V případě posouzení dopadů harmonizace pásem rádiového spektra pro bezdrátová zvuková zařízení pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí vyžadoval Výbor pro posuzování dopadů lepší odůvodnění přiměřenosti iniciativy, a to porovnáním odhadovaných nákladů se zjištěnými přínosy, a požadoval rovněž objasnění přidané hodnoty a nezbytnosti opatření na úrovni EU v porovnání s opatřeními na úrovni členských států. Na základě těchto připomínek výboru kladly analytické části větší důraz na dopad na různé kategorie uživatelů (menší a větší uživatelé). Ve zprávě bylo rovněž vysvětleno, že velká část nákladů bude nezbytně vynaložena i podle základního scénáře, což srovnání nákladů a přínosů zasadilo do jasnějšího kontextu.

Stanoviska vnitrostátních parlamentů jsou předána věcně příslušnému parlamentnímu výboru a Výboru pro právní záležitosti za účelem rozeslání všem členům výboru a zařazení do agendy zasedání. Stanoviska vnitrostátních parlamentů jsou systematicky překládána do všech úředních jazyků EU a zmíněna v preambuli legislativních usnesení.

Ačkoli byly vnitrostátní parlamenty v roce 2014 méně aktivní, pokud jde o vydávání odůvodněných stanovisek, řada komor požadovala posílení postupu kontroly subsidiarity. V období od ledna do května 2014 předložily dánský Folketing, nizozemská Tweede Kamer a House of Lords Spojeného království zprávy s podrobnými návrhy týkajícími se možností posílení úlohy vnitrostátních parlamentů v rozhodovacím procesu. Tyto zprávy obsahovaly mimo jiné nápady na rozšíření rozsahu kontroly subsidiarity. V těchto zprávách se navrhovalo, aby se odůvodněná stanoviska netýkala jen souladu se zásadou subsidiarity, nýbrž i souladu se zásadou proporcionality nebo právního základu návrhu. Zprávy se zasazovaly rovněž o prodloužení lhůty pro předkládání odůvodněných stanovisek a navrhovaly, aby v případě zahájení postupu udělení „žluté karty“ musela Komise návrh stáhnout nebo pozměnit. Diskuse vnitrostátních parlamentů na tato témata pokračují na různých fórech.

Kromě těchto povinností vyplývajících ze Smlouvy informuje Rada členské státy rovněž o stanoviscích vnitrostátních parlamentů k legislativním návrhům Komise. V roce 2014 rozeslal sekretariát Rady delegacím více než 250 odůvodněných stanovisek a stanovisek vydaných v rámci politického dialogu, jež se týkala legislativních návrhů Komise.

V rámci plnění svých legislativních úkolů ověřuje Rada soulad se zásadami subsidiarity a proporcionality také při přezkoumávání posouzení dopadů, která jsou připojena k návrhům Komise.

2.4Výbor regionů

V roce 2014 Výbor regionů přijal a provedl svůj druhý pracovní program zaměřený na otázky subsidiarity, který zahrnoval níže uvedené tři iniciativy, jež byly vybrány z pracovního programu Komise podle zvláštních kritérií: i) balíček Čisté ovzduší pro Evropu; ii) návrh týkající se ekologické produkce; iii) právní předpisy o odpadech v rámci balíčku týkajícího se oběhového hospodářství. Zvláštní pozornost byla věnována použití aktů v přenesené pravomoci ve sledovaných legislativních návrzích.

Při provádění pracovního programu zaměřeného na otázky subsidiarity analyzoval Výbor regionů balíček Čisté ovzduší pro Evropu. Po konzultacích se skupinou odborníků na subsidiaritu dospěl Výbor regionů ve svém stanovisku k závěru, že návrh je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality, a souhlasil s tím, že znečištění ovzduší je přeshraničním jevem, jenž musí být řešen na evropské úrovni.

