Zpráva se týká provádění vnitrostátních včelařských programů na období 2020–2022 vypracovaných na včelařské roky 2020–2022, které trvají od 1. srpna 2019 do 31. července 2022, a oznámených Komisi do 15. března 2019. Tyto programy byly následně v roce 2021 upraveny tak, aby byla jejich platnost prodloužena do 31. prosince 2022, jak vyžaduje čl. 55 odst. 1 nařízení o společné organizaci zemědělských trhů ve znění přechodného nařízení. Úpravou se rovněž zvýšil roční rozpočtový příděl EU ze 40 milionů EUR na 60 milionů EUR v roce 2021. Prodloužení programů umožňuje plynulý přechod od současných k budoucím intervencím obsaženým ve strategických plánech SZP. Zpráva nezahrnuje provádění v prodlouženém včelařském roce od 1. srpna 2021 do 31. prosince 2022. Úplnou zprávu o provádění v prodlouženém roce bude možné vypracovat až na konci roku 2023, protože platby příjemcům se prodlužují do 15. října 2023.

Pokud jde o med, je EU soběstačná pouze z 60 %. V roce 2021 se do EU dovezlo 173 403 tun medu v celkové hodnotě 406,1 milionů EUR. EU je po Severní Americe druhým největším dovozcem medu na světě a jejím hlavním dodavatelem je Ukrajina. Od roku 2019 se dovoz z Ukrajiny do EU zvýšil ze 44 523 tun v roce 2019 na 53 777 tun v roce 2021. Ve stejném období se zvýšil i dovoz z Číny, druhého největšího dodavatele EU, a to ze 45 108 tun na 48 109 tun, zatímco dovoz od třetího a čtvrtého dodavatele, tedy z Argentiny a Mexika, klesl z 21 269 tun a 18 205 v roce 2019 na 14 396 tun a 15 486 tun v roce 2021.

Nejnovější dostupné údaje o produkci a cenách v EU se týkají let 2017 a 2018 a členské státy je nahlásily v roce 2019 v rámci svých vnitrostátních včelařských programů na období 2020–2022. Členské státy by měly v roce 2023 nahlásit podobné údaje o trhu za roky 2021 a 2022.

(c) Racionalizace sezónního přesunu včelstev. Podpora opatření na pomoc při řízení sezónního přesunu včelstev, jako je identifikace úlů a rámků, vedení registru sezónních přesunů včelstev, investice do materiálu a vybavení usnadňujících sezónní přesun a mapování odrůd květin.

V roce 2021 bylo 54 % dostupných finančních prostředků použito na dvě opatření (technická pomoc a boj proti škůdcům napadajícím úly). V roce 2020 se podobně jako v předchozích letech společná míra u těchto opatření blížila 60 %. Odráží to trvalou potřebu vzdělávání včelařů a investic do vybavení pro chov včel, podporovaných v rámci opatření A (technická pomoc), a včelařských postupů za účelem boje proti nákazám a škůdcům napadajícím úly, podporovaných v rámci opatření B (boj proti škůdcům a nákazám napadajícím úly).

Pravidla pro výpočet přídělu EU na včelařské programy, stanovená v článku 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1366, se opírají o podíl úlů oznámený jednotlivými členskými státy, které se programu účastní, spolu se stanoveným minimálním příspěvkem EU ve výši 25 000 EUR na jeden program. Pokud by však členský stát požadoval méně prostředků, než na kolik má nárok na základě svého podílu úlů, mohou být zbývající finanční prostředky EU rozděleny mezi ostatní členské státy, které žádají více, než kolik by činil jejich teoretický podíl finančních prostředků.

Přestože roční financování členských států ve strategických plánech SZP již nebude založeno na počtu oznámených úlů, je stále důležité znát počet úlů v členských státech. Tyto informace jsou nezbytné k tomu, aby bylo možné sledovat vývoj v odvětví, vyhodnocovat dopad podpory a informovat evropské občany. V rámci budoucích plánů SZP v souladu s články 36 až 38 nařízení (EU) 2022/126jsou členské státy povinny zahrnout do svého strategického plánu popis spolehlivé metody výpočtu počtu úlů připravených k přezimování a oznámit počet úlů do 15. června každého roku. Tyto metody výpočtu oznámené členskými státy v rámci programů na období 2020–2022 i strategických plánů zůstávají relativně nezměněné v porovnání s prvními metodami oznámenými ve včelařských programech na období 2017–2019, které byly popsány v předchozí zprávě ze dne 17. prosince 2019.

6. VČELAŘSTVÍ VE STRATEGICKÝCH PLÁNECH SZP PO ROCE 2022

Od roku 2023 bude podpora odvětví včelařství poskytována prostřednictvím včelařských intervencí zahrnutých do vnitrostátních strategických plánů SZP. Zatímco v rámci nařízení o společné organizaci zemědělských trhů bylo provádění včelařských programů pro členské státy dobrovolné, od roku 2023 budou povinné. Zařazení včelařství do plánů SZP zvýší viditelnost tohoto odvětví a zajistí, aby byl zohledněn jeho přínos k plnění celkových cílů společné zemědělské politiky.

