ISSN 1831-0788
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
2013
CS
Zvláštní zpráva č. 15
JE SLOŽKA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ 
PROGRAMU LIFE  ÚČINNÁ?

JE SLOŽKA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ 
PROGRAMU LIFE ÚČINNÁ?Zvláštní zpráva č. 15  2013
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU)
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Lucemburk
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Fax +352 4398-46410
E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 15  2013
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2013
ISBN 978-92-9241-493-1
doi:10.2865/7362
© Evropská unie, 2013
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
OBSAH
Body
 GLOSÁŘ A  ZKRATKY
I–V SHRNUTÍ
1–6 ÚVOD
1–2 FINANCOVÁNÍ OPATŘENÍ PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ V  EU
3–6 PROGRAM LIFE
7–12 ROZSAH A  KONCEPCE AUDITU
13–63 PŘIPOMÍNKY
13–38 ČÁST I  – KONCEPCE
13–16  VELKÉ MNOŽSTVÍ CÍLŮ PROGRAMU NEBYLO V  SOULADU S  OMEZENÝM ROZPOČTEM, KTERÝ JE K  DISPOZICI
17–21 ROZDĚLENÍ PROSTŘEDKŮ MEZI ČLENSKÉ STÁTY ZABRAŇOVALO KONKURENCI MEZI PROJEKTOVÝMI NÁVRHY
22–28  ŠABLONY POUŽÍVANÉ K  VYHODNOCOVÁNÍ PROJEKTOVÝCH NÁVRHŮ NEPOŽADUJÍ DOSTATEČNÉ ODŮVODNĚNÍ 
VÝSLEDKŮ HODNOCENÍ, COŽ PODRÝVALO TRANSPARENTNOST VÝBĚROVÉHO POSTUPU
29–38  MONITOROVACÍ RÁMEC NEBYL PŘIMĚŘENÝ , COŽ ZNEMOŽŇOVALO EFEKTIVNÍ ŘÍZENÍ PROGRAMU  
39–63 ČÁST II – PROVÁDĚNÍ
41  KLÍČOVÉ ASPEKTY PROJEKTŮ NEBYLY VŽDY BĚHEM VÝBĚRŮ PROJEKTŮ ODPOVÍDAJÍCÍM ZPŮSOBEM 
HODNOCENY
42–49 MONITOROVÁNÍ KOMISE TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ PROJEKTŮ BYLO V  NĚKTERÝCH OHLEDECH NEDOSTATEČNÉ
50–63  MALÉ ŠÍŘENÍ INFORMACÍ A  NÍZKÁ UDRŽITELNOST A  REPLIKACE PROJEKTŮ OHROŽUJÍ „KATALYTICKOU“ ÚLOHU, 
KTERÁ BYLA U  PROGRAMU OČEKÁVÁNA3
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
64–72 ZÁVĚRY A  DOPORUČENÍ
 PŘÍLOHA  I – PROCES VÝBĚRU PROJEKTŮ
 PŘÍLOHA  II – HODNOCENÍ VZORKU NAVŠTÍVENÝCH PROJEKTŮ PROVEDENÉ ÚČETNÍM 
DVOREM
ODPOVĚDI KOMISE4
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
Akční programy pro životní prostředí (EAP) : Tyto programy přijímá Evropský parlament a Rada. Stanovují 
se v nich hlavní cíle a priority EU pro oblast životního prostředí. Mají víceletou podobu a snaží se identifikovat 
hlavní výzvy pro EU v oblasti životního prostředí a stanovovat v této oblasti cíle a poskytovat pokyny.
První akční program EU pro životní prostředí byl přijat v roce 1973. Šestý EAP byl ukončen v polovině roku 2012. 
Evropská komise navrhla nový akční program pro životní prostředí (7.) s názvem „Spokojený život v mezích naší 
planety“, který bude řádným legislativním postupem projednán Evropským parlamentem a Radou Evropské 
unie.
Centralizované řízení ze strany Evropské komise : 
— Přímé : úkoly spojené s plněním rozpočtu jsou prováděny přímo útvary Komise.
— Nepřímé : Komise pověřuje úkoly veřejného orgánu (a zejména plněním rozpočtu) agentury zřízené Komisí 
(výkonné agentury), klasické agentury či společné podniky, jiné subjekty, jako např. Evropskou investiční banku 
nebo Evropský investiční fond, a dále vnitrostátní veřejné orgány nebo soukromoprávní instituce, které plní 
úkoly veřejné správy (tzv. „národní agentury“).
Dopad : pozitivní či negativní, primární a sekundární, zamýšlený či nezamýšlený dlouhodobý účinek vzniklý 
přímo či nepřímo v důsledku určité intervence.
EU: Evropská unie. 
GŘ pro životní prostředí : Generální ředitelství Evropské komise pro životní prostředí. 
Hodnocení dopadu : hodnocení hospodářských, sociálních a environmentálních důsledků určité politiky 
a legislativních návrhů. Tento nástroj zajištuje, aby iniciativy Komise a právní předpisy EU byly připravovány na 
základě transparentních, komplexních a vyrovnaných důkazních informací. 
Integrované projekty : projekty, které se realizují ve velkém územním měřítku, tj. zejména v měřítku regionu, 
více regionů nebo v měřítku celostátním; strategie či akční plány v oblasti životního prostředí nebo klimatu 
vyžadované konkrétními právními předpisy EU týkajícími se životního prostředí nebo klimatu, na základě jiných 
aktů Unie nebo vypracované orgány členských států.
Intervence : jakákoli akce či operace provedená veřejnými orgány nebo jinými organizacemi, a to bez ohledu 
na její formu (politika, program, opatření či projekt).
Katalyzátor : prvek, který podněcuje či urychluje reakci, vývoj či změnu.
LIFE : finanční nástroj pro životní prostředí ( L ’Instrument Financier pour l’Environnement ).
Monitoring : pravidelný přezkum zdrojů, výstupů a výsledků intervencí.
Replikace projektu : opakování celého projektu, případně jeho částí.
Šíření výsledků projektu : proces zpřístupňování výsledků a výstupů projektu zainteresovaným stranám i širší 
veřejnosti. 
Tematické strategie : Šestý akční program pro životní prostředí zavedl jako hlavní nástroj pro svou realizaci 
tematické strategie. Tento program se týkal sedmi tematických oblastí: ochrana půdy, ochrana a zachování 
mořského prostředí, udržitelné používání pesticidů, znečištění ovzduší, zlepšování kvality městského prostředí, 
udržitelné využívání a řízení přírodních zdrojů a předcházení vzniků odpadů a jejich recyklace.GLOSÁŘ A  ZKRATKY5
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
Tyto strategie jsou založeny na globálním přístupu a jsou uspořádány podle témat, a nikoliv tedy např. podle 
určitých znečišťujících látek či typů ekonomické činnosti, jak tomu bylo v minulosti. Stanovují dlouhodobé cíle 
a poskytují příležitost ke zjednodušení a vyjasnění stávajících právních předpisů.
Účinnost : dosažení stanovených cílů.
Udržitelnost projektu : trvající existence projektu.
Ukazatel : kvantitativní či kvalitativní faktor či proměnná poskytující jednoduchý a spolehlivý způsob měření 
dosažení výsledků, zohlednění změn dosažených intervencí nebo na pomoc při hodnocení výkonnosti. Ukaza -
tele by měly být relevantní, akceptované, důvěryhodné, snadné a robustní (tzv. kritéria „RACER“). 
a) Ukazatele vstupů: měří kvantitu, kvalitu a včasnost zdrojů poskytnutých pro účely dané intervence.
b)  Ukazatele výstupů: měří výstupy dosažené či poskytnuté intervencí. Poskytují informace k hodnocení efek -
tivnosti využití vstupů.
c) Ukazatele efektů: ukazatele výsledků a ukazatele dopadu.
—  Ukazatele výsledků: měří okamžité či krátkodobé výsledky provádění dané intervence. Poskytují klíčové 
informace o tom, do jaké míry intervence dosáhla svých cílů. 
—  Ukazatele dopadu: měří pozitivní či negativní, primární a sekundární, zamýšlené či nezamýšlené dlouho -
dobé účinky vzniklé přímo či nepřímo v důsledku určité intervence.
Výsledky : přímé účinky či změny, k nimž v důsledku intervence dochází.
Výstup : to, co je vyprodukováno se zdroji přidělenými na danou intervenci.
Zájem EU : V kontextu projektů složky Životní prostředí programu LIFE se jedná o synonymum pro evropskou 
přidanou hodnotu. Zájem EU znamená, že daná opatření přispějí k dosažení obecných cílů politiky životního 
prostředí EU tím, že se budou zaměřovat na problém, který má na evropské úrovni značnou důležitost, nebo že 
se u nich bude očekávat docílení výsledků, jež budou široce použitelné.6
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
SHRNUTÍ
I. 
Politika EU v oblasti životního prostředí je integrována 
do všech hlavních oblastí politiky EU. Naprostá většina 
financování EU určeného na životní prostředí se tedy 
provádí v rámci jejích hlavních výdajových politik, jako 
jsou například strukturální fondy a společná zeměděl -
ská politika. Finanční nástroj pro životní prostředí LIFE 
(L ’Instrument Financier pour l’Environnement ) je přímo 
řízen Komisí. Nyní je ve své čtvrtém programovém 
období a současný program LIFE má průměrný roční 
rozpočet ve výši 239 milionů EUR na financování pro -
jektů, což představuje méně než 1,5 % odhadovaných 
celkových výdajů EU souvisejících s životním prostře -
dím. Jedná se přitom o skromný rozpočet na ambi -
ciózní cíl: přispívat k tvorbě, aktualizaci a provádění 
politiky a právních předpisů EU v oblasti životního 
prostředí. Téměř 50 % tohoto rozpočtu, tj. 120 mili -
onů EUR, je určeno na složku LIFE Životní prostředí.
II. 
Komise navrhla rozpočet, který je k dispozici pro složku 
LIFE Životní prostředí, v příštím programovém období 
zvýšit. Účetní dvůr proto provedl audit, aby posoudil 
účinnost složky Životní prostředí programu LIFE. Při 
auditu se také zkoumalo, zda koncepce a provedení 
této složky přispěly k účinnosti programu.
III. 
Účetní dvůr zjistil, že složka Životní prostředí programu 
LIFE celkově nefungovala účinně, neboť nebyla dosta -
tečně dobře koncipována a prováděna. Hlavní kon -
cepční problémy byly následující:
a) Neexistence mechanismu pro zacílení omezených 
prostředků na vybrané cíle oslabovala dopad in -
vestovaných prostředků. 
b) Orientační rozdělení prostředků mezi členské stá -
ty brání výběru nejlepších projektů, protože pro -
jekty nebyly vybírány pouze dle své kvality, ale 
také podle členského státu původu. c) Kvalita výběru projektů byla nepříznivě ovliv -
něna nedostatečným zdůvodněním výsledků 
hodnocení.
d) Monitorovacímu rámci programu chyběly vhodné 
společné ukazatele výstupů a výsledků. Komise 
tak nemohla získat komplexní a aktualizovaný pře -
hled o projektech, a tudíž odhadnout operační 
účinnost programu. 
IV. 
Účinnost programu oslabovaly tyto hlavní problémy 
s prováděním projektů:
a) Při výběru projektů nebyly vždy náležitě posouze -
ny některé klíčové aspekty projektů LIFE. Jednalo 
se o jejich inovativnost a demonstrativnost, vy -
hlídky na udržitelnost a zájem EU.
b) Nedostatečná pozornost byla věnována monitoro -
vání přiměřenosti nákladů, udržitelnosti a replikaci 
projektů.
c) Očekávaná úloha složky jako katalyzátoru pro 
politiku v oblasti životního prostředí byla znač -
ně oslabena v důsledku nedostatečně účinného 
šíření výsledků a nízké úrovně udržitelnosti a re -
plikace projektů. 7
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
V. 
Účetní dvůr Komisi doporučuje realizovat následující 
kroky: 
1) Při přípravě víceletých pracovních programů, 
s nimiž se počítá pro nový program LIFE, by le -
gislativní orgány měly Komisi a členským stá -
tům umožnit omezit způsobilost žádostí pouze 
na určité strategické priority a pro financované 
projekty stanovit jasné, konkrétní, měřitelné 
a dosažitelné cíle. Omezený počet priorit stano -
vený pro určitý počet let by zjednodušil proces 
výběru projektů, umožnil soustředit úsilí na spe -
cifické otázky a také usnadnil hodnocení dopadu 
programu.
2) Návrh Komise na nový program LIFE přiděluje 
prostředky mezi členské státy na tradiční pro -
jekty, ale u integrovaných projektů zachovává 
zeměpisnou rovnováhu. Při realizaci tohoto pro -
gramu by Komise měla zajistit, aby integrova -
né projekty byly vybírány na základě své kvality 
a aby zeměpisná vyváženost nenarušovala zása -
du rovných příležitostí pro žadatele.
3) Komise by měla zkvalitnit hodnoticí formuláře 
pro výběr projektů a po hodnotitelích požadovat, 
aby samostatně posuzovali a bodově hodnotili 
i významné aspekty projektů (jako např. inova -
tivnost nebo demonstrativnost návrhu, kvalitu 
plánovaných opatření v oblasti šíření informací 
nebo potenciál pro replikaci výsledků), aby tak 
zlepšila kvalitu a transparentnost výběrového 
postupu a zajistila, aby vybrané projekty měly 
potenciál co nejvíce přispět k dosažení cílů to -
hoto programu.4) Komise by měla zkvalitnit své nástroje řízení pro -
gramu a zvážit zavedení vhodných společných 
ukazatelů výstupů a výsledků a rovněž informa -
cí o následné kontrole na úrovni projektů, aby 
umožnila přiměřené monitorování programu. 
Tyto ukazatele by měly být v největší možné míře 
relevantní, akceptované, důvěryhodné, snadné 
a robustní (tzv. kritéria „RACER“).
5) Komise by měla zlepšit své posuzování přiměře -
nosti vykazovaných osobních nákladů, zejména 
u srovnatelných projektů, a to lepším využíváním 
informací získaných ve fázi monitorování. Tyto 
informace by pak mohly být lépe využívány pro 
zjišťování nepřiměřených nákladů. 
6) Komise by měla vyžadovat, aby monitorovací 
týmy do svých hodnocení zahrnuly rovněž kri -
tickou analýzu opatření pro šíření informací, 
udržitelnost a replikaci projektu, která příjemci 
navrhují, a rovněž potenciálních překážek, které 
těmto opatřením mohou stát v cestě, a to jak do 
hodnoticích zpráv během provádění projektu, 
tak do zpráv z návštěv ex post .
7) Komise by měla zvážit, jak lépe podpořit šíření 
a replikaci projektových výsledků u soukromých 
příjemců, kteří chtějí chránit své komerční zájmy. 
8) Komise by měla zvážit, jakým způsobem od 
příjemců požadovat předložení jednoduchých 
a aktuálních informací v elektronické podobě 
po ukončení projektu (tj. zda je projekt nadále 
funkční, zda byl replikován, případně kolikrát 
atd.). To by Komisi umožnilo efektivně zlepšit její 
informace ex post  týkající se účinnosti programu.8
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
FINANCOVÁNÍ OPATŘENÍ PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ 
V EU 
1. Životní prostředí je stále významnější oblastí politiky Evropské unie. Am -
sterodamskou smlouvou (1999) Unie uznala, že problematiku životního 
prostředí je nutno začlenit (jak na úrovni definování, tak provádění) do 
všech jejích ostatních politik (např. doprava, podniky, výzkum a rozšíření). 
