CS Úřední věstník Evropské unie C 228/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Určení přetrvávajících překážek mobility na vnitřním trhu práce (průzkumné stanovisko)

2009/C 228/03

Dne 27. června 2008 obdržel Evropský hospodářský a sociální výbor žádost českého předsednictví o vypracování stanoviska k tématu

„Určení přetrvávajících překážek mobility na vnitřním trhu práce“ (průzkumné stanovisko).

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 10. března 2009. Zpravodajkou byla paní DRBALOVÁ.

Na 452. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 24. a 25. března 2009 (jednání dne 25. března 2009), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 152 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Mobilita v Evropě musí zůstat politickou prioritou EU, zejména v době, kdy Evropa čelí výzvám globalizace a technologických změn a potýká se s negativním demografickým vývojem a s dopady finanční a hospodářské krize. Přístup k posílení mobility musí respektovat podmínky jednotlivých států, musí být však efektivně koordinován na evropské úrovni a mít vnitrostátní podporu a být transparentní. Přijatá opatření musí přispět k vytvoření nové koncepce spravedlivé a vyvážené mobility a k podoře rozvoje jejích nových forem.

1.2 EHSV podporuje Akční plán EK na podporu pracovní mobility 2007–2010 a vnímá ho jako nástroj k odstranění stávajících překážek a k naplnění cílů stanovených v Evropské strategii pro růst a zaměstnanost.

1.3 Výbor také vítá záměr Evropské komise zveřejnit v roce 2009 zelenou knihu o mobilitě mladých lidí a očekává s napětím výsledky a závěry veřejné diskuse.

1.4 EHSV volá po uvolnění plného potenciálu systému EURES (European Employment Services) a přijetí dalších opatření, zejména pokud jde o zvýšení kvality, rozsahu a dostupnosti poskytovaných služeb a informací a zvýšení povědomí mezi evropskými občany a zejména evropskými podniky. Současně doporučuje Komisi analyzovat důvody nízkého podílu některých kategorií pracovníků, zejména málo kvalifikovaných nebo nekvalifikovaných, na celkovém počtu uživatelů portálu.

1.5 EHSV doporučuje členským státům, aby aspekt mobility prolínaly do všech relevantní politických rozhodnutí a aby ve smyslu doporučení Integrovaných směrů pro růst a zaměstnanost (1) zapracovaly stanovené cíle do svých národních strategií a národních reformních programů. Členské státy by měly usilovat o vytváření schémat aktivní politiky trhu práce podporující mobilitu.

1.6 EHSV obecně podporuje snahu o co nejefektivnější koordinaci sociálního zabezpečení na úrovni Společenství a gratuluje francouzskému předsednictví k uspokojivým výsledků při projednávání změn v nařízení č. 883/2004 (2) v souladu s výsledky jednání o prováděcím nařízení. EHSV opakovaně apeluje na co nejrychlejší vstup prováděcího nařízení k nařízení č. 883/2004 v platnost tak, aby s tím spojená zlepšení a zjednodušení podporující mobilitu v EU nabyla co nejdříve na účinnosti.

1.7 V souvislosti s uplatňováním nařízení č.883/2004 Výbor doporučuje, aby v některém ze svých budoucích stanovisek věnoval pozornost jeho provázanosti s nařízením č. 1612/68 (3), směrnicí 2004/38/ES a příslušnými rozsudky ESD v zájmu větší transparentnosti, právní jistoty a dodržování principu rovnosti ze strany členských států.

1.8 Ačkoliv EHSV přivítal návrh směrnice o přenositelnosti práv v rámci zaměstnaneckých penzijních systémů (4) jako další příspěvek EK k posílení přeshraniční mobility v EU, má silné pochybnosti o jeho obsahu. Výbor se domnívá, že obsah směrnice ve skutečnosti nepřispěje k odstranění hlavní překážky přeshraniční mobility, pokud jde o přenositelnost penzijních nároků – dvojího zdanění. Návrh navíc obsahuje i další ustanovení vedoucí ke zvýšení nákladů na provozování penzijních systémů a ohrožující jejich další rozvoj.

1.9 V souladu s výsledky zprávy o přínosech EUROPASS z července 2008 Výbor doporučuje Komisi analyzovat příčinu malého podílu uživatelů s nízkou kvalifikací. Výbor také volá po plném rozvinutí potenciálu všech jeho nástrojů, zejména EUROPASS Mobility, cestou silnější evropské koordinace, vnitrostátní podpory, zapojení všech zainteresovaných stran a větší transparentnosti. Pokud jde o Evropský rámec kvalifikací (ERK), Výbor pokládá za důležité vytvoření vazeb na evropské systémy převodu kreditů a kumulace ve vysokoškolském vzdělávání, odborném vzdělávání a školení. Má-li ERK přinést přidanou hodnotu, je zapotřebí, aby zůstal jednoduchý, důvěryhodný a účinně pomáhal manažerům při získávání potřebných zahraničních pracovníků.

1.10 EHSV přijal se zájmem již druhou zprávu EK z 18. listopadu 2008 o uplatňování přechodných obdobích pro nové členské státy a apeluje na členské státy, které stále ještě uplatňují přechodná období pro volný pohyb osob, aby respektovaly závěry této zprávy a dodržovaly postupy vyplývající ze smluv. To je předpokladem uplatnění konceptu „spravedlivé mobility“ (fair mobility), zamezení sociálnímu dumpingu a nehlášené práci.

1.11 Výbor vítá jednak rozhodnutí Komise o zřízení Výboru odborníků pro vysílání pracovníků, který se bude zabývat technickými otázkami spojenými s uplatňováním směrnice, i výzvu evropským sociálním partnerům, aby vypracovali společnou analýzu dopadů rozsudků ESD.

1.12 Výbor upozorňuje na prodlení v provádění směrnice 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací v členských státech (lhůta pro provedení uplynula 27. října 2007).

1.13 EHSV vnímá současné legislativní návrhy EK na usnadnění ekonomické migrace ze třetích zemí jako další snahu EK o podporu mobility a ekonomické migrace v Evropě. Práva a povinnosti státních příslušníků třetích zemí, které tento návrh směrnice obsahuje a které se zakládají na zásadě rovného zacházení, jsou dobrým východiskem pro právní předpisy v oblasti přistěhovalectví a měly by být rozšířeny na všechny kategorie migrujících pracovníků. Přechodná opatření, která dočasně omezují volný pohyb osob, jež jsou státními příslušníky nových členských států, představují pro EHSV výjimku, která by měla být rychle odstraněna (5).

1.14 EHSV plně respektuje autonomii evropských sociálních partnerů a očekává jejich aktivní příspěvek k posílení mobility v zájmu zlepšení situace na pracovních trzích a posílení konkurenceschopnosti v EU.

1.15 Výbor vyzývá členské státy a Komisi, aby spolupracovaly při přípravě, provádění, monitorování a hodnocení programů sociální reintegrace, které by byly bez jakékoli diskriminace určeny všem občanům a jejich rodinám, jež se navracejí do země, která je jejich bydlištěm nebo místem pobytu poté, co po určitou dobu pracovali v jiném členském státě.

2. Úvod

2.1 Evropská komise vyhlásila rok 2006 „Evropským rokem mobility pracovníků“. Cílem této iniciativy bylo zvýšit povědomí evropských občanů o pracovních příležitostech v rámci EU a zvýšit jejich povědomí o jejich právech a nárocích.

2.2 Mobilita občanů je ve formě práva na volný pohyb zakotvena v primárním právu ES a stala se jedním z klíčových cílů Lisabonské strategie a jedním z doporučení integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost (6).

2.3 Tato iniciativa navazuje tedy na řadu předchozích aktivit EU, především na Akční plán pro dovednosti a mobilitu přijatý EK v roce 2002 (7), a vyústila v nový Evropský akční plán pro pracovní mobilitu (2007–2010) (8) reflektující novou realitu v Evropě a současné výzvy, kterým Evropa čelí.

2.4 V první polovině roku 2009 je předsednictví EU v rukách České republiky, jejímž hlavním mottem je „Evropa bez bariér“. České předsednictví proto požádalo EHSV o vypracování čtyř průzkumných stanovisek zaměřených na definování stávajících překážek v různých oblastech vnitřního trhu EU. Jednou ze sledovaných oblastí je i mobilita pracovní síly v Evropě.

2.5 České předsednictví bude pokračovat v úsilí o zvýšení mobility pracovníků v Evropě, zaměří se ve svých prioritách na prosazování co největší liberalizace pohybu pracovníků v rámci EU a usnadnění a zvýšení profesní a geografické mobility pracovních sil v kontextu celého trhu EU a bude pokračovat v dokončení práce na modernizaci právní úpravy v oblasti koordinace sociálního zabezpečení migrujících pracovníků.

2.6 České předsednictví upozorní na negativní dopady aktuálně uplatňovaných přechodných období na volný pohyb pracovních sil. Plné využití potenciálu pracovních sil a zpružnění trhu práce EU považuje české předsednictví za velmi významnou součást Lisabonské strategie.

3. Obecné připomínky

3.1 Ze zprávy Evropské komise Zaměstnanost v Evropě 2008 vyplývá, že solidní ekonomická výkonnost v Evropské unii odstartovaná v roce 2006 přinesla v roce 2007 slibné výsledky – růst HDP o 3,1 % a vytvoření 3,5 milionu nových pracovních míst. Zaměstnanost rostla s výjimkou Maďarska ve všech členských státech EU a průměrná míra zaměstnanosti v EU činila v roce 2007 65,4 %. Míra nezaměstnanosti s výjimkou Slovenska se ustálila na jednomístném čísle. Obě vlny rozšíření EU v roce 2004 a 2007 měly pozitivní dopad na ekonomiku EU a nenarušily pracovní trhy EU-15. Statistiky dokládají i součinnost mezi výkonnosti trhů práce, produktivitou a kvalitou pracovních míst.

3.2 V roce 2008 EU tvrdě zasáhla globální finanční krize. Domácnosti i podniky jsou pod silným tlakem. Pod tlakem jsou i trhy práce. Hospodářské předpovědi naznačují blížící se nulový růst a riziko poklesu hospodářství EU v roce 2009. Eurozóna a některé členské státy jsou již v recesi. Prosincová Rada EU přijala Plán evropské hospodářské obnovy (9) předložený Evropskou komisí, který přináší deset opatření ve čtyřech prioritních oblastech, včetně rozsáhlé evropské iniciativy na podporu zaměstnanosti.

3.3 Stálou výzvou, které Evropa a EU čelí, je současný negativní demografický trend a stárnutí pracovní síly, což bude mít v budoucnu zásadní dopad na konkurenceschopnost Evropy. Řešení situace si vyžaduje komplexní a v současné ekonomické situaci i mimořádně citlivý přístup. Jednotlivé státy si vytvářejí svůj vlastní mix národních politik zaměřených na posílení fungování inklusivních trhů práce. Zvláštní pozornost je věnována citlivým skupinám na trhu práce, starším pracovníkům, mladých lidem, migrantům a lidem s postižením. V této souvislosti zprávy EK ukazují, že EU má stále ještě co zlepšovat v provádění stávající legislativy týkající se uplatňování zásady nediskriminace (10).

3.4 Oživení evropských pracovních trhů a podpora mobility pracovní síly v Evropě proto nadále zůstává jedním z klíčových prvků evropské strategie zaměstnanosti. Přes veškeré iniciativy a akce EK a členských států mobilita v EU stále zaostává za cíli EU stanovenými v Lisabonu (2000), aby se Evropa stala nejkonkurenceschopnější a na znalostech založenou ekonomikou na světě.

3.5 Záměrem nového akčního plánu EK pro mobilitu na léta 2007–2010 je situaci analyzovat ve světle výzev, které přináší globalizace, demografické změny a rozvoje nových technologií, zaměřit se na stávající překážky mobility v Evropě, identifikovat nové trendy v modelech mobility a definovat potřebné akce.

3.6 3.6Evropská komise se ve svém plánu zaměřuje zejména na: — -zlepšení existující legislativy a administrativní praxe. Akce jsou navrženy zejména pro adaptaci legislativy Společenství na současné potřeby a podmínky, posílení statutu a analytické kapacity sítě TRESS (11) a pro posilování administrativní spolupráce a postupů mezi národními institucemi a státní správou; — -zvýšení politické podpory mobility ze strany institucí státní správy na všech úrovních, zejména pokud jde o investice do existujících schémat na národní, regionální i místní úrovni a rozvoj příslušných mechanismů na podnícení mobility pracovníků; — -posílení, podporu a zlepšení kvality služeb poskytovaných EURES (12) a zvýšení jeho strategické dimenze posílením jeho analytického potenciálu, pokud jde o toky mobility a změny na trhu práce; — -zvýšení povědomí o výhodách mobility cestou inovativních postupů, změn v informačních postupech a uváděním příkladů osvědčených postupů.

3.7 Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek Eurofound se jako jedna z agentur EK fungujících na tripartitní bázi stala unikátní platformou pro analýzy a výzkumy v oblasti podpory mobility v Evropě, identifikování stávajících překážek a identifikování nových výzev v souvislosti se změnami na trzích práce.

3.8 Evropský sociální a hospodářský výbor do této doby nevypracoval komplexní stanovisko o mobilitě a jejích překážkách v Evropě. V rámci své působnosti poradního orgánu EK však reagoval důsledně na všechny její sdělení a iniciativy související s pohybem pracovníků v Evropě a vypracoval řadu významných stanovisek (13).

3.9 Důležitou úlohu sehrávají i evropští sociální partneři, kteří přikládají mobilitě v Evropě a odstraňování všech jejích překážek zásadní význam, a proto tuto problematiku zařadili do svého Společného pracovního plánu na léta 2003–2005. Také jejich další navazující iniciativy a společné texty přispěly k identifikování některých překážek mobility v EU.

4. Fakta a čísla: šetření Eurofoundu

4.1 4.1Z analýzy Eurofoundu provedené na základě výsledků EUROBAROMETRU (14) vyplynula řada faktů, která jsou důležitá pro pochopení vzorců chování a myšlení evropských občanů ve vztahu k mobilitě a migraci v Evropě:

— Evropští občané stále ještě považují své „právo cestovat a pracovat v rámci EU“ za největší výhodu a přínos EU (53 %).

— Ačkoliv evropské instituce a evropští občané důrazně podporují myšlenku mobility v Evropě, stále ještě existují obavy členských států z důsledků potencionálních dopadů ekonomické migrace z nových členských států.

— Jen asi okolo 2 % pracovní síly EU (EU-25) se narodilo v jiném členském státě, než v jakém současně pracuje.

— Přibližně 4 % populace EU někdy žila v jiném členském státě, zatímco další 3 % žila někdy v zemi mimo EU.

4.1.1 Pokud jde o geografickou mobilitu, šetření ukázala, že přeshraniční mobilita v Evropě není příliš vysoká. Výsledky indikují, že Evropané v průměru zůstávají 10 let ve svém bydlišti, což zahrnuje krátké období pobytu u mladých dospělých a relativně dlouhé období v pozdějším životě. Výzkum prokázal, že ani v nejbližší budoucnosti se nedají očekávat dramatické změny.

4.1.2 Hnacím motorem mobility zůstává poznávání nových lidí a nových míst. U více než jedné třetiny lidí (38 %) z těch, kteří plánují žít v zahraničí, však převládají ekonomické důvody (peníze, kvalita zaměstnání). V nových členských státech převládají ekonomické důvody – hlavní motivací je spíše práce než využívání či zneužívání výhod sociálních systémů či lepších veřejných služeb. Naopak převažujícím faktorem odrazujícím od mobility je obava ze ztráty sociálních vazeb (omezení kontaktů s rodinu, ztráta její podpory). Limitujícím faktorem jsou i podmínky bydlení a úroveň zdravotních a pečovatelských služeb.

4.1.3 Budoucí výzvy. Geografická mobilita zůstává hlavním politickým úkolem Evropské unie. Příliš nízká mobilita může znamenat sníženou adaptabilitu a konkurenceschopnost. Na druhé straně příliš mnoho mobility mezi chudšími a bohatšími regiony může mít důsledky na trzích práce (nedostatek kvalifikovaných pracovníků, vyšší nezaměstnanost, únik mozků).

4.1.4 Významným zdrojem faktů je v tomto smyslu studie publikovaná generálním ředitelstvím Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti Evropské komise o geografické mobilitě v EU: optimalizace ekonomických a sociálních výhod (15). Studie říká, že úloha politik zaměřených na zvýšení míry geografické mobility je dvojí: 1) rozšíření očekávaných přínosů mobility a 2) snížení nákladů s ní spojených pro jednotlivce. Studie se zaměřuje především na ekonomický faktor geografické mobility a její úlohu při vyrovnávání rozdílů mezi regionálními trhy práce (zaměstnanost, reálné mzdy, nedostatky pracovníků).

4.1.5 Pokud jde o mobilitu pracovních míst, průměrný počet zaměstnání v rámci kariéry na pracovním trhu je 3,9; odpovídající průměr délky trvání v průběhu celé kariéry je 8,3 roky. 8 % dotázaných změnilo své zaměstnání v posledním roce, 32 % v posledních 5 letech a 50 % v průběhu posledních 10 let.

4.1.6 Z hlediska budoucí perspektivy dosavadní šetření ukázala, že 41 % dotázaných očekává v horizontu 5 let změnu zaměstnavatele, 54 % dotázaných neplánuje změnu zaměstnání, zbývajících 5 % není rozhodnuto. Lze definovat tři základní důvody, proč lidé očekávají změnu zaměstnavatele v nejbližších 5 letech: touha po změně a dobrovolné rozhodnutí, nedobrovolné rozhodnutí či neutrální rozhodnutí pod tlakem okolností.

4.1.7 Ze šetření vyplynulo, že z celkového počtu očekávaných transferů v nadcházejících 5 letech bude 65 % realizováno na základě dobrovolného rozhodnutí. Dobrovolná Job-to-Job mobilita přispívá k lepšímu rozvoji kompetencí pracovníků a zvyšuje jejich zaměstnavatelnost a perspektivu jejich kariéry a lepšího výdělku.

4.1.8 K zajímavým výsledkům došla studie o mobilitě pracovních míst v Evropské unii: optimalizace sociálních a ekonomických přínosů (16). Studie slouží jako podklad pro diskusi mezi členskými státy jak optimalizovat mobilitu pracovních míst z ekonomického a sociálního hlediska. Studie analyzuje situaci a rozdíly v EU-27, sleduje ekonomické faktory vztahující se bezprostředně k produktivitě, mzdám, inovacím a zaměstnanosti, dále pak faktory souvisejícími s kvalitou práce a sociální soudržností.

5. Konkrétní připomínky

5.1 Všechny iniciativy a opatření směřující k usnadnění a zlepšení pracovní mobility a k lepšímu sladění poptávky na trhu práce jsou důležité nejen z hlediska lepšího fungování pracovních trhů a vyřešení nedostatků na trhu práce, ale mohou výrazně přispět k naplnění cílů evropské strategie pro růst a zaměstnanost.

5.2 Ačkoliv evropští občané pevně věří ve své právo na volný pohyb a velká většina Evropanů také uznává, že jedno pracovní místo za život již není realitou, výsledky šetření naznačují, že existuje stále celá řada překážek, které brání pracovníkům v pohybu mezi zeměmi nebo v překonání rizika najít si nové a lepší zaměstnání.

5.3 Překážky mobility jsou různé, například:

— omezené jazykové znalosti,

— slabě nebo nedostatečně rozvinuté dovednosti a znalosti,

— nedostatky v uznávání dosaženého vzdělání a odborné kvalifikace napříč členskými státy,

— právní a administrativní překážky,

— obtíže při získávání udržitelného zaměstnání pro oba životní partnery,

— fragmentace informací o pracovních místech nebo nedostatek transparentnosti, pokud jde o příležitosti ke vzdělávání a zaměstnání,

— nedostatečné dopravní infrastruktury,

— úzká místa na trhu s byty, ceny na trhu s byty,

— nově také ztráta důvěry a xenofobie.

5.4 V zájmu podpory mobility v Evropě bude třeba uvolnit řadu překážek, které neustále přetrvávají. EHSV se domnívá, že účinné politiky na posílení mobility pracovníků by měly obsahovat tyto klíčové komponenty:

5.4.1 V prvé řadě je důležité rozvinout lepší povědomí o překážkách a podpůrných opatřeních geografické a profesní mobility. V uplynulých letech bylo sice v Evropě vyvinuto úsilí identifikovat a vyrovnat se s překážkami mobility pracovníků, nicméně by bylo přínosné hlubší poznání prostřednictvím studií vypracovaných jak na evropské tak na národní úrovni – rozsah, charakter, určující momenty, překážky mobility, ale i její ekonomický dopad.

5.4.2 Zadruhé je nutno uplatňovat koncepci flexikurity na evropských pracovních trzích. Zkušenosti ukazují, že země efektivně uplatňující tuto koncepci vykazují vyšší míru adaptability na globální změny. V tomto kontextu je mobilita chápána jako jeden z prvků, které vedou ke zlepšení zaměstnanosti, adaptability pracovníků a konkurenceschopnosti podniků v globálním prostředí. Organizace práce musí odpovídat více potřebám podniků a zaměstnanců a může tak také výrazně přispět k novým formám mobility.

5.4.3 Zatřetí je nutno adaptovat vzdělávací systémy na potřeby pracovního trhu. Přístup k účinnému systému celoživotního učení by měl být posílen. Dnešní trhy práce jsou stále více určovány rychlými změnami a požadavky na nové kvalifikace. Stále více a více lidí se bude muset adaptovat na změny v zaměstnání a kariéře cestou osvojování si nových a různorodých kvalifikací. Jednotlivci proto musí být umožněno zvyšovat a zlepšovat svoje kompetence, aby zůstali zaměstnavatelní, a adaptovat se na změny na pracovním trhu. Prioritami by mělo být: — Zajistit, aby jednotlivci získali potřebné znalosti a dovednosti ještě dříve, než opustí vzdělávací systém. — Motivovat jednotlivce, aby také sami přijali osobní zodpovědnost za zvyšování svých kompetencí v průběhu celého svého života, a vytvořit rámcové podmínky, které by jim umožnily toto využít. — Učinit vzdělávání více atraktivním, flexibilním a odpovídajícím potřebám trhu práce. — Zvláštní pozornost je v této souvislosti třeba věnovat některým skupinám pracovníků – mladým lidem, starším pracovníků. — Uplatnit princip partnerství mezi zainteresovanými stranami – státem, sociálními partnery, vzdělávacími institucemi a podniky.

5.4.4 Začtvrté je třeba dále rozvíjet systémy sociální ochrany tak, aby podporovaly a usnadňovaly přechody mezi jednotlivými statuty na trzích práce a neomezovaly lidi stěhovat se do různých států a hledat si lepší zaměstnání. V této souvislosti EHSV odkazuje na stanovisko na téma zásady flexikurity, zejména pokud jde o důraz na zlepšování zaměstnavatelnosti jedinců, aby se mohli lépe adaptovat na změny na trhu práce a mohli využít lepší pracovní příležitosti. Jde v podstatě o vytváření nových pracovních míst, o pomoc lidem, jelikož se pracovní místa během jejich kariéry mění, a o zvýšení jejich šancí na pracovním trhu. Zkušenosti ukazují, že základním požadavkem doby je usnadnit najímání pracovníků odstraněním administrativních překážek a investováním do dovedností a aktivních politik trhu práce spíše, než jít cestou pasivního zvyšování dávek.

5.4.5 Zapáté je důležité se vypořádat s legislativními, administrativními a fiskálními překážkami omezujícími geografickou a profesní mobilitu: — Uplatňovat přesně opatření související s volným pohybem pracovníků, aby zaručila nediskriminační přístup k zaměstnání. — Podnítit členské státy k urychlenému a důslednému provedení směrnice 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací (17) a vytvořit evropských rámec odborných kvalifikací. — Přijmout opatření na zamezení dvojímu zdanění doplňkových penzijních systémů. — Vyřešit problémy spojené se zákazem diskriminace na základě národnosti v oblasti daní (a sociálních výhod). — Věnovat při odstraňování překážek mobility zvláštní pozornost lidem se zdravotním postižením. — Vzít na vědomí specifické potřeby žen s dětmi a osobami závislými na jejich péči.

5.4.6 Zašesté by evropští občané měli mít snadný přístup ke kvalitním informacím týkajícím se pracovních a vzdělávacích příležitosti. Zatímco jsou v hojné míře uváděny informace o životních a pracovních podmínkách, informacím o pracovních a vzdělávacích příležitostech je dávána jen malá priorita, často chybí nebo jsou těžko přístupné. Informační systém EU o pracovních a vzdělávacích příležitostech je pro občany a podniky zásadní, aby si mohli učinit správný výběr, pokud jde o rozvoj dovedností a využití příležitostí, a zvýšit tak svoji mobilitu. V tomto ohledu mohou sehrát webové stránky EURES významnou a přínosnou úlohu. Nicméně EURES se v současné době stále ještě potýká s malou viditelnost a nízkým povědomím mezi občany a zejména mezi podniky. V této souvislosti by měla být pozornost věnována zejména zlepšení informovanosti o specifických otázkách, jako jsou změny či úpravy dávek sociálního zabezpečení (zda jsou statutární či komplementární) v případě profesní a geografické mobility. Například v případě zaměstnaneckých penzijních systémů by byly užitečné informace o úrovni nabytých práv, aplikovaném daňovém režimu, o možnosti jejich přenositelnosti a rovněž o nákladech a přínosech pro každou variantu apod. (18)

5.4.7 V neposlední řadě si usnadňování mobility vyžaduje akce na zlepšení podmínek k přístupu k bydlení a zlepšení dopravní infrastruktury. Je nesmírně důležité, aby lidé mohli najít dostupné a adekvátní bydlení v lokalitách, kde jsou pracovní příležitosti. Stejně tak jsou pro zlepšení mobility pracovníků klíčová i opatření podporující účinnou a flexibilní dopravní infrastrukturu. Členské státy by ve spolupráci s podniky měly věnovat pozornost nákladům spojeným se stěhováním a vytvořit a vyvinout systémy pobídek pro mobilní uchazeče o zaměstnání (mobile job-seekers).

5.5 Rozšíření Evropské unie v roce 2004 o 10 nových členských států a opakovaně v roce 2007 o 2 nové členské státy otevřelo diskuse, zda by hranice měly být otevřeny, a tak umožněn volný pohyb pracovníků. Výsledky šetření Eurofoundu potvrzují, že ačkoliv migrace mezi východem a západem v rámci Evropy bude pokračovat, zcela jasně indikují, že geografická mobilita je nízká a dočasná.

5.5.1 Před 1. květnem 2009 se mají členské státy, které dosud uplatňují přechodná období vůči státům přistoupivším k EU v roce 2004, vyjádřit, zda vstoupí do třetí fáze a budou uplatňovat přechodná období další dva roky. Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, termín pro vyjádření členských států byl 31. prosince 2008 (19). EHSV proto přijal se zájem druhou zprávu EK o působení přechodných ustanovení ve smlouvě o přistoupení z 18. listopadu 2008 (20), která v podstatě jen potvrdila závěry první hodnotící zprávy roku 2006 (21). I ze závěrů druhé zprávy jasně vyplývá, že otevření pracovních trhů pracovníkům z nových členských zemí mělo jednoznačně pozitivní dopad jak na ekonomiku hostitelských státu, tak na EU jako celek.

5.5.2 Každé rozhodnutí o revizi uplatňování přechodných období by mělo být provedeno na úrovni členského státu a mělo by být podloženo analýzami založenými na faktech. EHSV se nicméně domnívá, že ukončení uplatňování přechodných období v roce 2009 podpoří vytvoření flexibilních a inklusivních trhů práce a mohlo by přispět ke snížení nehlášené práce a odstranění chudoby v Evropě.

5.5.3 Uplatňování přechodných období navíc může omezovat praktické uplatňování článku 69 nařízení Rady č. 1408/71 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (jež opravňuje nezaměstnané osoby k tomu, aby nadále pobíraly dávky v nezaměstnanosti od státu, který je k jejich vyplácení příslušný, zatímco si hledají zaměstnání v jiném členském státě).

5.6 Vysílání pracovníků v souvislosti s liberalizací služeb v Evropě. Výhody dobře fungujícího jednotného trhu jsou důležité pro podniky, pracovníky, občany a ekonomiky jako takové. To pomáhá podnikům růst a zlepšit přístup na trh, který nyní zahrnuje okolo 500 milionů lidí z 30 zemí (Evropský hospodářský prostor). Zvýšila se konkurence evropských podniků a posílila se jejich pozice na globálním trhu. Důležitým nástrojem pro další liberalizaci trhu se službami se stala nově směrnice o službách na vnitřním trhu.

5.6.1 V této souvislosti zveřejnila EK dvě sdělení (22) zabývající se vysíláním pracovníků v kontextu ustanovení o službách, jejichž cílem bylo analyzovat situaci, poskytnout členským státům určitý návod ke správné aplikaci a výkladu rozsudků ESD a v druhém případě pojednat o komplementaritě obou nástrojů a maximalizaci výhod při současném zajištění ochrany vysílajících pracovníků.

5.6.2 Výbor, v souladu se svým předchozím stanoviskem z 29. května 2008 (23), vítá rozhodnutí EK 2009/17/ES (24) ustavit Výbor odborníků pro vysílání pracovníků na vysoké úrovni, který má podporovat určování a výměnu osvědčených postupů i důkladné zkoumání a řešení problémů spojených s uplatňováním směrnice. Do tohoto procesu jsou zapojeni i zástupci sociálních partnerů.

5.6.3 Několik nedávných rozhodnutí Evropského soudního dvora (věci Laval (25), Viking (26), Rüffert (27), která se týkala směrnice 96/71/ES o vysílání pracovníků, vyvolalo kontroverzní diskuse kolem směrnice o vysílání pracovníků. Výbor proto podporuje návrh Evropské komise a francouzského předsednictví z října 2008, aby evropští sociální partneři společně vypracovali analýzu, která by vyústila v důkladné zhodnocení právních, ekonomických a sociálních dopadů těchto rozsudků.

5.7 Koordinace a modernizace systémů sociální ochrany. Důležitým nástrojem na podporu mobility v EU je legislativní rámec zajišťující koordinaci systémů sociální ochrany. Současné nařízení č. 1408/71 (28) bude nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004, které bylo schváleno v dubnu 2004. Podle článku 89 nového nařízení č. 883/2004 musí být jeho provádění upraveno dalším nařízením KOM(2006) 16 (29), které bylo předloženo teprve v lednu 2006. Cílem nového prováděcího nařízení je především zjednodušení a racionalizace právních a správních předpisů, vyjasnění práv a povinnosti všech účastníků koordinačních systémů sociálního zabezpečení, zavedení lepších a rychlejších postupů pro výměnu údajů a úspora nákladů.

5.7.1 EHSV ve svém stanovisku z roku 2006 (30) považuje nový návrh za krok k lepším podmínkám volného pohybu v EU. Návrh nařízení obsahuje četná zjednodušení, vyjasnění a zlepšení. EHSV vítá především rozšíření osobní a věcné působnosti a všechna pravidla pro zlepšení spolupráce mezi institucemi sociálního zabezpečení.

5.7.2 EHSV dále ve svém stanovisku zdůraznil citlivost jednání o příloze 11 k nařízení č. 883/2004, která definuje určité postupy pro uplatňování určitých právních předpisů. Vyzýváme členské státy, aby v nich uvedly ty zvláštnosti svých vnitrostátních systémů, které by chtěly vyjmout z nařízení, aby se umožnila hladká koordinace sociálního zabezpečení. Kromě toho již delší dobu probíhají intenzivní jednání mezi členskými státy. EHSV vyzval v této souvislosti, aby byla přijata rychlá rozhodnutí a poznamenal, že sledování dílčích záležitostí by však nemělo – zejména s iniciativami EK na zvýšení mobility v Evropě – dále zdržovat vstup nového nařízení v platnost.

5.7.3 Obecně by měl legislativní rámec koordinující systémy sociálního zabezpečení do budoucna pružně reagovat na měnící se realitu ve světě práce, na nové formy práce, variabilitu pracovních úvazků a především na nové formy mobility. Administrativní formy spolupráce mezi členskými státy založené na elektronických postupech by měly být posíleny.

5.8 Obecně jsou dávky migrujícím osobám poskytovány nejen na základě koordinačního nařízení o systémech sociálního zabezpečení, ale také na základě nařízení Rady (EHS) č. 1612/68, případně na základě zásady rovnosti obsažené ve směrnici 2004/38/ES (31). Zásadou tedy je, že v případě legálního pobytu v hostitelské zemi by všichni měli mít stejný nárok na všechno. Nikdo by neměl propadnout systémem.

5.9 Problém je v tom, že celkový právní rámec sestává z pravidel různé síly (nařízení, směrnic a rozsudků ESD). Nařízení jsou prováděna přímo a jednotně. Směrnice jsou prováděny v jednotlivých členských státech různým způsobem. Proto je třeba se do budoucna zabývat transparentností a hlavně provázaností těchto předpisů. Měla by být zachována zásada rovnosti (například rovný přístup k daňovým výhodám) a právní jistota. Právní rámec asi nebude možné zjednodušit, ale řadu nedostatků lze překlenou spoluprací mezi členskými státy; v tom je ještě velká rezerva.

5.10 Mobilita v oblasti vzdělávání a odborné přípravy je nedílnou součástí volného pohybu osob a je základním nástrojem k vytvoření evropského prostoru v oblasti vzdělávání a přípravy.

5.10.1 EHSV podporuje Evropskou chartu kvality mobility (32), která vychází ze skutečnosti, že mobilita v oblasti vzdělávání a odborné přípravy je nedílnou součástí volného pohybu osob a posílení evropské mobility v této oblasti je cestou k naplnění cílů Lisabonské strategie. Charta navrhuje soubor zásad a opatření použitelných pro mobilitu mladých lidí nebo dospělých pro účely formálního nebo neformálního vzdělávání a pro jejich osobní a profesní rozvoj.

5.10.2 Evropská komise vytvořila celou řadu efektivních nástrojů na podporu mobility v Evropě v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení. EUROPASS (33) představuje koordinovaný soubor dokladů, který pomáhá evropským občanům, aby lépe pochopili své kvalifikace a dovednosti. Poslední hodnotící zpráva z roku 2008 potvrdila efektivnost národních center i webových portálů i celkovou přidanou hodnotu EUROPASSU a identifikovala i některé nedostatky zejména u těch jeho nástrojů, které méně vycházejí ze studijních výsledků.

5.10.3 Tato dimenze by měla být posílena prováděním Evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (ERK) (34), který by měl být provázán s evropskými systémy pro převod a kumulaci kreditů. (35)

5.11 Také nezvykle vysoký příliv pracovníků z třetích zemí, spojený se současnými opatřeními EK na usnadnění legální migrace, však nutí k zamyšlení se nad novou výzvou, před níž vzdělávací systémy v EU stojí.

5.11.1 EHSV očekává s napětím i výsledky diskuse otevřené v červenci 2008, kdy EK zveřejnila Zelenou knihu Migrace a mobilita: úkoly a příležitosti vzdělávacích systémů EU (36), která vyzývá k úvahám o budoucnosti a úloze směrnice 77/486/EHS zaměřené doposud jen na vzdělávání dětí migrujících pracovníků ze zemí EU.

5.12 Usnadňování legální migrace a boj proti nelegální migraci z třetích zemí ve smyslu sdělení EK o Globálním přístupu k migraci (37) z listopadu 2006 je dalším z příspěvků EK k větší mobilitě a řízené migraci v Evropě tváří tvář demografickým výzvám. V souladu se svým legislativním plánem na rok 2007 zveřejnila EK dva legislativní návrhy (38) na usnadnění vstupu a pobytu ekonomických migrantů z třetích zemí do EU a představila svůj návrh na systém tzv. modrých karet zaměřený na přilákaní vysoce kvalifikovaných pracovníků z třetích zemí do Evropy. Práva a povinnosti státních příslušníků třetích zemí, které tento návrh směrnice obsahuje a které se zakládají na zásadě rovného zacházení v otázkách odměňování, pracovních podmínek, svobody sdružování, jakož i obecného a odborného vzdělávání, jsou dobrým východiskem pro právní předpisy v oblasti přistěhovalectví a měly by být rozšířeny na všechny kategorie migrujících pracovníků. Přechodná opatření, která dočasně omezují volný pohyb osob, jež jsou státními příslušníky nových členských států, představují pro EHSV výjimku, která by zejména v případě zaměstnávání vysoce kvalifikovaných pracovníků měla být rychle odstraněna (39).

V Bruselu dne 25. března 2009 Předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost (2008–2010), KOM(2007) 803 v konečném znění, ČÁST V – 2007/0300 (CNS).

(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1–123). http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=DD:05:05:32004R0883:CS:PDF.

(3) Nařízení Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství (Úř. věst L 257, 19.10.1968, s. 2–12).

(4) Provádění lisabonského programu Společenství: návrh směrnice Evropského Parlamentu a Rady o zlepšení přenositelnosti nároků na penzijní připojištění, KOM(2005) 507 v konečném znění – 2005/0214 (COD).

(5) Stanovisko EHSV k návrhu směrnice Rady o podmínkách vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem zaměstnání vyžadujícího vysokou kvalifikaci, zpravodaj: pan PARIZA CASTAÑOS (Úř. věst. C 27, 3.2.2009).

(6) Integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost (2005–2008), hlavní směry č. 20, KOM (2005) 141 v konečném znění – 2005/0057 (CNS).

(7) Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Konečná zpráva o provádění akčního plánu Komise pro dovednosti a mobilitu (KOM(2007) 24 v konečném znění).

(8) Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Mobilita, nástroj pro zajištění většího počtu a vyšší kvality pracovních míst: Evropský akční plán pro pracovní mobilitu (2007–2010) (KOM(2007) 773 v konečném znění).

(9) Plán evropské hospodářské obnovy, KOM(2008) 800 v konečném znění ze dne 26. listopadu 2008.

(10) Směrnice Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání, Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16-22.

(11) TRESS – Training and Reporting in European Social Security (Odborné vzdělávání a podávání zpráv v oblasti evropského sociálního zabezpečení).

(12) EURES – European Emplyoment Service (Evropské služby zaměstnanosti).

(13) Jen příkladem: stanovisko EHSV ze o volném pohybu a pobytu pracovníků, zpravodaj: pan Vinay (Úř. věst. C 169, 16.6.1999) [není k dispozici v češtině], stanovisko EHSV ze k návrhu nařízení Rady (ES) o koordinaci systémů sociálního zabezpečení, zpravodaj: pan Rodríguez García-Caro (Úř. věst. C 75, 15.3.2000) [není k dispozici v češtině], stanovisko EHSV ze k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků volně se pohybovat a pobývat na území členských států, zpravodaj: pan Rodríguez García-Caro (Úř. věst. C 149, 21.6.2002) [není k dispozici v češtině], stanovisko EHSV ze k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení, zpravodaj: pan Greif (Úř. věst. C 324, 30.12.2006).

(14) Mobility in Europe: Analysis of the 2005 Eurobarometer survey on geographical and labour market mobility [Mobilita v Evropě: průzkum agentury Eurobarometr z roku 2005 o geografické mobilitě a mobilitě na pracovním trhu], Luxemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2006.

(15) Studie Geographical Mobility in the EU:Ooptimising its Economic and Social Benefits, duben 2008, Evropská komise, generální ředitelství Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, Contract VT/2006/042.

(16) Studie Job mobility in the EU: Optimising its Social and Economic Benefits, duben 2008, Danish Technological Institute, Contract VT/2006/043.

(17) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací.

(18) Evropská komise již v této souvislosti podnikla řadu konkrétních kroků, které zvýší povědomí evropských občanů a poskytnou jim srozumitelné informace o jejich právech a povinnostech týkajících se sociálního zabezpečení v zemích EU (letáky, příručky, videa).

(19) Řecko, Španělsko, Maďarsko a Portugalsko již uvolnily restrikce pro volný pohyb pracovníků z těchto zemí.

(20) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Dopad volného pohybu pracovníků v kontextu rozšíření EU – Zpráva o první fázi (1. ledna 2007 – 31. prosince 2008) přechodných ustanovení stanovených ve smlouvě o přistoupení z roku 2005, požadovaná podle přechodného ustanovení stanoveného ve smlouvě o přistoupení z roku 2003 (KOM(2008) 765 v konečném znění).

(21) Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zpráva o působení přechodných ustanovení stanovených ve smlouvě o přistoupení z roku 2003 (období od 1. května 2004 do 30. dubna 2006) (KOM(2006) 48 v konečném znění).

(22) Sdělení Komise Pokyny pro vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (KOM(2006) 159 v konečném znění), sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb – co nejlepší využití výhod a příležitostí a současné zajištění ochrany pracovníků (KOM(2007) 304 v konečném znění).

(23) Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb – co nejlepší využití výhod a příležitostí a současné zajištění ochrany pracovníků (KOM(2007) 304 v konečném znění), zpravodajka: paní Le Nouail Marlière, Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 95—99.

(24) Úř. věst. L 8, 13.1.2009, s. 26–28.

(25) ESD, věc C-341/05: Laval un Partneri Ltd proti Svenska Byggnadsarbetareförbundet (švédská odborová organizace pracovníků v odvětví stavebnictví a veřejných prací).

(26) ESD, věc C-438/05: International Transport Workers’ Federation a Finnish Seamen’s Union proti Viking Line ABP a OÜ Viking Line Eesti.

(27) ESD, věc C-346/06: Dirk Rüffert proti Land Niedersachsen (právník Dirk Rüffert, jednající jako správce konkurzní podstaty společnosti Objekt und Bauregie GmbH & Co. KG proti spolkové zemi Dolní Sasko).

(28) Úř. věst. L 149, 5.7.1971.

(29) Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení, KOM(2006) 16 v konečném znění – 2006/0006 (COD).

(30) Stanovisko EHSV ze dne 26. října 2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení, zpravodaj: pan Greif (Úř. věst. C 324, 30.12.2006).

(31) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, o změně nařízení (EHS) č. 1612/68 a o zrušení směrnic 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHSText s významem pro EHP.

(32) Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a odborného vzdělávání: Evropská charta kvality mobility, Úř. věst. L 394, 30.12.2006 (http://europa.eu/scadplus/leg/en/cha/c11085.htm).

(33) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES ze dne 15. prosince 2004 o jednotném rámci Společenství pro průhlednost v oblasti kvalifikací a schopností (Europass).

(34) Doporučení Evropského parlamentu Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (2008/C 111/01).

(35) Evropský systém pro převod a kumulaci kreditů (ECTS) a návrh doporučení EP a Rady ohledně vytvoření evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) KOM(2008) 180 v konečném znění.

(36) Zelená kniha Migrace a mobilita: úkoly a příležitosti vzdělávacích systémů EU (KOM(2008) 423 v konečném znění).

(37) Sdělení komise Radě a Evropskému parlamentu Globální přístup k migraci rok poté: směrem ke komplexní evropské politice migrace (KOM(2006) 735 v konečném znění).

(38) Návrh směrnice Rady o podmínkách vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem zaměstnání vyžadujícího vysokou kvalifikaci (návrh na zavedení „modré karty EU“) (KOM(2007) 637 v konečném znění) a návrh směrnice Rady o sjednoceném postupu vyřizování žádostí státních příslušníků třetích zemí o jediné povolení k pobytu a výkonu práce na území členského státu a o společném souboru práv pro pracovníky z třetích zemí, kteří oprávněně pobývají v členském státě (KOM(2007) 638 v konečném znění).

(39) Viz pozn. pod čarou č. 5.