CS Úřední věstník Evropské unie C 65/134

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zelená kniha o politice finančních služeb (2005 – 2010)

KOM(2005) 177 v konečném znění

(2006/C 65/24)

Dne 3. května 2005 se Evropská komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský sociální a hospodářský výbor ve věci Zelená kniha o politice finančních služeb (2005–2010)

Specializovaná sekce „Zaměstnanost, sociální věci, občanství“, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 20. října 2005. Zpravodajem byl pan Ravoet.

Na svém 422. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 14. a 15. prosince 2005 (jednání ze dne 15. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 115 hlasy pro, 1 člen se zdržel hlasování.

1. Situace

1.1 Zelená kniha Evropské komise o politice finančních služeb předkládá návrhy k tomu, jak dále integrovat trh finančních služeb EU. Spíše než na návrhy nových právních úprav se zaměřuje především na provádění existujících pravidel dohodnutých v akčním plánu finančních služeb (Financial Services Action Plan – FSAP) a na spolupráci. Zkoumá způsoby, jak zlepšit přeshraniční přístup k finančním službám pro soukromé osoby a k řízení aktiv.

1.2 Zelená kniha zdůrazňuje, jak je potřebné v krátkodobém horizontu dokončit rozpracovanou činnost a dát konečnou podobu právním předpisům právě projednávaným v Evropském parlamentu a v Radě. Kniha rovněž zdůrazňuje fakt, že stávající právní předpisy musí být prováděny účinně, ve třech fázích: účinná transpozice pravidel EU do vnitrostátních právních předpisů; přísnější vymáhání dodržování ze strany orgánů zajišťujících dozor; a průběžné následné vyhodnocování. Komise prohlásila, že ve všech fázích jakéhokoli budoucího regulačního procesu bude důsledně uplatňovat přístup „lepší regulace“ s důkladným hodnocením dopadu a rozsáhlými konzultacemi.

1.3 Komise možná v několika oblastech Komise navrhne nové iniciativy. V červenci 2005 byly předloženy jednotlivé zelené knihy o řízení aktiv a hypotečním úvěru.

1.4 Komise zaznamenala, že trh finančních služeb pro soukromé osoby v EU je nadále roztříštěný. Rozhodla se tedy mimo jiné prozkoumat způsoby, jak učinit přeshraniční používání bankovních účtů pro spotřebitele snazším a jak odstranit překážky a umožnit spotřebitelům vybrat si kdekoli v EU nejvhodnější programy spoření, hypotéky, pojištění a důchody, s jasnými informacemi, které usnadní porovnání jednotlivých nabídek.

1.5 Zelená kniha se dále zabývá otázkami jak zajistit, aby požadavky na dozor a na jeho provádění měly v celé Evropě sjednocující se tendenci, povzbudit přeshraniční investice a využít strategické příležitosti EU ovlivnit regulační parametry vznikajícího globálního finančního trhu. Komise navrhuje posílení finančních styků s USA, Japonskem a Čínou.

2. Obecné připomínky

2.1 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) si cení příležitosti poskytnout své stanovisko k prioritám Evropské komise v politice finančních služeb na období 2005 – 2010. Vzhledem k tomu, že akční plán finančních služeb je již uzavřenou kapitolou a vstupujeme do další fáze, je na místě, aby Komise shrnula, čeho bylo dosaženo, a stanovila své priority do budoucna.

2.2 Komise oprávněně považuje akční plán finančních služeb za jeden z úspěchů první fáze lisabonské strategie. Druhá a konečná fáze až do roku 2010 bude pro strategii zásadní; v jejím průběhu bude ještě důležitější než dosud zajistit, aby politika finančních služeb přispívala k naplnění lisabonských cílů pro růst a zaměstnanost.

2.3 EHSV tedy podporuje záměr Komise prohloubit finanční trhy a dosáhnout jejich likvidity a dynamismu a umožnit, aby kapitál a finanční služby mohly účinně proniknout do všech odvětví hospodářství. Stabilní, integrovaný a konkurenceschopný sektor financí, kde spotřebitelé díky účinným opatřením na ochranu spotřebitele projevují vysokou úroveň důvěry, je nezbytnou podmínkou pro rozkvět hospodářství EU.

2.4 EHSV se rovněž připojuje k návrhu Komise cíleněji zaměřit své úsilí pro příštích pět let a soustředit se na dosažení výsledků z dosud realizovaných iniciativ. V této fázi by měly být realizované iniciativy sledovány a vyhodnoceny a jakékoli nové iniciativy by měly být předkládány obezřetně a s patřičným důrazem na spotřebitele. Analýza nákladů a výnosů by se automaticky měla stát pevnou součástí nových právních předpisů; právní předpisy musí být formulovány dostatečně jasně, aby se předešlo tomu, že si je členské státy následně přizpůsobují (tzv. „gold-plating“).

