Sdělení komise Evropskému parlamentu a Radě - Činnost Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí v oblasti přenosných nemocí: pozitivní výsledky dosažené od vzniku střediska, plánovaná činnost a potřeby v oblasti zdrojů {SEK(2008) 2792} /* KOM/2008/0741 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 13.11.2008 KOM(2008) 741 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Činnost Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí v oblasti přenosných nemocí: pozitivní výsledky dosažené od vzniku střediska, plánovaná činnost a potřeby v oblasti zdrojů {SEK(2008) 2792} SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Činnost Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí v oblasti přenosných nemocí: pozitivní výsledky dosažené od vzniku střediska, plánovaná činnost a potřeby v oblasti zdrojů Úvod Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) je agenturou Evropské unie (EU) a jeho úkolem je monitorovat a posuzovat ohrožení lidského zdraví přenosnými nemocemi a informovat o něm. Středisko sídlí ve Stockholmu a svoji činnost zahájilo v květnu 2005. Oblast veřejného zdraví zůstává v rámci EU zejména v pravomoci členských států, zatímco ECDC podporuje práci národních agentur pro kontrolu nemocí v Evropě. Středisko shromažďuje informace o epidemiích z celého světa a podporuje systém rychlého varování fungující v celé EU při propuknutí infekčních nemocí. Vytváří statistiky a analýzy na úrovni EU týkající se všech hlavních infekčních nemocí. Jakmile systém varování rozpozná propuknutí nemoci s významem pro celou EU nebo je-li ve statistikách zpozorován znepokojující trend, ECDC urychleně posoudí míru ohrožení veřejného zdraví v Evropě. V případě otázek, které vyžadují vědecké poradenství na úrovni EU, shromáždí ECDC znalosti a expertizu z celé Evropy a potřebné poradenství poskytne. Na žádost členského státu vyšle ECDC v rámci podpory vnitrostátních orgánů, které se propuknutím nemoci zabývají, do dané oblasti odborníky. V rámci všech svých činností ECDC úzce spolupracuje s Evropskou komisí, členskými státy a dalšími partnery, jako je například Světová zdravotnická organizace (WHO), s cílem předcházet nemocem a kontrolovat je a svá zjištění sděluje evropským aktérům v oblasti veřejného zdraví a širší evropské veřejnosti. Z výsledků nezávislého vyhodnocení činnosti ECDC vyplývá, že nejdůležitější zainteresované strany – Komise a členské státy – oceňují služby, které středisko poskytuje, a považují jej za významný přínos v boji proti infekčním nemocem. Středisko se nicméně stále nachází v rané fázi vývoje. Základní služby, které poskytuje, jsou užitečné, přesto však nesplňují všechny potřeby a očekávání zainteresovaných stran. Například je třeba vyvinout rozsáhlou dodatečnou činnost pro zlepšení kvality a srovnatelnosti údajů z celé EU týkajících se dozoru nad nemocemi. Pokud jde o budování kapacit členských států v oblasti veřejného zdraví, vyžaduje činnost ECDC konsolidaci a rozvoj, přičemž odborná podpora, kterou středisko může jednotlivým vnitrostátním orgánům nabídnout, je v současnosti spíše omezená. Navíc zbývá mnoho práce při budování znalostní základny shromažďující účinná preventivní opatření proti infekčním nemocem. V roce 2007 přijala správní rada ECDC, která se skládá ze zástupců všech členských států, Evropské komise a Evropského parlamentu, víceletý strategický program střediska do roku 2013[1], který stanoví cíle, jichž by mělo středisko podle očekávání do roku 2013 dosáhnout, a k tomu potřebné zdroje. Přestože je míra investic požadovaná pro tento program značná, je třeba ji posuzovat v kontextu dopadu infekčních nemocí jak na ekonomiku, tak na člověka. Účinná spolupráce na úrovni EU může pomoci zlepšit úsilí v oblasti prevence a kontroly nemocí v celé Evropě, posílit připravenost proti velkým epidemiím a zajistit, aby se nemoci, které se vyskytují s určitou pravidelností, dostaly co nejrychleji pod kontrolu. Posílení kapacit v této oblasti na úrovni EU tudíž představuje rozumnou investici. 