Právní základ návrhu vychází z článků 50, 53, 62 a 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Článek 50 SFEU představuje právní základ pro přijetí opatření EU, která mají v právu obchodních společností zavést právo usazování na jednotném trhu. Článek 50 SFEU zmocňuje Evropský parlament a Radu jednat prostřednictvím směrnic. Článek 114 SFEU je navíc obecný právní akt, jehož účelem je vytvoření nebo zajištění fungování jednotného trhu – v tomto případě volného pohybu kapitálu.

•Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

Jednotlivé členské státy nemohou dostatečným způsobem dosáhnout cílů této iniciativy. Členské státy mají v současné době určitou volnost při navrhování pravidel pro mechanismy a formáty povinností podniků týkajících se podávání zpráv, které jsou stanoveny v právních předpisech EU. Výsledná geografická a tematická roztříštěnost mechanismů a formátů zpřístupňování informací je v Unii všudypřítomná a zvyšuje pro uživatele podnikových informací náklady na přístup a zpracování. Další individuální opatření členských států tuto roztříštěnost nesníží, pokud nebudou vedena stejným směrem za účelem vybudování jednotného přístupového místa a odstranění řady překážek, což je bez koordinovaného přístupu nepravděpodobné.

Unie tudíž může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii.

•Proporcionalita

V souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii nepřekračuje tato iniciativa rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jejích cílů. Tento návrh nebude přidávat ani měnit povinnosti týkající se podávání zpráv, pokud jde o obsah. Aby se minimalizovala zátěž subjektů a vnitrostátních orgánů, vychází jednotné evropské přístupové místo co nejvíce ze stávajících kanálů a infrastruktury pro vykazování údajů.

•Volba nástroje

Za nejvhodnější právní nástroj ke změně stávajících směrnic za účelem zřízení jednotného evropského přístupového místa se považuje souhrnná směrnice, neboť většina jejích ustanovení upřesňuje, které veřejné informace by měly být jednotnému evropskému přístupovému místu předkládány prostřednictvím orgánu shromažďujícího informace.

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

•Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

Posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu vychází mimo jiné z kontroly účelnosti rámce EU pro veřejné podávání zpráv subjekty, kterou Komise zveřejnila v dubnu 2021. Klíčovým zjištěním této kontroly účelnosti je potřeba využít potenciál digitálních nástrojů ke zlepšení přístupu k regulovaným informacím zveřejňovaným subjekty, jakož i ke zlepšení použití a opakovaného použití těchto informací. Kontrola účelnosti zejména zdůraznila, že neexistuje jednotné celounijní místo pro přístup k regulovaným informacím a strojová čitelnost informací zveřejňovaných subjekty je pouze omezená.

•Konzultace se zúčastněnými stranami

Konzultační proces a jeho hlavní závěry, z nichž tento návrh vychází, jsou shrnuty v příloze 2 posouzení dopadů připojeného k návrhu nařízení, kterým se zřizuje jednotné evropské přístupové místo. Konzultační činnosti zahrnovaly cílené online konzultace, semináře s různými kategoriemi příslušných zúčastněných stran a příspěvky příslušných odborných skupin zřízených Komisí, zejména fóra na vysoké úrovni o unii kapitálových trhů.

Všechny konzultované skupiny zúčastněných stran obecně uvítaly iniciativu Komise týkající se jednotného evropského přístupového místa a vyjádřily svou podporu postupnému zavádění s cílem stanovit priority a v různých fázích zpřístupnit informace o jednotném evropském přístupovém místu. Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že je důležité použít zásadu „jednoho podání“. Zpracovatelé informací, které mají být oznamovány formou veřejně podávaných zpráv, a malé a střední podniky rovněž zdůraznili, že je třeba zabránit vytváření další administrativní zátěže, včetně toho, aby nebyly přidávány žádné nové povinnosti v oblasti podávání zpráv týkající se subjektů.

Většina zúčastněných stran podpořila široký rozsah informací, které mají být zahrnuty do jednotného evropského přístupového místa, mezi něž patří finanční informace i informace související s udržitelností. Převážná většina zúčastněných stran se domnívala, že standardizace informací ve společném rámci pro podávání zpráv se společnými systémy a metadaty by byla užitečná pro řešení problémů týkajících se srovnatelnosti, spolehlivosti a opětovné použitelnosti informací. Rovněž uvedly, že neexistence takových společných standardů je jednou z hlavních překážek, s nimiž se uživatelé a společnost potýkají při zpracovávání finančních informací, environmentálních a sociálních informací a informací týkajících se správy a řízení.

Většina zúčastněných stran má podobné názory na faktor infrastruktury a na to, jak by mělo jednotné evropské přístupové místo shromažďovat informace, a navrhuje, aby jednotné evropské přístupové místo vycházelo ze stávajících vnitrostátních nebo evropských kanálů pro podávání zpráv. Zúčastněné strany navíc požadovaly, aby informace byly zpřístupněny prostřednictvím jednotného evropského přístupového místa současně se zveřejněním pomocí jakéhokoli jiného prostředku nebo kanálu.

•Sběr a využití výsledků odborných konzultací

Posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu rovněž vychází z údajů, které jsou k dispozici ze sekundárního výzkumu, a zejména z těchto studií a odborných posudků:

·studie na téma „Regulatory framework analysis for potential integration into the European Electronic Access Point (EEAP)“ (Analýza regulačního rámce pro možnou integraci do Evropského elektronického přístupového místa),

·studie „Impact Assessment study on the list of High Value Datasets to be made available by the Member States under the Open Data Directive“ (Studie posouzení dopadů týkající se seznamu datových souborů s vysokou hodnotou, které mají členské státy zpřístupnit podle směrnice o otevřených datech),