3. Zvláštní připomínky

3.1 EHSV blahopřeje Komisi k tomu, že návrhy obsažené v zelené knize jsou vysoce kvalitní a vesměs podporuje většinu z nich. Toto stanovisko EHSV k zelené knize se tedy snaží zdůraznit ty oblasti, které považuje za obzvláště významné pro organizovanou občanskou společnost EU a současně žádá Komisi, aby mu poskytla podrobnější údaje o plánovaných návrzích v několika klíčových otázkách.

3.2 Hlavní politická orientace zelené knihy

3.2.1 EHSV souhlasí s celkovými cíli politiky Komise na příštích pět let a s navrhovanou hlavní politickou orientací.

3.2.2 EHSV podporuje celkový záměr Komise vytvořit otevřený a ekonomicky účinný evropský finanční trh, řízený přiměřenými kontrolními předpisy, které zajistí dostatečně vysokou úroveň ochrany spotřebitele. Komise musí mít na zřeteli, že existuje souvislost mezi ochranou spotřebitele a spotřebitelskou důvěrou. Jsme tedy toho názoru, že, přestože cíle Komise směřují k správné rovnováze mezi uznáním role zaměstnavatelů a zaměstnanců, či finančních institucí a spotřebitelů, v organizované občanské společnosti, by měla být rovněž uznána ústřední role účinné politiky ochrany spotřebitele. Kvalifikovaní zaměstnanci v dostatečném počtu hrají klíčovou úlohu při vytváření spotřebitelské důvěry a poskytování vzdělávání spotřebitelů.

3.2.3 EHSV sdílí názor Komise, že nadále platí klíčová slova: přeshraniční hospodářská soutěž, přístup na trh, zvýšená transparentnost, tržní integrita, finanční stabilita, mezinárodní konkurenceschopnost finančního odvětví EU a jeho účinnost. Komise by nicméně měla rovněž uznat, že je nutné také zvážit požadavky spotřebitelů jako rozhodující kritérium pro jakoukoli navrženou iniciativu. Spotřebitelská důvěra ve finančních službách by mohla být dobrým měřítkem, podle něhož by Komise mohla zjistit, do jaké míry byla úspěšná v plnění požadavků spotřebitelů.

3.2.4 Malé a střední podniky jsou hospodářskými katalyzátory, jejichž potřeby by měly být základním kamenem vytváření politiky EU. EHSV plně podporuje názor, podle něhož celkové ovzduší podporující podnikání, doplněné dobře fungujícím trhem rizikového kapitálu jsou základním předpokladem pro podporu nových a inovativních podniků, což zvýší produktivitu a udržitelné tempo hospodářského růstu v EU. Politika finančních služeb EU přinesla zlepšení právního prostředí, v němž si malé a střední podniky opatřují kapitál, například díky směrnici Prospectus (1). Iniciativy jiného než regulačního charakteru by rovněž mohly být vhodné.

3.2.5 Vzhledem k závazku EHSV přispět k celkové konkurenceschopnosti EU a hospodářské soutěži souhlasíme s Komisí, že na všechny její iniciativy je nutné přísně aplikovat přístup „lepší regulace“. EHSV nicméně trvá na tom, že je nutné vzít v úvahu několik faktorů, než bude moci být přístup „lepší regulace“ aplikován. EHSV především očekává, že studie dopadu budou prováděny nezávislými a kompetentními organizacemi. Neměla by se přehnaně zdůrazňovat integrace finančních služeb jako taková bez toho, že budou zohledněny zájmy spotřebitelů: musí být zváženy obě strany téže mince. Sociální a pracovní rozměr musí být začleněn do každého hodnocení. Je třeba zaujmout vyrovnaný přístup založený na důkazech a provést rozsáhlé konzultace dříve, než budou dokončeny studie dopadu. Musí být rovněž pamatováno na to, že skupiny spotřebitelů mívají obvykle v porovnání s průmyslem omezenější zdroje. Například účast na setkáních skupinového fóra věnovaném určitým maloobchodním výrobkům může spotřebitelské organizaci odčerpat značné zaměstnanecké zdroje.

3.2.6 EHSV se domnívá, že zmíněný přístup k vytváření politiky založený na důkazech je tím správným přístupem za předpokladu, že patřičně vezme v úvahu spotřebitelský rozměr. Žádá také Komisi, aby výslovně uvedla, že se tento závazek nevztahuje pouze na právní předpisy pocházející z GŘ pro vnitřní trh a služby, ale také na předpisy, které navrhují ostatní generální ředitelství. EHSV by rovněž velmi chtěl podpořit Komisi v požadavku adresovaném Evropskému parlamentu, a podle našeho mínění především Radě, uplatňovat zde uvedené zásady „lepší regulace“ jako pojistku proti tomu, aby návrhy Komise poté, co byly projednány spolurozhodovacím postupem, vyústily v přespříliš komplexní verze původního textu Komise. EHSV závěrem konstatuje, že je nutné, aby přístup „lepší regulace“ rovněž uplatňovaly výbory 3. úrovně (level 3) (2) a všichni ti, kteří určují světový standard (3).