1. Cíl tohoto sdělení Cílem tohoto sdělení a přiloženého finančního výkazu je poskytnout přehled o činnosti ECDC během prvních tří let jeho existence a o plánech budoucího rozvoje. Sdělení se proto zaměří zejména na: - priority stanovené ve víceletém strategickém programu ECDC na období 2007–2013, jež mají zajistit, aby středisko splnilo svůj mandát posílit ochranu Evropy proti infekčním nemocem, - finanční výhled 2007–2013, - základní prvky výsledků externího vyhodnocení střediska, - přínos střediska pro Evropu během prvních let jeho existence. 2. Stávající mandát Podle nařízení ES č. 851/2004, kterým se ECDC zřizuje, by „posláním střediska mělo být rozpoznávat, posuzovat a oznamovat stávající nebo vznikající ohrožení lidského zdraví přenosnými nemocemi a informovat o něm. V případě vzplanutí nemoci neznámého původu, která se může šířit ve Společenství nebo do Společenství, by středisko mělo být zmocněno jednat z vlastního podnětu, dokud nebude znám zdroj nákazy, a potom ve spolupráci s příslušnými dotyčnými orgány na úrovni členského státu, případně Společenství.“ 3. Nejdůležitější výsledky (2005–2007) Přehled Je důležité si uvědomit, že v oblasti dozoru nad nemocemi a rychlého varování stavělo ECDC na systémech, které byly zavedeny ještě před jeho vznikem. První sítě pro sběr celoevropských dat o infekčních nemocech (HIV/AIDS a tuberkulóze) byly vytvořeny více než deset let před zahájením činnosti ECDC. V roce 2005, kdy ECDC zahájilo svoji činnost, existovalo celkem 17 specializovaných sítí dozoru, které sbíraly data o různých nemocech nebo skupinách nemocí. Každá tato síť měla vlastní struktury, systémy podávání zpráv a databáze. Jedním z hlavních úkolů ECDC v počáteční fázi jeho existence bylo přejít na integrovanější systém sběru dat o infekčních nemocech na úrovni EU. ECDC postupně přebíralo činnost těchto sítí a vytvořilo jedno centrální kontaktní místo pro data na úrovni EU. V oblasti včasného varování spravuje ECDC jménem Evropské komise od roku 2007 systém včasného varování a reakce EU pro účely prevence a kontroly přenosných nemocí (Early Warning and Response System – EWRS). Tento bezpečnostní systém umožňuje orgánům veřejného zdraví členských států vzájemně se varovat v případě propuknutí nemocí, jež se mohou rozšířit i do dalších zemí. Tento systém fungoval již několik let před vznikem ECDC, středisko ho však obohacuje o svoji schopnost analyzovat informace o epidemiích, které získává z médií a dalších neoficiálních zdrojů z celého světa, a dále kapacitu urychleně analyzovat ohrožení, jakmile jsou rozpoznána. Schopnost ECDC vyhodnocovat rizika a poskytovat vědecké poradenství, a tudíž přispívat k rozhodovacímu procesu na úrovni EU, představuje nový vývoj v oblasti bezpečnosti zdraví v Evropě. V roce 2003, kdy se zdrojem obav na celém světě a ve všech zemích EU stal SARS, neexistoval žádný mechanismus, který by zajistil společné hodnocení rizika pro Evropu nebo který by vydal doporučení ohledně potřebné reakce. Země zaujaly rozdílná stanoviska například v otázce, zda by měly být osoby vstupující do EU ze zasažených zemí testovány na SARS, nebo v otázce, zda občanům EU cesty na Dálný východ nedoporučovat. Význam společného stanoviska EU v souvislosti s těmito opatřeními je následující: vzhledem k otevřeným hranicím mezi zeměmi EU je kontrola osob vstupujících do EU účinná pouze tehdy, je-li prováděna všemi členskými státy. Kromě zavádění kapacit a systémů, jež mají reagovat na mimořádná ohrožení, pracuje ECDC spolu s Komisí a členskými státy na posílení připravenosti EU na epidemie a na posílení jejích celkových systémů prevence a kontroly hlavních infekčních nemocí, které ohrožují zdraví lidí. Tyto prvky budování připravenosti a posilování znalostní základny veřejného zdraví představují na úrovni EU novou činnost. Přestože odborná příprava odborníků na veřejné zdraví byla financována v rámci programu veřejného zdraví EU ještě před vznikem ECDC, středisko tuto funkci budování kapacit velice významně rozšířilo. Středisko je pověřeno identifikací nedostatků v oblasti znalostí o veřejném zdraví založených na důkazech a rozpoznávání těchto nedostatků je pravidelně součástí vědeckého poradenství a stanovisek vydávaných ECDC. Aby mohlo reagovat na potřeby v oblasti výzkumu veřejného zdraví, středisko úzce spolupracuje s generálním ředitelstvím pro zdraví a spotřebitele (GŘ SANCO), a to na jeho programu zdraví, a s generální ředitelstvím pro výzkum (GŘ RTD), zejména na jeho rámcovém programu. Koordinace s GŘ SANCO zahrnuje formální setkání mezi ECDC a oddělením SANCO C3, jejichž cílem je sdílet pracovní programy a dvakrát za měsíc činnost monitorovat prostřednictvím videokonferencí. Koordinace s GŘ RTD je zajištěna prostřednictvím účasti ředitelky ECDC na poradním výboru GŘ RTD, jehož je členkou (zejména z důvodu identifikace potřeb v oblasti výzkumu veřejného zdraví odborníky ECDC s ohledem na výzvy k předkládání návrhů vyhlašované GŘ RTD). Kromě toho dochází k častým kontaktům mezi Komisí a pracovníky ECDC v souvislosti s řadou iniciativ a při diskusích o potřebách v oblasti výzkumu; z poslední doby lze uvést například setkání o potřebě nových diagnostických nástrojů pro tuberkulózu a setkání týkající se potřeby výzkumu o přenosu chřipky. Prostřednictvím těchto formálních i neformálních mechanismů se ECDC v rámci své činnosti zaměřuje na vytvoření součinnosti s ostatními programy financovanými Společenstvím a snaží se vyhnout vzájemnému překrývání činnosti s těmito programy. Vyhodnocení střediska Externí vyhodnocení střediska bylo objednáno na základě veřejné výzvy k podávání návrhů v květnu 2007 a mělo zhodnotit a) případnou nutnost rozšíření rozsahu poslání střediska na další příslušné činnosti na úrovni Společenství v oblasti veřejného zdraví, zejména na sledování zdravotního stavu, a b) časový rozvrh dalších takových přezkumů (článek 31 nařízení č. 851/2004/ES). Závěrečná zpráva[2] byla správní radě předložena v září 2008. Hodnotitelé dospěli k závěru, že „ECDC za daných okolností, tj. skutečnosti, že funguje pouhé dva roky, odvedlo dobrou práci.“ Zpráva na závěr uvádí, že „ existence ECDC je oprávněná a středisko může začít svoji činnost prohlubovat “ a dále potvrzuje, že „ středisko představuje v boji proti přenosným nemocem významný přínos, úspěšně se etablovalo jako nezávislé centrum vědecké excelence, zainteresované strany uznávají jeho přínos, zejména díky velice užitečným informacím, jež poskytuje, a kontaktům, které zprostředkovává, a oceňují jeho výraznou přítomnost na mezinárodní scéně. “ Hodnotitelé rovněž identifikovali řadu otázek, které je třeba řešit, zejména další rozvoj spolupráce v oblasti sdělování nebezpečí mezi různými zúčastněnými aktéry a objasnění úloh a oblastí odpovědnosti Komise, ECDC a členských států, pokud jde o hodnocení a řízení rizik. Externí hodnotitelé rovněž doporučili, že by ECDC mělo i nadále zlepšovat účinnost, zejména dalším rozvojem informačních systémů řízení střediska, větší koordinací mezi organizačními jednotkami a horizontálními programy zaměřenými na specifické nemoci a lépe definovanými pracovními postupy. Pokud jde o možnou změnu mandátu agentury, dospěla externí hodnotící zpráva k závěru, že ECDC by se mělo zaměřit na konsolidaci stávajících úkolů, což mu umožní zahájit novou činnost v rámci současného mandátu. 4. Úkoly (2007–2013) Splnění mandátu prostřednictvím provádění víceletého strategického programu V souladu s čl. 14 odst. 5 písm. d) zakládajícího nařízení ECDC přijala v červnu 2007 správní rada střediska víceletý strategický program na období 2007–2013, který stanoví rámec pro provádění úkolů střediska, které jsou definovány v jeho mandátu. V souladu s tímto programem byly vytvořeny roční pracovní programy střediska na rok 2007 a 2008. Analýza situace přenosných nemocí v EU vypracovaná v souvislosti s první výroční epidemiologickou zprávou středisku umožnila rozpoznat hlavní problémy, kterým Evropa čelí. Cílem víceleté strategie je se těmito problémy zabývat. Bylo stanoveno sedm operačních cílů. Činnost bude rozšířena na řadu prioritních kroků. Níže uvedená tabulka představuje shrnutí hlavních os víceletého strategického programu a jejich propojení se stávající operační strukturou ECDC. Cíle ECDC v rámci víceletého strategického pracovního programu 2007–2013 | Struktura ECDC (a odkaz na zakládající nařízení) | Do roku 2013 | 1. „ECDC bude významným přínosem pro vědeckou znalostní základnu přenosných chorob a jejich zdravotních důsledků, jejich určujících faktorů, metod jejich prevence a kontroly a jejich základních charakteristik, které zlepšují účinnost a efektivitu programů prevence a kontroly těchto nemocí.“ | Programy zaměřené na specifické nemoci: a. Infekce dýchacích cest (chřipka a tuberkulóza); b. Sexuálně přenosné infekce včetně HIV a viry přenosné krví; c. Nemoci a zoonózy přenášené potravinami a vodou; d. Nově se objevující nemoci a nemoci přenášené vektory; e. Nemoci, kterým lze předcházet očkováním; f. Antimikrobiální rezistence a infekce spojené se zdravotní péčí. (Článek 2 rozhodnutí č. 2119/98/ES) | 2. „ECDC bude ústředním místem pro dozor nad přenosnými nemocemi v Evropské unii a směrodatným referenčním bodem pro posílení systémů dozoru v členských státech.“ | Dozor (Články 5, 11) | 3. „Pověst ECDC jako střediska vědecké excelence s vedoucí úlohou bude u jeho partnerů v oblasti veřejného zdraví pevně zakotvena a ECDC se pro Komisi, Evropský parlament, členské státy a jejich občany stane hlavním zdrojem vědeckých informací a poradenství o přenosných nemocech.“ | Vědecké poradenství (Článek 6) | 4. „ECDC bude podpůrným referenčním bodem v Evropské unii pro zjišťování, posuzování, vyšetřování a koordinovanou reakci na ohrožení vznikající v souvislosti s přenosnými nemocemi, včetně ohrožení spojeného se záměrným vypouštěním biologických činitelů, a s nemocemi neznámého původu.“ | Připravenost a reakce (Články 8, 10) | 5. „Do roku 2013 bude ECDC klíčovým podpůrným referenčním centrem v Evropské unii pro posílení a budování kapacit v oblasti prevence a kontroly přenosných nemocí a nemocí neznámého původu prostřednictvím odborné přípravy.“ | Odborná příprava (Článek 9) | 6. „Do roku 2013 budou data produkovaná ECDC představovat hlavní evropský zdroj směrodatných a nezávislých vědeckých a technických informací v dané oblasti a ECDC bude podpůrným referenčním bodem v Evropské unii pro sdělování nebezpečí o přenosných nemocech.“ | Sdělení v oblasti zdraví (Články 11, 12) | 7. „ECDC bude mít se všemi členskými státy, Komisí a dalšími příslušnými agenturami Evropské unie strukturovaný program spolupráce pro přenosné nemoci a bude úzce spolupracovat s WHO a dalšími vybranými partnery na regionální i globální úrovni.“ | Partnerství (Články 4, 5, 10, 12) | 8. „Zajistí správu, vedení, efektivní řízení, organizaci a vysokou kvalitu poskytovaných služeb a usnadní operační činnost střediska; zajistí, aby lidské i finanční zdroje byly řádně a efektivně řízeny a aby ve středisku vládlo dobré pracovní prostředí.“ | Kabinet ředitele a správní oddělení | Plánovaná prioritní činnost a s ní související potřeby personálního zajištění Hlavním úkolem při rozvoji ECDC je zajistit dostatek odborníků ve všech 55 oblastech nemocí, za které ECDC odpovídá. Tento cíl však není ještě splněn. Z toho důvodu se počítá s výrazným dodatečným navýšením lidských zdrojů v programech zaměřených na specifické nemoci, zatímco zvýšení kapacity organizačních jednotek se zaměří na expertizu v oblasti nemocí. Odbornost potřebná pro úkoly v ECDC je nicméně specializovaná, přičemž potřeba jsou zejména lékaři, z čehož plynou návrhy na zařazení odpovídajícího stupně[3], a dále technická a administrativní podpora, která vědeckým pracovníkům umožní plně se věnovat odborné činnosti. Ukazatelé pracovního vytížení 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Rozdíl 2008/2010 v % | Zvýšení počtu pracovníků 2008/2010 | Cíl 1 (Programy zaměřené na specifické nemoci) | 89 % a) | Počet (existujících) plánů v EU zaměřených na specifické nemoci | 0 | 1 | 2 | 5 | 400 % | Počet iniciativ na podporu plánů zaměřených na specifické nemoci a posílení jednotlivých zemí | 3 | 7 | 14 | 18 | 157 % | Počet cest do jednotlivých zemí | 4 | 7 | 10 | 15 | 114 % | Dokumenty s pokyny pro plány zaměřené na specifické nemoci | 3 | 5 | 9 | 12 | 140 % | a) 16 dalších pracovníků k dosažení celkového počtu 34, včetně zejména předních odborníků na antimikrobiální rezistenci, dozor nad legionellou, nemoci přenášené potravinami a vodou a chřipku; prioritní oblasti, kde je třeba budovat nebo posilovat kapacity. | Cíl 2 (Dozor) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 45 % b) | Podpora TESSy* / školení v členských státech | 0 | 215 | 150 | 150 | -30 %** | Lepší informace o nemocech hlášených v rámci TESSy (47 nemocí) | 8 | 12 | 18 | 27 | 125 % | Počet zpráv | 2 | 4 | 8 | 11 | 175 % | Počet odborných setkání | 14 | 17 | 28 | 28 | 65 % | (koordinační skupiny, pracovní skupiny pro dozor) | *TESSy: Evropský systém dozoru | **Výchozím rokem je rok 2008, kdy byl TESSy zaveden, z toho důvodu se v tomto roce konalo více školení | b) 10 dalších pracovníků k dosažení celkového počtu 32, kterých je třeba pro zlepšení koordinační kapacity a expertizy s cílem zajistit přesun všech sítí do ECDC, zejména odborné pozice v oblasti správy dat a obecného dozoru | Cíl 3 (Vědecké poradenství) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 59 % c) | Počet vědeckých stanovisek a doporučení pro členské státy | 10 | 12 | 14 | 20 | 67 % | Počet rychlých doporučení vyžádaných Komisí/ Evropským parlamentem | 8 | 20 | 30 | 30 | 50 % | Počet zpráv/aktuálních informací přinášejících kritická vědecká zjištění | 50 | 75 | 120 | 150 | 100 % | Počet odborných setkání | 7 | 10 | 25 | 35 | 250 % | Týdenní počet hodin věnovaných vědecké podpoře | 100 | 150 | 180 | 200 | 33 % | c) 10 dalších pracovníků k dosažení celkového počtu 27, kterých je třeba pro vědecké poradenství, rozšíření činnosti v oblasti environmentálních faktorů infekčních nemocí (změny klimatu) a ekonomické kapacity v souvislosti se zatížením nemocemi, všechny klíčové oblasti pracovního programu | Cíl 4 (Připravenost a reakce) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 57 % d) | Monitorovaná ohrožení | 168 | 300 | 350 | 400 | 33 % | Počet zaznamenaných aktualizovaných zpráv | 1 360 | 2 400 | 2 800 | 3 200 | 33 % | Posuzovaná ohrožení | 142 | 250 | 300 | 330 | 32 % | Ohrožení vyžadující specifickou reakci | 66 | 110 | 130 | 150 | 36 % | Posouzení ohrožení zveřejněná prostřednictvím EWRS/internetových stránek | 9 | 16 | 18 | 20 | 25 % | d) 8 dalších pracovníků k dosažení celkového počtu 22, zejména s cílem doplnit kapacitu připravenosti a reakce; rozvíjet expertizu v oblasti bioterorismu, rozšiřovat kapacity pro zjišťování ohrožení a zajistit ucelené pokrytí všech členských států | Cíl 5 (Odborná příprava) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 33 % e) | Počet osob vyškolených v rámci EPIET (European Programme for Intervention Epidemiology Training - Evropský program pro odbornou přípravu v oblasti intervenční epidemiologie) | 18 | 19 | 22 | 27 | 42 % | Účastníci z členských států | 185 | 280 | 320 | 400 | 43 % | Počet týdnů věnovaných odborné přípravě | 15 | 20 | 23 | 26 | 30 % | e) 2 další pracovníci k dosažení celkového počtu 8, pro další rozvoj kapacit odborné přípravy | Cíl 6 (Komunikace v oblasti zdraví) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 67 % f) | Počet mezinárodních setkání | 4 | 6 | 7 | 75 % | Počet předplatitelů Eurosurveillance | 10 256 | 14 300 | 16 000 | 17 500 | 22 % | Počet článků publikovaných v Eurosurveillance | 254 | 310 | 335 | 360 | 16 % | Počet položek na internetových stránkách | 2 484 | 3 500 | 10 000 | 15 000 | 329 % | Počet mnohojazyčných položek na internetových stránkách | 0 | 400 | 2 000 | 3 000 | 650 % | Počet sad nástrojů ke kampani o veřejném zdraví | 1 | 2 | 3 | 3 | 50 % | Počet informačních stánků na vědeckých setkáních | 9 | 18 | 25 | 30 | 67 % | Počet tiskových zpráv/prohlášení | 40 | 45 | 50 | 60 | 33 % | Počet multimediálních zpráv / internetových přenosů | 7 | 5 | 8 | 12 | 140 % | f) 10 dalších pracovníků k dosažení celkového počtu 25, na posílení komunikace v oblasti zdraví (tento bod byl rovněž vyzdvižen externími hodnotiteli) s cílem zajistit účinnou komunikaci a její větší dopad v členských státech, informace pro média a veřejnost; odborníci na komunikaci ve vědě, webové služby, redaktoři | Cíl 7 (Partnerství) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 50 % g) | Počet kontaktů s příslušnými subjekty | 75 | 85 | 90 | 95 | 12 % | Setkání/videokonference s Komisí/Evropským parlamentem/institucemi EU | 52 | 65 | 77 | 82 | 26 % | Setkání/videokonference s WHO | 18 | 24 | 30 | 30 | 25 % | Setkání/videokonference s kandidátskými zeměmi | 0 | 10 | 18 | 24 | 140 % | g) 2 další pracovníci k dosažení celkového počtu 6, které je třeba přijmout z důvodu rostoucího pracovního vytížení v důsledku vzniku příslušných subjektů a nutnosti posílit kontakty s orgány EU, včetně v oblasti politiky sousedství | Cíl 8 (Interní činnost) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 35 % h) | Ukazatele v cíli 8 jsou spíše kvantitativního než kvalitativního rázu a vypovídají o přiměřenosti (pokud jde o čas a kvalitu) odezvy na operační požadavky. | Níže jsou uvedeny některé použitelné ukazatele, které závisí na rozpočtu a na navýšení počtu pracovníků. | Počet závazků | 359 | 450 | 500 | 550 | 22 % | Počet plateb | 3 885 | 5 000 | 6 500 | 7 000 | 40 % | Počet rezervovaných služebních cest | 660 | 810 | 950 | 1 050 | 30 % | Denní počet dotazů směřovaných na helpdesk pro informační a komunikační technologie | 15 | 35 | 50 | 55 | 57 % | Počet účastníků na setkáních/seminářích atd. | 1 571 | 1 704 | 1 800 | 1 950 | 14 % | Počet přijímacích pohovorů | 470 | 390 | 390 | 290 | -26 %* | *jakmile budou potřební pracovníci přijati, bude se konat méně pohovorů, předpokládá se však větší důraz na potřeby v oblasti učení a rozvoje pracovníků | h) 12 dalších pozic, včetně odborníka na strategické řízení, vedoucího vědeckého pracovníka, vedoucího správy budov, specialistů v oblasti informační a komunikační technologie, bezpečnosti a kontinuity provozu; tito pracovníci jsou potřeba v souvislosti s růstem organizace a specifickou oblastí její činnosti | Rozvoj zdrojů č. 2 | Dozor | 13 | 22 | 10 | 32 | č. 3 | Vědecké poradenství | 12 | 17 | 10 | 27 | č. 4 | Připravenost a reakce | 11 | 14 | 8 | 22 | č. 5 | Odborná příprava | 5 | 6 | 2 | 8 | č. 6 | Komunikace v oblasti zdraví | 7 | 15 | 10 | 25 | č. 7 | Partnerství | 2 | 4 | 2 | 6 | č. 8 (interní činnost) | Správa, řízení, administrativní služby | 8 20 | 8 26 | 2 10 | 10 36 | Celkem | 90 | 130 | 70 | 200 | Finanční dopad navýšení počtu pracovníků je již započítán do rozpočtového výhledu střediska. Výše předpokládaných dotací z rozpočtu Společenství je plně v souladu se stávajícím finančním plánem Komise, podle linií víceletého finančního rámce na období 2007–2013. Částky jsou uvedeny v milionech EUR Základní rozpočet (při současných cenách) ECDC podle finančního rámce na období 2007–2013 Níže uvedená tabulka uvádí vývoj rozpočtových prostředků na období 2007–2013. Částky jsou uvedeny v tisících EUR 17 03 03 01 | Nepov. | Rozl. | NE | ANO | NE | č. 3b | 17 03 03 02 | Nepov. | Rozl. | NE | ANO | NE | č. 3b | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Provozní výdaje[4] | Členské státy EHP/ESVO | f | 0,604 | 0,935 | 1,000 | 1,450 | 1,500 | 1,530 | 1,550 | 8,569 | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 28,309 | 40,235 | 50,700 | 57,850 | 59,000 | 60,230 | 61,350 | 355,719 | 4.1.2. Soulad s finančním plánem ( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[5] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů ( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy. ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: 4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1. Nevztahuje se na tento návrh. 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeby, která mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu EU je vystavena celé řadě infekčních nemocí – nemocí, které budou lidské zdraví v dohledné budoucnosti i nadále ohrožovat. Vzhledem k tomu, že se lidé, zvířata i zboží mohou v rámci Unie pohybovat téměř volně, je potřeba společného přístupu, který by bránil šíření těchto nemocí, stále naléhavější a jasnější. Ačkoliv se oblast prevence a zdravotní péče do velké míry stále řídí zásadou subsidiarity, je zřejmé, že pro podporu koordinovaného přístupu je potřeba středisko, jakým je ECDC. Kromě utrpení obyvatel s sebou infekční nemoci také přinášejí výrazné zatížení státního rozpočtu: bakterie odolné vůči antibiotikům způsobují infekce, které prodlužují pobyt v