S ohledem na výše uvedené skutečnosti by měla být co nejdříve aktivována podpora podle nařízení 2016/369 o mimořádné podpoře. Díky tomu bude Unie moci zavést opatření zaměřená na prevenci a zmírnění závažných důsledků v jednom nebo více členských státech a bude schopna koordinovaně reagovat na potřeby související s pandemií COVID-19, a doplní tak pomoc poskytovanou z jiných nástrojů EU.

–centralizované zadávání veřejných zakázek na nezbytné zdravotnické vybavení a jeho distribuce do nemocnic a urychlené dodávky ochranných prostředků pro personál nemocnic; patří sem například respirátory, ventilátory, osobní ochranné prostředky, opakovaně použitelné masky, léčivé přípravky, terapeutika, laboratorní potřeby a dezinfekční prostředky,

–přeshraniční spolupráce, která by odlehčila systémům zdravotní péče v nejvíce zasažených regionech EU,

–převoz pacientů, kteří potřebují pomoc, do nemocnic v sousedních státech, které mohou nabídnout volnou kapacitu,

Koordinovaná akce na úrovni EU by umožnila řešit současnou krizi a současně zajistit odpovídající reakci po jejím odeznění. Součástí této akce by mohla být tato opatření:

Ačkoli se situace v jednotlivých členských státech v současnosti liší, rychle se vyvíjí. Přitom se jasně ukazuje, že je zasažena Evropská unie jako celek a že k účinnému boji proti šíření viru a co nejrychlejšímu zmírnění jeho dopadů je zapotřebí kolektivní, koordinovaná a rychlá reakce. Řešení této výjimečné situace vyžaduje koordinovanou strategii sestávající z různých opatření zaměřených zejména na ochranu lidských životů, předcházení lidskému utrpení a jeho zmírňování a zachování lidské důstojnosti.

Pandemie COVID-19 vede v Evropské unii k bezprecedentním ztrátám na životech a lidem v Evropě přináší nezměrné strádání. Členské státy přijímají mimořádná opatření omezující osobní svobody, aby limitovaly ztráty na životech a co nejvíce zpomalily šíření viru. Kvůli těmto opatřením došlo k narušení hospodářských aktivit, což má za následek omezení likvidity a závažné zhoršení finanční situace hospodářských subjektů.

Pokud EU uvolní a využije všechny zdroje, které jsou pro omezení šíření nemoci COVID-19 nezbytné, významně tím pomůže zintenzivnit opatření na ochranu lidského života, lidského zdraví a důstojnosti a oživit ekonomiky členských států. Vzhledem k bezprecedentním dopadům pandemie COVID-19 na všechny občany EU a všechna ekonomická odvětví a vzhledem k potřebě rychlé a účinné reakce nepřekračuje tento návrh rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů stanovených v navrhovaném nástroji.

Pouze díky koordinované akci vedené duchem solidarity mezi členskými státy lze šíření onemocnění COVID-19 účinně a rychle zastavit, co nejvíce zmírnit dopady pohromy a po jejím odeznění zabránit tomu, aby se opakovala. Vzhledem k naléhavým požadavkům na uvolnění zdrojů v dostatečném rozsahu a jejich směrování do jednotlivých členských států EU na základě jejich potřeb je nezbytné, aby EU jednala ve spolupráci se všemi členskými státy, které jsou pandemií COVID-19 postiženy.

Návrh na aktivaci nástroje pro mimořádnou podporu je součástí balíčku opatření EU v reakci na současnou pandemii COVID-19. Tato opatření vycházejí z koordinovaného a ambiciózního přístupu zaměřeného na co nejefektivnější využití dostupných zdrojů z rozpočtu EU. Součástí tohoto přístupu jsou mimo jiné investiční iniciativa pro reakci na koronavirus, navržené rozšíření oblasti působnosti Fondu solidarity EU na krize v oblasti veřejného zdraví a využití všech možností v rámci finančních nástrojů a rozpočtové záruky EFSI ke zvýšení podpory investic (např. program COSME pro konkurenceschopnost malých a středních podniků a InnovFin – záruky pro MSP v rámci programu Horizont 2020).

–aby Komise měla možnost pořizovat mimořádnou podporu určenou na řešení potřeb členských států souvisejících s pandemií COVID-19, a to mimo jiné prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek a centralizovaného zadávání veřejných zakázek jménem členských států.

–aktivovat podporu ze strany EU od 1. února 2020 na dobu dvou let,

Nařízení o mimořádné podpoře zapojuje do boje proti krizi občany a občanskou společnost, a umožňuje tak konkrétním způsobem vyjádřit solidaritu na úrovni EU. Na straně výdajů nástroj umožňuje zapojení nevládních a mezinárodních organizací, jakož i regionálních a celostátních orgánů (např. odvětví zdravotnictví). Na straně příjmů předpokládá nejen dodatečné příspěvky členských států, ale také dary jednotlivců, nadací a také skupinové financování. Komise pracuje na zavedení všech potřebných postupů, které umožní rychlé vybrání příspěvků a darů.

Na podporu financování opatření plánovaných v rámci nově aktivovaného nástroje pro mimořádnou podporu se na rok 2020 navrhuje vyčlenit 2,7 miliardy EUR. Příslušné zdroje financování jsou blíže popsány v legislativním finančním výkazu, který je součástí tohoto návrhu, a jsou promítnuty do návrhu opravného rozpočtu č. 2/2020.

