Zvláštní zpráva Financování EU určené na 
čistírny městských 
odpadních vod v povodí 
Dunaje: je třeba vyvinout 
další úsilí, aby členské 
státy mohly splnit cíle 
politiky EU v oblasti 
odpadních vodCS 2015  č. 02
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2426-2 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/26212 QJ-AB-15-006-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-2414-9 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/585251 QJ-AB-15-006-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-2415-6 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/7770 QJ-AB-15-006-CS-E
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
V případě použití nebo reprodukce grafu 1 je nutné žádat o svolení přímo vlastníka autorských práv.
Printed in Luxembourg
Financování EU určené 
na čistírny městských 
odpadních vod v povodí 
Dunaje: je třeba vyvinout 
další úsilí, aby členské 
státy mohly splnit cíle 
politiky EU v oblasti 
odpadních vod
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce a Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 02
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře ‑
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témat z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti strukturálních politik, energetiky a dopravy. Audit vedl člen EÚD George Pufan s podporou vedoucího kabinetu 
Patricka Weldona, atašé kabinetu Mircei Radulesca, vedoucího oddělení Alaina Vansillietta, vedoucí týmu Marion Colone ‑
rusové, auditorky Zuzany Gullové, auditora Attily Horvay‑Kovácse, auditora Jeana‑Françoise Hyndericka, auditorky Dany 
Moraruové, auditorky Radky Papouškové, auditora Tomasze Plebanowicze a auditora Oliviera Prigenta.
Zleva doprava:  Mircea Radulescu, Alain Vansilliette, Olivier Prigent, George Pufan,  
Zuzana Gullová, Patrick Weldon, Attila Horvay‑Kovács a Tomasz Plebanowicz.

03
 Obsah
Body
 Glosář
I–VII  Shrnutí
1–11  Úvod
1–7 Souvislosti
8 –11  Financování infrastruktury související s odpadními vodami ze strany EU
12–17  Rozsah a koncepce auditu
18–105  Připomínky
18–33  Dodržování lhůt stanovených směrnicí o čištění městských odpadních vod
21–29  Členské státy obecně dodržovaly lhůty stanovené ve směrnici o čištění městských odpadních vod pro 
odvádění, avšak nikoli pro čištění odpadních vod
30–31  Komise má o situaci v aglomeracích s PE nižším než 2 000 jen částečné informace
32–33  Komise dále sleduje situaci s neplněním předpisů ve třech ze čtyř navštívených členských států
34–44 Využívání prostředků EU, které byly k dispozici na programové období 2007–2013
36–41  Ne všechny prostředky, které byly k dispozici na operační programy na období 2007–2013, byly využity
42–44  Cíle stanovené v ukazatelích výstupů a výsledků nebyly do konce roku 2013 většinou splněny
45–88  Účinnost čistíren městských odpadních vod spolufinancovaných EU
46–71  Výkonnost čistíren městských odpadních vod
72–88  Využívání kalů produkovaných čistírnami městských odpadních vod
89–105  Finanční udržitelnost čistíren městských odpadních vod spolufinancovaných EU
95–99  Stočné účtované uživatelům umožnilo plnou návratnost nákladů pouze v 11 % případů
100–101  Stočné bylo pod úrovní cenové dostupnosti zmiňované Komisí v 92 % případů, kdy byla návratnost nákladů 
jen částečná
102–105  Finanční rezervy nedostačují na obnovu infrastruktury
04 Obsah
10 6 –119  Závěry a doporučení
 Příloha I — Prostředí čištění městských odpadních vod
 Příloha II — Seznam prověřovaných čistíren odpadních vod
 Příloha III — Lhůty pro provádění směrnice o čištění městských odpadních vod
 Odpovědi Komise
05
 Glosář
Aglomerace : Oblast, v níž jsou obyvatelé a popřípadě i hospodářské činnosti natolik soustředěny, že městské 
odpadní vody jsou shromažďovány a odváděny do městské čistírny odpadních vod nebo do společného místa 
vypouštění.
Biochemická spotřeba kyslíku (BSK5): Množství kyslíku spotřebovaného mikroorganismy k eliminaci biologicky 
rozložitelných organických a minerálních látek obsažených ve vodě. BSK5 se tradičně používá k měření spotřeby 
kyslíku v mg O2/l po pěti dnech. Čím je hodnota BSK5 vyšší, tím větší je spotřeba kyslíku mikroorganismy, a tedy 
i znečištění.
Cena za odpadní vody (stočné) : Cena za odpadní vody účtovaná subjektům, které odpadní vody vypouštějí do 
stokové soustavy anebo čistírny, jinými slovy, uživatelům služby čištění odpadních vod. Stočné se může pro různé 
uživatele (například domácnosti a průmyslová zařízení) lišit.
Citlivá oblast : Vodní útvar musí být členskými státy označen jako citlivá oblast, pokud spadá do některé 
z následujících skupin: i) vodní útvar nebo část vodního útvaru ohrožená eutrofizací, ii) vodní útvar určený k čerpání 
pitné vody, která by mohla obsahovat příliš vysokou koncentraci dusičnanů, a iii) oblasti, v nichž je nutný přísnější 
stupeň čištění, aby byly dodrženy směrnice Rady.  
Náležité vymezení citlivých oblastí má zásadní význam, neboť se od něj odvozuje druh čištění odpadních vod, které 
se má provádět, aby se snížily látky způsobující eutrofizaci.
Čistírna městských odpadních vod : Infrastruktura, která umožňuje provádět řadu čisticích procesů, jejichž cílem 
je snížit míru znečištění odpadních vod z městských aglomerací na přijatelnou míru před jejich vypuštěním do 
recipientů.
Eutrofizace : Obohacování vod živinami, zejména dusíkatými látkami nebo fosforem, které způsobuje urychlený 
růst řas, který vede ke snižování hladiny kyslíku ve vodě a k vymizení původních vodních rostlin, ryb a jiných 
vodních živočichů.
Evropský fond pro regionální rozvoj : Cílem Evropského fondu pro regionální rozvoj je posilovat hospodářskou 
a sociální soudržnost odstraňováním zásadních regionálních rozdílů v Evropské unii prostřednictvím finanční 
podpory určené na vytváření infrastruktury a pomocí produktivních investic do tvorby pracovních míst, především 
pro podniky.
Fond soudržnosti : Fond soudržnosti má posilovat hospodářskou a sociální soudržnost financováním projektů 
v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HNP na obyvatele je nižší, než je 90 % průměru 
dosahovaného EU.
Chemická spotřeba kyslíku (CHSK) : Množství kyslíku spotřebovaného při chemickými prostředky navozené 
oxidaci organických a minerálních látek obsažených ve vodě. Tento parametr se vyjadřuje v mg O2/l.
Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA) : Finanční nástroj (první rok činnosti 2000), který pomáhal 
kandidátským zemím při přípravě na vstup. Poskytovala se z něj podpora na infrastrukturní projekty v prioritních 
oblastech EU, kterými bylo životní prostředí a doprava. Po vstupu (rok 2004 v případě 10 zemí a rok 2007 v případě 
dvou zemí) se z projektů ISPA staly projekty Fondu soudržnosti.
Nerozpuštěné látky : Množství minerálních a organických částic nerozpuštěných ve vodě, které lze zachytit 
porézním filtrem. Tento parametr se rovněž vyjadřuje v mg/l.
06 Glosář
Normální oblasti : Vodní útvar nebo část vodního útvaru, která není ohrožena eutrofizací.
Odpadní vody : Vody, jejichž kvalita byla negativně ovlivněna. Obvykle se odvádí stokovou soustavou a čistí 
v čistírně odpadních vod. Vyčištěná voda se vypouští do recipientu výtokovým potrubím. Odpadní vody vznikající 
v oblastech bez přístupu k veřejné stokové soustavě se řeší individuálními systémy, jako jsou septiky.
Odtoková voda : Vyčištěná odpadní voda vypouštěná do vodních útvarů.
Operační program : Operační program stanoví priority členského státu a konkrétní cíle a jak bude financování (EU 
i vnitrostátní prostředky z veřejných zdrojů a spolufinancování ze soukromého sektoru) v daném období (obvykle 
sedmi let) využito k financování projektů. Projekty musí přispívat k dosažení určitého počtu cílů specifikovaných na 
úrovni prioritní osy operačního programu. Všechny fondy pro oblast soudržnosti (tj. Evropský fond pro regionální 
rozvoj, Fond soudržnosti a Evropský sociální fond) mají operační programy. Operační program připravuje členský 
stát a před provedením jakýchkoliv plateb z rozpočtu EU jej musí schválit Komise. Operační programy je možné 
v průběhu období, k němuž se vztahují, měnit, pouze pokud s tím obě strany souhlasí.
Populační ekvivalent (PE) : Kvantitativní vyjádření zatížení odpadních vod znečišťujícími látkami jako počet 
„ekvivalentních“ osob, které by vytvořily odpad téže intenzity. Jeden PE odpovídá zátěži znečištěním v odpadních 
vodách vyprodukované jedním obyvatelem a představuje organické biologicky rozložitelné znečištění, která 
odpovídá pětidenní biochemické spotřebě kyslíku 60 g O2/den.
Povodí : Území, ze kterého veškerý povrchový odtok odtéká sítí potoků, řek a případně i jezer do moře v jediném 
vyústění, ústí nebo deltě toku.
Povolení k vypouštění odpadních vod : V této zprávě se jedná o povolení vydaná znečišťovatelům vypouštějícím 
odpadní vody v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Povolení pro čistírny odpadních vod obsahují mimo jiné 
informace o kapacitě čistírny a mezních hodnotách, které je u řady parametrů a znečišťujících látek třeba dodržovat.
Primární čištění : Mechanická fáze spočívající v prvotním zachycení hrubých nečistot v odpadní vodě.
Programové období : Víceletý rámec pro plánování a provádění výdajů ze strukturálních fondů a Fondu 
soudržnosti.
07 Glosář
Předběžné podmínky : Při přípravě operačních programů, které jsou v programovém období  
2014–2020 spolufinancovány z evropských strukturálních a investičních fondů, musí členské státy posuzovat, zda 
byly splněny předem vymezené předběžné podmínky. Pokud splněny nebyly, je nutno vypracovat akční plány, které 
zajistí jejich splnění do 31. 12. 2016.
Přísnější stupeň čištění/terciární čištění odpadních vod : V souladu se směrnicí se jedná se o biologickou či 
chemickou fázi používanou tam, kde je třeba snížit koncentrace živin ve vyčištěné vodě (dusík a fosfor) před jejím 
vypuštěním do recipientu ohroženého eutrofizaci.
Sekundární čištění : Biologická fáze spočívající v čištění odpadní vody, kterým se odstraňují biologicky rozložitelné 
organické znečišťující látky.
Směrnice o čištění městských odpadních vod : Cílem směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 je 
chránit životní prostředí před nepříznivými účinky vypouštění městských odpadních vod a vypouštění odpadních 
vod z určitých průmyslových odvětví. Směrnice vyžaduje odvádění odpadních vod u aglomerací s populačním 
ekvivalentem (PE) vyšším než 2 000 a čištění podle přísnějších požadavků u aglomerací s PE vyšším než 10 000 
v citlivých oblastech. Rovněž vyžaduje, aby u všech aglomerací s PE nižším než 2 000 tam, kde existuje stoková 
soustava, bylo v případě vypouštění do sladkých vod a ústí řek zajištěno vhodné čištění.
Stoková soustava : Fyzická infrastruktura obsahující potrubí, čerpadla, česle, kanály atd., kterou se odpadní vody 
odvádí z místa vzniku do místa konečného čištění či vypouštění.
Vlastní kontroly : V této zprávě se jedná o i) kontroly, které pravidelně vykonává provozovatel v rámci běžného 
provozu čistírny městských odpadních vod a kterými sleduje kvalitu vypouštěných odpadních vod a obsah kalů, 
a ii) kontroly, které provádějí průmyslová zařízení a kterými sledují kvalitu odpadních vod vypouštěných do veřejné 
stokové soustavy.
Zásada „znečišťovatel platí“ : Zásada stanovená ve Smlouvě o fungování Evropské unie (čl. 191 odst. 2). Ve vztahu 
k odpadním vodám znamená, že subjekty vypouštějící odpadní vody by měly za způsobené znečištění platit 
(příklady: domácnosti platí za čištění odpadních vod stočné, čistírny odpadních vod platí poplatek za znečištění).
08
 Shrnutí
I
Odpadní voda a kaly z čistíren odpadních vod z měst ‑
ských aglomerací mohou ovlivňovat kvalitu vody 
v evropských jezerech, řekách a pobřežních vodách, 
kvalitu půdy i kvalitu podzemních vod. EU proto 
přijala řadu směrnic a prostřednictvím Fondu soudrž ‑
nosti a Evropského fondu pro regionální rozvoj rovněž 
spolufinancovala výstavbu čistíren městských odpad ‑
ních vod.
II
Audit Účetního dvora se zaměřil na čtyři členské státy 
v povodí Dunaje (Českou republiku, Maďarsko, Rumun ‑
sko a Slovensko). Účetní dvůr analyzoval pokrok při 
naplňování směrnice o čištění městských odpadních 
vod a na vzorku 28 čistíren odpadních vod spolufinan ‑
covaných EU také výkonnost čištění odpadních vod, 
způsob zpracování vyprodukovaných kalů z čistíren 
odpadních vod a finanční udržitelnost infrastruktury.
III
Účetní dvůr dospěl k závěru, že výdaje z Evropského 
fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti 
během programového období 2007–2013 hrály 
významnou úlohu při pokroku v oblasti odvádění 
odpadních vod a jejich čištění, což však nestačilo 
k tomu, aby byly lhůty stanovené pro čištění odpad ‑
ních vod dodrženy. Účetní dvůr doporučuje, aby 
Komise zvýšila nároky na podávání zpráv a aby 
v členských státech byly přijaty předpisy, které zajistí 
rychlé připojení domácností k veřejným stokovým 
soustavám.
IV
Účetní dvůr zjistil, že finanční prostředky dostupné 
v rámci programového období 2007–2013 byly čer ‑
pány pomalu a že ukazatele v operačních programech 
neumožňují poměřit pokrok dosažený při prová ‑
dění směrnice. Účetní dvůr doporučuje, aby členské 
státy předložily aktualizované informace o tom, jaké 
finanční prostředky jsou potřeba na dosažení plného 
souladu se směrnicí, a také informace o možných zdro ‑
jích financování.V
Čistírny městských odpadních vod spolufinanco ‑
vané EU, které Účetní dvůr prověřoval, povětšinou 
požadavky na odtokovou vodu stanovené v jejich 
povoleních k vypouštění odpadních vod a požadavky 
předepsané směrnicí (pokud se na ně vztahovaly) 
dodržovaly. Nicméně asi třetina čistíren je naddimen ‑
zovaných (i při zohlednění plánovaných budoucích 
připojení). Účetní dvůr doporučuje, aby se pozornost 
věnovala náležité velikosti čistíren a aby Komise a člen ‑
ské státy řešily problematiku odlehčování srážkové 
vody, které může negativně ovlivňovat kvalitu vody, 
a aby provozovatelé čistíren využili příležitostí ke 
snižování provozních nákladů. Dále Účetní dvůr dopo ‑
ručuje, aby Komise přezkoumala vhodnost koncent ‑
račních limitů stanovených ve směrnici a zohlednila při 
tom technologické zlepšení dosažené od roku 1991, 
kdy byla směrnice o čištění městských odpadních vod 
přijata.
VI
Zkoumané čistírny odpadních zpracovávaly kaly řád ‑
ným způsobem s výjimkou jednoho členského státu. 
Neexistují však nutně závazné požadavky týkající 
se znečišťujících látek u všech způsobů druhů kalů. 
Účetní dvůr doporučuje, aby Komise a členské státy 
vymezily kritéria pro všechny druhy použití a provedly 
nutná opatření pro spolehlivé monitorování znečišťu ‑
jících látek.
VII
Dosažená míra finanční udržitelnosti infrastruktury 
spolufinancované EU nebyla plně uspokojivá. Účetní 
dvůr doporučuje, aby Komise měla členské státy 
k tomu, aby zavedly odpovědnou cenovou politiku 
pro odpadní vody, přičemž stočné by nemělo být nižší 
než 4% úroveň cenové dostupnosti zmiňovaná Komisí. 
Dále by měla být přijata opatření, aby se na nutnou 
údržbu a obnovu vyčleňovaly dostatečné prostředky.
09
 Úvod
Souvislosti
01 
Hlavním cílem vodní politiky EU je 
zajistit, aby v celé EU bylo pro potřeby 
lidí a pro životní prostředí dostupné 
dostatečné množství vody dobré kvali ‑
ty. Obavy ze znečistění vody jsou jedny 
z hlavních obav v oblasti životního 
prostředí, které občané EU vyjadřují.
02 
Tato zpráva se zaměřuje na povodí 
Dunaje, které je největším evropským 
povodím (801 463 km2) a dotýká se 19 
zemí. Povodí Dunaje je citlivé na znečiš ‑
tění vody pocházející z různých zdrojů.
03 
Jedním ze zdrojů znečištění vody 
je vypouštění částečně vyčištěných 
nebo nevyčištěných odpadních vod 
z aglomerací. Podle směrnice o čištění 
městských odpadních vod1 z roku 1991 
musí členské státy do určitého data 
zajistit, aby aglomerace byly vybave ‑
ny stokovými soustavami městských 
odpadních vod a aby shromážděné 
odpadní vody byly přiměřeným způso ‑
bem čištěny.
04 
Kaly produkované čistírnami odpad ‑
ních vod mohou být škodlivé pro vodu 
a půdu, hlavně kvůli obsahu těžkých 
kovů v kalech. Zneškodňování kalů vy ‑
pouštěním do povrchových vod proto 
již není povoleno a směrnice o čištění 
městských odpadních vod stanoví, že 
kaly se mají znovu používat. Použí ‑
vání kalů z čistíren odpadních vod na 
zemědělské půdě2 upravuje směrnice 
o kalech z čistíren odpadních vod3, kte ‑
rá stanoví pravidla pro odběry vzorků 
a provádění rozborů kalů a také limity 
pro koncentrace a maximální množství 
těžkých kovů za rok, které mohou být 
vnášeny do půdy.05 
Krátký přehled čištění odpadních 
vod a zneškodňování kalů je obsažen 
v příloze I .
06 
Hlavním cílem rámcové směrnice 
o vodě4 je dosáhnout do roku 2015 
dobrého stavu povrchových a pod ‑
zemních vod. Klíčovým nástrojem pro 
provádění směrnice je plán povodí.  
Všechny  členské státy měly do roku  
2009 předložit plán povodí obsahující 
program opatření pro každou oblast 
povodí na jeho území5. Tento program 
měl kromě jiného obsahovat opatření 
nutná pro provádění předpisů EU pro 
ochranu vod (jako je směrnice o čištění 
městských odpadních vod).
07 
Všeobecný akční program Unie pro 
životní prostředí na období do roku 
20206 z roku 2013 požaduje snížení 
emisí dusíku a fosforu, včetně emisí 
z městských a průmyslových odpad ‑
ních vod a z používání hnojiv. Podob ‑
ně plán na ochranu vodních zdrojů 
Evropy7 z roku 2012 stanoví jako nutný 
krok zlepšit míru plnění požadavků na 
čištění odpadních vod prostřednictvím 
dlouhodobého plánování investic.1 Směrnice Rady 91/271/EHS ze 
dne 21. května 1991 o čištění 
městských odpadních vod 
(Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40).
2 Znečištění půdy může vést ke 
znečištění vody buď 
prosakováním znečišťujících 
látek do podzemní vody, nebo 
odtokem.
3 Směrnice Rady 86/278/EHS ze 
dne 12. června 1986 o ochraně 
životního prostředí a zejména 
půdy při používání kalů 
z čistíren odpadních vod 
v zemědělství (Úř. věst. L 181, 
4.7.1986, s. 6).
4 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2000/60/
ES ze dne 23. října 2000, 
kterou se stanoví rámec pro 
činnost Společenství v oblasti 
vodní politiky (Úř. věst. L 327, 
22.12.2000, s. 1).
5 Pokud se na území členských 
států nachází části různých 
povodí (například v České 
republice jsou části povodí 
Dunaje i části povodí Odry 
a Labe), bylo třeba vypracovat 
plány pro každou část (oblast 
povodí).
6 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady 
č. 1386/2013/EU ze dne 
20. listopadu 2013 
o všeobecném akčním 
programu Unie pro životní 
prostředí na období do roku 
2020 „Spokojený život 
v mezích naší planety“ 
(Úř. věst. L 354, 28.12.2013, 
s. 171).
7 COM(2012) 673 final ze dne 
14. listopadu 2012.
10 Úvod
8 Čl. 17 odst. 1 Smlouvy 
o Evropské unii článek 317 
Smlouvy o fungování 
Evropské unie.
9 Od 1. ledna 2007 do 25. června 
2010 činila částka v případě 
projektů souvisejících 
s životním prostředím 
25 milionů EUR.Financování 
infrastruktury související 
s odpadními vodami ze 
strany EU
08 
Náklady na výstavbu, zdokonalování 
a modernizaci čistíren odpadních vod 
a stokových soustav mají nárok na 
spolufinancování z EU z Evropského 
fondu pro regionální rozvoj a Fondu 
soudržnosti. Když se jedná o venkov ‑
ské oblasti, spolufinancování může 
poskytovat i Evropský zemědělský 
fond pro rozvoj venkova. Pro členské 
státy, které do EU vstoupily v letech 
2004 a 2007, byly od roku 2000 do data 
vstupu k dispozici prostředky v rámci 
Nástroje předvstupních strukturálních 
politik (ISPA). Při vstupu těchto člen ‑
ských států se z projektů ISPA staly 
projekty Fondu soudržnosti.
