EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 2.12.2020 COM(2020) 711 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Strategie na posílení uplatňování Listiny základních práv v EU



Strategie na posílení uplatňování Listiny základních práv v EU Úvod Posílení naší listiny práv EU za účelem řešení nových otázek Listina základních práv EU (dále jen „Listina“), která byla vyhlášena před 20 lety a je právně závazná od roku 2009, byla pro evropskou integraci výrazným krokem vpřed. Významným způsobem zdůraznila skutečnost, že EU je postavena na základních právech, demokracii a zásadách právního státu. Tyto hodnoty spolu úzce souvisejí. Základní práva mohou být účinná v životě lidí pouze ve společnosti, kde jim jejich ochranu zaručují nezávislé soudy a kde může probíhat otevřená a informovaná demokratická debata s nezávislými sdělovacími prostředky a aktivní občanskou společností. Listina se vztahuje na orgány EU při všech jejich činnostech. Strategie účinného uplatňování Listiny základních práv Evropskou unií z roku 2010, kterou vypracovala Komise, poukázala na to, že je důležité, aby EU šla příkladem, a stanovila, jak se Komise chystá zajistit, aby byla plně v souladu s Listinou. Listina se vztahuje také na členské státy při provádění práva EU a strategie vyjádřila odhodlání Komise použít všechny prostředky, které má k dispozici, aby zajistila, že členské státy budou při provádění práva EU Listinu dodržovat. V uplynulém desetiletí vedla Listina k větší podpoře a ochraně základních lidských práv v EU. Listina spustila vydání nových právních předpisů EU, které přímo chrání a prosazují některá klíčová práva. Hlavními příklady jsou nová pravidla týkající se ochrany údajů, rovnosti žen a mužů, ochrany oznamovatelů, spravedlivého procesu a práv na obhajobu a obětí trestných činů. Judikatura Soudního dvora EU (dále jen „Soudní dvůr“), která se dovolává Listiny, se významně rozvinula v celé řadě oblastí politiky . Agentura EU pro základní práva se vyvinula v důvěryhodný subjekt EU poskytující srovnatelné údaje a analýzy základních práv na podporu činnosti orgánů EU a členských států. V EU rovněž významně vzrostl počet nezávislých vnitrostátních orgánů a institucí pro lidská práva, čímž byly položeny pevné základy pro prosazování práv jednotlivců v praxi. Ochranu základních práv však nelze považovat za samozřejmost. Po deseti letech se objevily nové výzvy, například v oblasti migrace a bezpečnosti, a nedávno také výzvy plynoucí z krize COVID-19, která přinesla omezení široké škály základních práv a svobod a prohloubila nerovnost. Ekologická transformace a digitální transformace přinesly nové příležitosti k účinnějšímu využívání základních práv, ale přinesly také nové výzvy. Přestože je například digitální automatizace zásadní hybnou silou pokroku, který umožňuje zvýšení účinnosti a nové způsoby zpracování informací, může zároveň podnítit šíření nezákonných nenávistných projevů, omezovat svobodu projevu lidí, zvyšovat dohled, vést k závažné diskriminaci, poškozovat děti a zvyšovat zranitelnost určitých skupin. Zajištění účinnosti základních práv je předpokladem pro splnění závazku EU, že nikdo nezůstane opomenut. Tyto nové výzvy a vývoj vyžadují obnovení závazku s cílem zajistit, aby orgány EU a členské státy Listinu plně využívaly. Zajištění, aby se Listina stala skutečností pro všechny Tato strategie navrhuje konkrétní opatření k posílení uplatňování Listiny, zejména v členských státech. Zaměří se na čtyři oblasti: 1.Zajištění účinného uplatňování Listiny členskými státy. 2.Posílení postavení organizací občanské společnosti, obránců práv a odborníků z praxe v oblasti justice. 3.Podpora využívání Listiny jako kompasu pro orgány EU. 4.Posílení povědomí lidí o právech, která mají podle Listiny. Tato strategie vychází z výzev Evropského parlamentu k důkladnějšímu sledování uplatňování Listiny v členských státech , ze závěrů Rady, které stanoví způsoby, jak zlepšit uplatňování Listiny , a z příspěvků členských států. Opatření stanovená v této strategii se zaměří na prevenci, podporu, provádění a prosazování. Dodržování základních práv a hodnot EU je sdílená odpovědnost a vyžaduje společné úsilí všech zúčastněných: orgánů, institucí a jiných subjektů EU, vnitrostátních a místních orgánů, včetně donucovacích orgánů, obránců práv, zákonodárců, soudců a jiných právních odborníků a organizací občanské společnosti působících v oblasti základních práv. Všechny tyto strany, které jsou klíčové pro účinné uplatňování Listiny, mají svoji úlohu při zajišťování, aby se Listina stala skutečností v životě všech lidí. Při přípravě této nové strategie Komise pozorně naslouchala zúčastněným stranám a širší veřejnosti. V rámci toho Komise provedla průzkum Eurobarometr týkající se povědomí veřejnosti o Listině, který ukázal, že lidé nevědí dost o svých právech obsažených v Listině, ale chtěli by mít více informací, včetně toho, kam se obrátit za účelem nápravy. Konzultace rovněž poukázaly na potřebu určit způsoby, jak podpořit strany zapojené do prosazování Listiny, aby mohly Listinu využívat ve prospěch všech.

Závazek EU prosazovat hodnoty EU Tato strategie doplňuje evropský akční plán pro demokracii a první zprávu o stavu právního státu , které společně dokládají komplexní přístup Komise k prosazování a ochraně základních hodnot, na nichž je EU založena. Tato strategie zdůrazňuje zastřešující povahu Listiny a doplňuje cílené úsilí o zpřesnění práv a hodnot EU v oblastech, jako jsou práva obětí a jejich přístup ke spravedlnosti, rovnost a začlenění, boj proti rasismu a pluralismus, sociální práva a inkluzivní vzdělávání a odborná příprava, ekonomická práva , práva občanů EU a práva dítěte . Všechny tyto oblasti činnosti se navzájem posilují za účelem zajištění účinné ochrany základních práv v EU. Listina se uplatní ve spojení s vnitrostátními a mezinárodními systémy ochrany základních práv, včetně ústavních tradic a mezinárodních závazků společných všem členským státům. V této souvislosti zůstává přistoupení EU k Evropské úmluvě o lidských právech pro Komisi prioritou. Pokud chce EU skutečně posílit základní práva, musí se podrobit vnější kontrole. Komise spojila své síly s Radou Evropy, aby dosáhla tohoto cíle, který pomůže dále rozvíjet vazby mezi oběma rámci základních práv a jejich účinné uplatňování v praxi. EU jako celosvětový činitel v oblasti lidských práv Prosazování hodnot a základních práv EU je také důležitou součástí práce EU na celosvětové scéně. Způsob, jakým EU řeší otázky základních práv interně, má velký význam pro její vztahy se třetími zeměmi na dvoustranné, regionální a mnohostranné úrovni. S rostoucím tlakem na demokracii, právní stát a lidská práva na celém světě jsou ochrana lidských práv a podpora demokracie na celém světě klíčovými prioritami vnější činnosti EU. EU uplatňuje důsledný a jednotný přístup mezi svými vnitřními politikami základních práv a tím, jak začleňuje lidská práva do své práce s vnějšími partnery v souladu s novým akčním plánem pro lidská práva a demokracii, akčním plánem pro rovnost žen a mužů III a cíli udržitelného rozvoje. EU rovněž prosazuje dodržování lidských práv prostřednictvím své obchodní politiky.



1 – Zajištění účinného uplatňování Listiny členskými státy 1.1 Partnerství s členskými státy za účelem účinného uplatňování Listiny Listina je právně závazným nástrojem určeným členským státům „výhradně pokud uplatňují právo Unie“. Jejím účelem není rozšířit oblast působnosti práva EU. Rozsah použití Listiny ve skutečnosti odráží rozsah samotného práva EU: „Listina je ‚stínem‘ práva EU. To v zásadě znamená, že nemůže nastat situace, která by se řídila právem EU a na kterou by se Listina nevztahovala“. Vzhledem k rostoucímu počtu právních předpisů EU se Listina uplatňuje v rostoucím počtu případů a oblastí. To dokládá judikatura Soudního dvora týkající se prosazování práva na účinnou právní ochranu, rozvinutá v oblastech, jako jsou daně, azyl a migrace, nezávislost soudnictví nebo rovné zacházení v zaměstnání . Soudní dvůr rovněž nedávno poukázal na právo na vlastnictví, pokud jde o posílení ochrany zahraničních investorů na vnitřním trhu . Vnitrostátní a místní správní orgány, parlamenty členských států a donucovací orgány mají při prosazování a ochraně práv Listiny klíčový význam. Komise plánuje spolupracovat s vnitrostátními a místními orgány členských států na zajištění plného uplatňování Listiny a právních předpisů EU, které podporují a chrání práva, která jsou v Listině zakotvena. Prevence – Komise přikládá svému dialogu s členskými státy velký význam a je připravena je podpořit při účinném provádění a uplatňování právních předpisů EU . Pravidelný dialog s členskými státy a donucovacími orgány je zásadní pro sdílení postupů a diskusi o obavách souvisejících s prováděním a prosazováním Listiny a souvisejících právních předpisů EU. To umožňuje vyřešit v rané fázi jakékoli nově vznikající problémy s neslučitelností. Podpora a provádění – konzultace ukazují, že používání Listiny a povědomí o ní v rámci vnitrostátních a místních správních orgánů a v parlamentech je nízké. Aby členské státy splnily své povinnosti vyplývající z právních předpisů EU, je důležité, aby podporovaly vývoj nástrojů, monitorovacích mechanismů, vzdělávání a strategií, aby zajistily soulad Listiny s iniciativami v oblasti působnosti práva EU. Členské státy by měly podporovat vzájemné učení sdílením osvědčených postupů v oblasti používání Listiny a povědomí o ní, a to i na místní úrovni, na specializované internetové stránce zpřístupněné Komisí na portálu evropské e-justice. Rada by rovněž měla takové výměny podporovat v rámci své Pracovní skupiny pro základní práva, občanská práva a volný pohyb osob (FREMP) v souladu se svými závěry týkajícími se Listiny z roku 2019. Koordinace – konzultace rovněž ukázaly význam spolupráce a komunikace mezi různými úrovněmi správy, s orgány EU a s obránci práv a organizacemi občanské společnosti. V tomto ohledu Komise vybízí členské státy, aby jmenovaly kontaktní místo pro záležitosti Listiny, které usnadní tok informací a osvědčených postupů týkajících se Listiny a bude koordinovat úsilí o budování kapacit v zemi. Kontaktní místo by také mohlo předávat informace orgánům EU a informace od orgánů EU získávat. üKomise si stanovila tyto cíle: – posílit své partnerství s členskými státy za účelem účinného uplatňování Listiny,

– podpořit sdílení osvědčených postupů mezi místními orgány, pokud jde o používání Listiny a povědomí o ní prostřednictvím části Síť měst nového programu Občané, rovnost, práva a hodnoty. üKomise vyzývá členské státy, aby: – určily kontaktní místo pro záležitosti Listiny za účelem usnadnění koordinace a spolupráce, – využívaly hodnocení dopadů a postupy legislativní kontroly za účelem zajištění toho, aby iniciativy provádějící právo EU byly v souladu s Listinou, a vypracovaly pokyny a odbornou přípravu pro vnitrostátní a místní správy, – sdílely osvědčené postupy týkající se používání Listiny a povědomí o ní na evropském portálu e-justice. Prosazování – Komise jakožto strážkyně Smluv zajišťuje soulad vnitrostátních právních předpisů s právními předpisy EU, aby lidé mohli uplatňovat svá práva, včetně svých základních práv, a plně z právních předpisů EU těžit. Komise zdůrazňuje svůj závazek sledovat uplatňování Listiny a souvisejících právních předpisů EU, posílit svůj dialog s členskými státy a v případě potřeby, pokud dojde k porušení právních předpisů EU, zahájit řízení o porušení práva. Bude nadále pečlivě sledovat případy, kdy členský stát při provádění práva EU vykazuje systematické selhání v uplatňování Listiny. Počínaje rokem 2021 bude Komise předkládat novou výroční zprávu o uplatňování Listiny v EU, která se na rozdíl od předchozích zpráv Komise o Listině bude blíže zabývat uplatňováním Listiny v členských státech. Komise tak získá další poznatky pro posuzování souladu vnitrostátních právních předpisů s právem EU. Přijme tematický přístup zaměřený na oblasti strategického významu upravené právem EU. Spolu s výroční zprávou o právním státu přispěje nová výroční zpráva o Listině k dalšímu prosazování základních hodnot v EU. Komise bude spolupracovat s dalšími orgány EU a s agenturami EU, zejména s Agenturou EU pro základní práva, aby shromáždily informace a údaje požadované pro tuto zprávu. Bude vycházet z práce stávajících expertních skupin členských států a stavět na faktických informacích poskytovaných prostřednictvím respektovaných zdrojů, jako jsou orgány OSN a Rady Evropy, soudní sítě, organizace občanské společnosti, obránci práv a nová kontaktní místa pro záležitosti Listiny. V roce 2021 se nová zpráva o Listině zaměří na základní práva v digitálním věku. Tato zpráva by měla vést upřímnou a otevřenou interinstitucionální diskusi s Evropským parlamentem a Radou i diskuse v členských státech, včetně vnitrostátních parlamentů. Tyto diskuse by podpořily úsilí členských států o dodržování Listiny při provádění práva EU. üKomise si stanovila tyto cíle: – počínaje rokem 2021 předložit výroční zprávu o uplatňování Listiny, která se bude zabývat dopadem Listiny na situaci v členských státech v určité oblasti, – zajistit, aby členské státy při provádění práva EU účinně uplatňovaly Listinu, a v případě potřeby, pokud dojde k porušení práva EU, zahájit řízení o porušení práva. üKomise vyzývá: – Evropský parlament a Radu, aby zorganizovaly věcné jednání o uplatňování Listiny s cílem navázat na výroční zprávu Komise. Komise je připravena pomoci, – Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty, aby rozvíjely meziparlamentní spolupráci v otázkách souvisejících s uplatňováním Listiny, k nimž je Komise připravena přispět.

1.2 Zajištění účinného uplatňování Listiny při využívání finančních prostředků EU Financování z EU je klíčové pro podporu provádění politik EU v členských státech. Členské státy a Komise musí zajistit, aby všechny projekty financované z EU byly v souladu s právními předpisy EU, a v příslušných případech s Listinou základních práv. Komise nedávno přijala opatření s cílem pomoci členským státům zajistit, aby prováděly programy financované z EU v souladu s příslušnými ustanoveními Listiny. Zejména její návrh nařízení o společných ustanoveních, kterým se stanoví pravidla pro příští rozpočet EU na období 2021–2027, obsahuje „základní podmínku“ týkající se Listiny. Konkrétně to znamená, že pro všechny programy podporované z finančních prostředků EU, na které se vztahuje nařízení o společných ustanoveních (dále jen „fondy podle nařízení o společných ustanoveních“), musí být zavedeny účinné mechanismy, které zajistí jejich soulad s Listinou od jejich vzniku až po jejich provádění . Nařízení o společných ustanoveních stanoví, aby členské státy zavedly následující: – Opatření k zajištění souladu programů podporovaných z fondů podle nařízení o společných ustanoveních a jejich provádění s příslušnými ustanoveními Listiny. V rámci těchto opatření by členské státy měly například stanovit úlohu a úkoly různých orgánů a subjektů zapojených do zajišťování souladu programů s Listinou a objasnit, jak bude tento soulad během provádění programů kontrolován. – Opatření pro podávání zpráv monitorovacím výborům týkajících se případů nesouladu činností podporovaných z fondů podle nařízení o společných ustanoveních s Listinou a stížností v souvislosti s Listinou. Členské státy by například měly vysvětlit, jak a s jakou frekvencí budou monitorovacím výborům podávat zprávy o těchto dvou otázkách. Ve zprávách by mělo být uvedeno, jaká nápravná opatření byla přijata, co bude učiněno, aby se takovým případům v budoucnu zabránilo, a jaké mechanismy nápravy byly zavedeny. Při přípravě programů musí členské státy informovat o těchto opatřeních Komisi, která posoudí splnění „základní podmínky“. Podle pravidel platných pro nové programové období by monitorovací výbory měly zahrnovat orgány působící v oblasti základních práv, které pomohou posoudit soulad s Listinou. Vzhledem k jejich nezávislému postavení a odborným znalostem v oblasti monitorování a poskytování poradenství orgánům, mohou vnitrostátní instituce pro lidská práva hrát roli při zajišťování toho, aby programy financované EU byly koncipovány a prováděny v souladu s Listinou . Členské státy by měly ve spolupráci s Komisí prostřednictvím technické pomoci podporovat vnitrostátní a místní zaměstnance při navrhování a provádění programů způsobem, který je v souladu s Listinou, a to na základě pokynů vypracovaných s cílem zajistit dodržování Listiny při financování z prostředků EU. Členské státy se rovněž vyzývají, aby mezi sebou koordinovaly jednotné provádění „základní podmínky“ v celé EU. Vnitrostátní kontaktní místo by tuto spolupráci a koordinaci zjednodušilo. Komise bude společně s členskými státy sledovat a zajišťovat, aby stížnosti související s Listinou v rámci čerpání finančních prostředků z EU byly řádně řešeny a aby byla systematicky přijímána následná opatření. üKomise si stanovila tyto cíle: – vypracovat vzdělávací modul a poskytovat technickou pomoc za účelem zajištění jednotného a účinného provádění „základní podmínky“ uvedené v nařízení o společných ustanoveních, – posoudit splnění „základní podmínky“ související s Listinou, – sledovat, zda jsou finanční prostředky EU využívány v souladu s Listinou, a v odůvodněných případech přijmout vhodná opatření, jako je možné přerušení nebo pozastavení financování EU, nebo finanční opravy v případě, že členské státy nenapravily neoprávněné výdaje. üKomise vyzývá členské státy, aby: – zajistily, aby byly finanční prostředky EU využívány v souladu s Listinou, a zavedly opatření stanovená v nařízení o společných ustanoveních, – ve spolupráci s Komisí podporovaly zaměstnance na vnitrostátní a místní úrovni při koncipování a provádění programů tak, aby byly v souladu s Listinou, – usnadnily koordinaci a jednotné provádění „základní podmínky“ a co nejlépe využily dostupnou technickou pomoc,

– začlenily orgány pro otázky základních práv do monitorovacích výborů.



2 – Posílení postavení organizací občanské společnosti, obránců práv a odborníků z praxe v oblasti justice 2.1 Ochrana a podpora organizací občanské společnosti a obránců práv Příznivé prostředí Organizace občanské společnosti a obránci práv mají zásadní význam pro zdravou demokracii a společnost, kde lidé mohou požívat svých základních práv. Jsou klíčovými stranami v řetězci subjektů, které se zabývají prosazováním Listiny. Plní důležitou úlohu při prosazování používání Listiny a rozšiřování povědomí o ní a o kultuře hodnot založené na zásadách právního státu, demokracie a základních práv. Čelí však rostoucímu počtu výzev, mezi něž patří regulační omezení a potíže s přístupem k financování. Soudní dvůr ve věci týkající se zákona omezujícího financování organizací občanské společnosti ze zahraničí uznal, že právo na svobodu sdružování představuje jeden ze zásadních základů demokratické a pluralitní společnosti, protože umožňuje občanům jednat kolektivně v oblastech společného zájmu, a tím přispívá k řádnému fungování veřejného života. Soud rozhodl, že organizace občanské společnosti „musí mít možnost dále vyvíjet svou činnost a působit bez neodůvodněného zásahu státu“. V některých členských státech očerňující kampaně negativně ovlivňují veřejné mínění a ovlivňují důvěryhodnost a legitimitu občanské společnosti. Organizace občanské společnosti a aktivisté v oblasti lidských práv v některých zemích EU čelí fyzickým i verbálním útokům, zastrašování a obtěžování, včetně zneužívajících soudních sporů (strategické soudní spory proti účasti veřejnosti, tzv. SLAPP), násilí a nenávistným projevům online i offline. Organizace občanské společnosti a obránci práv by měli být schopni pracovat beze strachu a v příznivém prostředí. üKomise si stanovila tyto cíle: – podniknout kroky proti opatřením, která porušují právo EU, včetně Listiny, což ovlivňuje činnosti organizací občanské společnosti, – podporovat příznivé prostředí pro organizace občanské společnosti, zejména prostřednictvím nové oblasti hodnot Unie v programu Občané, rovnost, práva a hodnoty. üKomise vyzývá členské státy, aby: – podporovaly příznivé a bezpečné prostředí pro organizace občanské společnosti a obránce práv ve své zemi, a to i na místní úrovni. Silné a nezávislé národní instituce pro lidská práva Silné a účinné národní instituce pro lidská práva jsou zásadními vazbami mezi vládou a občanskou společností, pokud jde o řešení „mezery v ochraně“ mezi právy jednotlivců a povinnostmi státu. Jejich zastřešující funkcí je řešit diskriminaci ve všech jejích formách a podporovat ochranu celé řady základních práv . Národní instituce pro lidská práva monitorují uplatňování, provádění a podporu Listiny v praxi, poskytují informace a podporu obětem porušování základních práv a spolupracují s vnitrostátními institucemi s cílem zlepšit jejich používání Listiny a rozšířit o ní povědomí. Tři členské státy nemají národní instituce pro lidská práva, dva nemají akreditované národní instituce pro lidská práva a šest států nemá národní instituce pro lidská práva, které by získaly status A v souladu s pařížskými zásadami. Zpráva o stavu právního státu z roku 2020 zdůraznila význam nezávislých národních institucí pro lidská práva jako součásti vnitrostátních systémů brzd a protivah. Evropská síť národních institucí pro lidská práva může s podporou Komise napomáhat členským státům v úsilí při zřizování a podpoře národních institucí pro lidská práva, která mají A-status v souladu s pařížskými zásadami.

