EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 1.6.2016 COM(2016) 359 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Obnova investic v Evropě

Zhodnocení investičního plánu pro Evropu



1.Úvod Pracovní místa, růst a investice jsou jednou z deseti klíčových priorit Junckerovy Komise. Investiční plán pro Evropu byl představen dne 26. listopadu 2014 a s podporou Evropské investiční banky (EIB) a Evropského investičního fondu (EIF) (společně označovaných jako skupina EIB) zahájil koordinovaná a cílená opatření, která mají podněcovat financování investic jakožto součást pozitivního trojúhelníku strukturálních reforem, odpovědných fiskálních politik a investic. Účel je trojí: ujistit se, že omezené veřejné zdroje budou využívány k mobilizaci soukromých investic, které budou efektivně řešit případy selhání trhů vnesením soukromého kapitálu, zajistit, aby se investice dostaly k reálné ekonomice, a zlepšit investiční prostředí na evropské úrovni, jakož i na úrovni jednotlivých členských států. Evropská rada schválila investiční plán a všechny jeho složky v prosinci 2014 a vyzvala k jeho urychlené realizaci. Skupina EIB se držela výzvy Evropské rady a zahájila investiční činnosti na základě plánu od ledna 2015. Evropský parlament a Rada následně mimořádně rychle přijaly v červenci 2015 potřebný legislativní návrh. Nyní nastal čas zhodnotit dosažený pokrok a pohlédnout do budoucnosti. Za osmnáct měsíců od předložení investičního plánu se zlepšily podmínky využívání v oblasti investic a důvěra v hospodářství a růst Evropy se navrací. Evropská unie (EU) nyní zažívá čtvrtý rok mírného oživení, přičemž HDP v roce 2015 vzrostl o 2 %. Ačkoli se objem investic v EU v důsledku finanční krize významně snížil, objevují se první známky zotavení, a to i přes celosvětová a domácí rizika pro růst. Komplexní úsilí zahájené investičním plánem již přináší konkrétní výsledky, přestože makroekonomické účinky větších investičních projektů nemohou být okamžité. Očekává se, že investice se budou v průběhu let 2016 a 2017 nadále zlepšovat, ačkoli zůstávají pod historicky udržitelnými úrovněmi (viz graf 1). Graf 1. Investiční trendy v EU Pozn: Reálná tvorba hrubého fixního kapitálu (THFK), základ versus historická norma, EU, v cenách roku 2013, v mld. EUR. Tuto pozitivní dynamiku je nutno udržet a je třeba nadále usilovat o to, aby se investice vrátily ke svému dlouhodobě udržitelnému trendu. Mechanismy investičního plánu fungují a musí být posíleny, aby pokračovala mobilizace soukromých investic v odvětvích, která mají zásadní význam pro budoucnost Evropy a v nichž přetrvávají selhání trhů. Zahrnuje to investice v oblastech energetiky, životního prostředí a opatření v oblasti klimatu, sociálního a lidského kapitálu a související infrastruktury, zdravotní péče, výzkumu a inovací, přeshraniční a udržitelné dopravy, jakož i digitální transformace. EU má jasná a jedinečná aktiva s klíčovým významem pro investice: jednotný trh, nejvíce kvalifikované obyvatelstvo na světě, vysokou úroveň sociální ochrany a ochrany životního prostředí, jakož i stabilní, předvídatelné, efektivní a transparentní právní systémy. Ačkoli neexistuje žádné zázračné řešení, které by mohlo zajistit využití plného potenciálu investic v EU za několik málo měsíců, povzbudivé výsledky dosažené v krátkém období nabízejí spolehlivý základ pro budoucí iniciativy v oblasti politiky, zaměřené jak na využití rozpočtu EU, tak na regulační prostředí. 