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

S ohledem na rozměr pandemie COVID-19 a rozsah jejích sociálních, ekonomických a finančních dopadů považuje Komise za vhodné přijmout nařízení, neboť to má obecnou působnost a je přímo a bezprostředně použitelné. Díky tomu by vznikl rychle použitelný, jednotný a celounijní mechanismus finanční pomoci.

NAŘÍZENÍ RADY

o aktivaci mimořádné podpory podle nařízení Rady (EU) 2016/369 ze dne 15. března 2016 a o změně jeho ustanovení s ohledem na rozšíření onemocnění COVID-19

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 122 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Krize spojená s onemocněním COVID-19, které Světová zdravotnická organizace (WHO) dne 11. března 2020 prohlásila za pandemii, dramaticky postihla společnost i hospodářství Evropské unie, takže členské státy byly nuceny přijmout soubor mimořádných opatření.

(2)Kromě hospodářských a sociálních dopadů pandemie jsou v důsledku krize výrazně zatíženy systémy zdravotní péče členských států. Všechny členské státy čelí zvýšeným požadavkům zejména na zdravotnické prostředky a materiál, základní veřejné služby a výrobní kapacity pro tyto materiály.

(3)Jsou zapotřebí rychlá a diverzifikovaná opatření, která by Unii jako celku umožnila tuto krizi řešit v duchu solidarity, s ohledem na omezení způsobená rychlým šířením viru. Tato opatření by se zejména měla zaměřit na záchranu životů, prevenci a zmírnění lidského utrpení a zachování lidské důstojnosti všude, kde je to v důsledku současné krize spojené s onemocněním COVID-19 zapotřebí.

(4)Povaha a důsledky rozšíření onemocnění COVID-19 jsou rozsáhlé a nadnárodní, a vyžadují tudíž komplexní reakci. Opatření stanovená v rámci mechanismu civilní ochrany Unie („rescEU“), který byl zřízen rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU, a jinými stávajícími nástroji Unie jsou omezeného rozsahu, a proto neumožňují dostatečnou reakci ani účinné řešení rozsáhlých důsledků krize spojené s onemocněním COVID-19 v rámci Unie.

(5)Proto je nutné aktivovat mimořádnou podporu podle nařízení Rady (EU) 2016/369.

(6)Aby se umožnila míra flexibility potřebná k zajištění dlouhotrvající koordinované reakce za nepředvídaných okolností, jako je tomu v případě krize spojené s onemocněním COVID-19, např. pokud jde o poskytování zdravotnických pomůcek a léků, opatření na obnovu a relevantní lékařský výzkum, je nutné zajistit, aby rozpočtové závazky přijaté během období aktivace mohly být použity pro uzavření právních závazků po celou dobu trvání aktivace, aniž jsou dotčena obecná finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie stanovená v čl. 114 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046. Náklady vyplývající z těchto právních závazků by měly být způsobilé pro celou dobu jejich provádění.

(7)Aby se zajistilo rovné zacházení a rovné podmínky pro všechny členské státy, je rovněž nezbytné umožnit zpětnou způsobilost nákladů od data aktivace podpory, a to i u již dokončených opatření, jestliže byla zahájena po tomto datu.

(8)Aby byla zachována podpůrná povaha mimořádné podpory podle nařízení (EU) 2016/369, měla by tato podpora striktně doplňovat pomoc poskytovanou v rámci jiných nástrojů Unie.

(9)V souvislosti s krizí spojenou s onemocněním COVID-19 se ukázalo, že je nezbytné rozšířit oblast působnosti nařízení (EU) 2016/369 s cílem poskytovat financování na pokrytí naléhavých potřeb zdravotnických prostředků a materiálů, jako jsou plicní ventilátory a ochranné prostředky, dodávky chemických látek pro testy, náklady na vývoj, výrobu a distribuci léků a další pomůcky a materiály. Mělo by rovněž být možné financovat opatření na podporu nezbytných kroků k získání schválení pro používání zdravotnických produktů.

(10)Aby se zmírnil akutní tlak na zdravotnický personál a na státní prostředky v důsledku nedostatečné kapacity základních veřejných služeb a zachovala se životaschopnost systému zdravotní péče, mělo by být finančně nebo organizačně podporováno dočasné posílení počtu zdravotnických pracovníků a jejich výměna, jakož i léčba pacientů z jiných členských států.

(11)Pracovníkům v oblasti zdravotní péče a logistiky by měla být poskytnuta odborná příprava, mimo jiné s cílem bojovat proti padělání zdravotnických potřeb.

(12)S ohledem na rozsáhlé dopady onemocnění COVID-19 je zapotřebí rychlého a komplexního zapojení všech příslušných partnerů, včetně veřejných orgánů, veřejných i soukromých poskytovatelů primární a nemocniční péče a pečovatelských zařízení atd. Jsou zapotřebí činnosti zaměřené na zmírnění tlaku na zdravotnickou infrastrukturu a na podporu ohrožených skupin zranitelných osob.

(13)Aby se řešily výpadky dodávek, měly by být podporovány výrobní kapacity pro základní zdravotnické produkty, jako jsou léky, diagnostické testy, laboratorní pomůcky, ochranné prostředky atd., a měly by být poskytnuty finanční prostředky na uchovávání zásob těchto produktů.

(14)Měly by být finančně a/nebo organizačně podporovány dodatečné nebo alternativní testovací metody pro zvýšení kapacity a relevantní lékařský výzkum.