ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

Činnosti EU v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a sledování programu Horizont 2020 v roce 2018

1. Souvislosti

Tato výroční zpráva o činnostech EU v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a v oblasti šíření výsledků byla vyhotovena podle článku 190 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 7 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. Poskytuje stručný orientační přehled hlavních opatření, která byla provedena v roce 2018.

2. Politické souvislosti

Podle sdělení nazvaného Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – příležitost Evropy utvářet svoji budoucnost, které Komise vypracovala pro účely neformálního zasedání Evropské rady v Sofii dne 16. května 2018, jsou výzkum a inovace těžištěm agendy pro zaměstnanost, růst, spravedlnost a demokratickou změnu a příprav na budoucnost EU. V této souvislosti přijala Komise legislativní návrhy týkající se výdajových programů v rámci rozpočtu EU na období 2021–2027, které jsou nyní předmětem interinstitucionálních jednání.

V roce 2018 pokračovala ekonomika EU již pátým rokem po sobě v růstu, na obzoru se však rýsují globální nejistoty. Makroekonomické ukazatele jako zaměstnanost a investice se vrátily k vývojovým tendencím z doby před nástupem finanční krize, ale pomalý růst produktivity nadále brzdí hospodářský růst. Do listopadu podporoval Evropský fond pro strategické investice projekty ve všech členských státech v celkové investiční hodnotě ve výši 360 miliard EUR, z nichž dvě třetiny pocházejí ze soukromých zdrojů. K tomuto pozitivnímu vývoji přispěl program Horizont 2020, přičemž v letech 2014 až 2018 bylo jeho zásluhou vytvořeno přibližně 592 000 nových pracovních míst.

Otázky týkající se jednotného digitálního trhu byly pro EU nadále prioritou. Nové obecné nařízení o ochraně osobních údajů (které vstoupilo v platnost dne 25. května 2018) se bude kromě zajišťování ochrany osobních údajů rovněž podílet na podpoře výzkumu a inovací. Komise podpořila vzájemné propojení úsilí na vnitrostátní úrovni v oblasti umělé inteligence. Program Horizont 2020 hrál opět klíčovou roli, a to zejména tím, že podporoval vytvoření nového společného podniku pro vysoce výkonnou výpočetní techniku, který by měl v této oblasti zajistit strategickou autonomii Evropy.

Oblast energetiky a klimatu zůstala na předním místě pořadu jednání na celosvětové i na evropské úrovni. Zvláštní zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) pro politické představitele dramaticky zdůraznila naléhavost řešení změny klimatu. Komise pokračovala v provádění závazků EU v oblasti energetiky a klimatu v souladu s Pařížskou dohodou o změně klimatu z roku 2015 a s cíli udržitelného rozvoje OSN. Komise proto též provedla právní předpisy nezbytné k dosažení vnitrostátně určeného příspěvku EU ke snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 o 40 % (ve srovnání s rokem 1990). Dále Evropská komise předložila v listopadu 2018 svou vizi dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů do roku 2050. Dlouhodobá strategie nastiňuje technologické, hospodářské a společenské transformace potřebné k dosažení neutrality z hlediska klimatu a zajištění sociálně spravedlivého přechodu. Tato úroveň závazku by měla podpořit celosvětové vedoucí postavení EU v této oblasti, což je v souladu s významnější rolí EU, kterou podpořil předseda Komise Juncker ve svém projevu o stavu Unie v roce 2018.

3. Politický rámec

Horizont Evropa

Dne 7. června přijala Komise své návrhy ohledně programu Horizont Evropa, politického rámce v oblasti výzkumu a inovací pro období 2021–2027 (období příštího víceletého finančního rámce). Legislativní balíček tvoří tyto návrhy:

·nařízení, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků,

·rozhodnutí o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa, a

·nařízení, kterým se zavádí program Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu na období 2021–2025.

Cílem balíčku je dále zjednodušit pravidla a současně zajistit kontinuitu, např. se dále budou uplatňovat klíčové zásady rámcových programů EU v oblasti výzkumu a inovací (excelence, dopad a otevřenost). Balíček byl vypracován na základě rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami a veřejnými činiteli a dalších významných podkladů, jako je například „LAB – FAB – APP – Investing in the European future we want“ (Laboratoře, výroba a aplikace: Investovat do budoucnosti Evropy, jakou chceme) , zpráva nezávislé skupiny na vysoké úrovni (které předsedal Pascal Lamy) o maximalizaci dopadů programů EU pro výzkum a inovace.

Do konce roku 2018 se Rada pro konkurenceschopnost dohodla na částečném obecném přístupu k hlavnímu nařízení a Evropský parlament na plenárním zasedání schválil zprávu o balíčku od Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku.

Návrhy Komise stojí na třech pilířích:

·otevřená věda,