3.2.7 EHSV konstatuje, že pokud navrhovaná nařízení a normy neprojdou testem konkurenceschopnosti, budou naděje EU na splnění cílů z Lisabonu zřetelně oslabeny. To by snížilo celkovou konkurenceschopnost EU, její finanční stabilitu a schopnost vytvářet pracovní místa. EHSV považuje tuto příležitost za příliš výjimečnou, aby zůstala nevyužita. Souběžně s testováním konkurenceschopnosti nových iniciativ musí Komise otestovat, zda je schopná vypořádat se s otázkami, před které mohou být na trhu postaveni spotřebitelé a obstaravatelé.

3.2.8 EHSV s potěšením zaznamenává, že Komise je ochotná ve větší míře využít všech svých pravomocí v oblasti hospodářské soutěže a tak zajistit, že celkové cíle akčního plánu finančních služeb pro šíření integrace nejsou bržděny chováním, které hospodářskou soutěž narušuje. Výbor by nicméně chtěl vyzvat Komisi, aby poskytla právní jistotu, například vytvořením „bezpečného přístavu“ stanovujícího podmínky, za kterých není samoregulace chápána jako porušení zákona o hospodářské soutěži.

3.2.9 EHSV podporuje soustavné aplikování Lamfalussyho metody. Na 2. úrovni (level 2) Lamfalussyho procesu tedy EHSV žádá instituce EU, aby dosáhly (interinstitucionální) dohody a přiznaly Evropskému parlamentu stejnou pozici spolurozhodovatele při přijímání právních předpisů, jakou mu přiznával článek I-36 ústavní smlouvy. Mimo jiné se tím zabrání tomu, aby od dubna 2007 vstoupily v platnost doložky o zániku (jako by tomu bylo v případě směrnice o zneužívání trhu – Market Abuse Directive) (4).

3.2.10 Zatímco Komise prohlašuje, že „v důsledku Lamfalussyho procesu se evropské rozhodovací a regulativní struktury staly racionálnějšími a účinnějšími“, vyvstaly otázky ohledně účinnosti a rychlosti tohoto procesu. Tvorbu právních předpisů nelze urychlit a zefektivnit, neboť požadovaná konzultace k prováděcím opatřením má vliv na celkovou dobu nutnou pro schválení konečného znění. Záleží tedy na všech zúčastněných stranách, zda najdou potřebnou rovnováhu mezi dostatečnou konzultační dobou na jedné straně a rychlým splněním povinností na straně druhé. EHSV je navíc na pochybách, zda má vyjádřit podporu aplikaci Lamfalussyho procesu na otázky finančních služeb pro soukromé osoby, pokud by tím měla být zpochybněna pravomoc členských států v oblasti ochrany spotřebitele.

3.3 Lepší regulace, transpozice, prosazování a průběžné hodnocení

3.3.1 EHSV v zásadě schvaluje prioritní opatření určená Komisí. Nyní je rovněž důležité, aby Komise jasně řekla, jakým způsobem chce uskutečnit své dobře míněné záměry pro lepší regulaci a převést je na praktické a konkrétní kroky, kterými dosáhne svých cílů. Je obzvláště důležité, aby Komise jasně sdělila tyto představy, aby si mohly zainteresované subjekty udělat reálnou představu o tom, jak Komise hodlá svých cílů dosáhnout a jak se zainteresované subjekty mohou do tohoto procesu zapojit.

3.3.2 EU potřebuje co nejúčinnější strategii pro povzbuzení růstu a vytváření pracovních míst způsobem, z něhož může těžit celá společnost. Příliš komplikované a nevhodné právní předpisy vedou pouze k brždění hospodářského růstu a vytváření pracovních míst. EHSV tedy se zájmem bere na vědomí návrh zhodnotit, zda stávající směrnice a nařízení přinášejí očekávané ekonomické zisky. Vítá závazek Komise upravit či zrušit opatření, která tímto testem neprojdou a očekává, že slova budou systematicky proměňována ve skutky. EHSV se nicméně domnívá, že v jakémkoli podobném hodnocení je třeba přiznat zájmům spotřebitelů prioritu. Musí tedy být zohledněny nejenom hospodářské zisky jako takové, ale specifické hospodářské zisky spotřebitelů, včetně možné škody, kterou mohou utrpět.

3.3.3 EHSV vítá, že Komise klade silný důraz na vhodnou transpozici, provádění a prosazování opatření v akčním plánu finančních služeb a považuje to za nezbytnou podmínku k tomu, aby byly stanovené cíle akčního plánu splněny. EHSV by však chtěl poznamenat, že aktivní účast členských států a výborů 3. úrovně Lamfalussyho procesu je pro jeho fungování nezbytná, neboť bez jejich bezpodmínečného a jednoznačného závazku nebude ničeho dosaženo, a to navzdory nejlepším úmyslům a vytrvalému úsilí Komise.

