Tato druhá strategická zpráva je založena na zprávách členských států o provádění a o pokroku v provádění programů ESIF pro období 2014–2020 do konce roku 2018. Do té doby bylo vyčleněno 72 % dostupných zdrojů ESIF. Již financované projekty mají stále větší dopad v klíčových oblastech politiky, například:

Několik členských států však poukazuje na přetrvávající územní a regionální nerovnosti a sociální vyloučení a na rostoucí problémy spojené s demografickou změnou. Rozdíly přetrvávají mezi regiony a uvnitř jednotlivých regionů a mezi městskými a venkovskými oblastmi. Poté co řada regionů přišla o svou konkurenční výhodu, ocitají se v „pasti středního příjmu“ a některé se i nadále potýkají s vysokou mírou nezaměstnanosti, zejména mezi mladými lidmi. Jiné jsou náchylnější k dopadům dvojí transformace vznikající v důsledku opatření v oblasti klimatu a digitalizace nebo přetrvávajících důsledků uprchlické a migrační krize. Tato zeměpisná nerovnováha je katalyzátorem protievropských nálad .

ESI fondy prostřednictvím sdíleného řízení posilují místní a regionální subjekty, aby těmto trendům mohly čelit tím, že podporují územní soudržnost, investice přinášející růst, vznik pracovních míst, konkurenceschopnost podniků, výzkum a inovace a ekosystémy pro začínající podniky, opatření v oblasti životního prostředí, přizpůsobování se změně klimatu a odolnost vůči ní, snižování rizika katastrof a projekty v oblasti sociálního začleňování, zdravotnictví a vzdělávání s cílem přivést EU blíže k lidem a zlepšit jejich životy.

2. USKUTEČŇOVÁNÍ INVESTIC PRO INTELIGENTNÍ A UDRŽITELNÝ RŮST PODPORUJÍCÍ ZAČLENĚNÍ

2.1 Celkový pokrok

S novými prvky zavedenými v nařízení (EU) č. 1303/2013, zejména koncentrací investic na klíčové rozvojové cíle a větším zaměřením na výkonnost, směřují programy ESIF k účinnému a efektivnímu plnění cílů EU v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Tento trend byl dále posílen praktickým a pružným přístupem Komise, zejména prostřednictvím úpravy programů, monitorováním ohrožených programů nebo prostřednictvím několika pilotních akcí, které poskytly individuálně přizpůsobenou pomoc a umožnily získat poznatky pro budoucí provádění programů.

Celkové plánované investice z ESI fondů (EU a vnitrostátní) podle jednotlivých tematických cílů (v miliardách EUR)

Zdroj: otevřená datová platforma pro ESI fondy – https://cohesiondata.ec.europa.eu/d/e4v6-qrrq

Pokud jde o číselné údaje za všechny ESI fondy dohromady, míra výběru projektů (s přiděleným financováním) se od první strategické zprávy v roce 2017 více než zdvojnásobila a dosahuje tak 464 miliard EUR (72 % celkových plánovaných investic). Pokrok je patrný v oblastech jako výzkum a inovace, a to hlavně díky katalyzačním účinkům strategií pro inteligentní specializace, informačním a komunikačním technologiím (IKT) a dopravní infrastruktuře. Výběr projektů se také zrychlil, i když mírněji, v oblastech, jako je nízkouhlíkové hospodářství, udržitelná zaměstnanost a kvalitní pracovní místa.

Co se týče skutečně vynaložených prostředků za všechny ESI fondy dohromady, bylo členským státům do konce prosince 2018 vyplaceno z dostupných rozpočtových prostředků 27 % (36 % do konce října 2019). Tato úroveň vykázaných výdajů je nižší než v předchozích obdobích a naznačuje, že na úrovni členských států je nutné se silněji zaměřit na výdaje.

Pokud jde o provádění finančních nástrojů, částky na programy u vybraných operací finančních nástrojů dosáhly 21,9 miliardy EUR do konce roku 2018, což představuje přibližně 77 % z částek plánovaných v programech pro tuto formu podpory. To potvrzuje, že většina finančních nástrojů přináší konkrétní výsledky.

2.2 Výzkum, technologický vývoj a inovace, informační a komunikační technologie (IKT) a konkurenceschopnost malých a středních podniků

Pro toto programové období se investice do výzkumu a vývoje ukázaly jako hlavní hnací síla růstu a konvergence. Podpora územního rozvoje založeného na inovacích, zejména prostřednictvím strategií pro inteligentní specializaci, vedla k prudkému nárůstu vybraných projektů v oblasti výzkumu, technologického vývoje a inovací, IKT a konkurenceschopnosti malých a středních podniků. Do konce roku 2018 dosáhly vybrané projekty celkové hodnoty přes 117 miliard EUR z celkových 163 miliard EUR, které byly k dispozici.

·V oblasti výzkumu, technologického vývoje a inovací bylo vyčleněno více než 42,6 miliardy EUR na projekty spojené s podporou téměř 20 000 nových výzkumných pracovníků a na pomoc téměř 30 000 podnikům při zavádění nových produktů na trh.

·Více než 12,3 miliardy EUR bylo přiděleno na projekty v oblasti digitální ekonomiky podporující mimo jiné širokopásmové připojení, digitální veřejné služby nebo elektronické obchodování. V této částce je zahrnuto 1,5 miliardy EUR z EZFRV na podporu IKT infrastruktury ve venkovských oblastech. Přístup k lepšímu širokopásmovému připojení získá 8,3 milionu domácností.

·Přes 62,5 miliardy EUR je vyčleněno na vybrané projekty s cílem zlepšit konkurenceschopnost malých a středních podniků, což souvisí také s vytvořením většiny z 300 000 nových pracovních míst, která jsou vytvářena v rámci EFRR. Ve venkovských oblastech dostává více než 130 000 zemědělských podniků finanční podporu na pomoc při restrukturalizaci a modernizaci a na růst produktivity.

·Evropské inovační partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti (EIP-AGRI) podporuje 7 730 interaktivních inovativních projektů. Poznatky a inovace dosažené díky projektům EIP-AGRI jsou sdíleny prostřednictvím celostátní inovační sítě a celostátní sítě pro venkov.