Nástroje na ochranu obchodu rovněž pomáhají zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž pro firmy EU. Komise intenzivně spolupracuje s Evropským parlamentem a Radou, aby dosáhla navrhované modernizace pravidel pro nástroje na ochranu obchodu a nové metodiky antidumpingových výpočtů v souladu se závěry Evropské rady ze dne 23. června 2017, které vyzývají k tomu, aby se spolunormotvůrci rychle dohodli. Aktualizovanými pravidly by se zachovala a posílila schopnost EU reagovat na výrazná narušení trhu v zemích vyvážejících do EU. Posílení antisubvenčního nástroje na ochranu obchodu je klíčovým prvkem v odhodlání EU řešit jednu z hlavních příčin nespravedlivého mezinárodního obchodu: nekalé praktiky subvencování, zejména vedou-li k nadbytku kapacity. Kromě toho bude EU dále prosazovat iniciativy na mnohostranné úrovni týkající se nekalých subvencí. EU konkrétně předkládá návrhy v rámci Světové obchodní organizace na posílení transparentnosti průmyslových subvencí a omezení používání škodlivých subvencí v odvětví zemědělství a rybolovu. EU rovněž řeší problémy nadbytku kapacity posílením mezinárodní správy hospodářských záležitostí, když se například snaží řešit naléhavé problémy v ocelářském odvětví v rámci globálního fóra pro řešení nadbytku kapacity v ocelářství zřízeného skupinou G20 a členy OECD. Další oblastí, kde jsou často nepříznivě ovlivňovány zájmy výrobců EU, je zadávání veřejných zakázek, při němž mnoho hlavních obchodních partnerů EU stále uplatňuje restriktivní praktiky, které diskriminují evropské podniky a nezajišťují vzájemnost v podmínkách přístupu na trh. Komise proto vyzývá k urychlenému přijetí jejího revidovaného návrhu nástroje pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek, který podpoří otevřený a vzájemný přístup na trhy veřejných zakázek po celém světě.

Ve stejném duchu musí EU pravidla globální správy koncipovat tak, aby odpovídala novým problémům globální hospodářské soutěže, jako jsou obavy ohledně toho, že strategická aktiva EU přeberou zahraniční investoři, zejména subvencované a/nebo státem vlastněné podniky. Principiální otevřenost EU k přímým zahraničním investicím se nezmění. Musí být ale doprovázena solidními a odpovídajícími politikami, které na jedné straně otevřou ostatní ekonomiky a zajistí, aby všichni dodržovali stejná pravidla, a na druhé straně budou chránit aktiva proti převzetím, jež by poškodila vitální zájmy EU nebo jejích členských států. Zatímco obchodní a investiční politika EU zůstává tím nejvhodnějším nástrojem k zajištění toho, aby třetí země poskytovaly stejnou úroveň otevřenosti pro zahraniční investice jako EU, a k prosazování rovných podmínek pro provozovatele z EU, měla by být rovněž přijata opatření na ochranu základních zájmů EU.

Jako součást dnešního balíčku opatření v oblasti obchodní politiky Komise navrhuje posílit spolupráci EU a zřídit rámec pro prověřování přímých zahraničních investic, které přicházejí do EU. Cílem je zabránit převzetí strategických aktiv, jež by mohlo ohrozit bezpečnost nebo veřejný pořádek, a tím chránit základní zájmy EU a současně celkově zachovat otevřenost trhů EU pro investice.

Dnešní sdělení o vítání přímých zahraničních investic za současné ochrany základních zájmů proto navrhuje další konkrétní kroky pro členské státy a případně i Komisi k prověřování některých přímých zahraničních investic, které přicházejí do EU s cílem zaručit bezpečnost a veřejný pořádek. Sdělení je přiloženo k návrhu nařízení, kterým se zřizuje rámec pro prověřování přímých zahraničních investic do EU z důvodů bezpečnosti a veřejného pořádku a také mechanismus spolupráce mezi členskými státy, jakož i rámec pro přezkum na úrovni EU.

4. Dosáhnutí účinných dohod prostřednictvím vyjednávacího procesu, který je transparentní a inkluzivní

Je důležité, jakým způsobem provádíme obchodní politiku a vedeme obchodní jednání. Chce-li EU dosáhnout účinných dohod, které budou přínosem pro všechny občany, musí být vytváření těchto dohod odpovědné, transparentní a inkluzivní. To je společná odpovědnost všech orgánů EU, všech členských států a všech vnitrostátních parlamentů.

Aby se potenciální přínos naší obchodní politiky maximalizoval, musí být EU důvěryhodným partnerem pro jednání: naše institucionální rozhodování musí být jasné, předvídatelné a musí odpovídat danému účelu. To znamená, že je zapotřebí zajistit, aby nám náš institucionální rámec umožňoval ratifikovat a provádět naše sjednané dohody odpovědně, legitimně a efektivně. Posudek Soudního dvora Evropské unie k dohodě o volném obchodu mezi EU a Singapurem poskytuje vítané vyjasnění, pokud jde o rozdělení pravomocí v obchodních a investičních dohodách mezi EU a jejími členskými státy.

Doporučení zahájit jednání s Austrálií a Novým Zélandem pokrývá široký seznam témat, která v úplnosti upravuje společná obchodní politika EU, včetně kapitol o liberalizaci obchodu zbožím a službami a přímých zahraničních investicích, veřejných zakázkách, globálních pravidlech k zajištění spravedlivých podmínek a ambiciózním udržitelném rozvoji. To umožní rychlý postup s ohledem na politický imperativ posílit obchodní postavení EU ve světě. Komise je připravena vést tato jednání zrychleným tempem, aby je uzavřela do března 2019.

Doporučení zahájit jednání s Austrálií a Novým Zélandem neobsahuje ustanovení o ochraně investic ani o řešení sporů z investic: je zapotřebí dokončit debatu o nejlepší koncepci obchodních dohod a dohod o ochraně investic EU a Komise je připravena na toto téma dále diskutovat s Radou a Evropským parlamentem. Současně se Komise dále věnuje probíhajícím jednáním o investicích, včetně jednání s Japonskem, Čínou, Myanmarem a dalšími partnery, s cílem zlepšit postavení investorů z EU v zahraničí a současně podporovat udržitelný rozvoj a chránit právo vlád na regulaci. Komise dnes rovněž přijala doporučení zahájit jednání s cílem zřídit soud pro investice na multilaterální úrovni. Tento návrh je dalším krokem k transparentnějšímu, ucelenějšímu a spravedlivějšímu přístupu k řešení stížností investorů v rámci dohod o ochraně.

Právní otázka rozdělení pravomocí by v žádném případě neměla mít dopad na legitimnost a inkluzivnost přijímacího procesu. To by mělo být zajištěno bez ohledu na to, zda se konečné rozhodnutí o přijetí uskuteční na úrovni EU nebo také na úrovni členských států. Komise proto vítá skutečnost, že se vlády členských států nyní ve zvyšující míře zapojují se svými vnitrostátními a regionálními parlamenty do obchodních jednání. Vnitrostátní parlamenty skutečně hrají klíčovou roli při monitorování postoje svých vlád vůči obchodním jednáním EU. Komise proto členské státy vybízí k tomu, aby pokračovaly a, kdykoli je to možné, zajišťovaly zapojení vnitrostátních parlamentů do obchodních jednání v nejranější možné fázi.

To je jedním z hlavních důvodů, proč se Komise rozhodla zveřejňovat svá doporučení týkající se směrnic pro jednání o obchodních dohodách, počínaje dnešními doporučeními týkajícími se Austrálie, Nového Zélandu a mnohostranného soudu pro investice a v souladu s praxí zavedenou pro jednání podle článku 50 se Spojeným královstvím.