Pokud jde o návrh nařízení o ekologické produkci a označování ekologických produktů, během osmitýdenní lhůty pro kontrolu subsidiarity ze strany vnitrostátních parlamentů se uskutečnily konzultace se skupinou odborníků na subsidiaritu a Sítí pro kontrolu subsidiarity. Většina respondentů vznesla námitky proti zrušení možnosti členských států povolit výjimky z pravidel upravujících ekologickou produkci a vyslovila obavy z hlediska subsidiarity. Pokud jde o proporcionalitu, respondenti se domnívali, že návrh zachází příliš daleko, jelikož zamýšlených cílů lze dosáhnout jinými, méně restriktivními způsoby. Tyto obavy se odrazily ve stanovisku Výboru regionů.

Výbor regionů se zajímal zejména o návrh směrnice, kterou se mění směrnice 2008/98/ES o odpadech, směrnice 94/62/ES o obalech a obalových odpadech, směrnice 1999/31/ES o skládkách odpadů, směrnice 2000/53/ES o vozidlech s ukončenou životností, směrnice 2006/66/ES o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech a směrnice 2012/19/EU o odpadních elektrických a elektronických zařízeních, jelikož ve většině členských států odpovídají za uplatňování právních předpisů EU o odpadech místní a regionální orgány. Během osmitýdenní lhůty pro kontrolu subsidiarity ze strany vnitrostátních parlamentů se uskutečnily konzultace se skupinou odborníků na subsidiaritu a Sítí pro kontrolu subsidiarity. Tyto konzultace ukázaly, že většina respondentů nespatřuje v souvislosti se subsidiaritou žádné problémy vyplývající z nových cílů EU v oblasti odpadů. Řada respondentů však vyslovila obavy ohledně proporcionality, zpochybnila proveditelnost nových cílů v oblasti odpadů a zdůraznila rozdílné přístupy ke stávajícím cílům v oblasti odpadů v rámci EU. Výbor regionů uspořádal seminář k posouzení územních dopadů, který ukázal, že se některé regiony potýkají s omezeními, pokud jde o dosažení cílů navrhovaných ve směrnici. Hlavní výsledky konzultací a posouzení územních dopadů jsou zohledněny ve stanovisku Výboru regionů. Obavy ohledně souladu návrhů Komise se zásadami subsidiarity a proporcionality byly vysloveny v řadě dalších stanovisek, která Výbor regionů přijal v roce 2014, jako je stanovisko k návrhu nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce, stanovisko k návrhu rozhodnutí, kterým se zřizuje evropská platforma pro posílení spolupráce při předcházení nehlášené práce a odrazování od ní, a stanovisko k návrhu nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013 a nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o režim podpory na dodávky ovoce a zeleniny, banánů a mléka do vzdělávacích zařízení.

V červenci 2014 uspořádal Výbor regionů pro zúčastněné strany z EU a z vnitrostátních a regionálních orgánů seminář věnovaný subsidiaritě. Cílem semináře bylo ohodnotit šestou konferenci o subsidiaritě, která se konala v roce 2013, a přezkoumat nové přístupy a řešení týkající se účinného sledování subsidiarity. Výbor regionů společně s univerzitou v Tübingenu (Německo) uspořádal konferenci věnovanou „úloze regionálních parlamentů v záležitostech EU“, která měla zvýšit povědomí o úloze regionálních parlamentů a o problémech, s nimiž se regionální parlamenty potýkají v rámci mechanismu kontroly subsidiarity. Na zasedání partnerů REGPEX a na zasedání jiných internetových platforem Výboru regionů, jež se obě konala v prosinci, byl vyvozen závěr, že je nezbytné zvýšit informovanost regionálních parlamentů o otázkách subsidiarity a podpořit je pomocí nástrojů pro výměnu informací. Odkazuje se rovněž na výroční zprávu za rok 2014 o subsidiaritě, kterou má Výbor regionů vydat v červnu 2015.

2.5Soudní dvůr

V roce 2014 nevynesl Soudní dvůr žádný významný rozsudek týkající se zásad subsidiarity a proporcionality.

3.Nejvýznamnější případy, v nichž se objevily obavy z nedodržení zásad subsidiarity a proporcionality

Návrh směrnice o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí

Dne 13. prosince 2013 zveřejnila Komise návrh, který stanoví druhy jednání, jež je nutno považovat za porušení celních předpisů Unie, a zavádí rámec pro ukládání sankcí v případě takovéhoto jednání. Cílem návrhu je harmonizovat důsledky porušení společných pravidel, jež se v rámci celní unie liší, jelikož závisejí na 28 odlišných právních řádech a různorodých správních či právních tradicích členských států. Návrh proto usiluje o zajištění větší jednotnosti reakcí na jednání, které porušuje celní předpisy EU, v jednotlivých členských státech.

Vnitrostátní parlamenty vydaly k návrhu tři odůvodněná stanoviska představující šest hlasů. Další tři komory vnitrostátních parlamentů vydaly k tomuto návrhu stanoviska v rámci politického dialogu.

Vnitrostátní parlamenty ve svých odůvodněných stanoviscích tvrdily, že je sporné, zda je návrh Komise v souladu se zásadou subsidiarity, a vyslovily pochybnosti ohledně toho, zda budou navrhovaná opatření lépe upravena na úrovni EU než na úrovni členských států. Švédský Riksdag nebyl přesvědčen o tom, že by ve směrnici měla být obsažena společná formulace týkající se sankcí a jejich výše. Dále uvedl, že by některé prvky návrhu, jež se obvykle vyskytují v aktech založených na článku 83 SFEU (minimální pravidla týkající se skutkových podstat trestných činů a postihů), byly upraveny lépe na úrovni členských států a že Komise neprokázala, že úprava společného souboru sankcí je nezbytná k dosažení posílené celní spolupráce. Dánský Folketing měl za to, že návrh je rozsáhlejší, než je nezbytná harmonizace pravidel týkajících se porušení celních předpisů EU a souvisejících sankcí. Litevský Seimas uvedl, že cíl návrhu (tj. dosažení účinného provádění a řádného a jednotného prosazování unijních celních předpisů) nebude splněn, jelikož navrhovaná směrnice nestanovuje, zda by měly členské státy s ohledem na tato porušení celních předpisů uplatňovat správní či trestněprávní sankce. Ve svých odpovědích na odůvodněná stanoviska Komise zdůraznila, že kvůli stávající velké rozmanitosti pravidel týkajících se porušování celních předpisů a sankcí v členských státech nemohou být harmonizované celní předpisy účinně prosazovány. Podle názoru Komise lze tuto rozmanitost překonat vytvořením společného seznamu různých typů porušení celních předpisů a sblížením příslušných sankcí. Tato opatření nemohou přijmout jednotlivé členské státy, proto je v této oblasti vhodnější opatření na úrovni EU. Komise rovněž uvedla, že sblížení v oblasti porušení celních předpisů a sankcí zajistí účinnější spolupráci mezi celními orgány, a zdůraznila skutečnost, že stanovení společného seznamu typů porušení celních předpisů a sblížení sankcí za takovéto porušení vytvoří srovnatelnější systémy pro ukládání sankcí v oblasti cel. Návrh dosud posuzují společní normotvůrci.

Návrh směrnice, kterou se mění směrnice 2008/98/ES o odpadech, směrnice 94/62/ES o obalech a obalových odpadech, směrnice 1999/31/ES o skládkách odpadů, směrnice 2000/53/ES o vozidlech s ukončenou životností, směrnice 2006/66/ES o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech a směrnice 2012/19/EU o odpadních elektrických a elektronických zařízeních

Dne 2. července 2014 zveřejnila Komise návrh v rámci souboru opatření k posílení oběhového hospodářství s cílem zajistit, aby byla Evropa konkurenceschopnější, a snížit poptávku po nákladných vzácných zdrojích. Návrh předpokládá recyklaci 70 % komunálního odpadu a 80 % obalových odpadů do roku 2030 a navrhuje rovněž zákaz ukládání recyklovatelných odpadů na skládky od roku 2025. Návrh stanoví ambiciózní cíle a připojuje klíčová ustanovení o nástrojích, jež jsou zapotřebí k jejich dosažení a sledování.

Vnitrostátní parlamenty vydaly k návrhu tři odůvodněná stanoviska představující čtyři hlasy. Dalších deset komor vnitrostátních parlamentů vydalo k tomuto návrhu stanoviska v rámci politického dialogu.