Financování včelařských intervencí, jak je stanoveno v příloze X nařízení o strategickém plánu SZP, zůstane v letech 2023 až 2025 beze změny, a to ve výši 60 milionů EUR na rozpočtový rok. Rozpočet na rok 2023 pokryje jak včelařské intervence prováděné v rámci strategických plánů (a vyplácené v období od 1. ledna 2023 do 15. října 2023), tak včelařská opatření prováděná od 1. srpna 2022 do 31. prosince 2022 v rámci stávajících včelařských programů (a vyplácená v období od 16. října 2022 do 15. října 2023). Stejně tak bude finanční krytí na další rozpočtové roky pokrývat výdaje na včelařské intervence prováděné v rámci strategických plánů a také případné zbytkové výdaje na včelařská opatření prováděná v rámci stávajících včelařských programů. Řada členských států skutečně využije finanční příděl na rok 2023 k úhradě opatření prováděných v posledních pěti měsících roku 2022, jak je avizováno v jejich strategických plánech. Další změna zavedená ve strategických plánech umožňuje členským státům zvýšit míru spolufinancování z minimálních povinných 50 % až na 70 % a dále tak posílit svůj rozpočet. Tři členské státy (BG, IT a LU) se rozhodly tak učinit; ostatní pokračují s povinnou minimální mírou spolufinancování ve výši 50 %.

Členské státy musí při stanovení svých včelařských intervencí na období 2023–2027 v rámci strategického plánu sledovat alespoň jeden ze specifických cílů SZP (čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) 2021/2115).

Podobně jako v současných programech bude podpora včelařství poskytována prostřednictvím řady intervencí, které vypracují členské státy ve spolupráci se zástupci organizací působících ve včelařské oblasti. Členské státy si mohou vybrat ze sedmi typů intervencí obsažených v článku 55 nařízení (EU) 2021/2115, které jsou uvedeny níže a které přechází z předchozích opatření podle nařízení o společné organizaci zemědělských trhů a dále rozšiřují rozsah poskytované podpory. Jsou jimi:

a) poradenské služby, technická pomoc, odborná příprava, informace a výměna osvědčených postupů, mimo jiné prostřednictvím budování sítí, pro včelaře a včelařské organizace;

investice do hmotných a nehmotných aktiv, jakož i jiná opatření zaměřená mimo jiné na:

I)boj proti škůdcům a nákazám napadajícím úly, zejména varroáze;

II)předcházení škodám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy a podpora vývoje a využívání postupů hospodaření přizpůsobených měnícím se klimatickým podmínkám;

III)obnovu včelstev v Unii včetně plemenitby včel;

IV)racionalizaci sezónního přesunu včelstev;

c) opatření k podpoře laboratoří, které provádějí analýzu včelařských produktů, ztrát včel nebo poklesů produktivity a látek, které jsou pro včely potenciálně toxické;

d) opatření k zachování nebo zvýšení stávajícího počtu úlů v Unii, včetně plemenitby včel;

e) spolupráce se subjekty specializovanými na provádění výzkumných programů v oblasti včelařství a včelařských produktů;

f) propagace, komunikace a marketing, včetně opatření k monitorování trhu a činností zaměřených zejména na zvyšování povědomí spotřebitelů o jakosti včelařských produktů;

g) opatření ke zlepšení jakosti produktů.

7. ZÁVĚR

Význam podpory odvětví včelařství si uvědomují všichni v EU, od institucí EU přes vnitrostátní a regionální orgány až po širokou veřejnost. Všechny členské státy v minulých letech realizovaly včelařské programy v úzké spolupráci s tímto odvětvím a jeho zástupci, ačkoliv se jednalo o programy dobrovolné. Zahrnutí podpory včelařství do strategických plánů SZP jako povinné složky pro všechny členské státy dále zdůrazňuje význam tohoto odvětví a uznává jeho přínos k plnění specifických cílů SZP, zejména při zvyšování biologické rozmanitosti a ochraně stanovišť. Uznává také cennou podporu, kterou tyto programy poskytují při řešení narůstajících výzev v oblasti včelařství, jež jsou umocněny změnou klimatu.

Rozsah opatření se v průběhu let rozšířil, zejména v souvislosti s nejnovějšími typy intervencí zavedenými v nařízení o strategickém plánu SZP. Tyto intervence rozšiřují a zdokonalují předchozí opatření a poskytují širší rozsah možných opatření k uspokojení potřeb tohoto odvětví ve všech členských státech. Spolu s tím by výrazné navýšení finančních prostředků od roku 2021 a prostor poskytnutý členským státům pro zvýšení jejich vnitrostátního spolufinancování měly zajistit zdroje potřebné pro toto odvětví ke zlepšení produkce včelařských produktů a jejich uvádění na trh a zároveň uspokojení rozmanitých potřeb včelařů v celé EU. To je dobrým znamením pro pokračující vysoké využívání dostupných prostředků ve všech členských státech.

Dobrým ukazatelem pozitivního dopadu těchto programů na odvětví je počet úlů, který se rok od roku zvyšuje. Ne vždy je to však doprovázeno zvýšením produkce, která je mimo jiné silně závislá na klimatických podmínkách. Celková ziskovost odvětví závisí také na tom, aby byla včelařům za jejich produkty vyplácena spravedlivá cena. Průměrné ceny medu v EU se v průběhu let příliš nezvýšily, zatímco výrobní náklady stále rostou a dovozní ceny klesají. K překonání takového množství problémů je potřeba společného úsilí všech. To podtrhuje potřebu pokračovat v podpoře tohoto odvětví, zejména vzhledem k neocenitelné úloze, kterou včely plní z hlediska zemědělství a životního prostředí.