Stanovisko Výboru regionů k tématu Přírodní katastrofy (požáry, záplavy, sucho)

(2006/C 206/03)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 4. dubna 2006 konzultovat toto téma s Výborem regionů podle čl. 265 odst. 4 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí předsedy ze dne 23. března 2006 podle čl. 40 odst. 2 Jednacího řádu, jmenovat pana Valcárcela Sisu, předsedu autonomní oblasti Murcia (ES-ELS), hlavním zpravodajem pro toto stanovisko;

s ohledem na stanovisko ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o posílení kapacity v oblasti civilní ochrany v EU (COM(2004) 200 final - CdR 241/2003 fin (1));

vzhledem k těmto důvodům:

přijal jednomyslně toto stanovisko na 64. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 26. a 27. dubna 2006 (jednání ze dne 26. dubna).

připomínky a Doporučení Výboru regionů

Výbor regionů

poukazuje na to, že regiony a obce jako subjekty nejbližší občanovi patří v případě katastrofy k prvním postiženým a zapojeným a že jejich účast na vypracování, provádění a kontrole politik a činností souvisejících s přírodními katastrofami je zásadní; proto by se měl každý členský stát postarat o to, aby regiony a místní orgány měly k dispozici racionální, dobře fungující nástroje právního, hmotného a finančního charakteru, které potřebují k naplňování svých povinností;

připomíná, že za účelem snížení častosti a rozsahu požárů by se práce Evropské unie měla zaměřit na boj proti příčinám požárů a měla by vytvořit vhodná opatření pro prevenci a hlídání lesů, a naléhá na Komisi, aby dohlížela na řádné uplatňování stávajících norem Společenství v této oblasti;

vítá návrh směrnice týkající se vyhodnocení a zvládání povodní a upozorňuje, že by neměly být zapomenuty velké záplavy, které vznikají v údolích v oblasti Středozemního moře a souvisejí s průtržemi mračen a následným rozvodněním; zároveň je třeba zohlednit to, že v jiných členských státech existují úplně jiné okolnosti ohledně povodní, které vyžadují vhodná řešení;

je toho názoru, že je třeba zhodnotit existenci evropských sil civilní ochrany, a poukazuje na to, že by bylo vhodné, aby členské státy hledaly způsob, jak zaručit náležitou spolupráci civilních a vojenských sil, a doporučuje, aby do systému civilní ochrany Společenství byly zapojeny vojenské pohotovostní jednotky;

poukazuje na to, že strukturální fondy jsou základním nástrojem pro financování preventivních a řídících opatření v případě katastrof; považuje v tomto smyslu za zásadní, aby došlo k nápravě, pokud jde o součinnost strukturálních fondů a Fondu solidarity, tím, že by byla uvedena do praxe teorie „od rekonstrukce k rozvoji“, která zahrnuje spoluúčast místních a regionálních celků na zvládání přírodních katastrof;

zdůrazňuje, že skutečná strategie pro případ katastrof v zemědělství se nemůže omezit na nárazová opatření, a proto by se měla zvážit vzdělávací, informační a preventivní činnost - pro její financování by se měl použít program Forest Focus, politika rozvoje venkova a Evropský sociální fond, jako i vytvoření veřejného pojištění financovaného Evropskou unií;

poukazuje na to, že evropská sdružení pro přeshraniční spolupráci mohou jako právní osoby zlepšit zavádění činností v oblasti civilní ochrany do praxe;

(1) Úř. věst. C 43, 18.2.2005, s. 38.

Příklady

osvědčených postupů týkajících se toho, jak předcházet přírodním katastrofám

1. ESCAPE – European Solutions by Co-operation and Planning in Emergencies (for coastal flooding) (Evropská řešení pomocí spolupráce a plánování při mimořádných událostech (pro pobřežní záplavy))

Partneři z nejvíce postižených oblastí ve Spojeném království, Nizozemsku a Belgii zahájili projekt ESCAPE, aby zmírnili dopad záplav. Tento projekt přesáhl prevenci a řízení rizik a usiloval o zlepšení politik územního plánování, strategií řízení rizik, krizových plánů a veřejného povědomí, aby mohly být minimalizovány škody, které povodně způsobí pobřežním komunitám.

