Je třeba posílit efektivnost. Zachování kvalitních a inkluzivních vzdělávacích systémů je nákladné a vyžaduje odpovídající finanční prostředky. Jakožto prorůstový typ veřejných výdajů mají výdaje na vzdělávání potenciál podpořit sociální spravedlnost, jakož i inovativní a konkurenceschopné hospodářství, a nabídnout dobré vyhlídky na zaměstnání. V roce 2014 se poprvé po třech letech veřejné výdaje v reálných číslech zvýšily a dosáhly 4,9 % HDP . Neexistuje však žádná záruka, že zvyšování veřejných výdajů přináší automaticky lepší výsledky. Porovnání výsledků průzkumu PISA a výše veřejných výdajů v oblasti předškolního a školního vzdělávání však ve skutečnosti odhaluje velké rozdíly v tom, jak účinně členské státy své zdroje využívají. Tato skutečnost poukazuje na to, že je naprosto nezbytné zvýšit efektivnost, tzn. co nejlépe využívat omezené zdroje k zajištění kvality, spravedlnosti a výkonnosti.

Kvalitní vzdělávání by mělo být dostupné pro všechny studenty. Zvláště znepokojivá je skutečnost, že mezi studenty, kteří dosahují špatných výsledků, převládají studenti se slabším socioekonomickým zázemím. Další výzvou je nabízet stejnou kvalitu vzdělávání v celé EU, a to i v odlehlých oblastech. To poukazuje na riziko, že v rámci vzdělávacího systému existuje propast. Vzdělávání nabízí jedinečnou příležitost, jak čelit socioekonomickým rozdílům a genderovým stereotypům a zároveň zajistit, aby nikdo nebyl opomenut. V současné době však nejsou evropské vzdělávací systémy ve využívání tohoto potenciálu dostatečně efektivní.

… není však důvod k přílišné spokojenosti. Nejnovější výsledky průzkumu OECD PISA potvrzují, že vysoký podíl 15letých žáků má příliš nízkou úroveň základních dovedností v oblasti čtení, matematiky a přírodních věd a že výsledky jsou horší než v roce 2012, což je nejvíce znepokojující. Srovnání výsledků jednotlivých zemí ukazuje, že některé členské státy musí podíl žáků, kteří mají velmi nízkou úroveň základních dovedností, snížit (v některých členských státech tento podíl dosahuje více než 30 %). Rovněž tak musíme dosáhnout většího pokroku s ohledem na zaměstnatelnost, abychom mohli splnit směrodatný cíl EU, pokud jde o míru zaměstnanosti mladých absolventů ve výši 82 %, jíž má být dosaženo do roku 2020. Dnes tento podíl činí pouze 77 %. Další klíčový problém představuje skutečnost, že mnoho mladých lidí ukončuje školní docházku předčasně bez dosažení kvalifikace, a to zejména ve skupině studentů, kteří se narodili v zahraničí, u nichž míra předčasného ukončení školní docházky činí 19 %. Tato skutečnost poukazuje na naléhavou potřebu zlepšit výkonnost a výsledky systémů vzdělávání a odborné přípravy. Nedávný příliv uprchlíků rovněž vyžaduje rychlou reakci a účinnou integrační strategii.

Kvalita výuky a vedení školy má zásadní význam. Jedním z hlavních způsobů zlepšování kvality, sociálních výsledků a efektivnosti škol je více podporovat rozvoj učitelů a vedoucích pracovníků škol. Učitelé hrají klíčovou roli v šíření znalostí a společných hodnot a v poskytování podpory žákům, kteří pocházejí ze slabšího socioekonomického zázemí. Umožnit učitelům tyto náročné úkoly řešit vyžaduje strategické investice do efektivního vedení škol a takovou učitelskou profesi, která je založena na vynikajícím počátečním vzdělání, týmové práci a profesním rozvoji během celé kariéry. Digitální dovednosti a kompetence musí být zahrnuty jak do předběžné, tak průběžné odborné přípravy učitelů a vedoucí pracovníci škol je musí aktivně podporovat.

Komise bude členské státy v poskytování kvalitního předškolního vzdělávání a péče i nadále podporovat a zvýší své úsilí s cílem pomoci jim učit se od sebe navzájem a zjistit, co funguje nejlépe. To zajistí optimální přechod dětí od předškolního vzdělávání na základní školu.

2.2. Vysokoškolské vzdělávání

Evropa musí urychlit modernizaci vysokoškolského vzdělávání.

Rozšíření přístupu k vysokoškolskému vzdělávání v posledních letech je nepochybně jedním z hlavních evropských úspěchů. Uspokojování poptávky po vysoké kvalifikaci jak ve společnosti, tak v hospodářství však i nadále zůstává pro evropské univerzity velkou výzvou. Navzdory mnoha příkladům vynikající kvality a angažovanosti zaměstnanců, studentů a dalších zúčastněných stran však nedávná veřejná konzultace provedená Komisí odhalila obavy související s nerovnováhou mezi tím, co vysokoškolské instituce v současnosti nabízejí, a dovednostmi, které jejich absolventi potřebují k tomu, aby uspěli na trhu práce.

Kvalita výuky je jedním z klíčových faktorů zvyšování kvality vysokoškolského vzdělávání. Je třeba vyvinout větší úsilí a investovat do pedagogického vzdělávání akademických pracovníků, což je oblast, která bývá tradičně méně ceněna než výzkum. Zejména je třeba zlepšit stav a kvalitu výuky v institucích vysokoškolského vzdělávání. To vyžaduje pokrok v rozvoji, uznávání a odměňování kvalitní výuky. Navíc rostoucí rozmanitost studentů činí potřebu vysoce kvalifikovaných vyučujících čím dál tím naléhavější. Učitele je třeba řádně připravit a vyškolit, aby byli schopni uspokojit očekávání a potřeby studentů různého sociálního původu.

V roce 2017 Komise představí soubor iniciativ týkajících se vysokoškolského vzdělávání. Plán modernizace vysokoškolského vzdělávání pomáhá členským státům, vzdělávacím institucím, pracovníkům i studentům zlepšovat vzdělávání a odbornou přípravu v EU. Aby mohla Komise poskytnout pevný základ pro budoucí práci v tomto ohledu, předloží v roce 2017 aktualizovaný a modifikovaný program vysokoškolského vzdělávání, který vychází z odpovědí na veřejnou konzultaci týkající se priorit spolupráce na úrovni EU, jež byla ukončena na začátku roku 2016.

Komise: — bude prostřednictvím intenzivnější spolupráce na vytváření účinných programů a dobré politiky pomáhat představitelům vysokoškolského vzdělávání, aby mohli lépe vybavit mladé lidi dovednostmi a kompetencemi, jež v dnešní společnosti potřebují. Jak bylo oznámeno ve sdělení Nová agenda dovedností pro Evropu, a jako součást svého úsilí o zlepšení znalostní základny pro politiku a praxi v oblasti vysokoškolského vzdělávání, bude Komise spolupracovat s členskými státy na zlepšování dostupnosti údajů o zaměstnanosti absolventů a sociálních dopadech (tzv. sledování absolventů), jež zahrnují rovněž odborné vzdělávání a přípravu; — zvýší podíl institucí vysokoškolského vzdělávání na regionálních inovacích, a to vytvořením většího počtu silnějších vazeb mezi univerzitami, podniky a dalšími organizacemi a také propojením se strategiemi inteligentní specializace v rámci evropských strukturálních a investičních fondů, což otevře nové cesty mezi vysokoškolským vzděláváním a pracovními místy; — zlepší spolupráci mezi výzkumem a vzděláváním, aby se zajistilo, že výuka bude založena na nejmodernějších znalostech a přiměřeně respektována a že absolventi mají dostatečné analytické schopnosti a schopnosti řešit problémy; — v zájmu podpory náležitých a účinných investic do vysokoškolského vzdělávání a také orgánů členských států se v roce 2017 zaměří na tři oblasti činnosti: přezkoumání efektivity výdajů na vysokoškolské vzdělávání externími odborníky, které bude koordinováno s probíhající činností OECD (sestavení zprávy začátkem roku 2018); intenzívní program vzájemného poradenství ohledně koncepce systému financování, a to na základě úspěšných pilotních projektů v České republice a také cvičení, které právě začíná ve Slovinsku; akční výzkum za účelem zvýšení účinnosti evropských strukturálních a investičních fondů na podporu vysokoškolského vzdělávání. Tato činnost, která probíhá pod vedením Společného výzkumného střediska a je financována z programu Erasmus+, zahrnuje analýzu toho, jakým způsobem je vysokoškolské vzdělávání zapojeno do provádění strategií inteligentní specializace, a poskytuje také konkrétní rady regionálním orgánům a zúčastněným stranám týkající se optimalizace činností s cílem dosáhnout co největší odezvy. Po skončení první fáze ve dvou pilotních regionech se na základě dosažených výsledků uvažuje o dalším rozšíření této činnosti.

3. Lepší pomoc členským státům s prosazováním reforem vzdělávacích systémů

Umístit vzdělávání na přední místo politického programu. Prosazování plánu na zlepšení kvality a výkonnosti ve vzdělávání musí začít zvyšováním povědomí o naléhavosti příslušných opatření. Jelikož řada přínosů kvalitního vzdělávání vyplývá i z jiných oblastí politiky (např. ze sociální, hospodářské či bezpečnostní politiky nebo z politiky občanství a zaměstnanosti), je třeba vidět reformy vzdělávacího systému v širším kontextu. Diskuse na vysoké úrovni může dát nezbytný politický impuls k tomu, abychom zlepšování kvality vzdělávacích systémů věnovali větší pozornost a přijali za tím účelem příslušná opatření.

Provádět reformy vzdělávání v rámci evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik. Již dnes hlavní směry politik zaměstnanosti zahrnují mandát k prosazování reforem vzdělávání a otázky týkající se vzdělávání jsou součástí tzv. evropského semestru. Faktografická základna týkající se vzdělávání v rámci evropského semestru by však mohla být rozšířena lepším využitím analytické zprávy s názvem Monitor vzdělávání a odborné přípravy. Kromě toho by se také mohlo prozkoumat, jakým způsobem by se ke sledování pokroku ve zlepšování kvality výsledků vzdělávání mohly jako ukazatel nebo referenční hodnoty lépe využít údaje OECD o dovednostech.

Podporovat reformní úsilí členských států. Rozhodnutí, jak rozvíjet systémy vzdělávání a odborné přípravy, leží v rukou členských států. Modernizace a zlepšování vzdělávání vyžaduje reformy, které vycházejí z řádných znalostí o tom, co v této oblasti funguje. Úroveň EU může posloužit jako podklad pro politické rozhodování příslušných orgánů v členských státech tím, že poskytne srovnatelné údaje, posílí důkazní základnu, bude provádět analýzu a referenční srovnávání, podporovat vzájemné učení, sdílet poznatky o osvědčených postupech a nabízet cílenou podporu, a to na základě stávající spolupráce s několika vnitřními a vnějšími poskytovateli údajů, včetně OECD.

Zlepšit spolupráci napříč politickými oblastmi. Vzhledem k vzájemné vazbě mezi vzděláváním a dalšími politickými oblastmi by mohla být posílena spolupráce napříč různými oblastmi politiky. Ta by mohla mít formu společné politické diskuse, která propojuje vzdělávání s ekonomií, financemi, zaměstnaností, sociální ochranou, zdravím a sociálním začleněním, včetně integrace státních příslušníků třetích zemí. Vzdělávání také hraje důležitou úlohu při prevenci radikalizace vedoucí k násilnému extremismu. Taková spolupráce by rovněž přispěla ke zlepšení poznatků o tom, co ve vzdělávání funguje dobře a co ne.

Větší důraz na efektivnost. Polické úsilí ke zvýšení účinnosti vzdělávání by mělo prospěch z propojení odborných znalostí aktérů ve vzdělávání a dalších politických oblastech, zejména sociálního začleňování, zaměstnanosti, hospodářské politiky a veřejných financí. Cílem by mělo být dosáhnout lepších výsledků. Novátorským prvkem by byla spolupráce například s Výborem pro hospodářskou politiku, Výborem pro zaměstnanost či Výborem pro sociální ochranu. Na základě pozitivních zkušeností z oblasti zdravotní a dlouhodobé péče by útvary Komise mohly společně s Výborem pro hospodářskou politiku (a dalšími příslušnými subjekty) vypracovat analýzu politik a systémů vzdělávání a jejich účinnosti a výkonnosti. Tato činnost by mohla rovněž přispět k užší spolupráci mezi útvary Rady, např. mezi Radou pro vzdělávání, mládež, kulturu a sport, Radou pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele a Radou pro hospodářské a finanční věci.