[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 14.6.2007 KOM(2007) 329 v konečném znění 2007/0116 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účasti Společenství v programu výzkumu a vývoje pro zvyšování kvality života starších občanů prostřednictvím využití nových informačních a komunikačních technologií (IKT), prováděném několika členskými státy (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU | 1.1. Cíle návrhu Cílem tohoto návrhu je, aby Rada a Parlament přijaly na základě článku 169 Smlouvy o ES rozhodnutí o účasti Společenství ve společném programu výzkumu a vývoje v oblasti asistovaného žití Ambient Assisted Living (dále jen společný program AAL), prováděném několika členskými státy. Celkovým cílem společného programu AAL je zvýšit kvalitu života starších občanů a posílit průmyslovou základnu v Evropě prostřednictvím využití informačních komunikačních technologií (dále jen IKT). Společný program AAL má tyto specifické cíle: - podporovat vznik inovačních produktů, služeb a systémů založených na IKT pro zajištění důstojného stáří v domácím prostředí, v komunitě a v práci, a zvyšovat tak kvalitu života, samostatnost, účast ve společenském životě, kvalifikaci a schopnost profesního zařazení starších občanů a snižovat náklady na zdravotní a sociální péči; - vytvořit kritický objem výzkumu, vývoje a inovací na úrovni EU v oblasti technologií a služeb pro zajištění důstojného stáří v informační společnosti, včetně vytvoření příznivého prostředí pro účast malých a středních podniků (MSP); - zlepšovat podmínky pro průmyslové využití zajištěním soudržného evropského rámce pro rozvoj společných přístupů a snazší umísťování a přizpůsobování společných řešení, která jsou slučitelná s měnícími se společenskými preferencemi a regulačními aspekty na vnitrostátní nebo regionální úrovni v celé Evropě. 1.2. Odůvodnění návrhu Projektem ,,i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“ byla zahájena vzorová iniciativa, která má sloužit jako „vlajková loď“ v oblasti péče o občany ve stárnoucí společnosti. Odpovídající akční plán pro důstojné stáří v informační společnosti byl přijat dne XX/X/2007. Ministerská deklarace o e-začlenění přijatá v Rize v roce 2006[1] vytvořila prostředí pro komplexní politiku o využití informačních a komunikačních technologií k podpoře začleňování občanů do informační společnosti (e-začlenění), a doporučila zahájení společné výzkumné iniciativy v oblasti IKT a stárnutí. | 120 | Ve svém sdělení z roku 2006 „Demografická budoucnost Evropy – učiňme z problému výhodu“[2], Komise zdůraznila fakt, že stárnutí je jedním z největších problémů, kterému čelí všechny země v EU, a že nové technologie mohou v rámci podpory obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost přispět ke kontrole nákladů a zlepšení tělesného a duševního zdraví starších občanů a jejich aktivní účasti ve společnosti a také zvyšovat konkurenceschopnost. V usnesení Rady ze dne 22. února 2007 ,,Příležitosti a výzvy v souvislosti s demografickými změnami v Evropě: přínos starších lidí k hospodářskému a sociálnímu rozvoji“ jsou obsaženy požadavky na řešení otázky demografické změny, mimo jiné v rámci projektů RP7. Sedmý rámcový program (RP7) klade velký důraz na koordinaci vnitrostátních programů v oblasti výzkumu. Jedním z hlavních mechanismů navržených pro tento účel je účast Společenství ve společně prováděných vnitrostátních programech v oblasti výzkumu (článek 169 Smlouvy). V rozhodnutích o zvláštních programech byly označeny čtyři oblasti, včetně společného programu asistovaného žití (AAL) ve zvláštním programu ,,Spolupráce“, přijatém 19. prosince 2006. Konečně, pracovní program IKT k programu Spolupráce výslovně zmiňuje iniciativu AAL a identifikuje synergické a komplementární vazby s RP7. 1.3. Obecné souvislosti Demografické stárnutí a úloha IKT Evropské obyvatelstvo stárne: střední délka života ze zvýšila z 55 let v roce 1920 na současných více než 80 let. V období 2010 až 2030 vzroste díky odchodu populačně silných poválečných ročníků (baby-boom generation) do důchodu počet lidí ve věku 65 až 80 let o téměř 40 %. Tato demografická změna staví před evropskou společnost a evropské hospodářství významné úkoly. IKT mohou hrát při řešení těchto úkolů významnou úlohu. IKT mohou pomoci starším osobám zlepšit kvalitu života, udržet si lepší zdravotní stav a prodloužit dobu, po kterou mohou žít samostatně. Vznikají inovační řešení, pomáhající vzdorovat omezením, která jsou rozšířenější ve vyšším věku. IKT umožňují starším osobám zůstat aktivní v práci nebo v rámci komunity. IKT také umožňují zajistit účinnější zdravotní a sociální péči (a v důsledku demografického stárnutí poptávka po těchto službách významně poroste), kvalitnější řízení v oblasti zdravotnictví a poskytují příležitosti pro inovace v oblasti domácí péče, péče v rámci komunity a v oblasti služeb. Celkově má starší obyvatelstvo značnou kupní sílu, a vzhledem k tomu, že stárnutí se stává celosvětovým jevem, je možné, že se silná základna řešení vytvořených v Evropě s využitím IKT stane odrazovým můstkem pro možnosti vývozu do celého světa. Je také jasné, že samy tržní síly nezajistí včasnou dostupnost a nástup nezbytných řešení na základě IKT. Kromě vysokých nákladů na vývoj a ověření jsou dalšími důvody nízké povědomí o možnostech a uživatelských potřebách, nedostatečná výměna zkušeností, roztříštěnost kompenzačních a certifikačních systémů a nedostatek součinnosti. Koordinace vnitrostátních programů v oblasti výzkumu a vývoje Více než 80 % veřejně financovaného výzkumu v Evropě je prováděno na vnitrostátní úrovni, především v rámci vnitrostátních nebo regionálních programů výzkumu. Koordinované provádění vnitrostátních programů by významně pozitivně ovlivnilo důsledky a výsledky výzkumu, především zásluhou kritického množství mobilizovaných finančních a lidských zdrojů, různorodých a vzájemně se doplňujících aspektů zařazených do vnitrostátních programů, rychlého získávání výsledků dosažených kombinací stávajících iniciativ a pravomocí v rámci Evropy a v důsledku odstraňování roztříštěnosti a duplicity činností. Koordinace také razí cestu evropské politice výzkumu do oblastí se společnou ekonomickou a sociální prioritou, jakou je stárnutí obyvatelstva. ,,Posouzení dopadů a hodnocení ex ante“ 7. rámcového programu (RP7) odhalilo nedostatečnou koordinaci vnitrostátních politik v oblasti výzkumu jako závažný strukturální deficit systému EU v oblasti výzkumu a vývoje. Předchozí činnost a zkušenosti V rámci předchozích rámcových programů byla financována řada projektů v oblasti výzkumu a vývoje IKT pro starší občany a osoby se zdravotním postižením, včetně projektu e-Health (e-zdraví), čímž byla vytvořena vědomostní a technologická základna pro budoucí aplikovaný výzkum, přizpůsobená vnitrostátním okolnostem. Významnou zkušeností z předchozí iniciativy na základě článku 169 (zaměřené na klinické testování v Africe, EDCTP – Partnerství evropských a rozvojových zemí v oblasti klinických testů) je fakt, že uvedené iniciativy vyžadují tři aspekty integrace – vědeckou integraci, integraci řízení a finanční integraci – mezi jednotlivými vnitrostátními programy, přičemž finanční prvek vyžaduje jasný, víceletý finanční závazek zúčastněných zemí. | 130 | 1.4. Stávající předpisy v oblasti návrhu Současný návrh v celém rozsahu doplňuje jiné předpisy související s oblastí IKT a stárnutí v rámci RP7 a programu pro konkurenceschopnost a inovaci (CIP). Výzkum v rámci priority rámcového programu RP7 v oblasti IKT, týkající se využití IKT při řešení problematiky stárnutí, je zaměřen na dlouhodobější výzkum a vývoj vzorových platforem a technologií (doba uvedení na trh 5 let a více) nezbytných pro vznik nových produktů a služeb. Společný program AAL doplňuje tento výzkum o další směry orientované na trh, které jsou zajímavé zejména z hlediska evropské spolupráce mezi MSP na vývoji specifických produktů, služeb a systémů založených na IKT pro zajištění důstojného stáří (doba uvedení na trh 2 roky a více). Tržně orientovaný výzkum v rámci společného programu AAL stanoví základ pro činnosti v rámci CIP, které se zaměří na inovace a ověření stávajících řešení na trhu, v těsné návaznosti na vnitrostátní inovační prostředí. Tímto postupem bude možno dokončit cyklus od fáze výzkumu a inovace po uvedení na trh. | 140 | 2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | 2.1. Konzultace zúčastněných stran | 211 | Konzultační metody, hlavní cílové sektory a obecný profil respondentů Konzultace