3.3.4 EHSV tedy vybízí Komisi k tomu, aby se snažila dále dodávat nové podněty a dodržovat závazky hlav států a předsedů vlád, členů Rady ECOFIN a výborů 3. úrovně, protože je důležité, aby se podíleli na jednotném trhu. EHSV má navíc pocit, že v současném ovzduší úvah nad úlohou a budoucností Evropské unie musí Komise nutit členské státy k tomu, aby svým občanům jasně sdělovaly cíle rozhodnutí přijímaných na evropské úrovni a jejich odůvodnění. Společnost by si měla začít uvědomovat, jakým způsobem může být a jak by se měla stát součástí celkového formování evropské politiky a zejména vytváření jednotného trhu.

3.3.5 EHSV obzvláště podporuje doporučení Komise č. 6 (5), s úmyslem usnadnit světovou konkurenceschopnost a finanční stabilitu, jež má jednotný trh přinést. V souvislosti s jevem, kterému se běžně říká „gold-plating“ (přizpůsobování si předpisů), zmíněné doporučení říká, že členské státy „by neměly do vnitrostátního provádění právních předpisů přidávat podmínky či požadavky, které nejsou pro transpozici dané směrnice nutné v případech, kdy tyto podmínky či požadavky mohou brzdit dosažení cílů, které směrnice sleduje“.

3.3.6 S ohledem na právě vyřčené EHSV nabádá Komisi, aby dbala na to, aby formulace používané v právních předpisech EU byly dostatečně jasné. EHSV se vskutku domnívá, že činnost občas označovaná jako „gold-plating“ může být pouhým pokusem členského státu objasnit texty EU, a tím podnikům ulehčit spíše než je zatížit. Ať je tomu jakkoli, ať už se členský stát snaží dosáhnout „super ekvivalence“ s právními předpisy EU nebo se pokouší objasnit právní texty EU, celková zátěž narůstá. Vzhledem k tomu, že podobná zátěž mívá neúměrně velký dopad na malé a střední podniky, musí se Komise snažit zajistit, aby podnikatelé a inovátoři ve společnosti nebyli přiškrcováni byrokracií a legislativou.

3.3.7 Jednotný trh navíc nesmí zvýšit spotřebitelské riziko tím, že odstraní stávající ochranu na vnitrostátní úrovni. Vnitrostátní pravidla a nařízení pro ochranu spotřebitele byla vytvořena proto, aby reagovala na problémy spojené s vnitrostátními trhy, a neměla by tedy být automaticky chápána jako překážky vnitřnímu trhu. EHSV není přesvědčen o tom, že stávající vnitrostátní opatření na ochranu spotřebitele běžně narušují hospodářskou soutěž a inovaci jako takovou či omezují rozvoj přeshraničního trhu. Nestačí pouze předpokládat, že odstraněním všech vnímaných překážek nutně dojde k vytvoření funkčního a účinného přeshraničního spotřebitelského trhu. Členské státy nicméně musí dbát na to, aby nezaváděly dodatečná opatření na ochranu spotřebitele ve snaze určitým způsobem chránit své vlastní místní trhy před konkurencí z ostatních evropských trhů. EHSV považuje za nejúčinnější prostředek k vytvoření skutečného evropského vnitřního trhu bankovních služeb pro soukromé osoby plnou harmonizaci hlavních prvků bankovnictví pro soukromé osoby (jako například povinnost informovat před uzavřením smlouvy, sdělit roční procentní míru nákladů – APRC, atd.), tedy „cílenou plnou harmonizaci“, která současně umožní přiměřenou úroveň ochrany spotřebitele.

3.4 Konsolidace právních předpisů o finančních službách v období 2005-2010

3.4.1 Dokončení zbývající opatření

3.4.1.1 Je logické, že je nejprve potřeba dokončit a konsolidovat existující opatření a teprve pak se pustit do nových. EHSV je tedy s Komisí zajedno v tom, že hlavní prioritou pro příštích dvanáct měsíců je dokončit zbývající body akčního plánu finančních služeb. To znamená završit jednání v Evropském parlamentu a v Radě, dát konečnou podobu prováděcím opatřením, které Komise aktivně připravuje, a po přesvědčivém a důkladném hodnocení dopadu předložit rámcovou směrnici o zúčtování a vypořádání cenných papírů.

3.4.2 Účinný a efektivní dozor

3.4.2.1 EHSV vítá pokrokový přístup, který Komise zaujala, přesto však má silný dojem, že zelená kniha nevyužívá příležitosti určit jasné a ambiciózní cíle politiky v oblasti bankovního dozoru. Věříme, že je nezbytné vymezit kritický směr, tj. ukázat, jak je potřeba v nadcházejících letech řešit mnohé oddělené avšak provázané otázky. EHSV tedy doufá, že bílá kniha přinese více konkrétních návrhů. Předložené návrhy na bankovní dozor by se měly promítnout také do pojišťovnictví.

3.4.2.2 Ve snaze vytvořit vhodnou kulturu ochrany spotřebitele, ve které je nejzranitelnějším spotřebitelům přiznána větší míra ochrany než zkušeným investorům, a tím je EU umožněno růst a čelit konkurenci ve světovém měřítku, EHSV sestavil řadu otázek, na které je třeba se zaměřit způsobem, jenž upřednostňuje spotřebitelské zájmy: — odstranění zdvojeného dozoru; — odstranění nesrovnalostí mezi směrnicemi a zastaralými výjimkami ze zásady země původu; — revize bezpečnostních sítí a možné přezkoumání modelů dozoru; — sbližování dozoru na základě standardu osvědčených postupů; — spolupráce mezi výbory úrovně 3 (CESR, CEBS a CEIOPS); — spolupráce mezi všemi zainteresovanými subjekty.

3.4.2.3 V souladu se svým stanoviskem ze dne 9. března 2005 (6) k navrhované směrnici o kapitálových požadavcích Výbor s potěšením konstatuje, že Komise uznala, že konsolidovaný dozor je legitimním požadavkem průmyslu. Za předpokladu, že konsolidovaný dozor v žádném případě nenarušuje schopnost členských států zareagovat v případech, kdy poskytovatelé poruší předpisy a tím poškodí spotřebitele na svém trhu, se EHSV domnívá, že by takový dozor poskytl přiměřený stupeň ochrany spotřebitele a přitom omezil na minimum duplicitu regulačních požadavků. To by následně zlepšilo účinnost sektoru financí EU. EHSV se nicméně domnívá, že z dokumentu Komise není jasné, zda je sbližování dozoru nutné ještě dříve, než bude možné zavést konsolidovaný dozor. EHSV se domnívá, že cíl a možné provádění konsolidovaného dozoru by za krátký čas měly zapůsobit jako katalyzátor pro sbližování dozoru.

3.4.3 Umožnění přeshraničních investic a hospodářské soutěže

3.4.3.1 Odstranění neopodstatněných překážek bránících konsolidaci bude mít za následek ekonomické zisky. Tyto ekonomické zisky pomohou rozproudit dynamiku v evropském hospodářství, výsledkem pak bude EU, která je lépe schopná vytvářet pracovní místa a poskytnout svým občanům vyšší životní úroveň. EHSV tedy podporuje Komisi v jejím záměru odstranit či zredukovat neopodstatněné překážky přeshraničním transakcím, jako například konsolidace prostřednictvím fúzí a akvizic. V minulých letech došlo k významnému nárůstu přeshraniční činnosti, přesto však počet fúzí a akvizic v bankovnictví EU zůstává poměrně nízký, ačkoli několik transakcí tohoto typu bylo v nedávných měsících dokončeno nebo jsou ve fázi přípravy. Částečným důvodem tohoto jevu jsou strukturální překážky uvnitř evropského bankovního trhu; mnohé z nich nelze ospravedlnit snahou o lepší zohlednění zákazníka či zvýšení finanční stability a mohly by být odstraněny nebo zredukovány politickou cestou. Restrukturalizace odvětví povede k velkým změnám pro všechny zainteresované strany – zaměstnance, podniky a zákazníky. Je nezbytné mít celkovou strategii jak se vyrovnat s účinky změn.

3.4.3.2 EHSV souhlasí s názorem vyjádřeným v zelené knize, že konsolidace není sama o sobě cílem, ale prostředkem k dosažení úspor z rozsahu a dosahu. Ty pak zase umožní bankám nabídnout svým zákazníkům, ať už jde o soukromé osoby, malé a střední podniky či větší klienty, širší spektrum služeb za lepší ceny. Mělo by se rovněž pamatovat na to, že konsolidace a uskutečňování synergií neznamenají automatické snížení počtu zaměstnanců v bankovní skupině, která uskutečnila fúzi; ve skutečnosti bývá často opak pravdou. EHSV se tedy domnívá, že se jedná o důležitý faktor pro zaměstnanost, neboť sektor financí je již nyní významným poskytovatelem pracovních míst v Evropě. Banky převezmou odpovědnost za náklady a rizika spojené s fúzemi a akvizicemi pouze v případě, kdy jim bude zřejmé, že je možno těchto ekonomických výhod či synergií dosáhnout. V této souvislosti EHSV napjatě očekává předložení studie Evropské komise o překážkách v oblasti přeshraničních fúzí a akvizic v Evropě.

3.4.3.3 Je tedy logické, že EHSV požaduje, aby Komise předložila „orientační plán“ (roadmap) zamýšlených opatření pro tuto oblast s uvedením předpokládaného časového rámce, v němž těmto opařením bude věnována pozornost.

3.4.4 Vnější dimenze

3.4.4.1 EHSV vcelku schvaluje tuto část dokumentu a plně souhlasí s Komisí v tom, že sektor financí EU musí být konkurenceschopný na světových trzích. EHSV tedy obzvláště oceňuje iniciativy Komise zaměřené na prohloubení rozhovorů o finančních trzích mezi EU a USA a rozšíření jejich záběru a také na posílení finančních vztahů s Japonskem, Čínou a Indií. EHSV se domnívá, že jde o záležitost prvořadého významu, nejen vzhledem ke stále významnější roli, kterou hrají Čína a Indie ve světové ekonomice.

3.4.4.2 Vzhledem k tomu, že neexistují skutečně mezinárodní rozhodující orgány, vedla globalizace kapitálových trhů a finančních služeb k tomu, že v tvorbě politiky pro tuto oblast hrají velmi významnou úlohu světoví určovatelé standardu. EHSV se domnívá, že EU neprezentuje své názory dostatečně jednomyslně na některých těchto fórech. V některých případech to může mít vliv na schopnost EU tyto standardy ovlivňovat a tedy vést k rozporu s evropskými zájmy.

3.4.4.3 Vzhledem k tomu, že tato fóra mají různý charakter a roli, by měla být upřednostňována řešení ad-hoc oproti přístupu „jedno řešení pro všechny“ a přitom zajistit, že v mezinárodním určování standardů je Evropa zastoupena jediným silným hlasem. EHSV zdůrazňuje, že cílem v této oblasti je dosáhnout jednotných světových standardů, především vhodných v účetnictví, ve kterém jsou evropské názory dobře zastoupeny, a neurčovat odlišné evropské standardy, které jsou v rozporu se světovými normami. Tento přístup by jednak zajistil, že evropský průmysl finančních služeb a jeho spotřebitelé budou zastoupeni na světové scéně jediným silným hlasem, jednak by napomáhal vytvářet ve světovém měřítku rovné podmínky pro všechny se všemi ekonomickými výhodami, které by tento vývoj přinesl.

3.5 Případné nové cílené iniciativy

3.5.1 Co se týče případných nových cílených iniciativ, EHSV by především chtěl upozornit na iniciativy v oblasti finančních služeb pro soukromé osoby, neboť je přesvědčen, že kvalita volby má pro spotřebitele stejný, ne-li větší význam než kvantita volby. EHSV se tedy domnívá, že úprava místních trhů je pro poskytovatele služeb pro soukromé osoby hlavní otázkou, bez ohledu na zvolenou metodu distribuce.

3.5.2 S ohledem na doporučení formulovaná skupinovým fórem o hypotečních úvěrech je EHSV přesvědčen, že namísto harmonizace hypotečních produktů by byl přijatelnější přístup založený na hospodářské soutěži, neboť by to vedlo k lepší možnosti volby a také k lepší kvalitě produktu. EHSV rovněž oceňuje důkladnost přípravných prací provedených Komisí ve snaze zrevidovat stávající právní předpisy, kterými se řídí průmysl řízení aktiv. Co se týká otázky, zda by tato práce měla vést v roce 2006 ke konkrétním iniciativám v oblasti hypotečních úvěrů anebo řízení aktiv poté, co Komise začátkem letošního roku tuto oblast konzultovala, je EHSV toho názoru, že je potřeba nejprve provést účelné hodnocení dopadu, včetně analýzy nákladů a výnosů.

3.5.3 EHSV je i nadále přesvědčen o přínosu takzvaného 26. režimu, zejména pro spotřebitele. Výbor je s Komisí zajedno v tom, že zbývá prokázat přínos tohoto 26. režimu a že bude obtížné dosáhnout dohody o volitelných evropských standardech určených pouze pro některé produkty. Pro spotřebitele mohou rovněž být zavádějící vnitrostátní normy a nařízení o povinnosti informovat a ty, které platí jinde. Je pravděpodobné, že zavedení 26. režimu bude stejně obtížné prosadit jakožto společné evropské občanské právo, včetně procesního práva, soudního systému atd. Nicméně, nápad zavést 26. režim je výzvou, která by stála za prozkoumání.

3.5.4 Je však jasné, že jakýkoli dodatečný, alternativní či volitelný režim by neměl vést k tomu, aby nutil poskytovatele zavést standardizaci produktů, což by mělo neblahý vliv na průmysl finančních služeb a jeho schopnost konkurence, inovace a plnění měnících se požadavků zákazníků.

3.5.5 Vzhledem k pokračující diskusi by tedy EHSV ocenil jakékoli další upřesnění, které Komise bude schopná poskytnout pro lepší porozumění 26. režimu. EHSV vítá oznámení o tom, že bude uskutečněna studie proveditelnosti.

3.5.6 Rozsáhlejší využívání skupinového fóra je vcelku pozitivním rysem. Jak už však bylo poznamenáno dříve, mohlo by vytvoření skupinového fóra pro určité maloobchodní produkty do značné míry odčerpat zdroje spotřebitelských organizací.

3.5.7 Oblasti možných budoucích opatření

3.5.7.1 EHSV je potěšen tím, že Evropská komise je ochotná kodifikovat a případně zjednodušit stávající předpisy o povinnosti informovat. Výbor se však vyslovuje spíše pro zjednodušení než pro kodifikaci. EHSV chápe zmínku o zjednodušení jako projev úmyslu ze strany Komise zlepšit kvalitu spíše než kvantitu informací poskytovaných spotřebitelům. Ve snaze posílit požadavky na kvalitu by EHSV chtěl požádat Komisi, aby utřídila stávající právní požadavky (jak na úrovni EU, tak na úrovni vnitrostátní) s cílem usměrnit relevantní požadavky zahrnuté do povinnosti informovat a standardizovat poskytování informací (i prostřednictvím kodifikace), s ohledem na spotřebitelem zvolené prostředky.

3.5.7.2 EHSV se domnívá, že by pro spotřebitele bylo užitečné mít lepší standard základních informací, například v podobě srozumitelných, strukturovaných, srovnatelných údajů o všech zásadních aspektech smlouvy. Musí tedy být zaručena vysoká úroveň ochrany spotřebitele, aby bylo zajištěno, že informace jsou odpovídající a srozumitelné a přinášejí přiměřenou právní ochranu.

3.5.7.3 V oblasti finančního zprostředkování a vztahů finančních institucí a spotřebitelů se zprostředkovateli EHSV konstatuje, že především finanční zprostředkování na úrovni EU podléhá různým stupňům regulace. Směrnice o zprostředkování pojištění (Insurance Mediation Directive) (7) a směrnice o trzích s finančními nástroji (Markets in Financial Instruments Directive) (8) stanovují odlišné koncepty a úrovně regulace pro zprostředkování finančních služeb a produktů. Větší koherence a sbližování v této oblasti by měly být povzbuzovány, EHSV se nicméně domnívá, že režimu směrnice o trzích s finančními nástroji, který představuje komplexnější metodu, by měl být poskytnut čas, aby mohl prokázat svou účinnost dříve, než z něj budou vyvozeny jakékoli závěry ohledně možné potřeby další regulace v oblasti zprostředkování úvěrů.

3.5.7.4 Vzhledem k potřebě dalšího přizpůsobení předpisů o chování podniků a pokynů k prodeji by mělo být zváženo stanovení rovných podmínek pro všechny poskytovatele finančních služeb soukromým osobám s tím, že budou zohledněny odlišné vnitrostátní podmínky. Bylo by však prospěšnější zajistit sbližování a harmonizaci domácích předpisů pro marketing a distribuci, spíše než předkládat nové iniciativy k předpisům o chování podniků.

3.5.7.5 Co se týče úlohy profesionálního a nezávislého poradenství, je EHSV toho názoru, že by se mělo jasně rozlišovat mezi (i) poradenstvím jako nezávislou, placenou službou na žádost klienta a (ii) poskytováním informací, které spotřebitel potřebuje k tomu, aby byl schopen učinit uvědomělou volbu.

3.5.7.6 Nejdůležitější ze všeho je mít stanovena jasná pravidla a standardy pro finanční zprostředkovatele, kteří hrají hlavní roli zejména v oblasti investičních produktů, ale také při zprostředkování půjček. Zprostředkovatelé musí rovněž být schopni prokázat dobrou znalost své obchodní oblasti a produktů. Makléři a nezávislí agenti by měli být zodpovědní za to, že klientům poskytují přiměřené, poctivé a spolehlivé rady. Musí být rovněž vytvořen mechanismus umožňující rychlé a účinné řešení neshod. Znalecké posudky musí být specifického zaměření, například mohou být rozděleny do několika částí: úspory, investice, pojištění, hypotéky/úvěry. Řešení těchto otázek by také bylo v souladu s vývojem na vnitrostátní úrovni.

3.5.7.7 EHSV se zájmem konstatuje přání Komise důkladněji prozkoumat skutečnosti vnímané jako překážky k otevření bankovních účtů v zahraničí a otázky týkající se jejich obsluhy, přenositelnosti, převoditelnosti a uzavření. Co se týče zmíněných operací, je třeba nepřehlédnout vliv existujících elektronických a informačních systémů.

3.5.7.8 EHSV je pevně přesvědčen, že zelená kniha Komise se měla explicitně věnovat otázkám daní. Od té doby, co byla přijata 6. směrnice o DPH (9) a zejména během posledního desetiletí, způsobuje nedostatek neutrality v aplikování DPH na finanční služby a nedostatek právní jistoty v současném systému stále více problémů.

3.5.7.9 Skupina expertů v oboru bankovnictví (10) ve své zprávě o stavu finanční integrace v EU poukazuje na to, že „aplikovat DPH na outsourcing způsobem, který nemá natolik charakter trestu, je hlavní podmínkou pro další integraci funkcí ve střediscích expertizy, které budou poskytovat služby různým částem bankovních skupin EU“. Mělo by být oficiálně uznáno, že současný systém DPH pro finanční služby brání účinnému provádění jednotného evropského trhu. Plán Komise navazující na akční plán finančních služeb by měl sloužit jako rámec pro toto oficiální uznání. EHSV tedy naléhá na Komisi, aby pro tuto oblast stanovila svůj další plán.

3.5.7.10 EHSV by nakonec chtěl zdůraznit, že spotřebitelé budou schopni zacházet s finančními produkty efektivněji, pokud jim bude poskytnuto profesionálnější a nezávislé vysoce kvalitního poradenství. Spotřebitelům by se mělo dostat co nejlepšího poradenství o produktech a službách, které nejlépe odpovídají jejich potřebám a (finančním) okolnostem. Spotřebitelé se však nemohou zcela vyhnout odpovědnosti, kterou s sebou nese volba (ať už v souvislosti s vlastnostmi produktu nebo s odborníkem poskytujícím poradenství o těchto vlastnostech). Spotřebitel by také měl být vybaven k tomu, aby mohl učinit vědomou volbu a rozumět následkům své volby.

3.5.7.11 EHSV tedy podporuje zásadu vzdělávání spotřebitelů a zvyšování úrovně finanční gramotnosti v celé EU. ESHV se domnívá, že především pojmy rizika a návratnosti musí být hlavními tématy vzdělávání pro investory. Výbor se zasazuje také o to, aby zprostředkovatelé měli povinnost poskytovat přiměřené, poctivé a spolehlivé rady. Tato povinnost nabývá na významu s tím, jak pracovníci budou stále více muset činit vlastní opatření pro většinu svých důchodových příjmů. Spotřebitelé musí mít dostatek informací, aby mohli srovnat rozdílné produkty a byli schopni se informovaně rozhodnout a vybrat z řady konkurenčních produktů a spektra rizikových profilů.

4. Závěr

4.1 EHSV se domnívá, že tato celková revize všeho, čeho bylo dosaženo a co je ještě potřeba vykonat v oblasti finančních služeb, je pro EU příležitostí dosáhnout významného pokroku ve snaze oživit evropskou ekonomiku, redukovat byrokracii, vytvářet pracovní místa a posílit nejen prosperitu, ale i důvěru všech Evropanů ve finanční systém. Jinými slovy, je to příležitost udělat skutečný krok vpřed k naplnění cílů, které si EU sama stanovila v lisabonském programu.

4.2 V oblasti finančních služeb může EU podniknout významné kroky k naplnění cílů z Lisabonu tím, že najde řešení na řadu klíčových otázek. EHSV je toho názoru že mezi tyto otázky patří: — přísně aplikovat lepší regulační rámec na všechny nové a stávající právní předpisy; — měřit důvěru spotřebitelů jejich ochotou přijmout daný návrh; — přimět instituce EU a členské státy, aby pracovali společně na transpozici a provádění právních předpisů včas a v tom smyslu, v jakém byly vytvořeny; — soustředit se na dokončení zbývajících opatření akčního plánu finančních služeb a případně aplikovat cílená plně harmonizovaná opatření; — pracovat společně na odstranění překážek bránících optimálnímu rámci dozoru pro evropský konsolidovaný dozor; — odstranit neopodstatněné překážky bránící zvýšené aktivitě v oblasti fúzí a akvizic v Evropě, zejména v sektoru bankovnictví; a — uznat, že pro spotřebitele je kvalita stejně důležitá jako kvantita produktů na trhu, ne-li důležitější.

4.3 Vnější dimenze politiky finančních služeb EU na příštích pět let má také zásadní význam pro její dlouhodobou světovou konkurenceschopnost. EHSV se tedy důrazně zasazuje o snahy o posílení a prohloubení regulačního dialogu se světovými konkurenty EU, například se Spojenými státy, Japonskem, Čínou a Indií.

4.4 Úvaha o budoucích prioritách pro finanční služby v roce 2005 dává celé organizované občanské společnosti příležitost podílet se na úsilí naplnit cíle z Lisabonu. Jak pro evropskou ekonomiku, tak pro spotřebitele služeb, které tato ekonomika poskytuje, je v sázce příliš mnoho, abychom této příležitosti nevyužili.

V Bruselu dne 15. prosince 2005. předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) Směrnice 2003/71/ES, Úř. věst. L 345, 31.12.2003.

(2) Výbory 3. úrovně, vytvořené v rámci Lamfalusssyho procesu, označují Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry (Committee of European Securities Regulators - CESR), Výbor evropských bankovních dohlížitelů (Committee of European Banking Supervisors - CEBS) a Výbor evropských dozorových orgánů nad pojišťovnami a zaměstnaneckými penzijními fondy (Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors - CEIOPS).

(3) Například Basilejský výbor pro bankovní dohled (Basel Committee on Banking Supervision - BCBS), Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (International Organisation of Securities Committees - IOSCO), Mezinárodní organizace pro boj s praním špinavých peněz (Financial Action Task Force on money laundering – FATF při OECD) a Rada pro mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards Board - IASB).

(4) Směrnice 2003/6/ES, Úř. věst. L 96, 12. 4.2003.

(5) SEK(2004) 918.

(6) Úř. věst C 234, ze dne 22.9.2005.

(7) Směrnice 2002/92/ES, Úř. věst. L 9, 15.1.2004.

(8) Směrnice 2004/39/ES, Úř. věst. L 145, 30.4.2004.

(9) 6. směrnice Rady 77/388/EHS, Úř. věst. L 145, 13.6.1977.

(10) Akční plán finančních služeb: plnění a výhledy (Financial Services Action Plan: Progress and Prospects), Expert Group on Banking, závěrečná zpráva, květen 2004.