Vzhledem k průřezovému charakteru environmentálních otázek obsahují 
hlavní výdajové programy EU (zejména pak strukturální fondy, Fond sou -
držnosti a zemědělské výdaje a také jiné programy pomoci prováděné 
mimo EU) aspekty související s oblastí životního prostředí. 
2. Graf 1  znázorňuje odhadované výdaje související s životním prostředím 
v období 2007–2013 podle jednotlivých výdajových programů. Program 
LIFE, jenž má rozpočet 2,1 miliardy EUR, představuje méně než 1,5 % 
veškerých výdajů souvisejících s životním prostředím. ÚVOD
ODHADOVANÉ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S  ŽIVOTNÍM PROSTŘEDÍM (V  MLD.  EUR), 2007–2013 
2,1105,01,93,9
5,0
35,4LIFE
Evropský fond pro regionální rozvoj / 
Evropský sociální fond / Fond soudržnosti
Rámcový program
Evropský nástroj sousedství a partnerství
Jiné programy
Společná zemědělská politika
LIFE představuje 1,37 % celkového objemu
Zdroj:  Hodnocení dopadu a hodnocení ex ante  v rámci přezkumu nařízení LIFE+: alternativy dalšího rozvoje ( Combined impact assessment 
and ex ante  evaluation of the review of the LIFE+ regulation: options development ). GRAF  19
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
PROGRAM LIFE 
3. Stávající program LIFE1 pokrývá období let 2007–2013 a má tři složky: 
a) LIFE Příroda a biologická rozmanitost; tato složka spolufinancuje 
projekty představující osvědčený postup nebo demonstrační pro -
jekty související s prováděním směrnic o ptácích a stanovištích, 
soustavy Natura 2000. Kromě toho spolufinancuje inovační nebo 
demonstrační projekty, které přispívají k plnění cílů obsažených ve 
sdělení Komise „Zastavení ztráty biologické rozmanitosti do roku 
2010 a v dalších letech“. 
b) LIFE Politika a správa v oblasti životního prostředí (dále jen „LIFE 
Životní prostředí“); tato složka spolufinancuje inovační nebo de -
monstrační projekty týkající se změny klimatu, vody, vzduchu, půdy, 
rozvoje městského prostředí, hluku, chemických látek, životního 
prostředí a zdraví, přírodních zdrojů a odpadů, lesů a inovací.
c) LIFE Informace a komunikace; tato složka podporuje projekty, jež 
šíří informace z oblasti životního prostředí (jako např. informace 
o změně klimatu nebo ochraně přírody), vytvářejí sítě nebo plat -
formy na výměnu osvědčených postupů.
4. Program LIFE je řízen přímo Komisí2. Vzhledem k tomu, že většina výdajů 
EU na životní prostředí je začleněna do jiných výdajových programů, 
představuje program LIFE páteřní program EU v oblasti životního pro -
středí. Jeho celkovým cílem je přispívat k rozvoji, aktualizaci a provádění 
politiky EU v oblasti životního prostředí a příslušné legislativy, včetně 
začlenění životního prostředí do jiných politik. Měl by tedy sloužit jako 
platforma pro rozvoj a výměnu osvědčených postupů a pro sdílení po -
znatků a být katalyzátorem a urychlovačem změn u problematiky život -
ního prostředí a klimatu. V praxi program LIFE podporuje obecné (poli -
tické) priority v oblasti životního prostředí stanovené Radou a Evropským 
parlamentem v akčních programech pro životní prostředí (EAP). LIFE 
Životní prostředí pokrývá široké spektrum odvětví, včetně změny klimatu, 
chemických látek, vody a přírodních zdrojů, jak uvádí rámeček 1 . 
5. Současná složka Životní prostředí programu LIFE má průměrný roční roz -
počet přibližně 119,5 milionu EUR. V období 1996–2012 bylo z této složky 
poskytnuto 1,3 miliardy EUR na celkem 1 730 projektů (viz tabulka 1 ). 
Složka Životní prostředí programu LIFE je nastíněna v  grafu 2 . V grafu je 
vyznačena logika intervence, o kterou se složka opírá, a vzájemné vztahy 
mezi jejími hlavními prvky: „stanovení politiky a hodnocení“, „provádění 
projektů“ a  „výsledky a dopad“.1 Program označovaný jako 
„LIFE+“ je řízen nařízením 
Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 614/2007 ze dne 
23. května 2007 o finančním 
nástroji pro životní prostředí 
(LIFE+) (Úř. věst. L 149, 
9.6.2007, s. 1). Je to nástupce 
programů LIFE I  (1992–1995), 
LIFE II  (1996–1999) a LIFE III 
(2000–2006) z předchozích 
období.  
Komise připravila návrh 
nového programu LIFE 
(2014–2020), který je 
v současné době projednáván 
v Evropském parlamentu 
a Radě EU. 
2 Řízení Evropskou komisí 
(Generální ředitelství pro 
životní prostředí) na ústřední 
úrovni.10
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
GRAF  2
SLOŽKA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ PROGRAMU LIFE 
CÍLE SLOŽKY ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ PROGRAMU LIFE
Přispívat k vývoji a aktualizaci politik v oblasti životního prostředí a změny klimatu ﬁnancováním inovačních či pilotních projektů
VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ
Zveřejnění výzvy v Úředním věstníku
Návrhy jsou zasílány Evropské komisi prostřednictvím orgánů 
členských států.
VÝBĚR PROJEKTU
Hodnocení a výběr návrhů
Podpis grantové dohody s příjemcem
PROVÁDĚNÍ PROJEKTU
Realizace dohodnutých akcí příjemcem, který informuje o postupu projektu a jeho výsledcích Komisi.
Monitorování a hodnocení postupu projektu a jeho dokončení 
ze strany Komise 
Proplacení způsobilých opatření z ﬁnančních prostředků 
programu LIFE Životní prostředí 
PROJEKTOVÉ VÝSLEDKY 
Dokončení udržitelných inovačních či pilotních projektů
NÁSLEDNÁ OPATŘENÍAudity ex post  a návštěvy ex post  u projektů
STANOVENÍ POLITIKY 
A HODNOCENÍPROVÁDĚNÍ PROJEKTŮ VÝSLEDKY A DOPADKATALYTICKÝ ÚČINEKUrychlení změny u problematiky životního prostředí a změny klimatu
REPLIKACEReprodukce projektových výstupů, v ideálním případě v rámci celé EU
ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮŠíření cílů a výsledků projektů Komisí a příjemciHODNOCENÍ PROGRAMUProvádějí se hodnocení ex ante, hodnocení v polovině období a hodnocení ex post , 
která mohou vést k přehodnocení cílů a procesů programu.11
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
6. V důsledku relativně omezeného rozpočtu složky LIFE Životní prostředí, 
a to jak ve srovnání s jejími rozsáhlými cíli, tak s celkovými výdaji EU na 
oblast životního prostředí, je její účinnost silně ovlivněna tím, zda finan -
cované projekty slouží jako katalyzátory pro změny v životním prostředí. 
Znamená to, že úspěšné ukončení projektu samo o sobě nestačí k tomu, 
aby zajistilo celkovou účinnost programu. Neboť jestliže projekty nejsou 
zacíleny na otázky zásadního významu na evropské úrovni a jejich výsled -
ky nejsou odpovídajícím způsobem monitorovány, šířeny a replikovány, 
je nepravděpodobné, že celkový cíl (tj. příspěvek k politice v oblasti ži -
votního prostředí) bude dosažen. 12
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
7. Účetní dvůr zjistil celou řadu rizik z hlediska účinnosti složky Životní 
prostředí programu LIFE při dosahování jejích cílů. Mezi tato rizika ze -
jména patří kombinace velkého množství prioritních opatření s relativně 
nízkým rozpočtem, což může vést k nedostatečnému zacílení a neprůkaz -
ným výsledkům, dále nedostatky v monitorování projektů a v systémech 
hodnocení, které mají umožnit dospět k závěrům o programu, a rovněž 
nedostatečný multiplikační efekt v důsledku nedostatečného šíření vý -
sledků projektů. Vzhledem k tomu, že Komise má na příští programové 
období 2014–2020 v úmyslu rozpočet tohoto programu výrazně zvýšit, 
rozhodl se Účetní dvůr provést audit, aby tato rizika podrobněji posoudil. 
8. Cílem auditu bylo odpovědět na otázku „Funguje složka Životní prostře -
dí programu LIFE3 účinně?“ Hledaly se proto odpovědi na tyto auditní 
podotázky: 
 — Byl program LIFE Životní prostředí kvalitně koncipován, aby usnad -
nil dosažení účinných výsledků? Při hledání odpovědi na tuto otáz -
ku Účetní dvůr prověřoval konzistentnost cílů s rozpočtem, který 
byl k dispozici, dále rozdělení rozpočtu a také koncepci postupů 
pro výběr projektů a jejich monitorování.
 — Byl program LIFE Životní prostředí dobře realizován, aby vedl k účin -
ným výsledkům? Při hledání odpovědi na tuto otázku Účetní dvůr 
prověřoval používání výběrových kritérií a dále monitorování, šíření, 
udržitelnost a replikaci projektů. 
9. Výše uvedené otázky zohledňují kritéria, která jsou nutná k dosažení 
katalytického účinku, a tedy zároveň celkovou účinnost složky Životní 
prostředí tohoto programu. 
10.  Audit byl zaměřen na projekty financované v období 2005–2010. Účetní 
dvůr navštívil příslušné útvary Komise a rovněž pět členských států, kte -
ré patří k největším příjemcům prostředků z programu LIFE (Německo, 
Španělsko, Francie, Itálie a Spojené království) a které představují 55 % 
rozpočtu programu LIFE a 15 % jeho projektů. 3 Složka Příroda a Biologická 
rozmanitost byla 
předmětem zvláštní zprávy 
Účetního dvora č. 11/2009 
o udržitelnosti projektů 
LIFE-příroda a jejich řízení 
prováděném Komisí.ROZSAH A KONCEPCE AUDITU13
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
11.  V těchto pěti členských státech bylo navštíveno na místě celkem 25 pro -
jektů4. Byly prověřovány relevantní dokumenty, aby se zkontroloval účel, 
způsobilost, existence, udržitelnost a potenciální replikace projektů a aby 
se ověřilo, zda Komise vhodným způsobem šířila osvědčené postupy 
a získané zkušenosti. Kromě toho byly u vzorku 70 projektů analyzovány 
příslušné informace o výběru projektů a jejich monitorování a také in -
formace na internetových stránkách projektů.
12.  Byly provedeny pohovory se zástupci Komise, hodnotícího týmu, moni -
torovacího týmu5 a zástupci vnitrostátních či regionálních orgánů, které 
vystupují v úloze vnitrostátních či regionálních kontaktních míst. 4 Včetně 23 ukončených 
projektů, z nichž 22 bylo 
vybráno v letech 2005 a 2006 
a pouze tři v roce 2007. Je 
třeba poznamenat, že od 
roku 2007 došlo ke zpřísnění 
některých pravidel (týkajících 
se např. šíření projektových 
výsledků).
5 Komisi při výběru projektů 
pomáhají externí hodnotitelé 
a při monitorování projektů 
pak externí monitorovací tým.14
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ČÁST I  – KONCEPCE 
VELKÉ MNOŽSTVÍ CÍLŮ PROGRAMU NEBYLO V  SOULADU S  OMEZENÝM 
ROZPOČTEM, KTERÝ JE K  DISPOZICI 
13.  Aby byly programy účinné, měly by nejen definovat jasné a konkrétní 
cíle, ale tyto cíle by měly být také realistické a být v souladu s přiděle -
ným rozpočtem. Konkrétněji řečeno, programy by měly obsahovat určitý 
omezený počet stanovených zvláštních priorit, aby se dostupné zdroje 
mohly zaměřit na dosažení stanovených cílů. Pro program LIFE je to ob -
zvlášť důležité – jednak vzhledem k jeho očekávané katalytické úloze, 
v rámci níž má podnítit vývoj politiky EU zaměřené na životní prostředí, 
a jednak k jeho relativně omezenému rozpočtu.
14.  Nařízení LIFE stanovuje pro projekty v rámci složky Životní prostředí 
programu LIFE množství způsobilých cílů (viz rámeček 1). Od roku 2008 
Komise rozsah těchto cílů ve svých každoročních výzvách k předkládání 
návrhů omezila na „orientační prioritní oblasti“. V praxi to však nevedlo 
k podstatně většímu zacílení na zvláštní priority, neboť návrhy nespa -
dající pod tyto priority jsou i přesto způsobilé k financování, pokud se 
týkají jakéhokoliv z mnoha cílů obsažených v nařízení. Nehledě na svůj 
skromný rozpočet tak program LIFE Životní prostředí financuje projekty 
z dvanácti různých oblastí politik, které obsahují velmi rozlišné otázky 
i zájmy. Ačkoli se financují i kvalitní projekty, vede to nevyhnutelně k ab -
senci kritického objemu projektů, který by podpořil smysluplný rozvoj 
environmentální politiky EU, a zabraňuje to reálnému dopadu na oblasti 
politiky.PŘIPOMÍNKY15
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
SLOŽKA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ PROGRAMU LIFE: MALÝ ROZPOČET…
Složka Životní prostředí programu LIFE představuje okolo 0,5 % odhadovaných výdajů EU na oblast životního 
prostředí pro období 2007–2013. 
… ale hodně ambiciózních cílů (vyjmenovaných v příloze II nařízení LIFE+)
a) Změna klimatu: stabilizovat koncentraci skleníkových plynů na úroveň, která předchází globálnímu otep -
lování o více než 2 °C.
b) Voda: přispívat ke zlepšení kvality vody rozvíjením nákladově efektivních opatření za účelem dosažení dob -
rého ekologického stavu s ohledem na vypracování prvního plánu povodí na základě směrnice 2000/60/ES6 
do roku 2009.
c) Vzduch: dosáhnout úrovní kvality ovzduší, které nevedou k výrazným nepříznivým dopadům na lidské zdraví 
a životní prostředí, ani pro ně nepředstavují rizika.
d) Půda: chránit a zajistit udržitelné využívání půdy zachováním jejích funkcí, předcházením ohrožení půdy, 
zmírňováním jejich účinků a obnovováním degradovaných půd.
e) Městské prostředí: přispívat ke zlepšování vlivu městských oblastí Evropy na životní prostředí.
f ) Hluk: přispívat k rozvoji a provádění politiky týkající se hluku ve venkovním prostředí.
g) Chemické látky: zlepšit do roku 2020 ochranu životního prostředí a zdraví před riziky představovanými che -
mickými látkami, a to prováděním právních předpisů týkajících se chemických látek.
h) Životní prostředí a zdraví: rozvíjet informační základnu pro politiku v oblasti životního prostředí a zdraví 
(Akční plán pro životní prostředí a zdraví na období 2004 až 2010). 
i) Přírodní zdroje a odpady: a) rozvíjet a provádět politiky určené k zajištění udržitelného řízení a využívání 
přírodních zdrojů a odpadů, zlepšovat vliv produktů na životní prostředí, udržitelné způsoby výroby a spo -
třeby, předcházení vzniku odpadů, jejich využití a recyklace; b) přispívat k účinnému provádění tematické 
strategie pro předcházení a recyklaci odpadu.
j) Lesy: poskytovat, zejména prostřednictvím koordinační sítě EU, přesný a srozumitelný základ pro politicky 
relevantní informace o lesích v souvislosti se změnou klimatu (dopad na lesní ekosystémy, zmírňování, substi -
tuční účinky), biologickou rozmanitostí (základní informace a chráněné lesní oblasti), lesními požáry, stavem 
lesů a ochrannými funkcemi lesů (voda, půda a infrastruktura) a přispívat k ochraně lesů proti požárům.
k) Inovace: přispívat k rozvoji a demonstraci inovativních politických přístupů, technologií, metod a nástrojů 
k podpoře provádění akčního plánu pro environmentální technologie (ETAP).