2.Model pro budoucnost a.Rychlé a komplexní zřízení Investiční plán již začal přinášet hmatatelné výsledky díky rychlému zřízení všech jeho složek: Evropský fond pro strategické investice (EFSI), který zřídila a spolufinancovala skupina EIB, důsledně postupuje směrem ke svému cíli, jímž je mobilizovat nejméně 315 miliard EUR dodatečných investic do reálné ekonomiky do poloviny roku 2018. Tržní absorpce byla rychlá zejména v rámci nástroje pro malé a střední podniky, kde má EFSI nad očekávání dobré výsledky. Komise vydala pokyny ohledně toho, jak lze evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy) kombinovat s EFSI za účelem podpory dodatečných investic. Je připravován první soubor projektů, který ukazuje, jak tato kombinace funguje v praxi. To také napomůže dosažení cíle obsaženého v investičním plánu a spočívajícího ve větším využití finančních nástrojů z ESI fondů. Evropské centrum pro investiční poradenství (EIAH), společná iniciativa Komise a EIB, poskytuje komplexní technickou pomoc a poradenské služby a již vyřídilo více než 160 žádostí. Jakkoli je to slibný začátek, jsou podnikána opatření, která mají poradenské služby více přiblížit konečným příjemcům a zintenzivnit služby centra EIAH v konkrétních oblastech, kde existují neuspokojené potřeby (včetně přeshraničních projektů). Evropský portál investičních projektů (EIPP), on-line platforma, na níž se setkávají evropští navrhovatelé projektů a investoři z EU i třetích zemí, zahájil činnost a zvyšuje viditelnost a příležitosti k financování investičních projektů v celé Evropě. A v neposlední řadě již Komise předložila řadu iniciativ, aby pomohla podpořit investice a usnadnit financování ekonomiky, například snížení kapitálových požadavků na pojišťovny a zajišťovny v oblasti investic do infrastruktury a přijetí praktických pokynů k uplatňování pravidel pro státní podporu v kontextu veřejného financování infrastruktury a partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP). Kromě toho strategie energetické unie, unie kapitálových trhů, jednotného trhu i jednotného digitálního trhu a balíček opatření týkajících se oběhového hospodářství obsahují specifická opatření, která odstraní konkrétní překážky a dále zlepší prostředí pro investice, budou-li plně provedena. Komise se také zapojila do strukturovaného dialogu s členskými státy, aby pomohla odstraňovat vnitrostátní překážky pro investice v rámci evropského semestru v oblastech, jako je platební neschopnost, zadávání veřejných zakázek, soudní systémy a efektivita veřejné správy nebo odvětvové předpisy.

b.Evropský fond pro strategické investice: efektivnější využití omezených zdrojů Konkrétní a hmatatelné výsledky Evropský fond pro strategické investice již podporuje dodatečné investice skupiny EIB v oblastech klíčových pro udržitelný růst EU. V rámci EFSI bylo ve 26 členských státech EU schváleno zhruba 250 transakcí, od nichž se očekává mobilizace celkových investic ve výši 100 miliard EUR, což představuje přibližně 32 % celkového cíle, kterým je 315 miliard EUR nových investic za tři roky. Fond byl úspěšný při získávání dodatečného financování (85 % celkových mobilizovaných investic) od soukromých a veřejných investorů. Všechny seznamy projektů v rámci obou oken EFSI jsou přístupné veřejnosti. EFSI podporuje projekty, které přispívají k řešení stávajících selhání trhu a nepříznivých investičních situací, jakož i mnoha našich nejnaléhavějších společenských problémů. Adicionalita je základní vlastností záruky EFSI, kterou je třeba při výběru projektů posilovat. Projekty EIB, které získávají rozpočtovou podporu prostřednictvím EFSI, musí vykazovat adicionalitu v tom smyslu, že poukazují na selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, a proto by (v zásadě) nebyly v témže období financovány z EIB bez podpory EFSI, nebo by nebyly financovány ve stejném rozsahu. Za tímto účelem EIB a investiční výbor používají při posuzování kritérií způsobilosti řadu ukazatelů a hlavních zásad. Nezbytným prvkem k posuzování adicionality projektů podporovaných zárukou EFSI je míra rizika. Všechny operace, které EIB dosud schválila, nesou riziko, které odpovídá tzv. zvláštním činnostem EIB. V důsledku toho je EIB schopna zvyšovat objem svého portfolia rizikovějších/zvláštních činností, a to dosud z přibližně 4 miliard EUR na více než 20 miliard EUR ročně. Skupina EIB rovněž vyvíjí nové produkty, které se zaměřují na nové způsoby spolupráce s národními podpůrnými bankami, investičními platformami a s novými typy příjemců s cílem řešit potřeby financování v nejrůznějších odvětvích. Mělo by být posíleno zeměpisné a odvětvové pokrytí. EFSI nepracuje s kvótami, stávající odvětvové a zeměpisné pokrytí (viz graf 2) by však mělo být s postupem provádění fondu dále rozvíjeno. Kombinace EFSI s ostatními fondy EU, jakož i zřízení investičních platforem by měly napomáhat skutečně vyváženému zeměpisnému pokrytí. Také Evropské centrum pro investiční poradenství může být účinným prostředkem postupné mobilizace potřebných odborných znalostí a může pomoci přípravě lepších projektů, zejména pro regiony nebo odvětví, kde může být zapotřebí další osvěta a technická kapacita. EFSI podporuje Evropský investiční fond (EIF), aby pomohl výjimečným počtům evropských malých a středních podniků získat přístup k financování. Nástroj EFSI pro malé a střední podniky zahájil činnost výjimečně rychle, překonal očekávání a potvrdil vysokou poptávku trhu. Během jednoho roku EFSI podpořil transakce Evropského investičního fondu, které by měly mobilizovat investice o celkové hodnotě 49 miliard EUR, což je již nyní více než 65 % cílové hodnoty 75 miliard EUR, které má být dosaženo během tří let. K dnešnímu dni prostředky EFSI již podle předpokladů využívá více než 140 000 malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací ve 26 členských státech. Graf 2. Hlavní číselné údaje o EFSI ke konci května 2016 Odvětvové pokrytí EFSI (% schváleného financování skupiny EIB v rámci EFSI) Zeměpisné pokrytí EFSI Cesta k dalším úspěchům Je nutné plně využít potenciál EFSI k plnění ještě zásadnější úlohy pro udržitelné finance. Evropa vyžaduje významné nové dlouhodobé a udržitelné investice, aby zvýšila svou produktivitu a dosáhla posunu k nízkouhlíkovému hospodářství efektivně využívajícímu zdroje. To zahrnuje i podporu trhu zelených/udržitelných dluhopisů, na kterém je EIB největším světovým emitentem dluhopisů. EFSI, rovněž v kombinaci s ostatními fondy EU a v rámci unie kapitálových trhů, poskytuje tomuto posunu nový impuls zvyšováním počtu a objemu udržitelných projektů, které mají být financovány v souladu s náročnými cíli pařížské dohody o klimatu. V těchto a dalších odvětvích, jako je digitální infrastruktura, může důležitou úlohu sehrát také technická pomoc. Na základě úspěchu nástroje pro malé a střední podniky jsou nyní vyvíjeny nové finanční nástroje, které mají podpořit širší spektrum inovativních malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací, včetně kapitálového produktu, jenž zvýší přístup ke kapitálovému financování pro inovativní a rychle rostoucí malé a střední podniky a společnosti se střední tržní kapitalizací. V této souvislosti Komise spolupracuje i s EIF s cílem zřídit celoevropský fond fondů rizikového kapitálu, který bude kombinovat veřejné finanční prostředky s většími objemy soukromého kapitálu, aby přinesl další rozsah a motivaci pro podporu nejslibnějších nových podniků a doplnil tak stávající opatření EIF. Tento fond fondů bude fungovat na komerční bázi a jeho cílem bude pomoct překonat fragmentaci a omezené objemy, které v současnosti brání rozvoji třídy aktiv v evropském rizikovém kapitálu. V souladu s agendou EU pro dovednosti a sociální oblast budou další nové nástroje cíleny na podporu sociálních podniků a mikrofinancování. Nadto budou vytvořeny produkty na podporu sekuritizačních transakcí, které slouží k mobilizaci dodatečných finančních prostředků pro malé a střední podniky, a produkty pomáhající inovativním malým a středním podnikům a malým společnostem se střední tržní kapitalizací k lepšímu přístupu k financování poskytováním záruk na nezajištěné úvěry. Je třeba prozkoumat využití modelu EFSI k mobilizaci investic při rozvoji třetích zemí. Nařízení (EU) 2015/1017 omezuje oblast působnosti investic EFSI na členské státy EU a přeshraniční investice se sousedními zeměmi. Samostatný, ale obdobný program by však mohl být užitečný i pro programy vnější spolupráce EU. Komise posoudí možnosti využití modelu typu EFSI pro investice ve třetích zemích, tj. programu, který by umožnil mezinárodním finančním institucím řešit zvláštní překážky pro investice a přilákat tak soukromé subjekty. Program by také mohl různým mezinárodním finančním institucím umožnit rozšíření činnosti v náročných investičních prostředích, jako jsou nestabilní a postkonfliktní země, jakož i v projektech souvisejících s migrací. Při svém posouzení Komise zohlední fungování a doplňkovost stávajících investičních programů na úrovni EU (např. investičního nástroje řízeného EIB pro africké, karibské a tichomořské země, investičních nástrojů řízených Evropskou komisí a úvěrového a záručního programu EIB). c.Zajištění komplementarity na všech úrovních pro uvolnění dodatečných investic Komplementarita Komplementarita mezi EFSI a ostatními fondy EU je klíčovou součástí obecného závazku Komise zajistit lepší využívání fondů EU ve všech oblastech politiky. Kombinace podpory z EFSI a ostatních zdrojů financování z EU může pokrýt různé druhy rizik určitého projektu, a tím přilákat více investorů. Spoluinvestování do projektů EFSI může probíhat buď na úrovni projektu, nebo na úrovni investiční platformy. Tyto platformy mohou pomoci financovat menší projekty a slučovat finanční prostředky z různých zdrojů, aby umožnily diverzifikované investice se zeměpisným nebo tematickým zaměřením. Mohou rovněž zajistit finanční přitažlivost menších nebo místních investičních příležitostí pro nové investorské skupiny, například pro penzijní fondy nebo zahraniční institucionální investory. K prvním příkladům platforem patří fond zřízený v únoru 2015 k posílení produktivních investic ve Francii. Tento fond se ve spolupráci se soukromými partnery a finančními prostředky od francouzského státu rovněž snaží podporovat nově vzniklé společnosti, aby financoval jejich přechod do fáze industrializace nových technologií a nových odvětví. Cílem je prosazovat rozvoj nových průmyslových příležitostí, zvyšovat konkurenceschopnost a podporovat rozvoj průmyslových klastrů, zejména pokud jde o ekologické a energetické transformace. Další investiční platformy EFSI se připravují. Kombinování fondů EU s podporou z EFSI Komise přijme další opatření s cílem umožnit snadnou kombinaci fondů EU a podpory EFSI. Takové kombinace, zvláště v případě ESI fondů, mohou být užitečné zejména k zajištění širšího zeměpisného pokrytí EFSI. Komise již zveřejnila konkrétní pokyny v této věci a bude nadále zjednodušovat celkový rámec pro vznik takových kombinací. Komise například připravuje návrhy na změnu nařízení o společných ustanoveních týkající se kombinace ESI fondů s EFSI s cílem usnadnit jejich využití v investičních platformách EFSI a kombinace ESI fondů s EFSI ve smíšených nástrojích a pro povzbuzení obecného využívání finančních nástrojů. Další usnadnění přinese vytvoření platforem pro inteligentní specializaci (např. za účelem modernizace průmyslu). Vedle ESI fondů Komise ve spolupráci se skupinou EIB a Evropským centrem pro investiční poradenství také zkoumá způsoby, jak dále usnadnit slučování a kombinaci fondů dostupných v rámci jiných programů EU (například Nástroje pro propojení Evropy (CEF) nebo programu Horizont 2020) s příležitostmi v rámci EFSI, aby tak uvolnila dodatečné investice. Tato kombinace a slučování by mohly vést zejména k dodatečným investicím prostřednictvím investičních platforem a nástrojů pro sdílení rizik malých a středních podniků a k projektům s vysokou přidanou hodnotou EU. Mobilizace spolufinancování z členských států V partnerství se skupinou EIB hrají národní podpůrné banky (NPB) klíčovou roli při realizaci investičního plánu pro Evropu díky své škále doplňkových produktů, znalosti místní situace a zeměpisnému dosahu. Devět členských států doposud přislíbilo spolufinancovat projekty v rámci EFSI celkovou částkou 42,5 miliardy EUR, většinou prostřednictvím jejich národních podpůrných bank.

V rámci nástroje pro malé a střední podniky nyní EIF vyvíjí dodatečné modely spolupráce s národními podpůrnými bankami v oblastech kapitálových investic a sekuritizace malých a středních podniků s cílem dále zvýšit zapojení národních podpůrných bank do plnění cílů EFSI. Vstřícné přijímání přílivu kapitálu do Evropy EFSI je součástí otevřené ekonomiky EU a je přístupný společným investicím třetích stran (na úrovni projektů i investičních platforem) za nevýlučných podmínek, budou-li plně dodržovány hlavní zásady a právní rámec EU. Komise a EIB vypracovaly technické možnosti pro přijímání společných investic ze státních investičních fondů. Čínská lidová republika byla první zemí mimo EU, která oznámila svou ochotu přispět k investičnímu plánu, a zvažuje, že tak učiní prostřednictvím nástroje pro společné investice. Komise je připravena zvážit podobné možnosti i pro jiné vládní investice. 3.Realizace investic do reálné ekonomiky se stabilním přísunem silnějších projektů a.Posílená a cílenější technická pomoc pro realizaci investic Evropské centrum pro investiční poradenství (EIAH / centrum pro poradenství) je společnou iniciativou Komise a EIB, která nabízí jednotné kontaktní místo pro poradenskou podporu (pro veřejné orgány bezplatnou) při identifikaci, přípravě a vývoji investičních projektů ve všech odvětvích a regionech v Evropě. Počet žádostí adresovaných centru pro poradenství se zvyšuje: ke konci května 2016 bylo obdrženo více než 160 žádostí z 26 členských států; přibližně dvě třetiny pocházejí ze soukromého sektoru. Centrum pro poradenství je snadno dostupné on-line a proaktivně se angažuje v prioritních oblastech, jako je energetická účinnost, malé a střední podniky, jakož i v nových oblastech, jako jsou inteligentní města nebo elektromobilita a širokopásmové připojení. Centrum pro poradenství věnuje zvláštní pozornost projektům partnerství veřejného a soukromého sektoru a přeshraničním projektům. Graf 3. Žádosti podané centru EIAH ke konci května Počet žádostí podle zemí Žádosti pro konkrétní projekty podle odvětví Aby zajistily využití služeb centra pro poradenství na vnitrostátní úrovni, EIB a Komise úzce spolupracují s národními podpůrnými bankami i s jinými mezinárodními partnery, jako je Evropská banka pro obnovu a rozvoj a Světová banka, aby tak jednak posílily přítomnost na místě, jednak zajistily poradenskou podporu doplňující ty oblasti, které dosud nezajišťuje EIB. EIB rovněž vyvíjí svou síť místních externích kanceláří, které usnadní šíření informací, více na míru přizpůsobenou technickou pomoc na místní úrovni a provádění vhodných produktů EFSI. EIB a Komise budou rovněž zkoumat možnost, aby centrum EIAH poskytovalo poradenství členským státům při vývoji místních programů technické pomoci pro menší projekty, které by případně mohly být podpořeny ze strany ESI fondů. Komise se zainteresovanými členskými státy prozkoumá možnost posílení sítě centra EIAH příspěvky z jejich přídělů ESI fondů. Komise bude rovněž přispívat k posilování správní kapacity členských států pro zřizování partnerství veřejného a soukromého sektoru tím, že bude usnadňovat výměnu osvědčených postupů mezi orgány na místní, regionální, vnitrostátní a unijní úrovni. Větší a kvalitnější technická pomoc. V budoucnosti bude mít centrum pro poradenství nepostradatelnou úlohu při zajišťování efektivnějšího přístupu příjemců zjednodušováním a slučováním příslušných finančních přídělů na krytí technické pomoci a jejich směrováním k podpoře projektů nejvhodnějších pro potřeby příjemců. Lepší součinnost stávajících specializovaných programů technické pomoci na úrovni EU (například CEF, Horizont 2020, Jaspers atd.) by mohlo vést k lepšímu přístupu pro příjemce a v konečném důsledku zajistit větší finanční pružnost, přinést cílenější služby, a umožnit tak zlepšenou pomoc. Kromě toho by mělo být centrum pro poradenství dále zefektivňováno tak, aby zajišťovalo konkrétnější poradenské a osvětové činnosti, zvyšovalo podporu a oslovovalo větší počet potenciálních navrhovatelů projektů tam, kde existuje největší potřeba. Existuje rovněž značný nevyužitý potenciál, který by bylo možné zmobilizovat k investicím do digitální infrastruktury, např. širokopásmových optických sítí a velkých demonstračních projektů. Více lze vykonat při usnadňování investic do dalších inovačních a udržitelných řešení přispívajících k rozvoji inteligentních měst, zajišťujících lepší integraci infrastruktury IKT s oblastmi energetiky, dopravy, hospodaření s vodou a nakládání s odpady. b.Nový portál pro lepší viditelnost investičních příležitostí v Evropě Zajišťování větší viditelnosti evropských investičních příležitostí. Aby propojila stávající likvidní prostředky na finančních trzích a investiční projekty v reálné ekonomice, vyvinula Komise Evropský portál investičních projektů (EIPP), na němž mají navrhovatelé projektů možnost zvýšit viditelnost svých projektů pro investory z celého světa. Tato iniciativa reaguje na jednu z jasně určených strukturálních překážek investic v Evropské unii. Graf 4. Projekty podané centru EIPP ke konci května Počet projektů podle zemí Hlavní odvětví projektů na portálu EIPP Tato iniciativa podporuje zaměření politiky, jemuž vyjádřila podporu mezinárodní fóra jako MMF, skupina G20 a OECD, která všechna zdůraznila potřebu vytvořit transparentní, do budoucna zaměřený seznam připravovaných projektů, který by mohl sloužit potenciálním investorům. V budoucnosti bude portál projektů uvádět i odkazy na vnitrostátní a regionální seznamy připravovaných menších projektů. Komise bude pozorně sledovat zpětnou vazbu trhu, aby postupně zdokonalovala funkce portálu a zajistila jeho soulad s probíhajícími iniciativami pod záštitou skupiny G20. 4.Zlepšovat investiční prostředí odstraňováním překážek investic a zabezpečováním regulační jistoty

Vedle nového přístupu k financování a poskytování technické pomoci byla zahájena konkrétní opatření s cílem odstranit finanční, správní a regulační překážky pro investice a prohloubit jednotný trh. Zdokonalování a diverzifikace zdrojů financování je nutným, nikoli však dostačujícím činitelem. Evropa musí vytvořit regulační prostředí, které je předvídatelné, snižuje administrativní zátěž a povzbuzuje investice. Tyto snahy na úrovni EU jdou ruku v ruce s odhodláním členských států pokračovat v reformách s cílem odstranit administrativní, finanční nebo odvětvové překážky na vnitrostátní úrovni, a to v rámci evropského semestru i po jeho skončení. a.Pokrok na úrovni EU: dokončení jednotného trhu a zjednodušení stávajících odvětvových pravidel Tyto cíle podporuje mnoho klíčových iniciativ Komise. Komise dnes vydala sdělení, v němž podává zprávu o své činnosti na téma „Dosahování jednotného trhu pro pracovní místa, růst a investice“. Opatření uvedená ve zmíněném sdělení jsou nepostradatelná pro dlouhodobé dosahování a úspěch cílů investičního plánu pro Evropu. Kromě toho se strategie energetické unie snaží zajistit stabilní tržní regulační rámec, který podpoří přechod k nízkouhlíkovému hospodářství podněcujícímu investice, zejména do pružné a nízkouhlíkové výroby, jehož jádrem budou spotřebitelé. Potřebná legislativní opatření k provedení stabilního regulačního rámce, který tento přechod podpoří, budou navržena v průběhu tohoto roku. Souběžně se agenda Komise pro zlepšování právní úpravy snaží zjednodušit právní rámec a snížit regulační zátěž. Pokud jde o konkrétní příklady překážek pro investice řešené v rámci unie kapitálových trhů, byly sníženy kapitálové požadavky na pojistitele investující do způsobilých projektů infrastruktury a nekotovaných evropských fondů dlouhodobých investic a nová pravidla jsou již v platnosti. Další změny směrnice Solventnost II jsou zvažovány u investic pojistitelů do infrastrukturních společností. Komise zhodnotí, zda je přiměřené podobně snížit kapitálové požadavky u bank pro expozice riziku v oblasti infrastruktury, s přihlédnutím k diskusím o kapitálovém režimu bankovních expozic, které probíhají na příslušných mezinárodních fórech. Aby usnadnila investice rizikového kapitálu v Evropě, spolu s iniciativou celoevropského fondu fondů rizikového kapitálu navrhne Komise také určité změny regulačního rámce rizikového kapitálu. V brzké době budou zahájeny přípravné práce na rozvoji evropských trhů pro osobní penzijní produkty, které by se mohly stát významnou rezervou kapitálu pro financování dlouhodobých investic. K prosazování udržitelných investic v souladu s významnými závazky EU přijatými v rámci pařížské dohody o klimatu by měly na základě probíhajících mezinárodních činností pokročit úvahy o způsobech rozvoje celkového rámce finanční politiky na podporu zeleného financování. Tyto iniciativy zajišťují větší udržitelnost investic také v souladu s nutností přesunout soukromé investice k podpoře přechodu k nízkoemisní a změnám klimatu odolné ekonomice, jak požaduje pařížská dohoda. Komise také přijímá opatření v řadě oblastí s přímým dopadem na investiční rozhodnutí v Evropě: Za prvé v oblasti státní podpory Komise vyjasnila, že financování z EFSI není státní podporou ve smyslu Smlouvy a financování skupinou EIB v rámci EFSI nemusí schvalovat Komise podle pravidel EU pro státní podporu. Projekty podporované z EFSI však mohou také využít spolufinancování ze strany členských států. Toto spolufinancování, není-li poskytnuto za tržních podmínek nebo nespadá-li do působnosti blokové výjimky, je státní podporou a musí je schválit Komise. Na podporu rychlého poskytování podpory EFSI se Komise zavázala posuzovat spolufinancování členských států přednostně a dokončit své posouzení do šesti týdnů od obdržení požadovaných informací. Aby investorům nabídla další právní jistotu ohledně financování infrastruktury, poskytla Komise praktické pokyny ve věci toho, co zakládá státní podporu, a to v podobě sdělení Komise o pojmu státní podpory. Oznámení stanoví, kdy je veřejné financování infrastruktury ze zásady vyňato z uplatnění pravidel pro státní podporu. Za druhé v oblasti účetnictví veřejného sektoru Eurostat aktivně konzultuje s členskými státy, aby zajistil, že partnerství veřejného a soukromého sektoru v rámci EFSI i obecně budou vedle údajů používaných pro účely fiskálního dohledu klasifikována podle zásad národních účtů, aby bylo možné je strukturovat způsobem, který zajistí nejlepší využití veřejných zdrojů. Ve spolupráci s členskými státy Eurostat vypracoval statistickou metodiku pro klasifikaci těchto projektů. Kromě toho Eurostat na požádání poskytuje předběžné poradenství statistickým úřadům v členských státech pro účely posouzení toho, zda mají být partnerství veřejného a soukromého sektoru klasifikována v rámci účtů vládních institucí či mimo něj (existují příklady obojího), je-li to užitečné ve spolupráci s EIB. Toto poradenství je veřejně dostupné, aby sloužilo jako pokyny. V budoucnosti bude vynaloženo další úsilí na proaktivní spolupráci s klíčovými zúčastněnými stranami a veřejnými navrhovateli projektů při současné ochraně nezávislosti Eurostatu. Bude zejména posílena poradní kapacita ve vztahu k investicím, jež jsou spolufinancovány fondy EU včetně EFSI. Eurostat spolupracuje nadto také s Evropským odborným centrem EIB pro partnerství veřejného a soukromého sektoru (EPEC) na ujasnění určitých aspektů účetnictví veřejného sektoru, pokud jde o záznamy týkající se partnerství veřejného a soukromého sektoru, vyjasnění pravidel účetnictví a sdílení zkušeností týkajících se partnerství veřejného a soukromého sektoru s členskými státy. Pokyny konkrétně určené těm zúčastněným stranám, jež připravují smlouvy o partnerství veřejného a soukromého sektoru, budou zveřejněny v létě. Ve spolupráci s dalšími útvary Komise bude Eurostat pozorně sledovat dopad pravidel účetnictví veřejného sektoru na vznik partnerství veřejného a soukromého sektoru v různých odvětvích a své pokyny v případě potřeby přezkoumá po konzultaci s členskými státy, například aby zohlednil zvláštní rysy některých smluvních ujednání, například smluv o energetických službách se zaručenými úsporami. Za třetí pokud jde o zadávání veřejných zakázek, které v EU představuje rozsáhlý trh a nabízí zdroj potenciálně významných úspor pro veřejné zdroje, byl v roce 2014 přijat nový rámec EU, který má být ve vnitrostátním právu proveden do 18. dubna 2016. Pozměněný rámec, který obsahuje větší prostor pro jednání, jasnější pravidla týkající se úprav smluv během plnění zakázky a pravidla pro přeshraniční projekty, usnadní prosazování projektů, zejména u projektů využívajících financování z EU. Nová pravidla omezí jak dobu potřebnou k získání financování EU, tak riziko zamítnutých plateb. Komise rovněž povzbuzuje k širšímu využívání zelených veřejných zakázek s cílem sladit veřejné výdaje s cíli udržitelného rozvoje. V rámci dalšího postupu hodlá Komise zavést do října 2017 mechanismus dobrovolných předběžných konzultací, který veřejným zadavatelům pomůže maximálně využít rámec pro zadávání veřejných zakázek. Za čtvrté a obecněji návrh a schvalování investičních projektů často vyžadují zapojení několika útvarů Komise, které projekt posuzují z různých úhlů – např. financování z EU, účetní pravidla veřejného sektoru, kontrola státní podpory, environmentální povolení a zadávání veřejných zakázek. V rámci dalšího postupu se bude Komise zabývat vnímanou složitostí pravidel a postupů EU a usilovat o větší sbližování lhůt jednotlivých postupů. Za tímto účelem vytvoří pro velké projekty infrastruktury, u nichž kontroly probíhají souběžně do data společného schválení, faktické „jednotné kontaktní místo“, které spojí odpovědné útvary Komise do jediného týmu pro investiční politiku. Takový přístup, který je již do jisté míry uplatňován v oblasti energetiky u projektů společného zájmu, by měl být rozšířen na velké investiční platformy, které zahrnují spolufinancování členských států, jakož i na velké projekty infrastruktury s přidanou hodnotou EU v jiných hospodářských odvětvích, jako je doprava, včetně projektů podporovaných z EFSI. Cíle spočívajícího v omezení nadměrné administrativní zátěže a doby nutné k získání potřebných souhlasů a posouzení bude dosahováno i prostřednictvím průběžných kontrol vhodnosti regulace EU a nových mechanismů spolupráce s členskými státy. Stejně tak bude Komise zkoumat možnost navrhnout jednotný rámec EU pro povolování, který by přímo platil pro velké projekty s přeshraničním rozměrem nebo velké investiční platformy, které zahrnují spolufinancování členských států, a nahradil by širokou škálu povolovacích postupů na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. b.Pokrok na vnitrostátní úrovni: řešení překážek pro investice v evropském semestru Členské státy mohou učinit víc, aby zlepšily rámcové podmínky pro investice na vnitrostátní úrovni. Sdělení z 18. května 2016 nabízí přehled hlavních cílů doporučení pro jednotlivé země pro rok 2016. Mají-li členské státy k dispozici fiskální prostor, měly by jej využít ke zvýšení veřejných investic v oblastech příznivých pro růst, jako je infrastruktura, zdraví, vzdělávání a výzkum. Současně jsou zapotřebí další opatření k podpoře soukromých investic a členské státy jsou vyzývány, aby urychlily přijímání strukturálních reforem a řešily problematická místa v oblasti investic, jako jsou regulační a administrativní překážky, stejně jako těžkopádné a zdlouhavé schvalovací postupy. V některých členských státech byly zjištěny přetrvávající nedostatky v oblasti zadávání veřejných zakázek, systémů zdanění, soudních systémů a insolvenčních rámců. Pokrok rovněž znamená určení stabilního přísunu projektů a zajištění koordinace a plánování na všech úrovních vnitrostátní správy. Ve stejném duchu bude Komise ve spolupráci s členskými státy sledovat neodůvodněné vnitrostátní překážky volnému pohybu kapitálu, které stojí v cestě dobrému fungování unie kapitálových trhů, a bude pokračovat v práci na jejich odstranění. Zpráva bude zveřejněna do konce roku 2016. Dne 1. července 2015 Evropská komise zřídila Útvar Komise na podporu strukturální reformy, aby nabídla technickou podporu členským státům, včetně pomoci při budování kapacit pro správní a strukturální reformy posilující růst. Útvar Komise na podporu strukturální reformy spolupracuje s řadou členských států na konkrétních projektech technické pomoci s cílem určit a odstranit překážky pro investice. Silnější vazba mezi fondy EU a prováděním reforem. Aby dosáhla většího zaměření ESI fondů na podporu klíčových hospodářských a sociálních reforem v programovém období 2014–2020, hodlá Komise posílit vazbu na hlavní priority v doporučeních pro jednotlivé země. Schválení ESI fondů bylo podmíněno provedením řady reforem (předběžných podmínek) majícím za cíl lepší využití a efektivnost ESI fondů. Právní rámec upravující ESI fondy vyžaduje, aby programy spolufinancované z evropských strukturálních a investičních fondů zohledňovaly všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země. Komise bude monitorovat vývoj a do roku 2017 předloží zprávu o pokroku dosaženém při plnění dohodnutých cílů. 5.Výhled do budoucna: posílený investiční plán a EFSI 2.0 Po méně než půlroční činnosti vykazuje EFSI hmatatelné výsledky. Navrhovatelé projektů využívají centrum EIAH ke zvýšení kvality svých projektů a investoři mají nyní přístup k mnoha investičním příležitostem na portálu EIPP. Kromě toho Komise předložila řadu iniciativ na pomoc zlepšování investičního prostředí a spolu s členskými státy se snažila odstranit regulační a administrativní překážky pro investice. Inovativní využívání fondů EU se vyplácí díky pružnosti EFSI, absenci byrokracie a nezávislému výběru projektů na základě jejich technické a finanční proveditelnosti. Podle nařízení (EU) 2015/1017 Komise do ledna 2017 přezkoumá využití záruky EU a nejpozději do července 2018 předloží nezávislý přezkum fungování Evropského fondu pro strategické investice, Evropského centra pro investiční poradenství a Evropského portálu investičních projektů. Jak je však uvedeno v tomto sdělení, několik prvních důležitých poučení lze vyvodit již nyní.