Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má být jménem Evropského společenství zaujat na čtvrtém zasedání konference smluvních stran ve dnech 4.–8. května 2009, pokud jde o návrhy na změnu příloh A, B a C Stockholmské úmluvy /* KOM/2009/0027 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 28.1.2009 KOM(2009) 27 v konečném znění Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který má být jménem Evropského společenství zaujat na čtvrtém zasedání konference smluvních stran ve dnech 4.–8. května 2009, pokud jde o návrhy na změnu příloh A, B a C Stockholmské úmluvy (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách[1] byla přijata v květnu 2001 po ukončení tří let jednání konaných v rámci Programu OSN pro životní prostředí (UNEP). Evropské společenství a jeho členské státy[2] jsou stranami úmluvy[3] a ustanovení úmluvy byla provedena do právních předpisů EU nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS[4]. Hlavním cílem Stockholmské úmluvy je ochrana lidského zdraví a životního prostředí před perzistentními organickými znečišťujícími látkami. Odkazuje se konkrétně na přístup předběžné opatrnosti stanovený zásadou 15 Deklarace o životním prostředí a rozvoji přijaté v Riu v roce 1992. Zásada začíná platit článkem 8, který stanoví pravidla pro zahrnutí dalších chemických látek do příloh úmluvy. Devět záměrně vyráběných chemických látek, které jsou v současnosti uvedeny v příloze A Stockholmské úmluvy (aldrin, chlordan, dieldrin, endrin, heptachlor, hexachlorbenzen, mirex, toxafen a polychlorované bifenyly (PCB)) podléhají zákazu výroby a používání kromě případů, kdy existují generické nebo zvláštní výjimky. Jak je stanoveno v příloze B Stockholmské úmluvy, je kromě toho přísně omezena výroba a používání DDT, pesticidu stále používaného v mnoha rozvojových zemích ke kontrole přenašečů malárie a jiných nemocí. Dále jsou v příloze C uvedeny tři látky (PCDD/PCDF, hexachlorbenzen a PCB), které mohou neúmyslně vzniknout a uniknout. DOPLNěNÍ NOVÝCH PERZISTENTNÍCH ORGANICKÝCH ZNEčIšťUJÍCÍCH LÁTEK DO PřÍLOH STOCKHOLMSKÉ ÚMLUVY Podle článku 8 Stockholmské úmluvy mohou smluvní strany předložit sekretariátu návrh na zařazení chemické látky do příloh A, B a/nebo C. Sekretariát ověří, zda návrh obsahuje nezbytné informace. Jestliže je návrh uspokojivý, je postoupen Výboru pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek. Výbor prozkoumá návrh, přičemž zváží všechny poskytnuté informace. Pokud výbor rozhodne, že kritéria byla splněna, návrh přezkoumá a připraví návrh profilu rizika. Pokud tento přezkum dospěje k závěru, že chemická látka pravděpodobně v důsledku svého rozsáhlého přenosu v životním prostředí povede k významným nepříznivým vlivům na lidské zdraví nebo na životní prostředí v rozsahu, který vyžaduje globální opatření, návrh se projedná a připraví se vyhodnocení rizik, které obsahuje analýzu možných kontrolních opatření. Na tomto základě výbor doporučí, zda má být chemická látka konferencí smluvních stran vzata v úvahu pro zařazení do příloh A, B a/nebo C. Konečné rozhodnutí učiní konference smluvních stran. Od vstupu Stockholmské úmluvy v platnost bylo navrženo celkem dvanáct nových látek. Evropské společenství a jeho členské státy navrhly sedm nových látek (chlordekon, hexabrombifenyl, sloučeniny perfluoroktansulfonátů, oktabromdifenylether (oktaBDE), pentachlorbenzen, chlorované parafiny s krátkým řetězcem a endosulfan), Norsko dvě (pentabromdifenylether (pentaBDE) a hexabromcyklododekan (HBCDD)) a Mexiko tři (lindan, alfa-hexachlorcyklohexan (α-HCH) a beta-hexachlorcyklohexan (β-HCH)). Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek ještě nedokončil svou práci na endosulfanu a chlorovaných parafinech s krátkým řetězcem. Lze očekávat, že tyto dvě látky budou připraveny pro pátou konferenci smluvních stran, která se pravděpodobně bude konat v roce 2011. Látka hexabromcyklododekan byla navržena dne 19. června 2008, avšak z důvodu pozdního dodání dokumentace nebyla Výborem pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek oficiálně projednána, a proto bude připravena nejdříve pro šestou konferenci smluvních stran, pokud splní kritéria stanovená úmluvou. Nadcházející konference smluvních stran je první, na které budou projednány změny příloh a kde o nich bude rozhodnuto. PRAVIDLA PRO ZMěNY PřÍLOH A, B A/NEBO C Podle článku 22 Stockholmské úmluvy se přílohy A, B a/nebo C pozměňují rozhodnutím konference smluvních stran a vstupují v platnost jeden rok od data sdělení o přijetí změn příloh A, B a/nebo C depozitářem, s výjimkou smluvních stran, které se rozhodnou změnu přílohy nepřijmout. LÁTKY A PRÁVNÍ PřEDPISY SPOLEčENSTVÍ Přijetím nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek[5] byly evropské právní předpisy týkající se chemických látek podstatným způsobem reformovány. Ačkoli uvedené nařízení prozatím neupravuje žádné látky, které jsou na programu čtvrtého zasedání konference smluvních stran, na několik látek se vztahují omezení směrnice Rady 76/769/EHS[6], která budou zahrnuta do přílohy XVII uvedeného nařízení s účinností ode dne 1. června 2009. Nové látky, které mají být navrženy na zařazení do Stockholmské úmluvy, lze v mnoha případech nalézt na seznamu látek Evropské agentury pro chemické látky sestaveném v souladu s čl. 59 odst. 1 nařízení o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek. Všechny látky, které budou uvedeny na seznamu příloh A, B a/nebo C Stockholmské úmluvy[7], budou muset být zahrnuty do nařízení EU o perzistentních organických znečišťujících látkách, aby se zajistilo, že provedení v EU odpovídá mezinárodním závazkům. Kromě omezení některých látek obsahují mezinárodní nástroje také požadavky na podávání zpráv, které jsou rovněž zahrnuty do nařízení. Proto by za účelem udržení snadného přehledu o tom, jak Společenství plní své mezinárodní závazky, a k zajištění soudržnosti v podávání zpráv bylo vhodné doplnit všechny látky do příslušných příloh nařízení, a to i v případech, kdy jsou tyto látky již částečně či plně omezeny jinými nástroji Společenství. Doporučení Výboru pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek Dne 29. října 2008 byly smluvní strany Stockholmské úmluvy výkonným ředitelem informovány, že se Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek na svém třetím a čtvrtém zasedání rozhodl doporučit zařazení devíti chemických látek na seznam příloh A, B a/nebo C Stockholmské úmluvy a v souladu s čl. 8 odst. 9 Stockholmské úmluvy předložit toto doporučení ke zvážení konferenci smluvních stran na zasedání ve dnech 4.–8. května 2009. Chlordekon a hexabrombifenyl Na třetím zasedání Výboru pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek (19.–23. listopadu 2007) bylo rozhodnuto doporučit zařazení chlordekonu a hexabrombifenylu do přílohy A Stockholmské úmluvy. Tyto dvě látky jsou již bez výjimek zařazeny do příloh I nebo II protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách Evropské hospodářské komise OSN, a proto jsou jejich používání a výroba v EU zcela zakázány od vstupu v platnost nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách, které bylo přijato dne 29. dubna 2004. Během hodnocení těchto dvou látek Výborem pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek bylo sekretariátem Stockholmské úmluvy smluvním stranám a pozorovatelům zasláno několik žádostí o určení zbývajících použití nebo výroby. Informace zaslané smluvními stranami a pozorovateli neuváděly žádné zbývající použití nebo výrobu těchto dvou látek. Lze se proto domnívat, že všechny smluvní strany by měly být schopny přijmout zařazení těchto látek do přílohy A (odstraňování) bez výjimky. α-HCH, β-HCH a γ-HCH (lindan) Na svém třetím zasedání se Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek rozhodl doporučit zařazení lindanu (γ-HCH) do přílohy A a na čtvrtém zasedání (13.–17. října 2008) doporučil do téže přílohy zařadit α-HCH a β-HCH. V nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách se na sloučeniny HCH vztahuje jedna položka (tj. HCH včetně lindanu) a dvě čísla CAS (608-73-1 a 58-89-9). Lindan (CAS RN: 58-89-9) je obecný název gamma izomeru HCH. Technický HCH (CAS RN: 608-73-1) je směs izomerů, která obsahuje především pět forem HCH. Pět hlavních izomerů je ve směsi přítomno v následujících podílech: α-HCH (53 %–70 %), β-HCH (3 %–14 %), γ-HCH (11 %–18 %), δ-HCH (6 %–10 %) a ε-HCH (3 %–5 %). Jediným izomerem, který vykazuje silné insekticidní vlastnosti, je γ-izomer. Po téměř čtyřiceti letech širokého celosvětového používání se technický HCH postupně nahrazuje lindanem. Po roce 2000 nebylo používání technického HCH v celosvětovém měřítku ve významném rozsahu zaznamenáno. Pokud jde o lindan, nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách poskytlo členským státům právo udělovat do 1. září 2006 výjimky u HCH (včetně lindanu) u profesionálního sanačního a průmyslového ošetření řeziva, stavebního dříví a kulatiny a u průmyslového a domácího použití v interiéru. Druhý soubor výjimek, jehož platnost vypršela dne 31. prosince 2007, povolil použití technického HCH jako meziproduktu při chemické výrobě a u přípravků, v nichž je nejméně 99 % izomeru HCH ve formě lindanu, pouze pro použití na nasazení jako povrchový insekticid ve veřejném zdravotnictví a veterinární péči. V současné době jsou lindan a technický HCH v EU zcela zakázány. Některé smluvní strany však v současné době vyrábějí a používají lindan jako povrchový insekticid ve veřejném zdravotnictví (svrab, vši). Lze se proto domnívat, že všechny smluvní strany by měly být schopny přijmout zařazení lindanu do přílohy A (odstraňování), ovšem s výjimkou pro veřejné zdravotnictví. α-HCH a β-HCH jsou chemické meziprodukty při výrobě lindanu. Výsledkem výroby lindanu je velké množství zbytků HCH, které musí být odstraněny nebo s nimi musí být naloženo jiným způsobem. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici přesné údaje, se na základě celosvětové výroby lindanu odhady pohybují v rozmezí od 1,9 do 4,8 milionu tun zbytků HCH. Hlavní otázkou u α-HCH a β-HCH bude správa jejich zásob. Jejich zařazení do přílohy A by však mělo být přijato všemi smluvními stranami, pouze s výjimkou pro jejich použití jako meziproduktu při výrobě lindanu. Komerční pentabromdifenylether a komerční oktabromdifenylether Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek na svém třetím zasedání rozhodl doporučit zařazení 2,2',4,4'-tetrabromdifenyletheru (BDE-47, č. CAS 40088-47-9) a 2,2',4,4',5-pentabromdifenyletheru (BDE-99, č. CAS 32534-81-9) a ostatních tetra- a pentabromdifenyletherů přítomných v komerčním pentabromdifenyletheru do přílohy A Stockholmské úmluvy. Na svém následujícím zasedání výbor rozhodl doporučit zařazení 2,2',4,4',5,5'-hexabromdifenyletheru (BDE-153, č. CAS 68631-49-2), 2,2',4,4',5,6'-hexabromdifenyletheru (BDE-154, č. CAS 207122-15-4), 2,2',3,3',4,5',6-heptabromdifenyletheru (BDE-175, č. CAS 446255-22-7) a 2,2',3,4,4',5',6-heptabromdifenyletheru (BDE-183, č. CAS 207122-16-5) a ostatních hexa- a heptabromdifenyletherů přítomných v komerčním oktabromdifenyletheru do přílohy A Stockholmské úmluvy. Tyto látky se používají jako látky zpomalující hoření, ovšem jsou v EU od roku 2003[8] omezeny. Omezení EU se vztahuje na všechny kongenery pentabromdifenyletheru a oktabromdifenyletheru, a je proto širšího rozsahu než zaměření pouze na konkrétní komerční formy těchto dvou látek. Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek dospěl k závěru, že všechny polyBDE se čtyřmi nebo pěti bromy (pro komerční pentaBDE) a všechny polybromované bifenyly (pro komerční oktaBDE) přítomné v komerčním pentaBDE a oktaBDE pravděpodobně v důsledku vlastností svých složek a rozsáhlého přenosu v životním prostředí povedou k významným nepříznivým vlivům na lidské zdraví a životní prostředí. Z tohoto důvodu výbor doporučil zařazení všech těchto kongenerů do přílohy A Stockholmské úmluvy. Právní předpisy Evropského společenství nejsou totožné s navrhovanými předpisy na mezinárodní úrovni, ovšem Komise dospěla k závěru, že doplnění polyBDE se čtyřmi až sedmi bromy do přílohy I nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách v praxi nezmění omezení, která již existují. Stávající omezení se však vztahují pouze na uvádění na trh, a proto neomezují výrobu těchto látek, která může probíhat s cílem tyto látky vyvážet mimo EU. Zařazení polyBDE se čtyřmi až sedmi bromy do přílohy A Stockholmské úmluvy bez výjimky znamená, že výroba na celosvětové úrovni musí být zastavena, jelikož ostatní smluvní strany nesmí polyBDE z EU dovážet. Proto je zákaz vývozu z EU nezbytný vzhledem ke splnění mezinárodních závazků, ovšem bude mít de iure dopad na možné producenty v EU, jelikož by neměly být žádné strany pro vývoz, ale pouze země, které nejsou smluvními stranami Stockholmské úmluvy[9]. Během hodnocení těchto látek Výborem pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek bylo sekretariátem Stockholmské úmluvy smluvním stranám a pozorovatelům zasláno několik žádostí o určení zbývajících použití nebo výroby. Informace zaslané smluvními stranami a pozorovateli neuváděly žádné zbývající použití nebo výrobu těchto dvou látek. Kromě toho nemá Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek žádné zprávy o tom, že se nadále vyrábí komerční směs, která by mohla obsahovat polyBDE se čtyřmi až sedmi bromy nad stopové množství. Lze se proto domnívat, že všechny smluvní strany by měly být schopny přijmout zařazení těchto látek do přílohy A (odstraňování) bez výjimky, jak navrhuje Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek. Je třeba vzít na vědomí, že nakládání s výrobky obsahujícími polyBDE (např. elektrická a elektronická zařízení) poté, kdy se stanou odpadem, bude pravděpodobně problematické pro některé smluvní strany z rozvojových zemí, neboť s odpadem bude muset být nakládáno v souladu s čl. 6 odst. 1 písm. d) Stockholmské úmluvy. To si může vyžádat přechodné předpisy nebo finanční a technickou podporu. Perfluoroktansulfonová kyselina (PFOS, č. CAS 1763-23-1), její soli a perfluoroktansulfonyl florid (PFOSF, č. CAS 307-35-7) Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek na svém třetím zasedání rozhodl doporučit zařazení PFOS (č. CAS 1763-23-1), jejích solí a PFOSF (č. CAS 307-35-7) do přílohy A nebo B Stockholmské úmluvy a dále vymezit příslušná kontrolní opatření. Očekává se, že PFOS a její složky budou pro konferenci smluvních stran Stockholmské úmluvy nejkontroverznějšími látkami vzhledem k tomu, že v celosvětovém měřítku stále probíhá rozsáhlá výroba a tyto látky jsou používány. Lze očekávat, že některé rozvojové země požádají o finanční a technickou podporu, aby mohly nahradit sloučeniny PFOS bezpečnějšími alternativami. Zařazením PFOSF, který se používá jako obecný meziprodukt při výrobě látek PFOS, do přílohy má definice Výboru pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek za cíl omezit výrobu tohoto meziproduktu a tím vyloučit výrobu jakýchkoli látek PFOS. PFOS a její sloučeniny jsou v EU od roku 2006 omezeny[10], pokud jde o použití a uvádění této látky na trh. Směrnice EU definuje látky PFOS jako „C8F17SO2X (X = OH, kovová sůl (O-M+), halogenid, amid a jiné deriváty, včetně polymerů)“, čímž se rozumějí veškeré látky PFOS vyrobené za pomoci meziproduktu PFOSF nebo jakéhokoli jiného meziproduktu. Zákonodárci uznali, že pro některá použití ještě nejsou k dispozici alternativy, a proto byly uděleny konkrétní výjimky, přičemž některé bez časového omezení. Je povinností Komise sledovat dostupnost bezpečnějších alternativních látek a navrhovat opatření na snížení zjištěných rizik, jakmile budou tyto alternativy k dispozici. Rozsah definice EU je v některých ohledech širší než navrhovaná definice Výboru pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek, což by mělo být během jednání vzato v úvahu. Lze se proto domnívat, že některé smluvní strany přijmou zařazení PFOS a jejích sloučenin pouze do přílohy B, a to s mnoha výjimkami. Pentachlorbenzen Na svém čtvrtém zasedání Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek rozhodl doporučit zařazení pentachlorbenzenu (PeCB) do přílohy A a C Stockholmské úmluvy. Není známa výroba nebo používání PeCB, nicméně je to podle rámcové směrnice o vodě (2000/60/ES)[11] jedna z prioritních nebezpečných látek. Na látku se nevztahují omezení týkající se uvádění na trh nebo používání na úrovni Společenství. Během hodnocení PeCB Výborem pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek bylo sekretariátem Stockholmské úmluvy smluvním stranám a pozorovatelům zasláno několik žádostí o určení zbývajících použití nebo výroby. Informace zaslané smluvními stranami a pozorovateli neuváděly žádné zbývající použití nebo výrobu PeCB. Lze se proto domnívat, že všechny smluvní strany by měly být schopny přijmout zařazení PeCB do přílohy A bez výjimky. PeCB se také může vyskytovat jako nezáměrný vedlejší produkt z difúzních zdrojů, jako jsou nečistoty ve výrobcích, jako jsou např. rozpouštědla, pesticidy a prostředky na ochranu dřeva; při spalování odpadků v sudech; při používání otevřených krbů; při náhodných požárech a vypalování lesů pro zemědělské účely. Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek dospěl k závěru, že by většina opatření přijatých ke snížení úniku PCDD/F, jak je stanoveno v pokynech Stockholmské úmluvy pro nejlepší dostupné technologie / nejlepší environmentální praxi pro spalovny a jiné tepelné procesy, vedla k výraznému snížení úniku PeCB. Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek nicméně doporučil zařazení PeCB do přílohy C. Nezáměrné emise PCDD/F jsou již v EU regulovány[12]. Vzhledem k možné další administrativní zátěži, kterou může zařazení PeCB do přílohy C pro smluvní strany představovat, a kvůli možnému malému přínosu tohoto opatření by mohly některé smluvní strany být proti doplnění látek do přílohy C. ZÁVěR S ohledem na výše uvedené by Společenství na čtvrtém zasedání konference smluvních stran Stockholmské úmluvy ve dnech 4.–8. května 2009 mělo podpořit přijetí změn příloh A, B a/nebo C uvedené úmluvy, jak je navrhováno v rozhodnutí Rady. Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který má být jménem Evropského společenství zaujat na čtvrtém zasedání konference smluvních stran ve dnech 4.–8. května 2009, pokud jde o návrhy na změnu příloh A, B a C Stockholmské úmluvy RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 ve spojení s čl. 300 odst. 2 druhým pododstavcem této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[13], vzhledem k těmto důvodům: 1. Jedním z cílů politiky Společenství v oblasti životního prostředí v souladu s článkem 174 Smlouvy je podporovat opatření na mezinárodní úrovni, která řeší celosvětové problémy životního prostředí. 2. Dne 16. listopadu 2004 Společenství na základě rozhodnutí Rady 2006/507/ES ze dne 14. října 2004 o uzavření Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách jménem Evropského společenství [14] ratifikovalo Stockholmskou úmluvu o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“). 3. Společenství provedlo závazky vyplývající z úmluvy do právních předpisů Společenství nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS[15] (dále jen „nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách“). 4. Společenství klade velký důraz na nezbytnost postupného rozšíření příloh A, B a/nebo C úmluvy o nové látky, které splňují kritéria pro perzistentní organické znečišťující látky, s ohledem na zásadu předběžné opatrnosti, s cílem splnit cíl úmluvy a závazek minimalizovat nepříznivé účinky chemických látek do roku 2020 učiněný všemi vládami na vrcholné schůzce v Johannesburgu v roce 2002. 5. V souladu s článkem 22 úmluvy se změny příloh A, B a C úmluvy přijímají rozhodnutím konference smluvních stran a vstupují v platnost jeden rok od data sdělení o přijetí změny depozitářem, s výjimkou smluvních stran, které se rozhodly změnu nepřijmout. 6. Na základě návrhů látek obdržených od Evropského společenství a jeho členských států[16], Norska[17] a Mexika[18] ukončil Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek ustanovený podle úmluvy svou práci na devíti navržených látkách a dospěl k závěru, že tyto látky splňují kritéria úmluvy. Očekává se, že nadcházející konference smluvních stran úmluvy rozhodne o zařazení těchto látek do příloh úmluvy. 7. Na všech devět látek se již vztahují právní předpisy Společenství a na pět z nich (alfa-hexachlorcyklohexan, beta-hexachlorcyklohexan, chlordekon, hexabrombifenyl a lindan) se vztahuje úplný zákaz výroby a používání, neboť jsou zařazeny do přílohy I části B nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách, protože byly zařazeny do přílohy I nebo II protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách. 8. Uvádění na trh a používání PFOS[19], pentabromdifenyletheru a oktabromdifenyletheru[20] je ve Společenství omezeno změnami směrnice 76/769/EHS[21]. Pentachlorbenzen je podle rámcové směrnice o vodě (2000/60/ES)[22] prioritní nebezpečnou látkou. 9. Změny příloh A, B a/nebo C úmluvy doplněním devíti nových látek budou vyžadovat změny nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách. Podle čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení mohou být při doplnění látek do příloh úmluvy provedeny změny příloh nařízení v souladu s obvyklými postupy projednávání ve výborech stanovenými články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 zmíněného rozhodnutí. 10. Společenství a členské státy by měly v rámci čtvrté konference stran Stockholmské úmluvy úzce spolupracovat, aby zajistily, že veškeré změny příloh jsou v souladu s právními předpisy a/nebo politikami Společenství, ROZHODLA TAKTO: Jediný článek Na čtvrtém zasedání konference smluvních stran Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách předloží Komise následující postoj Společenství k návrhům na doplnění látek do příloh A, B a/nebo C uvedené úmluvy: 1) zařadit do přílohy A úmluvy bez omezení týkajících se používání a výroby: - 2,2',4,4'-tetrabromdifenylether (BDE-47, č. CAS 40088-47-9) a 2,2',4,4',5-pentabromdifenylether (BDE-99, č. CAS 32534-81-9) a ostatní tetra- a pentabromdifenylethery přítomné v komerčním pentabromdifenyletheru, - 2,2',4,4',5,5'-hexabromdifenylether (BDE-153, č. CAS 68631-49-2), 2,2',4,4',5,6'-hexabromdifenylether (BDE-154, č. CAS 207122-15-4), 2,2',3,3',4,5',6-heptabromdifenylether (BDE-175, č. CAS 446255-22-7) a 2,2',3,4,4',5',6-heptabromdifenylether (BDE-183, č. CAS 207122-16-5) a ostatní hexa- a heptabromdifenylethery přítomné v komerčním oktabromdifenyletheru, - chlordekon, - hexabrombifenyl, - alfa-hexachlorcyklohexan, - beta-hexachlorcyklohexan, - lindan; 2) zařadit následující chemické látky do přílohy A úmluvy a vymezit pro ně příslušná kontrolní opatření: - perfluoroktansulfonovou kyselinu (PFOS, č. CAS 1763-23-1), její soli a perfluoroktansulfonyl florid (PFOSF, č. CAS 307-35-7) s následujícími výjimkami týkajícími se používání: - fotorezistenty nebo protiodrazové povlaky ve fotolitografii, - fotografické povlaky nanášené na filmy, papíry nebo tiskařské desky, - látky potlačující tvorbu zákalu při jiném než dekorativním tvrdém chromování (VI) a smáčedla určená k použití v kontrolovaných systémech elektrolytického pokovování, - hydraulické kapaliny v letectví, - náplně do pěnových hasicích přístrojů, které byly uvedeny na trh před zákazem, mohou být používány dva roky poté, co rozhodnutí v rámci úmluvy vstoupí v platnost; 3) zařadit do přílohy A a C úmluvy bez omezení týkajících se používání a výroby: - pentachlorbenzen. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda / předsedkyně [1] http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf. [2] Tři členské státy EU dosud úmluvu neratifikovaly (Irsko, Itálie a Malta). [3] Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 1. [4] Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 7. [5] Úř. věst. L 136, 25.5.2007, s. 3. [6] Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 201. [7] Totéž platí pro látky doplněné do příloh I, II nebo III protokolu EHK OSN o perzistentních organických znečišťujících látkách. [8] Úř. věst. L 177, 6.7.2002, s. 21; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/11/ES ze dne 6. února 2003, kterou se po dvacáté čtvrté mění směrnice Rady 76/769/EHS týkající se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků (pentabromdifenylether, oktabromdifenylether). [9] Dne 1. prosince 2008 bylo registrováno 162 stran. [10] Úř. věst. L 372, 27.12.2006, s. 32 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/122/ES ze dne 12. prosince 2006, kterou se po třicáté mění směrnice Rady 76/769/EHS o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků (perfluoroktansulfonáty). [11] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky. [12] Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 91; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů. [13] Úř. věst C […], […], s. […]. [14] Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 1. [15] Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 7. [16] Chlordekon a hexabrombifenyl navržené dne 5. května 2005, viz http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/Chlordecone/Chlordecone_Letter.pdf. PFOS navržená dne 14. června 2005, viz http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/PFOS/PFOS_Letter.pdf. Oktabromdifenylether, pentachlorbenzen (a chlorované parafiny s krátkým řetězcem, které nebyly na programu čtvrtého zasedání konference smluvních stran) navržené dne 29. června 2006, viz http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/OctaBDE/OctaBDE_Letter.pdf. [17] Pentabromdifenylether navržený dne 28. ledna 2005, viz http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/PentaBDE/PentaBDE_Letter.pdf. [18] Lindan navržený dne 29. června 2005, viz http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/Lindane/Lindane_Letter_e.pdf. Alfa- a beta-hexachlorhexan navržený dne 25. července 2006, viz http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/AlphaHCH/AlphaHCH_Letter_e.PDF. [19] Úř. věst. L 372, 27.12.2006, s. 32 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/122/ES ze dne 12. prosince 2006, kterou se po třicáté mění směrnice Rady 76/769/EHS o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků (perfluoroktansulfonáty). [20] Úř. věst. L 177, 6.7.2002, s. 21; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/11/ES ze dne 6. února 2003, kterou se po dvacáté čtvrté mění směrnice Rady 76/769/EHS týkající se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků (pentabromdifenylether, oktabromdifenylether). [21] Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 201; směrnice Rady ze dne 27. července 1976 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků. [22] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky.