu a výzvy v oblasti životního prostředí, globalizace, digitalizace, umělá inteligence, práce na dálku, ekonomika platforem a demografické změny přemění evropské ekonomiky a společnosti. Unie a její členské státy by měly spolupracovat na účinném řešení těchto strukturálních faktorů a podle potřeby přizpůsobit stávající systémy, a to s ohledem na úzkou provázanost ekonomik a trhů práce členských států a souvisejících politik. To vyžaduje koordinovaná, ambiciózní a účinná politická opatření jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni, jež budou v souladu se Smlouvou o fungování EU a s ustanoveními Unie, která se týkají správy ekonomických záležitostí. Tato politická opatření by měla zahrnovat podporu udržitelných investic, obnovený závazek provádět v náležité posloupnosti reformy, které posilují hospodářský růst, vytváření kvalitních pracovních míst, produktivitu, přiměřené pracovní podmínky, sociální a územní soudržnost, vzestupnou konvergenci, odolnost a naplňování fiskální odpovědnosti. Měla by kombinovat opatření na straně nabídky a poptávky, a to s přihlédnutím k jejich dopadu na životní prostředí, zaměstnanost a sociální situaci.

(6) Změna klimatu a výzvy v oblasti životního prostředí, globalizace, digitalizace, umělá inteligence, práce na dálku, ekonomika platforem a demografické změny přeměňují evropské ekonomiky a společnosti . Přestože práce na dálku by mohla být považována za krok směrem k lepší rovnováze mezi pracovním a soukromým životem, který umožňuje dříve vyloučeným skupinám pracovníků vstoupit na trh práce, hrozí stírání hranic mezi pracovní dobou a osobním časem, což může mít negativní dopad na základní práva pracovníků a jejich fyzické a duševní zdraví . Unie a její členské státy by měly spolupracovat na účinném řešení těchto strukturálních faktorů a podle potřeby přizpůsobit stávající systémy, a to s ohledem na úzkou provázanost ekonomik a trhů práce členských států a souvisejících politik. To vyžaduje koordinovaná, ambiciózní a účinná politická opatření zahrnující sociální partnery jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni, jež budou v souladu se Smlouvou o fungování EU , evropským pilířem sociálních práv a s ustanoveními Unie, která se týkají správy ekonomických záležitostí. Tato politická opatření by měla zahrnovat podporu udržitelných investic, obnovený závazek provádět v náležité posloupnosti reformy, které posilují hospodářský růst, vytváření kvalitních pracovních míst, produktivitu, důstojné pracovní podmínky, sociální a územní soudržnost, vzestupnou konvergenci, odolnost a naplňování fiskální a sociální odpovědnosti. Měla by kombinovat opatření na straně nabídky a poptávky, a to s přihlédnutím k jejich dopadu na životní prostředí, zaměstnanost a sociální situaci. V návaznosti na prohlášení ministrů financí EU ohledně Paktu o stabilitě a růstu v souvislosti s krizí způsobenou onemocněním COVID-19 ze dne 23. března 2020, které oznámilo dočasnou odchylku od Paktu o stabilitě a růstu (obecná úniková doložka) a na sdělení Komise ze dne 2. června 2021 nazvané „Koordinace hospodářských politik v roce 2021: překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky“, které uvedlo, že obecná úniková doložka se bude uplatňovat i v roce 2022 a její deaktivace se očekává od roku 2023, by členské státy měly plně využít potenciál, který obecná úniková doložka přináší pro podporu subjektů, jež se potýkají s obtížemi nebo nedostatkem likvidity, zejména mikropodniků a malých a středních podniků, pro zajištění pracovních míst, mezd a pracovních podmínek a investice do lidí a systémů sociálního zabezpečení. Potenciální riziko pro veřejné finance způsobené prodloužením, jakož i potenciální negativní sociální důsledky její deaktivace očekávané v roce 2023 by měly být posouzeny ex ante.