Na úrovni EU začíná přinášet výsledky několik iniciativ zahájených v uplynulých letech. Platný právní rámec pomohl zlepšit a dále integrovat trhy veřejných zakázek členských států. Vytvoření jednotného trhu EU s veřejnými zakázkami představuje ve srovnání s jinými regiony světa velký úspěch. Z údajů vyplývá, že celkové přeshraniční zadávání veřejných zakázek (přímé i nepřímé) se v posledních letech zvýšilo na přibližně 23 % z celkové hodnoty veřejných zakázek zadaných v EU, přesto však existuje prostor ke zlepšení. Jak bylo uvedeno ve sdělení „Lepší správa pro jednotný trh“, Komise členským státům poskytla při provádění nových směrnic ve vnitrostátním právu rozsáhlou pomoc. V rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF) musí členské státy splnit předběžné podmínky pro zadávání veřejných zakázek, což by mělo zaručit splnění základních rámcových podmínek pro efektivní a účelné investice spolufinancované z fondů. Reformní procesy by měly v členských státech pokračovat, a to s plnou podporou Komise.

V tomto sdělení Komise uvádí konkrétní oblasti, kde lze změnami docílit lepšího vynakládání veřejných prostředků v členských státech, a hmatatelně tak přispět k vyššímu růstu a zaměstnanosti v EU. Komise zde také předkládá svou vizi o tom, jak by zadávání veřejných zakázek v Evropě mohlo a mělo v blízké budoucnosti vypadat. Komise plně uznává pravomoci členských států a jejich orgánů veřejné moci, zároveň je však pevně odhodlána podporovat změnu kultury zadávání veřejných zakázek v členských státech. To vyžaduje silnou politickou odpovědnost na všech úrovních veřejné správy a postupné změny ve způsobu zadávání veřejných zakázek. Komise proto vyzývá k širokému partnerství Komise, orgánů členských států na všech úrovních veřejné správy a ostatních zúčastněných stran s jasnými vzájemnými závazky.

Pro orgány veřejné moci je zadávání veřejných zakázek účinným nástrojem pro efektivní, udržitelné a strategické vynakládání veřejných financí, zejména v době napjatých vnitrostátních rozpočtů. Lepší řízení veřejných zakázek, které každoročně představují 2 000 miliard EUR, může vést k významným úsporám ve veřejných rozpočtech a k většímu objemu investic. Například zvýšení efektivity o 10 % by mohlo přinést významné úspory ve výši 200 miliard EUR ročně, aniž by se snížil objem služeb poskytovaných Evropanům. Zadávání veřejných zakázek má také významný dopad na strukturální a investiční fondy EU, kde je téměř polovina finančních prostředků vynaložena prostřednictvím veřejných zakázek. Dobré zadávání zakázek pomáhá za prostředky z těchto fondů EU zajistit maximální protihodnotu.

Evropané za své daně očekávají odpovídající protihodnotu v podobě vysoce kvalitních veřejných služeb. Rodiče si ve školách přejí zdravé jídlo pro své děti, obyvatelé měst očekávají vyšší investice do inteligentních a udržitelných systémů a do vyšší kvality života např. díky vyhrazeným bezpečným cyklostezkám nebo výstavbě náměstí a dětských hřišť z bezpečných a inovativních materiálů. Účastníci silničního provozu očekávají bezpečnou a vysoce kvalitní infrastrukturu, pacienti potřebují lepší přístup ke kvalitnější zdravotní péči a očekávají nejvyspělejší zdravotnické vybavení a diagnostické nástroje. Aby bylo zajištěno poskytování kvalitních veřejných služeb, je zapotřebí strategického přístupu k výběru dodavatelů. To do značné míry závisí na moderních a efektivních postupech při zadávání veřejných zakázek.

V době zásadních změn pro EU a obnovené diskuse o jejím budoucím směřování je jasné, že si Evropané zaslouží a stále více požadují, aby EU dosahovala konkrétních výsledků. Opatření přijatá na úrovni EU by se měla promítnout do hospodářského růstu a konkurenceschopnosti, udržitelnosti, solidarity a bezpečnosti. Jak je uvedeno v investičním plánu pro Evropu, klíčem k dosažení těchto výsledků je stimulace investic, která povede k vytváření většího počtu pracovních míst a udržitelnému růstu na jednotném trhu.