09 
Prostředky EU přidělené na infra ‑
strukturu v oblasti odpadních vod 
z Evropského fondu pro regionální 
rozvoj a Fondu soudržnosti činily 
v programovém období 2000–2006 
přibližně 12,9 miliardy EUR a v pro ‑
gramovém období 2007–2013 to bylo 
14,6  miliardy  EUR.10 
Spolufinancované infrastrukturní 
projekty viz ( rámeček 1 ) se realizu ‑
jí v rámci sdíleného řízení, přičemž 
konečnou odpovědnost za plnění 
rozpočtu EU nese Komise8. Během 
programového období 2000–2006 
Komise kromě schvalování operačních 
programů schvalovala také žádosti 
předkládané členskými státy na pro ‑
jekty Evropského fondu pro regio ‑
nální rozvoj, jejichž celkové náklady 
přesáhly 50 milionů EUR a na všechny 
projekty financované z Fondu soudrž ‑
nosti a nástroje ISPA. V programovém 
období 2007–2013 musela Komise 
kromě schvalování programů schvalo ‑
vat jen tzv. velké projekty (tj. projekty 
s náklady vyššími než 50 milionů EUR)9. 
Rozhodnutím o spolufinancování 
projektu se stanoví částka grantu (míra 
podpory) a podmínky financování, jež 
musí být dodrženy.
11 Úvod
11 
V oblasti čištění odpadních vod mají 
významnou úlohu dvě generální ředi ‑
telství Komise:
a) Generální ředitelství pro život ‑
ní prostředí odpovídá za envi ‑
ronmentální politiku EU v oblasti 
vody včetně čištění odpadních 
vod. Je povinno monitorovat 
dodržování související legislativy 
(například lhůt pro splnění cílů 
směrnice o čištění městských 
odpadních vod) a rovněž v přísluš ‑
ných případech zahajovat řízení 
o nesplnění povinnosti. Obrací se 
na něj Generální ředitelství pro re ‑
gionální a městskou politiku, když 
zkoumá kvalitu návrhů operačních 
programů. Je také konzultováno ve 
fázi hodnocení tzv. velkých projek ‑
tů a projektů Fondu soudržnosti;b) Generální ředitelství pro regionální 
a městskou politiku odpovídá za 
rozpočet EU v oblasti regionální 
politiky, z něhož se mohou spo ‑
lufinancovat i projekty v oblasti 
odpadních vod.Příklad spolufinancovaného projektu navštíveného Účetním dvorem
V Maďarsku spočíval jeden projekt i) ve vybudo ‑
vání nové stokové soustavy v některých oblastech 
aglomerace a v rozšíření stávající stokové soustavy 
v jiných, ii) v modernizaci čistírny městských odpad ‑
ních vod, aby bylo možno odstraňovat živiny, a iii) 
v realizaci nového zařízení na úpravu kalů.
Komise projekt schválila v prosinci 2004 a v pro ‑
sinci 2011 byl projekt uveden do provozu. Celkové 
vzniklé výdaje na projekt dosáhly 48,3 milionu EUR, 
přičemž grant EU činil 36,2 milionu EUR.Rámeček 1
Obrázek 1 – Čistírna odpadních vod (Maďarsko, Zalaegerszeg)
Zdroj:  EÚD.
12
 Rozsah a koncepce auditu
12 
Prostřednictvím tohoto auditu Účetní 
dvůr posuzoval, nakolik výdaje z Ev ‑
ropského fondu pro regionální rozvoj 
a Fondu soudržnosti určené na čištění 
odpadních vod účinně pomáhaly člen ‑
ským států plnit cíle politiky EU v ob ‑
lasti odpadních vod. Účetní dvůr se 
hodlá zabývat otázkami, které se týkají 
provádění rámcové směrnice o vodě 
v povodí Dunaje, v dalších zprávách.
13 
Audit se zaměřil na čtyři členské státy 
v povodí Dunaje, které leží v horní, 
střední a dolní části povodí: Českou 
republiku, Maďarsko, Rumunsko 
a Slovensko10.
14 
Účetní dvůr hledal odpovědi na tyto 
čtyři otázky:
a) Dodržely členské státy lhůty pro 
provedení směrnice o čištění měst ‑
ských odpadních vod?
b) Využily členské státy prostředky 
dostupné v programovém období 
2007–2013 přiměřeně?
c) Fungují čistírny městských od ‑
padních vod spolufinancované EU 
účinně?
d) Jsou čistírny městských odpadních 
vod spolufinancované EU finančně 
udržitelné?15 
Celkový příspěvek EU na projek ‑
ty v oblasti čištění odpadních vod 
v uvedených čtyřech členských státech 
dosahoval v programovém období 
2000–2006 částky 2,1 miliardy EUR11 
a v programovém období 2007–2013 
částky 5,8 miliardy EUR12.
16 
Audit vycházel z posouzení:
a) nejaktuálnějších údajů týkajících 
se: míry připojení podle aglome ‑
race, efektivnosti čištění čistíren 
odpadních vod a počtu aglome ‑
rací, které ještě nejsou v souladu 
se směrnicí o čištění městských 
odpadních vod;
b) výkonnosti 28 čistíren městských 
odpadních vod. Jelikož čistírny 
musely být v provozu, většina pro ‑
jektů ve vzorku získala financování 
v programovém období 2000–
2006. Seznam zkoumaných čistíren 
odpadních vod, z nichž všechny 
měly kapacitu odpovídající popu ‑
lačnímu ekvivalentu (PE) vyššímu 
než 2 000, je obsahem přílohy II .10 V povodí Dunaje se nachází 
část České republiky, 
podstatná část Slovenska 
a celé Rumunsko a Maďarsko.
11 V navštívených členských 
státech byly projekty mezi 
rokem 2000 a datem vstupu 
financovány z ISPA a od 
okamžiku vstupu 
z Evropského fondu pro 
regionální rozvoj a Fondu 
soudržnosti.
12 Údaje k 31.12.2013 (na základě 
ročních zpráv o provádění).
13 Rozsah a koncepce auditu
17 
Důkazní informace byly získány 
z dokumentárních přezkumů a analýz 
(například národních strategií, zpráv 
o provádění, právních předpisů, statis ‑
tik a údajů o výkonnosti od provozo ‑
vatelů čistíren), z pohovorů s úředníky 
z Komise a členských států a se zástup ‑
ci vlastníků a provozovatelů čistíren. 
Od března 2013 do ledna 2014 navštívil 
Účetní dvůr 14 z 28 čistíren ve vzorku 
a podrobně prověřoval dokumentaci 
vztahující se ke 14 čistírnám, které 
navštíveny nebyly. Posuzovací kritéria 
použitá při auditu jsou vysvětlena dále 
v jednotlivých oddílech této zprávy.
14
 Připomínky
Dodržování lhůt 
stanovených směrnicí 
o čištění městských 
odpadních vod
18 
Podle směrnice o čištění městských 
odpadních vod:
 — musí být veškeré aglomerace 
s PE vyšším než 2 000 vybaveny 
stokovými soustavami, a pokud 
není vybudování stokové sousta ‑
vy vhodné, individuálními nebo 
jinými vyhovujícími systémy13, 
které zajistí stejnou úroveň ochra ‑
ny životního prostředí (článek 3 
směrnice),
 — musí být ve všech aglomeracích 
s PE vyšším než 2 000 odpadní 
vody podrobeny sekundárnímu 
čištění, aby vody vypouštěné 
z čistíren odpadních vod mohly 
splňovat koncentrační limity pro 
biochemickou spotřebu kyslíku 
(BSK5), chemickou spotřebu kys ‑
líku (CHSK) a nerozpuštěné látky 
(článek 4),
 — v citlivých oblastech14 ve všech 
aglomeracích s PE vyšším než 
10 000 musí být odpadní vody 
čištěny podle přísnějších požadav ‑
ků, aby vody vypouštěné z čistíren 
odpadních vod mohly splňovat 
koncentrační limity pro celkový 
dusík15 (Ncelk) a celkový fosfor (Pcelk) 
(článek 5),
 — ve všech aglomeracích s PE nižším 
než 2 000 PE, které jsou vybaveny 
stokovými soustavami, je třeba 
zajistit vyhovující čištění v případě 
vypouštění do sladkých vod a do 
ústí řek (článek 7).19 
Data, do nichž musely být výše uvede ‑
né požadavky splněny, byla u navští ‑
vených čtyř zemí různá (viz příloha III ). 
Pokud členský stát nedodrží právní 
předpis EU, Komise je oprávněna 
zahájit řízení o nesplnění povinnosti 
a v krajním případ věc předat Evrop ‑
skému soudnímu dvoru.
20 
Účetní dvůr zkoumal, zda:
 — byly u aglomerací s PE vyšším než 
2 000 dodrženy průběžné nebo 
konečné lhůty,
 — byly k dispozici informace o tom, 
zda je u aglomerací s PE nižším než 
2 000, které mají stokové soustavy, 
zajištěno odpovídající čištění,
 — Komise v případech, kdy nebyly 
dodrženy lhůty stanovené ve směr ‑
nici o čištění městských odpadních 
vod, podnikla nějaké kroky.13 Za individuální systém lze 
například považovat kalovou 
jímku.
14 Oblasti takto vymezené na 
základě kritérií obsažených ve 
směrnici o čištění městských 
odpadních vod (viz glosář ).
15 Celkovým dusíkem se rozumí 
součet dusíku stanoveného 
Kjeldahlovou metodou 
(organický dusík + NH3), 
dusičnanového (NO3) dusíku 
a dusitanového (NO2) dusíku.
15 Připomínky
Členské státy obecně 
dodržovaly lhůty stanovené 
ve směrnici o čištění 
městských odpadních vod 
pro odvádění, avšak nikoli 
pro čištění odpadních vod
Tři ze čtyř členských států 
dodržovaly lhůty pro odvádění 
odpadních vod
21 
Účetní dvůr na základě analýzy údajů 
předložených členskými státy16, kterou 
provedla Komise, konstatuje, že pokud 
jde o odvádění odpadních vod (člá ‑
nek 3 směrnice), ze čtyř navštívených 
členských států na konci roku 2012 
mírně zaostávalo za svými průběžnými 
lhůtami jen Rumunsko (viz tabulka 1 ).22 
Účetní dvůr však konstatuje, že na zá ‑
kladě údajů členských států nelze po ‑
soudit, zda individuální systémy, které 
odvádějí část zatížení, zajišťují podob ‑
nou úroveň ochrany životního prostře ‑
dí jako stokové soustavy. U některých 
aglomerací je zatížení, které vstupuje 
do individuálních systémů, poměrně 
vysoké a v některých případech před ‑
stavuje až 100 % zatížení aglomerace. 
V polovině roku 2014 vyzvala Komise 
Českou republiku, Maďarsko a Sloven ‑
sko, aby poskytly podrobnější infor ‑
mace o tom, jak vnitrostátní orgány 
zajišťují podobnou úroveň ochrany 
životního prostředí v případě individu ‑
álních systémů.16 Údaje předložené v roce 2014 
zachycující situaci 
k referenčnímu datu 
31. 12. 2012 v případě České 
republiky, Rumunska 
a Slovenska a 31. 12. 2011 
v případě Maďarska.Tabulka 1Dodržování lhůt stanovených ve směrnici, pokud jde o odvádění odpadních vod 
(k 31. 12. 2012)
Členský stát PožadavekPlnění:
podíl aglomerací1 se stokovými soustavami,
včetně zatížení2 odváděného individuálními systémy
Česká republika 100 % aglomerací do r. 2010100 %;
7 % zatížení odpadních vod je odváděno individuálními systémy.
Maďarsko154 aglomerací (31 % z celko ‑
vého množství) do r. 2010100 %;
14 % zatížení odpadních vod je odváděno individuálními systémy.
Rumunsko 61 % zatížení do r. 2010Požadavky zcela splňuje pouze šest aglomerací. Průběžné lhůty se však vztahují na 
zatížení odpadních vod: na konci roku 2012 byla skutečná míra odvádění 60,2 %;
1 % zatížení odpadních vod je odváděno individuálními systémy.
Slovensko291 aglomerací (82 % z celko ‑
vého množství) do r. 2010100 %;
13 % zatížení odpadních vod je odváděno individuálními systémy a 0,4 % není odváděno 
žádným způsobem.
1  Komise považuje aglomeraci za vyhovující, pokud zatížení odváděné stokovými soustavami dosáhne 98 % či více celkového zatížení vytváře ‑
ného aglomerací a zatížení, které není odváděno, nepřesáhne 2 000 PE.
2 Zatížení je organické biologicky rozložitelné znečištění aglomerace vyjádřené v PE.
Zdroj:  analýza údajů předložených členskými státy, kterou provedla Komise.
16 Připomínky
23 
Navíc skutečnost, že jsou vybudová ‑
ny stokové soustavy, neznamená, že 
všechny domácnosti, které lze připojit, 
jsou také skutečně připojeny. Domác ‑
nosti mohou například z finančních 
důvodů dát přednost tomu, že zů ‑
stanou u individuálních systémů. Ve 
všech čtyřech navštívených členských 
státech platí právní předpisy ukládající 
povinnosti a v některých případech 
i pokuty za nepřipojení, které mají 
zajistit napojení na stokovou sousta ‑
vu (viz tabulka 2 ). Ve třech z těchto 
čtyř členských států však nejsou pro 
připojení stanoveny žádné lhůty nebo 
jsou použité pojmy nejednoznačné. 
Tento stav tak může bránit účinnému 
vymáhání povinnosti připojit se ke stá ‑
vající stokové soustavě. Způsob, jakým 
vnitrostátní orgány plnění povinností 
zajišťují, se v rámci tohoto auditu 
neprověřoval.Lhůty pro čištění odpadních 
vod nedodržel žádný ze čtyř 
navštívených členských států
24 
Na základě analýzy údajů poskytnu ‑
tých členskými státy, kterou provedla 
Komise, dospěl Účetní dvůr k závěru, 
že pokud jde o čištění odpadních 
vod, na konci roku 2012 všechny čtyři 
členské státy nedodržely v různé míře 
své lhůty pro splnění17 požadovaných 
koncentračních limitů u některých 
parametrů (viz tabulka 3 , která uvádí 
průběžné lhůty pro Maďarsko, Rumun ‑
sko a Slovensko, a  příloha III , kde jsou 
uvedeny všechny lhůty). Vzhledem ke 
zpožděním při plnění průběžných lhůt 
a potřebě nalézt další zdroje finan ‑
cování (viz body 39 a 40) bude pro 
Slovensko a Rumunsko krajně obtížené 
konečnou lhůtu stanovenou na rok 
2015 (Slovensko) a 2018 (Rumunsko) 
splnit.17 Kontrola dodržování právních 
předpisů se provádí 
hierarchickým způsobem. To 
znamená, že nesplnění 
povinností, pokud jde 
o odvádění odpadních vod 
(článek 3 směrnice), má za 
následek nesplnění povinností 
zajistit čištění (článek 4 
a v příslušných případech 
i článek 5), přestože normy 
kvality odtokové vody splňují 
požadavky směrnice. Podobně 
aglomerace, jež neplní normy 
kvality sekundárního čištění, 
nemůže být považována za 
aglomeraci dodržující článek 5 
(přísnější stupeň čištění).Tabulka 2Vnitrostátní právní předpisy zajišťující napojení na stávající stokovou soustavu
Členský stát Právní předpisy
Česká republikaObce mohou připojení stanovit jako povinnost a za její nedodržení mohou ukládat pokuty. U nových staveb nebo 
renovací musí být zajištěno čištění nebo zneškodňování odpadní vody. Nebyly stanoveny žádné lhůty.
MaďarskoPovinnost připojit se do 90 dní od existence stokové soustavy. V případě nepřipojení se ukládají pokuty (vybírají 
se jako daň).
RumunskoPovinnost připojit se u budov, v nichž se provádějí socio‑ekonomické činnosti. Provozovatelům čistíren odpadních 
vod může být uložena pokuta za nepřiměřené prodlení s připojováním nových uživatelů.
SlovenskoPovinnost připojit se pro majitele nemovitostí produkujících odpadní vody, pokud vlastník nemá povolení čistit 
odpadní vody jinými prostředky (nejsou však stanoveny žádné lhůty). V případě nepřipojení se ukládají pokuty.
Zdroj:  analýza vnitrostátních právních předpisů, kterou provedl EÚD.
17 Připomínky
25 
Podle směrnice (čl. 5 odst. 4) nemusejí 
být požadavky na jednotlivé čistírny 
(odstraňování Ncelk a Pcelk) uplatněny 
v citlivých oblastech, kde lze proká ‑
zat, že minimální snížení veškerého 
zatížení vstupujícího do všech čistíren 
městských odpadních vod (s PE vyšším 
než 2 000) v příslušné oblasti dosahuje 
nejméně 75 % jak u Ncelk, tak u Pcelk.26 
Podle smlouvy o přistoupení se za 
citlivou oblast, kde muselo být do 
roku 2008 zavedeno přísnější čištění, 
považovala jen malá část Maďarska 
(šest aglomerací). Avšak v březnu 2009 
na základě dohody mezi Rumunskem 
a Maďarskem informovalo Maďarsko 
Komisi, že do konce roku 2018 začne 
uplatňovat ustanovení čl. 5 odst. 4. na 
celkovou zátěž vstupující do všech čis ‑
tíren (což odpovídá 498 aglomeracím). 
Podle informací poskytnutých maďar ‑
skými orgány Komisi činilo ke konci 
roku 2012 snížení zátěže vstupující do 
čistíren 73,1 % u Ncelk a 74,4 % u Pcelk 
(na konci roku 2010 byly odpovídající 
údaje 71,5 % a 79,5 %). Novější údaje 
nebyly Komisi ani Účetnímu dvoru 
předloženy.Tabulka 3Dodržování lhůt stanovených ve směrnici, pokud jde o čištění odpadních vod 
(k 31. 12. 2012)
Členský státDodržování lhůt pro sekundární čištění (dodržová -
ní koncentračních limitů pro BSK5, CHSK a neroz -
puštěné látky)Dodržování lhůt pro přísnější stupeň čištění v  citli -
vých oblastech (dodržování koncentračních limitů 
pro Ncelk a Pcelk)
Požadavek Splněno Požadavek Splněno
Česká republika 594 aglomerací (do r. 2010) 512 (86 %) 132 aglomerací (do r. 2010) 83 (63 %)
Maďarsko 154 aglomerací (do r. 2010) 130 (84 %)6 aglomerací (do r. 2008) 5 (83 %)
Viz body 25 a 26.
RumunskoZatížení (v PE)
10 829 595 (do r. 2010)
12 953 045 (do r. 2013)Zatížení (v PE)
8 184 225
(76 % (ve srovnání 
s r. 2010))
(63 % (ve srovnání 
s r. 2013))Zatížení (v PE)
7 688 721 (do r. 2010)
9 196 314 (do r. 2013) 1 530 828 (20 %)
(17 %)
Slovensko 258 aglomerací (do r. 2012) 236 (92 %) 81 aglomerací (do r. 2010) 41 (51 %)
Zdroj:  analýza údajů předložených členskými státy, kterou provedla Komise.
18 Připomínky
Změny v počtu aglomerací 
a v údajích o zatížení, které 
vykazují členské státy, mají 
dopad na uplatňování směrnice
27 
Aglomerace se definuje jako oblast, 
v níž jsou obyvatelé a popřípadě 
i hospodářské činnosti natolik soustře ‑
děny, že městské odpadní vody jsou 
shromažďovány a odváděny do čistírny 
nebo do místa vypouštění. Vymezení 
aglomerací a zejména toho, která sídla 
mají být zahrnuta do jedné aglomera ‑
ce, je na členských státech.
28 
Směrnice ukládá přísnější povinnosti 
členským státům u aglomerací s PE 
vyšším než 2 000. Podle analýzy Účet ‑
ního dvora se počet aglomerací s PE vyšším než 2 000 a tomu odpovídající 
zatížení v České republice, Maďarsku 
a Rumunsku během doby výrazně 
změnily. K nejvýraznější změně došlo 
v Rumunsku (29% snížení počtu 
aglomerací a 17% snížení zatížení) 
(viz tabulka 4 ). Pokud aglomerace již 
nemá PE vyšší než 2 000, znamená 
to, že požadavky na odtokovou vodu 
(tj. koncentrační limity) již není třeba 
dodržovat (viz bod 18), a na takovou 
aglomeraci se tudíž již nevztahují lhůty 
stanovené směrnicí.
29 
Vzhledem k velkému počtu aglomerací 
v 28 členských státech není Komise 
s to sledovat každý jednotlivý případ 
a ověřovat platnost nahlášených změn 
v počtu aglomerací v členských stá ‑
tech a správné uplatňování směrnice.Tabulka 4Změny počtu a aglomerací a zatížení nahlášené členskými státy
Členský státZměna počtu (nad 2 000 
PE)Změna zatížení (v PE) Poznámky
Česká republika2008: 618
2012: 598
= 3% snížení2008: 8 429 183
2012: 7 590 604
= 10% sníženíVětšinou aglomerace, jejichž velikost klesla pod 
2 000 PE
Maďarsko2005: 404
2007: 497
2012: 498
= 23% zvýšení od r. 2005 a od 
r. 2007 stabilní2005: 9 643 155
2007: 13 231 718
2012: 11 665 187
= 12% snížení od r. 2007V údajích nahlášených Komisi a údajích v maďarském 
nařízení č. 173/2014 (VII.18.), které uvádí 566 aglo ‑
merací a zatížení 10 767 713 PE, jsou nesrovnalosti.
Rumunsko2007: 2  620
2012: 1 852
= 29% snížení2007: 25 838 316
2012: 21 409 175
= 17% sníženíAglomerace, jejichž velikost klesla pod 2 000 PE, 
a změny ve složení aglomerací
Slovensko Žádná změna od r. 2005: 3562005: 5 054 900
2008: 5 259 370
2012: 5 072 755
= 4% snížení od r. 2008
Zdroj:  Analýza údajů předložených členskými státy Komisi, kterou provedl EÚD.
19 Připomínky
Komise má o situaci 
v aglomeracích s PE nižším 
než 2 000 jen částečné 
informace
30 
Aby mohly členské státy vypracovat 
plány povodí podle rámcové směrnice 
o vodě, musí posoudit, zda znečištění 
produkované aglomeracemi (včetně 
těch s PE nižším než 2 000) má takový 
dopad na vodní útvary, že je třeba je 
řešit (viz bod 6). Kromě toho musí být 
do plánů povodí začleněna i opatření 
zajišťující provádění směrnice o čiš ‑
tění městských odpadních vod. Jinak 
u aglomerací s PE nižším než 2 000 
nevyžaduje Komise podle směrnice 
o čištění městských odpadních vod od 
členských států vykazování žádných 
konkrétních údajů (tj. dotčené aglome ‑
race a jak dodržují článek 7).
31 
Účetní dvůr zjistil, že Komise má o si ‑
tuaci v aglomeracích s PE nižším než 
2000 jen částečné informace. Plány 
povodí v České republice, v Maďarsku 
a na Slovensku neuvádějí, kolik z těch ‑
to aglomerací má význam pro kvalitu 
vody. Stejně tak Česká republika ani 
Maďarsko neposkytly žádné informace 
o počtu aglomerací, které mají stokové 
soustavy, ale kde nejsou žádné čistírny. 
Komise si v roce 2013 při posuzování 
plánů povodí vyžádala konkrétní údaje 
o České republice a Slovensku. To do ‑
kládá, že Komise si informace o těchto 
aglomeracích může vyžádat. Nicméně 
informace o České republice a Ma ‑
ďarsku, které Komise získala a které 
jsou dostupné, jí neumožňují ověřit si 
dodržování článku 7 směrnice o čištění 
městských odpadních vod.Komise dále sleduje situaci 
s neplněním předpisů ve 
třech ze čtyř navštívených 
členských států
32 
Členské státy jsou povinny každé dva 
roky informovat Komisi o pokroku při 
plnění směrnice o čištění městských 
odpadních vod. Do června 2014 měla 
být předložena zpráva o stavu ke konci 
roku 2012 (nebo ke konci roku 2011, 
pokud nebyly k dispozici pozdější 
údaje). Komise pak zveřejnila celkovou 
zprávu o provádění: dvě poslední zprá ‑
vy byly vypracovány do 18 měsíců od 
lhůty, kterou měly členské státy18.
33 
V červenci 2014 požádala Komise na 
základě údajů předložených členskými 
státy v roce 2012 o poskytnutí infor ‑
mací Českou republiku a Slovensko 
a v říjnu 2014 Maďarsko. Tyto žádosti 
se týkaly nesplnění požadavků do 
konce roku 2010 (Česká republika 
a Slovensko) nebo 2009 (Maďarsko)19, 
zatímco současně uplynuly další lhůty 
a bylo poskytnuto více aktuálních 
informací (viz bod 32). Účetní dvůr 
proto soudí, že efektivnost tohoto 
postupu, jak se v současnosti provádí, 
je sporná. V březnu 2015 Komise infor ‑
mace poskytnuté na tyto žádosti stále 
posuzovala.18 Poslední zveřejněná zpráva: 
Sedmá zpráva o provádění 
směrnice o čištění městských 
odpadních vod, 
COM(2013) 574 final ze dne 
7. srpna 2013.
19 V případě Rumunska 
k referenčnímu datu 
31. 12. 2009 dosud nenastala 
žádná z jeho průběžných lhůt, 
takže nebylo možno 
konstatovat nedodržení 
předpisů. Nicméně podle 
stavu k 31. 12. 2012 (viz 
tabulka 3 ), Rumunsko 
nedodrželo svou první lhůtu 
v roce 2010.
20 Připomínky
Využívání prostředků EU, 
které byly k dispozici na 
programové období 
2007–2013
34 
EU obvykle spolufinancuje investi ‑
ce v oblasti odpadních vod v rámci 
operačních programů na období 
2007–2013, zejména horizontálních 
programů zabývajících se životním 
prostředím. Všechny čtyři navštívené 
členské takový horizontální operační 
program mají. V rámci všech programů 
byl na investice v oblasti odpadních 
vod k dispozici celkový rozpočet pro ‑
středků EU ve výši 4,9 miliardy EUR.
35 
Účetní dvůr zkoumal:
 — míru čerpání prostředků, které byly 
k dispozici na investice v oblasti 
odpadních vod v rámci operačních 
programů na období 2007–2013, ke 
konci roku 2013,
 — zda byly do konce roku 2013 spl ‑
něny konkrétní cíle pro ukazatele 
výstupů a výsledků.Ne všechny prostředky, které 
byly k dispozici na operační 
programy na období 2007–
2013, byly využity
36 
Ve všech čtyřech členských státech 
jsou prostředky (EU i vnitrostátní) 
poskytované v kontextu operačních 
programů (především v rámci hori ‑
zontálních programů zabývajících se 
životním prostředím) hlavním zdrojem 
financování projektů související s od ‑
padními vodami.
37 
Má se za to, že členské státy pro ‑
středky přidělily na závazek v rámci 
operačního programu, jakmile je 
přijato rozhodnutí o grantu na určitý 
projekt. Účetní dvůr zjistil, že ke konci 
roku 2013 nebyly v České republice, 
Maďarsku a Slovensku přijaty závazky 
ke značným objemům dostupných pro ‑
středků EU i členských států určených 
na financování investic do čištění 
odpadních vod (viz tabulka 5 ).
38 
Z analýzy Účetního dvora navíc vy ‑
plývá, že platby ve prospěch příjemců 
(úhrady vzniklých nákladů) byly na 
nízké úrovni, což naznačuje, že sta ‑
vební práce na mnoha projektech 
nebyly do konce roku 2013 dokončeny. 
Prostředky EU, k nimž Komise přijala 
závazky a které členské státy do dvou 
(a v některých případech do tří) let od 
přijetí závazku nevyužily na platby, 
však již nebude možno využít20.20 Článek 93 nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 ze dne 
11. července 2006 o obecných 
ustanoveních o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
Evropském sociálním fondu 
a Fondu soudržnosti 
a o zrušení nařízení (ES) 
č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 
31.7.2006, s. 25).
21 Připomínky
39 
Konečné datum způsobilosti pro 
vykázání výdajů Komisi, aby vyplatila 
odpovídající grant EU, je 31. 12. 2015. 
Jelikož tempo realizace projektů je 
pomalé, Účetní dvůr z toho usuzuje, že 
několik projektů nebude v této lhůtě 
dokončeno a od roku 2016 budou 
projekty vyžadovat další finance (vni ‑
trostátní nebo od EU), aby mohly být 
dokončeny. Tabulka 5Čerpání prostředků na investice do čištění odpadních vod v rámci operačních 
programů na období 2007–2013 zabývajících se životním prostředím (k 31. 12. 2013)
Členský státProstředky, k nimž 
byly přijaty závazky 
(schválené projekty), 
vyjádřené v % rozpočtuVyplacené prostředky
Riziko, že prostředky 
nebudou využityv % rozpočtuv % prostředků, k nimž 
byly přijaty závazky
Česká republika1 160 milionů EUR
60 % a
1 850 milionů EUR4
95 %52 % 87 %
ANO(1 012 milionů EUR)
Maďarsko1382 miliard HUF 
(tj. 1 290 milionů EUR)
83 % 23 % 28 %
ANO(105 miliard HUF, tj. 354 milionů EUR)
Rumunsko2 4 439 milionů EUR
141 % 30 % 21 %ANO(954 milionů EUR)
Slovensko3 719 milionů EUR
86 % 40 % 46 %
ANO(332 milionů EUR)
1  Údaje týkající se Maďarska se vztahují ke květnu 2013. Částky v HUF byly převedeny na EUR tímto směnným kurzem: 1 EUR = 296,11 HUF (kvě ‑
ten 2013).
2  Údaje týkající se Rumunska se vztahují na dodávky vody a odpadní vody. Samostatné informace nejsou k dispozici.
3  Údaje týkající se Slovenska se vztahují pouze na prostředky EU, kdežto u ostatních tří členských států se vztahují na celkové prostředky z veřej ‑
ných zdrojů (tj. prostředky EU a vnitrostátní prostředky).
4  Spolufinancování řady projektů již bylo schváleno, avšak dosud nebyly podepsány grantové dohody. Pokud se tyto zohlední, závazky byly 
přijaty k 95 % prostředků.
Zdroj:  analýza výročních zpráv o provádění příslušných operačních programů, kterou provedl EÚD.
22 Připomínky
40 
Pomalé tempo realizace s sebou nese 
riziko, že dostupné finance EU nebu ‑
dou do konce roku 2015 vyčerpány. 
Účetní dvůr si je vědom skutečnosti, že 
projekty, jež lze rozdělit na samostatné 
fáze, mohou získat prostředky v rám ‑
ci programového období 2014–2020 
na ty fáze, které se budou provádět 
v tomto časovém období. Pokud jde 
celkově o prostředky přidělené v rámci 
programového období 2014–2020 na 
investice v oblasti odpadních vod, 
Účetní dvůr soudí, že existuje riziko pro 
Maďarsko a téměř jistě pro Rumunsko 
a Slovensko, že prostředky naplánova ‑
né na programové období 2014–2020 
(jak prostředky EU, tak vnitrostátní 
prostředky) nebudou na provedení 
směrnice u aglomerací s PE vyšším 
než 2 000 dostačovat. Členské státy 
tak budou muset hledat jiné zdroje 
financování.
41 
Z analýzy Účetního dvora také vyply ‑
nulo, že kritéria pro výběr projektů 
financovaných v rámci operačních 
programů 2007–2013 v oblasti život ‑
ního prostředí byla vyhovující. Avšak 
zda a kdy aglomerace projekt před ‑
loží, bylo na jejich rozhodnutí. Proto 
jedním z důvodů, proč některé větší 
aglomerace (vyžadující přísnější stu ‑
peň čištění) dosud směrnici o čištění 
městských odpadních vod nesplnily, 
je skutečnost, že zatím nepředložily 
projektovou žádost, a tudíž nepožáda ‑
ly o financování.Cíle stanovené v ukazatelích 
výstupů a výsledků nebyly 
do konce roku 2013 většinou 
splněny
42 
Operační programy na období 
2007–2013 předložené členskými 
a státy a schválené Komisí obsahují 
ukazatele výstupů, výsledků a dopadů 
a mají umožnit hodnocení efektivnos ‑
ti a účinnosti prostředků, které byly 
v rámci programů vynaloženy.
43 
Účetní dvůr konstatuje, že cíle pro 
ukazatele stanovené v operačních pro ‑
gramech v oblasti životního prostředí 
nejsou takové povahy, aby umožňovaly 
prokázat míru plnění cílů stanovených 
ve směrnici o čištění městských odpad ‑
ních vod.
23 Připomínky
44 
Lhůtou pro splnění cílů stanovených 
v operačních programech je rok 2015. 
Situace na konci roku 2013 je sice 
průběžnou situací, avšak ukazuje se, 
že mnohých cílů ještě zdaleka nebylo 
dosaženo (viz tabulka 6 ). Stav se ve 
zbývajících dvou letech zlepší, ne ‑
boť mnoho projektů je stále ve fázi realizace. Nicméně vzhledem k vý ‑
razným rozdílům mezi stanovenými 
cíli a mírou realizace, se Účetní dvůr 
domnívá, že některé cíle byly zřetelně 
příliš optimistické (například ukazatel 
č. 2 u České republiky a ukazatel č. 1 
u Rumunska).Tabulka 6Plnění cílů k 31. 12. 2013 podle operačních programů na období 2007–2013 v oblasti 
životního prostředí
Členský stát Ukazatele Cíle do r. 2015 Plnění
Česká republika1. Délka nových a rekonstruovaných kanalizačních řadů (km) 1202 294
(> 100  %)
2. Počet nových, rekonstruovaných a intenzifikovaných 
čistíren35094
(27 %)
3. Počet obyvatel nově připojených na kanalizaci 741 000459 266
(62 %)
Maďarsko1. Počet domácností s možností připojit se ke stokové 
soustavě400  000141 689
(35 %)
2. Objem vybudované kapacity pro čistírny odpadních vod 
(v PE)3 550 000195 124
(5 %)
3. Počet obyvatel, kterých se týkají projekty čištění odpadních 
vod (v mil.)1,30,2
(15 %)
Rumunsko1. Počet nových a rekonstruovaných čistíren 17025
(15 %)
2. Řádně čištěné odpadní vody (% celkového objemu odpad ‑
ních vod)6035
(58 %)
Slovensko1. Počet nových a rekonstruovaných čistíren 6430
(47 %)
2. Počet PE připojených k nové stokové soustavě 331 29513 883
(4 %)
Zdroj:  analýza ročních zpráv o provádění v souvislosti s příslušnými operačními programy, kterou vypracoval EÚD.
24 Připomínky
Účinnost čistíren 
městských odpadních vod 
spolufinancovaných EU
45 
Posouzení, které Účetní dvůr provedl, 
se týká 28 čistíren městských odpad ‑
ních vod a vychází ze dvou aspektů:
a) míry dosažené výkonnosti ve vzta ‑
hu k čištění odpadních vod;
b) zpracování kalů vznikajících při 
čištění odpadních vod.Výkonnost čistíren 
městských odpadních vod
46 
Čistírny městských odpadních vod, 
do nichž vtékají odpadní vody z do ‑
mácností a průmyslových zařízení, 
musí u vypouštěné odtokové vody 
dodržovat koncentrační limity, jež 
mají stanoveny ve svých povoleních 
k vypouštění odpadních vod. Povolení 
se vydává na základě vnitrostátních 
právních předpisů a jeho dodržování 
je zajištěno pravidelnými kontrolami, 
které provádějí samotní provozovatelé 
čistíren. Povolené koncentrační limity 
a četnost monitorování jsou stanoveny 
ve směrnici (viz bod 18). Koncentrační 
limity pro odpadní vody vypouštěné 
do veřejné stokové soustavy musí do ‑
držovat i průmyslová zařízení.
Obrázky 2 a 3 – Vypouštění odtokové vody (Maďarsko, Budapešť; Česká republika, Blansko)
Zdroj:  EÚD.
25 Připomínky
47 
Účetní dvůr prověřoval, zda:
 — monitorování a kvalita odtokové 
vody z čistíren městských odpad ‑
ních vod vyhovuje požadavkům 
směrnice nebo vnitrostátních 
povolení k vypouštění odpadních 
vod,
 — stokové soustavy nebo čistírny 
městských odpadních vod řádně 
zvládaly silné deště,
 — provozovatelé čistíren mají ujištění 
o tom, že průmyslová zařízení vy ‑
pouštějící vodu do veřejné stokové 
soustavy dodržují koncentrační 
limity,
 — kapacita zkoumaných čistíren 
městských odpadních vod dosta ‑
čuje pro skutečné potřeby, — provozní náklady čistíren měst ‑
ských odpadních vod byly vzhle ‑
dem k typu prováděného čištění 
a velikosti čistírny odůvodněné.
Čistírny, pro něž platily 
požadavky EU na odtokovou 
vodu, je dodržovaly
48 
Účetní dvůr při zkoumání, zda jsou 
dodržovány požadavky na monito ‑
rování a odtokovou vodu, vycházel 
z laboratorních rozborů prováděných 
provozovateli čistíren (vlastní kontroly) 
v roce 2012. Ze zkoumání vyplynulo, 
že pokud jde o četnost odběru vzorků, 
všechny čistírny až na jednu poža ‑
davky směrnice o čištění městských 
odpadních vod dodržovaly.
Obrázky 4 a 5 – Vzorky vody a výsledky (Česká republika, Blansko; Maďarsko, Budapešť)
Zdroj:  EÚD.

26 Připomínky
49 
Účetní dvůr zjistil, že tři členské státy 
stanovily koncentrační limity, které 
byly v některých případech přísněj ‑
ší než limity uložené směrnicí (viz 
tabulka 7 ). V době zprávy Komise 
nepředpokládala, že limity uvedené ve 
směrnici navrhne aktualizovat.50 
Požadavky stanovené ve směrnici pro 
odtokovou vodu platily pro 16 z 28 
prověřovaných čistíren (57 %). Po ‑
žadavky byly ve všech 16 případech 
dodržovány (viz tabulka 8 ). Navíc 25 
z 28 čistíren (89 %) dodržovalo i limity 
určené ve vnitrostátních povoleních.Tabulka 7Vnitrostátní právní předpisy upravující koncentrační limity, které jdou nad rámec 
požadavků směrnice
Členský stát Přísnější koncentrační limity
Česká republikaPro BSK5, CHSK a nerozpuštěné látky platí přísnější limity a limity jsou stanoveny i pro čistírny s kapacitou nižší než 2 000 PE.
Limity pro Pcelk jsou stanoveny i pro čistírny s kapacitou mezi 2 000 a 10 000 PE.
Maďarsko BSK5, CHSK, nerozpuštěné látky: limity jsou stanoveny i pro čistírny s kapacitou nižší než 2 000 PE.
Rumunsko Žádné limity nejdou nad rámec požadavků směrnice.
Slovensko BSK5, CHSK, nerozpuštěné látky: limity jsou stanoveny i pro čistírny s kapacitou nižší než 2 000 PE.
Zdroj:  analýza vnitrostátní legislativy, kterou provedl EÚD.Tabulka 8Odtoková voda splňující požadavky stanovené ve směrnice a v povoleních
Členský státPočet prověřovaných 
čistírenSměrnice o čištění městských odpadních vod
Dodržování povolení
Dodržována Neplatí
Česká republika 4 4 4
Maďarsko 7 3 4 7
Rumunsko 12 4 8 9
Slovensko 5 5 5
Celkem 28 16 12 25
Zdroj:  analýza EÚD.
27 Připomínky
51 
V případě čtyř čistíren v Maďarsku 
a osmi v Rumunsku neplatily v době 
zprávy všechny požadavky směrnice 
(především požadavky na Ncelk a Pcelk):
 — Maďarsko si zvolilo možnost snížit 
Ncelk a Pcelk o určité procento pro ce ‑
lou zemi namísto uplatnění limitů 
pro jednotlivé čistírny (viz bod 26). 
Tři ze čtyř dotčených čistíren měly 
technickou kapacitu odstraňovat 
živiny (Ncelk a Pcelk), a zlepšit tak 
kvalitu odtokové vody, avšak ve 
vnitrostátním povolení se to od 
nich nepožadovalo,
 — V Rumunsku je lhůta pro splnění 
požadavků směrnice na aglomera ‑
ce s PE vyšším než 10 000 stano ‑
vena na konec roku 2015. U sedmi 
z těchto osmi čistíren budou na 
to, aby byly schopné odstraňovat 
živiny, nutné ještě další práce.Situaci, pokud jde 
o odlehčování, nelze posoudit, 
neboť chybí kvantifikované 
informace
52 
Pokud během silných dešťů kapacita 
stokové soustavy a čistírny nedostaču ‑
je, může docházet k tzv. odlehčování, 
při němž se nejen srážkové voda, ale 
i nevyčištěné odpadní vody přímo 
vypouštějí do vodního útvaru, což 
má negativní dopad na kvalitu vody. 
Dochází k tomu zejména u jednotných 
stokových soustav, které odvádí jak 
srážkové vody, tak odpadní vody z do ‑
mácností a průmyslu (viz graf 1 ). U 20 
z 28 zkoumaných čistíren (71 %) se jed ‑
nalo převážně nebo zcela o jednotnou 
stokovou soustavu. Účetní dvůr bere 
na vědomí, že v některých případech 
obce nemohou z technických důvodů 
souvisejících se strukturou stokové 
soustavy vybudovat oddílnou síť (od ‑
dělení odpadních a srážkových vod).
28 Připomínky
53 
Podle směrnice měly členské státy 
rozhodnout o opatřeních omezujících 
znečištění z odlehčování tím, že napří ‑
klad určí poměry zřeďování21 nebo ur ‑
čitý přijatelný počet případů odlehčení 
za rok nebo kapacitu pro průtok za su ‑
chého počasí22. Zkoumané čistírny mají 
zpravidla nádrže na srážkovou vodu, 
v nichž lze shromáždit vodu vstupující 
do čistírny, která přesahuje její kapaci ‑
tu, a po skončení silných dešťů ji uvol ‑
nit k čištění. Pokud jde o odlehčování 
u 28 dotyčných čistíren během silných 
dešťů, Účetní dvůr zjistil, že: — v osmi případech (29 %) provozo ‑
vatelé čistíren objem odlehčování 
měřili a odlehčování zůstalo na 
přijatelné úrovni (mezi 1 a 5 % 
ročního objemu odpadních vod na 
vstupu),
 — ve 14 případech (50 %) nedošlo 
podle provozovatelů čistíren k žád ‑
nému odlehčení,
 — v šesti případech (21 %) nebyly 
k dispozici žádné informace, jelikož 
se měření neprovádělo.Graf 1Ilustrace odlehčování během silných dešťů
© Green Learning Station, Civic Garden Center of Greater Cincinnati, „Diagram jednotné stokové 
soustavy“.21 Poměr mezi množstvím 
odpadních vod a množstvím 
dešťových vod.
22 Průtok, který by měla čistírna 
být schopna vyčistit za 
suchého počasí, tj. když nejsou 
žádné srážky.
