Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Komise (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2004–2008 /* SEK/2005/0143 konecném znení */





V Bruselu dne 2.2.2005 SEK(2005) 143 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Komise (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2004–2008 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že zúčastněné členské státy, tj. ty, které přijaly jednotnou měnu, musí do 1. března 1999 předložit Radě a Komisi stabilizační programy. Podle článku 5 uvedeného nařízení musí Rada přezkoumat každý stabilizační program na základě hodnocení, které připraví Komise a výbor zřízený článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala Rada po přezkoumání programu své stanovisko. Podle uvedeného nařízení musí členské státy každoročně předkládat aktualizace stabilizačních programů, které může Rada podle stejného postupu rovněž přezkoumat. První stabilizační program Belgie na období 1999 – 2002 byl předložen 18. prosince 1998 a Rada jej přezkoumala dne 15. března 1999. Každý následující rok byly předkládány jeho aktualizace. Poslední aktualizaci svého stabilizačního programu předložila Belgie dne 6. prosince 2004. Útvary Komise provedly technické zhodnocení této aktualizace, když vzaly do úvahy výsledky svých vlastních ekonomických prognóz z podzimu 2004, kodex chování[2], společně odsouhlasenou metodiku odhadu potencionálního produktu a cyklicky očištěných sald, doporučení uvedená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003 – 2005 a zásady uvedené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Hodnocení bylo následující: - Aktualizaci belgického stabilizačního programu z roku 2004 schválila belgická vláda dne 3. prosince 2004 a předložila ji dne 6. prosince 2004. Program zahrnuje období 2004 – 2008. Obecně splňuje požadavky „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. V programu chybí povinné údaje o krátkodobých a dlouhodobých úrokových mírách a řada nepovinných proměnných. - Program vychází z odhadu hospodářského růstu ve výši 2,5 % v roce 2005 a 2006 a jeho zpomalení na 2,0 % v roce 2008. Makroekonomický scénář na období 2005 – 2006 se velmi blíží prognóze útvarů Komise z podzimu 2004. Předpokládaná míra reálného růstu HDP na rok 2007 a 2008 je nižší než potencionální růst hospodářství odhadovaný útvary Komise při použití společně odsouhlasené metodiky pro výpočet číselných údajů programu. Na základě toho lze makroekonomický scénář považovat za přijatelný. - Strategie rozpočtu nastíněná v aktualizaci se zaměřuje na udržení vyrovnaného rozpočtu nebo mírného přebytku, na zachování trendu snižování zadluženosti a na přípravu nepříznivého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Aktualizace vychází z vyrovnaného rozpočtu na rok 2005 i 2006 a mírného přebytku ve výši 0,3 % HDP v roce 2007. Údaje uvedené v této aktualizaci jsou shodné s předcházejícím programem kromě odhadů nižšího růstu v roce 2005. Na rok 2008 je plánován přebytek ve výši 0,6 % HDP. Primární přebytky by měly zůstat na úrovni 4,5 % HDP, což je mírně pod hranicí 4,9 % HDP plánované situace v roce 2004. Je to důsledkem pokračujícího provádění reformy přímých daní z roku 2001 a vyšších veřejných investic, které se v roce 2006 očekávají v souvislosti s místními volbami. Primární přebytky by ke konci období měly opět začít růst . Program předpokládá klesající úrokovou zátěž, a to zejména v důsledku pokračujícího snižování zadluženosti. V roce 2006 se očekává pokles příjmů, které by potom měly zůstat stabilní, zatímco výdaje se v roce 2008 mírně sníží. Očekává se, že cyklicky očištěné saldo zůstane po celé období trvání programu v kladných číslech, když dojde nejprve k jeho snížení z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2004 na 0,1 % v roce 2006 a potom se opět zvýší na 0,9 % v roce 2008. - Strategie rozpočtu aktualizace se jeví jako víceméně vyrovnaná. Belgická vláda dosud neoznámila, jaká chce učinit opatření, aby v roce 2006 udržela vyrovnaný rozpočet i přes skutečnost, že HDP klesl v důsledku pokračující reformy přímých daní z roku 2001 o 0,3 % a rozpočet byl v roce 2005 přebytkový na základě celé řady menších jednorázových opatření (celkem cca 0,2 % HDP). I když je makroekonomický scénář přijatelný, saldo