CS Úřední věstník Evropské unie C 62/6

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2008/C 62/06)

Tímto zveřejněním se uděluje právo vznést proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„ROGAL ŚWIĘTOMARCIŃSKI“

č. ES: PL/IGP/005/0584/28.12.2006

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název:

„Rogal świętomarciński“

Název „Rogal świętomarciński“ splňuje požadavky čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 a je tradičním názvem pro rohlík, který se peče v hlavním městě velkopolského regionu Poznani a několika okolních městech. Název rohlíku pochází z tradice pěstované v této oblasti, podle níž se na svatého Martina (11. listopadu) pečou a jedí rohlíky s typickou nádivkou.

2. Členský stát nebo třetí země:

Polsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1 Druh produktu:

Třída 2.4. Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Rohlík „Rogal świętomarciński“ má tvar půlměsíce, je politý polevou a posypaný drcenými ořechy. V průřezu má oválný tvar. Hmotnost rohlíku se pohybuje mezi 200 a 250 gramy. Rohlík lze opsat čtvercem o straně zhruba 14 cm a v nejtlustším místě je zhruba 7 cm vysoký a 10 cm široký. Povrch kůrky má tmavozlatou až světlehnědou barvu. Těsto má krémovou barvu a náplň (nádivka) je béžová – od světlebéžové až po tmavěbéžovou. Upečené těsto je na dotek pružné, listuje, v průřezu je pórovité a vrstvy jsou zřetelně vidět. Blíže ke středu je zavinuté těsto proloženo makovou náplní. Uvnitř je rohlík naplněn makovou náplní, která působí vlhkým dojmem. Pro tento výrobek je typická sladká a zároveň lehce mandlová chuť a vůně pocházející z obsažených surovin – kynutého těsta a makové náplně.

3.3 Suroviny:

Suroviny používané při výrobě rohlíku „Rogal świętomarciński“:

— Suroviny na těsto: pšeničná mouka, margarín, mléko, vejce, cukr, droždí, sůl, citronové aroma.

— Suroviny na nádivku: bílý mák, cukr, drobky, vaječná hmota, margarín, rozinky, ořechy, ovoce v sirupu nebo kandované ovoce (třešně, hrušky, pomerančová kůra), mandlové aroma.

— Další suroviny (na ozdobu): poleva, drcené ořechy.

Mouka by měla obsahovat více než 27 % pružného glutenu. To usnadňuje rozválení těsta a umožňuje po přeložení a rozválení s margarínem získat typickou vrstevnatost – „listování“.

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

–

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

— Příprava kynutého těsta

— Příprava těsta listového typu (ciasto półfrancuskie)

— Příprava makové náplně

— Plnění a tvarování rohlíků

— Pečení

— Zdobení

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

–

3.7 Zvláštní pravidla pro označování:

Rohlíky „Rogal świętomarciński“ lze prodávat nebalené. Pokud se obalů využije, musí být na etiketě znak chráněného zeměpisného označení a nápis „Chráněné zeměpisné označení“.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Město Poznaň ve správních hranicích a poznaňský okres a tyto okresy Velkopolského vojvodství:

chodzieski

czarnkowski

gnieźnieński

gostyński

grodziski

jarociński

kaliski a město Kalisz

kolski

koniński a město Konin

kościański

krotoszyński

leszczyński a město Leszno

nowotomyski

obornicki

ostrowski

pilski

pleszewski

rawicki

słupecki

szamotulski

śremski

średzki

wągrowiecki

wolsztyński

wrzesiński.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti:

Rohlík „Rogal świętomarciński“ vychází z tradice, podle níž se na svatého Martina (11. listopadu) pečou a jedí rohlíky s typickou nádivkou. Tento zvyk pochází z Poznaně a okolí.

Oslavy dne sv. Martina sahají do 16. století a souvisejí s koncem polních prací v daném roce. Na počest tohoto svatého byla podle něj pojmenována hlavní ulice Poznaně a každoročně probíhají svatomartinské oslavy, které jsou společným dědictvím všech obyvatel města.

O pověst rohlíku „Rogal świętomarciński“ se zasloužili cukráři a pekaři z Poznaně, hlavního města velkopolského regionu, a okolí. Tento výrobek nabízejí pekaři obyvatelům města na svátek sv. Martina již 150 let. Tradice se rozšířila i na přilehlé okresy Velkopolského vojvodství.

Postupem času se z rohlíku „Rogal świętomarciński“ stalo pečivo dostupné každý den, avšak jeho výroba a pojídání se nadále soustředí ve dnech kolem svátku sv. Martina.

5.2 Specifičnost produktu:

Typické vlastnosti rohlíku „Rogal świętomarciński“ souvisejí se znalostmi a dovednostmi jeho výrobců, kteří postupují v souladu se specifikací. Tento výrobek má jedinečnou jakost, která se zakládá na jeho vnějším vzhledu, tvaru, chuti a vůni a na použití zvláštní suroviny v náplni, bílého máku.

Používá se kynuté těsto listového typu. Jde o kynuté těsto, které se po vykynutí a ochlazení rozválí s margarínem, čímž vznikne právě těsto listového typu (półfrancuskie), které při pečení získá jemnost a typické listování. V souladu s receptem „třikrát tři“ se na 2/3 těsta klade vrstva margarínu a těsto se složí „na třikrát“ tak, aby vznikly tři vrstvy těsta proložené dvěma vrstvami tuku. Těsto se poté ještě dvakrát rozválí a složí „na třikrát“, nebo jednou „na čtyřikrát“. Tím se dosáhne rozložení vrstev, které je typické pro tento druh těsta.

Rohlík „Rogal świętomarciński“ od jiného sladkého pečiva výrazně odlišuje nádivka z bílého máku s přídavkem mandlového aroma. Bílý mák je zvláštní a zřídka používaná surovina.

Zásadní vliv na jedinečný charakter výrobku mají:

— Kynuté těsto listového typu z těchto surovin: pšeničná mouka, margarín, mléko, vejce, cukr, droždí, sůl, citronové aroma.

— Nádivka, která se vyrábí především z bílého máku, do nějž se přidává: cukr, drobky piškotového těsta, vaječná hmota, margarín, rozinky, ořechy, ovoce v sirupu nebo kandované ovoce (třešně, hrušky, pomerančová kůra) a mandlové aroma.

— Způsob zavinutí těsta a plnění makovou náplní a zdobení polevou a drcenými ořechy, které společně ovlivňují výsledný jedinečný tvar a celkový vzhled rohlíku.

Díky spojení těchto surovin a zvláštnímu listujícímu těstu je rohlík „Rogal świętomarciński“ výjimečným a neobvyklým produktem.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo určitou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Historie a tradice pečení a pověst rohlíku „Rogal świętomarciński“:

Rohlík „Rogal świętomarciński“ se v Poznani těší neslábnoucí oblíbenosti a úspěchu již nejméně 150 let. V povědomí Poznaňanů i hostů města nad řekou Wartou je tento výrobek spojen s oslavami svátku sv. Martina, které připadají na 11. listopadu. O pověsti výrobku svědčí i množství legend a vyprávění o počátcích pečení rohlíku.

Podle jedné legendy stojí za pečením svatomartinského rohlíku v Poznani cukrář Józef Melzer, který přemluvil svého zaměstnavatele k pečení rohlíků, které se následně rozdávaly chudým obyvatelům Poznaně. Na tuto myšlenku měl přijít v listopadu 1891 po kázání probošta farnosti sv. Martina, kněze Jana Lewického, který nabádal, aby se svátek patrona farnosti zosobňujícího lásku k bližnímu a zároveň patrona pekařů uctil nějakým milosrdným činem ve prospěch nezámožných obyvatel Poznaně.

Kořeny v tradici má i tvar rohlíku. Má pocházet z dob vítězství krále Jana III. Sobieského nad Turky u Vídně. V roce 1683 polský král Jan III. Sobieský získal v boji mnoho tureckých korouhví, na nichž byl vyobrazen půlměsíc, jehož tvar posloužil jako vzor při pečení svatomartinského rohlíku na památku tohoto vítězství. Podle jiné poznaňské legendy vychází tvar z podkovy, kterou ztratil kůň sv. Martina.

Nejstarší nalezenou zmínku o rohlících pečených na svátek sv. Martina nechala 10. listopadu roku 1852 v listu „Gazeta Wielkiego Księstwa Poznańskiego“ vytisknout cukrárna Antoniho Pfitznera, která vznikla o tři roky dříve na Wrocławské ulici v Poznani:

„Zítra, ve čtvrtek, plněné rohlíky po různých cenách v cukrárně A. Pfitznera, ulice Wrocławská“.

Prvním zaznamenaným použitím názvu „Rogal świętomarciński“ je oznámení v tisku z 11. listopadu roku 1860.

Po konci druhé světové války pokračovala tradice pečení svatomartinských rohlíků v poznaňských soukromých cukrárnách a pekárnách. Zákon o znárodnění ze dne 3. ledna 1946 se totiž malých řemeslných podniků netýkal. Tehdy se změnila náplň, která se používá v rohlících jako nádivka. Vzhledem k problémům se zásobováním byly suroviny pro výrobu mandlové náplně prakticky nedostupné a cukráři a pekaři začali nahrazovat mandlovou náplň náplní z bílého máku.

Od 60. let dvacátého století tisk často informoval o množství rohlíků, které Poznaňané 11. listopadu zkonzumovali. Z tohoto zdroje víme, že spotřeba vzrostla z několika tun na počátku šedesátých let až na 42,5 tuny v roce 1969. V současnosti prodají poznaňští výrobci na svátek sv. Martina průměrně 250 tun rohlíků, celoročně je to pak 500 tun.

Rohlík „Rogal świętomarciński“ se stal symbolem Poznaně a podává se oficiálním hostům. V roce 2004 získal ocenění Polské organizace cestovního ruchu. Ve zdůvodnění se píše:

„… tradiční pečivo založené na jedinečné receptuře, které se peče výlučně v Poznani u příležitosti svátku sv. Martina …“

Výše uvedené informace prokazují pověst tohoto zvláštního výrobku i jeho vztah k Poznani a celému regionu.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

http://www.bip.minrol.gov.pl/strona/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.