EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 22.11.2018 COM(2018) 771 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANCE, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU, VÝBORU REGIONŮ A EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANCE Investiční plán pro Evropu: hodnocení a další kroky



1. Evropská iniciativa k posílení investic Jednou z prvních priorit Junckerovy Komise bylo zajistit významné oživení hospodářství odstraněním investiční mezery v Evropské unii po finanční a hospodářské krizi (obrázek 1). Investice – veřejné i soukromé – jsou klíčovou hnací silou zaměstnanosti a růstu. Jedná se o prostředek ke směrování úspor do projektů a odvětví, jež mají klíčový význam pro naši budoucnost, jako je infrastruktura a bydlení, výzkum a vývoj, nové technologie a výrobní metody, vzdělávání a dovednosti. Tyto investice rovněž podporují modernizaci evropských průmyslových odvětví a společností v procesu transformace na stále více digitalizované a nízkouhlíkové hospodářství. Obrázek 1. Pokles a oživení míry investic Hospodářství celkem, % HDP V listopadu 2014 předložila Komise investiční plán pro Evropu – Junckerův plán – založený na novém a inovativním přístupu k investicím. S využitím omezeného objemu veřejných prostředků – rozpočtové záruky EU pro skupinu Evropské investiční banky – byly a i nadále budou mobilizovány značné soukromé a veřejné finanční prostředky určené na investice ve strategických odvětvích hospodářství EU. Evropský fond pro strategické investice, který je finančním základem investičního plánu, podnítil od listopadu 2018 dodatečné investice ve výši 360 miliard EUR, což značně přesahuje jeho původní cíl ve výši 315 miliard EUR. Doba trvání fondu byla prodloužena do konce roku 2020 s cílem dosáhnout do té doby dodatečných investic ve výši 500 miliard EUR. Tento velmi úspěšný model se nyní stává novým standardem pro investiční podporu EU v Evropě i mimo ni. Představuje podklad pro mobilizaci investic v Africe a zemích v sousedství EU v rámci plánu vnějších investic EU navrženého v září 2016, jakož i pro nový nástroj financování vnější činnosti na základě příštího víceletého finančního rámce. Mimo investiční rozměr spočívá úspěch Junckerova plánu ve struktuře sestávající ze tří pilířů, což zajišťuje komplexní a koordinovaná opatření na podporu investic. Kromě mobilizace investic vytvořil Junckerův plán seznam projektů a zaměřil se na opatření, která zajišťují, aby podnikatelské prostředí více podporovalo investice. Za tímto účelem spojila Komise své síly se skupinou Evropské investiční banky s cílem zřídit Evropské centrum pro investiční poradenství a Evropský portál investičních projektů. Centrum poskytuje předkladatelům projektů poradenství a technickou pomoc, zatímco portál představuje transparentní seznam projektů, do nichž lze investovat. Investiční plán se současně zaměřuje na řešení strukturálních překážek investic. To zahrnuje odstranění regulačních překážek, snížení administrativní zátěže, umožnění spravedlivé hospodářské soutěže a provedení strukturálních reforem, které jsou příznivé pro investiční prostředí. Nezbytné je úsilí na úrovni Unie, na vnitrostátní úrovni i na regionální úrovni. Komise předložila návrhy na prohloubení jednotného trhu, což je jedna z největších předností EU, v rámci evropského semestru zavedla jednoznačné zaměření investic a vytvořila Útvar na podporu strukturálních reforem s cílem pomoci členským státům při provádění reforem. Členské státy podnikají kroky k odstranění překážek investic. Na všech úrovních je však zapotřebí učinit ještě více. Investiční plán je součástí programu EU pro otevřené investice a obchod. EU je jedním z nejotevřenějších míst pro investice na světě. Řádné regulační rámce a spravedlivá hospodářská soutěž na vnitřním trhu EU lákají přímé zahraniční investice, což má pro EU významné přínosy z hlediska vytváření pracovních příležitostí a růstu. Komise má současně na paměti rizika, která mohou určité přímé zahraniční investice představovat pro bezpečnost nebo veřejný pořádek, a v září 2017 přijala návrh nařízení, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic do Evropské unie a pro spolupráci mezi členskými státy a Komisí v tomto ohledu. Komise spolunormotvůrce vyzývá, aby nařízení urychleně přijali. EU podporuje rovněž liberalizaci investic na celosvětové úrovni. Vede s partnery jednání o investicích s cílem poskytnout investorům na obou stranách předvídatelný a dlouhodobý přístup na trhy na jedné straně a chránit investory a jejich investice na straně druhé. EU se zapojila do jednání o investicích například s Kanadou, Singapurem, Vietnamem, Japonskem a Čínou. 