belgických veřejných financí je stále poněkud citlivé na změny hospodářského růstu (citlivost ve výši 0,6). Konečně je zde i riziko, pokud jde o řízení primárních výdajů, zejména v oblasti systému sociálního zabezpečení. Překročení zaznamenané v roce 2004 v systému zdravotní péče (i přes poměrně vysokou míru růstu ve výši 4,5 %) předpokládá trvalý vysoký nárůst těchto výdajů. I když byla ke konci roku 2004 oznámena nová opatření za účelem snižování nákladů v oblasti zdravotnictví (celkem ve výši 0,2 % HDP), jejich účinnost ještě nelze dostatečně vyhodnotit. Na druhé straně získal ministr sociálních věcí na větší část roku 2005 mandát, aby bez předchozího souhlasu parlamentu nebo dalších konzultací přijal nezbytná opatření a rychle reagoval na případné další překračování výdajů. Belgická vláda získala rovněž obecnou podporu, aby dostála svému závazku a udržela vyrovnaný rozpočet. Z pohledu uvedeného posouzení rizik se cíle rozpočtu jeví jako obecně vyrovnané a rozpočtová politika programu je dostatečná k tomu, aby bylo možné splnit střednědobý cíl Paktu o stabilitě a růstu, tj. je téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu. Navíc je zajištěna dostatečná rezerva proti nebezpečí překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v případě běžných cyklických výkyvů. - Míra zadlužení se od roku 1993 neustále snižuje, nadále však výrazně přesahuje hranici referenční hodnoty 60 % HDP. V roce 2004 klesla na 96,6 %, tj. méně než předpokládala předchozí aktualizace stabilizačního programu. Pokračující vysoké primární přebytky a snížené platby úroků jsou v současné době hlavní hnací silou pro další snižování míry zadlužení. Úpravy mezi stavovými a tokovými veličinami jsou obecně nízké. V roce 2005 však vláda plánuje převzetí dluhu ve výši 7,4 miliard EUR od státní železniční společnosti SNCB (2,5 % HDP). Převzetí dluhu SNCB zpomalí snižování zadlužení v roce 2005, jinak je však plánované tempo snižování zadluženosti rychlejší než bylo plánováno v minulé aktualizaci. Plánovaný vývoj zadlužení je ovlivněn stejnými nejistotami jako v případě schodku. Celkově je však možné jej označit za reálný. - Jak již bylo shora zmíněno, aktualizace uvádí řadu plánovaných opatření ke snížení nákladů ve zdravotnictví (např. opatření na kontrolu výdajů za léky nebo systém paušální platby za nejčastější lékařské ošetření v nemocnicích) v rámci cíle reálného růstu 4,5 % ročně. Pokud jde o plány týkající se míry zaměstnanosti, vyhlašuje program jednání mezi sociálními partnery a vládou, jejichž výsledkem mají být na základě sociálních dohod nová opatření k omezenému vstupu pracujících do systému předčasných důchodů a k dalšímu zvyšování skutečně odpracovaných let. Výsledky těchto jednání jsou však nejisté. Celkově zůstává proces odstraňování pobídek k předčasnému odchodu do důchodu pomalý a byl předložen pouze malý počet konkrétních nových iniciativ. - Z pohledu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí je Belgie na základě současného stavu hrubé zadluženosti v určitém nebezpečí. I když se zadluženost snižuje, míra zadlužení je stále ještě vysoká a postupné snižování závisí na tom, zda se dlouhodobě podaří udržet vysoké primární přebytky. Strategie zvládnutí zvyšování rozpočtových výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva vytyčená v programu je závislá především na snížení hrubého zadlužení udržením vyrovnaného nebo mírně přebytkového stavu rozpočtu (který se v prvé řadě opírá o omezení primárních výdajů) a na fondu pro stárnoucí obyvatelstvo. Utlumení primárních výdajů může být obtížné zejména v oblasti zdravotnictví, je však důležité z hlediska vládní strategie snižování daňového zatížení s cílem vytvořit další pracovní příležitosti. Vzhledem k předpokládanému zvyšování indexu závislosti (počet osob starších 60 let na 100 osob ve věku od 20 do 59 let) je rozhodné pokračování této rozsáhlé strategie pro dosažení dlouhodobé udržitelnosti nezbytné. - Z pohledu Hlavních směrů hospodářské politiky je hospodářská politika uvedená v této aktualizaci obecně v souladu s Hlavními směry této země v oblasti veřejných financí. Aktualizace zejména zajišťuje, že míra zadlužení bude mít i nadále klesající tendenci. Vzhledem k současnému překračování výdajů ve zdravotnictví (pro které je cílová míra reálného růstu v reálných hodnotách stanovena relativně vysoko na 4,5 % ročně) existuje určité nebezpečí, že zásada omezování růstu reálných výdajů v jednotce I (federální vláda a sociální zabezpečení) bude porušena. Proto je důležité udržet vysoké primární přebytky a omezit růst reálných výdajů, zejména z pohledu finančních potřeb spojených se stárnutím obyvatelstva. Na základě tohoto posouzení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému programu Belgie a předkládá je Radě. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3nařízení Komise (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Belgie na období 2004–2008 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, S ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, Po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 1. Dne [17. února 2005] přezkoumala Rada aktualizovaný stabilizační program Belgie na období 2004 – 2008. Program obecně splňuje požadavky „kodexu chován í pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. V programu chybí některé povinné údaje a řada nepovinných proměnných. Belgie byla proto vyzvána, aby splnila požadavky kladené na tyto údaje. 2. Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá reálný růst HDP o 2,5 % v roce 2005 a 2006, zatímco ke konci trvání programu má klesnout na 2,0 %. Na základě informací, které jsou v současné době dostupné, odpovídá scénář reálným předpokladům růstu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. 3. Strategie rozpočtu nastíněná v aktualizaci se zaměřuje na udržení vyrovnaného nebo mírně přebytkové stavu, na zachování trendu snižování zadluženosti a na přípravu nepříznivého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Aktualizace vychází z vyrovnaného rozpočtu na rok 2005 i 2006 a mírného přebytku ve výši 0,3 % HDP v roce 2007 a 0,6 % v roce 2008. V porovnání s předcházející aktualizací (která končí v roce 2007) tato současná v široké míře potvrzuje plánované úpravy na pozadí téměř nezměněného makroekonomického scénáře. S ohledem na pokračující provádění reformy přímých daní z roku 2001 a očekávané vyšší veřejné výdaje spojené s místními volbami v roce 2006 se předpokládá, že primární přebytek se v roce 2006 mírně sníží a v následujícím období opět vzroste. Program předpokládá klesající úrokovou zátěž, a to zejména v důsledku pokračujícího snižování zadluženosti. V roce 2006 se očekává pokles příjmů, které by potom měly zůstat stabilní, zatímco výdaje se v roce 2008 mírně sníží. Očekává se, že cyklicky očištěné saldo (podle údajů z programu a při použití obecně odsouhlasené metodiky) zůstane po celé období trvání programu v kladných číslech, když dojde nejprve k jeho snížení z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2004 na 0,1 % v roce 2006 a potom se opět zvýší na 0,9 % v roce 2008. 4. Zdá se, že rizika spojená s předpovědí rozpočtu jsou víceméně vyrovnaná. Belgická vládá dosud neoznámila, jaká chce učinit opatření, aby v roce 2006 udržela vyrovnaný rozpočet i přes skutečnost, že HDP klesl v důsledku pokračující reformy přímých daní z roku 2001 o 0,3 % a rozpočet byl v roce 2005 přebytkový na základě celé řady menších jednorázových opatření (celkem cca 0,2 % HDP). I když je makroekonomický scénář přijatelný, saldo belgických veřejných financí je stále poněkud citlivé na změny hospodářského růstu (citlivost ve výši 0,6). Konečně existuje i určité nebezpečí, pokud jde o řízení primárních výdajů, zejména v oblasti systému sociálního zabezpečení. Překročení zaznamenané v roce 2004 v systému zdravotní péče (i přes poměrně vysokou míru růstu ve výši 4,5 %) předpokládá trvalý vysoký nárůst těchto výdajů. Ke konci roku 2004 byla oznámena nová opatření za účelem snižování nákladů v oblasti zdravotnictví (celkem ve výši 0,2 % HDP), jejich účinnost však ještě nelze dostatečně vyhodnotit. Na druhé straně dostal ministr sociálních věcí na větší část roku 2005 mandát, aby bez předchozích konzultací s parlamentem nebo jiným orgánem přijal nezbytná opatření a rychle reagoval na případné další překračování výdajů. Belgická vláda navíc získala i obecnou podporu, aby dostála svému závazku a udržela vyrovnaný rozpočet. 5. Z pohledu uvedeného posouzení rizik, se cíle rozpočtu jeví jako obecně vyrovnané a rozpočtová politika programu jako dostatečná k tomu, aby bylo možné splnit střednědobý cíl Paktu o stabilitě a růstu, tj. téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu. Navíc je zajištěno dostatečná rezerva proti nebezpečí překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v případě běžných cyklických výkyvů, které se mohou každoročně vyskytnout. 6. Míra zadlužení dosáhla v roce 2004 podle odhadu 96,6 % HDP a výrazně přesahuje referenční hodnotou HDP ze Smlouvy. Podle programu by měla míra zadlužení za dobu trvání klesnout o 12,4 procentních bodů na 84,2 % HDP v roce 2008. Toto číslo zahrnuje i předpokládané převzetí dluhu ve výši 7,4 miliard EUR (2,5 % HDP) od národní železniční společnosti SNCB v roce 2005. Převzetí dluhu od SNCB zpomalí snižování zadlužení v roce 2005, jinak je však plánované tempo snižování zadluženosti rychlejší než bylo plánováno v minulé aktualizaci. 7. Z pohledu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí je Belgie na základě současného stavu hrubé zadluženosti v určitém nebezpečí. I když se zadlužení snižuje, míra zadluženosti je stále ještě vysoká a postupné snižování závisí na tom, zda se podaří dlouhodobě udržet vysoké primární přebytky. Strategie zvládnutí rozpočtových výdajů na stárnoucí obyvatelstvo vytyčená v programu je závislá především na snížení hrubé zadluženosti udržením vyrovnaného nebo mírně přebytkového stavu rozpočtu (který se v prvé řadě opírá o omezení primárních výdajů) a na fondu pro stárnoucí obyvatelstvo. Utlumení primárních výdajů může být obtížné, zejména v oblasti zdravotnictví, je však důležité z hlediska vládní strategie snižování daňového zatížení a vytváření pracovních příležitostí. Vzhledem k předpokládanému zvýšení indexu závislosti je rozhodné pokračování této rozsáhlé strategie pro dosažení dlouhodobé udržitelnosti nezbytné. 8. Hospodářská politika popsaná v této aktualizaci je obecně v souladu s hlavními směry této země v oblasti veřejných financí. Aktualizace zejména zajišťuje, že bude mít míra zadlužení i nadále klesající tendenci. Vzhledem k současnému překračování výdajů ve zdravotnictví (pro které je cílová míra reálného růstu v reálných hodnotách stanovena poměrně vysoko na 4,5 % ročně) existuje určité nebezpečí, že zásada omezování růstu reálných výdajů v jednotce I (federální vláda a sociální zabezpečení) bude porušena. Proto je důležité udržet vysoké primární přebytky a omezit růst reálných výdajů zejména z pohledu finančních potřeb spojených se stárnutím obyvatelstva. Tabulka: Porovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálný HDP (% změna) | SP pros 2004 | 2.4 | 2.5 | 2.5 | 2.1 | 2.0 | COM říjen 2004 | 2.5 | 2.5 | 2.6 | neuv.. | neuv. | SP listop 2003 | 1.8 | 2.8 | 2.5 | 2.1 | neuv.. | Inflace HISC (%) | SP pros 2004 | 1.9 | 2.0 | 1.8 | 1.8 | 1.8 | COM říjen 2004 | 2.0 | 1.9 | 1.8 | n.a. | neuv. | SP listop 2003 | 1.4 | 1.4 | 1.4 | 1.4 | neuv. | Saldo veřejných financí (% HDP) | SP pros 2004 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 0.6 | COM říjen 2004 | -0.1 | -0.3 | -0.5 | neuv. | neuv. | SP listop 2003 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | neuv. | Primární saldo (% HDP) | SP pros 2004 | 4.9 | 4.5 | 4.4 | 4.5 | 4.7 | COM říjen 2004 | 4.8 | 4.2 | 3.6 | neuv. | neuv. | SP listop 2003 | 5.1 | 4.8 | 4.7 | 4.8 | neuv. | Cyklicky očištěné saldo (% HDP) | SP pros 20041 | 0.5 | 0.3 | 0.1 | 0.5 | 0.9 | COM říjen 2004 | 0.4 | 0.0 | -0.4 | neuv. | neuv. | SP listop 20031 | 0.6 | 0.2 | 0.0 | 0.3 | neuv. | Hrubý státní dluh (% HDP) | SP pros 2004 | 96.6 | 95.5 | 91.7 | 88.0 | 84.2 | COM říjen 2004 | 95.8 | 94.4 | 90.9 | neuv. | neuv. | SP list 2003 | 97.6 | 93.6 | 90.1 | 87.0 | neuv. | Poznámka: 1Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. Zdroje: Stabilizační program (SP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (COM); Výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu najdete na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/year/year20032004_en.htm. [2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) dne 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, ze dne 27.11.2002. [4] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.Všechny dokumenty vztahující se k tomuto textu najdete na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/year/year20032004_en.htm.