Ve snaze čelit rostoucí konkurenci na mezinárodních trzích bude nový program podporovat přeshraniční partnerství a sítě, jakož i nové modely spolupráce, aby povzbudil rozšiřování evropských kulturních a kreativních odvětví. Tím se posílí postavení evropských subjektů na evropských a světových trzích, například podporou jejich mezinárodní přítomnosti, marketingu a budování značky. Program bude investovat do rozvoje kreativních schopností umělců a profesionálů z těchto odvětví tím, že jim umožní spolupracovat přes hranice. Bude podporovat iniciativy, které většímu počtu lidí umožní zapojit se do kultury, a přispívat tak k sociálně inkluzivnější evropské společnosti.

Tyto výzvy nadnárodní povahy vyžadují cílený evropský přístup, který by optimalizoval potenciál těchto odvětví přispíval k zaměstnanosti, růstu a sociálnímu začleňování, a to i v případě nejvíce znevýhodněných a těžko oslovitelných skupin. Jsou společné všem členským státům EU a mají přeshraniční rozměr. I když je činnost na vnitrostátní úrovni důležitá, jednotlivé členské státy samy o sobě nemají dostatečnou sílu, aby je mohly zcela vyřešit.

Právě mnohostranná nadnárodní povaha programu Kreativní Evropa nabízí něco, s čím vnitrostátní financování snese srovnání jen zřídka, neboť to se zaměřuje spíše na činnost doma a jen v menší míře na spolupráci mezi dvěma zeměmi. Tohoto mnohostranného nadnárodního zaměření si vysoce cení jak zúčastněné strany, tak příjemci a vnímají je jako jedinečný prvek programu Kreativní Evropa. Nadnárodní spolupráci v kulturních a kreativních odvětvích podporuje jen hrstka jiných existujících mezinárodních fondů, a to navíc v mnohem menší míře.

Budoucí Evropský sociální fond+ bude hlavním stavebním kamenem klastru „Investice do lidí, sociální soudržnosti a hodnot“. Bude občany podporovat investicemi do lidského kapitálu, podporou zaměstnanosti (mladých lidí), sociálních inovací, osvojování si základních digitálních dovedností a integrace migrantů a podporou nejchudších osob (sociální začleňování). V tomto smyslu existují silné vazby na cíle programu Kreativní Evropa. Kulturní a jazyková rozmanitost – kterou se program Kreativní Evropa snaží posilovat, například podporou oběhu evropských kulturních a audiovizuálních děl přes hranice – je důležitým aspektem inkluzivních společností, neboť přispívají k mezikulturnímu dialogu. Posilováním konkurenceschopnosti kulturních a kreativních odvětví program navíc přispívá k vytváření pracovních míst v těchto odvětvích.

Průběžné hodnocení programu Kreativní Evropa a hodnocení ex post tří předchozích programů – Kultura, MEDIA 2007 a MEDIA Mundus – byla zadána Evropskou komisí v roce 2016 a dodána v období od května 2016 do srpna 2017. Hodnocení programu Kreativní Evropa a předchozích programů sledovala tyto cíle:

V rámci průběžného hodnocení programu Kreativní Evropa proběhla od 23. ledna do 24. dubna 2017 otevřená veřejná konzultace. Její součástí byly do budoucna zaměřené otázky týkající se možného nástupce programu Kreativní Evropa po roce 2020. Pokud jde o dílčí programy Kultura a MEDIA, 90 % a 80 % respondentů uvedlo, že většina jejich priorit je stále relevantních nebo výjimečně relevantních, a více než polovina souhlasila s tím, že podpora poskytovaná v rámci dílčího programu Kultura byla zcela nebo částečně doplňková k vnitrostátnímu, unijnímu a mezinárodnímu financování. Mezi nejdůležitější příležitosti, které respondenti průzkumu zmínili, patří společné kulturní hodnoty, podpora kulturního vzdělávání, podpora kulturní rozmanitosti, podpora internacionalizace a podpora významu kultury ve společnosti.

3)Přibližně 80 % respondentů, kteří mají nějakou zkušenost s výše uvedenými programy EU, souhlasí s tím, že tyto programy do velké míry nebo do poměrně velké míry přidávají hodnotu tomu, co by členské státy mohly dosáhnout samy na vnitrostátní, regionální a/nebo místní úrovni.

Jiné programy již s úspěchem zavedly významná zjednodušující opatření, jako např. jednorázové částky, jednotkové náklady a paušály, která by mohla být zavedena i v novém programu Kreativní Evropa. Vzhledem ke specifičnosti odvětví kultury a individuální povaze podporovaných opatření je výpočet a použití jednorázových částek a paušálních sazeb složitější (s výjimkou literárního překladu), ale v případech, kdy lze základ pro výpočet zjednodušit, by to představovalo vítané snížení administrativní zátěže pro příjemce. Složka MEDIA bude nadále používat jednorázové částky, aby se v případě potřeby zjednodušilo finanční řízení. Metodika výpočtu jednorázových částek bude počítat s pravidelným monitorováním, aby se zajistilo sladění se skutečnými náklady.

(19)Program by měl podporovat spolupráci mezi Unií a mezinárodními organizacemi, jako jsou Organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO), Rada Evropy, včetně Eurimages a Evropské audiovizuální observatoře (dále jen „observatoř“), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Světová organizace duševního vlastnictví. Tento program by měl rovněž podpořit závazky Unie týkající se cílů udržitelného rozvoje, zejména jejich kulturního rozměru. Pokud jde o audiovizuální odvětví, program by měl zajistit, aby Unie přispívala k činnosti Evropské audiovizuální observatoře.

(16)V souladu se sdělením Komise „Investice do inteligentního, inovativního a udržitelného průmyslu – Obnovená strategie průmyslové politiky“ ze dne 13. září 2017 by budoucí opatření měla přispět k propojení kreativity, designu a špičkových technologií s cílem vytvářet nové průmyslové hodnotové řetězce a oživit konkurenceschopnost tradičních průmyslových odvětví.

(13)V souladu s články 8 a 10 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) by program měl ve všech svých činnostech podporovat genderový mainstreaming a cíle rovného zacházení a v příslušných případech by měl definovat vhodná kritéria genderové vyváženosti.

(10)Zvláštní opatření v rámci programu Kreativní Evropa, jako je označení „Evropské dědictví“, Dny evropského dědictví, evropské ceny v oblasti současné, rockové a populární hudby, literatury, kulturního dědictví a architektury a Evropská hlavní města kultury, oslovily přímo miliony evropských občanů, ukázaly sociální a hospodářské přínosy evropských kulturních politik, a proto by se v nich mělo pokračovat, a bude-li to možné, měly by se rozšířit.

(9)Intervence Unie v audiovizuálním odvětví je nezbytná jako součást politik Unie v oblasti jednotného digitálního trhu. To se týká zejména modernizace rámce autorského práva a navrhovaného nařízení o online vysílání vysílacích organizací, jakož i návrhu na změnu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU. Ty se snaží posílit schopnost evropských audiovizuálních subjektů financovat, produkovat a šířit díla, která se dokáží dostatečně zviditelnit v různých dostupných komunikačních médiích (např. v televizi, v kině nebo na platformách videa na vyžádání) a být atraktivní pro diváky na stále otevřenějším a konkurenčnějším trhu v Evropě i mimo ni. Podpora by měla být navýšena, aby bylo možné reagovat na nejnovější vývoj na trhu, zejména na silnější postavení globálních platforem distribuce oproti národním televizním a rozhlasovým vysílatelům, kteří tradičně investují do výroby evropských děl.

(7)Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu různých odvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby, a to individualizovanými přístupy v rámci složky věnované audiovizuálnímu odvětví, složky věnované ostatním kulturním a kreativním odvětvím a meziodvětvové složky.

(6)Program by měl zohledňovat dvojí povahu kulturních a kreativních odvětví a uznávat jak vlastní a uměleckou hodnotu kultury, tak ekonomickou hodnotu těchto odvětví, včetně jejich širšího přínosu pro růst a konkurenceschopnost, kreativitu a inovace. To vyžaduje silná evropská kulturní a kreativní odvětví, a zejména dynamické evropské audiovizuální odvětví, s přihlédnutím k jeho schopnosti oslovit široké publikum a jeho hospodářskému významu, a to i pro další tvůrčí odvětví, jakož i pro kulturní cestovní ruch. Na světových audiovizuálních trzích však dále zesílila konkurence, a to vlivem tzv. digitálního přelomu, např. změn v mediální produkci, spotřebě a posilujícím postavení globálních platforem šíření obsahu. Proto je třeba podporu evropských odvětví dále zvýšit.

(4)Cíle Unie pro kulturní a kreativní odvětví dále stanoví sdělení Komise o Nové evropské agendě pro kulturu. Jejím cílem je maximalizovat sílu kultury a kulturní rozmanitosti ve prospěch sociální soudržnosti a společenského blahobytu posilováním přeshraničního rozměru kulturních a kreativních odvětví, podporováním jejich schopnosti růst, podpořit kreativitu založené na kultuře v oblasti vzdělávání a inovací ve prospěch tvorby pracovních míst a růstu a posilovat mezinárodní kulturní vztahy. Program Kreativní Evropa by měl spolu s dalšími programy Unie podporovat provádění této nové evropské agendy pro kulturu. To je rovněž v souladu s Úmluvou UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jejíž stranou je Unie.

(21)Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 SFEU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a určují zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen, nepřímého plnění a stanoví kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie se rovněž týkají ochrany rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se dodržování zásad právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základním předpokladem řádného finančního řízení a účinného financování Unie.