Jednu z hlavních aktivit tvořila kampaň na zvýšení povědomí o povodních. Byla využita videa, konference a noviny s cílem pomoci dětem a dospělým, místním obyvatelům a odborníkům, aby pochopili nebezpečí související s povodněmi. Kampaň také vysvětlila, co lze očekávat od vlád a jak si lidé mohou pomoci. Další důležitá aktivita zahrnovala vytvoření pružného, víceúčelového krizového plánu na ochranu místních obyvatel, turistů a podniků při povodních. Přeshraniční rámec krizového plánování může být využit kýmkoliv dalším.

ESCAPE také sestavil a vyzkoušel přílivový informační systém (High Water Information System, HIS) pro mořské záplavy, který monitoruje přílivy a odlivy, sílu větru a výšku vln. Tento systém byl sloučen se systémem podpory rozhodování (Decision Support System, DSS), který odhaduje čas potřebný k evakuaci postižené oblasti a doporučuje evakuační cesty za použití údajů mimo jiné o kapacitě silnic a demografii. Místní, regionální a národní orgány zodpovědné jak za krizové plánování, tak za územní plánování mohou použít HIS a DSS, aby předpověděly následky a rytmus mořských záplav. http://www.interregnorthsea.org/project-details.asp?id=1-16-31-7-526-02

2. AWARE – Attention to warning and readiness in emergencies (Pozornost věnovaná varování a připravenosti při mimořádných událostech)

Jedním ze závěrů, kterých dosáhl projekt ESCAPE, bylo, že vzhledem k tomu, že mimořádné události nerespektují hranice, ani krizové plánování by se nemělo zastavit na hranicích. Projekt AWARE lze považovat za nástupce projektu ESCAPE. Zatímco projekt ESCAPE se omezuje na záplavy, projekt AWARE zahrnuje další oblasti. Určujícím rysem projektu je napříč procházející spolupráce při přírodních a člověkem způsobených katastrofách, aby se zlepšila kvalita krizového plánování a podpořilo se povědomí o rizikách mezi civilním obyvatelstvem.

Projekt AWARE se zaměřuje na zvyšování povědomí, aby se snížila zranitelnost lidí v přeshraničních regionech během katastrofy a po ní a to zlepšením informačních a komunikačních zdrojů a kanálů. Za účelem zvýšení povědomí lidí, médií, úřadů a pohotovostních složek o příslušných rizikách a o tom, jak se chovat při katastrofě a reagovat na ni, se povedou dvě podpůrné kampaně pro mládež a odborníky, po kterých bude následovat zpráva o opatřeních dohodnutých s médii, pokud jde o jejich zpravodajství o katastrofách v různých zemích, a studie proveditelnosti týkající se nástroje umožňujícího úřadům informovat příbuzné a přátele postižených o jejich současném místu pobytu, jakmile dojde ke katastrofě. Projekt AWARE se také zaměřuje na obsah a strukturu informování a komunikace mezi místními a regionálními úřady v přeshraničních regionech před katastrofou, během ní a po ní. Cílem je, aby místní samosprávy vzaly v úvahu přeshraniční důsledky svých rozhodnutí, a zajistit, aby informovaly úřady na druhé straně hranice. Prostřednictvím sdílení znalostí a zkušeností za pomoci výměny informací a získaných poznatků partneři zhotoví zprávu, včetně doporučení, týkající se virtuálního přeshraničního systému krizového řízení a dvou meziregionálních setkání expertů na téma krizové řízení a materiální pomoc při katastrofě. Konečným cílem projektu je zvýšení kvality materiální pomoci při katastrofě v přeshraničních oblastech prostřednictvím výměn personálu mezi zúčastněnými regiony a regionálních a přeshraničních cvičení (pouze na úrovni úřadů) s přeshraniční složkou nebo meziregionálními pozorovateli. www.project-aware.com

3. Řetězec bezpečnosti (Chain of Safety), iniciativa povodňového krizového plánování pokrývající celou oblast Severního moře