nemocnici a vyžadují specifické léčebné postupy; odhaduje se, že nová pandemie chřipky by zemím způsobila ekonomické ztráty odpovídající několika procentním jednotkám jejich HDP; léčba infekce HIV znamená pro některé členské státy výrazné náklady. I prevence infekčních nemocí něco stojí: téměř všechny děti v celé Unii dostávají šest různých očkovacích látek, což obnáší nezanedbatelné náklady. Úkolem ECDC je pomoci vyvinout nejlepší a nejhospodárnější metody prevence a usnadnit jejich zavádění v členských státech. Konečným cílem je nemoci zcela vymýtit, což – jak se ukázalo v případě pravých neštovic před 30 lety – by znamenalo výrazný ekonomický přínos. U mnoha nemocí toto nemusí být možné, ovšem úplné vymýcení například spalniček v EU je cíl zcela reálný. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Přidaná hodnota zásahu se strany Společenství a potřeba lepší spolupráce členských států byly zdůvodněny v návrhu z roku 2003, který vyústil ve vznik agentury. Od té doby ECDC těmto očekáváním dostála ve všech oblastech svého mandátu. Přidaná hodnota příspěvku ECDC na úrovni EU spočívá v poskytování konsolidované analýzy a přehledu důkazů na podporu prevence a kontroly přenosných nemocí. Spolu s příslušnými subjekty středisko identifikuje nedostatky a pomáhá definovat a podporovat agendu výzkumu v oblasti veřejného zdraví. Díky koordinovanému přístupu k dozoru na evropské úrovni může být standardizován sběr dat i zvýšena hospodárnost a zároveň poskytována srovnatelná data, která budou zdrojem informací pro tvůrce politik v oblasti účinných preventivních a kontrolních opatření. Středisko rovněž slouží jako platforma pro interakci členských států, v rámci níž si státy mohou vyměňovat osvědčené postupy, jež vycházejí ze zásahů provedených na základě důkazů. ECDC centrálně zpracovává posouzení a pokyny pro celou Unii – o tuto službu mají zájem zejména malé země nebo země s omezenou kapacitou v této oblasti. V rámci své činnosti týkající se připravenosti poskytuje středisko členským státům pravidelně aktuální informace o mezinárodní epidemiologické situaci, přičemž tato činnost může časem nahradit nutnost investovat do sběru informací o epidemiích, který provádí každá země zvlášť a který je náročný z hlediska zdrojů. Prostřednictvím rychlého posouzení situace v oblasti veřejného zdraví může ECDC rovněž usnadnit koordinovanou reakci na ohrožení, která se dotýkají více členských států. Funkce dozoru i reakce staví na společných metodách celé EU, které jsou vyučovány v rámci různých kurzů, jež středisko pořádá pro vládní odborníky z členských států v této oblasti. ECDC podporuje Komisi ve vývoji aktivních sítí pro sdělování nebezpečí, jelikož díky spolehlivým komunikačním sítím vytvořeným v „klidných dobách“ může být komunikace na evropské i vnitrostátní úrovni v reakci na významné zdravotní krize vnímána jako správně načasovaná, spolehlivá, konzistentní a směrodatná. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Středisko přispívá k cílům programu veřejného zdraví (kapitola 17 03 rozpočtu Společenství) Krátkodobé a střednědobé cíle střediska jsou představeny v souvislosti s víceletým strategickým programem na období 2007–2013, jak upozorňuje toto sdělení. 5.4. Způsob provádění (orientační) ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury ( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ( Sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Očekává se, že ECDC bude poskytovat vysoce kvalitní a specializované služby (na základně transparentních postupů), které vyžadují důkladné monitorování založené na ukazatelích krátkodobých výsledků. Tento systém je navržen tak, aby v první řadě odpověděl na otázku, jestli činnost ECDC přináší pozitivní změny, které jeho zakládající nařízení a víceletý strategický program na období 2007–2013 vytyčily. Při zahájení víceletého strategického programu byly správní radě předloženy specifické ukazatele, které byly schváleny (březen 2008). Pomocí těchto ukazatelů bude po celé období monitorován pokrok při plnění stanovených cílů, a budou tudíž zajištěny klíčové informace pro konečné hodnocení míry, do jaké