EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 24.9.2020 COM(2020) 594 final 2020/0267(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o pilotním režimu pro tržní infrastruktury vedené na technologii sdíleného registru (Text s významem pro EHP) {SEC(2020) 308 final} - {SWD(2020) 201 final} - {SWD(2020) 202 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh je součástí balíčku opatření, který má za cíl dále umožnit využívání digitálních financí a podpořit jejich potenciál z hlediska inovací a hospodářské soutěže při současném snížení rizik. Je to v souladu s prioritami Evropské komise připravit Evropu na digitální věk a vybudovat ekonomiku připravenou na budoucnost, která bude fungovat ve prospěch občanů. Balíček předpisů pro digitální finance obsahuje novou strategii v oblasti digitálních financí pro finanční sektor EU, která má za cíl zajistit, aby EU přijala digitální revoluci za svou a s inovativními evropskými firmami v čele byla její hnací silou, čímž by zpřístupnila výhody digitálních financí evropským spotřebitelům a podnikům. Kromě tohoto návrhu obsahuje balíček také návrh nařízení o vybudování trhů s kryptoaktivy, návrh týkající se digitální provozní odolnosti a návrh na vyjasnění nebo změnu některých souvisejících pravidel pro finanční služby v EU. Jednou z priorit stanovených ve strategii je zajistit, aby byl regulační rámec EU pro finanční služby vstřícný k inovacím a aby nebránil používání nových technologií. Tento návrh spolu s návrhem zvláštního režimu pro kryptoaktiva představuje první konkrétní opatření v této oblasti, jehož cílem je zajistit odpovídající úroveň ochrany spotřebitelů a investorů a právní jistotu pro kryptoaktiva, umožnit inovativním podnikům využívat blockchain, technologii sdíleného registru („distributed ledger technology“, DLT) a kryptoaktiva a zajistit finanční stabilitu. Kryptoaktiva představují jednu z hlavních aplikací technologie blockchain v oblasti financí. Od zveřejnění svého akčního plánu pro finanční technologie v březnu 2018 zkoumala Komise příležitosti a výzvy spojené s kryptoaktivy. V akčním plánu pro finanční technologie z roku 2018 pověřila Komise Evropský orgán pro bankovnictví (dále jen „orgán EBA“ nebo „EBA“) a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (dále jen „orgán ESMA“ nebo „ESMA“), aby posoudily, zda je stávající regulační rámec pro finanční služby použitelný a vhodný i pro kryptoaktiva. Doporučení vydané v lednu 2019 obsahovalo tvrzení, že i když některá kryptoaktiva mohou spadat do oblasti působnosti právních předpisů EU, jejich účinné použití na tato aktiva není vždy jednoduché. V tomto doporučení bylo dále uvedeno, že ustanovení stávajících právních předpisů EU mohou bránit používání DLT. Orgány EBA a ESMA zároveň zdůraznily, že – kromě právních předpisů EU zaměřených na boj proti praní peněz a financování terorismu – většina kryptoaktiv nespadá do oblasti působnosti právních předpisů EU v oblasti finančních služeb, a proto se na ně nevztahují, mimo jiné, ustanovení o ochraně spotřebitelů a investorů a integritě trhu, ačkoli taková rizika představují. Řada členských států navíc nedávno přijala právní předpisy upravující otázky týkající se kryptoaktiv, což vedlo k roztříštěnosti trhu. Vzhledem k tomuto vývoji a v rámci širší digitální agendy Komise zdůraznila předsedkyně Ursula von der Leyenová potřebu „společného přístupu členských států ke kryptoměnám, aby bylo zajištěno, že rozumíme tomu, jak maximálně využít příležitosti, které kryptoměny vytvářejí, a jak řešit nová rizika, která mohou představovat“. Ačkoli připouští rizika, která mohou kryptoaktiva představovat, v prosinci 2019 Komise a Rada také společně prohlásily, že „se zavázaly zavést rámec pro využití možných příležitostí, které mohou kryptoaktiva nabídnout“. Evropský parlament v současné době vypracovává zprávu o digitálních financích, která je zaměřena zejména na kryptoměny. V reakci na všechny tyto aspekty a za účelem vytvoření rámce EU, který umožní vznik trhů s kryptoaktivy i tokenizaci tradičních finančních aktiv a širší využití DLT ve finančních službách, bude tento návrh doprovázen dalšími legislativními návrhy. Komise navrhuje jednak vysvětlení v tom smyslu, že stávající definice „finančních nástrojů“, která definuje oblast působnosti směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID II), zahrnuje finanční nástroje vedené na DLT, a jednak zavedení zvláštního režimu pro kryptoaktiva, na která se stávající právní předpisy v oblasti finančních služeb nevztahují, jakož i pro elektronické peněžní tokeny. Tento návrh, který obsahuje pilotní režim pro tržní infrastruktury DLT ve formě nařízení, má čtyři obecné a vzájemně související cíle. Prvním cílem je právní jistota. Mají-li se v EU rozvíjet sekundární trhy s kryptoaktivy, která jsou považována za finanční nástroje, potřebujeme vědět, kde přesně již rámec pro daný účel není vhodný. Druhým cílem je podpora inovací. Odstraňování překážek pro uplatňování nových technologií ve finančním sektoru tvoří základ strategie Komise v oblasti digitálních financí. Pro podporu zavedení technologie a odpovědné inovace je nezbytný pilotní režim, který zajistí, že rozsáhlejší změny stávajících právních předpisů v oblasti finančních služeb budou založeny na důkazech. Třetím cílem je zajištění ochrany spotřebitelů a investorů a integrity trhu, čtvrtým cílem je zajištění finanční stability. Pilotní režim zavede vhodná ochranná opatření, například omezení typů finančních nástrojů, s nimiž lze obchodovat. Ustanovení konkrétně zaměřená na zajištění finanční stability a ochrany spotřebitelů a investorů navíc nebudou patřit mezi ustanovení, z jejichž působnosti by tržní infrastruktura DLT mohla být vyňata. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Tento návrh je součástí širšího rámce pro kryptoaktiva a technologii sdíleného registru (DLT), jelikož je doprovázen návrhy, které mají jednak zajistit, aby stávající právní předpisy při dosahování svých cílů nepředstavovaly překážky pro zavádění nových technologií, a jednak zavést zvláštní režim pro kryptoaktiva, na která se stávající právní předpisy v oblasti finančních služeb nevztahují, a elektronické peněžní tokeny. V rámci akčního plánu pro finanční technologie přijatého v březnu 2018 pověřila Komise evropské orgány dohledu vypracováním doporučení ohledně použitelnosti a vhodnosti stávajícího regulačního rámce EU pro finanční služby v oblasti kryptoaktiv. Tento návrh zohledňuje doporučení od orgánů EBA a ESMA. Rovněž je v souladu s obecnou ambicí strategie v oblasti digitálních financí, která spočívá v zajištění vstřícnosti rámce EU k inovacím. •Soulad s ostatními politikami Unie Jak uvedla předsedkyně von der Leyenová ve svých politických směrech a jak je uvedeno ve sdělení Formování digitální budoucnosti Evropy, pro Evropu je zásadní, aby v rámci bezpečných a etických mezí využila všech výhod digitální éry a posílila svou průmyslovou a inovační kapacitu. Tento návrh je rovněž v souladu s politikami Unie zaměřenými na vytvoření unie kapitálových trhů (CMU). Reaguje zejména na závěrečnou zprávu fóra na vysoké úrovni, v níž je zdůrazněno nedostatečné využití potenciálu kryptoaktiv a Komise se vyzývá, aby zvýšila právní jistotu a stanovila jasná pravidla pro jejich používání. Vzhledem k rostoucímu vlivu těchto nových technologií na způsob emitování, směny a sdílení finančních aktiv a přístupu k nim je návrh rovněž plně v souladu s doporučením uvedeným ve strategii bezpečnostní unie pro rozvoj legislativního rámce v oblasti kryptoaktiv. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Návrh je založen na článku 114 SFEU, který svěřuje evropským orgánům pravomoc přijímat vhodná ustanovení za účelem sbližování právních předpisů členských států, jejichž cílem je vytvoření a fungování vnitřního trhu. Cílem návrhu je umožnit experimentování prostřednictvím odchylek pro použití DLT při obchodování a poskytování poobchodních služeb spojených s kryptoaktivy, která jsou považována za finanční nástroje, v případech, kde stávající právní předpisy jejich použití vylučují nebo omezují.

Dnes je používání DLT ve finančních službách omezené, zejména u tržních infrastruktur (obchodních systémů nebo centrálních depozitářů cenných papírů). Jako hlavní důvody pro omezené zavádění této potenciálně transformační technologie do tržních infrastruktur jsou nejčastěji uváděny regulační překážky a právní jistota. EU se řídí zásadou technologické neutrality, avšak pravidla jsou stále vytvářena na základě reality trhu a stávající právní úprava v oblasti finančních služeb nebyla vytvořena s ohledem na DLT a kryptoaktiva. To znamená, že obsahuje ustanovení, která v některých případech omezují, nebo dokonce zabraňují použití DLT. Absence sekundárního trhu založeného na DLT omezuje zvyšování efektivity a udržitelný rozvoj primárního trhu s finančními nástroji ve formě kryptoaktiv. Díky zavedení společného pilotního režimu EU pro experimentování s tržními infrastrukturami DLT by podniky v rámci EU mohly využít plný potenciál stávajícího rámce, což by orgánům dohledu a zákonodárcům umožnilo identifikovat překážky v právní úpravě, zatímco regulační orgány a samotné podniky by měly možnost získat cenné znalosti o použití DLT. To by mohlo usnadnit vznik spolehlivějšího a bezpečnějšího sekundárního trhu s kryptoaktivy považovanými za finanční nástroje. To by také umožnilo podnikům v oblasti finančních služeb v EU udržet si globální konkurenceschopnost, protože jiné jurisdikce již zavedly opatření umožňující experimentovat s DLT ve finančních službách. Pilotní režim by umožnil skutečné použití a pomohl by tak získat potřebné zkušenosti a důkazy, které by mohly inspirovat trvalý regulační režim EU. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Pravidla upravující finanční služby a zejména tržní infrastruktury v celé Unii jsou z velké části stanovena na úrovni EU. Proto musí být jakékoli odchylky od konkrétních ustanovení nebo výjimky z nich prováděny na úrovni EU. Opatření na úrovni EU, jako je navrhované nařízení, by navíc zajistilo soudržnost a rovné podmínky tím, že by orgánu ESMA byly uděleny pravomoci pro dohled nad experimenty a jejich koordinaci, protože příslušné orgány členských států by tomuto orgánu předkládaly vyhodnocené žádosti účastníků trhu. Navíc dlouhodobý cíl spočívající v získávání zkušeností, pokud jde o uplatňování stávajících právních předpisů v oblasti finančních služeb na tržní infrastruktury DLT a jeho limity, vyžaduje, aby se tak dělo na úrovni EU. Orgán ESMA tedy bude každoročně vyhodnocovat výsledky a společně s Komisí nejpozději po pěti letech vyhodnotí pilotní režim a podá o něm zprávu Radě a Parlamentu. •Proporcionalita Podle zásady proporcionality by obsah ani forma opatření EU neměly překročit rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů Smluv. Navrhovaná pravidla nepřekročí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů návrhu. Budou se týkat pouze aspektů, kterých členské státy nemohou dosáhnout samostatně a u nichž jsou administrativní zátěž a náklady úměrné konkrétním a obecným cílům, kterých má být dosaženo. Navrhovaný pilotní režim zajistí proporcionalitu tím, že orgánům dohledu umožní být přiměřeně flexibilní při určování, která ustanovení při testu účastníka trhu vynechat, což umožní provádět testy pro různé případy. Pilotní režim umožní regulačním orgánům odstranit regulační omezení, která mohou bránit rozvoji tržních infrastruktur DLT, což by mohlo umožnit přechod na tokenizované finanční nástroje a tržní infrastruktury DLT umožňující inovace a zajišťující globální konkurenceschopnost EU. Přístup formou zavedení pilotního režimu je v této fázi považován vzhledem k cílům za nejproporcionálnější, protože v současné době nejsou k dispozici dostatečné důkazy pro podporu výraznějších a rozsáhlejších trvalých změn stávajícího rámce pro finanční služby, jejichž cílem by bylo umožnit používání DLT. Toto je také podrobně uvedeno v doprovodném posouzení dopadů, například v kapitolách 6 a 7. •Volba nástroje Článek 114 SFEU umožňuje přijímat akty ve formě nařízení nebo směrnice. Pro tento návrh byla zvolena forma nařízení s cílem stanovit jednotný soubor pravidel okamžitě použitelných na celém jednotném trhu. Navrhované nařízení stanoví harmonizované požadavky na účastníky trhu, kteří chtějí požádat o povolení ke zřízení tržní infrastruktury DLT. Tyto tržní infrastruktury DLT nesmějí podléhat zvláštním vnitrostátním předpisům. Proto je vhodnější nařízení než směrnice. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Konzultace se zúčastněnými stranami Komise během přípravy tohoto návrhu vedla konzultace se zúčastněnými stranami. Konkrétně: i)Komise vedla samostatnou otevřenou veřejnou konzultaci (19. prosince 2019 – 19. března 2020); ii)Komise vedla konzultaci s veřejností o počátečním posouzení dopadů (19. prosince 2019 – 16. ledna 2020); iii)Útvary Komise vedly ve dvou případech konzultace s odborníky z členských států v rámci odborné skupiny pro bankovnictví, platební styk a pojišťovnictví (EGBPI) (18. května 2020 a 16. července 2020). Účelem veřejné konzultace bylo informovat Komisi o vývoji potenciálního rámce EU pro kryptoaktiva. Konzultace zahrnovala otázky týkající se kryptoaktiv, na něž se nevztahují stávající právní předpisy EU v oblasti finančních služeb, kryptoaktiv, na něž se stávající právní předpisy EU v oblasti finančních služeb vztahují (např. kryptoaktiva považovaná za převoditelné cenné papíry nebo elektronické peníze), konkrétní otázky týkající se tzv. stablecoinů, jakož i obecnější otázky týkající se použití DLT v oblasti finančních služeb.