Vzhledem k tomu, že katastrofy se nezastavují na regionálních nebo státních hranicích, nemělo by se na nich zastavit ani krizové řízení a řízení rizik. Evropská komise uznala, že se jedná o problematickou otázku, a v současnosti vypracovává ve spolupráci s členskými státy několik iniciativ pro evropský přístup ke krizovému plánování. Cílem projektu Řetězec bezpečnosti je přispět k těmto iniciativám hlediskem regionu Severního moře, a to zahájením projektu, který vytvoří strukturu pro krizové plánování pro případ záplav založenou na modelu řetězce bezpečnosti a pokrývající celý region Severního moře. Projekt má za cíl usnadnit spolupráci, sdílení zkušeností a vzájemnou pomoc v oblasti Severního moře v případě záplav spojením vědomostí a zkušeností, které se týkají pobřežních záplav, do bezpečnostního řetězce, který bude spojovat celou oblast Severního moře, aby se tak co nejlépe využila spolupráce v rámci regionů mezi regiony v oblasti Severního moře a tak se minimalizoval počet obětí a škod způsobených pobřežními záplavami. Celkovým cílem projektu je zavedení povodňového krizového plánu, který by pokrýval celou oblast Severního moře. Došlo by k tomu ve spolupráci se všemi příslušnými zainteresovanými stranami s cílem sdílet příklady osvědčených postupů a zkušeností zapojených regionů.

Činnosti v rámci projektu Řetězec bezpečnosti lze rozdělit do tří hlavních skupin: srovnávací analýza stávajících regionálních a vnitrostátních povodňových plánů v oblasti Severního moře, určení společného přístupu k řetězci bezpečnosti v oblasti Severního moře a soupis požadovaného a dostupného vybavení potřebného k uvedení společného krizového plánu pro případ záplav do praxe.

4. Zlepšení vědomostní databáze NEDIES (Natural and Environmental Disaster Information Exchange System – Výměnný informační systém o přírodních a ekologických katastrofách) Společného výzkumného střediska

Ochrana občanů a životního prostředí v Evropě čelí trvalému problému s celou řadou hrozeb, které vyplývají z živelných nebezpečí. Poznatky získané systematickou analýzou vývoje minulých katastrof a okolností, které přispěly k jejich výskytu, jsou proto svrchovaně důležité pro budoucí snížení hrozeb a určení priorit, pokud jde o zvládání zranitelnosti. Hromadné uplatňování a zveřejňování získaných poznatků je dalším důležitým krokem v boji proti výskytu nežádoucích událostí a zejména krokem ke zmírnění jejich následků. Společné výzkumné středisko (SVS), aby podpořilo tento záměr, udržuje Výměnný informační systém o přírodních a ekologických katastrofách (NEDIES), jehož cílem je příprava a šíření získaných poznatků za účelem předcházení přírodním katastrofám a technologickým nehodám a přípravy a reakce na ně. Zprávy o přírodních katastrofách obsažené v systému NEDIES jsou k dispozici na jeho internetovém portálu.

Pro obohacení a rozšíření vědomostní databáze NEDIES, která obsahuje údaje týkající se katastrof včetně získaných poznatků, je třeba lépe uspořádaného a důkladnějšího pochopení okolností katastrofy, aby bylo možné poskytnout detailní a hodnotné informace pro rozhodovací proces. Vysokoškolští specialisté Zeelandské univerzity v Nizozemsku vypracovávají, jako součást studie zadané SVS a Evropskou komisí, plán strukturované analýzy a mapování vývoje katastrofy v čase, kroků, které byly v rámci krizového řízení přijaty před událostí, během ní a po ní, a subjektů, vnějších podmínek a dalších parametrů, které ovlivňují účinnost řízení. Účelem je poskytnout dostatečně strukturované vstupní informace, aby se napomohlo vyvodit získané poznatky. Zjištění této analýzy budou zařazena do systému „bezpečnostního řetězce“. Vzájemně související následky v každé fázi pak budou patrné.