2. Investiční plán pro Evropu přináší konkrétní výsledky Mobilizace soukromých investic ve veřejném zájmu Evropský fond pro strategické investice směřuje k dosažení cíle spočívajícího v uvolnění dodatečných investic ve výši nejméně 500 miliard EUR během pětiletého období (2015–2020). K listopadu 2018 schválila skupina Evropské investiční banky již 993 transakcí podpořených fondem s celkovou investiční hodnotou ve výši 360 miliard EUR, a to ve všech členských státech. Očekává se, že to přinese prospěch přibližně 850 000 malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací. Dvě třetiny z celkové částky ve výši 360 miliard EUR pocházejí ze soukromých zdrojů, což znamená, že Evropský fond pro strategické investice dosáhl rovněž svého cíle týkajícího se mobilizace soukromých investic. Fond plní také cíl týkající se doplňkovosti. Projekty, které obdrží z fondu rozpočtovou podporu, musí být dodatečné v tom smyslu, že se zabývají selháními trhu nebo nepříznivými investičními situacemi, a v tomtéž období by nebyly financovány vůbec, nebo by nebyly financovány ve stejném rozsahu. Vývoj objemu každoročně podepsaných operací skupiny Evropské investiční banky mezi roky 2014 a 2017 prokazuje, že zatímco celkový roční objem úvěrů je víceméně stálý, podíl zvláštních činností po zavedení fondu prudce vzrostl a z částky 4,6 miliardy EUR v roce 2014 vzrostl na 17,9 miliardy EUR v roce 2017. Kromě toho nařízení o „EFSI 2.0“, které prodloužilo dobu trvání Evropského fondu pro strategické investice do konce roku 2020, zavedlo podrobnější definici adicionality a větší transparentnost investičních rozhodnutí. Obrázek 2. Výsledky Evropského fondu pro strategické investice k listopadu 2018

Evropský fond pro strategické investice využily všechny členské státy. V současné době jsou mobilizované investice ve srovnání s hrubým domácím produktem nejvyšší v Řecku, Estonsku, Litvě, Portugalsku a Bulharsku. Zeměpisné rozdělení částek ukazuje, že investice mobilizované prostřednictvím Evropského fondu pro strategické investice do značné míry směřovaly do zemí nejvíce zasažených finanční krizí, což jsou ty, v nichž byl pokles investic nejvýznamnější. Příklady projektů podpořených Evropským fondem pro strategické investice Španělsko: částka ve výši 35 milionů EUR pro sociální podnik Ilunión na podporu osob se zdravotním postižením Evropská investiční banka podepsala se španělským sociálním podnikem Ilunion úvěr ve výši 35 milionů EUR. Ilunion, což je největší španělský soukromý zaměstnavatel osob se zdravotním postižením, vykonává více podnikatelských činností, včetně správy zařízení, služeb zdravotní péče, cestovního ruchu a volného času. Tento úvěr, podpořený Evropským fondem pro strategické investice, podpoří investiční plán společnosti do roku 2021, který zahrnuje vytvoření řady zařízení pro zlepšení kvality života osob se zdravotním postižením, ale také opatření v oblasti energetické účinnosti pro řetězec průmyslových prádelen v rámci skupiny a vytváření nových pracovních míst pro osoby se zdravotním postižením. Itálie: částka ve výši 29 milionů EUR na financování nové nemocnice v Trevisu Evropská investiční banka pomáhá financovat projekt, výstavbu a provoz nové nemocnice v Trevisu, malém městě a průmyslovém centru na severovýchodě Itálie. Jakožto hlavní nemocnice v provincii, která nabízí specializované služby, obsluhuje přibližně 1 milion osob. Projekt v Trevisu je vhodným příkladem toho, jak Evropský fond pro strategické investice podporuje investice se sociálním dopadem, které jsou určeny na inovativní řešení v oblasti výzkumu, zdraví, zaměstnanosti a sociálních služeb přinášejících prospěch místní komunitě. Bulharsko: částka ve výši 100 milionů EUR pro veterinární společnost Biovet je veterinární společnost s celosvětovou působností, která má ústředí v Sofii v Bulharsku. Evropská investiční banka poskytla úvěr ve výši 100 milionů EUR na financování zvýšení objemu výroby a kapacit v oblasti výzkumu a vývoje. Projekt zahrnuje zřízení dvou nových zařízení: fermentačního zařízení v Pešteře v jižním Bulharsku a nového závodu v Razgradu na severovýchodě Bulharska na výrobu vakcín pro zvířata. Projekt společnosti umožní rovněž provádět výzkum a vývoj v oblasti mikrobiologie a vývoj nových výrobků, jako jsou vakcíny a enzymy. Řecko: částka ve výši 150 milionů EUR na širokopásmovou síť Smlouva o úvěru ve výši 150 milionů EUR pomůže financovat plány společnosti Cosmote na zkvalitnění a rozšíření její mobilní širokopásmové sítě, čímž se značně zvyšuje výkonnost sítě z hlediska rychlosti, kapacity a pokrytí. Výkonnost sítě se zlepší ve venkovských a vzdálených oblastech Řecka. Francie: částka ve výši 15 milionů EUR pro solární energii k zhotovování inteligentních povrchů Evropská investiční banka poskytla úvěr ve výši 15 milionů EUR inovativní francouzské společnosti Sunpartner Technologies, která používá solární panely k zhotovení povrchů a stavebních materiálů, jež využívají solární energii. Jedním z hlavních produktů společnosti je téměř transparentní fotovoltaické sklo pro stmívatelná okna. K snížení potřeby klimatizace je možné upravit zbarvení na dálku pomocí chytrého telefonu. Společnost využije úvěr krytý Evropským fondem pro strategické investice k investování do výzkumu, vývoje a inovací a k zvýšení výroby. Investiční plán významně přispěl k zaměstnanosti a růstu. Oddělení Evropské investiční banky pro ekonomiku a Společné výzkumné středisko Komise odhadují, že Evropský fond pro strategické investice již podpořil více než 750 000 pracovních míst. Tento údaj se má do roku 2020 zvýšit na 1,4 milionu pracovních míst. Výpočty mimoto prokazují, že investiční plán již zvýšil hrubý domácí produkt EU o 0,6 % a do roku 2020 má hrubý domácí produkt EU zvýšit o 1,3 %. Kromě tohoto očekávaného pozitivního účinku z analýzy, kterou provedlo Společné výzkumné středisko Komise, vyplývá, že společný makroekonomický dopad úplného a včasného provedení reforem regulace, jež byly určeny v oblasti jednotného digitálního trhu, strategie pro jednotný trh, unie kapitálových trhů a energetické unie, mohou vést k dalšímu 1 milionu pracovních míst vytvořených do roku 2030 a dalšímu růstu hrubého domácího produktu EU o 1,5 % do roku 2030. Tato analýza je založena na očekávaném odstranění nebo snížení stávajících překážek pro investice legislativními návrhy, které Komise přijala jako součást těchto čtyř politických balíčků. Zvýšení kvality projektů a vytvoření stálého seznamu projektů Realizaci projektů napomáhají Evropské centrum pro investiční poradenství a Evropský portál investičních projektů. Centrum, jež je společnou iniciativou Komise a skupiny Evropské investiční banky, nabízí jediné přístupové místo k poradenským službám a službám technické pomoci. Vyřídilo již na 860 žádostí ze všech členských států. Mimoto podepsalo s vnitrostátními podpůrnými bankami a institucemi a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj více než dvacet dohod s cílem rozvíjet schopnost těchto institucí podporovat investiční plány a posílit poskytování pomoci v místě. Za tímto účelem byla v prosinci 2017 zveřejněna výzva k podávání návrhů. V reakci na výzvu již podalo žádost osm vnitrostátních podpůrných bank a institucí a několik dalších projevilo zájem o rozvoj svých kapacit v oblasti poradenství. V rámci centra je novou, zvláštní poradenskou platformou pro městské investice Urban Investment Advisory Support (URBIS), která zahájila činnost v listopadu 2017. Platforma URBIS má poskytovat poradenskou podporu městským orgánům s cílem usnadňovat, urychlovat a uvolňovat projekty, programy a platformy týkající se městských investic. K dnešnímu dni pochází 36 žádostí přidělených platformě URBIS ze sedmnácti členských států. Evropský portál investičních projektů je internetový portál EU pro propojování předkladatelů projektů s investory z celého světa. Portál již zveřejnil téměř 450 investičních projektů v různých odvětvích ze všech členských států. Podle průzkumu provedeného u předkladatelů projektů na portálu na jaře 2018 je investoři kontaktovali s ohledem na 80 % projektů. Portál podepsal rovněž s podobnými portály četné dohody o vzájemné spolupráci. Příklady z Evropského centra pro investiční poradenství K úkolům Evropského centra pro investiční poradenství patří podpora nemocnice s poliklinikou v Rijece (Chorvatsko) k vybudování moderního, integrovaného nemocničního komplexu. Centrum poskytuje poradenství rovněž při revitalizaci metropolitní oblasti Rotterdam-Haag (Nizozemsko). Spolu s vedením „Roadmap Next Economy“ pomáhá vypracovat investiční strategii k zajištění financování pro provedení plánu a k posouzení možnosti vytvoření investiční platformy. Přístav Leixões (Portugalsko) si vyžádal financování na zlepšení přístupnosti přístavu v rámci širšího investičního plánu, který přispívá k rozvoji Atlantického koridoru základní sítě v rámci transevropské dopravní sítě. Centrum pomohlo přístavním orgánům posoudit vyspělost projektu a jeho metodiku analýzy nákladů a přínosů s cílem splnit požadavky výzvy pro smíšené projekty v rámci Nástroje pro propojení Evropy. Fond InvestEU: posun investiční podpory na vyšší úroveň

V návaznosti na úspěch investičního plánu pro Evropu navrhla Komise jako součást víceletého finančního rámce EU na období 2021 až 2027 program InvestEU. Nový program bude sestávat z Fondu InvestEU, nástupce Evropského fondu pro strategické investice, Poradenského centra InvestEU a Portálu InvestEU. Program InvestEU spojí třináct stávajících finančních nástrojů řízených centrálně Komisí, což zajistí větší dostupnost podpory EU a vytvoří úspory z rozsahu. Fond InvestEU bude mobilizovat investice prostřednictvím záruky poskytnuté z rozpočtu Unie, která umožní partnerským finančním institucím Komise převzít větší riziko. Očekává se, že Fond InvestEU podnítí dodatečné investice ve výši nejméně 650 miliard EUR do odvětví v souladu s prioritami interní politiky Unie a se zaměřením se na dosažení výsledků v sociálně-ekonomické oblasti a v oblasti životního prostředí, včetně zmírňování změny klimatu. Portál InvestEU bude i nadále podporovat investory při vyhledávání investičních příležitostí v odvětví nebo v místě, o které mají zájem. Zajistí lepší propojení mezi projekty a možným financováním ze strany prováděcích partnerů InvestEU. Poradenské centrum InvestEU integruje třináct různých stávajících poradenských služeb EU v rámci jednotného kontaktního místa pro poskytování pomoci v oblasti rozvoje projektů. Poradenské centrum bude poskytovat technickou podporu a pomoc při přípravě, rozvoji, strukturování a provádění projektů, včetně budování kapacit. 3. Odstraňování překážek investic Třetí pilíř investičního plánu pro Evropu má zlepšit investiční prostředí určením a odstraněním překážek investic na všech institucionálních a správních úrovních, a to i pokud jde o byrokracii a regulační překážky. Komise se již zabývala a bude se i nadále zabývat regulačními a správními překážkami na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. Iniciativy na úrovni EU a strukturální reformy v členských státech se vzájemně doplňují, a proto musí i členské státy odstraňovat investiční překážky na vnitrostátní úrovni. 3.1 Iniciativy na úrovni EU Prohloubení jednotného trhu ve všech jeho rozměrech Komise dnes předložila první odpověď na žádost Evropské rady z března 2018 o posouzení současného stavu a zbývajících překážek a příležitostí pro plně funkční jednotný trh. Komise v uplynulých letech rovněž přijala opatření na odstranění regulačních překážek, které brání přeshraničnímu obchodu a investicím na jednotném trhu. Jednotný trh, jeden z největších úspěchů a kladů EU, pomáhá evropským podnikům vytvářet nové příležitosti a dosáhnout úspor z rozsahu a umožňuje lidem žít, studovat a pracovat tam, kde chtějí. V říjnu 2015 přijala Komise strategii pro jednotný trh, která klade obzvláštní důraz na podporu investic odstraněním zbývajících překážek a zajištěním větší předvídatelnosti regulace. V návaznosti na strategii pro jednotný trh obsahuje balíček o zadávání veřejných zakázek z roku 2017 různá opatření, která mají posílit rámec Evropské unie pro zadávání veřejných zakázek a podnítit strategičtější provádění stávajících pravidel. Klíčem ke stimulaci investic je spravedlivé, předvídatelné a transparentní zadávání zakázek. Strategie pro jednotný digitální trh, která byla zahájena v roce 2015, má za cíl odstranit překážky bránící digitální ekonomice v optimálním fungování a otevřít nové příležitosti pro inovace, růst a zaměstnanost. Od jejího zavedení bylo dosaženo významného pokroku. Řada nových iniciativ, jako je jednotný rámec EU pro elektronický obchod a zjednodušený přeshraniční režim DPH, poskytují evropským podnikům důležité nástroje k tomu, aby se staly konkurenceschopnějšími. Evropský kodex pro elektronické komunikace dále podporuje investice do širokopásmových sítí (včetně sítí 5G), a to omezením překážek pro provozovatele při společném investování a sdílení nákladů. EU rovněž zavedla nejvyšší standardy pro evropské občany, aby byli v digitální éře lépe propojeni a chráněni, a to i prostřednictvím zrušení poplatků za roaming a obecné směrnice o ochraně údajů. Kapitálové trhy Unie kapitálových trhů má velký potenciál pro posílení investic v EU, a to odstraněním překážek volného toku kapitálu přes evropské hranice, podporou hospodářské konvergence a rozšířením přístupu k důležitému tržnímu financování. To pomáhá financovat inovace a přispívá k vytváření pracovních příležitostí. Rozvinuté a likvidní kapitálové trhy podporují také mezinárodní úlohu eura, posilují hospodářskou a měnovou unii a zlepšují odolnost hospodářství EU ochranou občanů EU a podniků v eurozóně i mimo ni před ekonomickými šoky, které postihly jejich region. Komise již předložila několik návrhů základních prvků unie kapitálových trhů, jak oznámila v letech 2015 a 2017. Spolunormotvůrci z těchto legislativních návrhů dosud přijali pouze tři. Přijetí zbývajících návrhů je nyní naléhavou záležitostí. Konkrétní prioritou unie kapitálových trhů je rozvoj místních kapitálových trhů. Na evropské úrovni je kromě cílených opatření stanovených unií kapitálových trhů podpora a sledování rozvinutějších a likvidnějších kapitálových trhů zajištěna prostřednictvím programu na podporu strukturálních reforem resp. procesu evropského semestru. Místní kapitálové trhy dosahují pokroku rovněž v důsledku vnitrostátních a regionálních podnětů podporovaných Evropskou unií. Na regionální úrovni navázaly některé země přeshraniční spolupráci s cílem usnadnit kotování zahraničních společností a zahraniční investice, propojit tržní infrastruktury a dále harmonizovat regionální pravidla. Na vnitrostátní úrovni schválila řada členských států vnitrostátní strategie pro kapitálové trhy, přijala opatření na podporu přístupu na kapitálové trhy prostřednictvím veřejných finančních prostředků a celkově zlepšila podnikatelské prostředí. Dopravní a energetické infrastruktury K účinnému odstranění překážek investic do dopravní infrastruktury a na podporu včasného zavedení hlavní transevropské dopravní sítě do roku 2030 předložila Komise v květnu 2018 návrh nařízení, které má usnadnit udělování povolení a postupy zadávání veřejných zakázek, zvýšit efektivnost při přípravě přeshraničních projektů a snížit administrativní zátěž pro předkladatele projektů. To je součástí širšího úsilí o zlepšení regulačního rámce pro investice do dopravní infrastruktury. Dokončení energetické unie a urychlení transformace energetiky s sebou přinášejí obrovské investiční příležitosti. Při provádění klíčových projektů transevropské energetické infrastruktury bylo dosaženo významného pokroku: do konce roku 2018 bude dokončeno 30 projektů společného zájmu. Očekává se, že do konce roku 2020 se tento počet zvýší na 47. Mnohé z těchto projektů jsou podporovány v rámci Nástroje pro propojení Evropy. V listopadu 2017 přijala Komise 3. seznam projektů společného zájmu Unie. Balíček Čistá energie pro všechny Evropany, který byl přijat dne 30. listopadu 2016, zajišťuje komplexní reformu evropského energetického systému, od výrobce až po konečného uživatele, a zahrnuje uspořádání trhu s elektřinou, obnovitelné zdroje energie, energetickou účinnost, bezpečnost dodávek elektřiny a pravidla správy pro energetickou unii EU. Podporuje iniciativy vedené odvětvím, které mají zvýšit konkurenceschopnost, zmírňuje společenský dopad přechodu na čistou energii a zahrnuje řadu různých aktérů, jako jsou místní a městské orgány a podniky, sociální partneři a investoři. Balíček obsahuje také opatření na urychlení inovací v oblasti čisté energie a na renovaci evropských budov, jakož i opatření na podporu veřejných i soukromých investic. První právní návrh vstoupil v platnost v červenci 2018, přičemž u tří návrhů již bylo dosaženo politické dohody. Čtyři zbývající návrhy projednávají spolunormotvůrci za účelem dosažení včasné dohody a přijetí. S tímto cílem má EU se stálým a předvídatelným regulačním rámcem vhodné předpoklady k využití transformace energetiky. Tato opatření dále posiluje vedoucí postavení EU v oblasti udržitelného financování, jež má přesměrovat toky soukromého kapitálu na udržitelnější investice a investorům pomáhá zabývat se environmentálními riziky, včetně rizik souvisejících se změnou klimatu. Lidé, vzdělávání a dovednosti K zvýšení konkurenceschopnosti Evropy a přilákání investic jsou nezbytné investice do lidí, jejich dovedností a znalostí. Tento přístup založený na sociálních investicích se odráží v evropském pilíři sociálních práv, který Evropský parlament, Komise a Rada vyhlásily v listopadu 2017. V roce 2016 navíc Komise přijala komplexní evropskou agendu dovedností. Jejích deset klíčových opatření na podporu rozšiřování dovedností a celoživotního učení a k zajištění toho, aby Evropané měli dovednosti, které potřebují naše trhy práce. Kromě toho Komise v reakci na výzvy hlav států a předsedů vlád zřizuje Evropský prostor vzdělávání. V neposlední řadě mají další investice do sociální infrastruktury, včetně zdravotnictví a dlouhodobé péče, prvořadý význam vzhledem ke stárnoucí společnosti a snižování počtu pracovních sil. Evropské strukturální a investiční fondy Předběžné podmínky, které byly zavedeny k zvýšení účinnosti evropských strukturálních a investičních fondů v období provádění 2014–2020, vedly k odstranění překážek investic v členských státech a regionech ve všech odvětvích (prostřednictvím horizontálních podmínek, například v oblasti zadávání veřejných zakázek, pravidel státní podpory a iniciativy „Small Business Act“) a v rámci odvětví podporovaných těmito fondy (jako je odvětví dopravy, digitální odvětví, odvětví energetiky, modré ekonomiky, nakládání s odpady a vodního hospodářství). Tyto podmínky podnítily reformy politik v členských státech a přijetí nových strategických a politických rámců pro veřejnou podporu a investice soukromého sektoru a přispěly také k zlepšení administrativní kapacity orgánů veřejné správy. V příštím programovém období budou předběžné podmínky nahrazeny „základními podmínkami“, které zajistí potřebné předpoklady pro účinné a efektivní využívání fondů EU. Pro příští víceletý finanční rámec navrhla Komise významné snížení administrativní zátěže u subjektů, které žádají o využití strukturálních fondů. Komise navrhla u podniků a podnikatelů využívajících podporu EU snížení byrokracie a jednodušší kontrolní postupy. Komise mimoto navrhla jediný soubor pravidel pro sedm fondů EU, které jsou prováděny společně s členskými státy, včetně fondů politiky soudržnosti. Byrokracii by měl snížit také přechod společné zemědělské politiky od dodržování předpisů k přístupu založenému na výkonnosti. Další významné snížení administrativní zátěže v příštím rozpočtovém období vyplývá z návrhu týkajícího se programu InvestEU, který zjednodušuje a spojuje řadu stávajících fondů.