Residential 
Wastew aterBusiness
Wastew ater 
Roof &
Area
DrainsRoof &
Area
Drains 
 
Sewer Sewer
Public
Waterway Street Storm
Drains 
Treated W ater
Combined
Sewer Outfall  
 Weir Wall
Over/f_low
Structure
Flow to W astewater
Treatment Facility Comb ined Sanitary
Waste & S torm W ater Combined Sewer 
 Wastew ater
Treatment
Facility 
 
Artwork modeled after
St. Louis MS D - C lean Rivers Healthy
Communities Program ill ustration 
 
29 Připomínky
54 
S těmito čísly se však zacházelo 
opatrně, neboť k odlehčování může 
docházet i ve stokové soustavě, takže 
množství vody vstupující do čistírny 
odpadních vod může být již menší. 
Kvantifikované informace o odlehčová ‑
ní, k němuž dochází ve stokových sou ‑
stavách, nebyly dostupné v žádném ze 
čtyř navštívených členských států.
55 
Účetní dvůr také konstatoval, že 
v České republice, Maďarsku a Rumun ‑
sku nestanovily právní předpisy ani 
přípustný počet případů odlehčování 
a jejich objem, ani poměr zřeďování. 
Na Slovensku takové požadavky, které 
stanovují požadovanou velikost odleh ‑
čovacích komor, existují. Není zde však 
povinnost monitorovat u odlehčování 
ani objem, ani poměr zřeďování.
56 
V roce 2014 se Komise rozhodla pro ‑
vést studii o tom, jak jsou v legislativě 
členských států dodržovány požadavky 
EU na odlehčování, které jsou stano ‑
veny ve směrnici o čištění městských 
odpadních vod z roku 1991.85 % provozovatelů čistíren 
kontrolovalo na místě, jak 
průmyslová zařízení dodržují 
koncentrační limity
57 
Průmyslová zařízení mohou vypouštět 
své odpadní vody do veřejné stokové 
soustavy a tyto vody jsou následně čiš ‑
těny v čistírnách městských odpadních 
vod. Podle směrnice o čištění měst ‑
ských odpadních vod musí v členských 
státech takové vypouštění podléhat 
předem vydaným předpisům nebo 
zvláštním povolením.
58 
Aby čištění nebylo ztěžováno určitý ‑
mi znečišťujícími látkami a aby vody 
vypouštěné z čistíren městských 
odpadních vod neobsahovaly zne ‑
čišťující látky, které jsou škodlivé pro 
životní prostředí, musí průmyslová 
zařízení dodržovat určité koncentrační 
limity pro řadu znečišťujících látek. 
Situace, pokud jde o právní předpisy, 
se v jednotlivých členských státech liší: 
v Maďarsku a Rumunsku jsou stanove ‑
ny limity pro řadu parametrů a v České 
republice a na Slovensku jsou limity 
pro jiné než zvlášť nebezpečné látky 
stanoveny jen jako vodítko. Koncent ‑
rační limity pak ve svých provozních 
předpisech stanoví provozovatel sto ‑
kové soustavy nebo čistírny.
30 Připomínky
59 
Vztah mezi provozovatelem stoko ‑
vé soustavy a daným průmyslovým 
zařízením se řídí smlouvou, jež může 
rovněž vymezovat koncentrační limity, 
které jsou přísnější než limity vyžado ‑
vané předpisy.
60 
V České republice, Maďarsku a Rumun ‑
sku (viz tabulka 9 ) jsou průmyslová 
zařízení vypouštějící odpadní vody do 
veřejné stokové soustavy ze zákona 
povinna provádět vlastní kontroly své 
odtokové vody. Výsledky se obvykle 
předávají provozovateli. V Rumunsku 
nestanoví předpisy povinnost výsled ‑
ky vykazovat23, avšak provozovatelé 
čistíren mohou ve smlouvách tuto 
povinnost stanovit.61 
Účetní dvůr konstatuje, že provozo ‑
vatel čistírny odpadních vod může 
spolehlivost kontrol prováděných prů ‑
myslovými zařízeními posoudit dvojím 
způsobem (viz tabulka 9 ):
 — vzorky vody z průmyslových za ‑
řízení analyzují schválené labora ‑
toře: vnitrostátní právní předpisy 
tuto povinnost nestanovily. Tento 
požadavek však může ve smlouvě 
s průmyslovým zařízením stanovit 
provozovatel,
 — provozovatel provádí kontroly na 
místě: tento požadavek obsahují 
právní předpisy v České republice, 
Rumunsku a na Slovensku.23 S výjimkou laboratoří 
a subjektů působících ve 
zdravotnictví a zvěrolékařství.Tabulka 9Vnitrostátní právní předpisy upravující kontroly průmyslových odpadních vod 
vypouštěných do stokové soustavy
Členský státPovinnost průmyslových zařízení 
provádět vlastní kontrolyPožadavek, aby kontroly provádě -
ly schválené laboratořePovinnost provozovatelů čistíren 
provádět kontroly na místě v prů -
myslových zařízeních
Česká republika Ano NeAno
(není stanovena četnost)
Maďarsko Ano Ne (kromě některých druhů zařízení) Ne
Rumunsko Ano NeAno
(není stanovena četnost)
Slovensko Ne NeAno
(včetně minimální četnosti)
Zdroj:  analýza vnitrostátních předpisů, kterou provedl EÚD.
31 Připomínky
62 
Účetní dvůr při svém hodnocení 
vycházel ze vzorku průmyslových 
znečišťovatelů podle zařízení, z labora ‑
torních rozborů prováděných samot ‑
nými provozovateli a z rozborů, které 
provozovatelé obdrželi od průmyslo ‑
vých znečišťovatelů. Prošetřovaly se 
i informace o případných uložených 
pokutách.
63 
26 z 28 čistíren městských odpadních 
vod, které Účetní dvůr prověřoval, 
čistilo průmyslové odpadní vody. 
Z těchto 26 čistíren prováděli kontro ‑
ly na místě provozovatelé 22 čistíren 
(85 %). U tří ze zbylých čtyř čistíren 
měli provozovatelé výsledky vlastních 
kontrol znečišťovatelů, které analyzo ‑
valy schválené laboratoře.
64 
Překročí‑li průmyslové zařízení své 
koncentrační limity, uloží provozo ‑
vatel čistírny pokutu: v Maďarsku 
a Rumunsku je pokuta (částka se liší 
podle znečišťující látky) stanovena ve 
vnitrostátních právních předpisech, 
zatímco v České republice a na Sloven ‑
sku je výše pokuty za překročení kon ‑
centračních limitů určena ve smlouvě 
mezi provozovatelem a průmyslovým 
zařízením. V Maďarsku a Rumunsku 
pokuta závisí na množství znečištění24 
vypuštěného mezi dvěma měřeními (v 
jednom roce), kdežto v České republice 
a na Slovensku se částka obvykle vy ‑
počítávala podle množství znečištění 
vypuštěného v den, kdy se provádělo 
měření25. Účetní dvůr se domnívá, že 
v takových případech je pravděpo ‑
dobné, že zaplacená částka bude malá 
a odrazující účinek bude omezený.Asi jedna třetina prověřovaných 
čistíren odpadních je 
naddimenzovaných
65 
Účetní dvůr posuzoval využití kapacity 
vyjádřené v PE (tj. kapacitu vyčistit 
určitý objem znečištění)26 a zjistil, že 
devět z 28 zkoumaných čistíren (32 %) 
funguje na méně než 50 % kapacity 
(viz graf 2 ). Dalších devět čistíren 
(32 %) je provozováno na 51 až 60 % 
kapacity. Tento problém je patrný 
zejména v Rumunsku, kde osm z 12 
čistíren funguje na méně než 50 % ka ‑
pacity. Investice do čistíren s výraznou 
přebytečnou kapacitou nepředstavují 
efektivní využití vzácných finančních 
zdrojů, ať již se jedná o zdroje EU nebo 
členských států.
66 
Toto posouzení potvrzuje i vyhodno ‑
cení dalšího ukazatele, které Účetní 
dvůr provedl: pokud jde o hydraulic ‑
kou kapacitu (tj. přítok vyjádřený v l/s 
anebo m3/hod), 16 z 28 zkoumaných 
čistíren (57 %) funguje na méně než 
60 % kapacity. Toto hodnocení bylo 
založeno na srovnání mezi přítokem 
vody (m3) a průměrnou kapacitou čis ‑
tírny (za suchého počasí)27.24 Odpovídá to množství 
vypuštěnému nad rámec 
dohodnutého množství 
(objem se vynásobí 
koncentrací vyjádřenou 
například v mg/l).
25 Smlouvy obvykle stanoví 
standardní časové období (od 
pěti do 30 dní podle smlouvy) 
pro případ, kdy přesné časové 
období, během něhož byly 
koncentrační limity 
překročeny, nelze určit.
26 Srovnání mezi objemem 
znečištění (vyjádřeným v PE), 
který byl skutečně vyčištěn za 
rok, a objemem znečištění, 
který je čistírna schopna 
vyčistit (viz příloha II , sloupec 
„Projektovaná kapacita v PE“).
27 Jelikož přítok může obsahovat 
jak odpadní vody, tak čistou 
vodu (tj. srážkové vody 
a podzemní vody, které 
nevyžadují čištění), při 
hodnocení využívání kapacity 
se zohledňoval i podíl čisté 
vody.
32 Připomínky
67 
Účetní dvůr dále zjistil, že u 22 z 28 
prověřovaných čistíren (79 %) je podíl 
čisté vody (tj. srážkové vody a podzem ‑
ní vody) na celkovém přítoku přes 30 % 
(od 32 % do 85 %). Tím se využití hyd ‑
raulické kapacity zvyšuje: čistá voda je 
sice součástí přítoku, avšak nevyžaduje 
čištění. V této souvislosti:
 — Účetní dvůr bere na vědomí, že ur ‑
čité množství srážkové vody může 
vtékat do čistírny odpadních vod, 
neboť jednotné stokové soustavy 
nemohou být nutně nahrazeny 
oddílnými soustavami (viz bod 52), — avšak prosakování podzemní 
vody lze omezit renovací soustavy 
tak, že se obnoví vodotěsnost sítí 
a otvorů kanalizace. Kdyby se při 
projektování čistírny vzaly tyto sta ‑
vební práce v úvahu, mohla by se 
požadovaná hydraulická kapacita 
čistírny snížit, v některých přípa ‑
dech výrazně (viz rámeček 2 ).Graf 2Využití kapacity vyjádřené v PE
Zdroj:  analýza EÚD.51-60 %
>60 %
Počet čistíren<50 %Rumunsko
Slovensko
Maďarsko
Česká 
republika
12 10 8 6 4 2 0
33 Připomínky
68 
Většina čistíren má sice plány bu ‑
doucího zvýšení počtu připojených 
obyvatel, avšak počet nových připojení 
je malý, takže míru využití kapacity 
významně nezmění. Také průmyslová 
činnost se sice může dlouhodobě zvý ‑
šit, nicméně se předpokládá, že nová 
průmyslová zařízení budou vybavena 
vlastními systémy čištění odpadních 
vod.Prostor pro snížení některých 
provozních nákladů
69 
Provozní náklady28 mohou být uka ‑
zatelem provozní efektivnosti spo ‑
lufinancovaných aktiv a hrát roli při 
stanovení stočného. Účetní dvůr proto 
srovnal náklady za rok 2012 na základě 
účetních informací od 28 prověřova ‑
ných čistíren.28 Součet těchto nákladů: 
náklady na práci, náklady na 
materiál (včetně nákladů na 
chemický materiál), náklady 
na energii, náklady na 
přepravu a odstranění kalů 
a další náklady. V kategorii 
„další náklady“ se braly 
v úvahu jen náklady na údržbu 
prováděnou externími 
subjekty a náklady na 
laboratorní rozbory 
prováděné externími subjekty. 
Náklady na odpisy například 
zahrnuty nebyly.Obrázek 6  – Část infrastruktury využívané jen výjimečně (Rumunsko, Galati)
Zdroj:  EÚD.
Příklad významného podílu podzemní vody protékajícího čistírnou
U jedné čistírny v Rumunsku je využití hydraulické kapacity v rozmezí 60 až 85 %. Avšak asi polovina vody, 
která se do čistírny dostane, je podzemní voda, která nepotřebuje žádné čištění. Kdyby byla stoková soustava 
vodotěsnější, pronikalo by do ní méně podzemních vod a využití hydraulické kapacity by pokleslo na přibližně 
40 %. Pro srovnání, u některých čistíren v tomtéž vzorku představovalo prosakování podzemních vod jen 10 % 
až 20 % celkového přítoku.Rámeček 2
34 Připomínky
70 
Na provozní náklady má vliv druh 
čištění (přísnější stupeň čištění zname ‑
ná vyšší náklady) a velikost čistírny. Ze 
srovnání však vyplývá, že mezi čistírna ‑
mi jsou značné rozdíly (viz graf 3 ).Graf 3Provozní náklady (v EUR/PE) podle čistírny
Poznámky:  Dvě čistírny byly vyloučeny, neboť zkreslovaly srovnání.
Čistírny s přísnějším stupněm čištění, které však nedodržovaly koncentrační limity směrnice, byly zahrnuty do kategorie „sekundární čištění“.
Zdroj:  analýza EÚD.EUR/PE
Čistírny odpadních vodPrvní kvartilMediánTřetí kvartil
ZYX WVUTSRQPONMLKJI HGFEDCBA25
20
15
10
5
0Primární čištěníSekundární čištěníPřísnější stupeň čištění / terciární čištění
71 
Účetní dvůr konstatuje, že provozní 
náklady několika zkoumaných čistíren 
lze dále snížit, což dokládají následující 
příklady:
 — pokud jde o náklady na přepravu 
a odstraňování kalů, mezi 28 zkou ‑
manými čistírnami jsou značné 
cenové rozdíly. V devíti případech činily náklady na tunu sušiny přes 
100 EUR a v šesti případech byly 
náklady mezi 50 a 100 EUR na 
tunu. Cena této nákladové položky 
hraje významnou úlohu, neboť její 
podíl na celkových nákladech na 
provoz čistírny může být značný (v 
průměru kolem 10 %, ale v krajních 
případech až 30 % či 50 %),
35 Připomínky
 — u 28 prověřovaných čistíren 
představovaly náklady na energii 
průměrně 30 % celkových nákla ‑
dů. V polovině případů vyráběly 
čistírny odpadních vod energii 
z kalů pomocí anaerobní digesce. 
Ve většině těchto případů byl podíl 
energie na celkových nákladech 
pod 30% průměrem,
 — Evropská agentura pro životní 
prostředí v této souvislosti ve zprá ‑
vě z roku 201429 konstatovala, že 
pokud by se k měření výkonnosti 
vodohospodářských služeb v Evro ‑
pě používaly ukazatele, výrazně by 
se zvýšilo povědomí o související 
problematice efektivnosti zdrojů. 
Srovnání takových ukazatelů by 
bylo prospěšné a mohlo by tvořit 
základ pro stanovení srovnávacích 
standardů.Využívání kalů 
produkovaných čistírnami 
městských odpadních vod
72 
Při čištění odpadních vod vznikají kaly. 
Kaly z čistíren odpadních vod se podle 
směrnice o odpadech považují za 
odpad30. Podle této směrnice se před 
odstraňováním odpadů skládkováním, 
spalováním nebo trvalým uložením 
dává přednost opětovnému použití, 
recyklaci a jinému využití31. EU podpo ‑
ruje využíváním kalů z čistíren odpad ‑
ních vod v zemědělství jako hnojiva.29 Technická zpráva č. 5/2014 
Performance of water utilities 
beyond compliance  (Výkonnost 
vodohospodářských služeb 
nad rámec dodržování 
předpisů).
30 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 98/2008 ze dne 
19. listopadu 2008 o odpadech 
a o zrušení některých směrnic 
(Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).
31 Hierarchie způsobů nakládání 
s odpady, kterou zavádí článek 
4 směrnice (ES) č. 98/2008.
Obrázek 7 – Kaly z čistíren odpadních vod (Česká republika, Blansko)
Zdroj:  EÚD.

36 Připomínky
73 
Účetní dvůr zkoumal, zda:
 — se kaly znovu používaly, místo aby 
se odstraňovaly,
 — provozovatelé čistíren městských 
odpadních vod dodržovali koncen ‑
trační limity pro určité parametry 
kalů z čistíren odpadních vod,
 — Komise realizovala předchozí do ‑
poručení Účetního dvora na toto 
téma.
Ve třech ze čtyř navštívených 
členských států se kaly 
z čistíren odpadních vod 
znovu používaly, místo aby se 
odstraňovaly
74 
Účetní dvůr u 28 kontrolovaných 
čistíren posuzoval produkci kalů v roce 
201232 a vycházel při tom z přezkumu 
smluvních ujednání mezi provozovateli 
čistíren a společnostmi nakládajícími 
s odpady a z příslušných účetních úda ‑
jů. Společnosti nakládající s odpady, 
které vyprodukované kaly odebíraly, 
při auditu navštíveny nebyly, aby se 
prověřilo, že s ním nakládají řádně.
75 
Účetní dvůr zjistil, že v České republice, 
Maďarsku a na Slovensku měly čistírny 
obvykle smlouvy s jednou nebo s více 
společnostmi společnosti nakládají ‑
cími s odpady, které buďto s kaly na ‑
kládaly samy, nebo je předávaly jiným 
uživatelům. Podle smluv společnosti 
nakládající s odpady kaly používaly 
převážně k výrobě kompostu, rekulti ‑
vaci nebo výrobě bioplynu.76 
V Rumunsku se veškeré kaly z 11 ze 12 
zkoumaných čistíren nebo jejich část 
ukládají na skládky nebo se ponechá ‑
vají na místě. Ponechávání kalů na 
místě není z dlouhodobého hlediska 
udržitelné.
77 
Podle rumunské Národní strategie 
odpadového hospodářství (2003–2013) 
by se do roku 2020 mělo 50 % kalů 
používat v zemědělství nebo spalovat. 
Rumunské orgány v únoru 2012 před ‑
ložily novou strategii nakládání s kaly 
z čistíren odpadních vod, která však 
v době auditu nebyla ještě schválena.
78 
Členské státy předložily Komisi údaje 
o využívání kalů z čistíren odpadních 
vod platné ke konci roku 2012. Údaje 
potvrzují, že ve třech ze čtyř navštíve ‑
ných členských států se dává přednost 
opětovnému použití (viz graf 4 ).32 Kaly vyprodukované 
prověřovanými čistírnami 
odpadních vod ve čtyřech 
členských státech představují 
následující podíl na celkové 
produkci kalů: 0,78 % v České 
republice, 45 % v Maďarsku, 
52 % v Rumunsku a 10 % na 
Slovensku.
37 Připomínky
Platné koncentrační limity byly 
ve většině případů dodržovány
79 
Podle směrnice o kalech z čistíren 
odpadních vod, která upravuje pou ‑
žívání kalů na zemědělské půdě, musí 
provozovatelé čistíren odpadních vod 
monitorovat33 obsah kalů, aby byly 
dodrženy koncentrační limity, a to 
zejména u těžkých kovů.
80 
Vnitrostátní právní předpisy mohou 
navíc jít nad rámec směrnice o kalech 
z čistíren odpadních vod a předepsat 
více parametrů a přísnější koncentrační 
limity a nohou stanovit koncentrační 
limity i pro jiné využití kalů než na 
zemědělské půdě. Z analýzy vnitro ‑
státních předpisů, kterou Účetní dvůr 
provedl, vyplývá, že: — při používání kalů v zemědělství 
byly limity stanovené vnitrostát ‑
ními předpisy ve všech čtyřech 
členských státech přísnější než 
limity uložené ve směrnici o kalech 
z čistíren odpadních vod. Všechny 
čtyři členské státy rovněž stanovily 
limity u dalších parametrů, jako je 
například arsen,
 — při používání kalů jako vstupního 
materiálu pro výrobu kompostu 
existují v České republice a na Slo ‑
vensku pro vstupní materiál limity 
v podobě technické normy,Graf 4Použití kalů z čistíren odpadních vod k 31. 12. 2012 vyjádřené jako procento 
celkového množství vyprodukovaných kalů
Poznámky:  V České republice se v roce 2012 použilo asi 32 % kalů k výrobě kompostu (kategorie: opětovné použití: jiné). Na Slovensku se v roce 
2012 použilo 63 % kalů na výrobu kompostu (kategorie: opětovné použití: půda a zemědělství). U Rumunska zahrnuje kategorie „odstraňování: 
jiné“ dočasné uložení na místě.
Zdroj:  analýza údajů předložených členskými státy Komisi, kterou provedl EÚD.2 %Odstraňování: jinéOdstraňování: spalováníOdstraňování: skládkováníOpětovné použití: jinéOpětovné použití:
půda a zemědělstvíČeská 
republika
Slowakei
Ungarn
Rumänien
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %71 %
21 %
14 %22 %
65 %
63 %
33 Parametry, koncentrační limity 
a roční počet vzorků, které 
musí být podrobeny 
laboratornímu rozboru, 
stanoví článek 9 a příloha II 
směrnice 86/278/EHS.
38 Připomínky
 — u skládkování stanovilo rozhodnutí 
Rady34 z roku 2002 mezní hodnoty 
vyluhování pro odpad přijatelný 
na skládky. Podle českých právních 
předpisů biologicky rozložitelný 
odpad s výjimkou komunálního 
odpadu a kapalný odpad a od ‑
pad, který uvolňuje kapalnou fázi 
(tj. včetně kalů), nelze ukládat na 
skládky35. Skládkování je povole ‑
no v Maďarsku, Rumunsku a na 
Slovensku.81 
Jelikož kaly z čistíren odpadních vod 
lze použít jako vstupní materiál pro 
výrobu kompostu, analyzoval Účetní 
dvůr také platné právní předpisy upra ‑
vující používání kompostu, a konsta ‑
tuje, že situace se v členských státech 
liší, neboť na úrovni EU nejsou v sou ‑
časnost stanoveny žádné koncentrační 
limity (viz tabulka 10 ).34 Rozhodnutí Rady 2003/33/ES 
ze dne 19. prosince 2002, 
kterým se stanoví kritéria 
a postupy pro přijímání 
odpadů na skládky podle 
článku 16 a přílohy II směrnice 
1999/31/ES (Úř. věst. L 11, 
16.1.2003, s. 27).