6 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti 
vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).RÁMEČEK  116
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
15.  Tabulka  1 uvádí částky vynaložené z programu LIFE Životní prostředí 
podle jednotlivých prioritních oblastí v letech 1996–2012. I v rámci pri -
oritních oblastí pokrývají projekty širokou škálu odvětví a příslušná cel -
ková částka představuje přibližně 0,5 % celkových výdajů EU v oblasti 
životního prostředí (viz bod 5).
16.  Skutečnost, že program LIFE nemá k dispozici žádný mechanismus na 
přidělení svých omezených zdrojů na orientačně určená přednostní 
opatření, zabraňuje Komisi zaměřit projektové návrhy na omezený počet 
zvláštních priorit. Znamená to, že program LIFE není nutně zacílen na 
předem vybrané oblasti politiky, ale že financuje oblasti politiky vybra -
ných projektů. Dle názoru Účetního dvora to není v souladu s úlohou 
katalyzátoru, která se od tohoto programu očekává.
TABULKA  1
SLOŽKA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ PROGRAMU LIFE (1996–2012): POČET PROJEKTŮ 
A FINANCOVANÁ ČÁSTKA PODLE PRIORITNÍCH OBLASTÍ 
2007 –20 12 1996 –2006
Oblasti politikyPočet 
projektůPříspěvek EU 
(v mil. EUR)Počet 
projektůPříspěvek EU 
(v mil. EUR)
Témata  
1996–2006Vzduch 20 21 93 52
Chemické látky 32 21 17 10
Změna klimatu 144 168 39 33
Lesy 15 17 15 6
Půda 27 29 92 49
Strategické přístupy 37 28 189 103
Městské prostředí 33 7 69 35
Odpady a přírodní zdroje 191 30 312 184
Voda 92 37 250 145
Nová témataŽivotní prostředí a zdraví 18 29
Inovace 35 195
Hluk 10 84
Celkem 654 666 1 076 617
Zdroj:  Hodnocení v polovině období týkající se nařízení LIFE+. Společnost GHK (duben 2010) a útvary Komise.17
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ROZDĚLENÍ PROSTŘEDKŮ MEZI ČLENSKÉ STÁTY ZABRAŇOVALO 
KONKURENCI MEZI PROJEKTOVÝMI NÁVRHY
17.  Program LIFE se týká široké škály oblastí na celém území EU. Aby se 
mohly financovat nejlepší možné projekty, měly by projektové žádosti 
procházet konkurenčním výběrovým postupem, v němž k financování 
budou vybrány nejkvalitnější projekty. 
18.  Od roku 2007 byl program LIFE koncipován tak, aby zajišťoval rovno -
měrné rozvržení projektů mezi členské státy. Čl. 6 odst. 2 nařízení LIFE+ 
stanoví orientační roční rozdělení prostředků mezi členské státy7, a to 
na základě počtu obyvatel a podílu území členského státu stanovených 
jako oblast Natura 2000. 
19.  Orientační roční rozdělení prostředků mezi členské státy má za cíl zajistit 
financování pro menší členské státy – tím, že pro ně „blokuje“ část roz -
počtu. Jak ale bylo zdůrazněno v hodnocení dopadu, které tvoří podklad 
návrhu Komise na nové nařízení LIFE, prostředky přidělené těmto člen -
ským státům jsou z podstaty malé, což snižuje zájem daných členských 
států o tento program a účast na něm. V důsledku toho systém nepodnítil 
nárůst žádostí z těchto členských států. 
20.  Účetní dvůr rovněž zjistil, že rozdělení prostředků mezi členské státy 
zkresluje výsledky hodnoticích kritérií používaných při výběru projektů. 
Může to vést k tomu, že jsou vybrány projekty (v závislosti na členském 
státě, kde jsou předloženy), které mají nižší hodnocení než odmítnuté 
projekty z jiných členských států. V roce 2009 tak byly například pro 
spolufinancování zamítnuty tři projekty z Itálie, Polska a Finska, které 
měly konečné bodové hodnocení 55 bodů, zatímco byl schválen jeden 
francouzský projekt pouze se 46 body a dva britské s 50 body.
21.  Tento systém posiluje konkurenci mezi projekty ve stejné zemi namísto 
toho, aby zajištoval, aby byly na evropské úrovni vybrány nejlepší pro -
jekty. Tím se snižuje evropská přidaná hodnota programu.7 „Nevyužité“ prostředky 
rozdělené mezi členské státy 
jsou opětovně rozděleny 
a použity na spolufinancování 
projektů předložených jinými 
členskými státy.18
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ŠABLONY POUŽÍVANÉ K  VYHODNOCOVÁNÍ PROJEKTOVÝCH NÁVRHŮ 
NEPOŽADUJÍ DOSTATEČNÉ ODŮVODNĚNÍ VÝSLEDKŮ HODNOCENÍ, 
COŽ PODRÝVALO TRANSPARENTNOST VÝBĚROVÉHO POSTUPU
22.  Proces výběru projektů je základním kamenem pro kvalitu výdajových 
programů a zároveň nezbytnou podmínkou pro jejich účinnost. Tento 
proces by měl zajistit transparentnost a rovné příležitosti pro všechny 
uchazeče, měl by vycházet z objektivních kritérií a měl by cílit na pro -
jekty, které co nejvíce přispívají k dosažení cílů programu. Transparentní 
a účinný proces výběru projektů vyžaduje hodnoticí formuláře, které 
uvádějí bodové hodnocení přidělené každému z kritérií spolu s odůvod -
něním tohoto hodnocení.
23.  Projekty u programu LIFE jsou vybírány na základě výzvy k předkládání 
návrhů, kterou každoročně vyhlašuje Komise. Komisi sice napomáhá při 
hodnocení projektových návrhů konsorcium externích hodnotitelů, ale 
za postup výběru zůstává odpovědná ona. 
24.  Celkový postup výběru návrhů u programu LIFE Životní prostředí se 
uskutečňuje ve čtyřech fázích: způsobilost, výběr, udělení financování 
a revize. Tento proces je zobrazen v  příloze I . V prvních dvou fázích 
hodnocení (způsobilost a výběr) hodnotí každý návrh jeden hodnotitel. 
Ve fázi udělení financování musí být návrhy nezávisle hodnoceny dvěma 
odbornými hodnotiteli. V případě výraznější odchylky jejich hodnocení 
se vyžaduje třetí hodnocení návrhu. Konečné rozhodnutí o bodovém 
hodnocení každého návrhu se vydává na zasedání, kterému předsedají 
útvary Komise a jehož se účastní hodnotitelé. 
25.  Hodnotitelé používají standardní šablony připravené Komisí na hodno -
cení projektových návrhů na základě předem stanovených výběrových 
kritérií. Každé z těchto kritérií se dělí na řadu specifických aspektů, které 
je nutno zvážit8. Ačkoli pro fázi udělování financování jsou dle šablon 
hodnotitelé povinni bodově ohodnotit každé kritérium a vyjádřit své 
stanovisko ve prospěch či neprospěch každého významného kritéria, 
není nutné odůvodňovat nebo hodnotit jednotlivé aspekty zahrnuté do 
každého takového kritéria. 8 Ve stávajícím programu 
obsahuje šablona pro 
kritérium pro udělení 
financování týkající se 
evropské přidané hodnoty 
návrhů mezi jiným také 
posouzení určitých aspektů, 
jako např. inovativnosti 
a demonstrativnosti projektu 
a navrhovaných opatření na 
šíření výsledků.19
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
BODOVÉ HODNOCENÍ NEBYLO DOSTATEČNĚ ODŮVODNĚNO 
Německý návrh dostal u hodnoticího kritéria 1 převážně negativní připomínky. Podle tohoto kritéria měli hod -
notitelé posoudit inovativnost návrhu, důležitost očekávaného pokroku v oblasti životního prostředí a dále 
technickou proveditelnost návrhu.
Hodnotitel v hodnoticím formuláři uvedl, že inovační povahu má pouze proces, nikoli metody a koncepce. 
Hodnotitel u tohoto kritéria však udělil šest bodů z maximálních deseti. Dle názoru Účetního dvora toto bodové 
hodnocení není v souladu s negativním slovním hodnocením v hodnoticím formuláři. 26.  Při auditu bylo zjištěno, že klíčové aspekty pro účinnost programu – jako 
např. inovativnost či demonstrativnost návrhu, kvalita zamýšlených čin -
ností v oblasti šíření informací nebo potenciál pro replikaci výsledků – 
nebyly zvažovány jako samostatná hodnoticí kritéria, nýbrž jako jedny 
z několika aspektů daného hodnoticího kritéria. To v praxi znamenalo, 
že hodnotitelé neměli povinnost tyto klíčové aspekty projektů programu 
LIFE Životní prostředí bodově hodnotit a toto hodnocení odůvodňovat. 
Dle názoru Účetního dvora se jedná o nedostatek v koncepci systému 
výběru projektů9.
27.  Účetní dvůr ve skutečnosti zjistil, že shrnutí různých klíčových aspektů 
pod jediné hodnoticí kritérium bez toho, aby měl hodnotitel povinnost 
tyto aspekty hodnotit jednotlivě, vedlo k situacím, kdy udělené bodové 
hodnocení nebylo v hodnoticích šablonách dostatečně odůvodněno (viz 
rámeček 2 ), nebo kdy významné aspekty nebyly hodnoceny vhodným 
způsobem (viz rámeček 3 a bod 41). 
28.  Udělení celkového počtu bodů u kritéria hodnocení bez udělení bodů 
za podkladové aspekty kromě toho zabraňuje tomu, aby se hodnocení 
mohlo opakovaně provést objektivním a podrobným způsobem (rekon -
struovat). To oslabuje transparentnost výběrového systému u tohoto 
programu. 9 Potřeba dalšího vyjasnění 
bodovacího hodnoticího 
systému byla konstatována 
již v hodnocení ex post 
programu LIFE III (COWI 2009) 
a také ve zvláštní zprávě 
Účetního dvora č. 11/2009.
RÁMEČEK  220
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
MONITOROVACÍ RÁMEC NEBYL PŘIMĚŘENÝ , COŽ ZNEMOŽŇOVALO 
EFEKTIVNÍ ŘÍZENÍ PROGRAMU 
29.  K řádnému řízení jakéhokoliv typu programu je zapotřebí pravidelný pře -
zkum vstupů, výstupů a výsledků, který umožňuje získat aktuální informa -
ce o tom, zda program postupuje tak, jak bylo zamýšleno; jinými slovy, 
je zapotřebí monitorovací rámec. Monitorování poskytuje správcům pro -
gramů během jejich provádění informace o dosahování operačních cílů, 
aby se mohly včas zjistit a odstranit případné problémy. Náležitý monito -
rovací rámec by měl například obsahovat soubor společných ukazatelů 
vstupů, výstupů a výsledků. Tyto ukazatele by měly umožnit údaje na 
úrovni projektů agregovat na úrovni programu a srovnávat údaje oproti 
předem stanoveným cílům a cílovým hodnotám. 
30.  Po dokončení projektů by monitoring neměl ustávat. U programu LIFE 
by byl monitoring ex post užitečný k zjištění toho, zda jsou nadále ge -
nerovány výstupy a očekávané výsledky, a ke kontrole toho, zda existují 
případné problémy s udržitelností projektů, případně míry, v jaké byly 
projektové výsledky přeneseny jinam nebo replikovány jinde.
31.  Komise monitoruje provádění projektů za pomoci konsorcia odborní -
ků, kteří tvoří externí monitorovací tým. Tento tým provádí každoroční 
návštěvy projektů na místě, aby posoudil jejich postup, a to buď sa -
mostatně, nebo v doprovodu referenta z Komise. Tento monitorovací 
tým hodnotí také pravidelné zprávy o provádění projektu, které příjemci 
Komisi předkládají.21
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
32.  Během svých návštěv u projektů posuzuje monitorovací tým realizaci vý -
stupů a dosahování výsledků, jak byly uvedeny v projektových návrzích, 
a posuzuje též technickou a finanční způsobilost vykázaných nákladů. 
Na konci projektu vypracovávají monitorovací odborníci celkové zhod -
nocení výsledků projektu včetně konečného bodového hodnocení. Tyto 
mechanismy monitorování na úrovni projektů však lze málo využít pro 
shromáždění poznatků o výkonnosti programu. Důvodem je, že rámec 
monitorování výkonnosti programu nemá vhodné společné ukazate -
le výstupů a výsledků. Soubor společných ukazatelů výstupů, který byl 
zaveden v roce 2007, se totiž z velké míry omezuje na aktivity v oblasti 
komunikace a šíření informací jako např. semináře, konference a publi -
kace. Komise také nestanovila žádný ukazatel výsledků. Stávající rámec 
tak neumožňuje smysluplně agregovat informace o výsledcích jednot -
livých projektů. To znemožňuje soustavně monitorovat účinnost pro -
gramu a rovněž včas zjišťovat problémy, které mohou ovlivňovat jeho 
výkonnost.
33.  Celkovým cílem programu je přispět k rozvoji, aktualizaci a provádění 
politiky EU v oblasti životního prostředí a příslušné legislativy. To vyža -
duje, aby byly úspěšné projekty udrženy a jejich výsledky šířeny a potom 
i replikovány. Komise je však toho názoru, že nemá dostatečné zdroje 
na to, aby po ukončení projektů mohla provádět systematické ex post 
návštěvy na sledování vývoje projektů „ after-LIFE “.
34.  Při vědomí tohoto nedostatku Komise od roku 2009 začlenila do smlouvy 
uzavírané mezi Evropskou komisí a monitorovacím týmem požadavek na 
deset ex post  návštěv ročně, které mají prověřit udržitelnost i jiné otáz -
ky10. Do prosince 2012 bylo navštíveno 30 projektů LIFE Životní prostředí. 
Ačkoli je to zlepšení, tyto projekty představují pouze 5 % uzavřených 
projektů.10 V rámci ročního plánu 
auditu GŘ pro životní 
prostředí jsou navštěvovány 
jiné projekty. Auditní návštěvy 
jsou prováděny po konečné 
platbě, neboť vzorek se 
vybírá z projektů, u nichž byla 
provedena konečná platba 
v předchozím roce a krátce 
po zakončení projektů. Tyto 
návštěvy se soustřeďují na 
finanční aspekty projektů 
a nejsou považovány za 
součást následných činností 
v oblasti kontroly.22
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
35.  Při hodnocení konečné zprávy o projektu stanovuje monitorovací tým 
soubor dlouhodobých monitorovacích ukazatelů, které mají být během 
ex post  návštěv využívány. Při auditu však nebyly zjištěny žádné důkazní 
informace o tom, že jsou tyto ukazatele při následných ex post  návště -
vách i hodnoceny. Kromě toho jsou navržené dlouhodobé ukazatele 
specifické pro každý projekt, což by na programové úrovni omezilo jejich 
užitečnost (i kdyby byla k dispozici jejich hodnota). Dalším nedostatkem 
těchto nedávno zavedených kontrol ex post  je, že i když je udržitelnost 
projektu v hodnocení ex post  komplexně analyzována, nemá monito -
rovací tým za úkol analyzovat také replikaci projektu, která má zásadní 
význam pro katalytický účinek programu. 
36.  Kromě toho – podobně tomu bylo při provádění projektů – ani Komise, 
ani monitorovací tým nezvážily možnost připravit seznam společných 
ukazatelů, které by monitorovací tým používal při návštěvách ex post , aby 
se dále sledovaly výstupy projektů LIFE Životní prostředí. Spojení nedo -
statků uvedených výše zapříčiňuje, že Komisi chybí informace o počtu 
úspěšně dokončených projektů, o počtu projektů, jež stále pokračují po 
určitém počtu let, a o počtu projektů, které se podařilo replikovat. V dů -
sledku toho je nemožné využít získaných zkušeností a zlepšit tak nejen 
postupy výběru a monitorování, ale i zabránit opakování chyb a uspořit 
zdroje.
37.  Ačkoli Komise organizuje pravidelná hodnocení programu, nemohou tato 
hodnocení nahradit běžné monitorování programu. Oba tyto procesy 
se totiž doplňují, neboť hodnocení by mimo jiné mělo vycházet také 
z informací připravených pro účely monitorování. 
38.  Při auditu bylo celkově zjištěno, že nedostatek konsolidovaných informací 
a vhodných ukazatelů týkajících se výstupů a výsledků projektů pro -
gramu LIFE Životní prostředí znemožňuje průběžně posuzovat účinnost 
programu i včas identifikovat problémy při provádění programu, což 
komplikuje budoucí využívání získaných zkušeností. 23
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ČÁST  II – PROVÁDĚNÍ
39.  Při zohlednění cílů složky Životní prostředí programu LIFE (viz bod 4 
a rámeček 1), kritérií způsobilosti definovaných nařízením a také pokynů 
Komise pro výběr dospěl Účetní dvůr k názoru, že aby projekty programu 
LIFE Životní prostředí mohly hrát roly katalyzátoru a přispívat k účinnosti 
tohoto programu, měly by: 
a) být inovační nebo demonstrační , a to tím, že budou zaměřeny na 
inovační či demonstrační řešení environmentálních problémů a bu -
dou rozvíjet nebo šířit inovační techniky nebo metody, techniky 
vycházející z osvědčené praxe, know-how atd.;
b) být v zájmu EU  a přispívat k dosažení obecných cílů politiky EU pro 
životní prostředí tím, že se budou zaměřovat na problém, který má 
na evropské úrovni značnou důležitost, nebo že se u nich bude 
očekávat docílení výsledků, jež budou široce použitelné;
c) šířit své výsledky  pro zajištění toho, aby inovační technologie a po -
stupy pro ochranu životního prostředí byly dobře známy a široce 
používány;
d) být udržitelné , neboť pro úspěšné šíření informací o projektu a jeho 
replikaci je nezbytné jeho nepřerušené trvání;
e) být replikovány  jinými subjekty, aby se dosáhlo širšího dopadu. Pod 
replikaci může spadat šíření a množení výstupů projektu a genero -
vání dopadů mimo rozsah daného projektu. 
40.  Při auditu bylo tedy analyzováno, nakolik byla tato kritéria v jednotlivých 
fázích provádění programu LIFE splněna. 24
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
KLÍČOVÉ ASPEKTY PROJEKTŮ NEBYLY VŽDY BĚHEM VÝBĚRŮ 
PROJEKTŮ ODPOVÍDAJÍCÍM ZPŮSOBEM HODNOCENY 
41.  Účetní dvůr přezkoumal hodnoticí formuláře 25 navštívených projek -
tů a dalších 70 projektů, které byly prověřovány formou dokumentární 
kon troly. Účetní dvůr konkrétně zkoumal, zda hodnocení projektových 
návrhů přiměřeně pokrývalo určité aspekty, které jsou pro účinnost pro -
gramu zásadní, např. inovativnost a demonstrativnost projektu, jeho po -
tenciál udržitelnosti a replikace a význam řešeného environmentálního 
problému (viz bod 39). Při auditu byly zjištěny projekty, u nichž hodno -
cení a udělená bodová hodnocení u klíčových kritérií nebyla dostatečně 
odůvodněna (viz bod 27), ale které byly přesto financovány:
a) Hodnocení inovativnosti a demonstrativnosti projektů nebylo do -
statečně odůvodněno u 20 % projektů, které byly přezkoumány 
formou dokumentární kontroly, a u 24 % projektů navštívených na 
místě.
 — Účetní dvůr při své návštěvě 25 projektů zjistil případy (viz 
příklady v  rámečku 3 ), u nichž byla úroveň inovativnosti buď 
nadhodnocena, nebo nebyla dostatečně odůvodněna (např. 
u projektů, kde hodnotitelé nebrali v úvahu existenci podob -
ných projektů).
VÝBĚROVÉ POSTUPY: PŘÍKLADY NEDOSTATKŮ PŘI HODNOCENÍ INOVATIVNOSTI 
A DEMONSTRATIVNOSTI 
Při hodnocení projektu ve Spojeném království byla inovativnost projektu posouzena jako vysoká, ačkoli u jiných 
kritérií hodnotitel uvedl, že „tato metoda není v rámci Společenství zcela inovační“. 
V průběhu hodnocení toho, zda má projekt demonstrační povahu, hodnotitel zpochybnil rozsah projektu, který 
byl podle něj příliš velký. Příjemce na toto odpověděl, že navrhovaná technologie byla již vyzkoušena na dvou 
menších provozech jeho společnosti.
Audit však zjistil, že jeden z těchto provozů již funguje s plnou produkční kapacitou, což zpochybňuje demon -
strativnost projektu LIFE.RÁMEČEK  325
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
b) Hodnocení perspektiv udržitelnosti nebo replikace daného projektu 
nebylo dostatečně zdůvodněno u 21 % projektů přezkoumávaných 
dokumentární kontrolou a 12 % projektů navštívených na místě. 
 — Při návštěvách 25 projektů, které Účetní dvůr provedl, byly 
zjištěny případy (viz příklady v  rámečku  4), kdy hodnotitelé 
nezjistili potenciální hospodářské, finanční či právní překážky, 
které mohly bránit udržitelnosti či replikaci daného projektu. 
Audit tak zjistil případy projektů, které ačkoli dosáhly svých 
cílů a očekávaných výsledků, nemohly být v důsledku těchto 
překážek11 udržitelné nebo replikovatelné, což se dle názoru 
Účetního dvora mohlo odhalit již při výběru. Kdyby tyto pře -
kážky hodnotitelé zjistili, Komise by se možná rozhodla daný 
projekt nefinancovat. 
RÁMEČEK  4
Perspektivy udržitelnosti projektu 
Při hodnocení španělského návrhu hodnotitelé konstatovali, že neexistují žádné komerční plány pro udržení 
projektu, a nemohli tudíž posoudit, zda bude projekt ekonomicky udržitelný po svém dokončení a po obdržení 
financování EU. Hodnotitelé si však při revizi projektu nevyžádali žádné úpravy nebo dodatečné informace, aby 
se zajistilo, že projekt bude vykazovat minimální záruky udržitelnosti po skončení financování EU. Hodnocení 
udržitelnosti nebylo tudíž dostatečné. 
Návštěva projektu, kterou provedli auditoři, potvrdila, že projekt nebyl po svém dokončení udržen.
Právní překážka pro replikaci projektu 
Další projekt ve Španělsku, který byl dokončen v roce 2008, vyvíjel technologii, která v potravinářských závodech 
využívá ozón jako alternativní čisticí prostředek šetrný k životnímu prostředí. Šíření této technologie však bude 
záviset na nových evropských právních předpisech, které ji podpoří, ale které dosud nejsou k dispozici. 
Ekonomické překážky pro replikaci projektů
Projekt ve Francii snižuje dopad výroby skla na životní prostředí. Dlouhá životnost sklářských pecí (15–20 let) 
však omezuje možnosti replikace v rámci skupiny společností příjemce. Replikace mimo tuto skupinu se přitom 
nepředpokládá, neboť projekt pro skupinu představuje ekonomickou výhodu.VÝBĚROVÉ POSTUPY: PŘÍKLADY NEDOSTATKŮ V  HODNOCENÍ UDRŽITELNOSTI 
A REPLIKACE PROJEKTOVÝCH NÁVRHŮ 11 Mezi typické překážky, jimž 
monitorovací tým nevěnoval 
dostatečnou pozornost, patří 
absence tržních příležitostí 
pro výstupy projektu, 
problémy se zachováním 
kontinuity provozu nebo 
s přístupem příjemce 
k finančním zdrojům nebo 
legislativní překážky.26
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
c) Hodnocení zájmu EU nebylo dostatečně odůvodněno u 20 % pro -
jektů přezkoumávaných dokumentární kontrolou a 12 % projektů 
navštívených na místě. 
 — Při návštěvách 25 projektů, které Účetní dvůr provedl, byly 
zjištěny případy (viz příklady v  rámečku 5 ), kdy zájem EU buď 
nebyl hodnoceny vůbec, nebo hodnocení nebylo hodnotite -
lem odůvodněno, např. v případech, kdy byly pochybnosti, 
zda výsledky projektu lze uplatnit mimo bezprostřední rozsah 
daného projektu. 
MONITOROVÁNÍ KOMISE TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ PROJEKTŮ BYLO 
V NĚKTERÝCH OHLEDECH NEDOSTATEČNÉ 
42.  Účetní dvůr kontroloval, zda byla realizovaná monitorovací činnost kom -
plexní a zda zprávy vypracované monitorovacími týmy pro 25 navštíve -
ných projektů přesně odrážely skutečný stav provádění projektu. 
43.  Práce monitorovacího týmu během provádění projektu se zaměřuje na 
to, zda se dosahuje očekávaných výstupů, a ověřuje, zda jsou vykazované 
náklady technicky opodstatněné, zda jsou zahrnuty v rozpočtu projektu, 
zda jsou realistické a zda byly ve vykazovacím období skutečně vyna -
loženy. Účetní dvůr zjistil, že tyto kontroly jsou prováděny pravidelně. 
Při auditu však byly zjištěny problémy s monitorováním přiměřenosti 
nákladů a udržitelnosti a replikace projektů.
RÁMEČEK  5
Projekt ve Spojeném království si kladl za cíl udržení městského prostředí ve třech lokalitách. U dvou z těchto 
lokalit nezmiňoval návrh otázky životního prostředí. Hlavní plánovaná (a nakonec provedená) opatření se tý -
kala sociálního prostředí nebo opatření na ochranu přírody, nikoliv problému životního prostředí, který by měl 
závažný význam na úrovni EU, jak vyžadují platné právní předpisy.
I když projektový návrh odkazoval na jednu z priorit stanovených v nařízení LIFE, byl zaměřen na problémy velice 
lokálního rázu a nebyl v zájmu EU.
Hodnoticí formuláře, které Účetní dvůr přezkoumal, nepodávaly žádné důkazy o tom, že byl tento aspekt hod -
notitelem posouzen.POSTUP VÝBĚRU: PŘÍKLADY NEDOSTATKŮ V  HODNOCENÍ ZÁJMU EU V  SOUVISLOSTI 
S PROJEKTOVÝMI NÁVRHY27
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
44.  I když se kontroluje způsobilost vykázaných nákladů, neexistuje žád -
ná srovnávací analýza nákladů mezi podobnými projekty, a to ani mezi 
projekty ze stejného odvětví a regionu. Absence takovéhoto porovnání 
může vést k tomu, že se akceptují nepřiměřeně vysoké náklady, zvláště 
vzhledem k tomu, že hodnotitelé, kteří jsou odpovědní za vyhodnoce -
ní projektových návrhů a konečných zpráv příjemců, jsou v první řadě 
techničtí, a nikoliv finanční odborníci. Při auditu bylo například zjištěno, 
že vykazované hodinové osobní náklady projektových manažerů u 23 
uzavřených projektů, které byly navštíveny, se pohybovaly v rozmezí 
10,56 EUR až 164,39 EUR.
45.  Z analýzy konečné struktury nákladů zmíněných 23 dokončených projek -
tů, které byly navštíveny (a které uvádí graf 3 ), vyplývá důležitost osob -
ních nákladů, které ve vzorku Účetního dvora představovaly 18,5–83,5 % 
celkových nákladů projektu.
STRUKTURA VÝDAJŮ U  23 DOKONČENÝCH PROJEKTŮ
0 %20 %40 %60 %80 %100 %
UK1UK2UK3UK4DE1DE2DE4DE5ES1ES2ES3ES4ES5FR1FR2FR3FR4FR5IT1 IT2 IT3 IT4 IT5
% konečných nákladů 
na vnější pomoc (způsobilé náklady)% konečných nákladů na dlouhodobý majetek (způsobilé náklady) % konečných osobních nákladů (způsobilé náklady)
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.GRAF  328
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
46.  Ačkoli mohou existovat oprávněné důvody pro široký rozptyl u hodino -
vých osobních nákladů pracovníků přidělených na projekty programu 
LIFE, Účetní dvůr má nicméně za to, že si extrémní odchylky zaslouží další 
analýzu ze strany Komise.
47.  Účetní dvůr dále zjistil, že monitorovací tým nevěnuje dostatečnou po -
zornost perspektivě udržitelnosti a replikovatelnosti projektů (viz příklady 
v rámečku 6 ).
RÁMEČEK  6
Projekt ve Španělsku měl za cíl snížit kontaminaci podzemních vod snížením používání hnojiv a kyseliny dusičné 
v zahradnickém odvětví. 
Projekt získal od monitorovacího týmu dobré hodnocení, a to navzdory skutečnosti, že příjemce uznával, že 
dosažené přínosy pro životní prostředí jsou omezené a že je zapotřebí dalších studií, aby se výhody pro životní 
prostředí prokázaly. Monitorovací tým dále konstatoval, že tyto studie jsou nutné k zajištění udržitelnosti pro -
jektu, ačkoli se příjemce nezavázal takového studie realizovat. Také přenositelnost projektu byla monitorovacím 
týmem vyhodnocena jako „vysoká“, ačkoli tým zároveň dospěl k závěru, že „toto odvětví pravděpodobně není 
připraveno na zavádění techologických změn, neboť má nízké zisky a malí producenti nemohou realizovat žádné 
investice“. Během provádění projektu se této otázce nevěnovala pozornost. 
V době návštěvy Účetního dvora pouze jeden z šesti partnerů, kteří se projektu účastnilli, i nadále používal novou 
technologii. Neexistují důkazní informace o tom, že došlo k replikaci tohoto projektu.
Projekt v Itálii měl očekávané trvání 24 měsíců. Pět měsíců před jeho koncem požádal příjemce o podstatnou 
úpravu projektu, neboť žádný z 50 potenciálních uživatelů, kteří měli původně o testování produktu zájem, 
neměl tento zájem na novém procesu i nadále. Přestože testování byl na počátku přisuzován zásadní význam, 
příjemce požádal Komisi o souhlas s tím, aby testy provedl obchodní partner.
Komise požadovanou úpravu projektu akceptovala. Po svém dokončení projekt nebyl kvůli nedostatku zájmu 
koncových uživatelů ani udržen, ani replikován. Navzdory zjevným rizikům, které pro udržitelnost projektu 
představoval nedostatek zájmu koncových uživatelů, se monitorovací tým této otázce nikdy nevěnoval a pro 
její řešení nebylo přijato žádné nápravné opatření.PŘÍKLADY NEDOSTATKŮ V  MONITOROVÁNÍ UDRŽITELNOSTI A  REPLIKACE29
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
48.  Příjemci vypracovávají zprávy o provádění a konečné zprávy, v nichž 
předkládají výsledky a úspěchy projektů. Tyto zprávy jsou hodnoceny 
monitorovacími týmy. Při auditu bylo zjištěno, že monitorovací týmy 
nepřistupovaly k prohlášením a argumentům obsaženým ve zprávách 
o provádění a v konečných zprávách dostatečně kriticky (viz rámeček 7 ). 
V důsledku toho existuje riziko, že úspěchy projektů (a tedy i výsledky 
programu) budou přeceňovány. 
49.  Audit zjistil nedostatky v hodnoceních provedených monitorovacími 
týmy u 18 z 25 prověřovaných projektů. Kromě nedostatku dostatečně 
kritického posouzení vlastních hodnocení příjemců se tyto nedostatky 
rovnoměrně týkaly hodnocení cílů projektů pro oblast životního prostře -
dí, udržitelnosti a replikace projektů a šíření informací. 
MALÉ ŠÍŘENÍ INFORMACÍ A  NÍZKÁ UDRŽITELNOST A  REPLIKACE 
PROJEKTŮ OHROŽUJÍ „KATALYTICKOU“ ÚLOHU, KTERÁ BYLA 
U PROGRAMU OČEKÁVÁNA 
50.  Jedním z hlavních cílů programu LIFE je, že by měl sloužit jako katalyzá -
tor pro rozvoj politik a opatření v oblasti životního prostředí. Nezbytnou 
podmínkou pro toto je, aby výsledky projektů byly vhodně a široce šířeny 
a aby byly projekty udrženy a replikovány (viz bod 39). 
RÁMEČEK  7
NEDOSTATEČNĚ KRITICKÉ MONITOROVÁNÍ ZPRÁV PŘÍJEMCŮ 
Jeden projekt v Itálii měl za cíl snížení odpadů v odvětví keramiky. Hodnocení závěrečné zprávy příjemce 
provedené monitorovacím týmem v zásadě odráží vlastní prohlášení příjemce a dostatečně kriticky nezkoumá 
vykazovanou udržitelnost projektu. Projekt, jenž byl dokončen v září 2008 (konečná platba byla provedena 
v srpnu 2009), nebyl v době návštěvy Účetního dvora udržen.
Projekt v Německu měl za cíl rozvoj čistší městské logistiky. Hodnocení přínosů projektu pro životní prostředí, 
které provedl monitorovací tým, v zásadě a bez dalšího posuzování jen opakuje prohlášení příjemce. 30
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
51.  Ze vzorku kontrolovaných projektů vyplývá, že problémy existují u všech 
těchto prvků (viz příloha II ). I když projekty dosáhly pozitivních výsled -
ků v oblasti životního prostředí, program tyto výsledky nedokázal účin -
ně šířit a replikovat, aby se tyto výsledky menšího rozsahu přenesly do 
smysluplnějšího uplatnění na úrovni EU. To výrazně omezuje celkovou 
účinnost programu.
ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮ
52.  Jak je uvedeno v bodě 39 a  grafu 2 , je v případě, že mají projekty slou -
žit jako katalyzátory environmentálních opatření, vyžadováno šíření vý -
sledků projektů. Účinné šíření podporuje replikaci a rozvoj projektových 
výsledků. Mělo by být dobře zacíleno, účinně prováděno a také moni -
torováno. Odpovědnost za šíření výsledků projektů programu LIFE sdílí 
Komise a příjemci. Audit zjistil problémy na obou stranách. 
53.  Komise zveřejňuje na své internetové stránce důležité informace k pro -
jektům programu LIFE. Sem patří shrnutí témat projektů a získaných 
zkušeností, dále databáze projektů, nástroj „ LIFE by theme “ a shrnutí pro -
jektů. Komise, členské státy nebo jednotliví příjemci podporují zasedání 
tematických platforem a u významného množství projektů jsou organi -
zovány závěrečné konference.
54.  Po skončení projektů však Komise neprovádí žádnou aktualizaci těchto 
informací, která by zohlednila problémy či úspěchy v souvislosti s výsled -
ky nebo udržitelností a replikací projektů. Částečně manuální zpracování 
informací spolu s nedostatkem zdrojů na straně Komise také vedly k me -
zerám a chybám v informacích. Například 11 z 23 uzavřených projektů, 
které byly v rámci auditu navštíveny, Komise nezařadila pod nástroj „ LIFE 
by theme “. Znamená to, že i přes rozsáhlé informace, které jsou k dispo -
zici online, nemají potenciální uživatelé přístup k úplným a aktuálním 
informacím o projektech.31
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
55.  Společná ustanovení pro program LIFE příjemcům ukládají, aby jako sou -
část opatření v oblasti komunikace vytvořili internetovou stránku (nebo 
použili již existující) pro šíření informací o projektových činnostech, po -
kroku a výsledcích. U projektů LIFE schválených před rokem 2007 nee -
xistovalo žádné povinné období, po které musela takováto internetová 
stránka zůstat funkční. U šestnácti12 z těchto 22 uzavřených projektů, 
které byly v rámci auditu navštíveny, byla internetová stránka funkční. 
U projektů LIFE schválených počínaje rokem 2007 musí být internetová 
stránka funkční nejpozději šest měsíců po zahájení projektu a musí být 
pravidelně aktualizována a udržována nejméně pět let po skončení pro -
jektu. Kontrolované projekty z tohoto období tento požadavek splňovaly. 
56.  Ačkoli Komise vynaložila úsilí na podporu zkvalitnění internetových strá -
nek projektů (např. umístěním příkladů internetových stránek na interne -
tové stránce LIFE a dále poskytováním doporučení pro vybrané projekty, 
jak uspořádat internetové stránky projektů programu LIFE), u kontrolo -
vaných internetových stránek byly při auditu zjištěny nedostatky.
57.  Audit analyzoval obsah 63 internetových stránek projektů13 ze vzor -
ku 6914 projektů. Analýza zahrnula 31 projektů LIFE schválených před ro -
kem 2007 a 32 projektů LIFE schválených po tomto roce. Z 53 fungujících 
internetových stránek, které byly v době auditu v provozu, mělo 11 velmi 
omezený obsah. Hlavními nedostatky byla stručnost popisů projektů 
a také nedostatek vizuálních pomůcek, zpráv a prezentací. U projektů 
schválených počínaje rokem 2007 došlo nicméně ke zlepšení kvality in -
ternetových stránek.
58.  Kromě pasivní komunikace prostřednictvím internetu nebo jiných forem 
zveřejňování by měly činnosti v oblasti šíření být uzpůsobeny specific -
kým podmínkám konkrétního projektu. Audit zjistil případy, kdy projek -
ty, třebaže dosáhly svých zamýšlených výsledků, neměly účinné šíření 
informací a nepodařilo se jim podpořit replikaci projektu. Internetové 
stránky projektů nebyly aktualizovány, šíření informací probíhalo většinou 
v kontextu komerčních reklamních kampaní příjemců nebo směřovalo 
k přímým obchodním partnerům a činnosti plánované jako součást do -
hodnutých plánů komunikace „ after-LIFE “ nebyly plně realizovány. 12 Pouze jeden ze šesti 
projektů, které neměly 
funkční internetovou stránku, 
stále ještě probíhal.
13 Od pěti projektů se 
upustilo a neměly žádnou 
internetovou stránku. Jeden 
projekt nebyl nikdy zahájen.
14 Příjemce jednoho projektu 
svou účast bezprostředně 
po výběru projektu odvolal. 
Tento projekt byl nahrazen 
jiným projektem z rezervního 
seznamu.32
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
59.  U příjemců z řad soukromých společností jsou činnosti v oblasti šíření in -
formací zpravidla organizovány v kontextu komerčního uvádění produktu 
na trh. Důvodem je ochrana know-how, neboť projekt je často přijímají -
cími společnostmi považován za strategickou výhodu. Omezuje to však 
účinnost šíření informací, o které program usiluje. Výsledky programu 
LIFE by společnosti daly konkurenční výhodu v daném odvětví. Transfer 
poznatků a replikace projektu mimo skupinu, do níž daná společnost 
patří, nemusí tedy být v zájmu společnosti. To výrazně snižuje případný 
dopad projektu na životní prostředí. Vyvstává otázka, zda by měly být 
takového projekty z programu LIFE financovány.
60.  Závěrem Účetní dvůr zjistil, že realizované činnosti v oblasti šíření v do -
statečné míře nepodporují replikaci projektových výsledků. I v přípa -
dě, kdy příjemci splnili činnosti v oblasti šíření informací vyžadované 
projektovou dohodou, nebyl dostatek koordinovaných činností v této 
oblasti mezi Komisí, příjemci a příslušnými vnitrostátními orgány, které 
by účinně podpořily replikaci projektových výsledků.
61.  Rámeček 8  uvádí takový příklad úspěšného projektu, jehož potenciál -
ního významného environmentálního dopadu nebylo dosaženo kvůli 
neúčinnému šíření. 
RÁMEČEK  8
Při leštění keramiky a souvisejících materiálů vzniká velké množství odpadu. Jeden z projektů navštívených 
v Itálii úspěšně zavedl postup na snížení a recyklaci tohoto odpadu. 
Projekt, jenž byl ukončen v roce 2008, byl při auditní návštěvě v roce 2012 stále funkční. 
Navzdory úspěchu a udržitelnosti tohoto projektu nedošlo k jeho replikaci. Od doby ukončení projektu nebyla 
jeho internetová stránka aktualizována; příslušná společnost ale považuje projekt za velmi pozitivní marketingový 
aspekt a do všech svých propagačních materiálů umísťuje logo LIFE.
Významná část této výroby se soustřeďuje v omezeném počtu evropských regionů. Patří sem zejména čtvrť 
v italském městě Sassuolo specializovaná na keramiku a ve Španělsku region Valencie.
Ačkoli příjemce realizoval činnosti v oblasti šíření informací, které vyžaduje projektová dohoda, mezi Komisí, 
regionálními orgány a obchodními organizacemi neexistovalo koordinované úsilí na šíření projektových výsledků 
a podporu využití podobných technik jinde. Dopad na životní prostředí je tedy výrazně omezen.KATALYTICKÉHO DOPADU V  ODVĚTVÍ KERAMIKY SE NEPODAŘILO DOSÁHNOUT 33
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
UDRŽITELNOST PROJEKTŮ A  REPLIKACE VÝSLEDKŮ
62.  Jak je uvedeno v bodě 39, udržitelnost projektů programu LIFE Životní 
prostředí má zásadní důležitost pro účinnost tohoto programu, ačkoli 
inovační a demonstrační charakter, který je u projektů LIFE požadován, 
s sebou do jisté míry nese riziko neúspěchu. Při auditu bylo navštíve -
no 23 dokončených projektů, z nichž většina byla dokončena v období 
2007–2009. Audit zjistil, že v době návštěvy již nebylo funkčních deset 
z nich. U dvou projektů probíhal nový vývoj realizovaný příjemci či part -
nery. Příklady neudržitelných projektů byly uvedeny v  rámečcích 4  a 6 
a příklad udržitelného projektu byl zmíněn v  rámečku 8 . 
63.  Nedostatky v šíření informací o úspěšných výsledcích projektů vysvětlují 
alespoň zčásti nízkou míru replikace projektů. Pouze osm z 23 navštíve -
ných dokončených projektů bylo replikováno nebo je pravděpodobné, že 
replikovány budou, včetně tří projektů, které již nejsou funkční. U dvou 
projektů z osmi probíhá replikace v rámci skupiny společností příjemce, 
což omezuje jak replikaci, tak evropskou přidanou hodnotu. To ukazuje 
rozdíl mezi úspěšným dokončením projektu a účinností programu.34
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
64.  Program LIFE Životní prostředí by měl sloužit jako katalyzátor pro politiku 
EU v oblasti životního prostředí, a to v zásadě prostřednictvím financo -
vání inovačních nebo demonstračních projektů s evropskou přidanou 
hodnotou a následným šířením a replikací jejich výsledků. Při auditu byla 
posuzována účinnost tohoto katalytického účinku.
65.  Účetní dvůr dospěl k závěru, že složka LIFE Životní prostředí nefungovala 
účinně, neboť nebyla dostatečně dobře koncipována a prováděna. Při 
auditu byly zjištěny nedostatky jak v koncepci, tak v provádění progra -
mu, jež výrazně omezují zásadní katalytickou úlohu programu, kterou 
je výrazně podnítit smysluplný vývoj v politice EU týkající se životního 
prostředí. Bez tohoto katalytického účinku nelze celkové účinnosti pro -
gramu dosáhnout. 
66.  Absence mechanismu, který by umožnil zaměřit omezené zdroje na pře -
dem vybrané cíle, vedla k rozptýlenému dopadu investovaných finanč -
ních prostředků (body 13–16).ZÁVĚRY A  DOPORUČENÍ
Při přípravě víceletých pracovních programů, s nimiž se počítá pro nový 
program LIFE, by legislativní orgány měly Komisi a členským státům 
umožnit omezit způsobilost žádostí pouze na určité strategické pri -
ority a pro financované projekty stanovit jasné, konkrétní, měřitelné 
a dosažitelné cíle. 
Omezený počet priorit stanovený pro určitý počet let by zjednodušil 
proces výběru projektů, umožnil soustředit úsilí na specifické otázky 
a také usnadnil hodnocení dopadu programu.DOPORUČENÍ 135
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
67.  Orientační rozdělení prostředků mezi členské státy bránilo výběru nej -
lepších projektů, protože projekty nebyly vybírány jen na základě své 
kvality, ale také podle členského státu původu (body 17–21).
68.  Kvalita výběru projektů byla negativně ovlivněna nepřiměřeným odů -
vodněním výsledků hodnocení (body 22–28).Návrh Komise na nový program LIFE přiděluje prostředky mezi člen -
ské státy na tradiční projekty, ale u integrovaných projektů zachovává 
zeměpisnou rovnováhu. Při realizaci tohoto programu by Komise měla 
zajistit, aby integrované projekty byly vybírány na základě své kvality 
a aby zeměpisná vyváženost nenarušovala zásadu rovných příležitostí 
pro žadatele.
Komise by měla zkvalitnit hodnoticí formuláře pro výběr projektů a po 
hodnotitelích požadovat, aby samostatně posuzovali a  bodově hod -
notili i významné aspekty projektů (jako např. inovativnost nebo de -
monstrativnost návrhu, kvalitu plánovaných opatření v oblasti šíření 
informací nebo potenciál pro replikaci výsledků), aby tak zlepšila kvalitu 
a transparentnost výběrového postupu a zajistila, aby vybrané projekty 
měly potenciál co nejvíce přispět k dosažení cílů tohoto programu.DOPORUČENÍ 2 
DOPORUČENÍ 336
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
69.  Monitorovacímu rámci programu chyběly vhodné společné ukazatele 
výstupů a výsledků. Komise tak nemohla získat komplexní a aktuální pře -
hled o výkonnosti projektů, a v důsledku toho ani informace o účinnosti 
programu (body 29–38).
70.  Klíčové aspekty projektů, týkající se jejich inovativnosti a demonstra -
tivnosti, jejich povahy, udržitelnosti a také zájmu EU, nebyly při výběru 
projektů vhodným způsobem hodnoceny (bod 41) (viz doporučení 3 ).