Základem zadávání veřejných zakázek je otevřená soutěž, a to s cílem získat za veřejné prostředky maximální protihodnotu. Tento soutěžní prvek buď neexistuje, nebo se jeho intenzita snižuje. 5 % veřejných zakázek zveřejněných v databázi TED se zadává po jednání bez uveřejnění zadávacího řízení. Mezi lety 2006 a 2016 vzrostl počet zadávacích řízení pouze s jedním uchazečem ze 17 % na 30 %. Průměrný počet nabídek v zadávacím řízení se ve stejném období snížil z pěti na tři. Z toho vyplývá, že pro podniky je přístup na trhy veřejných zakázek složitější, zejména u přeshraničních řízení. Malé a střední podniky vysoutěží pouze 45 % hodnoty nadlimitních veřejných zakázek, což je mnohem méně, než by odpovídalo jejich váze v ekonomice.

Zadávání veřejných zakázek se často považuje za pouhý administrativní postup, kterým orgány veřejné moci nakupují základní produkty, služby nebo stavební práce, které potřebují pro svou činnost. To je např. zřejmé z toho, že často nejsou k dispozici jasné a konsolidované údaje o zadávání veřejných zakázek. V rámci EU neexistuje shoda na tom, jaké údaje je třeba shromažďovat a za jakým účelem. V mnoha členských státech nejsou ústřední orgány schopny uvést přesný objem vnitrostátních výdajů na veřejné zakázky, a to přesto, že se jedná o obrovské množství peněz. V takových případech obecně chybí veřejná kontrola, neexistuje možnost vytvářet politiky na základě dat, a je zde i narušena rozpočtová kontrola.

Digitální transformace zadávání veřejných zakázek je rovněž pomalá. Podle průzkumu v roce 2016 využívaly digitální technologie pro všechny hlavní kroky zadávacího řízení pouze čtyři členské státy. Členské státy dosud nevyužily nástup nových technologií ke zjednodušení a urychlení zadávacích řízení.

Veřejní zadavatelé jen málokdy využívají sdružených nákupů – pouze v 11 % se veřejná zakázka zadává kooperativním způsobem. Množstevní nákupy často vedou k lepším cenám a také umožňují výměnu know-how a získání lepší kvality. I když některé typy nákupů není vhodné sdružovat, celkově nízké využití sdružených nákupů svědčí o řadě promarněných příležitostí.

Uvádí se, že zadávací řízení jsou příliš složitá a jsou spojena s nadměrnou administrativní zátěží, a to i po výše uvedené rozsáhlé reformě a zjednodušení pravidel EU z roku 2014. Ještě složitější bývají nadnárodní projekty infrastruktury, které jsou vzhledem ke své povaze nestandardní, protože jejich součástí je řada dílčích úkonů v různých členských státech. Stupeň jejich složitosti závisí také na tom, jak jsou pravidla uplatňována v praxi, a na tom, do jaké míry jsou využívány nové nástroje. Zadávání veřejných zakázek lze dále zefektivnit standardizací procesů, sdílením osvědčených postupů mezi orgány a profesionalizací zadávání veřejných zakázek.

3.Budoucí vývoj: široké partnerství pro společný úspěch

Lepší uvědomění si významu strategického rozměru zadávání veřejných zakázek a zlepšení zadávání veřejných zakázek v praxi vyžaduje silnou a širokou politickou odpovědnost, a to na všech úrovních vládních institucí. Pokud se orgány rozhodnou se touto otázkou vážně zabývat, mohou v této oblasti dosáhnout výrazných zlepšení. Nebudou-li zadávání veřejných zakázek vnímat jako administrativní povinnost a zaujmou-li proaktivní politický přístup, mohou dosáhnout značného pokroku.

Komise je kromě dobře zavedené právní spolupráce a pomoci rovněž připravena s členskými státy a zúčastněnými stranami spolupracovat na problémech, které řeší, a také všude tam, kde mohou kroky a podpora na úrovni EU přinést jasnou přidanou hodnotu. Za účelem dosažení potřebných zlepšení Komise navrhuje rozsáhlé partnerství založené na spolupráci, které by umožnilo přechod na účinný, transparentní, digitální a inteligentní systém zadávání veřejných zakázek, který bude plně reagovat na výzvy dnešního měnícího se prostředí. Každý partner bude hrát svou roli, jejich závazky by se však měly vzájemně posilovat. Několik souběžných a koordinovaných zlepšení může přinést vyšší celkové výhody než jednoduchý součet všech izolovaných kroků, a to pomocí využití multiplikačních efektů.

V rámci partnerství by mohlo jít o tyto zúčastněné strany a aspekty:

-Národní orgány by mohly zlepšit organizaci zadávání zakázek tím, že vytvoří jasné národní strategie zadávání veřejných zakázek, zajistí účinnější koordinaci na národní a regionální úrovni prostřednictvím jasných vnitrostátních pravidel a praktických pokynů, zajistí výměnu osvědčených postupů, zřídí centra pro podporu kompetencí a centrální zadavatele, zvýší transparentnost a zajistí rychlá, nezávislá a spravedlivá přezkumná řízení.

-Regionální a místní orgány by mohly více spolupracovat a využívat sdružené zadávání veřejných zakázek, podporovat strategické a digitální zadávání veřejných zakázek a zajistit profesionalizaci svých veřejných kupujících.

-Komise se zaváže spolupracovat a dále vyvíjet řadu podpůrných nástrojů (včetně pokynů a příkladů osvědčených postupů) v několika klíčových oblastech, a to s cílem zajistit co nejjednodušší a nejúčinnější zadávání veřejných zakázek. Zároveň bude pokračovat ve své politice prosazování práva a strategicky využívat svou rozhodovací pravomoc, aby se zaměřila na nejzávažnější případy porušení práva EU, které mají nepříznivý dopad na zájmy občanů a podniků.

-Podniky, průmysl a podnikatelská sdružení by například mohly podporovat vyšší účast na trzích veřejných zakázek, a to i za hranicemi svých států, tím, že vypracují modely hodnocení pro objektivní srovnání různých řešení. Přezkumná řízení je třeba používat odpovědně. Předběžné tržní konzultace jsou důležitou fází, v níž lze zlepšovat odborné znalosti v oblasti zadávání veřejných zakázek, a měly by zahrnovat také malé a střední podniky.

-Zúčastněné strany: V mnoha městech a obcích se stále častěji věnuje pozornost participativnímu rozpočtovému přístupu, který by mohl zvýšit důraz na strategická kritéria podporovaná místními skupinami. Novináři a veřejnost by měli využívat dostupné údaje k tomu, aby veřejně kontrolovali zadávání veřejných zakázek, a zajistit, aby veřejní kupující nesli za výkon své funkce odpovědnost. Důležitou roli hrají také vědci a akademičtí pracovníci, a to například tím, že vytvářejí analytické a datové modely.

Na úrovni EU by se příslušné výbory Evropského parlamentu a Rada pro konkurenceschopnost mohly stát fórem pro trvalou politickou diskusi o zadávání veřejných zakázek v členských státech. Partnerství by se mohlo realizovat také prostřednictvím dobrovolných strukturovaných dialogů o zadávání veřejných zakázek, které by v příslušných případech byly zcela v souladu s procesem evropského semestru. Tyto dialogy by probíhaly na základě spolupráce mezi Komisí a členskými státy. To také umožňuje diferencovaný přístup zaměřený na provádění strukturálních reforem a případně dodržování předpisů a na pokročilejší podporu ostatním. Podobné procesy lze také nastartovat na vnitrostátní úrovni, a zapojit tak příslušné zúčastněné strany do skutečného procesu spolupráce. Vzhledem k tomu, že 70 % obyvatelstva EU je soustředěno v městských oblastech, hraje městská agenda navržená Komisí s cílem vytvořit celoevropskou platformu pro víceúrovňové zapojení zúčastněných stran významnou roli.

Uplatňování inteligentních systémů pro zadávání veřejných zakázek, které jsou vhodné pro 21. století, vyžaduje odhodlání k modernizaci, digitalizaci a profesionalizaci. Je zapotřebí jednoznačně určit, jak se budou měřit výsledky, včetně jasných milníků a sledování pokroku. Orgány na všech úrovních a zúčastněné strany – s ohledem na různorodost systémů zadávání veřejných zakázek a různé úrovně vyspělosti a pokroku v jednotlivých členských státech – mají samy nejlepší předpoklady určit obsah a úroveň svých závazků.