Návrh Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA) /* KOM/2008/0583 konecném znení - COD 2008/0185 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 29.9.2008 KOM(2008) 583 v konečném znění 2008/0185 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA) (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU | 1100 | Odůvodnění a cíle návrhu V současné Evropě mohou občané v rámci Unie svobodně pracovat a stěhovat se a podniky mohou volně obchodovat a vykonávat svoji činnost na celém území Unie. Přitom se často dostávají do styku se správními orgány členských států, a to v rostoucí míře elektronickou formou. Aby členské státy usnadnily elektronickou interakci s občany a podniky, postupně přetvářejí své správní orgány, zlepšují podnikatelské postupy a způsob, jakým jednají s občany a podniky, čímž především snižují administrativní zátěž a náklady a zároveň zvyšují účinnost a účelnost veřejných služeb. Ve velké míře však hrozí, že v důsledku této přeměny vzniknou vzhledem k jejímu vnitrostátnímu rozměru a k nedostatku interoperability na evropské úrovni elektronické překážky, a občané a podniky těchto států nebudou tudíž moci navázat elektronický styk s vnitrostátním správním orgánem jinde než ve své zemi stejně snadno jako tamní občané a podniky. Tato skutečnost by mohla bránit dobrému fungování vnitřního trhu a s ním spojených svobod pohybu a mohla by nepříznivě ovlivnit otevřenost a konkurenceschopnost trhů a přeshraniční mobilitu a rovněž se negativně dotknout poskytování některých služeb obecného zájmu, ekonomických či jiných, občanům a podnikům. Výzvy, jimž Evropa v současnosti čelí, zároveň vyžadují společné politické reakce, a proto je třeba, aby členské státy spojily při provádění takovýchto společných politických reakcí své síly. Za provádění široké škály legislativních aktů v podstatě společně odpovídají členské státy a Evropská komise a toto provádění vyžaduje interakci mezi různými státy a odvětvími za použití informačních a komunikačních technologií (IKT), které dnes tvoří nedílnou součást většiny legislativních aktů a jsou klíčovým nástrojem interakce mezi správními orgány. Je třeba, aby členské státy a Komise zvýšily úsilí o vytvoření interoperabilních řešení v oblasti IKT jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Společenství, úsilí při prosazování společně dohodnutých řešení a zabránění závislosti, aby bylo možné zaručit účinnou a účelnou interakci evropských orgánů veřejné správy, která přispěje k poskytování elektronických veřejných služeb a provádění politik a činností Společenství. | 120 | Obecné souvislosti Program pro interoperabilní poskytování celoevropských služeb elektronické správy orgánům veřejné správy, podnikům a občanům[1] (dále jen „program IDABC“) byl stejně jako jeho předchůdce, program pro elektronickou výměnu dat mezi správními orgány[2] (dále jen „program IDA“), velmi důležitým nástrojem k dosažení stálého pokroku při spolupráci Komise a správních orgánů členských států. Programy IDA a IDABC jsou fórem pro výměnu nápadů a zkušeností a podporují provádění politik Společenství prostřednictví odvětvových projektů, které vedou k vytvoření širokého portfolia funkčních transevropských sítí a služeb v tradičních oblastech politiky, např. v oblasti zemědělství, rybolovu, zaměstnanosti, jakož i v novějších oblastech politiky, např. v oblasti vnitřních věcí a spravedlnosti, v oblasti boje proti přenosným nemocím a ochrany zdraví a spotřebitele. Na závěr programy IDA a IDABC poskytují správním odvětvím a členským státům infrastrukturní služby, tj. rámce, společné služby a obecně použitelné nástroje, např. komunikační platformu známou pod názvem sTESTA, která je charakteristická vysokou úrovní bezpečnosti a dostupnosti, a řadu doplňkových nástrojů, jejichž cílem je dosáhnout interoperability mezi správními systémy a procesy v odděleních s přímým kontaktem s klienty a bez něj, jakož i mezi službami v odděleních bez přímého kontaktu s klienty a službami poskytovanými přímo klientům. Při poskytování těchto služeb se ukázalo, že programy IDA a IDABC mohou zvýšit hodnotu výměny informací mezi správními odvětvími ve srovnání s výsledky, jichž by mohlo být dosaženo v rámci přístupu, který by byl založen na samostatných a nekoordinovaných projektech. Využitím pokroku, jehož bylo dosaženo v rámci stávajících iniciativ, a to i na úrovni členských států, programy prokázaly, že koordinovaný přístup může přispět k rychlejšímu dosažení kvalitnějších výsledků, které vyhovují požadavkům podniků, a to především pomocí rámců, obecně použitelných služeb a společných nástrojů, které byly ve spolupráci s členskými státy vyvinuty jako infrastrukturní služby. Program IDABC skončí 31. prosince 2009. Komise nyní předkládá návrh navazujícího programu pro řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy (dále jen „program ISA“), který se soustředí na řešení pro oddělení bez přímého kontaktu s klienty, která podpoří interakci evropských orgánů veřejné správy a provádění politik a činností Společenství. Program ISA přispěje k naplnění výzev a k zaručení kontinuity a zároveň bude fórem pro výměnu nápadů a zkušeností. | 130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Stejně jako se v současnosti při mnoha činnostech navzájem doplňují program IDABC a program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace[3] (program ICT PSP), přičemž program ICT PSP mimo jiné zahajuje pilotní akce a program IDABC poskytuje vstup na podporu těchto pilotních akcí, bude i program ISA s užším zaměřením v určitých oblastech program ICT PSP doplňovat, přičemž bude zdrojem vstupu a zajistí rámec pro industrializaci a využití výsledků, jichž bylo při pilotních projektech programu ICT PSP dosaženo. Díky této komplementaritě bude dosaženo součinnosti těchto dvou programů. Program ICT PSP podporuje především pilotní akce, které mají prokázat a doložit význam řešení v oblasti IKT ve skutečných podmínkách, dále pilotní akce, které se zaměřují na inovativní řešení či kopírování osvědčených postupů, a pilotní akce, které navazují na probíhající iniciativy členských států. Program ICT PSP nepodporuje provádění řešení, která by mohla vyžadovat akci na úrovni EU. Tuto úroveň lze podporovat prostřednictvím programu ISA, který se snaží vytvářet společná funkční a opětovně použitelná řešení v oblasti IKT, jež by reagovala na obecné potřeby vyjádřené správními odvětvími a členskými státy. Kromě toho přispívají programy ISA a ICT PSP k různým cílům s různými harmonogramy a využívají různé mechanismy financování. Zatímco program ICT PSP využívá k testování a vývoji společných specifikací mechanismus spolufinancování, který je založen na výzvách k předkládání návrhů, využívá program ISA mechanismus plného financování, který je založen na výzvách k předkládání nabídek vycházejících z ucelených a úplných specifikací pro konečné provádění. Program ISA tudíž v podstatě získává konečné produkty, jejichž technické vlastnosti jsou od počátku známé, program ICT PSP naopak dosahuje možných výsledků prostřednictvím projektů, které takovéto vlastnosti vymezují samy. Cílem programu ISA je podpořit provádění řešení, program ICT PSP se naopak snaží možná řešení hledat. Program ISA zachová silný důraz programu IDABC na organizační správu a interaktivní dosahování řešení za podpory skupin odborníků, aby se zaručila těsná koordinace, spolupráce a dialog s členskými státy a odvětvími při akcích v rámci pracovního programu. Ve vhodných případech budou zřízeny meziprogramové skupiny odborníků, které budou tvořit platformu pro výměnu názorů a zaručí, že se dva programy navzájem doplňují. | 140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tím, že program ISA usnadňuje interakci mezi evropskými orgány veřejné správy, a to jak poskytováním společných a sdílených služeb a nástrojů, tak podporou interoperability, přispívá k posílení vnitřního trhu, jelikož zamezuje vzniku elektronických překážek, které by mohly bránit jeho řádnému fungování. Stejným způsobem program ISA obecně přispívá k zaručení hladkého provádění politik a iniciativ Společenství, které ve většině případů vyžadují podporu IKT a často také výměnu informací mezi jednotlivými státy a/nebo odvětvími. Stejně jako program IDABC přispívá k provádění iniciativy i2010 a souvisejícího akčního plánu i2010, bude i program ISA přispívat k provádění veškerých návazných iniciativ. Z toho důvodu je program ISA nejen v souladu se stávajícími politikami, ale má také velký význam pro jejich provádění, neboť koordinací jednotlivých odvětví a států dosahuje intenzivní součinnosti. | 2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | 211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Na základě diskusního dokumentu, který Komise připravila pro druhou výměnu názorů o navazujícím programu s členskými státy zastoupenými v řídícím výboru programu IDABC, Komise vypracovala dokument, jenž byl předložen na konferenci v polovině období programu IDABC ve Slovinsku ve dnech 12. a 13. února 2008 a o němž byly vedeny diskuse s řídícím výborem programu IDABC v březnu 2008. S ohledem na další vstupy, které byly při těchto příležitostech obdrženy, Komise zahájila předběžné hodnocení, jež zahrnovalo sekundární výzkum, pilotní rozhovory, průzkum v členských státech a semináře a pracovní setkání, a rovněž dala podnět k formálním konzultacím zúčastněných stran, aby zaručila, že cíle a činnosti programu náležitě zohledňují potřeby, které byly vyjádřeny. Jelikož se program ISA soustředí na interakci mezi evropskými orgány veřejné správy, omezily se formální konzultace na členské státy a každý z těchto států byl požádán, aby poskytl pouze jedinou odpověď na dotazník. Konzultace byly vedeny prostřednictvím internetu ve dnech od 30. dubna do 20. června 2008, při konzultacích poskytlo odpovědi 26 členských států. Výsledky konzultací i předběžného hodnocení jsou k dispozici na internetové adrese http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706. | 212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu 25 členských států považuje za velmi či jednoznačně nutné, aby byly zřízeny a zlepšeny společné rámce. Jeden členský stát to za nutné nepovažuje. 25 členských států považuje za velmi či jednoznačně nutné, aby bylo podporováno a prosazováno posouzení dopadů navrhovaných či přijatých právních předpisů Společenství z hlediska IKT, jakož i plánování provádění systémů IKT. Jeden členský stát to považuje za nepříliš nutné. 22 členských států považuje za velmi či jednoznačně nutné, aby bylo podporováno a prosazováno fungování a zlepšování stávajících společných služeb zřízených v rámci programů IDA a IDABC a obdobných iniciativ, jakož i vytvoření, industrializace, fungování a zlepšování nových společných služeb v reakci na nové potřeby a požadavky. Tři státy to považují za nepříliš nutné a jeden stát to za nutné nepovažuje vůbec. 22 členských států považuje za velmi či jednoznačně nutné, aby bylo podporováno a prosazováno zlepšování stávajících obecně používaných nástrojů vyvinutých v rámci programů IDA/IDABC a obdobných iniciativ, jakož i vytvoření, poskytování a zlepšování nových obecně používaných nástrojů v reakci na nové potřeby a požadavky. Dva státy to považují za nepříliš nutné a dva to za nutné nepovažují vůbec. 25 členských států považuje za velmi či jednoznačně nutné, aby byla ve vhodných případech přijata doprovodná opatření na podporu jiných činností. Jeden členský stát to za nutné nepovažuje. 23 členských států souhlasí nebo převážně souhlasí s tím, že činnosti, které jsou uvedeny výše (a v článku 3 a čl. 5 odst. 4 navrhovaného rozhodnutí) pokrývají potřeby vyjádřené členskými státy. Tři státy žádné stanovisko nezaujaly. 25 členských států souhlasí nebo převážně souhlasí s tím, že cíle uvedené v čl. 1 odst. 2 navrhovaného rozhodnutí pokrývají veškeré činnosti, které jsou uvedeny výše (a v článku 3 a čl. 5 odst. 4 navrhovaného rozhodnutí). Jeden členský stát nesouhlasí. 25 členských států souhlasí nebo převážně souhlasí s potřebností programu, který navazuje na IDABC, jehož cíl je uveden v čl. 1 odst. 2 a který zahrnuje činnosti určené v článku 3 a čl. 5 odst. 4. Jeden členský stát nesouhlasí. Z toho důvodu byly potřeby vyjádřené členskými státy úspěšně promítnuty do činností, na něž se vztahuje celkový cíl potřebného navazujícího programu. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | 229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | 230 | Posouzení dopadů Pokud by Společenství program ISA nezahájilo, stávající řešení vytvořená na podporu účinné a účelné interakce mezi evropskými orgány veřejné správy by již nebyla udržitelná, a to včetně řešení, jako je evropský rámec interoperability a sTESTA, bez nichž by bylo ohroženo hladké fungování např. Schengenské dohody, Vízového informačního systému a jiných činností v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti. Kromě toho by mohlo šíření nesourodých řešení bezděčně zvýšit elektronické překážky a vést k jejich vzniku, což by mohlo bránit hladkému fungování vnitřního trhu a souvisejících svobod pohybu. Obdobně by již vytváření a fungování nových řešení, ať společných rámců, nebo obecně používaných nástrojů či společných služeb, nepřispívalo k zaručení účinné a účelné výměny údajů mezi evropskými orgány veřejné správy. Bez nového programu by byl zahájen mnohem nižší počet iniciativ Společenství na podporu interoperability na evropské úrovni. Na základě těchto úvah a určených výzev a potřeb bylo upuštěno od možnosti nepřijmout žádné opatření a byla zvolena možnost navrhnout program ISA. Zahájením programu ISA Společenství významně přispěje k zaručení hladké interakce mezi evropskými orgány veřejné správy, z čehož budou mít přímý prospěch členské státy a Společenství a nepřímý prospěch podniky a občané jakožto koneční příjemci. Od možnosti zřídit agenturu bylo upuštěno, jelikož by rozsah programu nedosáhl nezbytné hodnoty, aby byly zdůvodněny režijní náklady, a jelikož by vzhledem k době, jež je nutná k odsouhlasení a zřízení agentury, nemohla být zaručena kontinuita akcí. Vzhledem k rozdílným cílům, zaměření, umístění akcí v rozvojovém/výrobním řetězci, harmonogramům a mechanismům financování bylo upuštěno od možnosti začlenit program do programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace. Program přidá finanční hodnotu zásahu Společenství, jelikož bude vytvářet společná a opětovně použitelná řešení, která členským státům a odvětvím umožní zabránit zdvojování úsilí. Kromě toho umožní opětovně použitelná řešení úspory z rozsahu. Program bude zdrojem přidané ekonomické hodnoty, neboť podpoří řádné fungování vnitřního trhu, jemuž by mohl bránit vznik elektronických překážek zapříčiněný neslučitelnými řešeními, k nimž se členské státy uchýlí při neexistenci společných a sdílených řešení, a nedostatkem interoperability. Přidaná sociální hodnota se projeví tím, že činnosti programu budou nepřímo podporovat občany a podniky jakožto uživatele přeshraničních elektronických veřejných služeb, které takováto společná a sdílená řešení využívají. | 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | 305 | Shrnutí navrhovaných opatření Program ISA má usnadnit účinnou a účelnou elektronickou interakci mezi evropskými orgány veřejné správy v různých zemích a odvětvích, díky které bude možné poskytovat elektronické veřejné služby na podporu provádění politik a činností Společenství, a to tím, že zaručí dostupnost společných rámců, společných služeb a obecně použitelných nástrojů a zvýší informovanost o aspektech právních předpisů Společenství, které se týkají IKT. | 310 | Právní základ Článek 156 Smlouvy o ES stejně jako v případě programů IDA a IDABC. | 320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství. | Cílů návrhu nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, jelikož členské státy nemohou samostatně dosáhnout interoperability, jež je nezbytná pro poskytování elektronické veřejné služby v různých zemích a odvětvích, ani vytvářet společná a sdílená řešení na podporu interakce mezi evropskými orgány veřejné správy. | Cílů návrhu bude lépe dosaženo prostřednictvím opatření na úrovni Společenství, jelikož na základě programu budou vytvořeny a provozovány společné služby, obecně používané nástroje a společné rámce podporující interoperabilitu, jejichž cílem je usnadnit hladkou interakci mezi orgány veřejné správy v různých zemích a odvětvích a umožnit poskytování elektronických veřejných služeb na podporu provádění politik a činností Společenství. Jako takový má program vzhledem ke své povaze jednoznačně rozměr EU. | Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. | Zásada proporcionality | 331 | Program podpoří poskytování společných a sdílených řešení, tedy společných rámců, obecně používaných nástrojů a společných služeb, které mají být ve vhodných případech využity evropskými orgány veřejné správy k výměně informací mezi jednotlivými zeměmi a odvětvími. Není-li stanoveno jinak, závisí použití takovýchto řešení v podstatě na rozhodnutí členských států. | 332 | Vytvoření a zlepšování společných rámců a obecně používaných nástrojů bude financováno prostřednictvím programu, používání takovýchto rámců a nástrojů bude na všech správních úrovních financováno uživateli. Vytvoření, industrializace, tedy dosažení plné funkčnosti řešení, a zlepšování společných služeb bude financováno prostřednictvím programu, provoz těchto služeb bude financován prostřednictvím programu pouze tehdy, slouží-li jejich využívání zájmům Společenství. V jiných případech bude využívání služeb včetně jejich decentralizovaného provozu financováno uživateli. Řešení vytvořená v rámci programu v podstatě sníží finanční a administrativní zátěž evropských orgánů veřejné správy při vzájemné interakci. | Návrh je proto v souladu se zásadou proporcionality. | Volba nástrojů | 342 | Stejně jako u programu IDABC je navrhovaným právním nástrojem rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jelikož nařízení ani směrnice nejsou pro provádění programu Společenství vhodné. | 4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | 401 | Finanční krytí na provádění programu ISA v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2015 se stanoví na 164,1 milionů EUR, z čehož bude 103,5 milionů použito v období do 31. prosince 2013, jak stanoví finanční plán na období let 2007–2013. Další podrobnosti jsou obsaženy v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu. | 5. DALšÍ INFORMACE | 560 | Evropský hospodářský prostor Navržený právní akt se týká záležitosti EHP, a proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor. | Kandidátské země Navrhovaného aktu se mohou účastnit kandidátské země. | 2008/0185 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA) (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 156 první pododstavec této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[4], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[5], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[6], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy, vzhledem k těmto důvodům: (1) V souladu s článkem 154 Smlouvy přispívá Společenství ke zřizování a rozvoji transevropských sítí a podniká akce na podporu vzájemného propojení, interoperability a dostupnosti za účelem dosažení cílů uvedených v článcích 14 a 158 uvedené smlouvy, aby občané Evropské unie, hospodářské subjekty a regionální a místní samosprávné celky mohly plně využívat výhody vyplývající z vytváření prostoru bez vnitřních hranic. (2) V závěrech ze dne 1. prosince 2005 ke sdělení Komise „i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“ Rada zdůraznila, že pro dosažení hospodářského růstu a produktivity mají zásadní význam soustředěnější, účinnější a integrovanější politiky týkající se informačních a komunikačních technologií (dále jen „IKT“) jak na evropské, tak na vnitrostátní úrovni. Komise byla vyzvána, aby zajištěním výměny zkušeností podpořila účinné využívání IKT ve veřejných službách a vyvinula společné přístupy ke klíčovým otázkám, jako je např. interoperabilita a účinné uplatňování otevřených norem. (3) V prohlášení ministrů vydaném dne 24. listopadu 2005 v Manchesteru se ministři odpovědní za politiku v oblasti IKT mimo jiné dohodli, že budou pracovat společně a také s Komisí, aby bylo možné účinněji sdílet stávající nástroje, společné specifikace, normy a řešení a aby byl v nezbytných případech podpořen vývoj řešení založený na spolupráci. (4) V prohlášení ministrů přijatém dne 19. září 2007 v Lisabonu vyzvali ministři Komisi, aby mimo jiné usnadnila spolupráci členských států a aby definovala, vyvinula, provedla a sledovala interoperabilitu mezi jednotlivými státy a odvětvími, a prohlásili, že by v budoucnosti měly být zejména předvídány a posuzovány dopady právních předpisů Společenství na infrastruktury IKT a na přeměnu služeb. (5) V důsledku rychlého rozvoje IKT hrozí, že se členské státy rozhodnou pro odlišná či neslučitelná řešení a že by mohly vzniknout elektronické překážky, které by bránily řádnému fungování vnitřního trhu a souvisejících svobod pohybu. Tím by mohla být nepříznivě ovlivněna otevřenost a konkurenceschopnost trhů a přeshraniční mobilita a rovněž by mohlo být negativně dotčeno poskytování určitých služeb obecného zájmu, ať ekonomických či jiných, občanům a podnikům. Členské státy a Komise by měly více usilovat o to, aby zabránily roztříštění trhu, dosáhly interoperability a prosadily společně dohodnutá řešení v oblasti IKT a zároveň zaručily odpovídající správu. (6) K účinnému poskytování veřejných služeb podnikům a občanům v různých státech a odvětvích je třeba, aby byla k dispozici společná, opětovně použitelná a interoperabilní řešení a také interoperabilní správní procesy v odděleních bez přímého kontaktu s klienty. (7) S cílem podpořit účinné a účelné přeshraniční interakce mimo jiné při provádění právních předpisů Společenství a zároveň snížit administrativní zátěž a náklady je třeba vyvíjet nepřetržité úsilí, aby byla zaručena interoperabilita mezi jednotlivými státy a odvětvími, výměna zkušeností, aby byly vytvořeny a zachovány společné a sdílené postupy, specifikace, normy a řešení a aby byly posuzovány dopady právních předpisů Společenství z hlediska IKT. (8) Aby byly tyto výzvy vyřešeny, měly by veškeré snahy probíhat za těsné spolupráce, koordinace a dialogu mezi Komisí a členskými státy, v úzké interakci s odvětvími, která odpovídají za provádění politik Společenství a ve vhodných případech se zúčastněnými stranami, přičemž by měl být kladen patřičný důraz na priority a jazykovou rozmanitost Společenství. (9) V souladu s rozhodnutím 2004/387/ES ze dne 21. dubna 2004 o interoperabilním poskytování celoevropských služeb elektronické správy (eGovernment) orgánům veřejné správy, podnikům a občanům (IDABC)[7], které požaduje, aby Komise vymezila mechanismy pro zajištění finanční a provozní udržitelnosti infrastrukturních služeb, by měly být infrastrukturní služby udržovány a provozovány udržitelným způsobem. Na těchto infrastrukturních službách se členské státy dohodly při provádění rozhodnutí č. 1719/1999/ES ze dne 12. července 1999 o hlavních směrech a o projektech společného zájmu v oblasti transevropských sítí pro elektronickou výměnu dat mezi správními orgány (IDA)[8] a rozhodnutí č. 1720/1999/ES ze dne 12. července 1999, kterým se přijímá soubor akcí a opatření pro zajištění interoperability transevropských sítí pro elektronickou výměnu dat mezi správními orgány (IDA) a přístupu k nim[9], a při provádění programu IDABC a ostatních souvisejících programů. (10) Program IDABC skončí ke dni 31. prosince 2009 a na něj by měl navázat program řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy (program ISA), který bude řešit dané výzvy. (11) Program ISA by měl vycházet ze zkušeností získaných s programy IDA a IDABC, které prokázaly, že koordinovaný přístup může přispět k rychlejšímu dosažení kvalitnějších výsledků, které vyhovují požadavkům podniků, a to pomocí společných a sdílených řešení, jež byla vytvořena a jsou provozována ve spolupráci s členskými státy. Tyto činnosti již důležitým způsobem přispěly a přispívají k zaručení interoperability na podporu elektronické výměny informací mezi evropskými orgány veřejné správy. (12) Aby se zamezilo roztříštění a zaručil holistický přístup, měla by být při určování priorit programu ISA patřičně zohledněna evropská strategie pro interoperabilitu a evropský rámec interoperability. (13) Řešení, která jsou tvořena nebo provozována v rámci programu ISA, by se měla řídit poptávkou a v co největším rozsahu by měla tvořit součást uceleného ekosystému služeb, které usnadňují interakce mezi evropskými orgány veřejné správy a zaručují, usnadňují nebo umožňují interoperabilitu mezi jednotlivými státy a odvětvími. (14) Program ISA by měl zaručit, že jsou k dispozici společné rámce, společné služby a obecně používané nástroje, které napomáhají při interakcích mezi evropskými orgány veřejné správy v různých zemích a odvětvích a rovněž podporují daná odvětví při posuzování dopadů právních předpisů Společenství z hlediska IKT a při plánování provádění patřičných řešení. (15) Společné rámce by měly být mimo jiné tvořeny společnými specifikacemi, pokyny a metodikami a také společnými strategiemi. (16) Program ISA by měl zaručit fungování a zlepšování stávajících společných služeb zřízených v rámci programů IDA a IDABC a obdobných iniciativ a zároveň podporovat tvorbu, industrializaci, fungování a zlepšování nových společných služeb v reakci na nové potřeby a požadavky. (17) Program ISA by měl zaručit zlepšování stávajících obecně používaných a opětovně použitelných nástrojů vyvinutých v rámci programů IDA a IDABC a obdobných iniciativ a zároveň podporovat tvorbu, poskytování a zlepšování nových obecně používaných a opětovně použitelných nástrojů v reakci na nové potřeby a požadavky, které budou mimo jiné určeny prostřednictvím posouzení dopadů právních předpisů Společenství z hlediska IKT. (18) Při tvorbě, zlepšování či provozu společných řešení by měl program ISA pokud možno vycházet ze sdílených zkušeností a řešení a také z výměny a prosazování osvědčených postupů nebo by při tvorbě, zlepšování či provozu mělo ke sdílení, výměně a prosazování docházet. (19) Řešení, která jsou tvořena nebo provozována v rámci programu ISA, by měla být založena na zásadě technologické neutrality a přizpůsobivosti, aby se také zaručilo, že si mohou občané, podniky a správní orgány vybrat, jakou technologii použijí. (20) Při všech činnostech v rámci programu ISA by měly být zohledněny zásady bezpečnosti, soukromí a ochrany osobních údajů. (21) K účasti na akcích v rámci programu ISA by měly být podněcovány všechny členské státy, lze také zahájit akce, na nichž se podílí několik členských států. Členské státy, které se takovýchto akcí neúčastní, by měly být pobízeny, aby se jich zúčastnily později. (22) Program ISA by měl přispět k provádění všech iniciativ, které navazují na i2010, a zároveň zohlednit ostatní programy Společenství v oblasti IKT, zejména program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, který je stanoven rozhodnutím č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013)[10], aby se zabránilo zdvojování úsilí. (23) Měly by být vyhledávány možnosti součinnosti se soukromým sektorem a s dalšími subjekty, aby byla pokud možno upřednostněna řešení, která jsou na trhu dostupná a které trh udržuje. (24) Program ISA by měl být prováděn v souladu s pravidly pro veřejné zakázky. (25) Jelikož jsou opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí řídící opatření ve smyslu článku 2 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[11], měla by být přijata řídícím postupem, který je stanoven v článku 4 uvedeného rozhodnutí. (26) Program ISA by měl být pravidelně monitorován a hodnocen, aby bylo možné jej upravovat. (27) Měla by být podporována mezinárodní spolupráce, a proto by měl být program ISA otevřen účasti zemí Evropského hospodářského prostoru a kandidátských zemí. Měla by být rovněž podporována spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi či subjekty, zejména v rámci evropsko-středomořského partnerství a ve vztahu k sousedním zemím, především zemím západní části Balkánského poloostrova. (28) S cílem zajistit řádnou správu finančních zdrojů Společenství a zamezit zbytečnému rozšiřování zařízení, opakovaní šetření a různých přístupů by mělo být možné, aby byla řešení vytvořená či provozovaná v rámci programu ISA používána také v rámci jiných iniciativ než iniciativ Společenství, pokud přitom nevzniknou náklady, které bude třeba uhradit z rozpočtu Společenství, a nebude oslaben hlavní cíl Společenství v souvislosti s daným řešením. (29) Pro celou dobu trvání programu by mělo být stanoveno finanční krytí, které je hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. Toto finanční krytí by se rovněž mělo vztahovat na výdaje související s přípravou, monitorováním, kontrolou, auditem a hodnocením, jež jsou přímo požadovány k řízení programu a k dosažení jeho cílů, a zejména na studie, setkání odborníků, opatření týkající se informovanosti a zveřejňování, na výdaje související s informačními systémy a sítěmi pro výměnu a zpracování informací a na další výdaje na technickou a správní pomoc, které mohou Komisi při řízení programu vzniknout. (30) Jelikož cílů opatření, které má být přijato, aby se usnadnila účinná a účelná elektronická interakce mezi evropskými orgány veřejné správy v různých zemích a odvětvích, díky které bude možné poskytovat elektronické veřejné služby na podporu provádění politik a činností Společenství, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodů rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů, ROZHODLY TAKTO: Článek 1 Předmět a cíl 1. Tímto rozhodnutím se na období let 2010–2015 zřizuje program pro řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy včetně orgánů a subjektů Společenství, který vytváří společná a sdílená řešení usnadňující interoperabilitu (dále jen „program ISA“). 2. Cílem programu ISA je podpořit spolupráci evropských orgánů veřejné správy usnadněním účinné a účelné elektronické interakce mezi těmito orgány v různých zemích a odvětvích, díky které bude možné poskytovat elektronické veřejné služby na podporu provádění politik a činností Společenství. Článek 2 Definice Pro účely tohoto rozhodnutí se: a) „interoperabilitou“ rozumí schopnost interakce různých nesourodých organizací, která přispěje k dosažení vzájemně prospěšných a společně dohodnutých cílů a zahrnuje sdílení informací a znalostí mezi organizacemi pomocí podnikových procesů, které tyto organizace podporují, a to prostřednictvím výměny údajů mezi systémy IKT těchto organizací; b) „řešeními“ rozumějí společné rámce, společné služby a obecně používané nástroje; c) „společnými rámci“ rozumějí strategie, specifikace, metodiky, obecné pokyny a obdobné přístupy a dokumenty; d) „společnými službami“ rozumějí provozní aplikace a infrastruktury obecné povahy, které vyhovují společným požadavkům uživatelů v různých oblastech politiky; e) „obecně použitelnými nástroji“ rozumějí referenční platformy, sdílené platformy a platformy pro spolupráci, společné složky a podobné základní prvky, které vyhovují společným požadavkům uživatelů v různých oblastech politiky; f) „akcemi“ rozumějí studie, projekty a doprovodná opatření; g) „doprovodnými opatřeními“ rozumějí strategická a informační opatření, opatření, která podporují řízení programu ISA a opatření související s výměnou zkušeností a výměnou a prosazováním osvědčených postupů. Článek 3 Činnosti Program ISA podporuje a prosazuje: a) zřízení a zlepšování společných rámců podporujících interoperabilitu mezi různými zeměmi a odvětvími; b) posouzení dopadů navrhovaných či přijatých právních předpisů Společenství z hlediska IKT, jakož i plánování provádění systémů IKT, které provádění takovýchto právních předpisů podporují; c) fungování a zlepšování stávajících společných služeb a tvorbu, industrializaci, fungování a zlepšování nových společných služeb; d) zlepšování stávajících obecně používaných nástrojů a tvorbu, poskytování a zlepšování nových obecně používaných nástrojů. Článek 4 Obecné zásady Akce, které jsou zahájeny nebo pokračují v rámci programu ISA, pokud možno vycházejí z těchto zásad: a) zásady technologické neutrality a přizpůsobivosti; b) zásady soukromí a ochrany osobních údajů; c) zásady bezpečnosti. Článek 5 Akce 1. Ve spolupráci s členskými státy a v souladu s prováděcími pravidly stanovenými v článku 8 provádí Společenství akce upřesněné v průběžném pracovním programu uvedeném v článku 9. Tyto akce provádí Komise. 2. Studie sestává z jediné fáze a je ukončena závěrečnou zprávou. 3. Projekt sestává pokud možno ze tří fází: a) počáteční fáze, během které je vymezena charta projektu; b) fáze provádění, na jejímž konci je sestavena zpráva o provádění, a c) provozní fáze, která začíná, když je řešení uvolněno k používání. Příslušné fáze projektu jsou vymezeny, když je akce zařazena do průběžného pracovního programu. 4. Provádění programu ISA je podporováno doprovodnými opatřeními. Článek 6 Charta projektu a zpráva o provádění 1. Charta projektu popisuje: a) rozsah, cíle a problém či příležitost včetně očekávaných příjemců a přínosů řešení a množstevní a kvalitativní ukazatele pro měření těchto přínosů; b) přístup včetně organizačních aspektů, např. fází, výstupů a postupných cílů a případně opatření, která usnadňují vícejazyčnou komunikaci; c) zúčastněné strany a uživatele a související správní struktury; d) podrobné informace o řešení včetně jeho soudržnosti s jinými řešeními a závislosti na těchto řešeních, rozpis očekávaných nákladů, harmonogram a požadavky, jakož i odhad celkových nákladů spojených s vlastnictvím včetně ročních nákladů na provoz, pokud takovéto náklady vzniknou; e) rysy; f) omezení včetně požadavků na bezpečnost a ochranu údajů. 2. Zpráva o provádění popisuje: a) rozsah, cíle a problém či příležitost měřené ve vztahu k chartě projektu; b) účinnost projektu včetně měření výsledků, vzniklých nákladů, aktuálního harmonogramu a požadavků ve vztahu k chartě projektu, analýzu očekávané návratnosti investic a celkové náklady spojené s vlastnictvím včetně ročních nákladů na provoz; c) organizační aspekty včetně vhodnosti použité správní struktury a ve vhodných případech doporučení ohledně správní struktury po provedení projektu; d) ve vhodných případech návrh plánu pro uvedení řešení do provozní fáze, jakož i ukazatele úrovně služeb; e) konečného uživatele a dostupný technický podpůrný materiál. Článek 7 Řešení 1. Společné rámce jsou tvořeny a udržovány prostřednictvím studií. Studie slouží také jako prostředek k podpoře posouzení dopadů navrhovaných či přijatých právních předpisů Společenství z hlediska IKT a plánování provádění řešení, které provádění takovýchto právních předpisů podpoří. 2. Obecně použitelné nástroje jsou tvořeny a udržovány prostřednictvím projektů. Obdobně projekty slouží k zřizování, industrializaci, provozu a udržování společných služeb. Článek 8 Prováděcí pravidla 1. Při provádění programu ISA je patřičně zohledněna evropská strategie pro interoperabilitu a evropský rámec interoperability. 2. Podporuje se účast co nejvyššího počtu členských států na studiích nebo projektech. 3. Tvorba či zlepšování společných řešení pokud možno vychází ze sdílených zkušeností a řešení a také z výměny a prosazování osvědčených postupů nebo při tvorbě, zlepšování či provozu ke sdílení, výměně a prosazování dochází. 4. Aby se zabránilo zdvojování a urychlila tvorba řešení, jsou ve vhodných případech zohledněny výsledky, jichž bylo dosaženo v rámci jiných souvisejících iniciativ Společenství a členských států. Aby se co nejvíce zvýšila součinnost akcí a aby se zaručilo, že se různé snahy navzájem doplňují a spojují, jsou akce ve vhodných případech koordinovány s ostatními souvisejícími iniciativami Společenství. 5. Zahájení akce, definice jejích fází a vypracování charty projektu a zpráv o provádění provádí a kontroluje Komise v rámci provádění průběžného pracovního programu zřízeného v souladu s článkem 9. Článek 9 Průběžný pracovní program 1. Komise zřizuje průběžný pracovní program pro provádění akcí, který se vztahuje na celou dobu trvání tohoto rozhodnutí. 2. Komise schvaluje průběžný pracovní program a alespoň jednou ročně všechny úpravy tohoto programu. 3. Aniž je dotčen čl. 10 odst. 4, použije se ke schválení průběžného pracovního programu a veškerých jeho změn Komisí postup uvedený v čl. 12 odst. 2. 4. Průběžný pracovní program u každé akce pokud možno zahrnuje: a) popis rozsahu, cílů, problému či příležitosti, očekávaných příjemců a přínosů a organizačního a technického přístupu; b) rozpis očekávaných nákladů a ve vhodných případech postupné cíle, jichž má být dosaženo. 5. Projekt může být do průběžného pracovního programu zahrnut v jakékoli fázi. Článek 10 Rozpočtová ustanovení 1. Prostředky se uvolňují na základě dosažení těchto konkrétních postupných cílů: a) při zahájení studie, doprovodného opatření nebo v počáteční fázi projektu je postupným cílem zahrnutí projektu do průběžného pracovního programu; b) při zahájení fáze provádění projektu je postupným cílem charta projektu; c) při zahájení následné provozní fáze projektu je postupným cílem zpráva o provádění. 2. Postupné cíle, jichž má být dosaženo ve fázi provádění a v provozní fázi, pokud k takové fázi dojde, jsou definovány v průběžném pracovním programu. 3. Je-li projekt zahrnut do průběžného pracovního programu v prováděcí či provozní fázi, uvolní se prostředky při zahrnutí do průběžného pracovního programu. 4. Změny průběžného pracovního programu týkající se rozpočtových přídělů přesahujících 400 000 milionů EUR se přijímají postupem podle čl. 12 odst. 2. 5. Program ISA se provádí na základě pravidel pro veřejné zakázky. Článek 11 Finanční příspěvek Společenství 1. Vytvoření a zlepšování společných rámců a obecně používaných nástrojů je plně financováno prostřednictvím programu ISA. Používání takovýchto rámců a nástrojů je financováno uživateli. 2. Vytvoření, industrializace a zlepšování společných služeb je plně financováno prostřednictvím programu ISA. Provoz takovýchto služeb je plně financován prostřednictvím programu ISA tehdy, slouží-li jejich využívání zájmům Společenství. V jiných případech je využívání služeb včetně jejich decentralizovaného provozu financováno uživateli. 3. Doprovodná opatření jsou plně financována prostřednictvím programu ISA. Článek 12 Výbor 1. Komisi je nápomocen výbor pro přeshraniční interoperabilitu (dále jen „výbor CIO“) složený ze zástupců členských států, kterému předsedá Komise. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se řídící postup stanovený v článku 4 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ve znění rozhodnutí Rady č. 2006/512/ES ze dne 17. července 2006 v souladu s čl. 7 odst. 3 a článkem 8 uvedeného rozhodnutí. 3. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce. 4. Výbor CIO přijme svůj jednací řád. Článek 13 Monitorování a hodnocení 1. Komise provádění programu ISA pravidelně monitoruje. Zkoumá možnosti součinnosti s doplňujícími programy Společenství. Komise každoročně předkládá výboru CIO zprávu o provádění programu ISA. 2. Řešení jsou každé dva roky podrobena přezkumu. 3. Program ISA je podroben průběžnému a závěrečnému hodnocení a výsledky těchto hodnocení budou nejpozději do 31. prosince 2012 u průběžného hodnocení a do 31. prosince 2015 u hodnocení závěrečného sděleny Evropskému parlamentu a Radě. Tato hodnocení se zaměří např. na případnost, účinnost, úspornost, účelnost, udržitelnost a soudržnost akcí v rámci programu ISA a posoudí výsledky akcí ve vztahu k cíli programu ISA a průběžného pracovního programu. Závěrečné hodnocení navíc posoudí, do jaké míry program ISA splnil svůj cíl. Hodnocení rovněž posoudí přínos akcí pro Společenství z hlediska rozvoje společných politik, vymezí oblasti pro možná zlepšení a ověří součinnost s ostatními iniciativami Společenství v oblasti interoperability mezi jednotlivými státy a odvětvími. Článek 14 Mezinárodní spolupráce 1. V rámci příslušných dohod se Společenstvím se programu ISA mohou účastnit země Evropského hospodářského prostoru a kandidátské země. 2. Rovněž je podporována spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi či subjekty, zejména v rámci evropsko-středomořského partnerství a ve vztahu k sousedním zemím, především zemím západní části Balkánského poloostrova. Související náklady se nehradí z programu ISA. Článek 15 Iniciativy, které neprovádí Společenství Aniž jsou dotčeny ostatní politiky Společenství, mohou být řešení vytvořená či provozovaná v rámci programu ISA používána také v rámci jiných iniciativ než iniciativ Společenství, pokud přitom nevzniknou náklady, které bude třeba uhradit z rozpočtu Společenství, a nebude oslaben hlavní cíl Společenství v souvislosti s daným řešením. Článek 16 Finanční ustanovení 1. Finanční krytí pro provádění akce Společenství podle tohoto rozhodnutí na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2015 se stanoví na 164,1 milionů EUR, z čehož je 103,5 milionů EUR určeno na období do 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013. Částka na období po 31. prosinci 2013 se považuje za potvrzenou, je-li pro tuto fázi v souladu s finančním rámcem platným pro období počínající rokem 2014. 2. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce. Článek 17 Vstup v platnost Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se ode dne 1. ledna 2010 do dne 31. prosince 2015. Ve Štrasburku dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA). 2. RÁMEC ABM / ABB Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: Informační a komunikační technologie – operační program spadající pod hlavu 26 „administrativa Komise“ Činnost: 26 03 Interoperabilní poskytování celoevropských služeb elektronické správy orgánům veřejné správy, podnikům a občanům 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů: 26 03 01 01 Řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA)[12] 26 01 04 01 Řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy – výdaje na správu a řízení (ISA) 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Období používání: 1. leden 2010–31. prosinec 2015 Z rozpočtu Společenství lze po 31. prosinci 2015 hradit částky, které byly vyčleněny během období používání. 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 26030101 | Nepov. | Rozl.[13] | ANO | ANO | ANO | 1A | 26010401 | Nepov. | Nerozl.[14] | NE | ANO | ANO | 1A | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | Oddíl č. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a násl. | Celkem | Provozní výdaje[15] | Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | 23,00 | 25,20 | 26,00 | 26,10 | 28,50 | 30,50 | 159,3 | Položky plateb (PP) | b | 5,75 | 23,55 | 25,40 | 26,00 | 26,73 | 51,87 | 159,3 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[16] | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 23,80 | 26,00 | 26,80 | 26,90 | 29,30 | 31,30 | 164,1 | Položky plateb | b+c | 6,55 | 24,35 | 26,20 | 26,80 | 27,53 | 52,67 | 164,1 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[17] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 13,097 | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 | Celkové orientační finanční náklady zásahu | PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 25,986 | 28,240 | 29,040 | 29,140 | 31,540 | 33,540 | 177,488 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 8,736 | 26,590 | 28,440 | 29,040 | 29,765 | 54,915 | 177,488 | Nárůst rozpočtu v průběhu let odráží provozní náklady na rozšiřující se portfolio společných služeb a obecně používaných nástrojů, které jsou poskytovány útvarům Komise a členským státům pro účely provádění interoperabilních přeshraničních informačních systémů. Spoluúčast Nepoužije se. 4.1.2. Soulad s finančním plánem ( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. Částka na období po 31. prosinci 2013 se považuje za potvrzenou, je-li pro tuto fázi v souladu s finančním rámcem platným pro období počínající rokem 2014. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[18] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů ( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy. 4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1. Roční potřeba | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Celkový objem lidských zdrojů | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Program ISA bude muset uspokojit potřeby společných rámců, povědomí o dopadech právních předpisů Společenství z hlediska IKT, společných služeb a opětovně použitelných obecně používaných nástrojů. Jak je uvedeno v důvodové zprávě, byly tyto potřeby určeny při výměně názorů se zástupci různých odvětví a členských států, při předběžném hodnocení a při formálních konzultacích. Hlavními příjemci činností zahájených v rámci programu jsou evropské orgány veřejné správy. Podniky a občané budou mít z programu převážně nepřímý prospěch. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Veškeré oblasti činnosti, na které se program ISA vztahuje, spadají pod sdílenou odpovědnost členských států a Společenství. Z toho důvodu dojde k zásahu na základě programu ISA pouze tehdy, lze-li prokázat přidanou hodnotu na evropské úrovni, jak je uvedeno v důvodové zprávě. Řídící výbor programu ISA zaručí, že je program provázaný s činnostmi na úrovni členských států a že tyto činnosti doplňuje. Na úrovni Společenství zaručí koordinace jednotlivých služeb soulad činností v různých odvětvích a soulad s programem na podporu politiky informačních a komunikačních technologií rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, aby se co nejvíce prohloubila provázanost a součinnost. Díky těsné spolupráci a koordinaci s členskými státy a odvětvími bude program moci neustále posuzovat skutečné potřeby, přiměřenost činností a dodržování zásady subsidiarity. Jak je uvedeno v důvodové zprávě, program ISA dodá zásahu Společenství především finanční a ekonomickou hodnotu a přispěje k posílení a provádění politik a právních předpisů Společenství, přičemž díky koordinaci různých odvětví a členských států dosáhne značné součinnosti. Jak je rovněž uvedeno v důvodové zprávě, je zaručena provázanost a komplementarita s programem na podporu politiky informačních a komunikačních technologií rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, a očekává se, že provázanost a komplementarita budou zdrojem součinnosti. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Celkovým cílem programu ISA je usnadnit účinnou a účelnou elektronickou interakci mezi evropskými orgány veřejné správy v různých zemích a odvětvích, díky které bude možné poskytovat elektronické veřejné služby na podporu provádění politik a činností Společenství. Jako takový cíl programu v podstatě souvisí se všemi politikami Společenství a přispívá k jejich provádění. Konkrétně podporuje jednotný trh tím, že pomáhá zabránit vzniku elektronických překážek a zároveň podporuje zásady a potřeby obsažené v lisabonské strategii. Více podrobností o očekávaných výsledcích a ukazatelích je uvedeno ve shrnutí předběžného hodnocení. 5.4. Způsob provádění (orientační) ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury ( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ( Sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém V souladu se zásadou řádného finančního řízení a se správními postupy Komise je stanoveno pravidelné monitorování provádění programu. V rámci monitorování jsou řídícímu výboru podávány roční zprávy o pokroku při provádění podporovaných činností. K monitorování jednotlivých projektů jsou požadovány podrobné charty projektů a zprávy o provádění, na jejichž základě budou měřeny výsledky. Prostředky se uvolňují na základě dosažení těchto postupných cílů. Kromě toho jsou řešení každé dva roky podrobena přezkumu. Za použití programových ukazatelů uvedených ve shrnutí předběžného hodnocení bude pravidelně měřen pokrok programu ve vztahu k cílům a výsledkům. 6.2. Hodnocení 6.2.1. Předběžné hodnocení (ex-ante) Bylo provedeno předběžné hodnocení, aby se formálně ověřilo, zda zásah vychází z ucelené strategie, která odpovídá potřebám, problémům a otázkám, které má řešit. Hodnocení rovněž pomohlo zaručit, že zásah doplňuje ostatní zásahy a je s nimi provázán a že jsou do provádění programu začleněny nezbytné systémy monitorování a hodnocení, aby se usnadnilo průběžné a závěrečné hodnocení. Vysvětluje, proč se Komise rozhodla pro program, jehož povaha je popsána v návrhu, a popisuje očekávanou přidanou hodnotu a dopady. Na závěr předběžné hodnocení odhaduje objem požadovaných finančních a lidských zdrojů a stanoví základní logický rámec, který je mimo jiné tvořen výsledky a ukazateli. Výsledky předběžného hodnocení byly plně začleněny do návrhu, a to rovněž v souladu s výsledky konzultací. Úplná zpráva je k dispozici na internetové adrese http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706 a shrnutí je přiloženo k finančnímu výkazu. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o hodnocení provádění programu IDABC[19] uzavírá, že závěry průběžného hodnocení jsou převážně příznivé, a zároveň zdůrazňuje několik nedostatků a doporučuje, aby byly tyto nedostatky při provádění programu IDABC zváženy. Jsou zohledněna všechna doporučení, která by mohla mít význam pro program ISA. Úplná zpráva o průběžném hodnocení programu IDABC je k dispozici na internetové adrese http://ec.europa.eu/idabc/en/document/5707/3. 6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Program ISA bude podroben průběžnému a závěrečnému hodnocení a výsledky těchto hodnocení budou nejpozději do 31. prosince 2012 u průběžného hodnocení a do 31. prosince 2015 u hodnocení závěrečného sděleny Evropskému parlamentu a Radě. Průběžné a závěrečné hodnocení rámcového programu a nezbytné rozpočtové příděly se zahrnou do pracovního programu ISA. 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Je stanoven vysoký počet finančních a správních kontrolních mechanismů. Program bude prováděn prostřednictvím veřejné zakázky v souladu s pravidly a postupy vymezenými ve finančním nařízení. Uplatňují se v rámci celého procesu a zahrnují: - zřízení pracovního programu na základě stanoviska řídícího výboru, s postupnými cíli pro uvolnění prostředků, čímž je zaručena možnost kontroly výsledků a nákladů; - odpovídající přípravu specifikací výběrového řízení, která zaručí, že je možné kontrolovat dosažení požadovaných výsledků a vzniklé náklady; - kvalitativní a finanční analýzu nabídek; - zapojení útvarů Komise do celého procesu; - ověření výsledků a přezkum faktur před platbou, a to na několika úrovních; - vnitřní audit. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti[20] Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Akce 1. | Vytvoření a zlepšování společných rámců | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[23] (XX 01 01) | A*/AD | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | B*, C*/AST | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | Zaměstnanci financovaní[24] podle čl. XX 01 02 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | Ostatní zaměstnanci[25] financovaní podle čl. XX 01 04/05 | CELKEM | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | Potřeby lidských a administrativních zdrojů budou pokryty z přídělů poskytnutých řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly. Příděl pracovních míst na období let 2014–2015 by měl zohledňovat možné přesuny pracovních míst mezi službami na základě dalšího finančního rámce. 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce - Pracovní místa na úrovni AD jsou vyčleněna na skutečné řízení programu: přípravu pracovního programu, správu rozpočtu, řízení veřejných nabídkových řízení spojených s prováděním programu, řízení smluv spojených s prováděním programu, navazujících projektů a studií, styky s útvary Komise a odborníky členských států, organizace setkání odborníků, seminářů a konferencí. Zahrnut je také vedoucí oddělení, právní poradce programu a sekretariát řídícího výboru. - Pracovní místa na úrovni AST poskytují podporu v těchto oblastech: - úkoly sekretariátu, organizace misí (2 osoby) - správa rozpočtu, výzvy k předkládání nabídek, smlouvy a platby faktur (2 osoby) - šíření informací a komunikace (2 osoby) - logistika: organizace setkání a seminářů, zvaní odborníků, náhrada výdajů odborníků, správa dokumentů (1 osoba) - Přidělení národní odborníci podporují skutečné řízení programu a doplňují pracovní místa na úrovni AD především v oblastech, které se týkají koordinace členských států, navazujících projektů a studií a organizace setkání odborníků, seminářů a konferencí. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) ( Pracovní místa, jež jsou v současnosti vyčleněna na řízení programu a mají být nahrazena nebo má být zvýšen jejich počet (20 včetně tří přidělených národních odborníků, kteří mají v současnosti smlouvy, které vyprší na konci roku 2009) ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku Poznámka : Vzhledem k součinnosti mezi útvary a službami/rozvojovými útvary programů IDAB/ISA v rámci GŘ pro informatiku se odhaduje, že 4 až 6 pracovních míst, která jsou v předběžném hodnocení plánována pro vytvoření/provoz služeb a tvorbu nástrojů, nebude zapotřebí. 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | - interní (intra muros) (smlouvy na služby)[27] | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 | - externí (extra muros) | 2 Setkání skupin odborníků, informace a komunikace | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 | Technická a administrativní pomoc celkem | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0,152 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci | Počet pracovních míst, jak je uveden v bodě 8.2.1., vynásoben částkou 117 000 EUR na jedno pracovní místo | Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 | Počet pracovních míst, jak je uveden v bodě 8.2.1., vynásoben částkou 50 578 EUR na jednoho přiděleného národního odborníka | 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 | XX 01 02 11 02 – Setkání a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[28] | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 - Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 | Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky | 700 EUR na jednu služební cestu, 5 služebních cest ročně pro pracovníky AD/přidělené národní odborníků (návštěvy členských států, šíření výsledků seminářů a konferencí) | Shrnutí předběžného hodnocení (Úplná zpráva je k dispozici na internetové adrese http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706) 1. METODIKA Předběžné hodnocení je proces, který podporuje přípravu návrhů nových či obnovených zásahů Společenství. Jeho cílem je shromáždit informace a provést analýzy, které pomáhají vymezit cíle a zaručit, že lze těchto cílů dosáhnout, že jsou použité nástroje hospodárné a že bude později možné provést spolehlivé hodnocení. Předběžné hodnocení se zabývá požadavky článku 27 finančního nařízení[29], jak je stanoveno v článku 21 nařízení Komise o provádění finančního nařízení[30]. Předběžné hodnocení bylo provedeno externími poradci a vychází ze sekundárního výzkumu, rozhovorů a dvou malých průzkumů ve členských státech a mezi pracovníky programu IDABC a ze seminářů/pracovních setkání. 2. ANALÝZA PROBLÉMů A POSOUZENÍ POTřEB Celoevropský rozměr elektronické správy a koncepce interoperability Členské státy v rostoucí míře využívají k poskytování služeb informační a komunikační technologie, aby zvýšily účinnost a účelnost služeb. Ačkoli míra využívání takovýchto elektronických služeb na úrovni členských států roste, na úrovni celoevropské zůstává nízká. Interoperabilita je však zcela nezbytná v případech, kdy členské státy potřebují provádět přeshraniční interakce na podporu takovýchto služeb či na podporu provádění právních předpisů EU. Obecné politické zásady, které tvoří základ nového veřejného zásahu Evropské strategie a politiky již určily a vstřebaly potřebu vyšší interoperability a účinnějšího a účelnějšího poskytování služeb. Nová akce Společenství by měla vycházet ze zásad, které tvoří jádro takovýchto politik a strategií (např. posílení jednotného trhu a lisabonské strategie). Faktory, které brání interoperabilitě elektronické správy v různých zemích a odvětvích Celoevropský rozměr elektronické správy je omezován řadou různých faktorů, z nichž některé se týkají institucionálních, kulturních, právních a politických rozdílů mezi členskými státy, jiné neexistence celoevropského přístupu ke společným otázkám. Vymezení cílových skupin a důležitých subjektů Navazující akce by se měla soustředit na prvořadé příjemce, tj. na evropské správní orgány, které prostřednictvím interoperability zvýší svoji účinnost a účelnost, neboť se zlepší jejich interakce s jinými správními orgány, tedy s jinými členskými státy a odvětvími ES, při řešení celoevropských otázek. Pro podniky a občany bude akce prospěšná nepřímo. Posouzení potřeb společné akce Některými potřebami se již zabývaly a zabývají minulé a probíhající programy ES včetně programů IDA a IDABC, díky čemuž vznikají obecné zásady a rámce jakož i nástroje, služby a infrastruktury. Další akce by měla vycházet z těchto snah. Potřeba obnovených akcí Společenství má dva aspekty: - kontinuitu a udržitelnost vyvinutých řešení a - reakci na vyvíjející se či nové potřeby vyjádřené členskými státy a/nebo odvětvími. V současnosti je třeba: - zaručit funkci koordinace - zvýšit povědomí - posílit dialog se zúčastněnými subjekty z výrobního odvětví - konsolidovat a znovu používat stávající nástroje, služby a infrastruktury - určit dopady právních předpisů ES z hlediska IKT - zabezpečit výměnu údajů a informací a také systémy - vytvořit společné rámce, obecné pokyny a specifikace. 3. PřIDANÁ HODNOTA ÚčASTI SPOLEčENSTVÍ Ačkoli poskytování veřejných služeb občanům a podnikům na vnitrostátní úrovni spadá pod právní pravomoc členských států, reakce na průzkum, které byly zaslány členům řídícího výboru programu IDABC, se shodují na přidané hodnotě zásahu Společenství. Na základě srovnávací analýzy při posuzování potřebnosti akce Společenství vyplývají z hodnocení mimo jiné tyto závěry: - Bez zásahu Evropského společenství by bylo obtížné dosáhnout celoevropské organizační interoperability. - Technické infrastrukturní služby zřízené v rámci minulých a současných programů by bez zásahu Společenství nemohly existovat, a v takovém případě by členské státy a odvětví musely hledat individuální řešení. - Bez zásahu Společenství by nebyla vyvinuta společná řešení, která by mohla být sdílena správními orgány v různých členských státech. - Členské státy by vlastními silami jen obtížně a nákladným způsobem dosáhly koordinace na evropské úrovni. 4. CÍL SPOLEčENSTVÍ A OčEKÁVANÉ VÝSLEDKY Na základě cílů, které Komise a členské státy určily při počátečních diskusích, je vymezeno šest cílů Společenství, jeden je pracovní a pět provozních: - vyvinout evropskou politiku v oblasti interoperability; - zvýšit ohled na rozměr IKT právních předpisů EU; - podpořit využívání společných rámců; - zvýšit míru využívání společných služeb; - zvýšit míru využívání opětovně použitelných obecně používaných nástrojů; - stanovit doprovodná opatření na podporu celkové akce. Pro každý z těchto obecných cílů jsou v předběžném hodnocení vymezeny specifické cíle, očekávané výsledky a související ukazatele. Výstup programu lze zjednodušeně uspořádat tímto způsobem: Cíle (činnosti) | Očekávané výsledky | Ukazatele[31] | Vytvoření a zlepšování společných rámců | ucelený soubor rámců, které vytvářejí prostředí, v němž mohou členské státy a odvětví diskutovat o interoperabilitě mezi státy a odvětvími hladší provádění celoevropských služeb elektronické správy | počet společných specifikací, obecných pokynů, metodik, strategií atd. průzkumy (členské státy a odvětví) úplnost význam použití vnitrostátní a mezinárodní odkazy | Posouzení dopadů právních předpisů ES z hlediska IKT | hladší provádění právních předpisů ES na základě zohlednění rozměru IKT ve fázi koncipování určení potřebnosti služeb a nástrojů, které podporují včasné provádění právních předpisů pochopení rozměrů IKT v rámci politik EU hladší provádění celoevropských služeb elektronické správy | počet určených příslušných legislativních aktů počet úspěšných kontrol mezi odvětvími a programem počet určených nových požadovaných řešení počet provedených řešení průzkumy (členské státy a odvětví) povědomí úplnost význam použití včasnost | Zřízení, zlepšování a provoz společných služeb | dostupnost souboru společných služeb, které vyhovují potřebám odvětví a členských států profesionální