Stejně jako v předchozích letech je souhrnný výrok za rok 2019 s výhradou, a to vzhledem k výhradám pověřených schvalujících osob uvedeným v prohlášeních o věrohodnosti. K tomuto souhrnnému výroku dospěl Útvar interního auditu tak, že zohlednil kombinovaný dopad: i) částek, jež byly odhadovány jako rizikové podle údajů vykázaných ve výročních zprávách o činnosti; ii) nápravné kapacity doložené finančními opravami a inkasem prostředků v minulosti a iii) odhadů budoucích oprav a rizikových částek při uzavření. Vzhledem k objemu finančních oprav a inkasa prostředků v minulosti a za předpokladu, že v budoucích letech budou opravy dosahovat podobné úrovně, je rozpočet EU náležitě chráněn, a to jako celek (nikoli nezbytně v jednotlivých oblastech politiky) a dlouhodobě (někdy se zpožděním několika let).

Audity potvrdily, že v oblasti řízení lidských zdrojů musejí jak institucionální orgány, tak operativní složky generálních ředitelství a útvarů splnit svou odpovědnost. Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost hraje klíčovou úlohu při: i) navrhování politik Komise v oblasti lidských zdrojů; ii) navrhování ústředních nástrojů, které mají být vyvinuty, a iii) poskytování specifických pokynů, pomoci a podpory prostřednictvím středisek správy účtů a prostřednictvím institucionálních útvarů lidských zdrojů. Generální ředitelství a útvary by měly navrhnout a provést vhodné strategie v oblasti lidských zdrojů, které podporují dosažení jejich cílů a řeší zjištěná rizika. Mohou tak učinit prostřednictvím cílených činností na svých úrovních s tím, že zohlední specifika generálního ředitelství či útvaru, aniž by musely čekat na činnosti nebo nástroje zavedené na úrovni institucí. Toto by se mělo provádět nejen na úrovni generálních ředitelství či útvarů, ale také na úrovni konkrétních pracovních procesů.

Komise je odpovědná za plnění rozpočtu EU. To zahrnuje operace prováděné před krizí (jako součást víceletého finančního rámce na období 2014–2020), pro něž stále ještě musí být provedeny odpovídající kontroly (zejména ex post), a během samotné krize, v oblasti jistoty, dodržení a provedení.

Spolu s přetrvávající krizí představuje tento kontext výzvy, především pokud jde o:

-plnění rozpočtu v souladu s příslušným právním rámcem na základě měnících se pravidel a dotčených nařízení, naléhavých postupů, použití mimořádných opatření, různých podmínek a/nebo omezené dostupnosti finančních a lidských zdrojů,

-rozsah, v jakém nezbytné kontroly a ověření, ať už na úrovni Komise, členských států, třetích zemí, prováděcích partnerů a/nebo příjemců, lze provést tak, jak bylo zamýšleno, s ohledem na logistická omezení, jako je například úplný a včasný přístup k informacím a dokumentaci, problémy s prováděním misí / kontrolami na místě a schopnost prováděcích partnerů a příjemců pokračovat ve své obvyklé činnosti,

-možný dopad na současnou a budoucí nápravnou kapacitu Komise z důvodu velmi náročné ekonomické situace, které bude nutné čelit na úrovni EU a jednotlivých členských států, včetně možných úpadků konečných příjemců, které by mohly ztížit vymáhání neoprávněně vyplacených částek.

Jistoty poskytnuté ohledně finančního řízení rozpočtu EU mají víceletou povahu a závisí na robustnosti odpovídajících kontrolních strategií na různých úrovních. Jsou založeny na posouzení rizik konkrétních programů a souvisejících rozpočtových operací, kontrol výdajů ex ante a ex post, strategiích dohledu týkajících se třetích stran, které provádějí politiky a programy, spolu s prováděním nápravné kapacity na ochranu rozpočtu EU.

S cílem zajistit, že rozpočet je vzhledem k těmto nebývalým výzvám řádně chráněn, generální ředitelství a útvary Komise by měly i) řádně posoudit rizika způsobená pandemií COVID-19 spojená s finančním řízením v otázkách jistoty, souladu s právním rámcem, nápravné kapacity víceletých systémů a rovněž výkonnosti a ii) definovat a provést přiměřená zmírňující opatření, jako je úprava nebo nové definování jejich strategií kontroly.

ii) Strategie dohledu týkající se třetích stran, které provádějí politiky a programy

Ačkoli je Komise i nadále plně odpovědná za zajištění legality a správnosti výdajů a řádného finančního řízení (a rovněž za dosažení cílů politiky), stále více se při provádění svých programů spoléhá na třetí strany. Činí tak převážně tím způsobem, že pověřuje prováděním provozního rozpočtu EU nebo některými úkoly třetí země, mezinárodní organizace či mezinárodní finanční instituce, vnitrostátní orgány a vnitrostátní agentury v členských státech, společné podniky, subjekty mimo EU a decentralizované agentury EU. Navíc v určitých oblastech politiky se stále více používají (nebo plánují) alternativní mechanismy financování, jako jsou finanční nástroje, a přinášejí Komisi zvláštní výzvy a rizika, jak zdůraznil též Evropský účetní dvůr.

Aby generální ředitelství splnila své celkové povinnosti, musí dohlížet na provádění programů a politik a v případě potřeby poskytovat poradenství a pomoc. Musí proto vymezit a provádět náležité, účinné a efektivní činnosti v oblasti dohledu, monitorování a vykazování s cílem zajistit, aby pověřené subjekty a další partneři účinně prováděli programy, náležitě chránili finanční zájmy EU a v příslušných případech dodržovali pověřovací dohody a aby veškeré případné problémy byly řešeny co nejdříve.

Útvar interního auditu v řadě auditů v roce 2019 nadále doporučoval, že by strategie kontroly a mechanismy dohledu příslušných generálních ředitelství měly jednoznačněji stanovit jejich priority a potřeby, pokud jde o získávání jistoty o řádném finančním řízení v těchto subjektech EU i v subjektech mimo EU. Ačkoli v minulých letech byla přijata opatření k zmírnění rizik zjištěných v důsledku auditní činnosti jak na úrovni ústředních útvarů, tak na úrovni příslušných generálních ředitelství, v některých oblastech je stále zapotřebí další zlepšení.

V této souvislosti by měla generální ředitelství Komise pokračovat ve svém úsilí o určení a posouzení rizik spojených s přenesením úkolů na třetí strany a provádět účinné a účelné činnosti v oblasti dohledu prostřednictvím dalšího rozvoje příslušných kontrolních strategií. Toto je důležité nejen pro činnosti svěřené v rámci současného víceletého finančního rámce na období 2014–2020, ale ještě více vzhledem k očekávanému zvýšenému používání kapitálových a záručních nástrojů a nástrojů pro sdílení rizik v příštím víceletém finančním rámci na období 2021–2027.

Útvar interního auditu bude monitorovat vývoj týkající se dopadu krize COVID-19 a spoléhání se na třetí strany při provádění programů týkajících se současného a nového (revidovaného) víceletého finančního rámce, aktualizovaných politických priorit a finančního řízení Komise. Toto bude provedeno jako součást aktualizace pravidelného (strategického) posouzení rizik a z něj vyplývajících plánů auditu, kterou provádí Útvar interního auditu.

5.Konzultace s výborem pro řešení finančních nesrovnalostí, jejž zřídila Komise

V roce 2019 neoznámil výbor zřízený podle článku 143 finančního nařízení ( ) žádné systémové problémy v oblastech, kde vydává stanovisko uvedené v článku 93 finančního nařízení.

6.Zmírňující opatření pro možný střet zájmů (mezinárodní standardy interního auditu) – šetření evropské veřejné ochránkyně práv

Současný generální ředitel Útvaru interního auditu, interní auditor Komise Manfred Kraff, se ujal úřadu dne 1. března 2017. Manfred Kraff byl předtím zástupcem generálního ředitele a účetním Komise na Generálním ředitelství Komise pro rozpočet.

V souladu s mezinárodními auditorskými standardy ( )vydal Manfred Kraff dne 7. března 2017, po svém jmenování generálním ředitelem a interním auditorem, pokyny k opatřením, jež mají být zavedena za účelem zmírnění jakéhokoli možného nebo vnímaného střetu zájmů, pokud jde o auditní činnosti Útvaru interního auditu ve vztahu k jeho dřívějším povinnostem, a/nebo zabránění takovému střetu zájmů. Platnost těchto opatření byla prodloužena v roce 2018 (do 1. března 2019), v roce 2019 (do 1. března 2020) a v roce 2020 (do 1. března 2021), a to prostřednictvím pokynů pro všechny zaměstnance Útvaru interního auditu, které Manfred Kraff vydal dne 1. března 2018, 1. března 2019 a 2. března 2020. Podle těchto opatření nebude Manfred Kraff zapojen do dohledu nad auditními činnostmi týkajícími se operací, za něž byl odpovědný před vstupem do Útvaru interního auditu. Odpovědnost za dohled nad auditními činnostmi týkajícími se takových případů převzal/převezme nakonec Jeff Mason, bývalý úřadující generální ředitel Útvaru interního auditu (září 2016 až únor 2017) a současný ředitel v Útvaru interního auditu (IAS.B, Audit v Komisi a výkonných agenturách I). V opatřeních je rovněž uvedeno, že o těchto pokynech a o jejich uplatňování bude informován Výbor pro pokrok v oblasti auditu a že Jeff Mason se bude na tento výbor obracet v otázce posouzení jakékoli situace, jež by mohla být vykládána tak, že narušuje nezávislost nebo objektivitu Manfreda Kraffa. V těchto případech se Manfred Kraff zdrží jakéhokoli dohledu nad souvisejícími auditními činnostmi.

Zavedená opatření byla projednána s Výborem pro pokrok v oblasti auditu na jeho zasedání v březnu 2018. Výbor se domníval, že opatření stanovená Útvarem interního auditu řeší riziko střetu zájmů odpovídajícím způsobem v souladu s mezinárodními standardy a osvědčenými postupy. Výbor vzal rovněž s uspokojením na vědomí, že opatření zajišťující organizační nezávislost v příslušných auditech byla zavedena v praxi. Výbor pro pokrok v oblasti auditu zhodnotil rovněž provádění těchto opatření v roce 2018 na svých schůzích v lednu 2019 (přípravná skupina), březnu 2019 (přípravná skupina) a v březnu 2020. Výbor pro pokrok v oblasti auditu vzal s uspokojením na vědomí, že tato opatření byla v praxi uplatněna v řadě auditů, a domníval se, že se jedná o hlavní praxi v profesi interních auditorů.