CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 10.9.2010 
SEK(2010) 1010 v kone čném znění 
  
ODPOVĚDI KOMISE NA VÝRO ČNÍ ZPRÁVU Ú ČETNÍHO DVORA ZA ROK 2009 
KAPITOLA 2 „P ŘÍJMY“ 
CS 2   CS ODPOVĚDI KOMISE NA VÝRO ČNÍ ZPRÁVU Ú ČETNÍHO DVORA ZA ROK 2009 
KAPITOLA 2 „P ŘÍJMY“ 
ÚVOD  
SPRÁVNOST OPERACÍ  
2.17. Jakmile Komise zaznamenala tyto anomálie, oznámila je členským stát ům a Účetnímu 
dvoru. Všechny členské státy souhlasily s tím, že jako sou část běžných postup ů revizí 
a aktualizací budou p řijata nezbytná nápravná opat ření. 
ÚČELNOST SYSTÉM Ů 
2.20. Komise dot čené členské státy požádá, aby p řijaly nápravná opat ření k odstran ění 
zjištěných nedostatk ů, a v případě potřeby budou vyžadovány tradi ční vlastní zdroje, které 
nebyly zaplaceny v plné výši, a rovn ěž případné úroky z prodlení.  
2.21. Doty čné členské státy budou požádány, aby od ůvodnily částky na ú čtech, uhradily 
případné zjišt ěné nedoplatky tradi čních vlastních zdroj ů, a pokud došlo k pozdnímu 
poskytnutí, budou požadovány úroky z prodlení. 
2.22. Postoj Komise vychází z článku 867a na řízení č. 2454/93, kterým se provádí celní 
kodex, podle n ěhož se zboží, které bylo zajišt ěno nebo zabaveno, považuje za propušt ěné do 
režimu usklad ňování v celním skladu. U zboží propušt ěného do tohoto režimu celní dluh 
nevzniká a nezapisuje se na ú čty. Rozsudek Soudního dvora z roku 2009 se nevztahuje na 
relevantnost článku 867a, pokud jde o zacházení s celním dluhem u zajišt ěného zboží, a proto 
Komise čekala na výsledek jiného podobného p řípadu, C-230/08. Komise posuzuje d ůsledek 
nedávného rozsudku v této v ěci a následná opat ření, jež budou p řijata. Když vstoupí 
v platnost modernizovaný celní kodex, celní dluh v souvislosti se zajišt ěným zbožím 
každopádn ě vždy zanikne, a to bez ohledu na místo, kde bylo zboží zajišt ěno. 
2.23. Je na členských státech, aby z řídily své systémy celní kontroly na základ ě vhodných 
metod analýzy rizik. Nedostatky, na n ěž poukazuje Ú četní dvůr, se týkají t ří členských stát ů. 
V jednom z t ěchto členských stát ů dospěl Účetní dvůr k totožným zjišt ěním během auditu 
zjednodušených postup ů a Komise sleduje opat ření, která jsou p řijímána. Ve zbývajících dvou 
členských státech nedostatky souvisí s n eexistencí prvku nahodilosti v systému výb ěru 
celního prohlášení / hospodá řského subjektu. V jednom členském stát ě přijaly vnitrostátní 
orgány nápravná opat ření. V druhém je prvek nahodilosti používán, nebyl však za členěn do 
automatizovaného systému pro výb ěr dovozních prohlášení / hospodá řských subjekt ů ke 
kontrole. 
2.24. Komise souhlasí s Ú četním dvorem, že by celní kontroly byl o možno zlepšit a že se tyto 
kontroly musí vyvíjet na základ ě zkušeností a osv ědčených postup ů. 
Komise p řijímá opat ření s cílem napomoci členským stát ům při vypracovávání postup ů. Byly 
poskytnuty podrobné pokyny a rovn ěž školení ohledn ě toho, jak je co nejlépe používat. 
Výsledky budou ov ěřeny v pr ůběhu monitorovacích návšt ěv, které se mají uskute čnit 
v roce 2010 a 2011. V pr ůběhu celého roku 2009 a v roce 2010 Komise mimoto provád ěla 
v každém členském stát ě zvláštní inspekce týkající se jeji ch strategií celních kontrol. Na 
základě těchto inspekcí a p řipomínek vyplývajících z auditu Ú četního dvora Komise již 
požadovala nápravná opat ření. V pr ůběhu roku 2010 Komise vyhotoví tematickou zprávu 
o strategii celních kontrol v členských státech, kter á bude zahrnovat zjišt ění Účetního dvora, 
CS 3   CS jakož i zjišt ění Komise. Tato zpráva bude s členskými státy projednána v PVVZ s cílem 
usilovat o zlepšení v této oblasti. 
2.25. Jak potvrdil Ú četní dvůr, základem pro výpo čet ročního základu DPH, podle n ěhož je 
stanovena výše p říspěvků v rámci vlastních zdroj ů odvozených z DPH, je hodnota p říjmů 
z DPH, které byly v pr ůběhu tohoto roku skute čně vybrány. A čkoliv by snížení výpadku 
příjmů z DPH mohlo teoreticky vést k zvýšení uhrazených vlastních zdroj ů odvozených 
z DPH, zákonodárce zvolil metodu, p ři které je jakékoli zvýšení vlastních zdroj ů odvozených 
z DPH z rozpo čtového hlediska neutraliz ováno odpovídajícím snížením částky získané ze 
zdrojů odvozených z HND. 
2.26. Pokra čují aktivní opat ření k zrušení dlouhodob ě nevyřízených výhrad. V roce 2008 Komise 
zařadila na základ ě rizik všechny dlouhodob ě nevyřízené výhrady do katego rií a spolu s dot čenými 
členskými státy za čala jednotlivé body řešit s přihlédnutím k t ěmto relativním prioritám. 
V roce 2009 za čala strategie p řinášet výsledky a je to mu tak i nadále: v pr ůběhu roku 2010 bylo 
zrušeno dalších 7 z nejsta rších výhrad. Komise se domnívá, že bylo dosaženo náležitého pokroku. 
Další řídící schůzky budou naplánovány v roce 2010/ 11. 
2.27. Citovaná zpráva se zabývá údaji o schodku ve řejných financí a o ve řejném dluhu Řecka. 
Důkladná analýza možného dopadu záležitostí, které vyplynuly z ov ěření těchto údaj ů 
o schodku a dluhu, neukázala žádný význa mný dopad na výši HDP/HND. 
Řecko se již za čalo zabývat záležitostmi uvedenými ve zpráv ě Komise ze dne 8. ledna 2010, 
a to přijetím nového zákona o řeckém statistickém systému, v četně zřízení nového 
statistického ú řadu (ELSTAT) s cílem zaru čit nezávislost a integritu statistik. 
2.28. Komise se domnívá, že spolehlivost národních ú čtů závisí p ředevším na zvláštních 
statistických zdrojích a použitých metodách a sv ůj přístup k potvrzování  HND založila na 
jejich ov ěřování a zlepšování. Náležit ě navržené systémy dohledu a kontroly národních 
statistických ú řadů členských stát ů mohou pomoci ur čit a snížit rizika vzniku chyb. Komise 
již zohlednila p řipomínky Ú četního dvora týkající se systém ů dohledu a kontroly zp ůsoby, 
které byly zmín ěny v jejích odpov ědích k bodu 4.24 ve zpráv ě za rok 2008. V pr ůběhu 
ověřování HND Komise shromáždila informace o postupech členských stát ů, zejména za 
účelem workshopu, který byl uspo řádán v prosinci 2009. V souladu s cíli tohoto workshopu 
Komise ur čí a vypracuje osv ědčené postupy, které budou členské státy používat, a rovn ěž 
postupy posuzování v této oblasti. 
2.30. Komise pokra čuje ve své spolupráci se dv ěma zeměmi, které dosud mají neuzav řené 
výhrady k HND vztahující se na období 1995–2001 (1 týkající se Řecka a 3 týkající se 
Spojeného království), tak, aby ty to výhrady mohly být zrušeny. 
2.31. Komise používá p římé ověřování jako dopln ěk k ověřování soupis ů k HND 
v jednotlivých zemích na základ ě dotazníku pro hodnocení soupis ů k HND (DHSHND). 
Komise se domnívá, že po čet složek, které vybrala, byl pro ú čely přímého ov ěřování 
dostatečný v souladu s „pokyny k p římému ov ěřování“, jež schválil výbor pro HND. 
SPOLEHLIVOST SD ĚLENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍK Ů KOMISE 
2.32. Komise p ři svých inspekcích zjednodušených postup ů a kontrolní strategie jednotlivých 
členských stát ů rovněž zjistila nedostatky v kontrolních postupech členských stát ů 
a v návaznosti na zjišt ění Účetního dvora a na  vlastní zjišt ění bude nadále p řijímat opat ření. 
Jakmile budou tato následná opat ření dokon čena, bude mít Komise k dispozici ucelen ější 
základ pro posouzení. 
ZÁVĚRY A DOPORU ČENÍ 
CS 4   CS 2.35. Komise bude pokra čovat ve svém pravidelném ov ěřování účtů „B“ s cílem ur čit 
případné nedostatky, jež by mohly mít dopad na v časné stanovení a poskytnutí tradi čních 
vlastních zdroj ů. 
2.36. V návaznosti na tyto nedostatky a rovn ěž na zjištění z vlastních inspekcí bude Komise 
přijímat opat ření. 
2.37. V roce 2010 bylo zrušeno da lších sedm z nejdéle nevy řízených výhrad. Další řídící schůzky 
budou naplánovány v roce 2010/11. 
2.38. Komise dokon čí ověřování soupis ů k HND v členských státech a koncem roku 2010 / 
počátkem roku 2011 vyhotoví hodnotící zprávy. Komise se domnívá, že p řístup, který 
používá (dokumentární kontroly dotazník ů k HND, ov ěřování soupis ů k HND pomocí 
DHSHND dopln ěné o přímé ověření), je vhodný ke kone čnému posouzení HND členských 
států. V této souvislosti mají syst émy dohledu a kontroly organiza ční charakter a neposkytují 
konkrétní údaje o spolehlivosti ú čtů, která závisí p ředevším na statistických zdrojích 
a použitých metodách, a čkoliv systémy dohledu a kontroly m ohou pomoci snížit rizika chyb 
v národních ú čtech.