byly vedeny s řadou zúčastněných stran, mimo jiné s orgány veřejné správy, výzkumnými ústavy, vysokými školami, velkými společnostmi, malými a středními podniky, sdruženími, mezinárodními organizacemi, zainteresovanými osobami a také s členskými státy. Velmi vysoká míra odezvy (1 727 odpovědí) na konzultace zúčastněných stran RP7 poskytuje dobrý ukazatel názorů výzkumné obce a uživatelů výzkumu. Specifické dotazy byly kladeny ohledně použití článku 169 k posílení integrace a soudržnosti výzkumu v Evropě a ke snižování fragmentace výzkumného úsilí. Na žádost Rady probíhaly pravidelné konzultace s národními členy Výboru pro vědecký a technický výzkum (CREST), především o aspektech integrace (v oblasti vědy, řízení a financí). Další konzultace probíhaly během roku 2006 k programu Technologie informační společnosti s poradní skupinou Komise pro technologie informační společnosti (ISTAG), vyššími státními úředníky v podskupině iniciativy i2010 pro e-začlenění a skupinou vnitrostátních ředitelů pro IKT. Jako akce doplňující pracovní semináře dřívější expertů byl v listopadu 2006 uspořádán veřejný seminář za účasti více než 100 zúčastněných stran z akademického prostředí a průmyslového sektoru, který se zabýval názory představitelů průmyslu, hodnocením souvisejícího programu na vnitrostátní úrovni a vnitrostátní strategií na podporu iniciativy AAL. | 212 | Shrnutí odpovědí a metody jejich zohlednění Veřejné konzultace k rámcovému programu RP7 prokázaly silnou podporu použití článku 169 ke koordinaci vnitrostátních programů v oblasti výzkumu. S ohledem na konzultace s výborem CREST a zkušenosti s článkem 169 získaných při ECDTP[3] představuje integrace v oblasti vědy, řízení a financí základní hraniční podmínky pro úspěšné iniciativy. Evropská komise trvala u iniciativ na základě článku 169 na uspokojivém splnění těchto kritérií. Konzultace s vysokými úředníky členských států vymezily postavení společného programu s ohledem na RP7 a CIP, potvrdily význam finanční podpory ES a vedly k doporučením, jak zajistit minimální překážky účasti, zejména pro MSP. Veřejná konzultace zúčastněných stran z oblasti výzkumu a vývoje prokázala silnou podporu programu a potvrdila vrcholný sociální a ekonomický význam zvolené oblasti, klíčovou úlohu IKT a podpory Společenství. Znovu také potvrdila zaměření na aplikovaný výzkum a vývoj a na silné postavení MSP. K usnadnění jejich účasti byl proto položen důraz na snižování byrokracie v nejvyšší možné míře. | 2.2. Sběr a využití výsledků odborných konzultací | 229 | Během dvou pracovních seminářů v roce 2005 za účasti více než 40 expertů zastupujících hlavní zúčastněné strany včetně výzkumných pracovníků, dodavatelů, malých a středních a podniků, uživatelských organizací (jako jsou platforma AGE a Evropské fórum zdravotně postižených), politických činitelů (jako jsou ministerstva pro výzkum a místní samosprávy) byly zpracovány možnosti politiky týkající se podpory Společenství v oblasti IKT a stárnutí. V rámci podpůrné akce projektu ERA-NET byla v letech 2005–2006 provedena komplexní analýza, včetně vnitrostátních konzultací, zabývající se pravidly účasti a právním základem stávajících vnitrostátních programů, případnou organizační strukturou, pracovními postupy a obsahem společného programu. Výsledky byly přímo využity při doporučovaném provádění společného programu AAL. Studie trhu (Walter studies, Seniorwatch, EU@inclusion) předložily jasný důkaz jak o potenciálu trhu souvisejícího se stárnutím, podaří-li se vytvořit IKT v jazyce snazším pro uživatele vyššího věku, tak o nutnosti nalézt řešení, která by odpovídala potřebám jednotlivých uživatelů a měnícím se sociálním modelům v celé Evropě. Studie provedené na (inter)regionální úrovni, např. iniciativa Silver Economic Network, tyto závěry potvrdily. Studie doporučily zejména poskytovat větší podporu krátkodobějšímu výzkumu zaměřenému na vývoj a demonstraci řešení založených na dostupné technologii (doplněk k dlouhodobějšímu výzkumu v rámci RP7) za účasti úplného hodnotového řetězce zainteresovaných činitelů a zlepšovat koordinaci vnitrostátních a regionálních programů a programů v rámci EU v oblasti výzkumu a vývoje technologií, aby byla překonána současná roztříštěnost. Navrhovaný společný program se proto bude zaměřovat na aplikovaný a tržně orientovaný výzkum a vývoj, se silným zastoupením zúčastněných stran a uživatelů nad rámec tradiční výzkumné obce. Další doporučení, které bylo přijato, vyzývá k řádnému zohlednění etických otázek. | 230 | 2.3. Posouzení dopadů Základní úroveň: žádný společný program, žádný RP. Jako obvykle je použita možnost základní úrovně, v tomto případě představované (hypotetickou) situací, že se výzkumná obec musí spoléhat výlučně na dostupné vnitrostátní programy. I když některé vnitrostátní programy podporují výzkum a vývoj v oblasti IKT s cílem zajistit důstojné stáří, většina z nich není schopna podporovat spolupráci na úrovni hodnotových řetězců v celé Evropě. Neexistuje také žádný mechanismus pro stanovení společného přístupu a vize. Tato možnost by měla za následek větší roztříštěnost výzkumného úsilí a menší účinnost využití veřejných výdajů v oblasti výzkumu a vývoje z důvodu zbytečné duplicity činností a absence koherentního přístupu. Možnost 1: Žádný společný program; pouze RP7 Tato možnost zahrnuje výzkum v oblasti IKT a stárnutí pouze v rámci RP7, zaměřuje se tudíž na dlouhodobější výzkum a vývoj vzorových platforem a technologií (doba uvedení na trh 5 let a více) nezbytných pro vznik nových produktů a služeb. Tento výzkum s vysokým inovačním potenciálem pro budoucnost se však kritickým způsobem vzdaluje od tržně orientovaného výzkumu a vývoje v oblasti IKT zaměřeného na zajištění důstojného stáří na evropské úrovni vzhledem k časovému horizontu pro vstup na trh a zapojení celého hodnotového řetězce na vnitrostátní, regionální a místní úrovni v délce 2–3 let. Pro mnoho MSP zabývajících se oblastí IKT a stárnutím nepředstavuje rámcový program nejlepší srovnatelnou alternativu s tržně orientovaným výzkumem a také klade jejich účasti nemalé vzdělávací překážky. Koordinační režimy RP7 ERA-NET a ERA-NET+ nezajišťují trvalý pákový efekt na koordinaci vnitrostátních programů. Z tohoto důvodu se mechanismy RP7 nepovažují za dostatečné. Možnost 2: společný program AAL Účast Společenství ve společném programu AAL je možností, která díky koherentnímu přístupu, kritickému množství a účinné podpoře všech relevantních subjektů hodnotového řetězce nejlépe splňuje požadavek na dlouhodobé řešení otázky výzkumu a vývoje IKT s cílem zajistit důstojné stáří. Zároveň bude pomáhat uskutečňování cílů RP7, protože se z velké části zabývá také aplikovaným výzkumem a inovacemi se silnou účastí MSP, které nejsou příliš dobře ošetřeny v nástrojích RP7. Použitím článku 169 bude rovněž ve srovnání s RP7 posíleno financování EU pomocí odpovídajících vnitrostátních investic a vhodného spolufinancování projektů ze strany průmyslových a výzkumných subjektů. Při 50% veřejném spolufinancování projektů lze očekávat, že investice EU dosahující až 150 milionů EUR zvýší v období 2008–2013 minimální celkovou investici zúčastněných států a výzkumných subjektů ve výši 600 milionů EUR; tzn. že se přinejmenším zdvojnásobí navýšení ve srovnání s RP7. | 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | 305 | Shrnutí navrhovaných opatření Společný program AAL poskytuje právní a organizační rámec pro rozsáhlý evropský program mezi Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Itálií, Kyprem, Maďarskem, Německem, Nizozemskem, Polskem, Portugalskem, Rakouskem a Španělskem a Izraelem, Norskem a Švýcarskem, zaměřený na aplikovaný výzkum a inovace v oblasti IKT s cílem zajistit důstojné stáří v informační společnosti. Uvedené státy se dohodly, že budou koordinovat a společně provádět činnosti přispívající ke společnému programu AAL. Celková hodnota jejich účasti v období 2008–2013 je odhadována nejméně na 150 milionů EUR. Aby se zvýšil dopad a kritické množství projektů v rámci tohoto společného programu, mělo by se Společenství zapojit do společného programu AAL finančním příspěvkem ve výši maximálně 150 milionů EUR, a to s podmínkou účinného provádění a finančních závazků členských států v souladu s kritérii stanovenými v navrhovaném rozhodnutí. Nezávislí experti provedou střednědobý a závěrečný přezkum, aby posoudili účinnost a celkový dopad příspěvku, který Společenství této iniciativě poskytlo. Komise a Účetní dvůr mohou provádět veškeré kontroly a inspekce nezbytné pro zajištění řádné správy finančních prostředků Společenství a pro ochranu finančních zájmů Společenství proti podvodům nebo nesrovnalostem. | 310 | Právní základ Návrh společného programu AAL se opírá o ustanovení hlavy XVIII článku 169 Smlouvy, který se týká účasti Společenství ve výzkumných programech prováděných společně několika členskými státy, včetně účasti ve strukturách vytvořených k uskutečnění těchto programů. Tento návrh odpovídá nepřímému centralizovanému řízení podle čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení. | 320 | Zásada subsidiarity V případě tohoto návrhu se uplatňuje zásada subsidiarity, protože návrh nespadá do výlučné pravomoci Společenství. Subsidiarita je zabezpečena tím, že: návrh je založen na článku 169, který výslovně stanoví účast Společenství ve společném programu některých členských států; všechny provozní aspekty činnosti jsou prováděny pokud možno na vnitrostátní úrovni, přičemž na evropské úrovni společného programu se zajišťuje koherentní přístup. Členské státy nemohou samy v dostatečném rozsahu plnit cíle návrhu, protože: | specifické a vysoce odborné znalosti, jaké výzkum a vývoj produktů a služeb založených na IKT pro zajištění důstojného stáří vyžaduje, přesahují hranice států a nemohou být proto kombinovány pouze na vnitrostátní úrovni; bez koherentního přístupu na evropské úrovni se stanoveným kritickým množstvím existuje vysoké riziko duplicity činností a z toho plynoucích zvýšených nákladů; je nepravděpodobné, že by skutečný vnitřní trh zaměřený na interoperabilní řešení IKT pro důstojné stáří mohl vzniknout bez společného programu s evropskou dimenzí. | 321 | Přidaná hodnota účasti Společenství je podstatná, protože: zásah Společenství zajistí posílení veřejného a soukromého financování (s faktorem 4 ve srovnání s faktorem 2 v RP7); navrhovaný systém vytvoří pobídky pro zvýšené investice z veřejných zdrojů a zdrojů podniků do výzkumu a vývoje a inovací v oblasti IKT a stárnutí, a tím přispěje ke splnění barcelonského cíle, který stanoví vynaložení 3 % evropského HDP na investice do výzkumu a vývoje. | Návrh je tedy v souladu se zásadou subsidiarity. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: | 331 | Vzhledem k „jemnému“ přístupu se značným katalytickým účinkem je úloha Společenství omezena na poskytování pobídek ke zlepšené koordinaci a zajištění součinnosti s příslušnými doplňkovými činnostmi v rámci RP7 a CIP. Členské státy budou odpovědné za vypracování vlastního společného strategického programu činnosti a za všechny provozní aspekty činnosti. | 332 | Navrhovaná organizační struktura zajišťuje minimální administrativní zatížení zejména tím, že hlavní administrativní činnost je vedena přes vnitrostátní agentury, na které dohlíží a za něž odpovídá společná právní struktura vytvořená pro tento účel. | Volba nástrojů | 341 | Navrhovaným nástrojem je spolurozhodování Evropského parlamentu a Rady, které je postupem k provádění článku 169 Smlouvy o ES. | 4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | 401 | Rozpočtové důsledky tohoto rozhodnutí již byly zahrnuty do právního základu 7. rámcového programu (rozhodnutí 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006, Úř. věst. L 412, 30. 12. 2006) i do zvláštního programu ,,Spolupráce“ v rámci 7. rámcového programu (rozhodnutí 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006, Úř. věst. L 400, 30. 12. 2006). | 5. DALšÍ INFORMACE | 510 | Zjednodušení | 511 | Návrh stanoví zjednodušení administrativních postupů pro soukromé subjekty. Příjemci prostředků na financování výzkumu, vyčleněných z nového společného programu, budou podléhat pouze důvěrně známým vnitrostátním pravidlům, aniž by museli podávat zvláštní hlášení ohledně příspěvku Společenství. | Přezkum/revize/doložka o skončení platnosti | 531 | Návrh obsahuje doložku o přezkumu pro přezkum v polovině období po dvou letech. Celková doba platnosti bude omezena na šest let. | 560 | Evropský hospodářský prostor Navrhovaný právní akt se týká záležitosti EHP, a jeho působnost by proto měla být rozšířena na Evropský hospodářský prostor. | 2007/0116 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účasti Společenství v programu výzkumu a vývoje pro zvyšování kvality života starších občanů prostřednictvím využití nových informačních a komunikačních technologií (IKT), prováděném několika členskými státy ( Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 169 a čl. 172 druhý pododstavec uvedené smlouvy, s ohledem na návrh Komise[4], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[5], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[6], vzhledem k těmto důvodům: (1) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (dále jen ,,sedmý rámcový program“)[7] stanoví účast Společenství na výzkumných a rozvojových programech prováděných několika členskými státy, včetně účasti ve strukturách vytvořených k uskutečnění těchto programů ve smyslu článku 169 Smlouvy. (2) Sedmý rámcový program vymezil řadu kritérií pro určení oblastí vhodných k zahájení uvedených iniciativ na základě článku 169: význam pro cíle Společenství, jasná definice sledovaného cíle a jeho význam z hlediska cílů rámcového programu; přítomnost již existujícího základu (stávající nebo plánované výzkumné programy), přidaná hodnota na evropské úrovni a kritické množství s ohledem na velikost a počet zahrnutých programů a podobnost činností, které zahrnují, a účinnost článku 169 Smlouvy jako nejvhodnějšího prostředku pro dosažení cílů. (3) Rozhodnutí Rady č. 971/2006/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013)[8] (dále jen ,,zvláštní program „Spolupráce“ “) označuje ,,iniciativu podle článku 169 v oblasti asistovaného žití“ za jednu z oblastí vhodných pro účast Společenství ve vnitrostátních výzkumných programech prováděných společně na základě článku 169 Smlouvy. (4) Ve svém sdělení ze dne 1. června 2005 nazvaném ,,i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“[9], Komise navrhla zahájit vzorovou iniciativu v oblasti péče o občany ve stárnoucí společnosti. (5) Ve svém sdělení ze dne 12. října 2006 nazvaném ,,Demografická budoucnost Evropy – učiňme z problému výhodu“[10] Komise zdůraznila fakt, že stárnutí je jedním z největších problémů, kterému čelí všechny země v EU, a že větší využití nových technologií v rámci podpory obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost by mohlo přispět ke kontrole nákladů a zlepšení tělesného a duševního zdraví starších občanů a jejich aktivní účasti ve společnosti, jakož i ke zvýšení konkurenceschopnosti evropské ekonomiky . (6) Na základě názoru, že aktivní stárnutí je základní součástí obnovených hlavních směrů zaměstnanosti, je přístup EU ke stárnutí zaměřen na mobilizaci veškerého potenciálu občanů všech věkových skupin a zdůrazňuje potřebu změny strategií stárnutí z roztříštěných na komplexní, které budou založeny na celoživotním přístupu. (7) V současné době není řada programů nebo činností v oblasti výzkumu a vývoje IKT pro zajištění důstojného stáří, které provádějí členské státy jednotlivě na vnitrostátní úrovni, dostatečně koordinována na evropské úrovni, a neumožňuje koherentní přístup na evropské úrovni pro výzkum a vývoj inovačních produktů a služeb založených na IKT pro zajištění důstojného stáří. (8) S přáním vytvořit koherentní přístup na evropské úrovni v oblasti IKT pro důstojné stáří a účinně jednat se několik členských států chopilo iniciativy a vytvořilo společný program výzkumu a vývoje v oblasti asistovaného žití nazvaný ,,Ambient Assisted Living“ (dále jen ,,společný program AAL“) s uplatněním IKT pro zajištění důstojného stáří v informační společnosti, aby dosáhlo součinnosti z hlediska zdrojů pro řízení a finančních zdrojů a kombinace dalších odborných zkušeností a zdrojů dostupných v různých zemích Evropy. (9) Společný program AAL usiluje o řešení problému demografického stárnutí tím, že vytváří nezbytný právní a organizační rámec pro rozsáhlou evropskou spolupráci mezi členskými státy v oblasti aplikovaného výzkumu a inovací informačních a komunikačních technologií (IKT) s cílem zajistit důstojné stáří ve stárnoucí společnosti. Belgie, Dánsko, Finsko, Francie, Itálie, Kypr, Maďarsko, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko a Španělsko (dále jen ,,zúčastněné členské státy“) a Izrael, Norsko a Švýcarsko se dohodly, že budou koordinovat a společně provádět činnosti přispívající ke společnému programu AAL. Celková hodnota jejich účasti je odhadována nejméně na 150 milionů EUR po dobu platnosti sedmého rámcového programu. (10) Aby se zvýšil dopad společného programu AAL, dohodly se zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko na účasti Společenství ve společném programu AAL. Společenství by se mělo podílet finančním příspěvkem ve výši maximálně 150 milionů EUR. Vzhledem k tomu, že společný program AAL plní vědecké cíle sedmého rámcového programu a že výzkumná oblast společného programu AAL spadá do tématu Informační a komunikační technologie (IKT) v rámci zvláštního programu „Spolupráce“, který je součástí sedmého rámcového programu, finanční příspěvek Společenství by měl být čerpán z rozpočtových prostředků vyčleněných na toto téma. (11) Finanční podpora Společenství by měla být poskytována podle definice plánu financování založeného na formálních závazcích příslušných vnitrostátních orgánů ohledně společného provádění programů a činností v oblasti výzkumu a vývoje na vnitrostátní úrovni a příspěvku na financování společného uskutečnění společného programu AAL. (12) Společné provádění vnitrostátních výzkumných programů vyžaduje založení nebo existenci specializované prováděcí struktury stanovené ve zvláštním programu „Spolupráce“. (13) Zúčastněné členské státy se dohodly na uvedené specializované prováděcí struktuře určené k provádění společného programu AAL. (14) Specializovaná prováděcí struktura by měla být příjemcem finančního příspěvku od Společenství a měla by zajistit účinné provádění společného programu AAL. (15) K zajištění účinného provádění společného programu AAL by specializovaná prováděcí struktura měla udělovat finanční podporu třetím stranám účastnícím se společného programu AAL, které jsou vybírány na základě výzev k podání návrhů. (16) Výše příspěvku Společenství je závislá na závazku zúčastněných států, Izraele, Norska a Švýcarska] k poskytnutí finančních prostředků a skutečném vyplacení jejich finančních příspěvků. (17) Společenství by mělo mít právo snížit na základě podmínek stanovených v dohodě upravující prováděcí pravidla pro příspěvek Společenství, která má být uzavřena mezi Společenstvím a specializovanou prováděcí strukturou, svůj finanční příspěvek v případě, že je společný program AAL prováděn nedostatečně, částečně nebo opožděně, nebo pokud zúčastněné členské státy a Izrael, Norsko a Švýcarsko nepřispívají na financování společného programu AAL nebo přispívají částečně nebo opožděně. (18) Ke společnému programu AAL by měl mít možnost se připojit kterýkoli členský stát. (19) V souladu se sedmým rámcovým programem by Společenství mělo mít právo sjednat během provádění společného programu AAL v souladu s pravidly a podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí podmínky pro svůj finanční příspěvek do společného programu AAL ve vztahu k účasti jakékoli země přidružené k sedmému rámcovému programu v tomto společném programu, nebo i jiných zemí, je-li to pro provádění společného programu AAL nezbytné. (20) Měla by být rovněž přijata vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a měly by být učiněny nezbytné kroky k vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[11], s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[12] a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[13]. (21) V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[14] (dále jen ,,finanční nařízení“) a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[15] (dále jen ,, prováděcí pravidla“), je příspěvek Společenství spravován v rámci nepřímého centralizovaného řízení podle čl. 54 odst. 2 písm. c) a článku 56 finančního nařízení a článků 35 a 41 prováděcích pravidel. (22) Je nezbytné, aby výzkumné činnosti prováděné v rámci společného programu AAL byly v souladu se základními etickými zásadami, včetně těch, kterými se zabývá článek 6 Smlouvy o Evropské unii a Listina základních práv Evropské unie, a aby se řídily zásadami integrace rovnosti mužů a žen a rovnosti pohlaví. (23) Komise by měla provést průběžné hodnocení, aby posoudila kvalitu a účinnost provádění společného programu AAL a pokrok dosažený při plnění stanovených cílů, jakož i závěrečné hodnocení, PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 1. Při provádění sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (dále jen ,,sedmý rámcový program“), přijatého rozhodnutím č. 1982/2006/ES, Společenství poskytne finanční příspěvek na program výzkumu a vývoje v oblasti asistovaného žití Ambient Assisted Living (dále jen ,,společný program AAL“) prováděný společně Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Itálií, Kyprem, Maďarskem, Německem, Nizozemskem, Polskem, Portugalskem, Rakouskem a Španělskem (dále jen ,,zúčastněné členské státy“) a Izraelem, Norskem a Švýcarskem. 2. Společenství poskytne v souladu se zásadami stanovenými v příloze I finanční příspěvek ve výši maximálně 150 milionů EUR na provádění společného programu AAL po dobu platnosti sedmého rámcového programu. 3. Finanční příspěvek Společenství bude uhrazen z rozpočtových prostředků vyčleněných na téma Informační a komunikační technologie (IKT) v rámci zvláštního programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program. Článek 2 Finanční příspěvek Společenství bude uhrazen za těchto podmínek: 1. zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko prokáží, že společný program AAL, popsaný v příloze I tohoto rozhodnutí, byl skutečně zahájen; 2. zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko, nebo organizace, které zúčastněné státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko určí, formálně zřídí nebo určí strukturu s právní subjektivitou (pro účely tohoto rozhodnutí uváděná jako ,,specializovaná prováděcí struktura“), která bude odpovědná za provádění společného programu AAL a za přijetí, přidělení a monitorování finančního příspěvku Společenství v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) a článkem 56 finančního nařízení; 3. zavede se vhodný a účinný model řízení pro společný program AAL v souladu s hlavními směry stanovenými v příloze II tohoto rozhodnutí; 4. specializovaná prováděcí struktura bude účinně provádět činnosti v rámci společného programu AAL, popsaného v příloze I tohoto rozhodnutí, která ukládá zveřejňování výzev k podání návrhů na udělení grantů; 5. zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko se zaváží podílet se na financování společného programu AAL a na skutečném uhrazení finančního příspěvku, především na financování účastníků projektů vybraných na základě výzev k podání návrhů, které byly zveřejněny na základě programu; 6. bude postupováno v souladu s pravidly Společenství pro poskytování státní podpory, především s pravidly stanovenými v rámci Společenství pro státní podporu pro výzkum, vývoj a inovace[16]; 7. zajistí se vysoká úroveň vědecké kvality a dodržování etických zásad v souladu s obecnými zásadami sedmého rámcového programu; a 8. budou vypracována ustanovení upravujících práva duševního vlastnictví, která vyplývají z činností prováděných v rámci společného programu AAL a z provádění a koordinace programů a činností v oblasti výzkumu a vývoje prováděných zúčastněnými členskými státy, Izraelem, Norskem a Švýcarskem na vnitrostátní úrovni tak, aby podporovala tvorbu uvedených znalostí a rozsáhlé využití a šíření vytvořených znalostí. Článek 3 Udělení finanční podpory třetím stranám specializovanou prováděcí strukturou při provádění společného programu AAL, a zejména finanční podpory pro účastníky projektů vybraných na základě výzev k podání návrhů, se řídí zásadami rovného zacházení a transparentnosti. Finanční podpora třetím stranám je udělována na základě vynikající vědecké kvality a v souladu se zásadami a postupy stanovenými v příloze I tohoto rozhodnutí. Článek 4 Úpravy finanční účasti Společenství a pravidla finanční odpovědnosti a práv k duševnímu vlastnictví, jakož i prováděcí pravidla pro poskytování finanční podpory třetím stranám specializovanou prováděcí strukturou se přijímají společně prostřednictvím všeobecné dohody, kterou uzavře Komise jménem Společenství se specializovanou prováděcí strukturou, a prostřednictvím ročních dohod o financování. Článek 5 V případě, že společný program AAL není prováděn nebo je prováděn nedostatečně, částečně nebo opožděně, nebo pokud zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko nepřispívají na financování společného programu AAL nebo přispívají částečně nebo opožděně, Společenství může snížit svůj finanční příspěvek v závislosti na skutečném provádění společného programu AAL a částce z veřejných zdrojů přidělené zúčastněnými členskými státy, Izraelem, Norskem a Švýcarskem] na provádění společného programu AAL, a to za podmínek stanovených v dohodě, kterou uzavře Komise se specializovanou prováděcí strukturou. Článek 6 Při provádění společného programu AAL přijmou zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko veškerá nezbytná legislativní, regulační, správní nebo jiná opatření na ochranu finančních zájmů Společenství. Zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko zajistí dostatečné záruky, pokud jde o úplné uhrazení veškerých částek splatných Společenství specializovanou prováděcí strukturou. Článek 7 Komise a Účetní dvůr mohou prostřednictvím svých úředníků nebo zástupců provádět veškeré kontroly a inspekce nezbytné pro zajištění řádné správy finančních prostředků Společenství a pro ochranu finančních zájmů Společenství proti podvodům nebo nesrovnalostem. Za tím účelem poskytnou zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko a/nebo specializovaná prováděcí struktura v odpovídajícím termínu Komisi a Účetnímu dvoru veškeré náležité doklady. Článek 8 Komise sdělí veškeré významné údaje Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko se vyzývají, aby prostřednictvím specializované prováděcí struktury předaly Komisi veškeré doplňující údaje, které si Evropský parlament, Rada a Účetní dvůr ohledně finančního řízení specializované prováděcí struktury vyžádají. Článek 9 Kterýkoli členský stát se může připojit ke společnému programu AAL na základě pravidel stanovených v tomto rozhodnutí. Článek 10 Ke společnému programu AAL se může připojit jakákoli třetí země na základě pravidel stanovených v tomto rozhodnutí za předpokladu, že se na uvedenou účast vztahuje příslušná mezinárodní dohoda a že s účastí souhlasí Komise a zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko]. Článek 11 Na základě pravidel stanovených v tomto rozhodnutí, popřípadě v prováděcích pravidlech a podmínkách může Společenství schválit podmínky svého finančního příspěvku souvisejícího s účastí jakékoli země přidružené k sedmému rámcovému programu na společném programu AAL, nebo, pokud je to důležité pro provádění společného programu AAL, s účastí jakékoli jiné země. Článek 12 1. Výroční zpráva o sedmém rámcovém programu, předložená Evropskému parlamentu a Radě v souladu s článkem 173 Smlouvy, obsahuje přehled činností vykonaných v rámci společného programu AAL. 2. Komise provede průběžné hodnocení společného programu AAL dva roky po jeho zahájení, nejpozději však do roku 2010. Hodnocení se bude týkat kvality a účinnosti provádění společného programu AAL včetně integrace v oblasti vědy, řízení a financí a pokroku dosaženého při plnění stanovených cílů a bude zahrnovat doporučení ohledně nejvhodnějších způsobů dalšího posílení integrace. Komise oznámí Evropskému parlamentu a Radě závěry tohoto hodnocení, které doprovodí svým vyjádřením, případně návrhy na úpravu tohoto rozhodnutí. 3. Na konci roku 2013 přistoupí Komise k závěrečnému hodnocení společného programu AAL. Výsledky tohoto závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě. Článek 13 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem následujícím po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Článek 14 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne . Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda PŘÍLOHA I Popis cílů, činností a provádění společného programu AAL I. Specifické cíle Společný program AAL má tyto specifické cíle: - Podporovat vznik inovačních produktů, služeb a systémů založených na IKT pro zajištění důstojného stáří v domácím prostředí, v komunitě a v práci, a zvyšovat tak kvalitu života, samostatnost, účast na společenském životě, kvalifikaci a schopnost profesního zařazení starších občanů a snižovat náklady na zdravotní a sociální péči. Plnění tohoto cíle může být založeno např. na inovačním využití IKT, nových způsobech interakce se zákazníky nebo nových typech hodnotových řetězců pro služby na podporu nezávislého života. - Vytvořit kritický objem výzkumu, vývoje a inovací na úrovni EU v oblasti technologií a služeb pro zajištění důstojného stáří v informační společnosti, včetně vytvoření příznivého prostředí pro účast malých a středních podniků (MSP). - Zlepšovat podmínky pro průmyslové využití výsledků výzkumu vytvořením soudržného evropského rámce pro rozvoj společných přístupů a snazší umísťování a přizpůsobování společných řešení, která jsou slučitelná s měnícími se sociálními preferencemi a regulačními aspekty na vnitrostátní nebo regionální úrovni v celé Evropě. Svým zaměřením na aplikovaný výzkum společný program AAL doplní související dlouhodobé výzkumné aktivity, stanovené v rámci RP7, a demonstrace tvořící součást programu pro konkurenceschopnost a inovaci (CIP; 2007–2013), zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006[17], které se zaměřuje na využití stávajících řešení ve velkém rozsahu. Náležitá pozornost bude věnována případným etickým otázkám a problematice soukromí v souladu s mezinárodními směrnicemi. II. Činnosti Program AAL se skládá ze dvou druhů činností: Činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací prováděné prostřednictvím nadnárodních projektů se sdílenými náklady, na nichž se podílejí partneři nejméně ze tří zúčastněných členských států nebo jiných zúčastněných států zabývajících se výzkumem, technologickým rozvojem, demonstracemi a osvětovou činností. Tyto projekty by měly být zaměřeny na tržně orientovaný výzkum, měly by mít krátkodobý nebo střednědobý charakter a měly by prokázat schopnost využití výsledků projektů v reálném časovém rámci. Činnosti v oblasti zprostředkování, propagace programů a vytváření sítí , které mohou být prováděny prostřednictvím specializovaných akcí nebo v kombinaci s již existujícími akcemi, k nimž se řadí pořádání pracovních seminářů a navazování kontaktů s jinými zúčastněnými stranami v hodnotovém řetězci. Společný program AAL vyžaduje konzultace s příslušnými evropskými zúčastněnými stranami (jako jsou rozhodovací orgány na ministerstvech a orgány veřejné správy, poskytovatelé služeb a pojištění ze soukromého sektoru, jakož i zástupci průmyslu, malých a středních podniků a uživatelů) ohledně priorit v oblasti výzkumu, kterými je třeba se zabývat, a provádění programu. III. Provádění programu Společný program AAL je prováděn na základě ročních pracovních programů určujících témata pro výzvy k podání návrhů, které schvaluje Komise jako základ pro finanční příspěvek Společenství. Společný program AAL zveřejňuje pravidelné výzvy k podání návrhů v souladu se schváleným pracovním programem. Žadatelé předkládají návrhy specializované prováděcí struktuře centrálně (jediné kontaktní místo). Návrhy projektů jsou hodnoceny a vybírány centrálně na základě transparentních hodnotících kritérií a kritérií obecné způsobilosti stanovených v pracovním programu, která jsou závazná pro zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko, s výjimkou omezeného počtu přesně stanovených případů, které budou blíže specifikovány během provádění programu. Specializovaná prováděcí struktura je odpovědná za monitorování projektů a společných operačních postupů, aby mohla zajistit zavedení celého projektového cyklu. Jelikož správní záležitosti týkající se vnitrostátních partnerů projektů v rámci AAL jsou vyřizovány odpovědnou vnitrostátní agenturou pro řízení programů, uplatňují se rovněž zásady vnitrostátního financování. Každá země financuje své vnitrostátní účastníky, jejichž návrhy jsou úspěšné, prostřednictvím vnitrostátních agentur, které dodatečně rozdělují centrální prostředky ze specializované prováděcí struktury na základě dohody uzavírané na každý projekt mezi příslušnými vnitrostátními agenturami a vnitrostátními účastníky. Společný program AAL zajistí vědeckou integraci zúčastněných vnitrostátních programů na základě vypracování společných pracovních programů a témat pro výzvy pro všechny vnitrostátní programy. Integraci řízení vnitrostátních programů zajišťuje právní subjekt zřízený zúčastněnými členskými státy, Izraelem, Norskem a Švýcarskem. Řízení společného programu AAL zahrnuje: - centrální organizování výzev k podání návrhů; - centrální, nezávislé a transparentní hodnocení experty na evropské úrovni opírající se o společná pravidla a kritéria pro hodnocení a výběr návrhů na základě vynikající vědecké kvality; - jednotnou adresu pro podání (uvažuje se o elektronickém podávání návrhů). Společný program AAL posílí finanční integraci : - zajištěním souhrnných závazků vnitrostátního financování po dobu trvání iniciativy a ročních závazků pro každý navrhovaný pracovní program; - zajištěním závaznosti konečného pořadí návrhů schválených na základě hodnocení pro partnerské státy, kromě náležitě specifikovaných případů, jako jsou právní problémy nebo finanční životaschopnost; - prosazováním maximální flexibility v přidělování prostředků z vnitrostátního rozpočtu umožňující řešení výjimek, např. zvyšováním vnitrostátních příspěvků nebo křížovým financováním. Zúčastněné členské státy vyvinou v rámci iniciativy maximální úsilí k posílení integrace a odstranění stávajících vnitrostátních legislativních bariér bránících mezinárodní spolupráci. IV. Zásady financování Příspěvek Společenství představuje paušální procentuální částku z celkového objemu veřejných prostředků na financování zúčastněných vnitrostátních programů, ale v žádném případě nepřesahuje 50 % z celkového objemu veřejných prostředků na financování jednoho účastníka v projektu vybraném na základě výzev k podání návrhů v rámci společného programu AAL. Tato paušální procentuální částka je definována v dohodě mezi specializovanou prováděcí strukturou a Komisí a bude založena na víceletém závazku zúčastněných členských států a Izraele, Norska a Švýcarska a příspěvku Společenství. Projekty jsou spolufinancovány účastníky projektů. V. Očekávané výsledky provádění společného programu AAL Specializovaná prováděcí struktura předkládá výroční zprávu obsahující podrobný přehled o provádění společného programu AAL (počet podaných projektů a počet projektů vybraných k financování, použití prostředků Společenství, rozdělení vnitrostátních finančních prostředků, druh účastníků, statistické údaje o zemi, případy zprostředkování a osvětové činnosti, atd.) a o pokroku při dosahování hlubší integrace. Očekávané výsledky budou podrobněji stanoveny v dohodě, která má být uzavřena mezi Komisí – jménem Společenství – a specializovanou prováděcí strukturou. PŘÍLOHA II Hlavní směry řízení společného programu AAL Organizační struktura pro společný program AAL je tvořena takto: Sdružení pro asistované žití (AAL Association), mezinárodní nezisková organizace založená podle belgického práva, představuje specializovanou prováděcí strukturu vytvořenou zúčastněnými členskými státy a Izraelem, Norskem a Švýcarskem. Sdružení pro asistované žití je odpovědné za veškeré aktivity v rámci společného programu AAL. K úkolům sdružení náleží řízení smluv a rozpočtu, vypracování ročních pracovních programů, vyhlašování výzev k podání návrhů, zajišťování hodnocení a klasifikace projektů. Sdružení kromě toho dohlíží na monitorování projektů a převádí související platby příspěvků Společenství na vybrané agentury odpovědné za vnitrostátní programy. Také organizuje osvětovou činnost. Sdružení pro asistované žití je řízeno valnou hromadou. Valná hromada, která je rozhodovacím orgánem společného programu AAL, jmenuje členy správní rady a dohlíží nad prováděním společného programu AAL, což mimo jiné znamená, že schvaluje roční pracovní programy, příděly z vnitrostátních rozpočtů na financování projektů a žádosti o nová členství. Jeho činnost bude založena na zásadě jedna země – jeden hlas. Rozhodnutí se přijímají prostou většinou, kromě rozhodnutí o nástupnictví, přijetí nebo vyloučení členů, nebo rozpuštění sdružení, pro něž mohou být ve stanovách sdružení zakotveny zvláštní podmínky hlasování. Komise má na jednáních valné hromady status pozorovatele. Správní rada AAL – složená z ředitele a dvou náměstků (eventuálně jednoho náměstka a jednoho pokladníka) – je volena valnou hromadou k výkonu specifických řídících funkcí, jako je plánování rozpočtu, personální obsazení a uzavírání smluv. Právně zastupuje sdružení a podléhá valné hromadě. Vnitrostátní agentury odpovědné za řízení programů jsou zmocněny zúčastněnými členskými státy a Izraelem, Norskem a Švýcarskem k provádění prací souvisejících s řízením projektu a správními a právními aspekty v zastoupení partnerů vnitrostátního projektu a k poskytování podpory při hodnocení a projednávání projektových návrhů. Práce těchto agentur probíhá pod dohledem Sdružení po asistované žití. Poradní výbor složený ze zástupců průmyslu a dalších zúčastněných stran předkládá doporučení týkající se priorit a témat, která mají být předmětem výzev pro podání návrhů v rámci společného programu AAL. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: Účast Společenství v programu výzkumu a vývoje pro zvyšování kvality života starších občanů prostřednictvím využití nových informačních a komunikačních technologií (IKT), prováděném několika členskými státy. 2. RÁMEC ABM / ABB Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: Výzkum a technologický rozvoj: Sedmý rámcový program. Článek 169 Smlouvy o ES. 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (bývalé- linie B.A ) včetně okruhů: 09 04 01 „Podpora výzkumné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT-Spolupráce)“ 09 01 05 „Výdaje na podporu výzkumné činnosti v oblasti politiky Informační společnost a sdělovací prostředky“ 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Příspěvek Společenství na společný program má být založen spolurozhodnutím Rady a Parlamentu v prosinci 2007 na počáteční období do 31. prosince 2013. Jeho finanční dopad na rozpočet EU bude ukončen po roce 2013. 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky kandidátských zemí | Okruh v rámci finančního výhledu | 09.0401 | Nepov. | Rozl. | ANO | ANO | ANO | č. [1A] | 09.0105 | Nepov. | Nerozl | ANO | ANO | ANO | č. [1A] | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | Oddíl č. | Rok 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 a násl. | Celkem | Provozní výdaje[18] | Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | 0 | 25 | 25 | 25 | 25 | 50 | 150 | Položky plateb (PP) | b | 0 | 10 | 25 | 25 | 25 | 65 | 150 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[19] | Technická & administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | 0 | 0,320 | 0,345 | 0,345 | 0,345 | 0,715 | 2,070 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 0 | 25,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 | Položky plateb | b+c | 0 | 10,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 65,715 | 152,070 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[20] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | Celkové orientační finanční náklady zásahu | PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 0 | 25,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 0 | 10,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 | Spoluúčast Paušální částka příspěvku Společenství ve výši až 25 milionů EUR ročně bude vyplacena v případě, že partnerské státy vloží do společného programu investice ve výši minimálně 25 milionů EUR ročně a v období 2008–2013 přispějí z vnitrostátních rozpočtů do společného programu částkou nejméně 150 milionů EUR. Provozní náklady na společný program činí maximálně 6 % z celkového ročního rozpočtu. Příspěvek Společenství představuje paušální procentuální částku z celkového objemu veřejných prostředků na financování zúčastněných vnitrostátních programů, ale v žádném případě nepřesahuje 50 % z celkového objemu veřejných prostředků na financování společného programu AAL. Tato paušální procentuální částka je definována ve smlouvě mezi specializovanou prováděcí strukturou a Komisí a bude založena na víceletém závazku zúčastněných partnerských států a příspěvku Společenství.. v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | Rok 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 a násl. | Celkem | Partnerské státy…………… | f | 0 | Min. 25 | Min. 25 | Min. 25 | Min. 25 | Min. 50 | Min. 150 | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 0 | Min. 50,320 | Min. 50,345 | Min. 50,345 | Min. 50,345 | Min. 100,715 | Min. 302,070 | Kromě uvedených subjektů budou tyto projekty spolufinancovány organizacemi, které se účastní projektů v oblasti výzkumu a vývoje vybraných na základě výzev k podání návrhů, jejichž vyhlašování bylo zahájeno v rámci programu. Tyto příspěvky by měly dosáhnout částky nejméně 300 milionů EUR po dobu trvání programu. 4.1.2. Soulad s finančním plánem X Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[21] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů X Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy. ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: v milionech EUR (zaokrouhleno na jedno desetinné místo) Před akcí [Rok n-1] | Situace po akci | Celkový objem lidských zdrojů | 1 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 5 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. POTřEBA, KTERÁ MÁ BÝT POKRYTA V KRÁTKODOBÉM NEBO DLOUHODOBÉM HORIZONTU Příspěvek Společenství na zavedení a provádění společného programu v oblasti asistovaného žití (AAL) mezi partnerskými státy, který umožní provádět platby přispívající na úhradu nákladů na provádění programu a nákladů vzniklých vnitrostátním účastníkům v projektech v oblasti výzkumu a vývoje vybraných na základě výzev k podání návrhů. 5.2. Př idaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Společný program AAL v oblasti výzkumu a vývoje a inovací bude financován ze společných prostředků vyčleněných z rozpočtu Společenství, vnitrostátních rozpočtů a soukromých zdrojů za účelem realizace inovačních řešení v oblasti IKT, která občanům Evropy umožní nezávislé a důstojné stáří a zároveň přispějí k celkovému udržitelnému rozvoji péče o občany a zajistí nové ekonomické příležitosti pro evropský průmysl. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství je podstatná, neboť: - zásah Společenství umožní vytvořit nový právní rámec, v němž lze slučovat finanční prostředky Společenství a vnitrostátní finanční prostředky v rámci společné strategie na podporu mezinárodních společných projektů v oblasti výzkumu a vývoje a inovací, zejména za účasti malých a středních podniků. Jedná se o významnou inovaci, protože s použitím stávajících struktur by takové spolufinancování nebylo možné. - Nový společný program pomůže řešit otázku demografického stárnutí tím, že podpoří vznik inovačních produktů a služeb založených na IKT pro zajištění důstojného stáří v domácím prostředí, v komunitě a v práci, a zvýší tak kvalitu života, samostatnost, účast ve společenském životě, kvalifikaci a schopnost profesního zařazení starších občanů a sníží náklady na péči. Řešení této výzvy bude probíhat koherentním a neroztříštěným způsobem s vyšším kritickým množstvím, což povede k hospodárnějším a interoperabilním řešením. - Průmyslu, a zejména malým a středním podnikům bude poskytována účinnější podpora v podobě kritického množství a koherentního evropského přístupu k vývoji interoperabilních řešení. Kromě toho bude možné přizpůsobovat řešení v oblasti asistovaného žití vnitrostátním/regionálním sociálním preferencím a předpisům. Jedná se o důležitý předpoklad pro komerční využití a rozvoj trhu, který vytváří silný potenciál pro spoluúčast malých a středních podniků. - Konečně, navrhovaný systém vytvoří pobídky pro zvýšené vnitrostátní a průmyslové investice do výzkumu a vývoje a inovací v oblasti IKT a stárnutí, a tím přispěje ke splnění barcelonského cíle, který stanoví vynaložení 3 % evropského HDP na investice do výzkumu a vývoje. - Tento finanční výkaz se ještě nezbývá makroekonomickou přidanou hodnotou pro evropskou ekonomiku a společnost, který vyplyne z využívání výsledků společného programu AAL. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Hlavní operační cíl tohoto legislativního návrhu, tj. účast Společenství ve společném programu v oblasti výzkumu a vývoje a inovací, prováděném několika členskými státy v oblasti asistovaného žití, byl již stanoven v sedmém rámcovém programu pro výzkum a technologický rozvoj v jeho zvláštním programu ,,Spolupráce“. Politické cíle spojené s uvedeným operačním cílem: - Reagovat na výzvu demografického stárnutí stimulací investic do výzkumu, vývoje a inovací v oblasti nových řešení založených na IKT pro zajištění důstojného stárnutí v celé Evropě. - Vytvořit kritický objem výzkumu, vývoje a inovací na úrovni EU v oblasti technologií a služeb pro zajištění důstojného stáří v informační společnosti, včetně vytvoření příznivého prostředí pro účast malých a středních podniků (MSP). Technologické a ekonomické cíle: - Podporovat vznik inovačních produktů, služeb a systémů založených na IKT pro zajištění důstojného stáří v domácím prostředí, v komunitě a v práci, a zvyšovat tak kvalitu života, samostatnost, účast na společenském životě, kvalifikaci a schopnost profesního zařazení starších občanů a snižovat náklady na zdravotní a sociální péči. Plnění tohoto cíle může být založeno např. na inovačním využití IKT, nových způsobech interakce se zákazníky nebo nových typech hodnotových řetězců pro služby na podporu nezávislého života - Zlepšovat podmínky pro průmyslové využití výsledků výzkumu vytvořením soudržného evropského rámce pro rozvoj společných přístupů a snazší umísťování a přizpůsobování společných řešení, která jsou slučitelná s měnícími se sociálními preferencemi a regulačními aspekty na vnitrostátní nebo regionální úrovni v celé Evropě Vstupy ze strany Komise jsou zdroje uvedené v oddíle 4.1. Výstupy jsou a) zavedení společného programu a b) projekty v oblasti výzkumu, vývoje a inovací vybrané na základě veřejných výzev k podání návrhů v rámci společného programu. Očekávají se tyto výsledky, které budou měřeny pomocí souvisejících ukazatelů (2008): - Posílení investic a vnitrostátního úsilí ; poskytováním pobídek pro investice na základě společných strategií a provádění. - Ukazatele: i) počet zúčastněných zemí; ii) závazky a platby podle ustanovení oddílu 4.1.1; iii) vnitrostátní závazky k financování a vynaložení prostředků na projekty v rámci společného programu; iv) zdroje investované průmyslem a dalšími zúčastněnými stranami prostřednictvím jejich účasti a spolufinancování projektů. - Zlepšení provázanosti výzkumu, vývoje a inovací v oblasti IKT pro zajištění důstojného stárnutí v celé Evropě; odstraněním stávající roztříštěnosti pomocí společných strategií a společných výzev k podání návrhů s kritickým množstvím. - Ukazatele: Tohoto výsledku bude fakticky dosaženo až po plném nabytí účinnosti společného programu za účasti významného počtu zemí. - Efektivnost programu ; poskytnutím ujištění, pokud jde o dostupnost vnitrostátních rozpočtů, zavedením centrálního podávání návrhů, systému hodnocení a výběru, a zajištěním uživatelsky vstřícného systému pro projekty v oblasti evropského společného aplikovaného a tržně orientovaného výzkumu a inovací, který bude založen na obecně známých vnitrostátních pravidlech. Tato opatření by měla mít za následek novou účinnější podporu pro účastníky, zejména malé a střední podniky, a měla by tudíž vést k vyšším průmyslovým investicím a kratším lhůtám pro uvedení na trh a využití výsledků. - Ukazatele: v) časový interval mezi předložením návrhu a zahájením projektu; vi) počet účastnících se malých a středních podniků; vii) režijní náklady na provádění společného programu. - Významný ekonomický a sociální prospěch a podíl na plnění klíčových cílů politiky ; tento ukazatel bude, spolu s ostatními předloženými ukazateli, měřen jako součást plánovaného nezávislého střednědobého a závěrečného hodnocení. 5.4 Způsob provádění (orientační) X Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise X nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury ( subjekty, které Společenství zřídilo podle článku 185 finančního nařízení X vnitrostátní nebo mezinárodní veřejné subjekty/subjekty pověřené veřejnou službou ( Sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: Finanční příspěvek Společenství bude vyplacen specializované prováděcí struktuře založené partnerskými státy pro účely společného programu, která bude spravovat příspěvek Společenství v souladu s články 54 a 56 finančního nařízení. Příspěvek Společenství bude poskytnut v případě schválení pracovního programu a souvisejících vnitrostátních rozpočtových závazků. Organizační struktura pro společný program AAL je tvořena takto: Sdružení pro asistované žití (AAL Association), mezinárodní nezisková organizace založená podle belgického práva, představuje specializovanou prováděcí strukturu vytvořenou zúčastněnými členskými státy a Izraelem, Norskem a Švýcarskem. Sdružení pro asistované žití je odpovědné za veškeré aktivity v rámci společného programu AAL. K úkolům sdružení náleží řízení smluv a rozpočtu, vypracování ročních pracovních programů, vyhlašování výzev k podání návrhů, zajišťování hodnocení a klasifikace projektů. Sdružení kromě toho dohlíží na monitorování projektů a převádí související platby příspěvků Společenství na vybrané agentury odpovědné za vnitrostátní programy. Také organizuje osvětovou činnost. Sdružení pro asistované žití je řízeno valnou hromadou. Valná hromada, která je rozhodovacím orgánem společného programu AAL, jmenuje členy správní rady a dohlíží nad prováděním společného programu AAL, což mimo jiné znamená, že schvaluje roční pracovní programy, příděly z vnitrostátních rozpočtů na financování projektů a žádosti o nová členství. Jeho činnost bude založena na zásadě jedna země – jeden hlas. Rozhodnutí se přijímají prostou většinou, kromě rozhodnutí o nástupnictví, přijetí nebo vyloučení členů, nebo rozpuštění sdružení, pro něž mohou být ve stanovách sdružení zakotveny zvláštní podmínky hlasování. Komise má na jednáních valné hromady status pozorovatele. Správní rada AAL – složená z ředitele a dvou náměstků (eventuálně jednoho náměstka a jednoho pokladníka) – je volena valnou hromadou k výkonu specifických řídících funkcí, jako je plánování rozpočtu, personální obsazení a uzavírání smluv. Právně zastupuje sdružení a podléhá valné hromadě. Vnitrostátní agentury odpovědné za řízení programů jsou zmocněny zúčastněnými členskými státy a Izraelem, Norskem a Švýcarskem k provádění prací souvisejících s řízením projektu a správními a právními aspekty v zastoupení partnerů vnitrostátního projektu a k poskytování podpory při hodnocení a projednávání projektových návrhů. Práce těchto agentur probíhá pod dohledem Sdružení po asistované žití. Poradní výbor složený ze zástupců průmyslu a dalších zúčastněných stran předkládá doporučení týkající se priorit a témat, která mají být předmětem výzev pro podání návrhů v rámci společného programu AAL 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Společný program bude po svém založení monitorován prostřednictvím výročních zpráv, které budou předkládány specializovanou prováděcí strukturou. Uvedené zprávy budou poskytovat podrobný přehled o provádění společného programu podle ukazatelů uvedených v oddílu 5.3. 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení předem (ex ante) Navrhovaná iniciativa byla posuzována jako součást hodnocení předem (ex ante ), které se týkalo návrhu pro sedmý rámcový program. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Navrhovaný model řízení byl založen na zkušenostech získaných z první iniciativy podle článku 169 uskutečněné v průběhu šestého rámcového programu, tj. iniciativy Partnerství evropských a rozvojových zemí v oblasti klinických testů (EDCTP) týkající se klinického testování v Africe. 6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Po dvou letech provádění programu bude provedeno střednědobé hodnocení za asistence nezávislých expertů, které bude posuzovat: 1) provádění programu z hlediska další integrace v oblasti vědy, řízení a financí; 2) přidanou hodnotu a účinnost programu při plnění jeho cílů. Na konci programu provedou externí odborníci následné hodnocení ( ex post ). 7. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮM Článek 6 rozhodnutí o společném programu AAL uvádí, že Při provádění společného programu AAL přijmou zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko veškerá nezbytná legislativní, regulační, správní nebo jiná opatření na ochranu finančních zájmů Společenství. Zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko zajistí dostatečné záruky, pokud jde o úplné uhrazení veškerých částek splatných Společenství specializovanou prováděcí strukturou. Článek 7 rozhodnutí o společném programu AAL uvádí, že Komise a Účetní dvůr mohou prostřednictvím svých úředníků nebo zástupců provádět veškeré kontroly a inspekce nezbytné pro zajištění řádné správy finančních prostředků Společenství a pro ochranu finančních zájmů Společenství proti podvodům nebo nesrovnalostem. Za tím účelem poskytnou zúčastněné členské státy, Izrael, Norsko a Švýcarsko a/nebo specializovaná prováděcí struktura v odpovídajícím termínu Komisi a Účetnímu dvoru veškeré náležité doklady. Další opatření proti podvodům budou prováděna jako součást podrobné dohody mezi Komisí a specializovanou prováděcí strukturou. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[24] (XX 01 01) | Zaměstnanci financovaní[25] podle čl. XX 01 02 | Ostatní zaměstnan-ci[26] financova-ní podle čl. XX 01 04/05 | A*/AD | 0,50 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | B*, C*/AST | 0,50 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | CELKEM | 1.0 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Hlavní úkoly vyplývající z akce budou tyto: - účast na jednáních valné hromady Sdružení pro asistované žití jako pozorovatel Komise, 4 dvoudenní zasedání ročně (na úrovni ředitelů) - účast na pracovních seminářích a osvětových akcích třikrát za rok (na úrovni vedoucích útvarů) - sjednávání a příprava grantových smluv se specializovanou prováděcí strukturou (na úrovni vedoucích pracovníků odpovědných za projekt + asistentů B/C) - monitorování provádění + asistence při střednědobém a závěrečném hodnocení (na úrovni vedoucích pracovníků odpovědných za projekt) - finanční a právní kontroly provádění společného programu (na úrovni vedoucích pracovníků odborů financí) 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) ( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP/PNR na rok n ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP/PNR X Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP/PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 a násl. | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | - interní (intra muros) | - externí (extra muros) | 0 | 0 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,075 | 0,150 | Technická a administrativní pomoc celkem | 0 | 0,320 | 0,345 | 0,345 | 0,345 | 0,715 | 2,070 | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce (nepoužije se) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci Používány jsou lidské zdroje uvedené v bodu 8.2.1 s průměrnými náklady 117 000 EUR na jedno pracovní místo na plný úvazek. Služební cesty: náklady vycházejí z průměrné částky nákladů 1 250 EUR na služební cestu a: 2 služební cesty na rok pro 2 úředníky účastnící se zasedání valné hromady, 3 služební cesty na rok pro jednoho úředníka účastnícího se zasedání řídícího výboru a 3 služební cesty na rok pro jednoho úředníka účastnícího se pracovních seminářů a akcí navrhovatelů. Dalších 12 služebních cest na rok bylo přidáno pro účely auditu. Externí pomoc: Odhadované náklady na externí podporu pro každoroční přezkumy a průběžné/závěrečné hodnocení vycházejí z předpokladu jednoho ročního přezkumu / průběžného hodnocení na rok (za účasti 3 externích expertů za 485 EUR na den po dobu tří dnů + náklady na dopravu 1 250 EUR na jednoho experta) po dobu šesti let + jednoho závěrečného hodnocení v roce 2013. Výpočet – zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky (nepoužije se) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012a násl. | CEL-KEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | XX 01 02 11 02 – Schůze & konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[28] | XX 01 02 11 04 – Studie & konzultace | XX 01 02 11 05 – Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky [1] Ministerská konference k tématu IKT pro společnost podporující sociální začlenění a závěrečné ministerské prohlášení, Riga, červen 2006. [2] KOM (2006) [3] Partnerství Evropy a rozvojových zemí v oblasti klinických testů. [4] Úř. věst. C , , s. . [5] Úř. věst. C , , s. . [6] Úř. věst. C , , s. . [7] Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1. [8] Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86. [9] KOM(2005) [10] KOM(2006) [11] Úř. věst. L 312, 23. 12. 1995, s. 1. [12] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [13] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1. [14] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1; nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1). [15] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1; nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. XXXX/2007 (Úř. věst. L …). [16] Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1. [17] Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15. [18] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [19] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [20] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [21] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [22] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce. [23] Jak je popsáno v bodě 5.3. [24] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [25] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [26] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [27] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [28] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.