71.  Monitorování přiměřenosti projektových nákladů, udržitelnosti a repli -
kace projektů nebylo dostatečné (body 42–49).Komise by měla zkvalitnit své nástroje řízení programu a zvážit zavede -
ní vhodných společných ukazatelů výstupů a výsledků a rovněž infor -
mací o následné kontrole na úrovni projektů, aby umožnila přiměřené 
monitorování programu. Tyto ukazatele by měly být v  největší možné 
míře relevantní, akceptované, důvěryhodné, snadné a robustní (tzv. 
kritéria „RACER“). 
Komise by měla zlepšit své posuzování přiměřenosti vykazovaných 
osobních nákladů, zejména u  srovnatelných projektů, a  to lepším vy -
užíváním informací získaných ve fázi monitorování. Tyto informace by 
pak mohly být lépe využívány pro zjišťování nepřiměřených nákladů. DOPORUČENÍ 4
DOPORUČENÍ 537
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Jan KINŠT, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 6. listopadu 2013.
Za Účetní dvůr
předseda  
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA72.  Účetní dvůr zjistil případy neúčinného šíření informací a dále nízké udr -
žitelnosti a replikace projektů. Potenciální úloha složky Životní prostředí 
jako katalyzátoru pro politiku v oblasti životního prostředí je tedy silně 
omezena (body 50–63).
Komise by měla zintenzivnit své zaměření na šíření, udržitelnost a re -
plikaci projektů LIFE. Komise by zejména měla: 
a) vyžadovat, aby monitorovací týmy do svých hodnocení zahrnuly 
rovněž kritickou analýzu opatření pro šíření informací, udržitel -
nost a replikaci projektu, která příjemci navrhují, a rovněž po -
tenciálních překážek, které těmto opatřením mohou stát v cestě, 
a to jak do hodnoticích zpráv během provádění projektu, tak do 
zpráv z návštěv ex post ;
b) zvážit, jak lépe podpořit šíření a replikaci projektových výsledků 
u soukromých příjemců, kteří chtějí chránit své komerční zájmy;
c) zvážit, jakým způsobem od příjemců požadovat předložení jed -
noduchých a aktuálních informací v elektronické podobě po 
ukončení projektu (tj. zda je projekt nadále funkční, zda byl re -
plikován, případně kolikrát atd.). To by Komisi umožnilo efektivně 
zlepšit její informace ex post  týkající se účinnosti programu.DOPORUČENÍ  6
38
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
PROCES  VÝBĚRU  PROJEKTŮPŘÍLOHA  I
ZPŮSOBILOST
Všechny návrhy předložené k výběru jsou zkontrolovány z hlediska  kritérií přijatelnosti a vyloučení (tj. zda návrh obsahuje veškeré požadované informace, 
byl připraven s použitím příslušných standardů a předložen prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst; dále zda příjemce splňuje všechny požadované 
podmínky), a rovněž z hlediska souladu s kritériem způsobilosti (tj. zda projekt spadá do rozsahu jedné ze složek programu)
VÝBĚR
Návrhy, které prošly fází způsobilosti, kontroluje hodnotitel z hlediska souladu s  technickými (tj. technická spolehlivost účastníků projektu; rozsah ﬁnancování z programu LIFE+ a inovativnost či demonstrativnost navrhovaných opatření) a  ﬁnančními (tj. soulad s ustanoveními prováděcích 
pravidel ﬁnančního nařízení) kritérii výběru.
Jakmile je uzavřena fáze revize návrhů, Komise vypracuje užší seznam návrhů projektů LIFE k ﬁnancování a také konečný rezervní seznam. 
Ty jsou předloženy ke schválení výboru LIFE. Následně je též musí schválit Evropský parlament (od roku 2012 probíhá tento krok současně se schválením ze strany výboru a přípravou rozhodnutí Komise).
O výsledku hodnocení návrhů (a případně též o důvodech zamítnutí) jsou žadatelé uvědomeni dopisem. Projekty, které jsou na rezervním seznamu, 
jsou spoluﬁnancovány pouze v případě, že dojde k neočekávanému stažení nějakého návrhu, a to v době mezi datem zasedání výboru a dobou, kdy jsou podepisovány jednotlivé grantové dohody. 
Jakmile Komise přijme rozhodnutí o seznamu vybraných projektů, jsou uzavírány grantové dohody.UDĚLENÍ FINANCOVÁNÍ
Návrhy, které nejsou ve fázi výběru zamítnuty, procházejí následně podrobným nezávislým hodnocením prováděným dvěma hodnotiteli 
na základě šesti kritérií: technická a ﬁnanční koherence a kvalita, příspěvek k obecným cílům programu LIFE+, evropská přidaná hodnota a doplňkovost 
a optimální využití ﬁnančních prostředků EU, nadnárodní povaha projektu a soulad s národními ročními prioritami a národní přidaná hodnota dle vnitrostátního orgánu odpovědného za LIFE+.
Na základě souhrnné zprávy a bodového hodnocení poskytnutých smluvním partnerem se pak koná schůzka, které předsedají útvary Komise a které 
se účastní koordinátoři a odborníci smluvního partnera, na níž se rozhoduje o konečném bodovém hodnocení, které se udělí každému návrhu.
Po uplatnění rozpočtových omezení a rozdělení prostředků mezi členské státy sestavují útvary Komise „dlouhý“ a „rezervní“ seznam návrhů, 
které budou připuštěny do fáze revize.
REVIZE
Během fáze revize Komise žadatele vyzve, aby předložil další podrobné údaje ke konkrétním aspektům návrhu. 
Poté mají uchazeči 15 kalendářních dní na odpověď na otázky anebo na zapracování požadovaných úprav či zlepšení do svých návrhů.
Na základě obdržených odpovědí může být koordinující příjemce vyzván, aby do původního návrhu zapracoval úpravy či zlepšení, 
případně z návrhu odstranil určitá opatření či snížil rozpočet projektu, ﬁnanční příspěvek EU nebo míru spoluﬁnancování EU na projektu.39
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
HODNOCENÍ VZORKU NAVŠTÍVENÝCH PROJEKTŮ PROVEDENÉ ÚČETNÍM DVOREM
Členský 
státOblast politikyPříspěvek 
z progra -
mu LIFE 
(tis. EUR)Má projekt 
inovační nebo 
demonstrační 
charakter?Zjistil audit ne -
dostatky v šíře -
ní výsledků?Podařilo se 
projekt udr -
žet (v době 
auditu)?Došlo 
k replikaci 
projektu?
NĚMECKOOdpady a přírodní 
zdroje—1 Ano Ano — —
Voda 414 Ano Ano Ano Ne
Odpady 211 Ano Ano Ne Ne
Vzduch, městské 
prostředí867 Ne Ano Ano Ne
Voda 959 Ne Ano Ano Ne
ŠPANĚLSKOPůda 676 Ano Ano Ne Ne
Vzduch 305 Ano Ano Ano Ne
Odpady 434 Ano Ano Ne Ne
Inovace 333 Ano Ano Ano Ano
Voda 281 Ano Ano ne  
(pouze 1/6)Ne
FRANCIEVoda 1 056 Ne Ano Ne Ne
Chemické látky 1 904 Ano Ano Ano Ano
Voda 538 Ano Ne Ano Ano
Vzduch 667 Ano Ano Ne Ne
Změna klimatu 3 366 Ano Ano Ano Ano
ITÁLIEPůda 407 Ano Ne Ano Ne
Odpady 214 Ano Ano Ne Ano
Vzduch 299 Ano Ne Ne Ne
Voda 1 775 Ano Ne Ano Ne
Půda 372 Ano Ano Ne Ano
SPOJENÉ 
KRÁLOV -
STVÍZměna klimatu —1 Ne Ano — —
Voda 411 Ano Ano Ne Ano
Voda 407 Ano Ano Ano Ne
Odpady 584 Ne Ano Ano Ano
Městské prostředí 1 747 Ne Ano Ano Ne
1 Dosud neuzavřené projekty.PŘÍLOHA  II40
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ODPOVĚĎI 
KOMISE
SHRNUTÍ
III.
Ve svém návrhu nového programu LIFE Komise učinila 
kroky vedoucí ke zlepšení koncepce jeho složky Životní 
prostředí (viz konkrétní připomínky níže). Komise navíc 
zdůrazňuje, že v závěrečném hodnocení programu LIFE+1 
dospěli autoři k závěru, že „takřka všechny dotázané a zkou -
mané externí zúčastněné subjekty (příjemci, vnitrostátní 
kontaktní místa, monitorovací a koordinační útvary) sou -
hlasí s tím, že program je dobře koncipován tak, aby splnil 
své cíle“ a že „procesy používání, monitorování a hodno -
cení již pomáhají dosáhnout cílů jednotlivých projektů, 
a jsou tak součástí nástroje intervencí“.
III. a) 
Komise souhlasí s připomínkou Účetního dvora, a v novém 
nařízení LIFE proto navrhla mechanismus, s nímž bude 
moci definovat témata projektů, za která budou při výbě -
rových postupech udělovány další body.
III. b) 
Komise souhlasí s Účetním dvorem v tom, že systém ori -
entačního rozdělení prostředků v rámci programu LIFE+ 
nesplnil svůj cíl zajistit lepší zeměpisné rozložení přiděle -
ných peněz.
Komise také souhlasí s Účetním dvorem v tom, že orien -
tační rozdělení prostředků narušilo do určité míry konku -
renční postup výběru projektů. Komise tudíž, pokud jde 
o tradiční projekty, navrhla rozdělení prostředků v budou -
cím programu zcela zrušit.
Nicméně znění nového nařízení, na němž se orgány 
dohodly, zachovává orientační rozdělení prostředků mezi 
členské státy u tradičních projektů až do roku 2017 a zcela 
je ruší od roku 2018.
III. c) 
Komise se domnívá, že bodová hodnocení projektů byla 
obecně náležitě odůvodněna na základě v té době dostup -
ných poznatků. (Viz též odpověď na bod 41.) 
Komise však uznává, že u hlavních výběrových kritérií by 
toto odůvodnění mohlo být explicitnější.
1 Ecorys, Final Evaluation of the Implementation of the LIFE+ Regulation  
(Závěrečné hodnocení ve věci provádění nařízení o programu LIFE+) (2012), 
s. 10.41
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ODPOVĚĎI
KOMISE III. d)
Komise konstatuje, že zavedení společných ukazatelů 
výstupů od začátku programu LIFE+ představuje významný 
vývoj s ohledem na situaci v programu LIFE III a již umož -
ňuje konsolidaci výstupních ukazatelů všech projektů jak 
z hlediska navržených opatření, tak z hlediska skutečně 
provedených opatření.
IV. a) 
Komise se domnívá, že dotčené aspekty byly náležitě 
vyhodnoceny na základě informací, které byly v té době 
k dispozici.
IV. b) 
Pro budoucí nařízení LIFE Komise navrhla s cílem úplného 
zrušení způsobilosti osobních nákladů pracovníků jejich 
kompenzaci zvýšením míry spolufinancování u zbývajících 
způsobilých nákladů. 
Přiměřenost projektových nákladů je jedním z aspektů, 
které Komise posuzuje před provedením plateb.
Komise souhlasí, že udržitelnost a replikace projektů by 
měly být explicitně posuzovány již od začátku projektu, 
a nikoli pouze při hodnocení závěrečných zpráv.
IV. c) 
Komise se domnívá, že nové požadavky na šíření infor -
mací zavedené v roce 2007 nařízením LIFE+ zlepšily šíření 
výsledků projektů. Komise bude nicméně v maximální 
možné míře pokračovat ve zlepšování šíření výsledků.
Komise také konstatuje, že míra udržitelnosti a/nebo repli -
kace projektů LIFE-ENV určená Účetním dvorem je výrazně 
vyšší než „běžná“ míra úspěšnosti inovativních projektů 
popsaných ve vědecké literatuře.
V. 1) 
Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora a navrhla 
omezený počet priorit a cílů pro budoucí nařízení LIFE. V. 2) 
Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora. Pro 
budoucí nařízení LIFE Komise navrhla zrušit rozdělení pro -
středků mezi členské státy pro tradiční projekty a současně 
zachovat systém zeměpisné vyváženosti pro integrované 
projekty.
V. 3) 
Komise souhlasí s tím, že výsledky hodnocení klíčových 
aspektů, například inovativnosti či demonstrativnosti 
a replikačního potenciálu, by mohly být explicitnější, 
a vydá hodnotitelům náležité pokyny. 
V. 4) 
Komise souhlasí s tím, že vedle dlouhodobých ukazatelů 
monitorování, které jsou specifické pro jednotlivé projekty 
a které jsou v současné době definovány pro každý projekt, 
by mohl být vytvořen společný soubor ukazatelů výsledků. 
Oba soubory ukazatelů budou systematicky hodnoceny při 
návštěvách ex post , které již probíhají u vzorku uzavřených 
projektů, a na úrovni programu tak mohou být agregovány 
společné ukazatele výsledků. Ačkoli tento proces bude 
i nadále omezen na vzorek uzavřených projektů, agrego -
vané ukazatele budou poskytovat obecný přehled dlouho -
dobých výsledků programu.
V. 5) 
Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora. Přiměře -
nost všech nákladů je posuzována monitorovacími pracov -
níky a referenty Komise na základě veškerých dostupných 
informací. Komise přezkoumá způsoby, jak toto hodnocení 
i nadále zlepšovat.
Společná odpověď na body V. 6) a 7)
Komise se domnívá, že nové požadavky na šíření informací 
zavedené v roce 2007 s nařízením LIFE+ zlepšily šíření 
výsledků projektů. Nicméně Komise bude v maximální 
možné míře šíření výsledků i nadále zlepšovat.
Komise souhlasí s tím, že aspekty udržitelnosti a replikace 
by měly být explicitněji hodnoceny již od počátku projektů, 
a nikoli pouze v době závěrečných zpráv. Komise však kon -
statuje, že toto se již týká činností v rámci šíření výsledků.42
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ODPOVĚĎI
KOMISE V. 8) 
Z právního poradenství, které bylo Komisi poskytnuto, 
vyplývá, že Komise nemůže ukládat příjemcům povinnosti 
po uplynutí smlouvy. Komise souhlasí s tím, že dobrovolný 
systém by mohl být užitečný, a v praxi mnoho příjemců 
Komisi již informuje o pokračování projektů. Systematické 
následné sledování takových informací by však vyžado -
valo výrazné navýšení zdrojů, které má vedení programu 
k dispozici.
ÚVOD
6.
Omezený rozsah programu a omezené zdroje, které má 
Komise k dispozici pro jeho řízení, nutně omezují přímý 
dopad programu. I přesto ze závěrečného hodnocení pro -
gramu LIFE+ vyplývá, že „takřka všechny dotázané a zkou -
mané externí zúčastněné subjekty (příjemci, vnitrostátní 
kontaktní místa, monitorovací a koordinační útvary) sou -
hlasí s tím, že program je dobře koncipován a že plní své 
cíle“.PŘIPOMÍNKY
14.
Návrh nového nařízení, který Komise předložila, se jedno -
značně zaměřuje na část programu týkající se životního 
prostředí a účinnosti zdrojů (obecně odpovídající složce 
Politika a správa v oblasti životního prostředí v nařízení 
LIFE+). Děje se tak formou vytvoření nového typu pro -
jektů (integrovaných projektů) v malém počtu tematických 
oblastí, ale též zavedením víceletých pracovních programů, 
v nichž budou pro příslušné období upřesněny tematické 
priority.
S výjimkou délky trvání víceletého pracovního programu, 
která nyní dosáhne doby 4 + 3 roky, byly tyto návrhy 
Komise schváleny Radou a Parlamentem.
16.