Mnoho respondentů se domnívá, že použití DLT v oblasti finančních služeb by obecně mohlo vést ke zvýšení účinnosti a že by mohlo mít dopad na současné infrastruktury finančního trhu. Respondenti rovněž dospěli k obecné shodě na tom, že pokud jsou kryptoaktiva finančními nástroji, měla by se na ně použít stávající pravidla upravující finanční nástroje. Většina z nich též uznala, že uplatnění stávajících pravidel na kryptoaktiva a obchodní modely založené na DLT může vyvolat složité právní a dohledové otázky. Zástupci členských států vyjádřili celkovou podporu zvolenému přístupu spočívajícímu ve vytvoření pilotního režimu, který umožní experimentovat s použitím DLT ve finančních službách. Zdůraznili, že by neměl být příliš restriktivní, ale zároveň by neměl vést k roztříštěnosti trhu nebo k oslabení důležitých stávajících regulačních požadavků. Návrh rovněž zohledňuje zpětnou vazbu získanou během setkání se zúčastněnými stranami, orgány a institucemi EU. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Při přípravě tohoto návrhu Komise vycházela z kvalitativních a kvantitativních důkazů získaných z uznávaných zdrojů, včetně zpráv EBA a ESMA. Ty byly doplněny důvěrnými zdroji a veřejně dostupnými zprávami od orgánů dohledu, mezinárodních normotvorných orgánů a předních výzkumných ústavů, jakož i kvantitativními a kvalitativními podklady od stanovených zúčastněných stran z globálního finančního sektoru. •Posouzení dopadů K tomuto návrhu je připojeno posouzení dopadů, které bylo dne 29. dubna 2020 předloženo Výboru pro kontrolu regulace a schváleno dne 29. května 2020. Výbor doporučil vylepšení v některých oblastech s cílem: i) lépe uvést tuto iniciativu do souvislosti se současným regulačním úsilím na úrovni EU a na mezinárodní úrovni; ii) lépe objasnit, jak bude tato iniciativa snižovat rizika podvodů, hackingu a zneužívání trhu, a rovněž vysvětlit soudržnost s nadcházející revizí právních předpisů proti praní peněz a iii) lépe vysvětlit obavy o finanční stabilitu ve vztahu ke stablecoinům a také vyjasnit, jak orgány dohledu zajistí ochranu investorů a spotřebitelů. Posouzení dopadů bylo odpovídajícím způsobem změněno, přičemž byly rovněž řešeny podrobnější připomínky výboru. Komise zvážila několik možností politiky v oblasti kryptoaktiv, která jsou podle směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID II) považována za finanční nástroje, konkrétně: –možnost č. 1: nelegislativní opatření poskytující pokyny k použitelnosti rámce EU pro finanční služby na kryptoaktiva, která jsou považována za finanční nástroje, a DLT, –možnost č. 2: cílené změny rámce EU pro finanční služby, –možnost č. 3: pilotní režim – vytvoření tržní infrastruktury DLT. Možnost č. 1 by mohla vyjasnit, kdy lze kryptoaktiva považovat za finanční nástroje podle směrnice MiFID II. Pokyny by také mohly podpořit primární trh (např. dalším objasněním toho, jak by se na tento typ emisí dalo použít nařízení o prospektu) a do určité míry sekundární trh (upřesněním, jak by mohla obchodní platforma pro kryptoaktiva fungovat v rámci směrnice a nařízení MiFID II / MiFIR), jakož i rozvoj poobchodních infrastruktur pro finanční nástroje ve formě kryptoaktiv. Nelegislativní opatření podle možnosti č. 1 by však také mohla mít omezený účinek. Právně nevynutitelné předpisy nejsou ze své podstaty závazné a některý členský stát nebo příslušný orgán členského státu by se mohl rozhodnout, že tyto pokyny nepoužije. Pokyny, podle nichž kryptoaktiva představují „finanční nástroje“ ve smyslu směrnice MiFID II, by mohly mít omezené účinky způsobené rozdílným provedením pojmu „finanční nástroje“ ve vnitrostátních právních předpisech. Možnost č. 2 by mohla účastníkům trhu a příslušným orgánům členských států poskytnout vysoký stupeň právní jistoty ohledně použití právních předpisů EU na služby související s emisí, obchodováním a vypořádáváním finančních nástrojů ve formě kryptoaktiv a používání DLT. Cílené změny v přesně definovaných oblastech (např. nařízení o prospektu, nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů a směrnice o neodvolatelnosti zúčtování) by v zásadě mohly účinně umožnit používání DLT účastníky trhu. Tyto cílené změny přijaté izolovaně by však mohly mít omezený dopad na podporu zavádění finančních nástrojů ve formě kryptoaktiv a DLT ve finančním sektoru. Podle možnosti č. 2 by byl počet změn stávajících právních předpisů relativně omezený. Vzhledem k tomu, že DLT a finanční nástroje ve formě kryptoaktiv jsou ve fázi vzniku, je obtížné identifikovat všechny regulační překážky, které by vyžadovaly okamžité legislativní kroky. Možnost č. 3 by mohla poskytnout stávajícím investičním podnikům a aktérům na trhu možnost vyzkoušet používání DLT ve větším měřítku tím, že současně nabídne služby obchodování a vypořádání. DLT umožňuje vypořádání téměř v reálném čase, a tím snižuje riziko protistrany během procesu vypořádání. Aspekt sdílení u DLT by také mohl zmírnit některá kybernetická rizika, která způsobuje centralizovaná tržní infrastruktura, například jedno místo selhání. Použití DLT by mohlo snížit náklady, neboť by došlo k uvolnění kapitálu díky snížení potřeby skládat zajištění a díky automatizovaným procesům (s využitím tzv. inteligentních smluv, „smart contracts“), které by mohly zjednodušit některé administrativní procesy (např. sesouhlasení). Komise shledala, že tyto tři možnosti jsou v souladu se stávajícími právními předpisy a cíli Komise, které se týkají digitální ekonomiky, že se vzájemně nevylučují a doplňují přístup postupné regulace, který začíná pilotním režimem. •Základní práva EU se zavazuje dodržovat vysokou úroveň ochrany základních práv a je signatářem široké škály úmluv o lidských právech. V této souvislosti se jeví jako nepravděpodobné, že by návrh měl přímý dopad na práva uvedená v hlavních úmluvách OSN o lidských právech, Listině základních práv Evropské unie, která tvoří nedílnou součást Smluv o EU, a Evropské úmluvě o lidských právech (EÚLP). 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Tento návrh s sebou nese dopady na náklady a administrativní zátěž pro příslušné orgány členských států a orgán ESMA. Rozsah a rozložení těchto nákladů bude záviset na konkrétních požadavcích kladených na tržní infrastruktury DLT a na souvisejících úkolech v oblasti dohledu a monitorování. Odhadované náklady na dohled pro každý členský stát (včetně zaměstnanců, školení, IT infrastruktury) se mohou pohybovat v rozpětí od 150 000 EUR do 250 000 EUR za tržní infrastrukturu DLT za rok. To by však bylo částečně vyrovnáno poplatky za dohled, které by příslušné orgány členských států vybíraly od tržních infrastruktur DLT.

V případě orgánu ESMA se náklady v souvislosti s přezkumem a koordinací odhadují na 150 000–300 000 EUR celkem, nikoli za tržní infrastrukturu DLT, jelikož nad těmi nebude mít přímý dohled. Tyto náklady budou hrazeny z provozního rozpočtu orgánu ESMA, který bude navýšen. Kromě toho se očekává, že orgán ESMA bude udržovat v provozu registr tržních infrastruktur DLT, přičemž náklady s tím spojené jsou považovány za součást nákladů souvisejících s údržbou registru, jak je uvedeno v návrhu nařízení o trzích s kryptoaktivy. Všechny dopady tohoto návrhu na rozpočet jsou podrobně uvedeny v legislativním finančním výkazu, který je připojen k návrhu nařízení o trzích s kryptoaktivy. 5.OSTATNÍ PRVKY •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Cílem tohoto návrhu je poskytnout právní jistotu a flexibilitu účastníkům trhu, kteří chtějí provozovat tržní infrastrukturu DLT, tím, že stanoví jednotné požadavky na její provozování. Povolení udělená podle tohoto nařízení by účastníkům trhu umožnila provozovat tržní infrastrukturu DLT a poskytovat své služby ve všech členských státech. Článek 1 definuje předmět a oblast působnosti. Toto nařízení upravuje zejména podmínky pro provozování tržních infrastruktur DLT, povolení k jejich využívání a dohled a spolupráci příslušných orgánů a orgánu ESMA. Nařízení se vztahuje na účastníky trhu (kterými jsou buď investiční podniky, organizátoři trhu nebo centrální depozitáře cenných papírů, dále jen „centrální depozitáře“), kterým bylo uděleno povolení v souladu s články 7 nebo 8. Článek 2 stanoví pojmy a definice, mezi něž patří: „tržní infrastruktura DLT“, „mnohostranný obchodní systém DLT“ neboli „DLT MTF“, „systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT“ a „převoditelné cenné papíry vedené na DLT“. Článek 3 popisuje omezení týkající se převoditelných cenných papírů vedených na DLT, které mohou být přijaty k obchodování na tržních infrastrukturách DLT nebo mohou být v těchto infrastrukturách zaevidovány. U akcií by tržní kapitalizace nebo předběžná tržní kapitalizace emitenta převoditelných cenných papírů vedených na DLT měla být nižší než 200 milionů EUR; u veřejných dluhopisů kromě státních, u krytých dluhopisů a podnikových dluhopisů je limit 500 milionů EUR. Tržní infrastruktury DLT by neměly přijímat k obchodování ani evidovat státní dluhopisy. Kromě toho celková tržní hodnota převoditelných cenných papírů vedených na DLT evidovaných centrálním depozitářem, který provozuje systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, nebo systémem DLT MTF, pokud je mu povoleno evidovat takové převoditelné cenné papíry vedené na DLT, nesmí překročit 2,5 miliardy EUR. Článek 4 upravuje požadavky na DLT MTF, které jsou stejné jako požadavky na MTF podle směrnice 2014/65/EU, a stanoví výjimky, které toto nařízení umožňuje. Článek 5 upravuje požadavky na centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry, které jsou stejné jako požadavky na centrální depozitář podle nařízení (EU) č. 909/2014, a stanoví výjimky, které toto nařízení umožňuje. Články 4 a 5 obsahují omezený seznam výjimek, o něž mohou tržní infrastruktury DLT žádat, a podmínky spojené s jejich získáním. Článek 6 upravuje další požadavky vztahující se na tržní infrastruktury DLT, které mají za cíl řešit nové formy rizik vyvolaných používáním DLT. Tržní infrastruktury DLT musí poskytovat všem členům, účastníkům, klientům a investorům jasné a jednoznačné informace o svém fungování, službách a činnostech a o tom, v čem se liší od tradičního systému MTF nebo centrálního depozitáře. Tržní infrastruktury DLT musí rovněž zajistit, aby celková IT a kybernetická opatření související s používáním DLT byla přiměřená. Pokud obchodní model tržní infrastruktury DLT zahrnuje úschovu peněžních prostředků klientů nebo jejich převoditelných cenných papírů vedených na DLT nebo prostředků pro přístup k nim, musí disponovat odpovídajícími opatřeními k ochraně těchto aktiv. Články 7 a 8 stanoví postup pro získání zvláštního povolení k provozování systému DLT MTF a systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT a podrobně vymezují, jaké informace musí být předloženy příslušnému orgánu. Článek 9 definuje spolupráci mezi tržní infrastrukturou DLT, příslušnými orgány a orgánem ESMA. Tržní infrastruktury DLT musí informovat příslušné orgány a orgán ESMA například o: předpokládaných podstatných změnách svého podnikatelského plánu, včetně změn týkajících se kritických zaměstnanců, důkazech o hackingu, podvodech nebo jiných závažných pochybeních, podstatných změnách informací obsažených v původní žádosti, technických nebo provozních obtížích při provozování činností nebo poskytování služeb, na které se vztahuje povolení, a veškerých rizicích pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, která mohla vyvstat a jejichž vznik se v době vydání povolení nepředpokládal. Na základě těchto informací mohou příslušné orgány požadovat, aby tržní infrastruktura DLT podala žádost o další povolení, výjimku nebo přijala nápravná opatření, která považuje za vhodná. Tržní infrastruktura DLT je povinna poskytnout veškeré požadované informace příslušnému orgánu, který udělil povolení, a orgánu ESMA. Příslušný orgán může po konzultaci s orgánem ESMA doporučit nápravná opatření týkající se tržní infrastruktury DLT s cílem zajistit ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu. Tržní infrastruktura DLT musí podrobně popsat, jak byla tato opatření naplněna. Kromě toho tržní infrastruktura DLT vypracuje podrobnou zprávu obsahující všechny výše uvedené informace, včetně informací o možných obtížích s uplatňováním právních předpisů EU v oblasti finančních služeb, a předloží ji příslušnému orgánu a orgánu ESMA. Orgán ESMA pravidelně informuje všechny příslušné orgány o výše uvedených zprávách vypracovaných tržními infrastrukturami DLT a o výjimkách udělených v souladu s články 7 a 8, sleduje uplatňování těchto výjimek v praxi a předkládá o něm výroční zprávu Komisi. Článek 10 upřesňuje, že nejpozději po uplynutí pěti let vypracuje ESMA pro Komisi podrobnou zprávu o pilotním režimu. Na základě posouzení orgánu ESMA vypracuje Komise zprávu obsahující analýzu nákladů a přínosů a informace o tom, zda by měl být pilotní režim zachován ve své aktuální podobě, nebo změněn, zda by měl být rozšířen o nové kategorie finančních nástrojů, zda by cílenými změnami právních předpisů EU mělo být umožněno široké využívání DLT a zda by měl být pilotní režim ukončen. Článek 11 stanoví, že nařízení bude použitelné po 12 měsících od vstupu v platnost. 2020/0267 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o pilotním režimu pro tržní infrastruktury vedené na technologii sdíleného registru (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: Sdělení Evropské komise o strategii v oblasti digitálních financí si klade za cíl zajistit, aby právní předpisy Unie v oblasti finančních služeb odpovídaly potřebám digitálního věku a přispěly k vybudování ekonomiky připravené na budoucnost, která bude fungovat ve prospěch občanů, včetně toho, že umožní využívání inovativních technologií. Unie má politický zájem na rozvoji a podpoře zavádění průlomových technologií ve finančním sektoru, jako je blockchain a technologie sdíleného registru (DLT). Jeden z hlavních příkladů použití DLT v oblasti financí představují kryptoaktiva. (2)Většina kryptoaktiv nespadá do oblasti působnosti právních předpisů EU a přináší mimo jiné problémy týkající se ochrany investorů, integrity trhu a finanční stability. Vyžadují proto speciální režim na úrovni Unie. Naproti tomu jiná kryptoaktiva lze považovat za finanční nástroje ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (směrnice o trzích finančních nástrojů, MiFID II). Pokud se určité kryptoaktivum považuje za finanční nástroj podle uvedené směrnice, může se na jeho emitenta a podniky, které provádějí činnosti s ním spojené, vztahovat úplný soubor finančních pravidel Unie, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1129 (nařízení o prospektu), Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/50/EU (směrnice o průhlednosti), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (nařízení o zneužívání trhu), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 (nařízení o krátkém prodeji), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (směrnice o neodvolatelnosti zúčtování). Očekává se, že takzvaná tokenizace finančních nástrojů, to znamená jejich transformace na kryptoaktiva, která umožní jejich emisi, ukládání a převod ve sdíleném registru, otevře příležitosti pro zlepšení efektivity v celé obchodní a poobchodní oblasti. (3)Právní úprava Unie v oblasti finančních služeb nebyla vytvořena s ohledem na DLT a kryptoaktiva a ve stávajících právních předpisech EU v oblasti finančních služeb existují ustanovení, která mohou vyloučit nebo omezit použití DLT při emisi, obchodování a vypořádání kryptoaktiv, která jsou považována za finanční nástroje. V současné době také chybí tržní infrastruktury, které by využívaly DLT a poskytovaly pro kryptoaktiva, která jsou považována za finanční nástroje, služby obchodování a vypořádání. Bez sekundárního trhu schopného zajistit likviditu a umožnit investorům nakupovat a prodávat taková aktiva se primární trh s kryptoaktivy, která jsou považována za finanční nástroje, nikdy nerozšíří udržitelným způsobem. (4)Zároveň existují mezery v právních předpisech způsobené právními, technologickými a provozními specifiky souvisejícími s používáním DLT a kryptoaktiv, která jsou považována za finanční nástroje. Neexistují například žádné požadavky na transparentnost, spolehlivost a bezpečnost protokolů a inteligentních smluv, o které se kryptoaktiva považovaná za finanční nástroje opírají. Použitá technologie by také mohla přinést některé nové formy kybernetických rizik, která nejsou ve stávajících pravidlech náležitě řešena. V Unii bylo vyvinuto několik projektů pro obchodování a poobchodní služby spojené s kryptoaktivy považovanými za finanční nástroje, ale jen málokterý z nich již funguje nebo mají jen omezený rozsah. Vzhledem k těmto omezeným zkušenostem, pokud jde o obchodní a poobchodní operace s kryptoaktivy, která jsou považována za finanční nástroje, by bylo v současné době předčasné provádět významné úpravy právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb směřující k plnému zavedení těchto kryptoaktiv a technologií, jež jsou pro ně použity. Vytváření infrastruktur finančního trhu pro kryptoaktiva, která jsou považována za finanční nástroje, je v současné době zároveň omezeno některými požadavky zakotvenými v právních předpisech Unie v oblasti finančních služeb, které by nebyly plně přizpůsobeny těmto kryptoaktivům a použití technologie DLT. Například obchodní platformy pro kryptoaktiva obvykle umožňují přímý přístup neprofesionálním investorům, zatímco tradiční obchodní systémy obvykle umožňují přístup prostřednictvím finančních zprostředkovatelů. (5)Aby byl umožněn rozvoj kryptoaktiv považovaných za finanční nástroje a technologie DLT při současném zachování vysoké úrovně finanční stability, integrity trhu, transparentnosti a ochrany investorů, bylo by užitečné vytvořit pilotní režim pro tržní infrastruktury DLT. Pilotní režim pro tržní infrastruktury DLT by měl umožňovat dočasné osvobození těchto tržních infrastruktur DLT od některých zvláštních požadavků podle právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb, které by jim jinak mohly bránit ve vývoji řešení pro obchodování a vypořádání transakcí s kryptoaktivy, která jsou považována za finanční nástroje. Pilotní režim by měl rovněž umožnit Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) a příslušným orgánům získat zkušenosti ohledně příležitostí a konkrétních rizik, která kryptoaktiva považovaná za finanční nástroje a jejich technologie představují. (6)K dosažení tohoto cíle by měl být v Unii vytvořen nový status tržní infrastruktury DLT. Tento status tržní infrastruktury DLT by měl být volitelný a neměl by bránit infrastrukturám finančního trhu, jako jsou obchodní systémy, centrální depozitáře cenných papírů a ústřední protistrany, v rozvíjení obchodních a poobchodních služeb a činností týkajících se kryptoaktiv, která jsou považována za finanční nástroje nebo jsou vedena na DLT, podle stávajících právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb. (7)Tržní infrastruktura DLT by měla být definována buď jako mnohostranný obchodní systém DLT (DLT MTF), nebo jako systém vypořádání cenných papírů vedených na DLT. (8)DLT MTF by měl být mnohostranný obchodní systém provozovaný investičním podnikem nebo organizátorem trhu, který provozuje regulovaný trh a může sám být regulovaným trhem a kterému bylo uděleno povolení podle směrnice 2014/65/EU (směrnice o trzích finančních nástrojů, MiFID II) a zvláštní povolení podle tohoto nařízení. Na takový systém DLT MTF by se měly vztahovat všechny požadavky vztahující se na mnohostranný obchodní systém podle směrnice 2014/65/EU (směrnice o trzích finančních nástrojů, MiFID II), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (nařízení o trzích finančních nástrojů, MiFIR) nebo jakýchkoli jiných právní předpisů EU v oblasti finančních služeb, s výjimkou případů, kdy tomuto systému byla v souladu s tímto nařízením a směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) .../... udělena jeho vnitrostátním příslušným orgánem jedna či více výjimek. (9)Použití technologie sdíleného registru, kdy jsou všechny transakce evidovány v decentralizovaném registru, může urychlit a zkrátit obchodování a vypořádání tak, že probíhá téměř v reálném čase, a může umožnit sloučení obchodních a poobchodních činností. Současná pravidla však předpokládají, že obchodní a vypořádací činnosti provádějí oddělené tržní infrastruktury Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů) vyžaduje, aby finanční nástroje přijaté k obchodování v určitém obchodním systému ve smyslu směrnice 2014/65/EU (o trzích finančních nástrojů, MiFID II) byly zaevidovány u centrálního depozitáře cenných papírů („centrální depozitář“), a sdílený registr by mohl být potenciálně použit jako decentralizovaná verze takového depozitáře. Bylo by tedy odůvodněné povolit systému DLT MTF provádění některých činností, které běžně vykonává centrální depozitář. Po udělení příslušných výjimek by tedy mělo být systému DLT MTF umožněno zajistit počáteční zaevidování převoditelných cenných papírů vedených na DLT, vypořádání transakcí s nimi a jejich úschovu. (10)Systémem vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT by měl být systém vypořádání obchodů s cennými papíry, který je provozován centrálním depozitářem povoleným podle nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů) a který získal zvláštní povolení podle tohoto nařízení. Na systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT a na centrálního depozitáře, který jej provozuje, by se měly vztahovat příslušné požadavky nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů), kromě případů, kdy vnitrostátní příslušný orgán udělil centrálnímu depozitáři provozujícímu systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT jednu nebo více výjimek v souladu s tímto nařízením. (11)Systém DLT MTF nebo centrální depozitář, který provozuje systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, by měly přijímat k obchodování nebo evidovat ve svém sdíleném registru výlučně převoditelné cenné papíry vedené na DLT. Převoditelnými cennými papíry vedenými na DLT by měla být kryptoaktiva, která jsou považována za „převoditelné cenné papíry“ ve smyslu směrnice 2014/65/EU (směrnice o trzích finančních nástrojů, MiFID II) a která jsou emitována, převáděna a uchovávána ve sdíleném registru. (12)V zájmu umožnění inovací a experimentování ve zdravém právním prostředí při současném zachování finanční stability by měl být typ převoditelných cenných papírů přijatých k obchodování na DLT MTF nebo evidovaných u centrálního depozitáře, který provozuje systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, omezen na cenné papíry, jako jsou akcie a dluhopisy, které nejsou likvidní. Toto nařízení by mělo stanovit určité prahové hodnoty, dle nichž by bylo možné určit, zda je akcie nebo dluhopis likvidní, či nikoli. Aby se zabránilo vzniku jakéhokoli rizika pro finanční stabilitu, měla by být rovněž omezena celková tržní hodnota převoditelných cenných papírů vedených na DLT evidovaných centrálním depozitářem, který provozuje systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, nebo přijatých k obchodování systémem DLT MTF. Tržním infrastrukturám DLT by rovněž mělo být zabráněno, aby přijímaly k obchodování nebo evidovaly ve sdíleném registru státní dluhopisy. Aby bylo možné ověřit, zda převoditelné cenné papíry vedené na DLT obchodované v rámci tržní infrastruktury DLT nebo touto infrastrukturou evidované splňují podmínky stanovené tímto nařízením, měly by mít příslušné vnitrostátní orgány oprávnění požadovat od uvedených tržních infrastruktur DLT předkládání zpráv. (13)Aby byly zajištěny rovné podmínky pro převoditelné cenné papíry přijaté k obchodování v tradičním obchodním systému ve smyslu směrnice 2014/65/EU (směrnice o trzích finančních nástrojů, MiFID II) a vysoká úroveň integrity trhu, měly by převoditelné cenné papíry vedené na DLT přijaté k obchodování v systému DLT MTF vždy podléhat ustanovením nařízení (EU) č. 596/2014 (nařízení o zneužívání trhu), která zakazují zneužívání trhu.

(14)Systém DLT MTF by měl mít možnost požádat o udělení jedné nebo více dočasných výjimek, které jsou uvedeny v tomto nařízení a které uděluje příslušný orgán, pokud splňuje podmínky spojené s takovými výjimkami a další požadavky stanovené tímto nařízením pro řešení nových forem rizik vyvolaných používáním DLT. Systém DLT MTF by rovněž měl dodržovat všechna kompenzační opatření uložená příslušným orgánem za účelem plnění cílů sledovaných ustanovením, pro které byla požadována výjimka. (15)Pokud je finanční nástroj přijat k obchodování v systému MTF, musí být zaevidován u povoleného centrálního depozitáře cenných papírů v souladu s nařízením (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálním depozitáři cenných papírů). Zatímco k zaevidování převoditelného cenného papíru a k vypořádání souvisejících transakcí by mohlo potenciálně docházet ve sdíleném registru, nařízení (EU) č. 909/2014 ukládá zprostředkování ze strany centrálního depozitáře, přičemž povinnost replikovat záznam ve sdíleném registru u centrálního depozitáře by mohla znamenat funkčně nadbytečný krok v životním cyklu obchodu s finančním nástrojem zpracovávaným tržními infrastrukturami DLT, na které se vztahuje toto nařízení. Systém DLT MTF by proto měl mít možnost požádat o výjimku z požadavku na zápis a evidenci u centrálního depozitáře stanoveného nařízením (EU) č. 909/2014, pokud DLT MTF splňuje požadavky rovnocenné těm, které se vztahují na centrální depozitář. Systém DLT MTF by měl evidovat převoditelné cenné papíry ve svém sdíleném registru, zajistit integritu emisí ve sdíleném registru, zavést a udržovat postupy k zajištění úschovy převoditelných cenných papírů vedených na DLT, v plném rozsahu provádět vypořádání transakcí a zabraňovat selhání vypořádání. (16)Při provádění vypořádání transakcí s převoditelnými cennými papíry vedenými na DLT by systém DLT MTF měl zajistit, aby k platbě za převoditelné cenné papíry vedené na DLT ze strany kupujícího došlo současně s dodáním těchto cenných papírů ze strany prodávajícího (dodání proti zaplacení). Pokud je to možné a dostupné, měly by být peněžní platby vypořádány prostřednictvím peněz centrální banky, a pokud to možné nebo dostupné není, prostřednictvím peněz komerčních bank. Aby bylo možné zkoušet inovativní řešení a umožnit ve sdíleném registru provádění peněžních plateb, mělo by být systému DLT MTF také umožněno používat tzv. settlement coins, tj. peníze komerčních bank v tokenizované podobě, nebo elektronické peněžní tokeny definované v nařízení 2021/XX o trzích s kryptoaktivy. Při používání peněz komerčních bank pro peněžní platby by systém DLT MTF měl omezit riziko protistrany stanovením striktních kritérií pro úvěrové instituce provádějící vypořádání hotovostních plateb (jako je jejich regulace a dohled nad nimi, úvěruschopnost, kapitalizace, přístup k likviditě a provozní spolehlivost) a také sledováním, zda je tyto instituce splňují. (17)Podle směrnice (EU) .../..., kterou se mění směrnice 2014/65/EU (směrnice o trzích finančních nástrojů, MiFID II), může systém DLT MTF požádat o výjimku z povinnosti zprostředkování. Tradiční systémy MTF mohou jako členy nebo účastníky přijímat pouze investiční podniky, úvěrové instituce a další osoby, které mají dostatečnou úroveň obchodních schopností, kompetencí a odpovídající organizační opatření a zdroje. Naproti tomu mnoho obchodních platforem pro kryptoaktiva nabízí nezprostředkovaný přístup a neprofesionálním zákazníkům poskytuje přímý přístup. Povinnost zprostředkování zakotvená ve směrnici 2014/65/EU (směrnice o trzích finančních nástrojů, MiFID II) by mohla představovat jednu z možných regulačních překážek rozvoje systémů MTF pro převoditelné cenné papíry vedené na DLT. Systém DLT MTF smí požadovat dočasnou výjimku z uvedené povinnosti zprostředkování a poskytnout přístup neprofesionálním investorům za předpokladu, že by existovaly přiměřené záruky, pokud jde o ochranu investorů, a že by tito neprofesionální investoři byli způsobilí pro účely boje proti praní peněz a boje proti financování terorismu. (18)Aby byla systému DLT MTF udělena výjimka podle tohoto nařízení, měl by prokázat, že výjimka je přiměřená a omezená na použití DLT, jak je popsáno v jeho obchodním plánu, a že požadovaná výjimka je omezena na systém DLT MTF a nevztahuje se na žádné jiné systémy MTF provozované stejným investičním podnikem nebo organizátorem trhu. (19)Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT by měl mít možnost požádat o udělení jedné nebo více dočasných výjimek uvedených v tomto nařízení, které uděluje příslušný orgán, pokud splňuje podmínky spojené s takovými výjimkami a další požadavky pro řešení nových forem rizik vyvolaných používáním DLT. Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT by měl dodržovat veškerá kompenzační opatření uložená příslušným orgánem za účelem plnění cílů sledovaných ustanovením, pro které byla výjimka požadována. (20)Centrálnímu depozitáři provozujícímu systém vypořádání obchodů s cennými papíry by mělo být umožněno požadovat výjimky z různých ustanovení, která pravděpodobně tvoří regulační překážky pro rozvoj systémů vypořádání obchodů s cennými papíry pro převoditelné cenné papíry. Centrální depozitář by například měl mít možnost požádat o výjimku z některých definic zakotvených v nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů), například z definice pojmu „zaknihovaná podoba“, „účet cenných papírů“ nebo „převodní příkaz“, a o výjimky z ustanovení, která odkazují na pojem „účet cenných papírů“, jako jsou ustanovení obsahující pravidla pro evidenci cenných papírů, celistvost emise nebo oddělení účtů. Centrální depozitáře provozují systém vypořádání obchodů s cennými papíry připisováním cenných papírů na účty cenných papírů jejich účastníků a odepisováním cenných papírů z těchto účtů. V systému DLT však nemusí vždy existovat účty cenných papírů vedené metodou podvojného (nebo vícečetného) zápisu. Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT by proto měl mít možnost požádat o výjimku z pravidel, která se týkají pojmu „účet cenných papírů“ nebo „forma zápisu do evidence cenných papírů“, pokud by to bylo nutné pro zaevidování převoditelných cenných papírů vedených na DLT do sdíleného registru, zajištění integrity emise převoditelných cenných papírů vedených na DLT ve sdíleném registru a oddělení převoditelných cenných papírů vedených na DLT patřících různým účastníkům. (21)Podle nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů) může centrální depozitář zajišťovat výkon některé své hlavní činnosti externě, pouze pokud obdrží povolení od příslušného orgánu. Centrální depozitář je rovněž povinen dodržovat několik podmínek, aby externí zajišťování výkonu jeho činnosti nevedlo k přenesení jeho odpovědnosti nebo ke změně jeho povinností vůči jeho účastníkům nebo emitentům. V závislosti na svém obchodním plánu by centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT mohl mít zájem na sdílení odpovědnosti za vedení sdíleného registru, v němž jsou převoditelné cenné papíry zaevidovány, s jinými subjekty, včetně jeho účastníků. Systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT by měl mít možnost požádat o výjimku z požadavků na externí zajišťování výkonu činnosti za účelem vývoje takových inovativních obchodních modelů. V takovém případě by měl prokázat, že ustanovení o externím zajišťování výkonu činnosti jsou neslučitelná s použitím DLT předpokládaným jeho obchodním plánem, a měl by rovněž prokázat splnění některých minimálních požadavků na externí zajišťování výkonu činnosti. (22)Povinnost zprostředkování prostřednictvím úvěrové instituce nebo investičního podniku, v jejímž důsledku nemohou neprofesionální investoři získat přímý přístup k vypořádacím a doručovacím systémům provozovaným centrálním depozitářem, by mohla potenciálně vytvořit regulatorní překážku pro rozvoj alternativních modelů vypořádání založených na DLT, které umožňují neprofesionálním zákazníkům přímý přístup. Centrálnímu depozitáři provozujícímu systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT by proto mělo být umožněno požádat o výjimku ohledně definice pojmu účastník, jak jej stanoví nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů). Pokud požádá o výjimku z povinnosti zprostředkování podle nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů), měl by centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry zajistit, aby se jednalo o osoby s dostatečně dobrou pověstí, které jsou způsobilé pro účely boje proti praní peněz a boje proti financování terorismu. Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry by měl rovněž zajistit, aby tito účastníci měli dostatečnou úroveň schopností, kompetencí, zkušeností a znalostí týkajících se poobchodní oblasti a fungování DLT. (23)Způsobilost subjektů být účastníky centrálního depozitáře podle nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů) je založena na způsobilosti subjektů být účastníky systému vypořádání obchodů s cennými papíry, který je určen a oznámen v souladu se směrnicí 98/26/ES (směrnice o neodvolatelnosti zúčtování), protože nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů) vyžaduje, aby systémy vypořádání obchodů s cennými papíry provozované centrálním depozitářem byly určeny a oznámeny podle směrnice 98/26/ES. Systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, který žádá o výjimku z požadavků na účast podle nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů), by nebyl v souladu s požadavky na účast podle směrnice 98/26/ES. V důsledku toho by takový systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT nemohl být určen a oznámen podle uvedené směrnice. To by však nebránilo tomu, aby byl takto určen a oznámen systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, který všechny požadavky směrnice 98/26/ES splňuje. (24)Nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů) podporuje vypořádání transakcí v penězích centrální banky. Pokud není vypořádání peněžních plateb v penězích centrální banky dostupné a proveditelné, lze toto vypořádání provést v penězích komerčních bank. Použití tohoto ustanovení může být pro centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT obtížné, protože takový centrální depozitář by musel provádět pohyby na peněžních účtech současně s dodáním cenných papírů na DLT. Centrálnímu depozitáři provozujícímu systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT by mělo být umožněno požádat o výjimku z pravidel pro peněžní vypořádání stanovených nařízením (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů) s cílem umožnit rozvoj inovativních řešení, jako je používání tzv. settlement coins nebo elektronických peněžních tokenů definovaných v nařízení 2021/XX o trzích s kryptoaktivy. (25)Nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů) vyžaduje, aby centrální depozitář poskytoval přístup jinému centrálnímu depozitáři nebo jiným tržním infrastrukturám. Přístup k centrálnímu depozitáři provozujícímu systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT může být obtížný nebo obtížně dosažitelný, protože interoperabilita starších systémů s DLT dosud nebyla testována. Systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT by měl mít rovněž možnost požádat o výjimku z těchto pravidel, pokud je schopen prokázat, že jejich použití je nepřiměřené vzhledem k jeho velikosti. (26)Bez ohledu na pravidlo, z něhož požaduje výjimku, by centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT měl prokázat, že požadovaná výjimka je přiměřená a odůvodněná použitím DLT. Výjimka by měla být rovněž omezena na systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT a neměla by se vztahovat na jiné systémy vypořádání obchodů s cennými papíry provozované stejným centrálním depozitářem. (27)Ve srovnání s tradičními tržními infrastrukturami by tržní infrastruktury DLT měly podléhat také