35 Vyhláška č. 294/2005 Sb.
36 Assessment of feasibility of 
setting bio‑waste recycling 
targets in the EU, including 
subsidiarity aspects  (Posouzení 
proveditelnosti stanovení cílů 
pro recyklaci biologického 
odpadu v EU včetně aspektů 
subsidiarity), závěrečná zpráva 
z 31.3.2011, kterou podle 
rámcové smlouvy ENV.G.4/
FRA/2008/0112 vypracoval 
vito vision on technology ve 
spolupráci s  Bio Intelligence 
Service  a ARCADIS.Tabulka 10Právní předpisy pro koncentrační limity u kompostu
Česká republika Maďarsko Rumunsko Slovensko
Ano
– kompost na zemědělské půdě
– kompost použitý na rekultivaci
–  kompost prodávaný jako hnojivoAno
–  kompost prodávaný jako hnojivo
Žádné předpisy pro rekultivaci či 
použití na nezemědělské půděŽádné Ano
–  kompost prodávaný jako hnojivo
Žádné předpisy pro rekultivaci či 
použití na nezemědělské půdě
Zdroj:  analýza vnitrostátních předpisů, kterou provedl EÚD.
82 
Účetní dvůr zkoumal to, zda 28 čistíren 
dodržuje koncentrační limity, na zákla ‑
dě laboratorních rozborů prováděných 
provozovateli čistíren v roce 2012. Ze 
zkoumání vyplývá, že tam, kde limi ‑
ty platily (viz bod 80), dodržovaly je 
všechny čistírny v České republice, 
Maďarsku a na Slovensku. V Rumunsku 
limity dodržovala jedna ze tří čistíren 
(33 %), jejichž kaly se používaly na 
zemědělské půdě. U zbylých dvou čistí ‑
ren rozbory nezahrnovaly všechny pa ‑
rametry. Šest ze sedmi čistíren (86 %), 
jejichž kaly se ukládaly na skládky, 
nedodržovalo limit pro sušinu. Kro ‑
mě toho rozbory u tří z těchto sedmi 
čistíren (43 %) nezahrnovaly všechny 
parametry.83 
Chybějící limity pro kaly a kompost 
pro určité způsoby použití (rekultivace, 
nezemědělská půda) mohou ohrozit 
kvalitu půdy a následně i kvalitu vody 
v důsledku odplavování a odvodňová ‑
ní. Jelikož chybí i kritéria pro kompost 
prodávaný jako hnojivo, která by měla 
platnost pro celou EU, nelze zajistit 
rovnocennou ochranu životního pro ‑
středí v celé EU. Jak bylo navíc uvede ‑
no ve studii vypracované pro Komisi, 
„bylo zjištěno, že nízká kvalita kompo ‑
stu v některých zemích představuje 
hlavní překážku dalšího rozvoje trhu“36.
39 Připomínky
37 Zvláštní zpráva č. 3/2009 
„Účelnost výdajů na čištění 
odpadních vod v rámci 
strukturálních opatření 
v programových obdobích 
1994–1999 a 2000–2006“ 
(http://eca.europa.eu ).
38 SWD(2014) 209 final ze dne 
2. července 2014 „Hodnocení 
ex post  pěti směrnic o tocích 
odpadů“.
39 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 2003/2003 ze dne 
13. října 2003 o hnojivech 
(Úř. věst. L 304, 21.11.2003, s. 1).
40 Závěrečná zpráva Evaluation of 
Regulation (EC) 2003/2003 
relating to fertilisers  
(Hodnocení nařízení (ES) 
č. 2003/2003 o hnojivech), 
které pro Komisi vypracovalo 
Centre for Strategy and 
Evaluation Services , listopad 
2010.
41 Toxické syntetické chemické 
látky.
S aktualizací směrnice o kalech 
z čistíren odpadních vod se 
čeká na to, až Komise zreviduje 
nařízení o hnojivech
84 
Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě 
č. 3/200937 doporučil, aby Komise 
zvážila, zda nenadešla vhodná doba 
pro revizi směrnice o kalech z čistíren 
odpadních vod. Komise provedla kom ‑
plexní hodnocení38 několika směrnic 
o tocích odpadů, včetně směrnice 
o kalech z čistíren odpadních vod, aby 
posoudila, zda právní rámec odpovídá 
svému účelu. Z hodnocení z roku 2014 
vyplynul závěr, že směrnice o kalech 
z čistíren odpadních vod vyvolává „v 
současné podobě pochybnosti o své 
relevantnosti. Normy a požadavky sta ‑
novené ve směrnici nebyly po téměř 
30 let nikdy revidovány či aktualizová ‑
ny“. Další závěr zní, že budoucí rozhod ‑
nutí o přezkumu směrnice by se mělo 
odložit až do přijetí revidovaného 
nařízení o hnojivech39.85 
V hodnocení ex post  z roku 201040, 
které se týkalo fungování současného 
nařízení o hnojivech, byl uveden závěr, 
že rozsah nařízení je třeba rozšířit, aby 
se vztahovalo nejen na anorganická 
hnojiva, ale též na organická hnoji ‑
va a půdní přídavky. V hodnocení se 
rovněž navrhovalo zavést maximální 
limity pro kontaminující látky přítomné 
ve hnojivech. V roce 2015 Komise uva ‑
žuje o možnosti navrhnout revidované 
nařízení o hnojivech.
86 
V roce 2012 Společné výzkumné 
středisko Komise přeložilo výsledky 
celoevropského šetření, které se týkalo 
výskytu a obsahu vybraných slou ‑
čenin v kalech z čistíren odpadních 
vod. Podle zprávy neexistují vědecké 
důkazy pro zavedení nových mezních 
hodnot pro klasické organické znečiš ‑
ťující látky nebo pro nové znečišťující 
látky s výjimkou látek obsahujících 
perfluoralkyl41.Obrázek 8 – Laboratorní zařízení na provádění testů v čistírně (Maďarsko, Szeged)
Zdroj:  EÚD.

40 Připomínky
87 
Jiné práce a studie42 hovoří o možných 
rizicích souvisejících s mikroplasty. Mi ‑
kroplasty mohou být v čistírnách od ‑
padních vod do určité míry odstraněny 
a odstraněné části pak končí v kalech. 
Když se kaly používají na půdu, mohou 
se mikroplasty odplavováním z půdy 
dostat do vodního prostředí.
88 
Pokud jde o kompost, Účetní dvůr do ‑
poručil ve zvláštní zprávě č. 20/201243, 
aby Komise spolu s členskými státy vy ‑
vinula normy kvality EU pro kompost, 
a podpořila tak rozvoj trhu s kompo ‑
stem. Společné výzkumné středisko 
Komise zveřejnilo počátkem roku 2014 
technický návrh kritérií vymezujících, 
kdy odpad přestává být odpadem44, 
určených pro biologicky rozložitelný 
odpad, u něhož se provádí biologické 
čištění. Ve studii se však doporučova ‑
lo kaly z čistíren odpadních vod jako 
materiál pro kompost a digestát vy ‑
loučit. Teprve se uvidí, zda a jak návrh 
revidovaného znění nařízení o hnoji ‑
vech navrhovaná kritéria zavede a zda 
zavede mechanismus pro postupné 
začleňování kategorií, na něž se tech ‑
nický návrh nevztahuje, například kalů 
z čistíren odpadních vod.Finanční udržitelnost 
čistíren městských 
odpadních vod 
spolufinancovaných EU
89 
Klíčovým prvkem zajišťujícím finanč ‑
ní udržitelnost vodohospodářských 
služeb je návratnost nákladů. Finanční 
udržitelnost je zajištěna tehdy, když 
příjmy z poskytovaných služeb dosta ‑
čují na pokrytí provozních nákladů 
a nákladů na údržbu a na návratnost 
kapitálových nákladů, aby bylo možno 
obnovovat investice. Podle rámco ‑
vé směrnice o vodě (článek 9) měly 
členské státy do roku 2010 zajistit, aby 
různá hospodářská odvětví přiměřeně 
přispívala k úhradě nákladů na vodo ‑
hospodářské služby. Uživatelé služeb 
týkajících se odpadních vod přispívají 
k návratnosti nákladů cenou za odpad ‑
ní vody (stočné). Kromě toho ze zásady 
„znečišťovatel platí“45 vyplývá, že zne ‑
čišťovatelé (v tomto případě subjekty 
vypouštějící odpadní vody, tj. domác ‑
nosti a průmyslová zařízení) odpovídají 
za znečištění, které způsobili, a měli by 
tudíž nést náklady na snižování tohoto 
znečištění (v tomto případě čištěním 
odpadních vod).
90 
Jelikož voda není komerčním produk ‑
tem jako jiné produkty, vypočítává se 
stočné pomocí mechanismů pro stano ‑
vení cen, které jsou obvykle upraveny 
ve vnitrostátních právních předpisech.42 Viz například: 1) pilotní studie, 
kterou provedl 
Alfred‑Wegener‑Institut, 
tisková zpráva z 30.10.2014 
(www.awi.de ) a 2) studie 
o potenciálních rizicích 
mikroplastů ve sladkovodním 
prostředí, zveřejněná 
29.9.2013 on www.stowa.nl  
(Stichting Toegepast Onderzoek 
Waterbeheer ).
43 Zvláštní zpráva č. 20/2012 „Je 
financování strukturálních 
opatření určené na projekty 
v oblasti infrastruktury pro 
nakládání s komunálním 
odpadem účelné, a pomáhá 
tak členským státům plnit cíle 
odpadové politiky EU?“ ( http://
eca.europa.eu ).
44 Kritéria, která musí určité 
vymezené odpady splnit, aby 
přestaly být odpady.
45 Čl. 191 odst. 2 Smlouvy 
o fungování Evropské unie 
(konsolidované znění).
41 Připomínky
91 
Když členské státy stanoví výši stočné ‑
ho, mohou přihlédnout k environmen ‑
tálním a ekonomickým důsledkům46, 
aby vodohospodářské služby zůstaly 
dostupné. V pokynech Komise47 se jako 
běžně přijímaná míra cenové dostup ‑
nosti uvádí 4 % příjmů domácností, 
tj. celkové náklady na vodu (vodné 
a stočné) mohou představovat 4 % 
příjmů domácností.
92 
V pokynech Komise na programová 
období 2000–2006 a 2007–201348 se 
požadovalo, aby stočné pokrývalo při ‑
nejmenším náklady na provoz a údrž ‑
bu, jakož i významnou část odpisů 
aktiv. Odpisy lze považovat za ukaza ‑
tel, který zastupuje náklady nutné na 
obnovu infrastruktury v budoucnosti.
93 
Na programové období 2014–2020 se 
dodržování zásady návratnosti nákladů 
stalo povinným, neboť je nutno splnit 
předběžnou podmínku. Znamená to, 
že operační programy na programo ‑
vé období 2014–2020 se schvalují za 
podmínky „existence […] odpovídající ‑
ho podílu různých způsobů využívání 
vody k návratnosti nákladů na vodo ‑
hospodářské služby […]“. Vymezení 
toho, co je „odpovídající“ podíl, však 
zůstává na uvážení členských států.94 
Účetní dvůr prověřoval, zda:
 — stočné pokrývá náklady na odpisy, 
provoz a údržbu aktiv,
 — je ještě možné zvýšit stočné tam, 
kde náklady na provoz a údržbu 
nejsou dostatečně pokryty,
 — vlastníci infrastruktury nashromáž ‑
dili dostatečné finanční rezervy 
umožňující výměnu či obnovu 
infrastruktury na konci její hospo ‑
dářské životnosti.
Stočné účtované uživatelům 
umožnilo plnou návratnost 
nákladů pouze v 11 % 
případů
95 
Účetní dvůr analyzoval stočné stanove ‑
né na rok 2012 u 28 čistíren odpadních 
vod, které prověřoval. Srovnal náklado ‑
vé položky zahrnuté do stočného s fi ‑
nančními údaji provozovatelů čistíren 
a vlastníků infrastruktury. Účetní dvůr 
zjistil, že náklady se v plném rozsahu 
vrátily jen ve třech případech (11 %). 
V ostatních 89 % případů byla návrat ‑
nost nákladů jen částečná.46 Článek 9 rámcové směrnice 
o vodě.
47 Nové programové období 
2007–2013: Metodické pokyny 
pro provedení analýzy 
nákladů a přínosů, pracovní 
dokument 4, 08/2006.
48 The new programming period 
2000 ‑2006: Technical paper 1 
‑ Application of the polluter pays 
principle Differentiating the 
rates of Community assistance 
for Structural Funds, Cohesion 
Fund and ISPA infrastructure 
operations  (Nové programové 
období 2000–2006: Technický 
dokument 1  – Uplatňování 
zásady „znečišťovatel 
platí“  – Diferencování míry 
podpory Společenství 
u infrastrukturních operací 
strukturálních fondů, Fondu 
soudržnosti a nástroje ISPA) 
(6. 12. 1999). Pokud jde 
o programové období 
2007–2013, viz předchozí 
poznámka pod čarou.
42 Připomínky
96 
Účetní dvůr konstatuje, že ve třech 
členských státech platí zvláštní právní 
předpisy, které míru návratnosti nákla ‑
dů omezují:
 — v České republice49 a na Sloven ‑
sku50 jsou náklady na odpisy, které 
se vztahují na část aktiv financo ‑
vanou z dotace (EU i vnitrostátní), 
plně nebo částečně vyloučeny,
 — v Maďarsku bylo stočné v roce 
2013 sníženo51 a na Slovensku je 
zvyšování stočného omezeno52.
97 
Vzhledem k této situaci podle Účetní ‑
ho dvora také hrozí, že provozovatelé 
čistíren, aby zachovali krátkodobou 
rentabilitu, nebudou provádět nutnou 
údržbu. To by však mohlo přispět ke 
snížení provozní udržitelnosti čistí ‑
ren. To, zda náklady na údržbu v roce 
2012 odpovídaly skutečným potře ‑
bám údržby, se v rámci tohoto auditu 
neposuzovalo.
98 
Další skutečností, která může mít na 
stanovení stočného vliv, je způsob, 
jakým se stanoví grant EU na infra ‑
strukturní projekt. Grant EU je odůvod ‑
něný jen tehdy, když příjmy vytváře ‑
né projektem nepokrývají investici 
a provozní náklady. Tuto mezeru ve 
financování (tj. rozdíl mezi diskon ‑
tovanými investičními náklady a di ‑
skontovanými čistými příjmy), kterou 
je třeba odhadnout pomocí analýzy 
nákladů a přínosů, lze pak financovat z veřejných prostředků (včetně grantů 
EU). Tento postup má na uplatňování 
zásady návratnosti nákladů demotivač ‑
ní účinek, neboť znamená, že čím vyšší 
jsou příjmy z činností souvisejících 
s odpadními vodami (tj. čím vyšší je 
stočné), tím nižší grant může investor 
očekávat.
99 
V programovém období 2014–2020, na 
rozdíl od předchozích období, žadatelé 
o grant EU nemusí nutně53 u svých pro ‑
jektů analýzu nákladů a přínosů prová ‑
dět, aby stanovili mezeru ve financo ‑
vání. Namísto toho lze použít paušální 
procentní sazbu čistých příjmů, kterou 
nařízení stanoví na 25 %54. Mezera ve 
financování tak bude 75 % bez ohledu 
na příjmy, které projekt vytváří. Jinými 
slovy, pokud je stočné nastaveno tak, 
že vytvářené příjmy pokrývají více než 
25 % nákladů, grant se odpovídajícím 
způsobem nesníží.49 U projektů 
spolufinancovaných EU by se 
mělo stočné zvyšovat až do 
zajištění úplné amortizace, 
avšak s přihlédnutím k míře 
cenové dostupnosti 
(stanovené jako 2 % příjmů 
domácnosti).
50 Odpisy části aktiv, která byla 
pořízena z dotace před rokem 
2011, nejsou do výpočtu 
stočného zahrnuty. Avšak 
v souladu s vyhláškou z roku 
2011 lze zohlednit odpisy 
všech aktiv pořízených od 
roku 2011 v maximální výši 2 % 
(což odpovídá životnosti 50 
let). Komise schválila tzv. velké 
projekty spadající do 
programového období 
2007–2013 teprve tehdy, když 
byla schválena vyhláška z roku 
2011, neboť podle jejího 
stanoviska nezajišťovala 
předchozí právní úprava 
udržitelnost.
51 V Maďarsku rozhodovaly 
o výši stočného do roku 2011 
obce. Podle novelizovaných 
předpisů bylo možno stočné 
v roce 2012 zvýšit nejvýše jen 
o 4,2 % oproti stočnému roku 
2011. Stočné v roce 2013 (v 
první polovině roku) muselo 
být shodné se stočným roku 
2012 a stočné v druhé 
polovině roku 2013 a v roce 
2014 nemohlo být vyšší než 
90 % stočného roku 2012.
52 Stočné v roce 2014 zůstane 
v platnost i v roce 2015 a 2016, 
pokud se hospodářské 
parametry výrazně nezmění 
tak, že by vyžadovaly 
a zdůvodňovaly úpravu cen.
53 U tzv. velkých projektů, které 
schvaluje Komise (viz bod 10), 
povinnost zůstává. 
V programovém období  
2014–2020 se jedná o projekty, 
jejichž celkové způsobilé 
náklady přesahují 
50 milionů EUR.
54 Čl. 61 odst. 3 
a příloha V nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1303/2013 ze 
dne 17. prosince 2013 
o společných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti, Evropském 
zemědělském fondu pro 
rozvoj venkova a Evropském 
námořním a rybářském fondu, 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
43 Připomínky
Stočné bylo pod úrovní 
cenové dostupnosti 
zmiňované Komisí v 92 % 
případů, kdy byla návratnost 
nákladů jen částečná
100  
Průměrné stočné v roce 2012 ve čty ‑
řech navštívených členských státech je 
uvedeno v  grafu 5 .101  
Ve 23 z 25 případů (92 %), v nichž 
nebylo dosaženo plné návratnosti ná ‑
kladů, byly celkové poplatky zaplacené 
uživateli za služby v oblasti pitné vody 
a odpadních vod nižší než míra cenové 
dostupnosti ve výši 4 % příjmů domác ‑
nosti, kterou zmiňuje Komise. V sedmi 
případech z nich (30 %) bylo stočné 
nižší, než průměrné stočné v členském 
státě.Graf 5 Průměrné stočné v roce 2012
Stočné v EUR/m3
Maďarsko
Česká 
republika
Slovensko
Rumunsko
1,4 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0
Pozn.:  Stočné bylo převedeno na euro těmito směnnými kurzy: 1 EUR = 291,86 HUF, 25 CZK 
a 4,45 RON.
Zdroj:  Údaje poskytly národní statistické úřady České republiky a Maďarska, slovenský Výskumný 
ústav vodného hospodárstva a rumunské orgány.soudržnosti a Evropském 
námořním a rybářském fondu 
a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 320).
44 Připomínky
Finanční rezervy nedostačují 
na obnovu infrastruktury
102  
Obnovu infrastruktury musí obvyk ‑
le zajišťovat její vlastník55. Vlastníci 
vytvářeli rezervy56 na financování 
obnovy u 12 z 28 kontrolovaných 
čistíren odpadních vod (43 %). Situace 
se lišila (viz tabulka 11 ) podle zvolené 
organizační struktury pro provozování 
služeb v oblasti odpadních vod. Když 
je vlastníkem obec a neexistuje právní 
závazek vést oddělené účetnictví pro 
správu vodohospodářské infrastruktu ‑
ry, jsou příjmy a výdaje z této činnosti 
sloučeny s příjmy a výdaji z jiných 
činností obce.
103  
U prověřovaných čistíren i tehdy, když 
byly rezervy vytvořeny nebo se o pro ‑
středcích účtovalo odděleně, kvůli 
povaze uplatňované politiky stočného 
nebudou rezervy na zajištění budoucí 
obnovy infrastruktury dostačovat (viz 
body 95 a 96).104  
Pokud jde o finanční situaci provozo ‑
vatelských společností, právní před ‑
pisy upravující stanovení stočného 
(v Maďarsku takové předpisy nejsou) 
vytváření zisku umožňují57, což je pod ‑
mínka pro vytváření rezerv. Veškerý 
kapitál 26 provozovatelských společ ‑
ností (93 %) nebo jeho většina je ve 
veřejném vlastnictví, přičemž vlastníky 
jsou obvykle tytéž obce, které vlastní 
i infrastrukturu.
105  
Prakticky ve všech případech provo ‑
zovatelské společnosti, které často 
spravují i úpravny pitné vody a více 
než jednu čistírnu odpadních vod, 
byly schopny určité finanční rezervy 
vytvořit. Tyto prostředky by mohly být 
použity na financování obnovy infra ‑
struktury, pokud je vlastníci provozo ‑
vatelských společností nepoužijí na 
jiné potřeby než vodní hospodářství. 
Ve skutečnosti devět z 28 provozova ‑
telských společností (32 %) v období 
2010 až 2012 vyplatilo dividendy.Tabulka 11Stav, pokud jde o finanční rezervy vytvořené vlastníky infrastruktury
Vlastníkem je obec (nebo skupina 
obcí)Vlastníkem je společnost založená obcí (nebo skupinou obcí)
Společnost čistírnu neprovozuje Společnost čistírnu také provozuje
19 případů (68 %) 4 případy (14 %) 5 případů (18 %)
Rezervy vytvořeny 16 % Ano
84 % Neuvedeno nebo žádné rezervyAnoAno
(viz bod 105)
Rezervy jsou dostatečné Ne Ne Ne55 Jsou‑li vlastník a provozovatel 
infrastruktury různé subjekty, 
příjmy z čištění odpadních vod 
připadají provozovateli. 
Z těchto příjmů musí 
provozovatel uhradit své 
náklady na provoz a údržbu 
a nájemné vlastníkovi 
infrastruktury. Nájemné 
stanovené v nájemní smlouvě 
by mělo pokrývat náklady na 
odpisy a další náklady, které 
vlastníkovi vzniknou.
56 Účtované v rozvaze jako 
rezervy a/nebo nerozdělený 
zisk.
57 V České republice předpisy 
stanoví, že by zisk měl být 
přiměřený. V roce 2013 byl 
vzorec pro výpočet 
přiměřeného zisku stanoven 
zákonem. Na Slovensku je zisk 
omezen na určitou částku na 
m3.
45
 Závěry a doporučení
106  
Výdaje na čistírny městských odpad ‑
ních vod z Evropského fondu pro 
regionální rozvoj a Fondu soudržnosti 
během programových období 2000–
2006 a 2007–2013 hrály rozhodující 
úlohu v pokroku členských států při 
plnění požadavků směrnice o čiště ‑
ní městských odpadních vod. Avšak 
ve všech čtyřech členských státech, 
kterých se tato zpráva týká, byla 
zaznamenána zpoždění a prostřed ‑
ky EU se čerpaly pomalu. Téměř ve 
všech spolufinancovaných čistírnách 
městských odpadních vod se odpad ‑
ní vody čistily dostatečně, ale Účetní 
dvůr konstatuje, že asi třetina z nich je 
naddimenzovaných. Ve většině navští ‑
vených členských států byly vnitro ‑
státní požadavky na odtokovou vodu 
přísnější, než stanoví směrnice, což 
naznačuje, že by mohlo být záhodno 
směrnici revidovat. Účetní dvůr rovněž 
zjistil nedostatky, pokud jde o odleh ‑
čování a zpracování kalů. Také stočné 
je v mnoha případech příliš nízké na 
to, aby zaručilo finanční udržitelnost 
spolufinancované infrastruktury.
Dodržování lhůt 
stanovených směrnicí 
o čištění městských 
odpadních vod
107  
Všechny čtyři členské státy, o nichž 
zpráva pojednává, při plnění poža ‑
davků směrnice o čištění městských 
odpadních vod výrazně pokročily, 
avšak v konkrétních oblastech vznikla 
zpoždění: — lhůty pro odvádění odpadních 
vod v aglomeracích s PE vyšším 
než 2 000 (kde platí požadavky na 
odtokovou vodu) byly dodrženy ve 
všech čtyřech členských státech 
s výjimkou Rumunska, které lehce 
zaostává za svými průběžnými 
lhůtami. Právní předpisy zajišťující 
napojení domácností na stávající 
stokové soustavy platí ve všech 
čtyřech členských státech. Účinné 
prosazování těchto povinností však 
příslušným vnitrostátním orgánům 
činí potíže, neboť jsou neurčité,
 — žádný za navštívených členských 
států nedodržel lhůty pro čištění 
vody v aglomeracích s PE vyšším 
než 2 000. Účetní dvůr rovněž 
zjistil, že počet těchto aglome ‑
rací se v některých navštívených 
členských státech významně snížil. 
Požadavky směrnice tak muselo 
plnit méně aglomerací,
 — o aglomeracích s PE nižším než 
2 000, kam rovněž proudí prostřed ‑
ky EU, má Komise jen částečné 
informace, jelikož není zavedeno 
žádné výkaznictví a informace 
poskytované členskými státy v plá ‑
nech povodí nejsou úplné.
46 Závěry a doporučení
108  
Komise v současné době sleduje situ ‑
aci s dodržováním směrnice o čištění 
městských odpadních vod ve třech ze 
čtyř zemí, kterých se tato zpráva týká. 
Z analýzy Účetního dvora vyplývá, že 
se jedná o zdlouhavý proces: členské 
státy mají obvykle asi 18 (a v některých 
případech 30) měsíců na to, aby údaje 
předložily Komisi, a Komisi pak trvá 
dalších 18 měsíců, než dokončí svou 
analýzu a příslušné zprávy.
Doporučení 1
Komise by měla:
a) vyžadovat, aby aglomerace s PE 
nižším než 2 000, které mají sto ‑
kové soustavy, informovaly o tom, 
zda jsou odpadní vody náležitě čiš ‑
těny v souladu s požadavky článku 
7 směrnice o čištění městských 
odpadních vod, a pokud tomu tak 
není, o tom, zda byla do plánů po ‑
vodí začleněna vhodná opatření;
b) ověřovat zprávy členských států 
o počtu aglomerací s PE vyšším 
a nižším než 2 000 PE, pokud na ‑
staly významné změny, především 
z jedné kategorie do jiné. Toto ově ‑
řování by se mohlo stát součástí 
procesu sledování členských států 
Komisí;c) mít členské státy k tomu, aby 
stanovily jasnou právní povinnost 
domácností připojit se ke stávají ‑
cím stokovým soustavám. Informa ‑
ce o míře připojení domácností by 
se měly stát součástí pravidelného 
podávání zpráv;
d) zkrátit dobu potřebnou k posouze ‑
ní plnění směrnice o čištění měst ‑
ských odpadních vod tím, že bude 
od členských států požadovat, aby 
vykazovaly údaje do šesti měsíců 
(v souladu s článkem 15 směrnice) 
od data, k němuž chce Komise znát 
situaci ohledně plnění směrnice 
(referenční datum). Komise by 
se měla také snažit zkrátit dobu, 
kterou potřebuje na předkládání 
svých vlastních zpráv;
e) prověřit, zda se problémy s příliš 
dlouhými vykazovacími obdobími 
nevyskytují i u jiných směrnic sou ‑
visejících s životním prostředím.
Využívání prostředků EU, 
které byly k dispozici na 
programové období 
2007–2013
109  
Členské státy schvalovaly a prováděly 
projekty v oblasti čištění odpadních 
vod, které byly spolufinancovány 
EU během programového období 
2007–2013, se značnými zpožděními. 
Hrozí tak, že členské státy přijdou 
o prostředky EU, které jsou k dispozici, 
a může dojít k tomu, že budou muset 
uvolnit jiné prostředky (vnitrostátní 
nebo soukromé), aby se řada projektů 
dokončila.
47 Závěry a doporučení
110  
Nejméně dva členské státy ze čtyř 
navštívených odhadly zbývající pro ‑
středky, které jsou nutné na dokončení 
projektů tak, aby byla splněna směr ‑
nice, ve výši, která přesahuje rozpoč ‑
tové prostředky, které jsou v rámci 
operačních programů na období 
2014–2020 v oblasti životního prostře ‑
dí k dispozici.
Doporučení 2
Komise by měla:
a) od členských států požadovat 
aktualizované informace o část ‑
kách, které budou potřebovat, aby 
bylo možné splnit lhůty stanovené 
ve směrnici o čištění městských 
odpadních vod u aglomerací s PE 
vyšším než 2 000 a u aglomerací 
s PE nižším než 2 000, které mají 
stokové soustavy;
b) od členských států požadovat, aby 
zajistily, aby aglomerace, které 
směrnici neplní, realizovaly ty 
projekty, které povedou k jejímu 
plnění.Účinnost čistíren 
městských odpadních vod 
spolufinancovaných EU
Výkonnost čistíren 
městských odpadních vod
111 
Odtoková voda ze všech čistíren 
městských odpadních vod vyhovovala 
koncentračním limitům směrnice o čiš ‑
tění městských odpadních vod tam, 
kde platila. Ve dvou členských státech 
buďto dosud neuplynula lhůta pro 
jejich uplatnění, nebo mezní hodnoty 
neplatily pro jednotlivé čistírny. Limity 
stanovené v povoleních dodržovalo 
89 % čistíren. Účetní dvůr rovněž zjistil, 
že tyto limity vycházejí z vnitrostátních 
předpisů nebo povolení pro čistírny, 
které v některých případech stanoví 
limity, které jsou přísnější než limity ve 
směrnici.
112  
U odlehčování, k němuž dochází při 
silných deštích a které ovlivňuje kvalitu 
vody v recipientech, chybí obecně 
informace o jeho kvantitě a o parame ‑
trech kvality vody. Účetní dvůr konsta ‑
tuje, že Komise nedávno na toto téma 
zahájila studii.
48 Závěry a doporučení
113  
Ve většině případů (89 %) provozova ‑
telé čistíren kontrolovali na vzorcích 
dodržování koncentračních limitů 
u odpadních vod vypouštěných prů ‑
myslovými zařízeními. Na Slovensku 
však provozovatelé čistíren výsledky 
svých kontrol (které bylo možno pro ‑
vádět jen jednou za rok) nedoplňovali 
žádostí o poskytnutí výsledků vlast ‑
ních kontrol prováděných samotnými 
průmyslovými zařízeními.
114  
Kolem třetiny zkoumaných čistíren 
městských odpadních vod je naddi ‑
menzovaných a některé z nich čistí 
příliš velký podíl podzemních vod. Je 
to způsobeno jak nedostatky v tech ‑
nickém řešení čistíren (například 
nerealistické předpoklady o potřebách 
čištění odpadních vod z domácností 
a průmyslu), tak změnami obyvatelstva 
poté, co práce začaly.
115  
Výrazné rozdíly v provozních nákla ‑
dech čistíren (především na energii 
a přepravu a zneškodňování kalů) 
naznačují, že tyto náklady lze snížit.Doporučení 3
Komise by měla:
a) posoudit, zda jsou koncentrační 
limity ve směrnici přiměřené, a zo ‑
hlednit při tom technologické zlep ‑
šení dosažené od roku 1991, kdy 
byla směrnice o čištění městských 
odpadních vod přijata;
b) posoudit, zda pravidla o počtu 
a četnosti kontrol, které prová ‑
dějí vnitrostátní orgány kontroly 
životního prostředí, a pokuty, které 
platí průmyslová zařízení za ne ‑
dodržování koncentračních limitů, 
mají dostatečný odrazující účinek 
v souladu se sdělením Komise58;
c) posoudit, zda není potřeba poža ‑
dovat od členských států povinné 
měření odlehčování, a také stano ‑
vení pravidel pro povolený počet 
a kvalitu odlehčení;
d) neschvalovat velké projekty a po ‑
žadovat, aby členské státy projekty 
v rámci operačního programu 
neschvalovaly, pokud se při projek ‑
tování velikosti čistírny odpadních 
vod nezohlední možnost, že by se 
snížilo prosakování podzemních 
vod: náklady na investice do vodo ‑
těsnosti stokové soustavy mohou 
být nižší než náklady na investice 
do čistírny s větší kapacitou;58 COM(2012) 95 final – sdělení 
Komise Evropskému 
parlamentu, Radě, 
Evropskému hospodářskému 
a sociálnímu výboru a Výboru 
regionů „Větší využití 
potenciálu opatření EU 
v oblasti životního prostředí: 
budování důvěry 
prostřednictvím lepších 
znalostí a lepší schopnosti 
reakce“.
49 Závěry a doporučení
e) podporovat členské státy, aby 
zkoumaly a šířily informace o úspo ‑
rách nákladů, kterých lze například 
dosáhnout využíváním potenciálu 
kalů z čistíren odpadních vod na 
výrobu energie nebo využívá ‑
ním kalů jako cenné suroviny pro 
získávání fosforu. V této souvislosti 
by se také mohlo jednat o výzvu 
určenou provozovatelům čistíren 
odpadních vod, aby se účastnili 
srovnání čistíren s cílem určit, 
v které čistírně lze ještě zvýšit ná ‑
kladovou efektivitu, a o stanovení 
těch nákladových položek, na něž 
je třeba se zaměřit.
Využívání kalů 
produkovaných čistírnami 
městských odpadních vod
116  
Opětovnému použití kalů z čistíren 
odpadních vod se dává přednost ve 
třech ze čtyř zkoumaných členských 
států. V Rumunsku se však většina kalů 
ukládá na skládky nebo ponechává 
na místě, což není z dlouhodobého 
hlediska udržitelné.
117  
Když se kaly používají na zemědělské 
půdě nebo ukládají na skládky, pro 
určité látky, jako jsou těžké kovy, jsou 
na úrovni EU stanoveny koncentrač ‑
ní limity. U těchto druhů vyžití bylo 
monitorování členských států obecně 
dostatečné s výjimkami v Rumunsku. 
Situace se liší u jiných druhů využití (například kaly jako vstupní mate ‑
riál pro kompost nebo jeho použití 
na nezemědělské půdě). Zde nejsou 
na úrovni EU na ochranu životního 
prostředí stanoveny žádné požadavky. 
Účetní dvůr konstatuje, že Komise také 
považuje směrnici o kalech z čistíren 
odpadních vod v tomto ohledu za 
zastaralou, ale hodlá nejprve aktualizo ‑
vat nařízení o hnojivech.
Doporučení 4
Komise by měla:
a) podmínit konečnou platbu na 
velké projekty schválené v rámci 
operačního programu existencí 
vhodného řešení pro opětovné 
použití kalů z čistíren odpadních 
vod a požadovat, aby členské státy 
u projektů, které schvalují na své 
úrovni, postupovaly stejně. To by 
bylo možné provést tak, že by se 
do grantových dohod na progra ‑
mové období 2014–2020 vložilo 
zvláštní ujednání.
b) přezkoumat vhodnost vymezených 
znečišťujících látek a koncentrač ‑
ních limitů a na tomto základě 
navrhnout úpravu směrnice o ka ‑
lech z čistíren odpadních vod nebo 
jakékoli jiné směrnice či nařízení, 
které se zabývá odpadními vodami 
nebo problematikou kvality půdy, 
a požadovat, aby členské státy 
u jakéhokoli druhu opětovného 
použití kalů zajistily spolehlivé 
monitorování znečišťujících látek.
50 Závěry a doporučení
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 10. června 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Finanční udržitelnost 
čistíren městských 
odpadních vod 
spolufinancovaných EU
118  
Stočné účtované domácnostem 
a průmyslovým podnikům bylo u 89 % 
čistíren příliš nízké na to, aby umožnilo 
obnovu infrastruktury na konci její 
předpokládané hospodářské živost ‑
nosti. Ve většině případů je stočné 
stále výrazně pod úrovní cenové 
dostupnosti stanovené jako 4 % příjmů 
domácností. Tato situace je zčásti 
způsobena vnitrostátními právními 
předpisy: ve dvou členských státech 
nelze při stanovení stočného vzít 
v úvahu náklady na odpisy v plném 
rozsahu a ve dvou členských státech je 
roční nárůst stočného omezen stro ‑
pem. Když se náklady v plném rozsahu 
nevrátí od uživatelů služeb v oblasti 
odpadních vod, nevrácenou část 
budou muset uhradit ostatní, což bude 
většinou široká veřejnost na základě 
zaplacených daní. Kromě toho mohou 
provozovatelé čistíren v důsledku 
tohoto stavu omezit běžnou údržbu, 
čímž se zkrátí hospodářská životnost 
aktiv nebo se zhorší kvalita čištění 
odpadních vod.119  
Ve dvou třetinách případů, které Účet ‑
ní dvůr prověřoval, nebyly dostupné 
žádné informace o tom, zda vlastníci 
infrastruktury shromáždili dostatečné 
finanční rezervy na údržbu a případ ‑
nou obnovu infrastruktury pro vodu 
a odpadní vodu. Tento stav je způso ‑
ben zaměnitelností zdrojů, když jsou 
vlastníky obce. Provozovatelé čistíren 
vytváří určité rezervy z kumulovaných 
zisků.
Doporučení 5
Komise by měla:
a) podpořit členské státy, aby zavedly 
zodpovědnou politiku stočného 
a případně přizpůsobily právní 
předpisy upravující poplatky v ob ‑
lasti vody tak, aby stočné nemohlo 
být nižší než obecně přijímaná 
míra cenové dostupnosti ve výši 
4 %;
b) mít členské státy k tomu, aby do ‑
hlížely na to, že vlastníci, například 
obce, zajistí dostatečné prostředky 
na nutnou údržbu a obnovu infra ‑
struktury pro odpadní vodu.
51
 Přílohy Příloha IProstředí čištění městských odpadních vod
Nevyčištěné odpadní vody
Přeprava kalůOpětovné použití
při spalování
Zneškodnění uložením
na skládkuOpětovné použití
v zemědělství na venkověNepatřičně použitá hnojiva
odtékají do řeky
Nepřipojená aglomerace
vypouští přímo do řekyPřipojená aglomeraceDobytekBudované potrubí
Čistírna městských odpadních vod (ČMOV)1. Předčištění
(mechanické)2. Primární čištění
(mechanické)3. Sekundární čištění (biologické)Nevyčištěné /
částečně
vyčištěné odpadní
vody přitékají
do ČMOV
ŘEKAVyčištěné
odpadní vodyÚprava kalu (sušení) před zneškodněním
4. Terciární čištění
(biologické/chemické)
a kvartérní čištění (UV)Přebytečný kal
Odstraňování
živin
Čištění
UV zářenímLapák
štěrku,
česle
Lapák písku
a tuků a olejů
Kontrola kvalityVypouštění odpadních vod
(po přiměřeném předčištění)
do městské kanalizace
Source:  ECA.
52 Přílohy
Seznam prověřovaných čistíren odpadních vod
Členský stát MístoProjektovaná kapa -
cita v PECelkové výdaje1
(v EUR)Grant EU celkem
(v EUR)Grant jako % celko -
vých výdajů
Česká republikaBludov 4 115 38 312 039,31 26 818 427 ,32 70 %
Zubří 47 000 43 395 472,68 29 508  921,03 68 %
Bzenec 22 607 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
Blansko 29 376 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
MaďarskoSegedín 230 000 94 637 207 ,86 33 325  000,00 35 %
Zalaeger‑Szeg 180 000 48 350 946,27 36 263  208,96 75 %
Györ 375 000 17 560 130,00 7 250  000,00 41 %
Dunakeszi 82 5002 954  395,002
(HUF 914 976 000)1 942 002,002
(HUF 601 438 000)66 %
Budapešť 1 600  000 438 526  042,48 278 661 500,00 64 %
Debrecín 675 000 87 304  362,28 50 636  530,12 58 %
Šoproň 165 000 18 594 829,58 9 297  414,79 50 %
RumunskoBraila 247 700 43 984 313,64 32 988 235,23 75 %
Bukurešť  
Glina1 654 110 105 765 515,60 68 747 585,14 65 %
Buzau 235 000 26 964  178,91 19 953 492,39 74 %
Konstanca  
sever308 125 69 251 771,60 49 669  303,00 72 %
Craiova 385 000 71 894  883,75 52 783  500,00 73 %
Galati 360 000 72 053  837 ,40 42 000  000,00 58 %
Iasi 933 300 45 550 042,28 34 162 531,71 75 %
Oradea 250 000 18 570  208,73 12 999 145,77 70 %
Pitesti 320 000 46 879 803,82 31 312  500,00 67 %
Ramnicu Valcea 130 000 28 119 004,10 21 089  253,08 75 %
Satu Mare 180 000 31 789 308,31 22 570  408,90 71 %
Temešvár 440  000 41 187 160,13 29 242 884,13 71 %
SlovenskoTrenčín 30 000 7 935 751,09 3 967  875,55 50 %
Považská Bystrica 45 000 12 299  508,09 6 149 754,04 50 %
Trnava 211 700 29 711 033,08 10 193 516,00 34 %
Vranov 34 900 51 823 026,31 34 020 640,00 66 %
Prešov 91 275 65 699 239,14 40 566 608,00 62 %
1  Některé projekty zahrnovaly několik dílčích projektů (například modernizaci čistíren odpadních vod v několika lokalitách a výstavbu stoko ‑
vých soustav v několika lokalitách), takže celkové výdaje se vztahují k projektu jako celku, a nikoli jen k prověřované čistírně odpadních vod.
2  Částka v HUF byla převedena na EUR tímto směnným kurzem: 1 EUR = 309,7 HUF (průměr roku 2014).Příloha II
53 Přílohy Příloha IIILhůty pro provádění směrnice o čištění městských odpadních vod
Členský stát Průběžná cílová data Konečná lhůta přechodného období
Česká republika1. květen 2004 – 18 aglomerací s PE > 10 000
31. prosinec 2006 – 36 aglomerací31. prosinec 2010
Maďarsko31. prosinec 2008 – aglomerace v citlivých oblastech s PE > 10 000
31. prosinec 2010 – aglomerace v normálních oblastech s PE > 15 000 31. prosinec 2015
31. prosinec 2008  – pro biologicky rozložitelný 
průmyslový odpad ze zařízení v průmyslových 
odvětvích uvedených v příloze III směrnice
V roce 2009 se Maďarsko zavázalo splnit čl. 5 odst. 4 směrnice do r. 2018 .
RumunskoStokové soustavy
31. prosinec 2010 – 61 % zatížení v PE
31. prosinec 2013 – 69 % zatížení v PE
31. prosinec 2015 – 80 % zatížení v PE
31. prosinec 2013 – všechny aglomerace s PE > 10 000
31. prosinec 2018 Sekundární čištění nebo ekvivalent (nebo přísnější stupeň čištění v  citlivých 
oblastech)
31. prosinec 2010 – 51 % zatížení v PE
31. prosinec 2013 – 61 % zatížení v PE
31. prosinec 2015 – 77 % zatížení v PE
31. prosinec 2015 – všechny aglomerace s PE > 10 000
Slovensko31. prosinec 2004 – 83 % celkového biologicky rozložitelného zatížení
31. prosinec 2008 – 91 % celkového biologicky rozložitelného zatížení
31. prosinec 2010 – všechny aglomerace s PE > 10 000
31. prosinec 2012 – 97 % celkového biologicky rozložitelného zatížení31. prosinec 2015
54 Odpovědi  
Komise
V
Pokud jde o velikost čistíren, je Komise toho názoru, 
že rozhodnutí o jejich velikosti závisí na členských 
státech, neboť směrnice o čištění městských odpad ‑
ních vod nestanoví žádné specifikace ohledně 
rozměrů čistíren (viz odpověď Komise k bodu 65).
Obecně může být velikost čistíren určena něko ‑
lika faktory včetně bezpečnostní rezervy, aby bylo 
možné vždy dodržet směrnici o čištění městských 
odpadních vod, přičemž tyto faktory musí zohled ‑
ňovat sezónní činnosti/odchylky, jako jsou cestovní 
ruch, průmyslové činnosti nebo silný tok dešťové 
vody a rezerva pro možné budoucí připojení dalších 
sídel, růst počtu obyvatel atd.
Od roku 2007 je cílem zapojení struktury JASPERS 
(Společná pomoc při podpoře projektů v evrop ‑
ských regionech) pomáhat členským státům se zlep ‑
šováním kvality žádostí týkajících se významných 
projektů včetně jejich technických charakteristik, 
a to dříve, než jsou předloženy za účelem získání 
grantů na jejich financování z fondů.
K otázce přelití („odlehčování“) viz odpověď Komise 
k bodům 54 až 56.
Pokud jde o posouzení koncentračních limitů, viz 
odpovědi Komise k bodu 49 a doporučení 3 písm. a).
VI
Komise toto doporučení Účetního dvora přijímá.
VII
Komise toto doporučení přijímá a domnívá se, že 
je částečně provedeno, neboť od členských států 
se prostřednictvím čl. 9 odst. 1 rámcové směrnice 
o vodě a prostřednictvím předběžné podmínky 
6.1 v příloze XI nařízení o společných ustanoveních 
č. 1303/2013 vyžaduje, aby prováděly vhodnou poli ‑
tiku v oblasti poplatků za vodu.
Komise má kromě toho za to, že míra cenové 
dostupnosti 4 % je orientační.Shrnutí 
III
Komise v současné době nezamýšlí zvýšit úsilí 
spojené s podáváním zpráv podle směrnice 91/271/
EHS o čištění městských odpadních vod, pokud jde 
o aglomerace s populačním ekvivalentem nižším 
než 2 000 PE, neboť tyto aglomerace nejsou podle 
článků 3, 4 a 5 uvedené směrnice povinny tyto vody 
odvádět a čistit. Podle směrnice 2000/60/ES (rám ‑
cová směrnice o vodě) však Komise žádá členské 
státy, aby určité informace poskytovaly bez ohledu 
na velikost aglomerací. Kvalitu podávaných zpráv by 
kromě toho měl zlepšit pilotní program „strukturo ‑
vaný rámec pro provádění a poskytování informací“ 
(viz odpověď Komise k bodu 29).
Komise připomíná, že u aglomerací s populačním 
ekvivalentem vyšším než 2 000 PE již právní rámec 
stanoví, že domácnosti musí být připojeny k sítím 
nebo mít zaveden individuální nebo jiný vhodný 
systém.
IV
Hlavními cíli Evropského fondu pro regionální 
rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti v programovém 
období 2007–2013 je snížit rozdíly v úrovni sociál ‑
ně‑ekonomického rozvoje regionů EU a nikoli nutně 
přispívat ke splnění lhůt podle směrnice o čištění 
městských odpadních vod, což spadá do odpověd ‑
nosti dotyčných členských států, a to nezávisle na 
výši přidělených finančních prostředků. Příspěvek 
z EFRR/Fondu soudržnosti v období 2007–2013 při ‑
tom skutečně nemusí ke splnění všech potřeb stačit, 
pokud jde o dodržení lhůt v oblasti kanalizační 
infrastruktury stanovených ve směrnici o čištění 
městských odpadních vod.
Co se týče potřeby sladit podávání zpráv s pokro ‑
kem dosaženým při provádění směrnice o čištění 
městských odpadních vod, má Komise za to, že 
podle článku 17 uvedené směrnice členské státy 
takové informace zpřístupňují a v případě změn 
každé dva roky aktualizují.
Odpovědi Komise 55
28
Komise poznamenává, že poklesy produkovaného 
zatížení do 10–15 % na úrovni členských států lze 
považovat za přípustné, protože aglomerace jsou 
„živoucí“ subjekty, u nichž dochází k neustálým 
změnám (např. v důsledku vystěhovalectví, uzaví ‑
rání továren apod.). Konstantní zatížení (populační 
ekvivalent) trvající po řadu let může naopak nazna ‑
čovat, že údaje nejsou řádně aktualizovány. Snížení 
počtu aglomerací je logickým důsledkem snížení 
zatížení a rovněž měnící se povahy aglomerací. Větší 
význam než změny v počtu aglomerací má sledo ‑
vání vývoje počtu populačních ekvivalentů.
Situace v souvislosti se snížením zatížení v Rumun ‑
sku vznikla teprve s prvními výsledky provádění 
(osmé podávání zpráv) a v zásadě by mohla být 
považována za „nepřípustnou“. V rámci pilotního 
programu „strukturovaný rámec pro provádění 
a poskytování informací“, který byl zahájen v roce 
2013, se Komise bude tázat rumunských orgánů na 
důvody takto podstatných změn (mj. s dopadem na 
počet aglomerací) a podle toho bude dále postu ‑
povat (viz odpověď Komise k bodu 29). Rumunsko 
bude součástí fáze III, jež začne v roce 2015.
29
Pilotní program „strukturovaný rámec pro pro ‑
vádění a poskytování informací“ Komise zahájila 
proto, aby se zlepšila organizace a řízení dat/infor ‑
mací na vnitrostátní úrovni a aby byli tvůrci politik, 
zúčastněné strany a veřejnost informováni o tom, 
jak se právní předpisy provádějí v praxi, a to v sou ‑
ladu s ustanoveními směrnice o přístupu k informa ‑
cím (2003/4/ES) a směrnice o zřízení Infrastruktury 
pro prostorové informace v Evropském společenství 
(INSPIRE) (2007/2/ES). Je zaměřen především na to, 
jak dosáhnout souladu nebo jej udržet, přičemž 
se klade důraz na požadavky na data a informace 
v aglomeracích, které souladu nedosahují, a navr ‑
hují se informační systémy, které propojují různé 
zdroje údajů (o životním prostředí, sociálně‑ekono ‑
mických, o financování, právních aspektech atd.). Až 
dosud jsou zapojeny tyto země: Kypr, Litva a Slo ‑
vinsko a předpokládá se zapojení dalších čtyř zemí 
(mimo jiné Rumunska).Druhou část tohoto doporučení (tj. že by měl být 
k dispozici dostatek finančních prostředků pro nut ‑
nou údržbu a obnovu) však Komise nepřijímá, neboť 
za situace, kdy neexistuje konkrétní právní rámec, 
spadá odpovědnost za zajištění dostupnosti finanč ‑
ních prostředků na údržbu a obnovu do působnosti 
vlastníků a/nebo provozovatelů kanalizační infra ‑
struktury, a tedy do působnosti členských států.
Připomínky 
22
Komise v současné době analyzuje obdržené 
odpovědi na zmíněné formální dotazy, jež těmto 
členským státům položila. V souvislosti s tím Komise 
analyzuje, zda je zapotřebí nějaká následná kont ‑
rola, pokud jde o prokázání rovnocennosti ochrany 
životního prostředí u individuálních systémů.
23
Komise konstatuje, že tato poznámka je určena 
příslušným členským státům. Směrnice o čištění 
městských odpadních vod nereguluje připojení 
domácností k veřejné kanalizaci. Je na členských 
státech, aby prostřednictvím svých vnitrostátních 
právních předpisů provedly připojení nebo použily 
individuální nebo jiné vhodné systémy, a zajistily 
tak soulad s článkem 3 směrnice o čištění městských 
odpadních vod.
26
Tato součinnost mezi Maďarskem a Rumunskem 
vyplývá z možnosti, kterou poskytuje článek 9 
směrnice o čištění městských odpadních vod.
Ustanovení čl. 5 odst. 4 navíc odkazuje na cel ‑
kové snížení dusíku a fosforu, které se vztahuje na 
odpadní vody vstupující do všech čistíren v dotyčné 
oblasti, dokonce i těch, které obsluhují aglomerace 
s populačním ekvivalentem nižším než 10 000 PE.
Odpovědi Komise 56
31
Strategie Komise k zajištění souladu s požadavky 
směrnice o čištění městských odpadních vod se 
zaměřuje na největší emise znečišťujících látek ve 
vodních útvarech. Komise jako taková členským stá ‑
tům neukládá povinnost podávat zprávy o aglome ‑
racích s populačním ekvivalentem nižším než 2 000 
PE, neboť tyto aglomerace podle článků 3, 4 a 5 
nemají povinnost odvádění odpadních vod a jejich 
čištění. V souladu s rámcovou směrnicí o vodě však 
Komise požaduje, aby členské státy poskytovaly 
informace o vodních útvarech vystavených význam ‑
ným vlivům městských odpadních vod (bez ohledu 
na velikost aglomerací) a o opatřeních, jež jsou 
zaváděna za účelem dosažení dobrého stavu vod. 
Členské státy tudíž mohou v jednotlivých případech 
přijímat další opatření týkající se aglomerací s popu ‑
lačním ekvivalentem nižším než 2 000 PE.
33
Komise se domnívá, že efektivnost tohoto postupu 
je nesporná: prostřednictvím konkrétních žádostí 
zaslaných členským státům v roce 2014, na něž 
Účetní dvůr odkazuje, byly od orgánů členských 
států požadovány nejnovější dostupné údaje týka ‑
jící se lhůt v letech 2009–2010. V praktické rovině 
to znamená, že informace o dodržení lhůt, jež 
uplynuly v letech 2009–2010, budou orgány aktu ‑
alizovat pomocí novějších údajů (požadovaný rok: 
2012 nebo 2013). Kromě údajů z osmého podávání 
zpráv (referenční roky 2011–2012) bude Komise moci 
posuzovat dodržení těchto nových uplynuvších 
lhůt. Tyto aktualizace umožní Komisi, bude‑li to 
považovat za vhodné, zahájit v nezbytných pří ‑
padech řízení o nesplnění povinnosti. Jak Účetní 
dvůr uvedl, Komise v současné době analyzuje 
informace, které jí v této souvislosti členské státy 
poskytly.
37
Komise se domnívá, že míra přidělení prostředků na 
závazky na úrovni programů u všech čtyř dotče ‑
ných členských států na konci roku 2013, uvedená 
v tabulce 5, je uspokojivá.U členských států, které strukturovaný rámec 
pro provádění a poskytování informací zahrnuje, 
a zejména u Rumunska, hodlá Komise v několika 
příštích letech sledovat vývoj zatížení generova ‑
ného v aglomeracích, aby lépe pochopila, zda je 
taková změna odůvodněná, či nikoli.
30
Komise podotýká, že členské státy podle směrnice 
o čištění městských odpadních vod nejsou povinny 
podávat zprávy o aglomeracích s populačním ekvi ‑
valentem nižším než 2 000 PE (požadavky Komise 
týkající se podávání zpráv podle článku 15 směrnice 
o čištění městských odpadních vod se týkají údajů 
o odvádění a čištění pro aglomerace s populačním 
koeficientem vyšším než 2 000 PE). Členské státy 
zasílají Komisi další zprávy podle článku 16 směrnice 
o čištění městských odpadních vod, které se týkají 
pouze obecných informací o „zneškodňování měst ‑
ských odpadních vod a kalů“.
Z důvodů proporcionality a s cílem nezvyšovat 
nároky na podávání zpráv Komise nevyžaduje podá ‑
vání zpráv o aglomeracích s populačním ekviva ‑
lentem nižším než 2 000 PE, a to ani podle článku 
15, ani podle článků 16 nebo 17 směrnice o čištění 
městských odpadních vod. Komise dále nepožaduje 
informace, které nejsou nezbytné pro kontrolu sou ‑
ladu s články 3, 4 a 5 směrnice o čištění městských 
odpadních vod.
Podle rámcové směrnice o vodě Komise požaduje, 
aby členské státy poskytovaly informace o vodních 
útvarech vystavených významným vlivům měst ‑
ských odpadních vod (bez ohledu na velikost aglo ‑
merací) a o opatřeních, jež jsou zaváděna za účelem 
dosažení dobrého stavu vod včetně množstevních 
ukazatelů týkajících se např. snižování zatížení 
vypouštěnými znečišťujícími látkami. Za účelem 
kontroly aglomerací podle článku 7 směrnice 
o čištění městských odpadních vod bude Komise 
vycházet z ustanovení rámcové směrnice o vodě.
Odpovědi Komise 57
41
Komise konstatuje, že podle článku 14 nařízení Rady 
(ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 bude 
rozpočet Evropské unie přidělený do fondů plněn 
v rámci sdíleného řízení, na němž se podílejí člen ‑
ské státy a Komise. V tomto rámci spadá konečné 
rozhodnutí o výběru projektů do odpovědnosti 
členských států, jež musí zajistit, že vybrané pro ‑
jekty jsou v souladu s příslušnými programovými 
dokumenty na období 2007–2013, které přijala 
Komise, a že jsou také v souladu s právními předpisy 
EU (např. se směrnicí o čištění městských odpadních 
vod). Komise se domnívá, že pokud nebyly předlo ‑
ženy/schváleny projektové žádosti pro některé větší 
aglomerace, může to být vyvoláno tím, že nebyly 
považovány za dostatečně „zralé“, aby splňovaly 
uplatňovaná kritéria výběru (např. technická vyspě ‑
lost/připravenost k realizaci).
43
Pro všechny programy v období 2007–2013 jsou 
zpravidla stanoveny klíčové/společné ukazatele 
výstupů a ukazatele výsledků a výstupů specifické 
pro jednotlivé programy a jejich cíle obvykle odrá ‑
žejí podporovaný typ zásahů (ukazatel výstupu) 
nebo očekávaný cíl týkající se potenciálních pří ‑
jemců (ukazatel výsledku).
44
Komise uznává, že některé cílové ukazatele nemusí 
být do uzávěrky programů (konec roku 2015) spl ‑
něny. Ovšem pokud jde o plnění cílových hodnot 
ukazatelů, je situace v každém členském státě 
odlišná a měla by být v každém případě při uzá ‑
věrce programů přezkoumána, jelikož na většinu 
projektů v oblasti čištění odpadních vod byly uza ‑
vřeny smlouvy teprve v roce 2014.38
Komise uznává, že míra čerpání prostředků na konci 
roku 2013 byla u všech dotyčných členských států 
dosti nízká, a na úrovni programů tudíž existuje 
riziko zrušení závazku (článek 93 nařízení Rady 
(ES) č. 1083/2006). Je však třeba zdůraznit, že pro 
to existují objektivní příčiny, např. potřeba posílit 
technickou, právní a správní kapacitu v dotyčných 
členských státech. Komise kromě toho podotýká, 
že u většiny projektů obvykle dochází k platbě 
během posledních let jejich realizace (tj. v letech 
2014 a 2015), jelikož konečným datem způsobilosti 
je konec roku 2015.
39
Komise si je vědoma, že některé projekty možná 
nebudou do 31. 12. 2015 dokončeny a že mohou 
být rozděleny do dvou samostatných fází (viz též 
odpověď Komise k bodu 40 níže). Z tohoto důvodu, 
aby se urychlilo provádění příslušných programů 
a vyřešilo riziko zrušení závazků, byla na konci roku 
2014 vytvořena pracovní skupina pro provádění, 
která se mimo jiné zaměří na urychlení projektů 
v těchto čtyřech členských státech.
40
Vzhledem k tomu, že některé projekty lze rozdělit 
do dvou programových období, navrhla Komise  – 
s cílem toto rozdělení členským státům usnadnit – 
změnu pokynů týkajících se uzavírání programů, 
která byla dne 30. dubna 2015 přijata (rozhodnutí 
Komise C(2015) 2771, kterým se mění rozhodnutí 
C(2013) 1573). Hlavním cílem je zavést větší pružnost 
v některých oblastech, včetně „rozfázování“ nedo ‑
končených projektů od roku 2016.
Pokud jde o Slovensko a Rumunsko a v menší míře 
i o Maďarsko, Komise si je plně vědoma, že finanční 
prostředky přidělené z programů na období 
2014–2020 budou významným příspěvkem v oblasti 
čištění odpadních vod, avšak s největší pravděpo ‑
dobností nebude možné uspokojit všechny potřeby.
Odpovědi Komise 58
58
Komise zdůrazňuje, že členské státy mají povinnost 
zajistit, aby vypouštění průmyslových odpadních 
vod do stokových soustav a čistíren městských 
odpadních vod bylo v souladu s článkem 11 a pří ‑
lohou I oddílem C směrnice o čištění městských 
odpadních vod, zatímco podrobná ustanovení spo ‑
jená s koncentračními limity se řídí vnitrostátními 
právními předpisy.
64
Komise poukazuje na to, že je na členských státech, 
aby rozhodly, jak budou kontrolovat vypouštění 
znečištění z průmyslových zařízení.
65
Směrnice o čištění městských odpadních vod nesta ‑
noví žádné specifikace ohledně rozměrů čistíren. 
Článek 4 pouze požaduje, aby bylo zatížení vypo ‑
čteno z maximálního průměrného týdenního zatí ‑
žení na vstupu do čistírny během roku. Rozhodnutí 
o rozměrech čistíren je proto záležitostí členských 
států.
Aniž by vyloučila to, že projekty v době auditu 
mohly být naddimenzované, Komise má za to, že 
konečné posouzení a rozhodnutí týkající se přesné 
konstrukce a velikosti čistírny odpadních vod by 
mělo zohledňovat „nejmodernější“ standardy 
a rovněž řadu složitých faktických i hypotetických 
parametrů.
Obecně může být velikost čistíren určena něko ‑
lika faktory včetně bezpečnostní rezervy, aby bylo 
možné vždy dodržet směrnici o čištění městských 
odpadních vod, přičemž tyto faktory musí zohled ‑
ňovat sezónní činnosti/odchylky, jako jsou cestovní 
ruch, průmyslové činnosti nebo silný tok dešťové 
vody a rezerva pro možné budoucí připojení dalších 
sídel, růst počtu obyvatel atd.
Od roku 2007 je cílem zapojení struktury JASPERS 
(Společná pomoc při podpoře projektů v evrop ‑
ských regionech) pomáhat členským státům 
ve zlepšování kvality žádostí týkajících se význam ‑
ných projektů včetně jejich technických charakteris ‑
tik, a to dříve, než jsou předloženy za účelem získání 
grantů na jejich financování z fondů.49
Komise se domnívá, že kvůli tomu, že členské státy 
stanovily přísnější koncentrační limity než směr ‑
nice o čištění městských odpadních vod, nemusí 
být nezbytně nutné přezkoumat zákonné limity 
stanovené ve směrnici. Členské státy mohou dle 
vlastního uvážení provádět směrnici o čištění měst ‑
ských odpadních vod i nad rámec jejích požadavků. 
Kromě toho jsou členské státy rovněž povinny dodr ‑
žovat ostatní příslušné směrnice1 v oblasti ochrany/
kvality vody.
54
Komise si povšimla stejného problému a nechala 
vypracovat studii týkající se přelití (viz bod 56), což 
umožní získat podrobnější informace o přelití na 
úrovni členských států, a vyvodit tak ze souvisejí ‑
cích údajů přesnější závěry.
Komise se již zabývala problémem rozsáhlého zne ‑
čištění v souvislosti s přelitím v Londýně a ve Whit ‑
burnu a zahájila řízení u Soudního dvora EU 
o nesplnění povinnosti (věc C ‑301/10, 18. října 2012). 
Jelikož však směrnice o čištění městských odpad ‑
ních vod neobsahuje žádné požadavky týkající se 
přelití a stanoví pouze, že členské státy rozhodnou 
„o opatřeních omezujících znečištění z … přívalů“ 
(příloha I oddíl A), musí Komise nejprve shromáždit 
důkazy o druhu opatření používaných na úrovni 
členských států, o jejich účinnosti a uplatňování 
v praxi, dříve než se bude moci systematicky zabý ‑
vat znečištěním v důsledku přelití na úrovni EU.
Společná odpověď Komise k bodům 55 
a 56
Komise se domnívá, že studie, na niž se odkazuje 
v bodě 54, umožní hlubší posouzení situace v kaž ‑
dém členském státě, což v tomto okamžiku není 
možné. Na základě závěrů může Komise rozhodnout 
o zahájení šetření ve vztahu k těm členským státům, 
kde shledala, že chybné řízení přelití může vyvolat 
problémy se znečištěním nevyčištěnými odpadními 
vodami.
1 Zejména rámcovou směrnici o vodě (2000/60/ES) a její 
dceřiné směrnice o podzemních vodách (směrnice 2006/118/
ES) a o prioritních látkách (směrnice o normách environmentální 
kvality 2008/105/ES) a mimo jiné i směrnici o pitné vodě (směrnice 
98/83/ES), směrnici o vodách ke koupání (směrnice 2006/7/ES), 
rámcovou směrnici o strategii pro mořské prostředí (2008/56/ES), 
směrnici o stanovištích (92/43/EHS) (zejména článek 6) a nařízení 
(ES) č. 854/2004 (zejména příloha II oddíl A odst. 6).
Odpovědi Komise 59
76
Komise v zásadě souhlasí, že kal by neměl být pone ‑
cháván na místě a že bude nutné jej ve více či méně 
vzdálené budoucnosti vyvézt do konečného místa 
určení.
83
Komise uvažuje o revizi nařízení o hnojivech 
č. 2003/2003. Jednou ze zvažovaných možností je 
stanovit právně závazné mezní hodnoty těžkých 
kovů a případně zahrnout do revidovaného nařízení 
o hnojivech – vzhledem k jejich hnojivým vlastnos ‑
tem – také kaly z čistíren odpadních vod, jež budou 
tyto požadavky splňovat.
84
Komise v této fázi neplánuje navrhnout revizi směr ‑
nice o kalech z čistíren odpadních vod; před přije ‑
tím jakéhokoli budoucího rozhodnutí o přezkumu 
této směrnice hodlá nejprve rozhodnout o možné 
revizi nařízení o hnojivech.
87
Komise souhlasí s názorem, že stále více studií uka ‑
zuje na dopad mikroplastů ve sladké a mořské vodě 
a že odpadní vody by mohly být zdrojem emisí.
88
Komise uvažuje o tom, zda v roce 2015 nenavrhnout 
přijetí revidovaného nařízení o hnojivech (viz též 
body 83 a 84).
95
Komise konstatuje, že rámcová směrnice o vodě 
(v článku 9) požaduje do roku 2010 zajistit, aby 
různá hospodářská odvětví přiměřeně přispívala 
k úhradě nákladů na vodohospodářské služby.67
Je třeba posoudit náklady spojené se snižováním 
podílu čisté vody, neboť jeho velké snížení může 
být velmi nákladné. Je‑li podíl čisté vody v příto ‑
kové vodě vysoký, je třeba zkoumat, jak jej snížit 
nákladově efektivním způsobem.
67 Druhá odrážka
Komise souhlasí, že navrhované opatření by mohlo 
být jednou z možností v případech, kdy je to pod ‑
loženo vhodnými analýzami nákladů a přínosů, 
které porovnají očekávané náklady na modernizaci 
s očekávanými přínosy.
71 První odrážka
Komise zastává názor, že náklady spojené s čištěním 
kalů závisí jednak na zvoleném druhu čištění, jed ‑
nak na místě konečného určení čistírenských kalů.
71 Třetí odrážka
Komise podporuje stanovení srovnávacích stan ‑
dardů za účelem zlepšení environmentální výkon ‑
nosti vodárenských služeb. Ve své odpovědi na 
evropskou občanskou iniciativu Right2Water 
(COM(2014) 0177 final) se Komise zavázala, že se 
bude zabývat myšlenkou stanovení referenčních 
hodnot kvality vody a vodohospodářských služeb, 
a v září 2014 uspořádala setkání mnoha zúčastně ‑
ných stran. Tento dialog zdůraznil, že pojem „sta ‑
novení referenčních hodnot“ se používá v širokém 
smyslu. Mělo by se jasně rozlišovat mezi rostoucí 
transparentností jako cílem z hlediska občanské 
iniciativy a stanovováním referenčních hodnot jako 
nástrojem podporujícím řízení. Ve druhém z uvede ‑
ných významů je stanovování referenčních hodnot 
koncipováno pro potřeby zúčastněných stran, které 
se těmi hodnotami zabývají, a dále pro potřeby 
veřejných služeb, přičemž umožňuje posuzovat 
výkonnost prostřednictvím srovnání podobných 
subjektů, jež zahrnuje složitý soubor dat a ukaza ‑
telů. Úloha Komise v této činnosti je však omezena 
na usnadňování dialogu o výměně osvědčených 
postupů.
Odpovědi Komise 60
97
Komise se také domnívá, že existuje riziko, že 
provozovatelé čistíren kvůli rentabilitě neprovádějí 
nezbytnou údržbu. Za situace, kdy neexistuje kon ‑
krétní právní rámec, však otázka efektivnosti provo ‑
zovatelů spadá do působnosti členských států.
98
Komise má za to, že vhodný systém zpoplatňování 
je důležitý nejen z hlediska příspěvku z EFRR, ale 
je také žádoucí pro dlouhodobou finanční udr ‑
žitelnost provozu. Demotivační účinky způsobu, 
jakým je až dosud uplatňována zásada návratnosti 
nákladů, se podstatně zlepší, neboť potenciální 
příjemci v programovém období 2014–2020 nemusí 
nutně k určení deficitu financování svých projektů 
provádět analýzu nákladů a přínosů, ale lze použít 
paušální procentní sazbu příjmů ve výši 25 %.
99
Pokud si členské státy zvolí použití paušální 25% 
sazby příjmů v souladu s čl. 61 odst. 3 písm. a) naří ‑
zení (EU) č. 1303/2013, nezbývá Komisi než působit 
v rámci omezení, jež tento právní rámec ukládá.
Společná odpověď k bodům 101 až 105
Viz odpověď Komise k bodu 98.Závěry a doporučení 
106
Komise je toho názoru, že nízká míra čerpání 
prostředků na konci roku 2013 mohla být vyvolána 
např. potřebou posílit technickou, právní a správní 
kapacitu v příslušných čtyřech členských státech 
a skutečností, že u většiny projektů obvykle dochází 
k platbě během posledních let jejich realizace 
(tj. v letech 2014 a 2015), jelikož konečným datem 
způsobilosti je konec roku 2015.
Komise souhlasí s názorem, že vhodný systém zpo ‑
platňování je důležitý nejen z hlediska příspěvku 
z EFRR, ale je také žádoucí pro finanční udržitelnost 
spolufinancované kanalizační infrastruktury. Podle 
nařízení (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 
lze očekávat, že možné demotivační účinky zásady 
návratnosti nákladů se postupně budou snižovat, 
jelikož se od členských států vyžaduje, aby spl ‑
nily předběžnou podmínku 6.1 tím, že poskytnou 
důkazy, že pokud je z fondů spolufinancována 
vodohospodářská infrastruktura, jsou dodržována 
ustanovení o návratnosti nákladů na vodu stano ‑
vená v článku 9 rámcové směrnice o vodě.
Komise bere na vědomí zjištění Účetního dvora, že 
téměř třetina zkoumaných čistíren je naddimen ‑
zovaná. V dalším se odkazuje na odpověď Komise 
k bodu 65.
107 Druhá odrážka
Pokud jde o pokles aglomerací, Komise zastává 
názor, že sledování vývoje počtu populačních ekvi ‑
valentů má větší význam než změny v počtu aglo ‑
merací. Situaci v Rumunsku bude Komise sledovat 
v rámci pilotního programu „strukturovaný rámec 
pro provádění a poskytování informací“ (viz odpo ‑
vědi Komise k bodům 28 a 29).
Odpovědi Komise 61
Doporučení 1 c)
Komise toto doporučení přijímá a u aglomerací 
s populačním ekvivalentem vyšším než 2 000 PE 
je považuje za již realizované. U těchto aglome ‑
rací směrnice o čištění městských odpadních vod 
stanoví, aby v nich byly zavedeny stokové soustavy 
nebo individuální či jiné vhodné systémy.
Doporučení 1 d)
Komise toto doporučení přijímá.
Zpoždění mezi požadovaným referenčním rokem 
a vydáním zprávy Komise je způsobeno mnoha 
různými faktory v oblasti zpracování nebo faktory 
právní povahy jak na úrovni členských států, tak 
na úrovni Komise (např. vnitřní postupy členských 
států, kontrola kvality poskytovaných údajů, počet 
příslušných aglomerací, stanovení priorit atd.). 
Komise má za to, že současné systémy členských 
států pro podávání zpráv neumožňují kratší lhůty 
pro podávání zpráv, což by však jinak bylo žádoucí, 
neboť tyto vnitrostátní systémy prodlužují dobu, 
za jakou může své vlastní zprávy vydávat Komise. 
Komise vyvíjí snahu o zkrácení doby vydávání svých 
vlastních zpráv a o získávání novějších údajů od 
členských států tím, že vypracovala pilotní projekt 
zahrnující vybraný počet členských států – jde 
o nástroj pro podávání zpráv, který je součástí struk ‑
turovaného rámce pro provádění a poskytování 
informací.
Doporučení 1 e)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise nezávisle na tomto auditu, v rámci své 
agendy „Zlepšování právní úpravy“, provede roz ‑
sáhlý přezkum požadavků týkajících se podávání 
zpráv podle právních předpisů EU v oblasti život ‑
ního prostředí2.
2 COM(2015) 215 final. Zlepšování právní úpravy k dosažení lepších 
výsledků – agenda EU, ze dne 19. května 2015.107 Třetí odrážka
Komise se domnívá, že shromažďuje informace 
nezbytné a vhodné pro účely podle směrnice 
o čištění městských odpadních vod a může si kromě 
toho pro konkrétní účely vyžádat informace v rámci 
rámcové směrnice o vodě (viz odpověď Komise 
k bodům 30 a 31).
108
Komise konstatuje, že zdlouhavost procesu je 
důsledkem počtu dotyčných aglomerací v celé EU. 
Nástroj pro podávání zpráv, který je součástí struk ‑
turovaného rámce pro provádění a poskytování 
informací, by však měl proces podávání zpráv na 
úrovni členských států zlepšit.
Komise v rámci osmého podávání zpráv podle směr ‑
nice o čištění městských odpadních vod požádala 
o soubory dat za roky 2011 nebo 2012.
Doporučení 1 a)
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise v současné době nezamýšlí zvýšit nároky na 
podávání zpráv podle směrnice o čištění městských 
odpadních vod, pokud jde o aglomerace s populač ‑
ním ekvivalentem nižším než 2 000 PE, které mají 
zavedeny stokové soustavy. V souladu s rámcovou 
směrnicí o vodě však Komise požaduje, aby členské 
státy poskytovaly informace o vodních útvarech 
vystavených významným vlivům městských odpad ‑
ních vod (bez ohledu na velikost aglomerací) a o 
opatřeních, jež jsou zaváděna za účelem dosažení 
dobrého ekologického a chemického stavu vod.
Doporučení 1 b)
Komise toto doporučení přijímá. Komise v současné 
době nezamýšlí zavádět systematické ověřování 
počtu aglomerací s populačním koeficientem 
nižším než 2 000 PE prostřednictvím pravidelného 
podávání zpráv podle článků 15 a 17 směrnice 
o čištění městských odpadních vod. Komise však 
bude sledovat případy významných změn, které 
jí byly oznámeny nebo byly zjištěny jinými pro ‑
středky, např. prostřednictvím pilotního programu 
„strukturovaný rámec pro provádění a poskytování 
informací“.
Odpovědi Komise 62
Pokud jde o aglomerace s populačním ekviva ‑
lentem vyšším než 2 000 PE, je již prováděno, 
jelikož takový požadavek je již zaveden podle 
článku 17 směrnice o čištění městských odpadních 
vod. Smyslem podávání zpráv podle článku 17 je 
naplnění potřeby podávání zpráv o dosaženém 
pokroku při provádění směrnice o čistění městských 
odpadních vod. V souladu s článkem 17 směrnice 
o čištění městských odpadních vod členské státy 
takové informace zpřístupňují a v případě změn 
aktualizují každé dva roky. Kromě toho prostřed ‑
nictvím nového formuláře pro předávání informací 
(přijatého rozhodnutím Komise 2014/431/EU ze 
dne 26. června 2014) mohou členské státy podávat 
zprávy o provádění programů, včetně informací 
o předpokládaných investicích, souvisejícím vyu ‑
žívání finančních prostředků a lhůtách u každého 
projektu, o němž se předávají informace. Jedním 
z cílů pilotního programu „strukturovaný rámec pro 
provádění a poskytování informací“ je zpřístupnit 
tyto informace veřejnosti.
Co se týče aglomerací s populačním ekvivalen ‑
tem nižším než 2 000 PE, zastává Komise názor, že 
takový požadavek by zbytečně zvýšil nároky na 
podávání zpráv a mohl by v konečném důsledku 
vést k nepřesnostem v údajích poskytovaných člen ‑
skými státy. Navíc podle směrnice o čištění měst ‑
ských odpadních vod neexistuje povinnost podávat 
zprávy o těchto aglomeracích.
Doporučení 2 b)
Komise toto doporučení přijímá.
Programy v období 2014–2020 se zaměřují přede ‑
vším na aglomerace s populačním ekvivalentem 
vyšším než 2 000 PE. To je také cílem požadavků na 
podávání zpráv zakotvených v článku 17 směrnice 
o čištění městských odpadních vod (viz též odpo ‑
věď k písmeni a) výše).
111
Komise má za to, že rozhodování o vydání povolení 
pro čistírny je na členských státech.109
Komise také uznává, že u čtyř posuzovaných 
členských států existuje na úrovni programů riziko 
zrušení závazků podle článku 93 nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006. Některé z hlavních důvodů zpoždění 
při provádění jsou nastíněny v odpovědích Komise 
k bodům 38 a 106.
S cílem najít způsoby, jak provádění příslušných pro ‑
gramů urychlit a vyřešit riziko zrušení závazků, byla 
na konci roku 2014 vytvořena pracovní skupina pro 
provádění, která se mimo jiné zaměří na urychlení 
projektů v dotyčných čtyřech členských státech.
Aby se zajistilo hladké dokončení řady projektů, 
Komise rovněž navrhla změnu pokynů týkajících se 
uzavírání programů, která má v některých oblastech 
zavést větší pružnost, včetně „rozfázování“ nedo ‑
končených projektů od roku 2016 (viz také odpověď 
Komise k bodu 40).
110
Hlavními cíli Evropského fondu pro regionální 
rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti v programovém 
období 2007–2013 je snížit rozdíly v úrovni sociálně ‑
‑ekonomického rozvoje regionů EU, a nikoli nutně 
přispívat ke splnění lhůt podle směrnice o čištění 
městských odpadních vod, což spadá do odpověd ‑
nosti dotyčných členských států, a to nezávisle na 
výši přidělených finančních prostředků. Příspěvek 
z EFRR/Fondu soudržnosti v období 2007–2013 
přitom skutečně nemusí stačit ke splnění všech 
potřeb v oblasti kanalizační infrastruktury při plnění 
lhůt stanovených ve směrnici o čištění městských 
odpadních vod.
Doporučení 2 a)
Komise toto doporučení přijímá částečně.
Odpovědi Komise 63
Doporučení 3 c)
Komise toto doporučení přijímá a posoudí tuto 
možnost s ohledem na výsledky příslušné studie, 
která byla nedávno zahájena.
Doporučení 3 d)
Komise toto doporučení Účetního dvora přijímá.
V souladu s nařízením pro programové období 
2014–2020 Komise na základě posudků nezávislých 
odborníků (včetně nástroje JASPERS) zajistí, aby 
čistírny odpadních vod měly odpovídající velikost. 
Je však na uvážení členských států, zda bude prová ‑
děna analýza nákladů a přínosů.
Doporučení 3 e)
Komise toto doporučení přijímá. Komise však 
považuje za vhodné poznamenat, že členské 
státy nemají právní povinnost uplatňovat stávající 
postupy nebo účastnit se srovnávání čistíren (viz též 
odpověď Komise k bodu 71).
116
Komise je toho názoru, že skládkování nebo dlou ‑
hodobé ukládání kalů z čistíren odpadních vod 
v Rumunsku není udržitelné a u spolufinancovaných 
projektů by nemělo být tolerováno.
117
Komise uvažuje o revizi nařízení o hnojivech 
č. 2003/2003. Jednou ze zvažovaných možností je 
stanovit právně závazné mezní hodnoty těžkých 
kovů a případně zahrnout do revidovaného nařízení 
o hnojivech – vzhledem k jejich hnojivým vlast ‑
nostem – také kaly z čistíren odpadních vod, které 
budou tyto požadavky splňovat.114
Směrnice o čištění městských odpadních vod 
nereguluje velikost čistíren nad rámec všeobecných 
povinností podle článku 4. Kromě toho je důležité 
poznamenat, že tento druh infrastruktury má dlou ‑
hou životnost a je obtížné posuzovat jeho vhodnou 
velikost pouze z krátkodobého hlediska. Obecně 
může být velikost čistíren určena několika faktory, 
např. bezpečnostní rezervou, která má zajistit, aby 
bylo možné z dlouhodobé perspektivy dodržo ‑
vat směrnici o čištění městských odpadních vod, 
přičemž tyto faktory musí zohledňovat sezónní čin ‑
nosti/odchylky, jako jsou cestovní ruch, přítok vody 
při silných deštích či rezervu pro možná budoucí 
připojení v důsledku růstu počtu obyvatel (viz také 
odpověď Komise k bodu 65).
Doporučení 3 a)
Komise toto doporučení nepřijímá. Komise v sou ‑
časné době nezamýšlí provést posouzení vhodnosti 
koncentračních limitů ve směrnici o čištění měst ‑
ských odpadních vod ani tuto směrnici v blízké 
budoucnosti přezkoumávat.
Doporučení 3 b)
Komise toto doporučení nepřijímá.
Při přípravě svého sdělení o inspekcích v oblasti život ‑
ního prostředí v roce 2012 Komise široce posuzovala 
pravidla, kontrolní opatření a ověřování v souvislosti 
s právními předpisy EU v oblasti životního prostředí. 
Tato práce sice naznačila, že v řadě členských států je 
málo dostupných informací týkajících se kapacity jejich 
inspekčních režimů a použití sankcí je často různé3; 
Komise je nicméně toho názoru, že o druhu, počtu 
a četnosti kontrol a inspekcí lépe rozhodují orgány 
členských států na základě posouzení rizika. Pokud 
jde o pokuty, v současnosti jsou prováděny kontroly 
souladu na základě právních předpisů členských států 
použitých k dosažení souladu se směrnicí 2008/99/ES4, 
která mimo jiné stanoví sankce pro fyzické a právnické 
osoby v souvislosti s nejzávažnějšími případy porušo ‑
vání právních předpisů v oblasti životního prostředí, 
včetně těch, které se týkají směrnice 91/271/EHS (směr ‑
nice o čištění městských odpadních vod).
3 http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20
report%20inspections.pdf
4 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES ze dne 
19. listopadu 2008 o trestněprávní ochraně životního prostředí, 
Úř. věst. L 328, 6.12.2008, s. 28.
Odpovědi Komise 64
Doporučení 5 a)
Komise toto doporučení přijímá. Od členských států 
se prostřednictvím čl. 9 odst. 1 rámcové směrnice 
o vodě a prostřednictvím předběžné podmínky 
6.1 v příloze XI nařízení o společných ustanoveních 
č. 1303/2013 vyžaduje, aby prováděly vhodnou poli ‑
tiku v oblasti poplatků za vodu.
Komise však zdůrazňuje, že vzhledem k víceroz ‑
měrné povaze hodnot vody a k tomu, že míra 
cenové dostupnosti 4 % je orientační, spadá stano ‑
vení konečného poměru do působnosti členských 
států.
Doporučení 5 b)
Komise toto doporučení nepřijímá.
Za situace, kdy neexistuje konkrétní právní rámec, 
spadá odpovědnost za zajištění dostupnosti finanč ‑
ních prostředků na údržbu a obnovu do působnosti 
vlastníků a/nebo provozovatelů kanalizační infra ‑
struktury, a tedy do působnosti členských států.Doporučení 4 a)
Komise toto doporučení nepřijímá. Komise systema ‑
ticky vybízí členské státy, aby vhodné čištění kalů 
zahrnuly do věcného předmětu žádostí o financo ‑
vání významných projektů z fondů, jež předkládají. 
Komise však podle stávajícího právního rámce 
nemůže tento postup členským státům uložit, jeli ‑
kož členské státy nemají povinnost vázat konečné 
platby v rámci programů na existenci vhodného 
řešení pro opětovné použití kalů z čistíren odpad ‑
ních vod.
Doporučení 4 b)
Komise toto doporučení přijímá částečně. Komise 
v této fázi neplánuje navrhnout revizi směrnice 
o kalech z čistíren odpadních vod; před přijetím 
jakéhokoli budoucího rozhodnutí o přezkumu této 
směrnice hodlá nejprve rozhodnout o možné revizi 
nařízení o hnojivech.
118
Komise konstatuje, že rámcová směrnice o vodě 
(v článku 9) požaduje do roku 2010 zajistit, aby 
různá hospodářská odvětví přiměřeně přispívala 
k úhradě nákladů na vodohospodářské služby.
Komise má za to, že vhodný systém zpoplatňování 
je důležitý nejen z hlediska příspěvku z EFRR, ale 
je také žádoucí pro dlouhodobou finanční udr ‑
žitelnost provozu. Demotivační účinky způsobu, 
jakým je až dosud uplatňována zásada návratnosti 
nákladů, se podstatně zlepší, neboť potenciální 
příjemci v programovém období 2014–2020 nemusí 
nutně k určení deficitu financování svých projektů 
provádět analýzu nákladů a přínosů, ale lze použít 
paušální procentní sazbu příjmů ve výši 25 %.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Odpadní vody a kaly z čistíren odpadních vod mohou 
ovlivňovat kvalitu vody a půdy. EU proto přijala směrnice 
a spolufinancovala výstavbu stokových soustav a čistíren 
odpadních vod.
Účetní dvůr prověřoval provádění směrnice o čištění 
městských odpadních vod ve čtyřech členských státech 
v povodí Dunaje. Rovněž zkoumal vzorek 28 čistíren, aby 
ověřil, jak čistí odpadní vody, nakládají s kaly a zajišťují 
finanční udržitelnost.
Účetní dvůr předkládá doporučení, která se týkají způsobů, 
jak zlepšit účinnost, efektivnost a  udržitelnost čistíren, 
relevantnosti koncentračních limitů, využívání kalů 
a monitorování znečišťujících látek v kalech.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR