Strategie Komise „od zemědělce ke spotřebiteli“ jako součást Zelené dohody pro Evropu zdůrazňuje nutnost přechodu ke spravedlivému, zdravému a ekologickému potravinovému systému. Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ také zdůrazňuje, že je důležité zlepšit postavení zemědělců (kteří mají zásadní význam pro zvládnutí uvedeného přechodu) v hodnotovém řetězci. Navrhuje dva konkrétní cíle, jak do roku 2030 omezit používání chemických pesticidů a nebezpečnějších pesticidů a snížit riziko s nimi spojené. Zásadním nástrojem k dosažení cílů stanovených ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ je v této oblasti unijní regulace, která by tudíž měla být posílena.

V roce 2009 byla přijata směrnice o udržitelném používání pesticidů jako jedno z návazných opatření, které Komise přijala na základě tematické strategie udržitelného používání pesticidů . Členské státy měly povinnost uvést v účinnost vnitrostátní právní předpisy k provedení směrnice o udržitelném používání pesticidů ve vnitrostátním právu do 26. listopadu 2011. Komise považovala za vhodné provést hodnocení směrnice o udržitelném používání pesticidů, které se zabývalo i problémy zjištěnými při provádění, prosazování a uplatňování směrnice v členských státech. Hodnocení bylo prováděno souběžně s posouzením dopadů. Komise doufala, že posouzení využije na podporu přípravy nového legislativního návrhu revize směrnice o udržitelném používání pesticidů do 1. čtvrtletí roku 2022, jak uvádí strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“.

Směrnice o udržitelném používání pesticidů vytvořila rámec pro dosažení udržitelného používání pesticidů. Pokračující nejednotnost opatření přijatých v členských státech by ve spojení s různícím se / neúplným prováděním směrnice o udržitelném používání pesticidů (jak uvádí hodnocení připojené k tomuto návrhu) vedla k rozdílným úrovním ochrany zdraví a životního prostředí. To by vedlo i k odlišným podmínkám pro hlavní uživatele pesticidů, což je v rozporu s cíli Smluv. Hrozba pro biologickou rozmanitost a ekosystémy spojená s používáním pesticidů překračuje hranice a vyžaduje důrazná opatření na úrovni EU. Rovné podmínky na vnitřním trhu jsou narušovány současnými rozdíly v úrovních opatření přijatých v různých členských státech.

Podle nové SZP (která má být prováděna od 1. ledna 2023) bude členským státům poskytnuta pomoc, pokud jde o: i) financování opatření v souladu s cíli strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ týkajícími se omezení pesticidů a ii) prosazování udržitelných zemědělských postupů. Příslušné prvky stávající směrnice o udržitelném používání pesticidů jsou již zahrnuty do systému podmíněnosti v rámci SZP. Nová SZP také zahrnuje různé nástroje na podporu přesného zemědělství. Členské státy mohou využívat ekologické programy a závazky v oblasti životního prostředí, klimatu a jiné závazky v oblasti hospodaření na podporu zavádění postupů přesného zemědělství. Kromě toho SZP zahrnuje možnost financovat investice, například do strojního vybavení a nástrojů řízení rizik, jakož i podporu při budování technických znalostí, jako je odborná příprava, poradenství, spolupráce a výměna znalostí. Konkrétně řečeno, členské státy mají prostřednictvím zemědělských poradenských služeb v rámci SZP nabízet zemědělcům poradenství v oblasti udržitelného používání pesticidů, inovací, digitálních technologií, omezování expozice pesticidům a udržitelného hospodaření s živinami. Budování kapacit pro osvojování a účinné zavádění digitálních technologií ze strany zemědělců lze také posílit prostřednictvím podpory, spolupráce a Evropského inovačního partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti (EIP-AGRI). Členské státy také mají ve svých strategických plánech SZP vysvětlit, jak budou využívat nástroje SZP ke splnění příslušných potřeb a cílů.

Návrh je významný i pro nejvzdálenější regiony EU ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), které se nacházejí v Atlantickém oceánu, Karibském moři a Indickém oceánu. Vzhledem k trvalým omezením, jako je vzdálenost těchto regionů od kontinentu EU, ostrovní povaha, závislost na malém počtu produktů a vysoká expozice změně klimatu, mají nárok na zvláštní opatření k podpoře jejich socioekonomického rozvoje. Jak stanoví i strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, zvláštní důraz by měl být kladen na ochranu a obnovu ekosystémů v nejvzdálenějších regionech vzhledem k jejich mimořádně vysoké hodnotě biologické rozmanitosti.

Dostupné důkazy o nedostatcích při provádění směrnice o udržitelném používání pesticidů v členských státech ukazují, že předešlý přístup, podle kterého měla být podrobná pravidla stanovena při provedení směrnice ve vnitrostátních právních předpisech, nefungoval v rozsahu, jaký původní návrh směrnice předpokládal. Zjištění z hodnocení směrnice o udržitelném používání pesticidů potvrzují rozdílné a nerovnoměrné provádění, uplatňování a prosazování této směrnice v jednotlivých členských státech. Tato zjištění byla potvrzena indexem Komise pro sledování souladu popsaným v hodnocení. Evropský účetní dvůr rovněž zjistil, že jsou zapotřebí jasnější kritéria a konkrétnější požadavky týkající se integrované ochrany rostlin, které by pomohly zajistit prosazování a posuzovat soulad s předpisy. V oblasti ochrany proti škodlivým organismům existuje velký počet složitých zemědělských proměnných, a proto by měla jasná a jednotná pravidla zjednodušit dodržování předpisů a zlepšit prosazování. Důsledného uplatňování politiky ve všech členských státech lze lépe dosáhnout prostřednictvím nařízení, nikoli směrnice. Nařízení by kromě toho umožnilo rovnější podmínky pro uživatele pesticidů, neboť rozdílná pravidla používání pesticidů v jednotlivých členských státech napomáhají vzniku nekalé hospodářské soutěže a narušují řádné fungování jednotného trhu.

Byl zveřejněn kombinovaný plán hodnocení a počáteční posouzení dopadů tohoto návrhu, které byly zpřístupněny pro zpětnou vazbu veřejnosti v období od 29. května do 7. srpna 2020. Celkem bylo obdrženo 360 odpovědí. Veřejná konzultace probíhala od 18. ledna do 12. dubna 2021 a bylo obdrženo celkem 1 699 odpovědí. Získaná zpětná vazba představovala široké spektrum názorů, jak je uvedeno v souhrnné zprávě, která shrnula konzultace se zúčastněnými stranami (tato souhrnná zpráva je přílohou posouzení dopadů připojeného k tomuto návrhu). Profesionální uživatelé pesticidů zdůrazňovali potřebu chránit výnosy a kvalitu plodin. Další zúčastněné strany podtrhly nutnost prosazovat integrovanou ochranu rostlin, zvýšit dostupnost alternativ k chemickým pesticidům a lépe posuzovat dopady používání chemických pesticidů na zdraví a životní prostředí. Ve dnech 19. ledna, 25. června a 5. října 2021 Komise na dálku uspořádala akce pro zúčastněné strany věnované této iniciativě. Z těchto akcí se zúčastněnými stranami vyvstala řada problémů, včetně těchto:

Iniciativa „ Zachraňte včely a zemědělce! Začněme se zemědělstvím, které je šetrné ke včelám a nenarušuje zdravé životní prostředí “ vyzývá Komisi, aby „navrhla právní akty s cílem omezit do roku 2030 používání syntetických pesticidů v zemědělství EU o 80 %, a to počínaje nejnebezpečnějšími látkami, abychom se do roku 2035 zbavili syntetických pesticidů zcela.“ Iniciativa do 30. září 2021 shromáždila více než milion prohlášení o podpoře, která jsou v současné době ověřována orgány členských států. Pokud bude iniciativa uznána jako platná a bude oficiálně podána, Komise navrhne opatření, která případně hodlá přijmout, formou sdělení.

Odezvy na různé aktivity ukázaly, že názory zúčastněných stran byly do značné míry rozděleny podle dvou obecných hledisek. První skupina zastávala názor, že používání pesticidů by mělo být omezeno v souladu s cílem snižování rizik způsobem, který by umožňoval součinnost s uživateli přípravků na ochranu rostlin. Druhá skupina byla toho názoru, že používání pesticidů by se mělo výrazně, ne-li úplně, omezit. Návrh byl vypracován jako přiměřený a realistický (a přesto stále ambiciózní) přístup k řešení společenských obav ohledně používání a rizika pesticidů. Jedná se o přístup, který:

Cíl návrhu, kterým je omezit používání pesticidů a snížit riziko s nimi spojené za účelem ochrany zdraví, biologické rozmanitosti a životního prostředí, je relevantní pro ambici Komise splnit cíle udržitelného rozvoje OSN. Zejména je významný pro cíle 3 (zdraví a kvalitní život), 6 (pitná voda), 8 (důstojná práce a ekonomický růst), 11 (udržitelná města), 12 (udržitelná spotřeba a výroba), 14 (život ve vodě) a 15 (život na souši).

V souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu je návrh rovněž v souladu se zásadou „významně nepoškozovat“. Podle této zásady by činnosti neměly významně poškozovat žádný ze šesti environmentálních cílů ve smyslu článku 17 v souladu s článkem 9 nařízení o taxonomii. Těchto šest hlavních cílů tvoří: zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu, udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů, přechod na oběhové hospodářství, prevence a omezování znečištění a ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů.

Následující hlavní možnosti politiky byly posouzeny vůči pravděpodobnému základnímu scénáři, v němž směrnice o udržitelném používání pesticidů zůstane nezměněna.

Možnost 1: Cíle EU snížit používání pesticidů o 50 % a snížit rizika spojená s pesticidy o 50 %, kterých má být dosaženo do roku 2030, zůstávají právně nezávazné. Zlepšily by se poradenské systémy a pokyny pro uživatele pesticidů. Byly by podporovány techniky přesného zemědělství, aby se omezilo používání chemických pesticidů a snížilo riziko s nimi spojené.

Možnost 2: Cíle spočívající v omezení o 50 % by se na úrovni EU staly právně závaznými. Členské státy by si stanovily své vlastní vnitrostátní cíle omezení pomocí určených kritérií. Tyto vnitrostátní cíle by pak byly právně závazné (podle vnitrostátního práva) a podléhaly by mechanismům řízení navázaným na pravidelné každoroční zprávy členských států. Používání nebezpečnějších pesticidů by bylo zakázáno v citlivých oblastech, jako jsou oblasti městské zeleně. Profesionální uživatelé pesticidů by museli vést elektronické záznamy o používání pesticidů a integrované ochraně rostlin, aby pomohli snížit používání pesticidů. Vnitrostátní orgány by tyto záznamy shromažďovaly a analyzovaly s cílem sledovat pokrok a v případě potřeby navrhnout nápravná opatření na vnitrostátní úrovni. Nezávislé poradenské služby by uživatelům pesticidů poskytovaly rady ohledně alternativních technik a integrované ochrany rostlin.

Možnost 3 by se podobala možnosti 2. Podle možnosti 3 by se však cíle spočívající v omezení o 50 % staly právně závaznými na unijní i vnitrostátní úrovni. Používání všech chemických pesticidů by bylo zakázáno v citlivých oblastech, jako jsou městské oblasti a chráněné oblasti podle směrnice 2000/60/ES, oblasti sítě Natura 2000 atd.

Upřednostňovanou možností je možnost 3, s výjimkou cílů, u nichž je upřednostněna možnost 2. V tomto případě by se cíle týkající se omezení používání pesticidů i snížení rizika pesticidů o 50 % staly právně závaznými na úrovni EU, přičemž členské státy by stanovily své vlastní vnitrostátní cíle omezení ve vnitrostátních právních předpisech. Možnosti byly posouzeny na základě pravděpodobného základního scénáře, v němž směrnice o udržitelném používání pesticidů zůstane nezměněna. Zákaz používání všech přípravků na ochranu rostlin v citlivých oblastech maximalizuje související přínosy v oblasti zdraví a životního prostředí.

Upřednostňovaná možnost je v souladu s ambicemi Zelené dohody pro Evropu, strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, strategie pro biologickou rozmanitost a akčního plánu pro nulové znečištění. Tato upřednostňovaná možnost přinese řadu výhod z hlediska společnosti, biologické rozmanitosti a ekosystémů snížením rizik pro lidské zdraví a životní prostředí vyplývajících z používání pesticidů. Ochrana biologické rozmanitosti rovněž pomůže snížit emise CO2. To je v souladu s celoevropským cílem dosáhnout uhlíkové neutrality do roku 2050 a průběžným cílem snížit emise o 55 % do roku 2030, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 a čl. 4 odst. 1 evropského právního rámce pro klima. V rámci této upřednostňované možnosti budou uživatelé pesticidů lépe informováni o účinných alternativách k chemickým pesticidům, což jim umožní snížit používání pesticidů a související náklady, a přitom budou moci stále vyrábět potravinářské produkty, které jsou na trhu konkurenceschopné. Díky podrobnějším údajům o používání pesticidů a integrované ochraně rostlin v rámci této upřednostňované možnosti mohou orgány členských států zajistit, aby vnitrostátní opatření byla co nejprospěšnější pro zemědělce, veřejnost, další zúčastněné subjekty a životní prostředí. Upřednostňovaná možnost rovněž zajišťuje, aby byla opatření členských států transparentnější a jasnější.

V souladu s cíli Zelené dohody, strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie pro biologickou rozmanitost se omezování používání chemických přípravků na ochranu rostlin zaměřuje nejenom na zajištění veřejného zdraví, ale také na zachování biologické rozmanitosti a ochranu životního prostředí, zejména pokud jde o globální otázky, jako je ochrana populací opylovačů.

Podle této upřednostňované možnosti se jednotkové výrobní náklady zvýší v důsledku:

i)přísnějších a podrobnějších požadavků na podávání zpráv;

ii)očekávaného snížení výnosů v důsledku nižšího používání pesticidů a

iii)zahrnutí dalších nákladů u těch profesionálních uživatelů, kteří v současnosti nevyužívají poradce.

Na základě tohoto návrhu budou členské státy moci po dobu pěti poskytovat podporu v rámci SZP, která zemědělcům pokryje náklady na splnění všech právních požadavků uložených tímto návrhem. Tím by se mělo zabránit jakémukoli navýšení cen potravin v důsledku nových povinností zavedených tímto návrhem. Řada ustanovení obsažených v tomto návrhu existovala již v rámci směrnice o udržitelném používání pesticidů, a nebudou proto mít dopad na ceny potravin ani na výnosy plodin. Změny zavedené tímto návrhem budou postupné, čímž se dále minimalizuje jakýkoli vliv na potravinové zabezpečení.

Potenciální kompenzační opatření a opatření ke zmírnění rizika by byla zapotřebí i k tomu, aby se čelilo jakýmkoli nežádoucím negativním důsledkům pro země mimo EU, a to zejména rozvojové země. Taková opatření EU by mohla podpořit práci FAO s cílem:

i)snížit riziko spojené s pesticidy prostřednictvím řádného přístupu k řízení životního cyklu;

ii)pomoci vládám a zúčastněným stranám v rozvojovém světě osvojit si postupy založené na ekosystémech a

iii)zlepšit hospodaření s pesticidy v zemědělství na celém světě.

K dotčeným malým a středním podnikům budou patřit:

i)zemědělci a další malé a střední podniky používající a prodávající pesticidy a zařízení pro aplikaci pesticidů;