dalším požadavkům. Tyto požadavky jsou nezbytné, aby se zabránilo rizikům spojeným s používáním DLT nebo s novým způsobem výkonu činností tržní infrastrukturou DLT. Tržní infrastruktura DLT by proto měla vytvořit jasný obchodní plán, který podrobně stanoví, jak bude DLT používána a jaká budou zavedena právní opatření. (28)Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT nebo systém DLT MTF, které mají povolení sami vypořádávat transakce s převoditelnými cennými papíry vedenými na DLT, by měly stanovit pravidla pro fungování vlastní DLT, kterou provozují, včetně pravidel pro přístup a přijetí na DLT, pravidel pro zúčastněné uzly a pravidel pro řešení potenciálních střetů zájmů, jakož i opatření k řízení rizik. (29)Tržní infrastruktura DLT by měla mít povinnost informovat členy, účastníky, emitenty a klienty o tom, jak hodlá vykonávat své činnosti a zda použití DLT způsobí odchylky od běžného způsobu poskytování služby tradičním systémem MTF nebo centrálním depozitářem provozujícím systém vypořádání obchodů s cennými papíry. (30)Tržní infrastruktura DLT by měla mít zavedena zvláštní a kvalitní IT a kybernetická opatření související s používáním DLT. Tato opatření by měla být přiměřená povaze, rozsahu a složitosti obchodního plánu tržní infrastruktury DLT. Tato opatření by měla rovněž zajistit trvalou spolehlivost, kontinuitu a bezpečnost poskytovaných služeb, včetně spolehlivosti potenciálně používaných inteligentních smluv. Tržní infrastruktury DLT by rovněž měly zajistit integritu, bezpečnost, důvěrnost, dostupnost a přístupnost údajů uložených na DLT. Příslušnému orgánu tržní infrastruktury DLT by mělo být umožněno požádat o audit s cílem ujistit se, že celková IT a kybernetická opatření odpovídají danému účelu. Náklady na takový audit by měla nést tržní infrastruktura DLT. (31)Pokud by obchodní plán tržní infrastruktury DLT předpokládal úschovu peněžních prostředků klientů, jako jsou peníze a peněžní ekvivalenty, nebo převoditelných cenných papírů vedených na DLT či prostředků přístupu k těmto převoditelným cenným papírům vedeným na DLT, včetně prostředků ve formě kryptografických klíčů, měla by mít tržní infrastruktura DLT zavedena odpovídající opatření k ochraně aktiv svých klientů. Tržní infrastruktura DLT by bez předchozího výslovného souhlasu svých klientů neměla používat jejich aktiva na vlastní účet. Tržní infrastruktura DLT by měla oddělit peněžní prostředky svých klientů, jejich převoditelné cenné papíry vedené na DLT nebo prostředky přístupu k těmto aktivům od svých vlastních aktiv nebo aktiv jiných klientů. Celková IT a kybernetická opatření tržních infrastruktur DLT by měla zajistit ochranu aktiv klientů před podvody, kybernetickými hrozbami nebo jinými selháními. (32)V okamžiku udělení zvláštního povolení by tržní infrastruktury DLT měly mít rovněž připravenou důvěryhodnou výstupní strategii pro případ, že by měl být režim pro tržní infrastruktury DLT ukončen nebo by bylo odňato zvláštní povolení nebo některá z udělených výjimek. (33)Udělování zvláštního povolení tržní infrastruktuře DLT by se mělo řídit stejnými postupy jako povolování tradičního MTF nebo centrálního depozitáře, pokud má tento centrální depozitář v úmyslu provozovat nový systém vypořádání obchodů s cennými papíry. Při podání žádosti o povolení by však měla žádající infrastruktura DLT uvést výjimky, o které má v úmyslu požádat. Před udělením povolení tržní infrastruktuře DLT by měl příslušný orgán konzultovat orgán ESMA. Orgán ESMA by měl vydat nezávazné stanovisko a učinit doporučení týkající se žádosti nebo požadovaných výjimek. Orgán ESMA by měl rovněž konzultovat příslušné orgány ostatních členských států. Při vydávání svého nezávazného stanoviska by se orgán ESMA měl zaměřit na zajištění finanční stability, integrity trhu a ochrany investorů. Aby byly zajištěny rovné podmínky a spravedlivá hospodářská soutěž na celém jednotném trhu, mělo by se nezávazné stanovisko orgánu ESMA zaměřit rovněž na zajištění soudržnosti a proporcionality výjimek udělovaných různými příslušnými orgány v celé Unii.

(34)Příslušný orgán posuzující žádost předloženou potenciální tržní infrastrukturou DLT by měl mít možnost zamítnout udělení povolení, pokud by bylo důvodné se domnívat, že by tržní infrastruktura DLT představovala hrozbu pro finanční stabilitu, ochranu investorů nebo integritu trhu, nebo pokud by žádost byla pokusem o obcházení stávajících požadavků. (35)Ve zvláštním povolení vydaném příslušným orgánem dané tržní infrastruktuře DLT by měly být vyznačeny výjimky udělené této infrastruktuře. Takové povolení by mělo platit v rámci Unie. Orgán ESMA by měl na svých internetových stránkách zveřejnit seznam tržních infrastruktur DLT a seznam výjimek udělených každé z nich. (36)Zvláštní povolení a výjimky udělené příslušnými vnitrostátními orgány by měly být udělovány dočasně, a to na dobu maximálně šesti let od data udělení zvláštního povolení. Orgán ESMA a Komise by měly mít povinnost provést po uplynutí pěti let od data použitelnosti tohoto nařízení posouzení tohoto pilotního režimu pro tržní infrastruktury vedené na technologii sdíleného registru. Výše zmíněné šestileté období poskytuje tržním infrastrukturám DLT dostatek času, aby své obchodní modely přizpůsobily případným změnám tohoto pilotního režimu a fungovaly v jeho rámci ekonomicky životaschopným způsobem. Orgánu ESMA a Komisi by umožnilo shromáždit užitečný soubor údajů zahrnující přibližně tři kalendářní roky provozu pilotního režimu od udělení kritického množství zvláštních povolení a souvisejících výjimek a podat o tom zprávu. Rovněž by poskytlo tržním infrastrukturám DLT čas na přijetí nezbytných kroků vedoucích buď k ukončení jejich provozu, nebo k přechodu na nový regulační rámec v návaznosti na zprávy orgánu ESMA a Komise. (37)Aniž jsou dotčena příslušná ustanovení směrnice 2014/65/EU (směrnice o trzích finančních nástrojů, MiFID II) nebo nařízení (EU) č. 909/2014 (nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů), příslušné orgány by měly mít pravomoc odejmout zvláštní povolení nebo jakékoli výjimky udělené tržní infrastruktuře DLT, pokud by byly zjištěny nedostatky v použité technologii či ve službách nebo činnostech poskytovaných tržní infrastrukturou DLT a za předpokladu, že by tyto nedostatky převážily nad výhodami, které daná služba přináší, nebo pokud by tržní infrastruktura DLT porušila jakékoli podmínky spojené s výjimkami uložené příslušným orgánem při udělení zvláštního povolení nebo pokud by tržní infrastruktura DLT zaevidovala finanční nástroje, které nesplňují podmínky pro převoditelné cenné papíry vedené na DLT podle tohoto nařízení. Během provozování své činnosti by tržní infrastruktura DLT měla mít možnost požádat o další výjimky kromě těch, o které žádala v době povolení. V takovém případě by tyto dodatečné výjimky požadované tržními infrastrukturami DLT měly podléhat zvláštnímu povolení příslušných orgánů stejně jako výjimky, které byly požadovány v době prvotního povolení tržní infrastruktury DLT. (38)Jelikož by tržní infrastruktury DLT mohly získat dočasné výjimky ze stávajících právních předpisů Unie, měly by během doby, na kterou jim bylo zvláštní povolení uděleno, úzce spolupracovat s příslušnými orgány a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA). Tržní infrastruktura DLT by měla informovat příslušné orgány a orgán ESMA o všech podstatných změnách svého obchodního plánu a změnách týkajících se jejích kritických zaměstnanců, jakýchkoli důkazech o kybernetických hrozbách nebo útocích, podvodech nebo závažných pochybeních, o jakýchkoli změnách informací poskytnutých v době podání první žádosti o povolení, o jakýchkoli technických obtížích, zejména těch, které souvisejí s používáním DLT, a o jakýchkoli nových rizicích pro ochranu investorů, integritu trhu a finanční stabilitu, s nimiž se v době, kdy bylo zvláštní povolení uděleno, nepočítalo. Pokud je příslušný orgán informován o takové podstatné změně, měl by požadovat, aby tržní infrastruktura DLT požádala o nové povolení nebo výjimku nebo aby přijala nápravná opatření, která považuje za vhodná. Tržní infrastruktury DLT by rovněž měly příslušným orgánům a orgánu ESMA poskytovat veškeré relevantní údaje, kdykoli o ně budou požádány. Aby byla zajištěna ochrana investorů, integrita trhu a finanční stabilita, měl by mít příslušný orgán, který udělil tržní infrastruktuře DLT zvláštní povolení, možnost doporučit po konzultaci s orgánem ESMA jakákoli nápravná opatření. (39)Tržní infrastruktury DLT by rovněž měly svým příslušným orgánům a orgánu ESMA pravidelně podávat zprávy. Orgán ESMA by měl organizovat diskuse o těchto zprávách, aby umožnil všem příslušným orgánům v celé Unii získat zkušenosti s dopady používání DLT a s veškerými úpravami právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb, které by mohly být nezbytné k tomu, aby bylo možné DLT používat ve větším měřítku. (40)Po pěti letech od data použitelnosti tohoto nařízení by měl orgán ESMA podat Komisi zprávu o tomto pilotním režimu pro tržní infrastruktury DLT, která by zahrnovala informace o možných přínosech spojených s používáním DLT, vzniklých rizicích a technických obtížích. Na základě zprávy orgánu ESMA by měla Komise podat zprávu Radě a Evropskému parlamentu. Tato zpráva by měla obsahovat posouzení nákladů a přínosů spojených s prodloužením tohoto režimu pro tržní infrastruktury DLT na další období, s rozšířením tohoto režimu o nový typ finančních nástrojů, se zavedením tohoto režimu natrvalo, buď se změnami, nebo bez nich, se související úpravou právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb nebo s ukončením tohoto režimu. (41)Ve stávajících pravidlech EU upravujících finanční služby byly zjištěny některé potenciální mezery, pokud jde o použití těchto pravidel na kryptoaktiva považovaná za finanční nástroje. Zejména některé regulační technické normy podle nařízení (EU) č. 600/2014 (nařízení o trzích finančních nástrojů) týkající se určitých požadavků na hlášení údajů a požadavků na předobchodní a poobchodní transparentnost nejsou dobře přizpůsobeny finančním nástrojům emitovaným na technologii sdíleného registru. Sekundární trhy s finančními nástroji emitovanými na technologii sdíleného registru nebo podobné technologii jsou stále ve fázi vzniku, a proto se jejich vlastnosti mohou lišit od vlastností trhů s finančními nástroji, které využívají tradiční technologii. Pravidla stanovená v těchto regulačních technických normách by měla být účinně uplatnitelná na všechny finanční nástroje bez ohledu na použitou technologii. Orgán ESMA by proto měl být pověřen provedením komplexního posouzení těchto regulačních technických norem přijatých na základě nařízení (EU) č. 600/2014 a navržením veškerých potřebných změn s cílem zajistit účinné uplatňování pravidel stanovených v těchto normách na finanční nástroje emitované na technologii sdíleného registru. V rámci tohoto posouzení by měl orgán ESMA zohlednit specifika finančních nástrojů emitovaných na technologii sdíleného registru a to, zda uvedené nástroje vyžadují přizpůsobení norem, které by umožnilo jejich rozvoj, aniž by byly ohroženy cíle pravidel stanovených regulačními technickými normami přijatými na základě nařízení (EU) č. 600/2014. (42)Nelze-li cílů tohoto nařízení uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, protože v právních předpisech Unie v oblasti finančních služeb jsou obsaženy případné regulační překážky bránící rozvoji tržních infrastruktur DLT pro kryptoaktiva, která jsou považována za finanční nástroje podle směrnice 2014/65/EU (směrnice o trzích finančních nástrojů, MiFID II), lze těchto cílů lépe dosáhnout spíše na úrovni Unie. Unie tudíž může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. (43)Aby Unie mohla držet krok s inovacemi, je důležité, aby režim pro tržní infrastruktury DLT nabyl účinnosti co nejdříve po provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) .../... v členských státech. (44)V souladu s čl. 42 odst.1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 byli konzultováni evropský inspektor ochrany údajů a Evropský sbor pro ochranu osobních údajů, kteří vydali své stanovisko dne … [datum vydání stanoviska], PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět a oblast působnosti 1.Toto nařízení stanoví požadavky na mnohostranné obchodní systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry, které využívají technologii sdíleného registru („tržní infrastruktury DLT“) a kterým bylo uděleno zvláštní povolení k provozu v souladu s články 7 a 8. 2.Toto nařízení stanoví požadavky na: a)udělování a odnímání těchto zvláštních povolení; b)udělování, úpravy a odnímání souvisejících výjimek; c)ukládání, úpravy a rušení s nimi spojených podmínek, kompenzačních nebo nápravných opatření; d)provozování těchto tržních infrastruktur DLT;