V návrhu nového nařízení LIFE se předpokládá přidělení 
vyšších bodových hodnocení těm návrhům, které se zabý -
vají jedním z projektových témat určených ve víceletém 
pracovním programu. Tím bude výrazně omezena možnost 
financování projektů v jiných tematických oblastech a sou -
časně budou žadatelům mnohem důrazněji naznačena 
témata, na která by se financování mělo soustředit.
19.
Komise souhlasí s Účetním dvorem v tom, že systém ori -
entačního rozdělení prostředků mezi členské státy v rámci 
programu LIFE+ nesplnil svůj cíl zajistit lepší zeměpisné 
rozložení přidělených peněz.
20.
Komise také souhlasí s Účetním dvorem v tom, že orien -
tační rozdělení prostředků mezi členské státy narušilo do 
určité míry konkurenční postup výběru projektů. Komise 
tudíž navrhla, pokud jde o tradiční projekty, rozdělení pro -
středků v budoucím programu zcela zrušit.
Nicméně znění nového nařízení, na němž se orgány 
dohodly, zachovává orientační rozdělení prostředků mezi 
členské státy u tradičních projektů až do roku 2017 a zcela 
je ruší od roku 2018.43
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ODPOVĚĎI
KOMISE 21.
Komise by chtěla poznamenat, že účinek zmíněný Účet -
ním dvorem vyplývá z uplatňování nařízení, chtěla by však 
také zdůraznit skutečnost, že tímto ustanovením byl každý 
rok dotčen jen malý počet projektů, které byly vybrány 
z důvodu rozdělení prostředků mezi členské státy nebo 
zamítnuty z téhož důvodu.
25.
Komise by chtěla poznamenat, že mezi existencí poměrně 
malého počtu volněji definovaných kritérií pro výběr pro -
jektů s celkovým bodovým hodnocením pro každé z těchto 
kritérií a existencí dlouhého seznamu otázek se zvlášt -
ním bodovým hodnocením pro každou otázku je křehká 
rovnováha.
Kritéria pro přidělování, která Komise v současnosti používá 
a která jsou určena v samotném nařízení, umožňují žada -
telům zaměřit se na aspekty, které jsou pro jejich návrhy 
relevantnější, a ignorovat ty, které jsou irelevantní. Komise 
musí též vzít v úvahu rizika zvyšování administrativní 
zátěže a prodloužení doby potřebné k dokončení výběro -
vého postupu.
26.
Komise konstatuje, že inovativnost či demonstrativnost 
návrhu jsou v souladu s nařízením LIFE+ výběrovým kri -
tériem. Projekty, které nevykazují inovativnost či demon -
strativnost, jsou tudíž ve fázi technického výběru vyřazeny. 
Připomínky vznesené k inovativnosti či demonstrativnosti 
ve fázi přidělování se tedy dotýkají míry, do jaké je návrh 
inovativní či demonstrativní nad rámec minimálního poža -
davku stanoveného nařízením.
27.
Komise by chtěla podotknout, že transparentnost a rovné 
příležitosti pro všechny žadatele jsou plně zajištěny (vyjma 
problematiky rozdělení prostředků mezi členské státy, 
jimiž se zabývá jiný oddíl) skutečností, že podrobný pokyn 
pro hodnocení projektů je zveřejněn souběžně s výzvou 
k předkládání projektů. Každý uchazeč přesně ví, jak budou 
návrhy hodnoceny a na základě jakých aspektů bude přidě -
lováno bodové hodnocení. 
Komise však souhlasí s tím, že výsledky hodnocení klíčo -
vých aspektů, jako je inovativnost či demonstrativnost 
a replikační potenciál, nejsou vyjadřovány explicitně. Rámeček 2 
Komise se domnívá, že požadavek nařízení LIFE ohledně 
inovativnosti se týká nejen inovativních technologií či 
metod, nýbrž i jiných aspektů (například inovativnosti pro -
cesu), jimiž jsou stávající technologie a metody shrnuty 
novým, účinnějším způsobem a/nebo způsobem, který 
respektuje životní prostředí.
Rámeček 2 – třetí odstavec
Vzhledem k inovativnosti projektu a připomínkám vznese -
ným k ostatním aspektům, na které se vztahuje dotčené 
kritérium, se Komise domnívá, že bodové hodnocení 6/10 
bylo přiměřené.
28.
Hodnocení návrhu individuálním hodnotitelem nemůže 
být nikdy zcela objektivní. V programu LIFE je subjektivnost 
jednotlivých hodnotitelů výrazně omezena požadavkem 
dvou nebo tří nezávislých hodnocení a diskusí o připomín -
kách a bodových hodnoceních na skupinovém zasedání se 
všemi hodnotiteli a pracovníky Komise. 
32.
Komise konstatuje, že zavedení společných ukazatelů 
výstupů od počátku programu LIFE+ představuje významný 
vývoj s ohledem na situaci v programu LIFE III a již umož -
ňuje konsolidaci ukazatelů výstupů všech projektů jak 
z hlediska navržených opatření, tak z hlediska skutečně 
provedených opatření.
Komise souhlasí s tím, že vedle dlouhodobých ukazatelů 
monitorování, které jsou specifické pro jednotlivé projekty 
a které jsou v současné době definovány pro každý projekt, 
by mohl být vytvořen společný soubor ukazatelů výsledků. 
Oba soubory ukazatelů budou systematicky hodnoceny při 
návštěvách ex post , které již probíhají u vzorku uzavřených 
projektů, a na úrovni programu tak mohou být agregovány 
společné ukazatele výsledků. Ačkoli tento proces bude 
i nadále omezen na vzorek uzavřených projektů, agrego -
vané ukazatele budou poskytovat obecný přehled dlouho -
dobých výsledků programu.44
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ODPOVĚĎI
KOMISE 33.
Většina projektů ve skutečnosti provádí plány komuni -
kace „ after-LIFE “ vytvořené během projektu. Účetní dvůr ve 
svých zjištěních také určuje míru udržitelnosti, která z velké 
části překračuje „běžnou“ míru úspěšnosti inovativních pro -
jektů, která je obecně nižší než 50 % dokonce i u „inkre -
mentálně inovativních“ projektů2.
35.
Komise souhlasí s tím, že ve zprávách z návštěv ex-post  by 
problematika replikace projektů mohla být zviditelněna. 
Konstatujte však, že posouzení této problematiky je důvo -
dem pro kontakty s jinými zúčastněnými subjekty nezapo -
jenými do původního projektu LIFE, které externí monitoro -
vací subjekty musí navázat v rámci návštěv ex-post .
36.
Viz odpověď na bod 32.
37.
Z pohledu Komise umožňují pravidelná hodnocení pro -
gramu významný výběr vzorků výsledků. Četnost těchto 
hodnocení je konzistentnější s trváním projektů než pokus 
o nepřetržité monitorování na úrovni programu.
Společná odpověď na bod 39 písm. d) a e).
Komise je přesvědčena, že „udržitelnost“ a  „replikace“ jsou 
dva aspekty dlouhodobé úspěšnosti projektu, které musí 
být zkoumány společně. Projekt je úspěšný, když po jeho 
ukončení činnost pokračuje v rámci téže organizace, ale 
také pokud pokračuje v jiných organizacích, i když z eko -
nomických, sociálních nebo politických důvodů se dané 
práci nevěnuje subjekt, který byl příjemcem grantu.
41.
Komise se domnívá, že bodová hodnocení projektů byla 
náležitě odůvodněna na základě v té době dostupných 
poznatků.
2 Viz například „ Risks of Incremental, Differential, Radical, and 
Breakthrough Innovation Projects “ (Rizika inkrementálních, rozdílových, 
radikálních a  průlomových inovativních projektů) na stránkách 
InnovationManagement.se.41. a) první odrážka
Komise konstatuje, že posouzení inovativnosti nebo 
demonstrativnosti návrhu bylo provedeno na základě 
poznatků dostupných v době hodnocení dvěma nebo 
třemi nezávislými odborníky v příslušné oblasti. Mimoto 
existence podobných projektů nevylučuje možnost, že 
každý z nich má znaky inovativnosti, které odůvodňují vyu -
žití finančních prostředků z programu LIFE.
Rámeček 3 
Komise konstatuje, že hodnotitelé výslovně uvedli, že ino -
vativnost tkví v rozsahu demonstrativnosti.
41. b) první odrážka
Komise by chtěla poznamenat, že identifikace potenciál -
ních překážek a pokud možno řešení je významnou sou -
částí inovativních nebo demonstrativních projektů. Exi-
stence takových překážek sama o sobě není dostatečným 
důvodem pro to, aby financování bylo zamítnuto, jelikož 
nalezení řešení pro tyto překážky je často nejvýznamnější 
součástí projektu.
Komise též konstatuje, že nemá důvod se domnívat, že by 
překážky, které nebyly odborníky v příslušných oborech 
identifikovány v době hodnocení, bývaly mohly nebo měly 
být identifikovány.
Rámeček 4
Perspektivy udržitelnosti projektu
Komise poznamenává, že poměrně nízké bodové hodno -
cení získané prvním španělským projektem v kritériu, které 
zahrnuje hodnocení udržitelnosti projektu, bylo způsobeno 
zárukami z hlediska udržitelnosti, které byly považovány za 
nedostatečné. Jelikož se však jednalo pouze o jeden z hod -
nocených faktorů, výsledné bodové hodnocení stále stačilo 
k tomu, aby projekt mohl být financován.
Právní překážka pro replikaci projektu
V souvislosti s druhým španělským projektem Komise při -
pomíná, že legislativní proces je ve většině případů delší 
než technická demonstrace schůdnosti určitého řešení. 
Projekt může významnou měrou přispět ke znalostní 
základně subjektů, které přijímají rozhodnutí, je však na 
zákonodárcích, aby vyvodili vlastní závěry.45
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ODPOVĚĎI
KOMISE Ekonomické překážky pro replikaci projektů
Pokud jde o francouzský projekt, Komise konstatuje, že 
dopad projektu na životní prostředí nemusí být nutně bez -
prostřední. Dominantní postavení v odvětví výroby skla se 
závody a kancelářemi po celé Evropě a v 72 zemích zajis -
tilo, že pokud by projekt mohl vyvinout technicky a ekono -
micky schůdné řešení pro snížení dopadu výroby skla na 
životní prostředí, bylo toto řešení realizováno postupně ve 
většině, ne-li ve všech jejich závodech, což by mělo velmi 
významný dopad na životní prostředí.
41. c) odrážka
Komise podotýká, že po hodnotitelích bylo v souvislosti 
s návrhem výslovně požadováno hodnocení zájmů EU. 
Komise se rovněž domnívá, že příklad uvedený Účetním 
dvorem byl hodnotiteli posouzen správně.
Rámeček 5 
Komise konstatuje, že toto uplatnění jasně odkazovalo 
na jednu z prioritních oblastí definovaných v čl. 4 odst. 2 
písm. a) nařízení LIFE III: „začleňují hlediska životního pro -
středí a udržitelného rozvoje do územního rozvoje a územ -
ního plánování, včetně městských a přímořských oblastí“. 
Současně jsou opatření, která Účetní dvůr definuje jako 
„ochranu přírody“, zahrnuta do rámcové směrnice o vodě, 
a spadala tudíž také zjevně do oblasti působnosti pro -
gramu LIFE – životní prostředí.
Dále čl. 4 odst. 6 písm. h) nařízení LIFE III jasně určil jako 
jedno z kritérií, podle kterých by projekty měly být hod -
noceny, „podpor[u] integrac[e] aspektů životního prostředí 
do činností, jejichž hlavní cíle jsou ekonomické a sociální“. 
43.
O přiměřenost nákladů stále dbají pracovníci finančních 
oddělení útvarů programu LIFE a po monitorovacích pra -
covnících je jasně požadováno, aby poskytli informace, 
pokud náklady nebudou považovat za přiměřené.
Komise však konstatuje, že náklady se mezi jednotlivými 
členskými státy a mezi jednotlivými regiony v témže člen -
ském státě značně různí. Především osobní náklady závi -
sejí nejen na prováděných úkolech, ale též na místě, míře 
požadované kvalifikace, technickém oboru, rodinné situaci 
apod.Pokud jde o udržitelnost a replikaci, Komise souhlasí s tím, 
že tento bod není monitorovacím pracovníkem po dobu 
projektu projednáván vždy explicitně a systematicky je pre -
zentován pouze v hodnocení závěrečné zprávy.
44.
Komise podotýká, že ačkoliv externí monitorovací pra -
covníci a hodnotitelé jsou primárně technickými odbor -
níky, konečná rozhodnutí týkající se způsobilosti nákladů 
Komise přijímá též na základě stanovisek svých vlastních 
finančních odborníků.
Komise se domnívá, že přiměřenost veškerých projekto -
vých nákladů je součástí hodnocení provedeného exter -
ními monitorovacími pracovníky a referenty Komise na 
základě jejich znalosti místních podmínek a technických 
oblastí, v nichž projekty působí, a pokud možno s přihléd -
nutím k jakýmkoli specifickým podmínkám, které mohou 
ovlivnit dotčené náklady.
Viz též odpověď Komise na bod 45.
45.
Komise souhlasí s tím, že osobní náklady představují 
významnou část nákladů projektů, které jsou financovány 
z programu LIFE+. Vzhledem k potížím, které Účetní dvůr 
zdůraznil při stanovování přiměřených nákladů u různých 
úkolů na různých místech, ale též potížím při monitorování 
osobních nákladů pracovníků a potížím, které mají pří -
jemci při sledování těchto nákladů ověřitelným způsobem, 
navrhla Komise, aby byla v budoucím nařízení LIFE zcela 
zrušena způsobilost osobních nákladů a byla kompenzo -
vána zvýšením míry spolufinancování u zbývajících způso -
bilých nákladů. 
46.
Komise konstatuje, že podrobná analýza rozptylu u osob -
ních nákladů pracovníků by z důvodu velkého počtu fak -
torů, které tyto náklady ovlivňují, byla spojená s velmi 
vysokými náklady, které by bylo obtížné odůvodnit s ohle -
dem na zisky, kterých by mohlo být dosaženo.
Komise také poznamenává, že vysoké sazby uvedené 
u některých projektů vždy odkazují na pracovníky na 
vedoucích místech. Příslušné celkové částky jsou tudíž 
obvykle malé.46
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ODPOVĚĎI
KOMISE 47.
Komise souhlasí s Účetním dvorem, že kritická analýza 
opatření pro šíření informací, udržitelnost a replikaci pro -
jektu, která příjemci navrhují, by měla být viditelnější sou -
částí všech hodnocení externími monitorovacími pracov -
níky a pracovníky Komise nejen na konci projektu, ale i po 
celou dobu jeho trvání.
Rámeček 6 
Komise konstatuje, že problém s udržitelností u španěl -
ského projektu odhalil monitorovací pracovník velice brzy, 
což vedlo k tomu, že Komise neustále trvala na provedení 
dostatečných testů k potvrzení navrhovaných řešení. Na 
konci projektu byla úroveň testování i nadále považována 
za nedostatečnou, což vysvětluje připomínku monitorova -
cího pracovníka týkající se potřeby dalších studií.
Současně však bylo vynaloženo velké úsilí o šíření výsledků 
činnosti v rámci projektu a monitorovací pracovník se 
domníval, že jakmile proběhne plné testování, výsledky 
projektu budou přenositelné.
Pokud jde o italský projekt, Komise konstatuje, že s finan -
cováním inovativních nebo demonstrativních projektů 
jsou spojena rizika, která nelze ignorovat. Možnost, že 
potenciální uživatelé ztratí zájem o uplatňování některých 
environmentálních řešení z důvodu změněných ekonomic -
kých podmínek, změny právních předpisů nebo z jakých -
koli jiných důvodů, nelze vyloučit. Dle tehdejšího názoru 
Komise a s přihlédnutím k investicím, které byly v rámci 
projektu již provedeny, bylo testování řešení obchodním 
partnerem příjemce přijatelným řešením.
48.
Monitorovací pracovníci i referenti Komise přijímají odpo -
vědnost za prohlášení, která učiní. Je běžné, že v některých 
případech probíhá jejich hodnocení současně s hodnoce -
ním příjemce.
Rámeček 7 – druhý odstavec
Komise se domnívá, že monitorovací tým hodnocení pro -
vedené příjemcem schválil.49.
Komise by chtěla zdůraznit, že ani jeden z nedostatků urče -
ných Účetním dvorem nesouvisí se skutečným a účinným 
prováděním opatření předjímaných v grantových doho -
dách. Ačkoli Komise souhlasí s tím, že šíření a udržitel -
nost výsledků projektu je důležitým prvkem, na skutečné 
provádění opatření projektu nelze pohlížet jako na pouhý 
doplněk.
50.
Komise souhlasí s postojem Účetního dvora. Ačkoli šíření 
výsledků bylo vždy povinnou součástí každého projektu 
financovaného programem LIFE, povinnosti v tomto smy -
slu byly více upřesněny až po zahájení programu LIFE+. 
Komise též zveřejnila příklady správných postupů pro šíření 
dokumentů a velmi výrazně zvýšila své úsilí o podporu 
šíření výsledků zveřejněním tematických brožur a pořá -
dáním „zasedání tematických platforem“ a/nebo účastí na 
nich.
51.
Připomínky Účetního dvora vycházejí z projektů, jejichž 
velká většina se řídila nařízením LIFE III. Od roku 2007 
Komise podstatnou měrou zvýšila požadavky na příjemce, 
pokud jde o šíření výsledků. 
Dále většina projektů programu LIFE III, u nichž Účetní dvůr 
provedl audit, vedla aktualizované internetové stránky, 
i když to není jejich smluvní povinností.
52.
Viz odpověď na bod 51.
54.
Komise konstatuje, že nástroj „ LIFE by theme “ je poměrně 
novým doplňkem internetových stránek programu LIFE 
a že jeho současné nedostatky, které jsou Komisi velmi 
dobře známy, budou řešeny, jakmile to umožní stávající 
zdroje. Je také zapotřebí poznamenat, že tento nástroj je 
jen jiným způsobem, jak najít informace podle tématu, 
zatímco základní informace pro každý projekt jsou ve všech 
případech ty informace, které jsou dostupné prostřednic -
tvím databáze projektů. Neexistuje tudíž vazba mezi neúpl -
nou strukturou nástroje „ LIFE by theme “ a dostupností úpl -
ných a aktuálních informací o projektu.47
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ODPOVĚĎI
KOMISE 56.
Komise podotýká, že většina dotčených internetových 
stránek se týká projektů programu LIFE III (před rokem 
2007), které byly vytvořeny před vypracováním současných 
pokynů Komise.
58.
Komise připomíná, že téměř všechny projekty, které byly 
navštíveny, se řídily pravidly LIFE III pro šíření výsledků 
projektů. U programu LIFE+ se tato pravidla výrazně zpřís -
nila a Komise má možnost, kterou často využívá, trvat na 
tom, aby příjemci zlepšili své činnosti v rámci komunikace 
a šíření.
Komise též poznamenává, že ve většině případů jsou 
plněny plány komunikace „ after-LIFE “, i když žádná taková 
smluvní povinnost neexistuje.
59.
Komise konstatuje, že bylo záměrem zákonodárců zajistit 
otevřením účasti v programu LIFE všem subjektům, veřej -
ným či soukromým, financování projektů, které za případ -
ného zvýhodnění příjemců také jeví slibný potenciál pro 
řešení významných problémů v oblasti životního prostředí.
60.
Komise připomíná, že v současné době organizuje zasedání 
tematických platforem s cílem podpořit výměnu zkušeností 
nejen mezi příjemci z programu LIFE, ale i mezi jinými sub -
jekty z praxe v týchž oborech. Některých z těchto akcí se 
zúčastnily i útvary GŘ pro životní prostředí odpovědné za 
politiku v dané oblasti, čímž byla také podpořena výměna 
s osobami odpovědnými za vývoj politiky. Tyto akce jsou 
v naprosté většině případů organizovány ve spolupráci 
s vnitrostátními kontaktními místy programu LIFE a/nebo 
s jejich účastí.Rámeček 8 – třetí odstavec
Komise konstatuje, že ačkoli internetové stránky projektu 
nebyly po skončení projektu aktualizovány, obsahovaly 
celou technickou závěrečnou zprávu projektu, a poskyto -
valy tak dobrou úroveň technických podrobností o závě -
rech projektu. Dále příjemce ve velké míře šířil informace 
o projektu a jeho výsledky prostřednictvím účasti na hlav -
ních obchodních veletrzích a návštěv jeho zařízení.
Vzhledem k poměrně malé velikosti dotčeného odvětví 
a omezenému počtu projektů financovaných v tomto 
odvětví Komise neprovedla žádné další činnosti v oblasti 
šíření informací (vydávání publikací a/nebo zasedání tema -
tických platforem).
62.
Komise by ráda poznamenala, že míra úspěšnosti zjištěná 
Účetním dvorem je výrazně vyšší než „běžná“ míra úspěš -
nosti inovativních projektů, která je obecně nižší než 50 % 
dokonce i u  „inkrementálně inovativních“ projektů3. 
Komise se rovněž domnívá, že udržitelnost a replikovatel -
nost jsou úzce spjaty. Komise zastává názor, že stejné pří -
nosy pro životní prostředí lze zajistit bez ohledu na to, zda 
v projektu pokračuje tatáž nebo jiná organizace.
63.
Viz odpovědi na body 51 a 58.
3 Viz například „ Risks of Incremental, Differential, Radical, and 
Breakthrough Innovation Projects “ (Rizika inkrementálních, rozdílových, 
radikálních a  průlomových inovativních projektů) na stránkách 
InnovationManagement.se.48
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ODPOVĚĎI
KOMISE ZÁVĚRY A  DOPORUČENÍ
65.
Ve svém návrhu nového programu LIFE podnikla Komise 
kroky vedoucí ke zlepšení koncepce jeho složky Životní 
prostředí. 
Komise navíc zdůrazňuje, že při závěrečném hodnocení 
programu LIFE+4 bylo vyvozeno, že „takřka všechny dotá -
zané a zkoumané externí zúčastněné subjekty (příjemci, 
vnitrostátní kontaktní místa, monitorovací a koordinační 
útvary) souhlasí s tím, že program je dobře koncipován tak, 
aby splnil své cíle,“ a že „procesy používání, monitorování 
a hodnocení již pomáhají dosáhnout cílů jednotlivých pro -
jektů, a jsou tak součástí nástroje intervencí“.
66.
Návrh nového nařízení, který předložila Komise, se zřetelně 
zaměřuje na část programu týkající se životního prostředí 
a účinnosti zdrojů (obecně odpovídající složce Politika 
a správa v oblasti životního prostředí v nařízení LIFE+). 
Děje se tak formou vytvoření nového typu projektů (inte -
grovaných projektů) v malém počtu tematických oblastí, 
ale též zavedením víceletých pracovních programů, v nichž 
budou pro příslušné období upřesněny tematické priority.
S výjimkou délky trvání víceletého pracovního programu, 
která nyní dosáhne doby 4 + 3 roky, byly tyto návrhy 
Komise schváleny Radou a Parlamentem.
Doporučení 1
Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora a pro 
budoucí nařízení LIFE navrhla omezený počet priorit a cílů.
67.
Komise souhlasí s Účetním dvorem v tom, že systém ori -
entačního rozdělení prostředků mezi členské státy v rámci 
programu LIFE+ nesplnil svůj cíl zajistit lepší zeměpisné 
rozložení přidělených peněz.
4 Ecorys, Final Evaluation of the Implementation of the LIFE+ Regulation  
(Závěrečné hodnocení ve věci provádění nařízení o programu LIFE+) (2012), 
s. 10.Komise také souhlasí s Účetním dvorem v tom, že orien -
tační rozdělení prostředků mezi členské státy narušilo do 
určité míry konkurenční postup výběru projektů. Komise 
tudíž, pokud jde o tradiční projekty, navrhla rozdělení pro -
středků v budoucím programu zcela zrušit.
Avšak znění nového nařízení, na němž se orgány dohodly, 
zachovává orientační rozdělení prostředků mezi členské 
státy u tradičních projektů až do roku 2017 a zcela je ruší 
od roku 2018.
Doporučení 2
Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora. Pro 
budoucí nařízení LIFE Komise navrhla zrušit rozdělení pro -
středků mezi členské státy pro tradiční projekty a současně 
zachovat systém zeměpisné vyváženosti pro integrované 
projekty. 
68.
Komise se domnívá, že dotčené aspekty byly náležitě 
vyhodnoceny na základě informací, které byly v té době 
k dispozici.
Doporučení 3
Komise souhlasí s tím, že výsledky hodnocení klíčových 
aspektů, například inovativnosti či demonstrativnosti 
a replikačního potenciálu, by mohly být explicitnější, 
a vydá hodnotitelům náležité pokyny. 
69.
Komise konstatuje, že zavedení společných ukazatelů 
výstupů projektů od počátku programu LIFE+ představuje 
významný vývoj s ohledem na situaci v programu LIFE III 
a již umožňuje konsolidaci výstupních ukazatelů všech 
projektů jak z hlediska navržených opatření, tak z hlediska 
skutečně provedených opatření.49
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
ODPOVĚĎI
KOMISE Doporučení 4
Komise souhlasí s tím, že vedle dlouhodobých ukazatelů 
monitorování, které jsou specifické pro jednotlivé projekty 
a které jsou v současné době definovány pro každý projekt, 
by mohl být vytvořen společný soubor ukazatelů výsledků. 
Oba soubory ukazatelů budou systematicky hodnoceny při 
návštěvách ex post , které již probíhají u vzorku uzavřených 
projektů, a na úrovni programu tak mohou být agregovány 
společné ukazatele výsledků. Ačkoli tento proces bude 
i nadále omezen na vzorek uzavřených projektů, agrego -
vané ukazatele budou poskytovat obecný přehled dlouho -
dobých výsledků programu.
70.
Komise se domnívá, že bodová hodnocení projektů byla 
náležitě odůvodněna na základě v té době dostupných 
poznatků.
71.
Přiměřenost projektových nákladů je jedním z aspektů, 
které Komise posuzuje před provedením plateb.
Komise souhlasí, že udržitelnost a replikace projektů by 
měly být explicitně posuzovány již od počátku projektu, 
a nikoli pouze při hodnocení závěrečných zpráv.
Doporučení 5
Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora. Přiměře -
nost všech nákladů je posuzována monitorovacími pracov -
níky a referenty Komise na základě veškerých dostupných 
informací. Komise přezkoumá způsoby, jak toto hodnocení 
i nadále zlepšovat.
72.
Komise se domnívá, že nové požadavky na šíření zavedené 
v roce 2007 nařízením LIFE+ zlepšily šíření výsledků pro -
jektu. Komise bude nicméně v maximální možné míře šíření 
výsledků i nadále zlepšovat. 
Komise také konstatuje, že míra udržitelnosti a/nebo repli -
kace projektů LIFE-ENV určená Účetním dvorem je výrazně 
vyšší než „běžná“ míra úspěšnosti inovativních projektů 
popsaných ve vědecké literatuře.Doporučení 6 písm. a) a b) 
Komise se domnívá, že nové požadavky na šíření infor -
mací zavedené v roce 2007 nařízením LIFE+ zlepšily šíření 
výsledků projektů. Komise bude nicméně v maximální 
možné míře šíření výsledků i nadále zlepšovat. 
Komise souhlasí s tím, že aspekty udržitelnosti a replikace 
by měly být explicitněji hodnoceny již od počátku projektů, 
a nikoli pouze v době vypracování závěrečných zpráv. 
Komise však konstatuje, že toto se již týká činností v rámci 
šíření výsledků.
Doporučení 6 písm. c) 
Z právního poradenství, které bylo Komisi poskytnuto, 
vyplývá, že Komise nemůže ukládat příjemcům povinnosti 
po uplynutí smlouvy. Komise souhlasí s tím, že dobrovolný 
systém by mohl být užitečný, a v praxi mnoho příjemců 
Komisi již informuje o pokračování projektů. Systematické 
následné sledování takových informací by však vyžado -
valo výrazné navýšení zdrojů, které má vedení programu 
k dispozici.50
Zvláštní zpráva č. 15/2013 – Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 15/2013
Je složka Životní prostředí programu LIFE účinná?
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie
2013 – 50 s. – 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9241-493-1
doi:10.2865/7362

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•		jeden	výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•		více	výtisků,	plakáty	či	pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie ( http://ec.europa.eu/represent_cs.htm )  
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm );  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm   
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*) Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou  
 telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
•	 prostřednictvím	 stránek	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu ).
Předplatné:
•		u	některého	 z	prodejců	 Úřadu	pro	publikace	 Evropské	 unie	  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm ).
QJ-AB-13-015- CS-C
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR„LIFE“ JE DLOUHODOBÝ PROGRAM EU PRO PŘÍMÉ FINANCOVÁNÍ OBLASTI ŽIVOTNÍ -
HO PROSTŘEDÍ. JEHO HLAVNÍM CÍLEM JE PŘISPĚT K  ROZVOJI ENVIRONMENTÁLNÍ 
POLITIKY EU. ČÁST TOHOTO PROGRAMU SPOLUFINANCUJE INOVAČNÍ NEBO DE -
MONSTRAČNÍ PROJEKTY V  TÉTO OBLASTI. VZHLEDEM K  RELATIVNĚ OMEZENÉMU 
ROZPOČTU ZÁVISÍ ÚČINNOST PROGRAMU NA TOM, ZDA FINANCOVANÉ PROJEKTY 
SLOUŽÍ JAKO KATALYZÁTORY PRO ZMĚNY V  ŽIVOTNÍM PROSTŘEDÍ. V  TÉTO ZPRÁ -
VĚ SE ZKOUMÁ, ZDA TATO ČÁST PROGRAMU LIFE FUNGOVALA ÚČINNĚ. ÚČETNÍ 
DVŮR ZJISTIL NÁSLEDUJÍCÍ NEDOSTATKY , KTERÉ VÝRAZNĚ SNIŽUJÍ PÁKOVÝ EFEKT 
PROGRAMU PŘI ROZVOJI POLITIKY EU PRO OBLAST ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ: ŠPAT -
NÉ ZACÍLENÍ ZDROJŮ, NEDOSTATEČNÉ ODŮVODŇOVÁNÍ VÝBĚRU A  REALIZACE 
DANÝCH PROJEKTŮ A  TAKÉ NEDOSTATEČNÉ ŠÍŘENÍ A  MONITOROVÁNÍ VÝSLEDKŮ 
PROJEKTŮ. VE ZPRÁVĚ JSOU FORMULOVÁNA KONKRÉTNÍ DOPORUČENÍ PRO KO -
MISI NA ZLEPŠENÍ KONCEPCE I  PROVÁDĚNÍ PROGRAMU, ABY MOHL PLNIT SVOU 
ZÁSADNÍ KATALYTICKOU ÚLOHU PRO POLITIKU V  OBLASTI ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ.