A.Úvod

Ochrana demokratických procesů a institucí před dezinformacemi představuje pro naši společnost důležitou výzvu. Abychom jí byli schopní čelit, přijala EU účinný rámec pro koordinovanou činnost, který je plně v souladu s evropskými hodnotami a základními právy.

Síla evropské demokracie závisí na občanské angažovanosti Evropanů. Rekordní účast při posledních volbách do Evropského parlamentu ukazuje, že se Evropané chtějí aktivně podílet na utváření budoucnosti Evropské unie.

I když je ještě příliš brzy na to vyvozovat závěry o míře a dopadu šíření dezinformací při těchto volbách, je zřejmé, že opatření přijatá v rámci společného akčního plánu proti dezinformacím společně se souborem zvláštních opatření přijatých u příležitosti těchto voleb („volební balíček“) napomohla odvrácení útoků a odhalení dezinformací. S podporou těchto opatření přispěla řada novinářů a ověřovatelů faktů, platforem, vnitrostátních orgánů a výzkumných pracovníků, jakož i občanská společnost k rozšíření povědomí o tom, jak těmto hrozbám čelit. Díky širšímu veřejnému povědomí je pro subjekty s nekalými úmysly těžší manipulovat s veřejnou diskusí.

To ale neznamená, že máme vyhráno – boj proti dezinformacím musí pokračovat. Je to běh na dlouhou trať, který vyžaduje trvalé odhodlání a úsilí celé společnosti. Pro ochranu evropských institucí a demokratických procesů Unie před manipulací a dezinformacemi je třeba udělat ještě mnoho.

Tato společná zpráva Komise a vysoké představitelky je prvním hodnocením dosaženého pokroku a obsahuje hlavní ponaučení pro budoucnost. Vysvětluje podrobněji, jak akční plán a volební balíček přispěly k boji proti dezinformacím v souvislosti s evropskými volbami. Rovněž bude předložena jako příspěvek Komise a vysoké představitelky na zasedání Evropské rady ve dnech 20.–21. června 2019.

B.Koordinovaný přístup k boji proti dezinformacím

Přijetím akčního plánu proti dezinformacím Komise a vysoká představitelka společně stanovily pevný rámec pro boj s hrozbami uvnitř i vně EU. Svým dílem přitom přispěly všechny zúčastněné strany, včetně orgánů EU, členských států, soukromého sektoru a občanské společnosti; činnost se přitom zaměřila na čtyři oblasti:

1.EU posílila svoji schopnost odhalovat dezinformace a bojovat s nimi díky vytvoření pracovních skupin pro strategickou komunikaci a střediska EU pro hybridní hrozby při Evropské službě pro vnější činnost. Díky zavedení systému včasného varování usnadňujícího výměnu informací mezi členskými státy a orgány EU rovněž zlepšila koordinovanou reakci na zjištěné hrozby.

2.EU rovněž spolupracovala s online platformami a se soukromým sektorem na zvýšení transparentnosti politické komunikace a prevenci zneužívání jejich služeb pro manipulativní účely, a to na základě dobrovolného kodexu zásad boje proti dezinformacím. Díky této spolupráci se uživatelé dozvědí, proč je jim zobrazován určitý politický obsah a inzeráty, jaký je původ tohoto obsahu a kdo je jeho autorem.

3.Komise a vysoká představitelka ve spolupráci s Evropským parlamentem pomohly zvýšit informovanost o dezinformacích a odolnost vůči nim v celé společnosti, a to prostřednictvím vydávání více zpráv založených na faktech a obnoveného úsilí na podporu mediální gramotnosti.

4.Komise podporovala úsilí členských států o zajištění integrity voleb a posílení odolnosti demokratických systémů Unie prostřednictvím usnadňování spolupráce, poskytování poradenství a podpory a přijímání legislativních opatření.

1.Zlepšování schopností a posilování koordinovaných reakcí

Komise a vysoká představitelka společně posílily schopnost Unie identifikovat, analyzovat a odhalovat dezinformace a zajišťovat koordinovanou reakci na ně, zejména prostřednictvím systému včasného varování. Dosáhly toho především posílením příslušných oblastí činnosti Generálního ředitelství pro komunikaci a navýšením finančních a lidských zdrojů pracovních skupin pro strategickou komunikaci při Evropské službě pro vnější činnost. Díky navýšení rozpočtu mohla například pracovní skupina pro strategickou komunikaci East StratCom rozšířit působnost své činnosti a dále zdokonalit profesionální monitorování.

Systém včasného varování usnadnil každodenní výměnu a sdílení informací mezi orgány EU a členskými státy o řadě případů a trendů souvisejících s dezinformacemi.

Do tohoto okamžiku z dostupných důkazů nebylo možné zjistit, zda byla vedena zvláštní přeshraniční dezinformační kampaň z vnějších zdrojů zaměřená konkrétně na volby do Evropského parlamentu. Ze shromážděných důkazů však vyplývá, že ruské zdroje vyvíjely nepřetržitou a soustavnou dezinformační činnost s cílem odradit voliče od účasti ve volbách a ovlivnit jejich volební preference. Tato činnost se zaměřovala na celou řadu témat, od zpochybňování demokratické legitimity Unie až po využívání debat o otázkách, v nichž je veřejnost rozdělena, jako je migrace a suverenita. To dokazuje, že dezinformační kampaně vedené státními i nestátními subjekty představují pro EU hybridní hrozbu.

Byl pozorován setrvalý trend používání dezinformací subjekty s nekalými úmysly k šíření extremistických názorů a polarizaci místních debat, též prostřednictvím nepodložených útoků na EU. Vnitrostátní politické subjekty často přebíraly tuto taktiku a argumenty používané ruskými zdroji a využívaly je k útokům na EU a její hodnoty. Zapojili se i další vnější aktéři.