e)dohled nad těmito tržními infrastrukturami DLT a f)spolupráci mezi provozovateli tržních infrastruktur DLT, příslušnými orgány a orgánem ESMA. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1)„technologií sdíleného registru“ („DLT“) kategorie technologií, které podporují sdílenou evidenci šifrovaných dat; 2)„tržní infrastrukturou DLT“ „mnohostranný obchodní systém DLT“ nebo „systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT“; 3)„mnohostranným obchodním systémem DLT“ („DLT MTF“) mnohostranný obchodní systém provozovaný investičním podnikem nebo organizátorem trhu, který přijímá k obchodování pouze převoditelné cenné papíry vedené na DLT a který může být na základě transparentních, závazných a jednotných pravidel a postupů oprávněn: a)zajišťovat prvotní zaevidování převoditelných cenných papírů vedených na DLT; b)vypořádávat transakce s převoditelnými cennými papíry vedenými na DLT oproti platbě a c)poskytovat prostřednictvím systému DLT MTF služby úschovy ve vztahu k převoditelným cenným papírům vedeným na DLT nebo případně k souvisejícím platbám a zajištění; 4)„systémem vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT“ systém vypořádání obchodů s cennými papíry, který je provozován centrálním depozitářem cenných papírů a vypořádává transakce s převoditelnými cennými papíry vedenými na DLT oproti platbě; 5)„převoditelnými cennými papíry vedenými na DLT“ převoditelné cenné papíry ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 písm. a) a b) směrnice 2014/65/EU, které jsou emitovány, evidovány, převáděny a uchovávány na DLT; 6)„mnohostranným obchodním systémem“ mnohostranný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU; 7)„centrálním depozitářem cenných papírů“ centrální depozitář cenných papírů ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 909/2014; 8)„finančním nástrojem“ finanční nástroj ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2014/65/EU; 9)„vypořádáním“ vypořádání ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 7 nařízení (EU) č. 909/2014; 10)„obchodním dnem“ obchodní den ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 14 nařízení (EU) č. 909/2014; 11)„dodáním proti zaplacení“ dodání proti zaplacení ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 27 nařízení (EU) č. 909/2014; 12)„selháním vypořádání“ selhání vypořádání ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 15 nařízení (EU) č. 909/2014;

13)„veřejnoprávním dluhopisem“ dluhopis vydaný veřejnoprávním emitentem, kterým je: a)Unie; b)členský stát včetně ministerstva, agentury nebo zvláštní účelové jednotky členského státu nebo jiného veřejnoprávního subjektu; c)veřejnoprávní subjekt, který není uveden v písmenech a) a b); 14)„jiným veřejným dluhopisem“ dluhopis vydaný kterýmkoli z těchto veřejných emitentů: a)v případě federativního členského státu člen federace; b)zvláštní účelová jednotka pro několik členských států; c)mezinárodní finanční instituce zřízená dvěma nebo více členskými státy, jejímž účelem je získávat finanční prostředky a poskytovat finanční pomoc ve prospěch svých členů s cílem ochránit stabilitu eurozóny jako celku; d)Evropská investiční banka; e)veřejný subjekt, který není emitentem veřejnoprávního dluhopisu uvedeného v bodě 13; 15)„konvertibilním dluhopisem“ nástroj sestávající z dluhopisu nebo sekuritizovaného dluhového nástroje s vloženým derivátem, například opce na koupi podkladového kapitálového nástroje; 16)„krytým dluhopisem“ dluhopis uvedený v čl. 52 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES; 17)„podnikovým dluhopisem“ dluhopis vydaný evropskou společností zřízenou v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2157/2001 nebo některou z forem společností uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1132 nebo rovnocennou společností ve třetích zemích; 18)„jiným dluhopisem“ dluhopis, který nepatří k žádnému z druhů dluhopisů uvedených v bodech 13 až 17; 19)„investičním podnikem“ investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU; 20)„organizátorem trhu“ organizátor trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/65/EU; 21)„příslušným orgánem“ jeden nebo více příslušných orgánů určených v souladu s: a)článkem 67 směrnice 2014/65/EU pro investiční podniky a organizátory trhu provozující systém DLT MTF; b)článkem 11 nařízení (EU) č. 909/2014 pro centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT nebo c)jinak určených členskými státy pro účely dohledu nad uplatňováním tohoto nařízení;

22)„domovským členským státem“ v případě: a)investičního podniku provozujícího systém DLT MTF členský stát určený v souladu s čl. 4 odst.1 bodem 55 písm. a) body ii) a iii) směrnice 2014/65/EU; b)organizátora trhu provozujícího systém DLT MTF členský stát, ve kterém je tento organizátor trhu registrován, nebo pokud podle právních předpisů tohoto členského státu nemá sídlo, členský stát, ve kterém se nachází jeho ústředí; c)centrálního depozitáře provozujícího systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT členský stát určený v souladu s čl. 2 bodem 23 nařízení (EU) č. 909/2014; 23)„elektronickými peněžními tokeny“ elektronické peněžní tokeny ve smyslu článku XX nařízení 2021/XX o trzích s kryptoaktivy. Článek 3 Omezení týkající se převoditelných cenných papírů přijímaných tržní infrastrukturou DLT k obchodování nebo jí vypořádávaných 1.Pouze převoditelné cenné papíry vedené na DLT, které splňují následující podmínky, mohou být přijaty k obchodování v systému DLT MTF a zaevidovány ve sdíleném registru centrálním depozitářem, který provozuje systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT: a)akcie, jejichž emitent má tržní kapitalizaci nebo předběžnou tržní kapitalizaci nižší než 200 milionů EUR, nebo b)konvertibilní dluhopisy, kryté dluhopisy, podnikové dluhopisy, jiné veřejné dluhopisy a jiné dluhopisy, jejichž emise je menší než 500 milionů EUR. 2.Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF nesmí podle tohoto nařízení přijímat k obchodování veřejnoprávní dluhopisy. Centrální depozitář, který provozuje systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, ani investiční podnik nebo organizátor trhu, který má povolení evidovat převoditelné cenné papíry vedené na DLT v systému DLT MTF v souladu s čl. 4 odst. 2 a 3, neevidují podle tohoto nařízení veřejnoprávní dluhopisy. 3.Celková tržní hodnota převoditelných cenných papírů vedených na DLT evidovaných v centrálním depozitáři provozujícím systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT nesmí překročit 2,5 miliardy EUR. Pokud převoditelné cenné papíry vedené na DLT namísto centrálního depozitáře eviduje v souladu s čl. 4 odst. 2 a 3 systém DLT MTF, celková tržní hodnota převoditelných cenných papírů vedených na DLT evidovaných investičním podnikem nebo organizátorem trhu provozujícím tento systém DLT MTF nesmí překročit 2,5 miliardy EUR. 4.Pro účely stanovení a sledování celkové tržní hodnoty převoditelných cenných papírů vedených na DLT podle odstavce 1 je celková tržní hodnota těchto cenných papírů: a)stanovována denně buď centrálním depozitářem, nebo dotyčným investičním podnikem nebo organizátorem trhu a b)rovná se součtu: denní uzavírací ceny každého převoditelného cenného papíru vedeného na DLT přijatého k obchodování v systému DLT MTF vynásobené počtem převoditelných cenných papírů vedených na DLT se stejným ISIN, které byly, ať v plné výši nebo částečně, v daném dni vypořádány v systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT nebo v daném systému DLT MTF. 5.Provozovatel tržní infrastruktury DLT předkládá příslušnému orgánu, který mu udělil zvláštní povolení v souladu s články 7 nebo 8, měsíční zprávy, které prokazují, že všechny převoditelné cenné papíry vedené na DLT, které jsou zaevidovány a vypořádány v systému DLT MTF, který k tomu má povolení v souladu s čl. 4 odst. 2 a 3, nebo centrálním depozitářem v systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, splňují podmínky podle odstavců 1 až 3. Pokud celková tržní hodnota převoditelných cenných papírů vedených na DLT vykázaných podle odstavce 1 dosáhne částky 2,25 miliardy EUR, aktivuje investiční podnik nebo organizátor trhu provozující dotyčný systém DLT MTF nebo centrální depozitář provozující dotyčný systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT přechodovou strategii podle čl. 6 odst. 6. Ve své měsíční zprávě pak oznámí příslušnému orgánu aktivaci své přechodové strategie a časový horizont pro její realizaci. Dotčený příslušný orgán může povolit dotčené tržní infrastruktuře DLT, aby pokračovala v činnosti, dokud celková tržní hodnota převoditelných cenných papírů vedených na DLT vykázaná podle odstavce 1 nedosáhne 2,75 miliardy EUR, pokud o to provozovatel dotčené tržní infrastruktury DLT požádá a je-li to objektivně nezbytné pro řádné provedení přechodové strategie. 6.Na převoditelné cenné papíry vedené na DLT přijaté k obchodování v systému DLT MTF se vztahuje nařízení (EU) č. 596/2014. Článek 4

Požadavky a výjimky týkající se mnohostranných obchodních systémů DLT 1.Na systém DLT MTF se vztahují všechny požadavky použitelné na systém MTF podle směrnice 2014/65/EU a nařízení (EU) č. 600/2014, s výjimkou případů, kdy investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF: a)požádal o výjimku uvedenou v odstavci 2 nebo o výjimku podle směrnice (EU) .../... a tato výjimka mu byla udělena příslušným orgánem, který mu udělil zvláštní povolení v souladu s článkem 7, a b)dodržuje povinnosti stanovené v článku 6 a c)dodržuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 4 a veškerá další kompenzační opatření, která může příslušný orgán, který udělil zvláštní povolení, považovat za vhodná k dosažení cílů sledovaných ustanoveními, z nichž je výjimka požadována, nebo k zajištění ochrany investorů, integrity trhu nebo finanční stability. 2.Investičnímu podniku nebo organizátorovi trhu provozujícímu systém DLT MTF může být na jeho žádost povoleno přijmout k obchodování převoditelné cenné papíry vedené na DLT, které jsou místo v centrálním depozitáři v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 909/2014 zaevidovány ve sdíleném registru systému DLT MTF. Investiční podnik nebo organizátor trhu žádající o výjimku podle odstavce 1 navrhne kompenzační opatření ke splnění cílů sledovaných ustanoveními, z nichž je výjimka požadována, a zajistí přinejmenším: a)zaevidování převoditelných cenných papírů vedených na DLT na technologii sdíleného registru; b)aby počet převoditelných cenných papírů vedených na DLT evidovaných v systému DLT MTF se v každém okamžiku rovnal celkovému počtu těchto převoditelných cenných papírů vedených na DLT, které jsou v oběhu na technologii sdíleného registru; c)aby systém DLT MTF vedl evidenci, která umožňuje investičnímu podniku nebo organizátorovi trhu provozujícímu systém DLT MTF kdykoli okamžitě oddělit převoditelné cenné papíry vedené na DLT patřící členovi, účastníkovi, emitentovi nebo klientovi od cenných papírů patřících jakémukoli jinému členovi, účastníkovi, emitentovi nebo klientovi. Pokud systém DLT MTF nepodal žádost o výjimku v souladu s prvním pododstavcem, zaevidují se cenné papíry vedené na DLT buď formou zápisu do evidence centrálního depozitáře, nebo na technologii sdíleného registru u centrálního depozitáře provozujícího systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT. 3.Pokud investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF požádal o výjimku podle odstavce 2, zajistí prostřednictvím spolehlivých postupů a opatření, aby systém DLT MTF: a)zaručoval, že počet převoditelných cenných papírů vedených na DLT v emisi nebo v části emise přijaté investičním podnikem nebo organizátorem trhu provozujícím systém DLT MTF je kdykoli roven součtu převoditelných cenných papírů vedených na DLT tvořících takovou emisi nebo část emise zaevidovaných na DLT; b)zaručoval pomocí systému DLT MTF úschovu jakýchkoli převoditelných cenných papírů vedených na DLT, jakož i veškerých peněžních prostředků k provedení plateb za tyto cenné papíry nebo úschovu jakéhokoli zajištění poskytnutého v souvislosti s těmito transakcemi; c)umožňoval jasné, přesné a včasné potvrzení údajů o transakcích s převoditelnými cennými papíry vedenými na DLT, včetně údajů o jakýchkoli platbách provedených v souvislosti s nimi, jakož i o uvolnění nebo výzvě ke složení zajištění, které s těmito transakcemi souvisí; d)poskytoval jasné, přesné a včasné informace týkající se vypořádání transakcí, včetně informací o neodvolatelnosti vypořádání, a to vymezením okamžiku, od kterého člen, účastník, emitent nebo klient nesmějí odvolat převodní příkazy nebo jiné, předem identifikované pokyny; e)prováděl vypořádání transakcí s převoditelnými cennými papíry vedenými na DLT co nejblíže reálnému času nebo během provozního dne, nejpozději však následující obchodní den po uzavření obchodu; f)zajišťoval dodání proti zaplacení. Vypořádání plateb lze provádět prostřednictvím peněz centrální banky, pokud je to možné a dostupné, nebo pokud to možné a dostupné není, prostřednictvím peněz komerčních bank, včetně peněz komerčních bank v tokenizované podobě, nebo v podobě elektronických peněžních tokenů. Pokud k vypořádání dochází prostřednictvím peněz komerčních bank nebo elektronických peněžních tokenů, musí investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF identifikovat, vyhodnocovat, sledovat, řídit a minimalizovat všechna rizika protistrany vyplývající z použití těchto peněz, a

g)zabraňoval selhání vypořádání, nebo pokud to není možné, řešil jeho následky. 4.Pokud investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF požaduje výjimku v souladu s odstavcem 2 nebo se směrnicí (EU) .../..., musí v každém případě prokázat, že požadovaná výjimka je: a)přiměřená a odůvodněná použitím DLT a b)omezená pouze na systém DLT MTF a nevztahuje se na žádný jiný systém MTF provozovaný uvedeným investičním podnikem nebo organizátorem trhu. Článek 5 Požadavky a výjimky týkající se systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT 1.Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT podléhá požadavkům platným pro centrální depozitář podle nařízení (EU) č. 909/2014, s výjimkou případů, kdy takový centrální depozitář: a)požádal o výjimky uvedené v odstavcích 2 až 6 a tyto výjimky mu byly uděleny příslušným orgánem, který mu udělil zvláštní povolení v souladu s článkem 8; b)dodržuje povinnosti stanovené v článku 6 a c)dodržuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 a veškerá další kompenzační opatření, která může příslušný orgán, který mu udělil zvláštní povolení, považovat za vhodná k dosažení cílů sledovaných ustanoveními, z nichž je výjimka požadována, nebo k zajištění ochrany investorů, integrity trhu nebo finanční stability. 2.Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT může být na svou žádost příslušným orgánem osvobozen od povinnosti použít čl. 2 odst. 1 bod 4 o zaknihované podobě, čl. 2 odst. 1 bod 9 o převodním příkazu, čl. 2 odst. 1 bod 28 o účtech cenných papírů, článek 3 o evidenci cenných papírů, článek 37 o celistvosti emise a článek 38 o oddělení aktiv nařízení (EU) č. 909/2014, pokud: a)prokáže, že použití „účtu cenných papírů“ ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 28 nařízení (EU) č. 909/2014 nebo použití formy zápisu do příslušné evidence cenných papírů je neslučitelné s použitím jeho konkrétní technologie DLT; b)navrhne kompenzační opatření ke splnění cílů sledovaných ustanoveními, z nichž požaduje výjimku, a zajistí přinejmenším: c)zaevidování převoditelných cenných papírů vedených na DLT ve sdíleném registru; d)že počet převoditelných cenných papírů vedených na DLT v emisi nebo v části emise přijaté centrálním depozitářem provozujícím systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT je kdykoli roven součtu převoditelných cenných papírů vedených na DLT tvořících takovou emisi nebo část emise zaevidovaných ve sdíleném registru, a e)vede evidenci, která mu umožňuje kdykoli okamžitě oddělit převoditelné cenné papíry vedené na DLT patřící členovi, účastníkovi, emitentovi nebo klientovi od cenných papírů patřících jakémukoli jinému členovi, účastníkovi, emitentovi nebo klientovi. 3.Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT může být na svou žádost příslušným orgánem osvobozen od povinnosti použít článek 19 a článek 30 nařízení (EU) č. 909/2014, pokud: 1)jsou tato ustanovení neslučitelná s předpokládaným použitím technologie DLT provozované dotčeným centrálním depozitářem a 2)tento centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT zajistí splnění podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 písm. c) až i) a v čl. 30 odst. 2 nařízení (EU) č. 909/2014. 4.Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT může být na svou žádost příslušným orgánem osvobozen od povinnosti použít čl. 2 odst. 1 bod 19 nařízení (EU) č. 909/2014 o účastnících a může mu být povoleno přijímat jako účastníky fyzické a právnické osoby jiné než osoby uvedené v čl. 2 odst. 1 bodě 19, pokud tyto osoby:

1)mají dostatečně dobrou pověst a jsou způsobilé a 2)mají dostatečnou úroveň schopností, kompetencí, zkušeností a znalostí týkajících se poobchodní oblasti a fungování DLT. Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT může být na svou žádost příslušným orgánem osvobozen od povinnosti použít článek 40 nařízení (EU) č. 909/2014 o peněžním vypořádání, pokud zajistí dodání proti zaplacení. Vypořádání plateb lze provádět prostřednictvím peněz centrální banky, pokud je to možné a dostupné, nebo pokud to možné a dostupné není, prostřednictvím peněz komerčních bank, včetně peněz komerčních bank v tokenizované podobě, nebo v podobě elektronických peněžních tokenů. Pokud k vypořádání dochází prostřednictvím peněz komerčních bank nebo elektronických peněžních tokenů, musí investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF identifikovat, vyhodnocovat, sledovat, řídit a minimalizovat všechna rizika protistrany vyplývající z použití těchto peněz. 6.Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT může být na svou žádost příslušným orgánem osvobozen od povinnosti použít článek 50 a/nebo článek 53 nařízení (EU) č. 909/2014 o standardním propojení a o vzájemném přístupu mezi centrálním depozitářem a jiným subjektem tržní infrastruktury, pokud prokáže, že použití DLT je neslučitelné se staršími systémy jiných centrálních depozitářů nebo jiných tržních infrastruktur nebo že poskytnutí takového přístupu jinému centrálnímu depozitáři nebo jiné tržní infrastruktuře používajícím starší systémy by bylo vzhledem k velikosti systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT nepřiměřeně nákladné. 7.Pokud centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT požádal o výjimku v souladu s prvním pododstavcem, poskytne přístup dalším centrálním depozitářům provozujícím systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT nebo systémům DLT MTF. Pokud centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT žádá o výjimku v souladu s odstavci 2 až 6, musí v každém případě prokázat, že: a)požadovaná výjimka je přiměřená a odůvodněná použitím jeho DLT a b)požadovaná výjimka je omezena na daný systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT a nevztahuje se na žádný jiný systém vypořádání obchodů s cennými papíry ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 10 nařízení (EU) č. 909/2014 provozovaný stejným centrálním depozitářem. 8.Pokud byla centrálnímu depozitáři na jeho žádost udělena výjimka podle odstavce 3, požadavek podle čl. 39 odst. 1 nařízení (EU) č. 909/2014, aby členské státy určily a oznámily systém vypořádání obchodů s cennými papíry provozovaný centrálním depozitářem v souladu se směrnicí 98/26/ES, se na systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT nepoužije. Výše uvedené nebrání členským státům, aby určily a oznámily systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT v souladu se směrnicí 98/26/ES, pokud tento systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT splňuje všechny požadavky uvedené směrnice. Článek 6 Další požadavky na tržní infrastruktury DLT 1.Provozovatelé tržních infrastruktur DLT vypracují jasný a podrobný obchodní plán, v němž bude popsáno, jakým způsobem mají v úmyslu poskytovat své služby a vykonávat činnosti, včetně popisu kritických zaměstnanců, technických aspektů, používání DLT a informací požadovaných podle odstavce 3. Musí také mít aktuální, jasnou a podrobnou veřejně dostupnou písemnou dokumentaci, která může být zpřístupněna prostřednictvím elektronických prostředků a která stanoví pravidla pro fungování tržní infrastruktury DLT, včetně schválených souvisejících právních podmínek, které definují práva, povinnosti, odpovědnosti a závazky provozovatele tržní infrastruktury DLT, jakož i jeho členů, účastníků, emitentů nebo klientů, kteří dotyčnou tržní infrastrukturu DLT využívají. Tato právní opatření stanoví rozhodné právo, mechanismus pro urovnávání sporů před zahájením soudního řízení a jurisdikci pro podání žaloby. 2.Centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT a investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF, kteří žádají o výjimku z čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 909/2014, stanoví pravidla pro fungování DLT, kterou provozují, včetně pravidel pro přístup k technologii sdíleného registru, pro účast ověřovacích uzlů, řešení potenciálních střetů zájmů a řízení rizik včetně veškerých zmírňujících opatření. 3.Provozovatelé tržních infrastruktur DLT poskytnou svým členům, účastníkům, emitentům a klientům na svých internetových stránkách jasné a jednoznačné informace o výkonu svých funkcí a činností a poskytování služeb a o tom, jak se tento výkon funkcí a činností a poskytování služeb liší od systému MTF nebo od systému vypořádání obchodů s cennými papíry. Tyto informace zahrnují informace o typu používané DLT. 4.Provozovatelé tržních infrastruktur DLT zajistí, aby celková IT a kybernetická opatření týkající se používání jejich DLT byla přiměřená povaze, rozsahu a složitosti jejich podnikání. Tato opatření zajistí trvalou transparentnost, dostupnost, spolehlivost a bezpečnost jejich služeb a činností, včetně spolehlivosti inteligentních smluv používaných na DLT. Uvedená opatření rovněž zajistí integritu, bezpečnost a důvěrnost veškerých uložených údajů a jejich dostupnost a přístupnost. Provozovatelé tržních infrastruktur DLT musí mít vypracován zvláštní postup pro případ provozních rizik, která s sebou nese používání DLT a kryptoaktiv, a pro jejich řešení, pokud by nastala. Za účelem posouzení spolehlivosti celkových IT a kybernetických opatření přijatých tržní infrastrukturou DLT může příslušný orgán vyžadovat audit. Příslušný orgán jmenuje nezávislého auditora, který audit provede. Náklady na takový audit nese tržní infrastruktura DLT.

5.Pokud provozovatel tržní infrastruktury DLT zajišťuje úschovu peněžních prostředků, zajištění a převoditelných cenných papírů vedených na DLT, jakož i prostředků přístupu k těmto převoditelným cenným papírům vedeným na DLT, včetně prostředků ve formě kryptografických klíčů, patřících účastníkům, členům, emitentům nebo klientům, musí tento provozovatel tržní infrastruktury DLT zavést odpovídající opatření, která mu zabrání používat uvedené peněžní prostředky, zajištění a převoditelné cenné papíry vedené na DLT na vlastní účet bez výslovného písemného souhlasu (který může být učiněn i prostřednictvím elektronických prostředků) dotyčného účastníka, člena, emitenta nebo klienta. Provozovatel tržní infrastruktury DLT vede bezpečnou, přesnou, spolehlivou a dohledatelnou evidenci peněžních prostředků, zajištění a převoditelných cenných papírů vedených na DLT, které jeho tržní infrastruktura DLT drží pro členy, účastníky, emitenty nebo klienty, jakož i evidenci prostředků přístupu k těmto aktivům. Provozovatel tržní infrastruktury DLT odděluje peněžní prostředky, zajištění a převoditelné cenné papíry vedené na DLT, jakož i prostředky přístupu k těmto aktivům, patřící členům, účastníkům, emitentům nebo klientům, kteří využívají jeho tržní infrastrukturu DLT, od svých vlastních aktiv a od týchž aktiv ostatních členů, účastníků, emitentů nebo klientů. Celková IT a kybernetická opatření uvedená v odstavci 4 zajistí, aby uvedené finanční prostředky, zajištění a převoditelné cenné papíry vedené na DLT, jakož i prostředky přístupu k těmto aktivům, byly chráněny před riziky neoprávněného přístupu, hackingu, znehodnocení, ztráty, kybernetického útoku nebo krádeže. 6.Provozovatel tržní infrastruktury DLT vypracuje jasnou, podrobnou a veřejně dostupnou strategii pro přechod z konkrétní tržní infrastruktury DLT nebo ukončení jejího provozování (dále jen „přechodová strategie“), připravenou k včasnému zavedení v případě, že mu povolení nebo některá z výjimek udělených v souladu s články 4 nebo 5 budou muset být odňaty nebo jinak zrušeny, nebo v případě dobrovolného nebo nedobrovolného ukončení činnosti systému DLT MTF nebo systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT. Přechodová strategie stanoví, jak se bude zacházet s členy, účastníky, emitenty a klienty v případě uvedeného odnětí nebo zrušení povolení nebo výjimky nebo ukončení činnosti. Přechodová strategie musí být průběžně aktualizována po předchozím souhlasu příslušného orgánu, který udělil povolení k provozu a související výjimky podle článku 4 a 5. Článek 7 Zvláštní povolení k provozování mnohostranného obchodního systému DLT 1.Právnická osoba oprávněná působit jako investiční podnik nebo provozovat regulovaný trh podle směrnice 2014/65/EU může podle tohoto nařízení požádat o zvláštní povolení k provozování systému DLT MTF. 2.K žádostem o zvláštní povolení k provozování systému DLT MTF podle tohoto nařízení musí být připojeny tyto informace: a)informace, které vyžaduje čl. 7 odst. 4 směrnice 2014/65/EU; b)obchodní plán, pravidla DLT MTF a související právní opatření podle čl. 6 odst. 1, jakož i informace týkající se fungování, služeb a činností systému DLT MTF podle čl. 6 odst. 3; c)popřípadě informace o fungování vlastní DLT podle čl. 6 odst. 2; d)informace o celkových IT a kybernetických opatřeních podle čl. 6 odst. 4; e)popřípadě popis režimu úschovy převoditelných cenných papírů vedených na DLT patřících klientům podle čl. 6 odst. 5; f)přechodová strategie podle čl. 6 odst. 6 a g)výjimky, které požaduje v souladu s článkem 4, odůvodnění každé požadované výjimky, veškerá navrhovaná kompenzační opatření, jakož i předpokládané prostředky pro splnění podmínek spojených s těmito výjimkami podle článku 4. 3.Příslušný orgán domovského členského státu před rozhodnutím o žádosti o udělení zvláštního povolení k provozování systému DLT MTF podle tohoto nařízení oznámí a poskytne orgánu ESMA všechny příslušné informace o systému DLT MTF, vysvětlení požadovaných výjimek, jejich odůvodnění a informace o všech kompenzačních opatřeních navržených žadatelem nebo požadovaných příslušným orgánem. Do tří měsíců poté, co obdržel oznámení, předloží orgán ESMA příslušnému orgánu nezávazné stanovisko k žádosti a učiní jakákoli doporučení ohledně žadatelem požadovaných výjimek, která jsou nezbytná pro zajištění ochrany investorů, integrity trhu a finanční stability. Orgán ESMA rovněž podporuje soudržnost a proporcionalitu výjimek udělených příslušnými orgány investičním podnikům nebo organizátorům trhu provozujícím systém DLT MTF v celé Unii. Za tímto účelem orgán ESMA včas konzultuje příslušné orgány ostatních členských států a ve svém stanovisku co nejvíce zohlední jejich názory. 4.Aniž jsou dotčeny články 7 a 44 směrnice 2014/65/EU, příslušný orgán odmítne udělit žadateli povolení k provozování systému DLT MTF podle tohoto nařízení, pokud je důvodné se domnívat, že: a)žadatel řádně neřeší a nezmírňuje významná rizika pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, nebo

b)zvláštní povolení k provozování systému DLT MTF podle tohoto nařízení a výjimky jsou požadovány za účelem obcházení právních nebo regulačních požadavků. 5.Zvláštní povolení k provozování systému DLT MTF udělené investičnímu podniku nebo organizátorovi trhu platí v celé Unii po dobu maximálně šesti let od data udělení. V povolení jsou uvedeny výjimky udělené v souladu s článkem 4. Orgán ESMA zveřejní na svých internetových stránkách seznam systémů DLT MTF, počáteční a konečné datum platnosti jejich zvláštních povolení a seznam výjimek udělených jednotlivým systémům. 6.Aniž jsou dotčeny články 8 a 44 směrnice 2014/65/EU, příslušný orgán, který udělil zvláštní povolení podle tohoto nařízení, toto povolení nebo kteroukoli z udělených výjimek po konzultaci s orgánem ESMA v souladu s odstavcem 3 odejme, pokud: a)byly zjištěny nedostatky ve fungování DLT nebo v poskytovaných službách a činnostech vykonávaných provozovatelem systému DLT MTF, které představují riziko pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu převažující nad výhodami experimentálně poskytovaných služeb a prováděných činností; b)investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF poruší podmínky spojené s výjimkami udělenými příslušným orgánem; c)investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF přijme k obchodování finanční nástroje, které nesplňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 a 2; d)investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF, který požádal o výjimku z čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 909/2014, zaeviduje převoditelné cenné papíry vedené na DLT, které nesplňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 a 2; e)investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF, který požádal o zvláštní povolení pro výjimku z čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 909/2014, překročí finanční limity uvedené v čl. 3 odst. 3 nebo v čl. 3 odst. 5 třetím pododstavci, nebo f)příslušný orgán zjistí, že investiční podnik nebo organizátor trhu, který požádal o zvláštní povolení k provozování systému DLT MTF, získal toto povolení nebo související výjimky na základě poskytnutí zavádějících informací, včetně v důsledku podstatného opomenutí. 7.Pokud se investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF během provozování své činnosti chystá zavést podstatnou změnu ve fungování DLT nebo ve svých službách či činnostech, která vyžaduje nové povolení, novou výjimku nebo změnu jedné nebo více stávajících výjimek nebo jakýchkoli podmínek s těmito výjimkami spojených, požádá o takové povolení, výjimku nebo změnu v souladu s článkem 4. Toto povolení, výjimka nebo změna budou zpracovány příslušným orgánem v souladu s odstavci 2 až 5. Pokud investiční podnik nebo organizátor trhu provozující systém DLT MTF žádá během provozování své činnosti o nové povolení nebo výjimku, postupuje v souladu s článkem 4. Toto povolení nebo výjimka bude zpracována příslušným orgánem v souladu s odstavci 2 až 5. Článek 8 Zvláštní povolení k provozování systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT 1.Právnická osoba oprávněná působit jako centrální depozitář podle nařízení (EU) č. 909/2014 může podle tohoto nařízení požádat o zvláštní povolení k provozování systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT. 2.K žádostem o zvláštní povolení k provozování systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT podle tohoto nařízení musí být připojeny tyto informace: a)informace, které se vyžadují podle čl. 7 odst. 9 nařízení (EU) č. 909/2014; b)informace o obchodním plánu, pravidlech systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT a souvisejících právních opatřeních podle čl. 6 odst. 1, jakož i informace týkající se fungování, služeb a činností systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT podle čl. 6 odst. 3; c)informace o fungování vlastní technologie DLT podle čl. 6 odst. 2; d)informace o celkových IT a kybernetických opatřeních podle čl. 6 odst. 4;

e)informace o režimu úschovy podle čl. 6 odst. 5; f)informace o přechodové strategii podle čl. 6 odst. 6; g)informace o výjimkách požadovaných v souladu s článkem 5 a jejich odůvodnění, informace o všech navrhovaných kompenzačních opatřeních, jakož i o předpokládaných opatřeních k dodržení podmínek spojených s takovými výjimkami podle článku 5. 3.Příslušný orgán před rozhodnutím o žádosti o udělení zvláštního povolení k provozování systému DLT MTF podle tohoto nařízení oznámí a poskytne orgánu ESMA všechny příslušné informace o daném systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, vysvětlení požadovaných výjimek, jejich odůvodnění a informace o všech kompenzačních opatřeních navržených žadatelem nebo požadovaných příslušným orgánem. Do tří měsíců poté, co obdržel oznámení, předloží orgán ESMA příslušnému orgánu nezávazné stanovisko k žádosti a učiní jakákoli doporučení ohledně žadatelem požadovaných výjimek, která jsou nezbytná pro zajištění ochrany investorů, integrity trhu a finanční stability. Orgán ESMA rovněž podporuje soudržnost a proporcionalitu výjimek udělených příslušnými orgány centrálním depozitářům provozujícím systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT v celé Unii. Za tímto účelem orgán ESMA včas konzultuje příslušné orgány ostatních členských států a ve svém stanovisku co nejvíce zohlední jejich názory. 4.Aniž je dotčen článek 17 nařízení (EU) č. 909/2014, příslušný orgán odmítne udělit zvláštní povolení podle tohoto nařízení, pokud je důvodné se domnívat, že: a)žadatel řádně neřeší a nezmírňuje významná rizika pro ochranu investorů, integritu trhu nebo finanční stabilitu, nebo b)zvláštní povolení k provozování systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT a výjimky jsou požadovány za účelem obcházení právních nebo regulačních požadavků. 5.Udělené zvláštní povolení k provozování systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT platí v celé Unii po dobu maximálně šesti let od data udělení. V povolení jsou uvedeny výjimky udělené v souladu s článkem 5. Orgán ESMA zveřejní na svých internetových stránkách seznam systémů vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, počáteční a konečné datum platnosti jejich zvláštních povolení a seznam výjimek udělených jednotlivým systémům. 6.Aniž je dotčeno použití článku 20 nařízení (EU) č. 909/2014, příslušný orgán, který udělil zvláštní povolení podle tohoto nařízení, toto povolení nebo kteroukoli z udělených výjimek po konzultaci s orgánem ESMA v souladu s odstavcem 3 odejme, pokud: a)byly zjištěny nedostatky ve fungování DLT nebo v poskytovaných službách a činnostech vykonávaných centrálním depozitářem provozujícím systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, které představují riziko pro integritu trhu, ochranu investorů nebo finanční stabilitu převažující nad výhodami experimentálně poskytovaných služeb a prováděných činností, nebo b)centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT poruší podmínky spojené s výjimkami udělenými příslušným orgánem, nebo c)centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT zaeviduje finanční nástroje, které nesplňují podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 a 2, nebo d)centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT překročí finanční limity uvedené v čl. 3 odst. 3 a čl. 3 odst. 5 třetím pododstavci, nebo e)příslušný orgán zjistí, že centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, který požádal o zvláštní povolení k provozování systému vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT, získal takové povolení nebo související výjimky na základě poskytnutí zavádějících informací, včetně v důsledku podstatného opomenutí. 7.Pokud se centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT během provozování své činnosti chystá zavést podstatnou změnu fungování DLT nebo svých služeb či činností, která vyžaduje nové povolení, novou výjimku nebo změnu jedné nebo více stávajících výjimek nebo jakýchkoli podmínek s těmito výjimkami spojených, požádá o takové povolení, výjimku nebo změnu v souladu s článkem 5. Toto povolení, výjimka nebo změna budou zpracovány příslušným orgánem v souladu s odstavci 2 až 5. Pokud centrální depozitář provozující systém vypořádání obchodů s cennými papíry vedenými na DLT žádá během provozování své činnosti o nové povolení nebo výjimku, postupuje v souladu s článkem 5. Toto povolení, výjimka nebo změna bude zpracována příslušným orgánem v souladu s odstavci 2 až 5. Článek 9 Spolupráce mezi provozov