poskytování provázaného portfolia služeb hladší provádění celoevropských služeb elektronické správy | měřítko kvality společných služeb počet známých uživatelů společných služeb průzkumy (členské státy a odvětví) úplnost význam použití přiměřenost ukazatele specifické pro jednotlivé projekty (budou určeny) | Vytvoření a zlepšování opětovně použitelných obecně používaných nástrojů | dostupnost souboru nástrojů, které vyhovují potřebám odvětví a členských států profesionální poskytování provázaného portfolia nástrojů hladší provádění celoevropských služeb elektronické správy | měřítko kvality obecně používaných nástrojů počet známých uživatelů obecně používaných nástrojů průzkumy (členské státy a odvětví) úplnost význam použití přiměřenost ukazatele specifické pro jednotlivé projekty (budou určeny) | Provádění doprovodných opatření | Organizace výměny informací a sdílení osvědčených postupů | zvýšené povědomí o osvědčených postupech opětovné využívání osvědčených postupů | počet uživatelů platforem počet a velikost komunit skutečné opětovné využívání, sdílení a spolupráce (úspěšné případy) průzkumy (členské státy a odvětví) užitečnost platforem pro vyhledávání informací sdílení zkušeností zahájení spolupráce | Zlepšení koordinace | vyšší součinnost a méně zdvojování činností více harmonické a provázanější přístupy společné porozumění ze strany zúčastněných subjektů více spolupráce mezi státy a odvětvími při koncipování systémů | úspěšné případy průzkumy (členské státy a odvětví) Zajišťuje program účinnou koordinaci a spolupráci členských států a odvětví? | Zvýšení viditelnosti společných služeb a opětovně použitelných obecně používaných nástrojů | zvýšené povědomí případných uživatelů (členských států a odvětví) o společných službách při koncipování celoevropských služeb elektronické správy zohlednění společných služeb a nástrojů | počet kontaktů s programem z podnětu generálních ředitelství počet celoevropských služeb elektronické správy, které využívají společné služby a nástroje | Strategické a podpůrné činnosti | zlepšení programu | zprávy o hodnocení | 5. PROVÁDěCÍ MECHANISMY, NÁSTROJE PRO PROVÁDěNÍ AKCE Aby bylo dosaženo výše uvedených cílů, měla by akce využívat různé typy prováděcích mechanismů, nástrojů a činností. Tyto nástroje by se neměly lišit od nástrojů programu IDABC. 6. DOSTUPNÉ POLITICKÉ MOžNOSTI A SOUDRžNOST AKCE V předběžném hodnocení byly posouzeny tři možnosti. Jedna možnost předpokládala, že by činnosti byly převedeny na regulační agenturu. Jelikož by s touto možností byly spojeny příliš vysoké režijní náklady a nemohla by být provedena včas, aby byla funkční do konce roku 2009, nebylo možné tuto možnost doporučit. Další možností by bylo začlenit program do programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, což by mohlo umožnit určitou soudržnost a případně také provázanost jednotlivých činností. Navzdory společným rysům však existují závažné rozdíly mezi cíli, zaměřením, umístěním akcí v rozvojovém/výrobním řetězci, harmonogramy a mechanismy financování. Výhody této možnosti by jednoznačně byly převáženy nevýhodami. Z těchto důvodů dochází předběžné hodnocení k závěru, že by dva programy neměly být spojeny, a doporučuje držet se počáteční možnosti, tedy vytvoření samostatného programu. Při koncipování programu by však bylo nutné těsně spolupracovat na provozní i strategické úrovni, aby se zaručilo povědomí a koordinace, a to především mezi navazujícím programem a programem na podporu politiky informačních a komunikačních technologií rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, s nímž by měla být navázána spolupráce také při zřizování pracovních skupin. 7. OBJEM POLOžEK Jsou vypracovány dva návrhy rozpočtu navazujícího programu. „Horší“ možnost by vyžadovala rozpočet ve výši 159 milionů EUR, „lepší“ možnost by vyžadovala rozpočet ve výši 220 milionů EUR, částky jsou rozděleny podle cílů: Cíle | v milionech EUR horší možnost | v milionech EUR lepší možnost | 1. Vyvinutí evropské politiky v oblasti interoperability | 3 | 6 | 2. Zvýšený ohled na aspekty právních předpisů EU týkající se IKT | 6 | 12 | 3. Podpora využívání společných rámců | 9 | 12 | 4. Zvýšení míry využívání společných služeb | 99 | 124 | 5. Zvýšení míry využívání opětovně použitelných obecně používaných nástrojů | 18 | 30 | 6. Doprovodná opatření | 24 | 36 | Celkem | 159 | 220 | Podle odhadu bude pro navazující program potřeba v přepočtu na plnou pracovní dobu alespoň 25 pracovníků, v případě lepší možnosti 32 pracovníků. 8. ZÁVěR Ačkoli předcházející programy tvorbou řešení v oblasti informačních technologií výrazně přispěly k rozšíření, prohloubení a lepšímu fungování jednotného trhu a k účinnější a účelnější spolupráci evropských orgánů veřejné správy, je zásah Společenství přesto potřebný, aby se zaručila kontinuita a udržitelnost probíhajících akcí a také odpovědi na vyvíjející se či nové potřeby členských států a odvětví. Cíle by měly spočívat: - ve vývoji evropské politiky v oblasti interoperability - ve zvýšení ohledu na aspekty právních předpisů EU týkající se IKT - v podpoře využívání společných rámců - ve zvýšení míry využívání společných služeb - ve zvýšení míry využívání opětovně použitelných obecně používaných nástrojů. S ohledem na činnost a prováděcí mechanismy nutné k dosažení cílů by nejvhodnější politickou možností byla možnost počáteční, tedy navazující program. Rozpočet pro „horší“ možnost činí 159 milionů EUR a pro možnost „lepší“ 220 milionů EUR. K provedení „horší“ možnosti je třeba 25 pracovníků, k provedení možnosti „lepší“ 32 pracovníků. [1] Úř. věst. L 144, 30.4.2004, ve znění oprav v Úř. věst L 181, 18.5.2004, s. 25. [2] Úř. věst. L 203, 3.8.1999, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 885/2004 (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 1). Úř. věst. L 203, 3.8.1999, s. 9. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 885/2004. [3] Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15. [4] [5] [6] [7] Úř. věst. L 144, 30.4.2004, ve znění oprav v Úř. věst L 181, 18.5.2004, s. 25. [8] Úř. věst. L 203, 3.8.1999, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 885/2004 (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 1). [9] Úř. věst. L 203, 3.8.1999, s. 9. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 885/2004. [10] Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15. [11] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 1). [12] Tento nový rozpočtový bod nahradí současnou rozpočtovou linii 26 03 01 01 „Celoevropské služby elektronické správy pro orgány veřejné správy, podniky a občany (IDABC)“ Dokončení akcí IDABC bude zahrnuto do bodu 26 03 01 02 „Dokončení …“. [13] Rozlišené položky, dále jen „RP”. [14] Nerozlišené položky, dále jen „NP“. [15] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [16] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [17] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [18] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [19] KOM(2006) 610 v konečném znění, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2006:0611:FIN:EN:HTML [20] Ve srovnání s „horšími“ a „lepšími“ možnostmi uvedenými v předběžném hodnocení se pro účely tohoto rozpisu „lepší“ možností rozumějí činnosti, které členské státy považují za nejužitečnější, a „horšími“ možnostmi ostatní činnosti (které členské státy stále považují za užitečné). [21] Jak je popsán v bodě 5.3. [22] Navýšení rozpočtu od roku 2014 je způsobeno zahájením provozu nových služeb, které budou vyvinuty v prvních letech programu. [23] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [24] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [25] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [26] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [27] Interní technická pomoc (s vysoce specifickými technickými dovednostmi), poskytování pomoci pracovníkům Komise při ověřování kvality služeb poskytovaných dodavateli a/nebo při přípravě technicky složitých dokumentů. [28] Do bodu 8.2.4.1. jsou zahrnuta 2 setkání výboru za rok (2*15 000 EUR). [29] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1, v nejnovějším znění. [30] Úř. věst. L 357, 21.12. 2002, s. 1, v nejnovějším znění. [31] Ukazatele u některých činností, např. koordinace a spolupráce, jsou nezbytně spíše „mírné“. Příčinou je skutečnost, že jejich přímé dopady či výsledky lze obtížně měřit, protože a) jsou svoji povahou spíše ovlivňující než přímé akce, b) lze je tudíž jen obtížně oddělit od kontextuálních faktorů, a proto je obtížné určit přímé příčinné vztahy, c) dopad na konečné příjemce zpravidla závisí na tom, jak řešení následně provedou členské státy a odvětví.