(22)Evropská filmová akademie si od svého vzniku vybudovala jedinečné know-how a má jedinečné postavení k tomu, aby vytvořila celoevropskou komunitu filmových tvůrců a odborníků, která by propagovala a šířila evropské filmy za hranice zemí vzniku a rozvíjela skutečně evropské publikum. Proto by měla být způsobilá pro přímou podporu Unie.

(23)Orchestr mladých Evropské unie si od svého založení vybudoval jedinečné know-how v oblasti podpory mezikulturního dialogu, vzájemného respektu a porozumění prostřednictvím kultury. Zvláštnost Orchestru mladých Evropské unie spočívá v tom, že jde o evropský orchestr, který přesahuje kulturní hranice a skládá se z mladých hudebníků, kteří jsou vybíráni podle náročných uměleckých kritérií prostřednictvím každoročního přísného konkurzu ve všech členských státech. Proto by měl být způsobilý pro přímou podporu Unie.

(24)Pro podporu Unie by měly být způsobilé organizace z kulturních a kreativních odvětví, jež mají široké evropské zeměpisné pokrytí a jejichž činnosti zahrnují poskytování kulturních služeb přímo občanům Unie, a mají proto potenciál přímo působit na evropskou identitu.

(25)Aby bylo zajištěno efektivní přidělování prostředků ze souhrnného rozpočtu Unie, je nezbytné zajistit evropskou přidanou hodnotu všech opatření a činností prováděných v rámci programu, jejich doplňkovost k činnostem členských států, přičemž by se mělo usilovat o konzistentnost, doplňkovost a synergie s programy financování, které podporují oblasti politiky s úzkými vazbami mezi sebou, jakož i s horizontálními politikami, jako je politika hospodářské soutěže Unie.

(26)Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby úměrným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, a opatření by neměla zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou evropskou přidanou hodnotu.

(27)Jedním z největších problémů kulturních a kreativních odvětví je jejich přístup k finančním prostředkům, které by jim umožnily, aby si vybudovala, udržela nebo zvýšila konkurenceschopnost nebo aby svoji činnost rozšířila na mezinárodní úroveň. Politické cíle tohoto programu by měly být rovněž řešeny prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci okna (oken) politiky fondu Invest EU.

(28)S přihlédnutím k technickým znalostem potřebným k posouzení návrhů v rámci specifických opatření programu by mělo být stanoveno, že hodnotící výbory mohou být případně složeny z externích odborníků.

(29)Program by měl zahrnovat realistický a zvládnutelný systém ukazatelů výkonnosti, který bude doprovázet jeho opatření a průběžně monitorovat jeho výkonnost. Toto monitorování, jakož i informační a komunikační kampaně týkající se programu a jeho opatření by mělo stavět na třech složkách programu.

(30)Toto nařízení stanoví finanční krytí programu Kreativní Evropa, které má představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu.

(31)Na tento program se vztahuje nařízení (EU, Euratom) [...] („finanční nařízení“). Stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, včetně grantů třetím stranám, cen, zadávání veřejných zakázek, finančních nástrojů a rozpočtových záruk.

(32)Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě jejich schopnosti dosáhnout specifických cílů opatření a přinášet výsledky, při zohlednění zejména nákladů na kontroly, administrativní zátěže a očekávaného rizika neplnění. To by mělo zahrnovat zvážení používání jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady podle čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

(33)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva.

(34)Podle článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.

(35)Za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o ukazatele stanovené v článku 15 a v příloze II. Komise by měla v rámci přípravné činnosti vést odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Tyto konzultace by měly být prováděny v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Evropský parlament a Rada měly obdržet veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci by měli mít automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují.

(36)V zájmu zajištění hladkého provádění programu mohou být za způsobilé považovány náklady vzniklé příjemci před podáním žádosti o grant, zejména náklady spojené s právy duševního vlastnictví, pokud se přímo vztahují k provádění podporovaných opatření.

(37)Podle odstavců 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů je potřeba hodnotit tento program na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků a zároveň omezit nadměrnou regulaci a administrativní zátěž, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jako základ pro hodnocení praktických účinků programu.

(38)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí pracovních programů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. Je nezbytné zajistit řádné ukončení předchozího programu, zejména pokud jde o pokračování víceletých ujednání o jeho řízení, jako je financování technické a správní pomoci. Od [1. ledna 2021] by měla technická a správní pomoc v případě potřeby zajistit řízení opatření, která nebyla v rámci předchozích programů dokončena do [31. prosince 2020].

(39)Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Cílem tohoto nařízení je zejména zajistit plné dodržování práva na rovnost žen a mužů a práva na nediskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace a podporovat uplatňování článků 21 a 23 Listiny základních práv Evropské unie. Nařízení je rovněž v souladu s Úmluvou Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením.

(40)Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale z důvodu jejich nadnárodního charakteru, vysokého objemu a širokého zeměpisného rozsahu financovaných činností v oblasti mobility a spolupráce, jejich vlivu na přístup k vzdělávací mobilitě a obecněji na integraci Unie, jakož i z důvodu jejich posíleného mezinárodního rozměru, jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.