byly cíle v roce 2013 splněny. Při stanovení uvedených ukazatelů byly použity tyto zásady: Na každý cíl připadá jeden soubor ukazatelů zvolený tak, aby informace z něj vyplývající umožňovaly jasně posoudit, zda a do jaké míry byl cíl splněn. Všechna kritéria musela být formulována jasně a co nejstručněji. Počet kritérií byl co nejvíce omezen, nicméně byl stanoven tak, aby umožnil posoudit dosažené cíle v každé oblasti. Kritéria jsou realisticky měřitelná a obnášejí přiměřené pracovní vytížení. Pro každý ukazatel byl proveden rozbor navrhovaného zdroje dat, jeho dostupnosti a spolehlivosti a v ECDC byl zaveden speciální informační systém pro systematický sběr a analýzu dat. V polovině programového období 2007–2013 (tj. v roce 2010) správní rada dosažený pokrok zhodnotí. Konečné hodnocení výsledků víceletého programu v roce 2013 bude načasováno tak, aby jej správní rada měla k dispozici v době, kdy bude rozhodovat o dalším víceletém strategickém programu na období 2014–2020. Pracovníci ECDC budou navíc na konci každého roku systematicky hodnotit provádění aktuálního ročního pracovního plánu a budou společně posuzovat kvalitu jeho produktů a účinnost prováděcího procesu. Nejdůležitější body hodnocení budou zařazeny do výroční zprávy ředitele určené správní radě. 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante) Nevztahuje se na tento návrh. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Externí vyhodnocení střediska bylo objednáno 20. května 2007 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004. „Článek 31: Do 20. května 2007 objedná středisko na základě směrnice vydané správní radou v dohodě s Komisí nezávislé externí vyhodnocení dosažených výsledků. Vyhodnocení má posoudit: a) případnou nutnost rozšíření rozsahu poslání střediska na další příslušné činnosti na úrovni Společenství v oblasti veřejného zdraví, zejména na sledování zdravotního stavu; a b) časový rozvrh dalších takových přezkumů.“ Středisko vyhlásilo veřejnou výzvu k podávání návrhů. Směrnice byly dokončeny pracovní skupinou správní rady v dohodě s Komisí. Za poslední měsíce uskutečnil dodavatel více než 80 rozhovorů s klíčovými zainteresovanými stranami (orgány EU a agentury, mezinárodní organizace, sítě dozoru EU, instituce zabývající se dozorem v jednotlivých státech, ministerstva zdravotnictví jednotlivých států a pracovníci ECDC). Závěry tohoto prvního externího vyhodnocení jsou zveřejněny na http://ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/ . 6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Nezávislá externí vyhodnocení střediska budou objednávána každých 5 let. 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Za účelem boje proti podvodům, korupci a dalším protiprávním činnostem se na agenturu bez omezení vztahuje nařízení (ES) č. 1037/1999. Agentura je součástí interinstitucionální dohody ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje, které se jich týkají, výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět místní šetření příjemců finančních prostředků poskytovaných agenturou a pracovníků zodpovědných za jejich přidělování. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Viz tabulka v bodě 4 sdělení, která uvádí cíle ECDC na období 2007–2013. Přehled očekávaných výsledků podle jednotlivých cílů je uveden zvlášť v pracovním dokumentu útvarů Komise, který podrobně stanoví další rozvoj střediska v programovém období 2009–2013. 8.2. Administrativní výdaje Akce nemá dopad na administrativní výdaje rozpočtu Společenství a Komise pro ni přímo nepřidělila lidské zdroje. Administrativní náklady agentury včetně nákladů na personál jsou financovány z provozní rozpočtové linie 17 03 03 01. [1] http://ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf [2] http://ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/..... [3] Středisko se dále zavazuje řádně dokumentovat a podrobně popsat plány do budoucna v oblasti přijímání personálu v souvislosti s víceletými plány zaměstnanecké politiky a sladit je s pokyny Komise. [4] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [5] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.