5. INTERREG IIIA – Itálie-Slovinsko: Projekt SIMIS pro spojený monitorovací systém řeky Isonzo – Soča

Cílem tohoto projektu je zlepšit monitorovací systém povodí řeky Isonzo, a tak zvýšit bezpečnost obyvatel před povodněmi. Slouží také ke zlepšení nadnárodních bezpečnostních opatření, k posílení spolupráce mezi Furlanskem-Julským Benátskem a Slovinskem a k využití novátorských technických prostředků. Aby se dosáhlo těchto cílů, byla propojena operační centra v Palmanově a Lublani a byly stanoveny společné protokoly zásahu v případě krizové situace. Byla také provedena důkladná studie hydrologického povodí a v jeho nejkritičtějších místech byly instalovány moderní monitorovací jednotky, aby se daly předvídat povodně a dalo se jim předejít. http://www.simis.si

6. Meziregionální protokol přeshraniční spolupráce v oblasti civilní ochrany – Furlansko-Julské Benátsko – Korutany – Slovinsko

Organizace civilní ochrany autonomní oblasti Furlansko-Julské Benátsko a oblasti Korutan ve Slovinské republice si jsou vědomy přírodních i člověkem způsobených hrozeb, které by mohly mít vliv na obyvatele, a potřeby poskytnout okamžitou vzájemnou pomoc v případě mimořádných událostí. Jsou také rozhodnuty urychlit a podpořit přeshraniční spolupráci v oblasti civilní ochrany. Vyjádřily proto ochotu usilovat o co nejširší vzájemnou spolupráci a účinně koordinovat zásahy nutné k ochraně obyvatelstva, majetku, osad a životního prostředí sousedního státu v případě mimořádných událostí nebo očekávaných mimořádných událostí, včetně lesních požárů. Protokoly o přeshraniční spolupráci stanoví sdílené pracovní postupy pro předvídání katastrof a předcházení jim, výměnu údajů v reálném čase a rychlé sdělování informací o krizových situacích, vzájemnou pomoc v případě mimořádných událostí a koordinaci záchranných prací zaměřených na postižené obyvatelstvo sousedního státu.

Autonomní oblast Furlansko-Julské Benátsko a oblast Korutan ve Slovinské republice spojují svá informační operační centra, aby uskutečnily aktivity společného zájmu v oblasti civilní ochrany týkající se předvídání katastrof a předcházení jim a výměny informací. Tato spojení slouží k zajištění rychlého obousměrného přenosu všech důležitých informací a k umožnění výměny znalostí a výcvikového úsilí. Tyto regiony také souhlasily s propojením svých informačních operačních center prostřednictvím účinného systému přenosu a příjmu údajů mezi operačními centry za účelem obousměrné výměny důležitých údajů v reálném čase, které pocházejí ze seizmických, hydrometeorologických a mořských a pobřežních meteorologických monitorovacích sítí instalovaných na jejich území, a s poskytnutím spojení vyhrazeného pro videokonference mezi informačními operačními centry.

Regiony se zaměřují na rychlý obousměrný přenos informací mezi informačními operačními centry o možných nebo skutečných mimořádných situacích, které by mohly ohrozit obyvatelstvo, majetek a osady sousedního státu nebo životní prostředí v blízkosti pohraničních oblastí. Zajišťují pravidelná setkání technického personálu různých orgánů. Zavedly také opatření na výměnu znalostí o významných technických a vědeckých pokrocích v oblasti civilní ochrany, částečně zahájením společných projektů, které mají být použity v oblasti předvídání přírodních rizik a předcházení jim. Pořádají společná výcviková a modelová cvičení, aby se navzájem seznámily se svými pracovními postupy při mimořádných událostech. Regiony mohou v případě mimořádných událostí na svém území, které mohou mít vliv na obyvatelstvo sousedního státu, požádat o vzájemnou pomoc prostřednictvím informačních operačních center. Vzájemná pomoc může, v souladu s dostupnými prostředky, zahrnovat vyslání specializovaného personálu, jednotek dobrovolníků s vhodným vybavením a vozidel, letadel a druhů pomoci postiženému obyvatelstvu sousedního státu, nebo jakékoliv jiné kroky, které mohou pomoci vypořádat se s mimořádnou situací. Regiony se dohodly na spolupráci na opatřeních, jejichž cílem je uhasit lesní požáry v pohraničních oblastech. Vzájemná pomoc se poskytuje bezplatně.