üKomise vyzývá: – ty členské státy, které dosud nezřídily nezávislou národní instituci pro lidská práva, aby tak učinily, – členské státy, ve kterých byly národní instituce pro lidská práva zřízeny, aby zajistily, že jim budou v rámci jejich pověření poskytnuty nástroje a prostředky k dosažení souladu s pařížskými zásadami a k odkazu na Listinu. Budování kapacit na obranu práv lidí Organizace občanské společnosti a obránci práv pomáhají zvyšovat povědomí lidí o jejich právech uvedených v Listině a pomáhají jim získat účinnou soudní ochranu. Pokud se jiné cesty, jako je prevence a dialog, ukážou jako neúspěšné, účinná soudní ochrana zahrnuje také strategické soudní spory, které přispívají k jednotnějšímu provádění a uplatňování práva EU a k prosazování práv lidí. V návaznosti na iniciativu Evropského parlamentu uspořádala Komise konzultace a zadala studii, která ukazuje, že budování kapacit je klíčem k pomoci těmto „zprostředkovatelům Listiny“, aby lépe pomáhali lidem při využívání jejich práv podle Listiny. Studie dospěla k závěru, že je třeba zvýšit „znalost příslušné právní praxe a postupů EU“ mezi účastníky sporu a zvýšit jejich kapacitu, „s očekávaným výsledkem, že v Evropě vzroste počet sporů o základní práva a že budou práva podle Listiny prosazována a chráněna systematičtěji.“ Evropské sítě obránců práv, jako je Evropská síť národních institucí pro lidská práva, Evropská síť orgánů pro rovné zacházení (Equinet) a Evropská síť veřejných ochránců práv, mohou hrát důležitou úlohu při koordinaci budování kapacit a sdílení praxe týkající se Listiny mezi svými členy. Zaměstnanci účastnící se vzdělávání na nadnárodní úrovni by měli působit jako šiřitelé informací a vzdělávat kolegy ve svých národních institucích . Sítě by se měly navzájem od sebe učit, aby dosáhly svých cílů. Evropská síť národních institucí pro lidská práva například shromáždila postupy od svých členů, aby ukázala, jak národní instituce pro lidská práva v celé Evropě pracují na vnitrostátním provádění Listiny . Agentura pro základní práva vyvinula nástroje na podporu této práce a je připravena toto úsilí o budování kapacit dále podporovat. Klíčovou úlohu při prosazování Listiny mezi svými členy by mohly hrát i jiné sítě, které se zaměřují na zvláštní skupiny, jako jsou rámce Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením nebo evropská síť veřejných ochránců práv pro děti. üKomise si stanovila tyto cíle: – podpořit, zejména v rámci programu Spravedlnost, budování kapacit pro účely Listiny pro obránce práv a organizace občanské společnosti s cílem usnadnit přístup ke spravedlnosti pro všechny. üKomise vyzývá sítě organizací občanské společnosti a obránců práv, aby: – spolupracovaly na vzdělávání v oblasti Listiny a sdílely své postupy, přičemž by měly vycházet z podpory a nástrojů nabízených Komisí a Agenturou pro základní práva. 2.2 Podpora soudců a jiných odborníků z praxe v oblasti justice Nezávislí a kvalifikovaní soudci jsou klíčem k tomu, aby Listina plnila v životě lidí důležitou úlohu. Přestože vnitrostátní soudy stále častěji Listinu využívají a při výkladu žádají Soudní dvůr o pomoc, znalosti vnitrostátních odborníků z praxe v oblasti justice zůstávají nízké. Vzdělávání o Listině absolvovala dosud méně než třetina všech profesních skupin konzultovaných při cílených konzultacích se soudci, dalšími odborníky z praxe v oblasti justice a vzdělávacími institucemi. Většina soudců a dalších odborníků z praxe v oblasti justice, kteří v rámci konzultace odpověděli, by uvítali školení o Listině, včetně společného školení soudců a dalších odborníků z praxe v oblasti justice, aby mohli vzájemně sdílet své zkušenosti. Rovněž by uvítali posílené výměny mezi vnitrostátními a evropskými soudy. Komise přijala novou evropskou strategii justičního vzdělávání, která zdůrazňuje význam školení soudců a dalších odborníků z praxe v oblasti justice v souvislosti s Listinou pro zajištění jejího účinného uplatňování. Rovněž byla zdůrazněna důležitost mezioborového školení a sdílení osvědčených postupů. Agentura pro základní práva bude pro odborníky aktualizovat svůj nástroj nazvaný Charterpedia a svoji příručku o uplatňování Listiny . Pandemie COVID-19 přinesla justičním systémům další výzvy, ale posílila také digitalizaci řízení v řadě členských států. Kdyby byla digitalizace justice pečlivě zavedena, měla by také pozitivní vliv na schopnost soudů účinně řešit otázky základních práv, zejména v souvislosti s omezenými lidskými zdroji. üKomise si stanovila tyto cíle: – upřednostnit v rámci nového programu EU Spravedlnost možnosti školení týkající se Listiny pro soudce a další odborníky z praxe v oblasti justice a podpořit vývoj specializovaného nástroje e-learningu pro soudce,

– podporovat vzdělávací aktivity a materiály související s Listinou týkající se nové „evropské vzdělávací platformy“ na portálu evropské e-justice prostřednictvím využití fondů EU. üKomise vyzývá sítě soudců a dalších odborníků z praxe v oblasti justice: – ke spolupráci na školení a sdílení postupů při uplatňování Listiny, při které mohou vycházet z podpory a nástrojů nabízených Komisí, Evropskou sítí pro justiční vzdělávání (EJTN) a Agenturou pro základní práva.

3 – Podpora využívání Listiny jako kompasu pro orgány EU 3.1 Aktualizace a vývoj nástrojů v rámci Komise Orgány EU musí dodržovat Listinu při všech svých činnostech, i když jednají mimo právní rámec EU a mimo území členských států. V návaznosti na svou strategii z roku 2010 týkající se uplatňování Listiny Evropskou unií vypracovala Komise pokyny k zajištění toho, aby každá nová iniciativa byla v souladu s Listinou a aby v případě, kdy jsou dotčena konkrétní práva, bylo odůvodněno, proč je opatření nezbytné a přiměřené, a byla zavedena řešení za účelem zmírnění potenciálních nepříznivých dopadů opatření na práva osob. Nová pracovní skupina Komise pro rovnost zajistí, aby se hledisko rovnosti při práci Komise systematicky zohledňovalo. Klíčové iniciativy Komise, které by mohly mít zásadní dopad na práva uvedená v Listině, budou i nadále kontrolovány od přípravné fáze iniciativy a dodržování Listiny bude i nadále ústředním zájmem Komise během celého procesu rozhodování. Digitální strategie Evropy například zdůrazňuje význam dodržování základních práv při digitální transformaci. Nový regulační rámec pro umělou inteligenci zavede požadavky na odpovědnost, dokumentaci a testování za účelem zajištění účinného prosazování základních práv. Připravovaný návrh aktu o digitálních službách stanoví povinnosti online zprostředkovatelů, zejména on-line platforem, pro všechny formy nezákonného obsahu online, aby bylo zajištěno, že se s tímto problémem bude bojovat a zároveň chránit zákonný obsah prostřednictvím ochrany základních práv, včetně práva uživatelů on-line služeb na svobodu projevu. Při přípravě iniciativ Komise čerpá z příspěvků klíčových zúčastněných stran. Otevřený a konstruktivní dialog s organizacemi občanské společnosti podporuje úsilí Komise začlenit Listinu do všech jejích politik a legislativních návrhů. Prosazování základních práv je celosvětovým úsilím a je důležité, aby vnitřní i vnější činnosti na podporu a ochranu základních práv byly jednotné a vzájemně se posilovaly. Nový akční plán pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024 opětovně potvrzuje závazek EU prosazovat a chránit lidská práva a hodnoty na celém světě. Lidská práva a demokracie budou prosazovány důsledně a jednotně ve všech oblastech vnější činnosti EU, přičemž bude při prosazování základních práv v souladu s Listinou zajištěna vnitřní i vnější soudržnost. Komise jakožto orgán EU bude i nadále zohledňovat Listinu při přípravě a vyjednávání obchodních a investičních dohod EU . Komise bude dále trvat na tom, aby země usilující o vstup do EU (dále jen „země účastnící se procesu rozšíření“) dodržovaly standardy ochrany základních práv EU. Komise poskytne zemím procesu rozšíření podporu a technickou pomoc a bude sledovat jejich pokrok prostřednictvím každoročního balíčku zpráv o jednotlivých zemích týkajících se procesu rozšíření. Kandidátské země a země, s nimiž byla uzavřena dohoda o stabilizaci a přidružení, mohou požádat o účast při práci Agentury EU pro základní práva jako pozorovatelé, aby se usnadnilo jejich postupné sbližování s právem EU. üKomise si stanovila tyto cíle: – podporovat rozvoj nástroje e-learningu, jehož předmětem bude Listina a který bude přístupný pro všechny, – aktualizovat pokyny pro své zaměstnance z roku 2011 týkající se uplatňování Listiny při hodnocení dopadů a šířit je jako zdroj informací pro tvůrce politik na vnitrostátní a místní úrovni, – vypracovat soubor nástrojů pro začleňování rovnosti a vzdělávací plán pro všechny zaměstnance, aby bylo zajištěno, že otázky rovnosti budou součástí všech iniciativ Komise. 3.2 Rozvoj začleňování Listiny v rámci celého „evropského“ legislativního procesu

Pro účinné uplatňování Listiny ze strany EU je zásadní, aby se Evropský parlament a Rada zaměřily na dodržování Listiny v legislativním procesu. Komise je připravena je podporovat. Dodržování Listiny je klíčovým prvkem udržitelnosti právních předpisů EU. V roce 2015 Rada zveřejnila pokyny ke kontrolám dodržování základních práv, které by měly být pravidelně sdíleny a vysvětlovány. V tomto ohledu hraje zásadní úlohu Pracovní skupina Rady pro základní práva, občanská práva a volný pohyb osob (FREMP). Výbor Evropského parlamentu pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE) může předkládat stanoviska k souladu legislativního aktu se základními právy. Podle interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů mohou Evropský parlament a Rada provádět hodnocení dopadů jejich podstatných změn k návrhu Komise. Stanoví, že hodnocení dopadů by se měla zabývat otázkami základních práv. Existuje několik nedávných příkladů začleňování Listiny do právních předpisů EU a mnoho dalších lze nalézt ve výročních zprávách Komise. Evropský akt přístupnosti usiluje o zajištění toho, aby osoby se zdravotním postižením měly prospěch z opatření, jejichž cílem je zajistit jejich nezávislost, sociální a profesní začlenění a jejich účast na životě společnosti. Nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži činí ze základních práv zastřešující součást provádění evropské integrované správy hranic. üKomise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby nástroje, které mají k dispozici, využívaly s cílem zajistit účinné uplatňování Listiny při své práci. Komise je připravena je podporovat.



4 – Posílení povědomí lidí o právech, která mají podle Listiny Nedávný průzkum Eurobarometr týkající se povědomí o Listině ukazuje, že o Listině slyšelo pouze 42 % respondentů a pouze 12 % skutečně ví, co to je. Šest z deseti respondentů chce vědět více o svých právech a o tom, na koho se obrátit, pokud budou jejich práva vyplývající z Listiny porušena. Většina (80 %) organizací občanské společnosti uvádí, že se na ně lidé obracejí s žádostí o informace o svých právech, a ještě větší podíl (85 %), že provádějí osvětové činnosti o těchto právech . Místní orgány mají rovněž dobré předpoklady k tomu, aby zvyšovaly povědomí o právech lidí a o tom, co mohou dělat, pokud jsou jejich práva porušována. Je důležité na základě skutečných příběhů vysvětlovat, jaký význam tato práva mají a co znamenají pro jednotlivce . Fórum pro lidská práva zřízené Agenturou pro základní práva pro rok 2021 je příležitostí ke zvýšení povědomí o Listině základních práv a přemýšlení o tom, jak dále rozvíjet kulturu hodnot v EU. Konference o budoucnosti Evropy nabídne lidem příležitost diskutovat o základních právech a hodnotách EU, které jsou pro naši Unii a její budoucnost zásadní. Komise bude pracovat na osvětové kampani, jejímž cílem bude lépe informovat lidi o jejich právech vyplývajících z Listiny a o tom, kam se obrátit v případě porušení jejich práv. Bude přístupná osobám se zdravotním postižením. Komise rovněž zvýší úsilí o lepší informování mladých lidí o právech uvedených v Listině, přičemž bude co nejlépe využívat program Erasmus+. Zejména bude odkazovat na informace o Listině v Erasmus+ Chartě studenta, která se týká všech studentů programu Erasmus+; zahrne „základní práva“ jako klíčovou prioritu do akce projektu Jean Monnet pro vysokoškolské vzdělávání; podpoří vysokoškolské instituce, aby nabízely školení nebo online kurzy evropského občanského zapojení a prosazovaly Listinu základních práv; a bude rozvíjet online zdroje pro učitele škol s cílem zvýšit povědomí o základních právech ve třídách. Prostřednictvím svého programu pro rozvojové vzdělávání a zvyšování informovanosti (DEAR) se zapojí do diskuse s mladými lidmi o otázkách v oblasti základních hodnot a globálního občanství, včetně cílů udržitelného rozvoje. Ve své připravované strategii o právech dítěte Komise rovněž prozkoumá způsoby, jak o právech dětí komunikovat způsobem vstřícným k dětem. üKomise si stanovila tyto cíle: – zahájit informační kampaň za účelem zvýšení povědomí lidí o jejich právech vyplývajících z Listiny a o tom, jak je využívat, s uvedením konkrétních příkladů a spoluprací se subjekty působícími na místě,