Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

Poměr veřejného dluhu k HDP se ze 70,2 % v roce 2018 snížil v roce 2019 na 66,3 %. Vliv růstu reálného HDP a vysokého deflátoru HDP na snížení dluhu (oboje prostřednictvím účinku jmenovatele) více než vyrovnal dopad vnitřní dynamiky dluhu, která způsobila jeho, byť nepatrné, zvýšení.

Z oznámených údajů vyplývá, že Maďarsko v roce 2019 splnilo doporučenou hodnotu pro snižování dluhu, neboť rozdíl oproti doporučené hodnotě je –5,2 % HDP.

Z analýzy tedy vyplývá, že kritérium dluhu je na základě výsledných údajů z roku 2019 splněno.

4. Rozhodující faktory

V čl. 126 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že nesplňuje-li členský stát požadavky podle jednoho nebo žádného z těchto kritérií, Komise vypracuje zprávu. Uvedená zpráva rovněž „přihlédne k tomu, zda schodek veřejných financí překračuje veřejné investiční výdaje, jakož i ke všem dalším rozhodujícím faktorům včetně střednědobé hospodářské a rozpočtové pozice členského státu“.

Tyto faktory jsou dále upřesněny v čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1467/97, který rovněž stanoví, že je třeba věnovat patřičnou pozornost „všem ostatním faktorům, které jsou podle názoru dotčeného členského státu rozhodující pro celkové posouzení souladu s kritérii schodku a dluhu a které členský stát sdělil Radě a Komisi“.

Pokud jde o kritérium schodku, tyto faktory nelze v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na základě kritéria schodku v případě Maďarska zohlednit, protože jak je stanoveno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2020 překračuje referenční hodnotu 60 % a nejsou splněny dvě současně platné podmínky, totiž že schodek veřejných financí zůstává blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné.

V současné situaci je dalším klíčovým faktorem, který je třeba vzít v roce 2020 v úvahu, hospodářský dopad pandemie COVID-19, která velmi výrazně ovlivňuje rozpočtovou situaci a vede k vysoce nejistému výhledu. Pandemie rovněž vedla k aktivaci obecné únikové doložky.

4.1 Pandemie COVID-19

Pandemie COVID-19 zapříčinila velký hospodářský otřes, který má v celé Evropské unii výrazný negativní dopad. Důsledky pro růst HDP budou záviset na době trvání pandemie i na tom, jaká opatření budou přijata na úrovni jednotlivých členských států a na evropské i celosvětové úrovni ke zpomalení jejího šíření, ochraně výrobních kapacit a podpoře agregátní poptávky. Členské státy již přijaly nebo právě přijímají rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity systémů zdravotní péče a k poskytování pomoci obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Byla rovněž přijata významná opatření na podporu likvidity a další záruky. Na základě podrobnějších informací posoudí příslušné statistické úřady, zda mají tato opatření bezprostřední dopad na saldo veřejných financí, či nikoli. Tato opatření přispějí spolu s poklesem ekonomické aktivity k podstatně vyšším schodkům veřejných financí a zadlužení.

4.2 Střednědobá hospodářská situace

Před pandemií COVID-19 bylo maďarské hospodářství po letech výrazného růstu na cestě postupného zpomalení. Podle prognózy Komise ze zimy 2020 se měl růst reálného HDP snížit ze 4,9 % v roce 2019 na 3,4 % v roce 2020 a na 2,8 % v roce 2021. Pandemie COVID‑19 tento výhled radikálně změnila. Opatření proti šíření nákazy v krátkodobém horizontu výrazně omezují hospodářskou činnost. V tomto okamžiku je obtížné posoudit hloubku a délku recese, ale první ukazatele naznačují prudký pokles hospodářské činnosti a zaměstnanosti. Prognóza Komise z jara 2020 vychází z předpokladu, že hygienická opatření budou z velké části zrušena do třetího čtvrtletí roku 2020, což umožní opětovný nárůst produkce. Předpokládá se, že reálný HDP Maďarska se v roce 2020 sníží o 7 %. Míra nezaměstnanosti, která v roce 2019 dosahovala 3,4 %, by podle projekcí měla v roce 2020 vzrůst na 7 %. Při posuzování toho, zda Maďarsko v roce 2020 splní kritérium schodku, představuje tato skutečnost zmírňující faktor.

Tuto projekci doprovází nezvykle vysoký stupeň nejistoty. Hlavním zdrojem nejistoty je doba trvání pandemie a opatření proti jejímu šíření.

4.3 Střednědobá rozpočtová situace

Na Maďarsko se od června 2018 nepřetržitě vztahuje postup při závažné odchylce. Rada od té doby vydává pololetní doporučení, na něž Maďarsko dosud nereagovalo přijetím účinných opatření a opakovaně se závažně odchyluje od doporučeného postupu korekce.

Dne 14. června 2019 bylo Maďarsku doporučeno zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřekročila 3,3 % („výdajové kritérium“), což odpovídá strukturální korekci ve výši 1,0 % HDP. Celkové posouzení ukazuje na závažnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 a v letech 2018–2019 dohromady.

Konvergenční program obsahuje informace o nových opatřeních ke zvládání pandemie a podpoře hospodářství. Na základě tohoto programu se odhaduje, že dosud přijatá politická opatření ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu pandemie COVID-19 budou mít v roce 2020 dopad na rozpočet ve výši 2,8 % HDP. Uvedená opatření jsou však zcela financována přerozdělením výdajů v rámci rozpočtu, rezerv a nových daní. Zmírňující opatření zahrnují opatření zaměřená na podporu trhu práce, daňové úlevy pro podniky a náklady související s naléhavou lékařskou pomocí. Byla oznámena další opatření na podporu hospodářského oživení (1,4 % HDP) a na podporu trhu práce (0,4 % HDP), která však dosud nebyla přijata. Obecně lze říci, že zatímco celkové příjmy zůstávají ve srovnání s rokem 2019 beze změny, běžné výdaje se podle očekávání výrazně zvýší, přičemž budou pouze částečně vyrovnány snížením kapitálových výdajů.

V roce 2021 by se podle konvergenčního programu měl schodek snížit na 2,7 % HDP. Oživení daňových příjmů se očekává skromné, zatímco běžné výdaje by se měly snížit a veřejné investice prudce zvýšit, a to i prostřednictvím podpory z prostředků Unie. Ve střednědobém horizontu plánuje konvergenční program snížení schodku na 2,2 % v roce 2022 a dosažení 1,6 % HDP v roce 2023 a 1,0 % HDP v roce 2024. Tyto plány vycházejí z makroekonomického scénáře, který v období 2022–2024 předpokládá průměrný růst reálného HDP ve výši přibližně 4,4 %.

4.4 Střednědobý stav veřejného dluhu

Podle prognózy Komise z jara 2020 se očekává, že veřejný dluh, který v roce 2019 činil 66,3 % HDP, vzroste do roku 2020 na 75,0 % HDP.