7. DESERTNET – Opatření na kontrolu desertifikace v oblasti evropského Středomoří a na boj proti ní

Účelem Desertnetu je studium, kontrola a udržitelná správa oblastí vystavených nebezpečí desertifikace v oblasti Středomoří. Cílem projektu je uspořádat informace a vědecko-technické zkušenosti, které byly získány a shromážděny a které se týkají oblastí označených regionálními a národními programy za ohrožené. Má být vytvořena báze služeb, síť zkušebních opatření a uživatelů a meziregionální středisko pro sledování desertifikace, aby se napomohlo zřízení jednotného systému výměny údajů a informací a pro kontrolu procesů desertifikace.

V rámci projektu Desertnet byla vytvořena síť zkušebních opatření navržená tak, aby zahájila proces standardizace metod založený na srovnání zkušeností z různých regionů. Síť nabyla podoby báze služeb, v důsledku čehož byla vytvořena databáze metod, modelů a dostupných údajů v zúčastněných regionech. V budoucnosti by toto uspořádání mělo také poskytovat přímější řízení činností a spolupráci na projektech a dalších záležitostech. Poslouží jako měřítko pro nejvíce přijímané a sdílené metody. Partneři se zavázali, že dalším krokem bude podpora báze služeb, zejména zvýšením počtu uživatelů. Toto rozšíření by mělo z báze vytvořit virtuální fórum pro sdílení znalostí tím, že kromě uživatelů zapojí i národní výbory proti desertifikaci.

Zúčastněnými regiony jsou italské oblasti Ligurie, Kampánie, Kalábrie, Toskánsko, Sicílie, Emilia-Romagna, Basilicata a Sardinie a španělské autonomní oblasti Murcia a Andalusie (www.desertnet.org).

8. ROBINWOOD – Oživení venkovských a horských oblastí prostřednictvím udržitelného rozvoje pomocí jednotného hospodaření s lesy

Robinwood je projekt, který je spolufinancován Evropskou komisí v rámci programu Interreg III C Jih. Cílem projektu je socioekonomický rozvoj venkovských oblastí prostřednictvím oživení řetězce zásobování dřevem. Projekt chce použít novátorský přístup založený na udržitelném hospodaření s lesy, který bude spojovat hlediska plánování, hlediska životního prostředí, energetická hlediska, územní hlediska, ekonomická hlediska a hlediska zaměstnanosti.

Projekt Robinwood obsahuje pět hlavních témat:

— koordinace programu a řízení;

— údržba půdy: usiluje o nalezení řešení, která prostřednictvím hospodaření s lesy pomohou předcházet erozím, kontrolovat sesuvy půdy a povodně;

— lesní zdroje: se zaměřením na lepší hospodaření s lesy pomocí výměny osvědčených postupů a řešení problémů s certifikací lesů, hospodařením s nimi a jejich plánování; tato část bude zakončena tím, že partnerské regiony, které zhodnotí hospodářskou a environmentální udržitelnost postupů hospodaření s lesy, připraví funkční plán hospodaření s lesy;

— energie: se zaměřením na zvýšení využití lesní biomasy k výrobě energie z udržitelného zdroje, která je „neutrální“ z hlediska bilance CO2;

— komunikace: usiluje o zavedení nových vývojových trendů do venkovských a horských oblastí partnerských regionů; komunikace je hlavním nástrojem podpory „špičkových vlastností“ a šíření osvědčených postupů mezi regionálními partnery.

Účastní se tyto regiony: Ligurie (Itálie), Braniborsko (Německo), autonomní oblast Murcia (Španělsko), Wales (Spojené království), Východní Pomořansko (Polsko) a východní Slovensko (Košický a Prešovský samosprávný kraj).