Je zřizováno zcela samostatné státní zastupitelství. Až donedávna vedla většinu trestních stíhání policie, zatímco kancelář nejvyššího státního zástupce přímo stíhala pouze nejzávažnější trestné činy. Nejvyšší státní zástupce kromě toho kombinoval funkce v oblasti stíhání s úlohou právního poradce vlády, který zastupoval stát v soudním řízení, což vzbuzovalo obavy týkající se oddělení pravomocí. V roce 2019 vláda v reakci na doporučení Benátské komise oznámila svůj záměr vytvořit samostatný úřad státního zastupitelství. V první fázi byl vytvořen úřad státního advokáta, který převzal funkce nesouvisející se stíháním, jež v minulosti vykonával nejvyšší státní zástupce. Státní advokát vystupuje jako právní poradce vlády. Nejvyšší státní zástupce bude odpovědný za stíhání všech trestných činů. V říjnu 2020 chce vláda předložit parlamentu zákon, který by rozšířil pravomoci nejvyššího státního zástupce týkající se stíhání i na méně závažné trestné činy. Přesun případů od policie na úřad státního zastupitelství bude probíhat postupně. Začne se v létě 2020 a ve výsledku by všechna stíhání měla být převedena na nejvyššího státního zástupce. Proto ještě nějakou dobu potrvá, než se reformy úřadu státního zastupitelství budou moci stát plně účinnými. Pokud jde o nejvyššího státního zástupce, parlament v červenci 2019 schválil zákon, který stanoví nový postup jmenování. Podle tohoto zákona se vyžaduje, aby premiér při rozhodování o svém doporučení ke jmenování nejvyššího státního zástupce předkládaném prezidentovi v souladu s článkem 91 Ústavy náležitě zohlednil doporučení výboru pro jmenování. V souladu s novým postupem premiér dne 8. září 2020 schválil jmenování kandidáta, kterého doporučil výbor pro jmenování, jako maltského nejvyššího státního zástupce. V porovnání s předchozím postupem jmenování tyto změny zlepšují systém brzd a protivah. V praxi zůstává jmenování nejvyššího státního zástupce nadále převážně v pravomoci premiéra, což bylo označeno za problematické.

Parlament rovněž přijal reformu postupu odvolávání soudců a smírčích soudců. Podle dřívějšího rámce byla rozhodnutí o odvolání soudců a smírčích soudců v rukou parlamentu. Benátská komise doporučila depolitizaci tohoto postupu. Na základě reforem budou rozhodnutí o odvolání soudců a smírčích soudců spadat do pravomoci Komise pro správu justice, jejíž většinu tvoří členové soudní moci. Parlament již nebude do rozhodnutí o odvolání soudců nebo smírčích soudců zasahovat. Kromě toho reformy umožňují podat opravné prostředky proti odvolání soudců ústavnímu soudu. Tyto reformy posilují nezávislosti soudní moci s ohledem na doporučení Rady Evropy . Ve svém stanovisku z června 2020 Benátská komise přivítala plány reforem a v současné době připravuje doplňující stanovisko k legislativním textům těchto reforem.

Reforma systému jmenování soudců a smírčích soudců byla přijata v červenci 2020. Na jaře 2020 vláda předložila řadu návrhů reforem, včetně reforem týkajících se systému jmenování soudců, a to v reakci na doporučení vydaná Benátskou komisí v prosinci 2018. Návrhy právních předpisů, jimiž se mění Ústava, přijal parlament dne 29. července 2020. Všechny tyto návrhy byly projednány s Benátskou komisí, která je posoudila, ovšem na její stanovisko k těmto legislativním textům se stále čeká. Podle předchozího rámce prováděl jmenování soudců a smírčích soudců maltský prezident „jednající v souladu s doporučením premiéra“. Komise pro výběr soudců určila, zda uchazeči splnili kritéria pro jmenování soudcem, ale nestanovila jejich pořadí ani nevyjádřil své preference pro některého kandidáta. Úlohou Komise pro výběr soudců bylo určit soubor kandidátů na funkci soudce, z něhož premiér mohl podle svého uvážení vybrat uchazeče, kteří byli jmenováni soudcem nebo smírčím soudcem, zatímco úloha prezidenta byla čistě formální. Na základě nové legislativy přijaté parlamentem bylo přehodnoceno složení komise pro výběr soudců, takže víc než polovina členů této komise nyní patří k soudní moci. Budou zveřejňovány výzvy k obsazení jednotlivých volných míst soudců. Komise pro výběr soudců navrhne tři nejvhodnější uchazeče o dané volné místo přímo prezidentovi republiky, který bude soudce a smírčí soudce vybírat ze jmen uchazečů, kteří mu byli doporučeni. Hodnotící kritéria byla zakotvena v Ústavě. Tyto reformy přispívají k posílení nezávislosti soudní moci s ohledem na doporučení Rady Evropy. Tuto otázku nastolila rovněž Evropská komise a Rada v doporučení pro jednotlivé země v rámci evropského semestru 2020, jakož i Evropský parlament. Ve svém stanovisku ze dne 19. června 2020 Benátská komise celkově přivítala plány reforem týkajících se jmenování soudců a připomněla potřebu dalších kroků k dosažení odpovídajícího celkového systému brzd a protivah v souladu se svým stanoviskem z prosince 2018. Kromě toho Benátská komise v současné době připravuje doplňující stanovisko k legislativním textům těchto reforem. Pokud jde o nejvyššího soudce, podle reformy bude k jeho jmenování docházet s podporou dvou třetin poslanců, a to bez zapojení soudní moci nebo Komise pro výběr soudců. Vzhledem k různým úlohám nejvyššího soudce (předseda ústavního soudu, předseda odvolacího soudu, předsedá oběma odvolacím panelům), jakož i významným povinnostem nejvyššího soudce ve správě soudního systému (předseda Komise pro výběr soudců, člen Komise pro správu justice, odpovědný za soudní disciplínu) Benátská komise zdůraznila, že je nutné, aby jmenování nejvyššího soudce bylo v nejvyšší možné míře depolitizované.

Byly odhaleny hluboké korupční vzorce, což vyvolalo silnou veřejnou poptávku po významném posílení kapacit pro řešení korupce a rozsáhlejších reformách právního státu. Chybí přehled dosažených výsledků v oblasti odsouzení osob obviněných v korupčních kauzách na vysoké úrovni. Byl spuštěn rozsáhlý reformní projekt, který má řešit nedostatky a posílit institucionální protikorupční rámec, a to včetně prosazování práva a trestního stíhání. Tato reforma zahrnuje nová pravidla jmenování policejního ředitele, převod odpovědnosti v oblasti trestního stíhání – a to i v případech souvisejících s korupcí – z policie na nejvyššího státního zástupce, reformu Stálého protikorupčního výboru (Permanent Commission Against Corruption) a nová ustanovení, která umožní podávat opravné prostředky proti nestíhání nejvyšším státním zástupcem. Účinné provádění těchto reforem ukáže, v jakém rozsahu byla doporučení Benátské komise a skupiny GRECO, jakož i doporučení Evropské komise řešena.

Zákon o svobodném přístupu k informacím stanoví právní rámec pro přístup k informacím uchovávaným veřejnými orgány. Zákon stanoví, že o přístup k těmto informacím mohou žádat maltští občané, občané EU a osoby, které na Maltě pobývají alespoň po dobu pěti let. Jakékoliv odmítnutí poskytnout přístup musí být odůvodněno a lze se proti němu odvolat. Široká definice základu pro odmítnutí a administrativní náklady tohoto postupu nicméně často brání přístupu k veřejným informacím. Novináři oznámili případy, kdy se při požadování takového přístupu setkali s potížemi, a to v důsledku výrazných zpoždění a absence odpovědi. Z těchto důvodů hodnotí nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2020 přístup k informacím jako střední riziko. S ohledem na význam tohoto práva je to obzvlášť znepokojivé. Vláda v současné době zvažuje další možný postup směrem k odstranění úzkého výkladu zveřejnění ve veřejném zájmu, aby tím vyhověla doporučením skupiny GRECO.

Úřad pro rozhlasové a televizní vysílání shromažďuje informace o vlastnictví sdělovacích prostředků, ale neexistuje žádná povinnost zajistit, aby byly tyto informace snadno dostupné pro veřejnost. Patří sem rozhlasové a televizní stanice vlastněné politickými stranami, k nimž je přistupováno jako ke komerčním stanicím. V případě změny ve vlastnické struktuře mediální společnosti musí být úřad informován a následně provede hloubkové zkoumání. Informace o registraci společností a o vlastnictví jsou dostupné prostřednictvím online rejstříku v rámci maltského obchodního rejstříku. Neexistují žádné konkrétní zákonné povinnosti, které by mediálním společnostem ukládaly zveřejňovat jejich vlastnickou strukturu způsobem, díky němuž by byly tyto informace snadno přístupné pro veřejnost. Kromě toho má sice Úřad pro rozhlasové a televizní vysílání právo obdržet od držitelů licence jakýkoliv typ informací, který považuje za nutný, ale tyto informace nezveřejňuje. A tak ačkoli nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2020 uvádí, že obecně vzato veřejnost ví, kdo vlastní mediální společnosti v zemi, hodnotí transparentnost vlastnictví médií středně rizikovým stupněm.

K projednání byly předloženy návrhy týkající se jmenování osob vykonávajících vrcholné výkonné funkce. K projednání byly předloženy změny, které mají zajistit, aby Výbor pro veřejnou službu, což je nezávislý ústavní orgán, doporučoval prezidentovi republiky na základě jasných a předem stanovených požadavků jmenování a odvolání parlamentních státních tajemníků. Pokud jde o důvěrné poradce, byly v zákoně o veřejné správě a zákoně o normách veřejného života předloženy změny, které by měly zavést jasný právní základ jejich jmenování. Je to reakce na doporučení Benátské komise a skupiny GRECO ohledně stálých státních tajemníků a důvěrných poradců . Benátská komise připravuje doplňující stanovisko k legislativním textům předloženým parlamentu.

V roce 2013 vstoupil v platnost zákon o ochraně oznamovatelů. Jsou v něm ustanovení týkající se postupů oznamování nekalých praktik, a to jak v soukromém sektoru, tak ve veřejné správě. Každý zaměstnavatel, včetně všech ministerstev, musí určit pracovníka pro příjem oznámení, který bude přijímat oznámení od zaměstnanců, kteří by rádi chráněným způsobem upozornili na nekalé praktiky. Pracovník pro příjem oznámení bude povinen podniknout příslušné kroky, nebo v případě, že by daná jednání zakládala trestný čin, oznámit vše v přiměřené lhůtě na policii. Oznamování je možno provádět ve vztahu k záležitostem, k nimž došlo před vstupem tohoto zákona v platnost i po něm. Tato legislativa chrání ty, kteří jednají v dobré víře. Počet stížností oznamovatelů je však dosud spíše omezený.

Malta získala v indexu vnímání korupce organizace Transparency International 54 bodů ze 100 a umístila se na 14. místě v EU a na 50. místě celosvětového žebříčku . 89 % maltských respondentů na průzkum Eurobarometr považuje korupci na Maltě za široce rozšířenou (průměr EU je 71 %) a 54 % osob se cítí být korupcí osobně dotčeno v každodenním životě (průměr EU: 26 %). Pokud jde o podniky, 76 % společností se domnívá, že korupce je široce rozšířená (průměr EU je 63 %), zatímco 60 % společností má za to, že korupce je při podnikání problém (průměr EU: 37 %). Současně se 37 % respondentů domnívá, že se vede dost úspěšných stíhání, která by mohla lidi odradit od korupčních praktik (průměr EU: 36 %), a 45 % společností má za to, že lidem a podnikům přistiženým při uplácení vyššího úředníka jsou uloženy náležité tresty (průměr EU: 31 %) .

Protikorupční institucionální rámec tvoří několik orgánů. Stálý protikorupční výbor je odpovědný za prevenci korupce a provádění správního šetření korupčních postupů. Komisař pro normy veřejného života může posoudit, zda ministři, parlamentní tajemníci nebo jiní členové parlamentu jednali protiprávně, porušili nějakou etickou nebo jinou povinnost či zneužili svou pravomoc. Za vyšetřování a stíhání trestného činu korupce byla dosud odpovědná zejména policie (útvar pro vyšetřování hospodářské trestné činnosti); nicméně v důsledku probíhajících reforem (viz oddíl I) převezme stíhání všech trestných činů, u nichž hrozí trest delší než dva roky odnětí svobody, a to včetně hospodářské trestné činnosti, korupce a praní špinavých peněz, nejvyšší státní zástupce. Mezi další orgány zapojené do boje proti korupci patří finanční zpravodajská a analytická jednotka (FIAU) a oddělení vnitřního auditu a vyšetřování (IAID). Posledně jmenovaný orgán provádí vnitřní audity a vyšetřování v rámci všech vládních orgánů a agentur. Trestné činy korupce jsou uvedeny v trestním zákoníku. V červenci 2020 parlament přijal četné reformy týkající se protikorupčního rámce. Probíhající vyšetřování a samostatné průzkumy veřejného mínění týkající se vraždy investigativní novinářky Daphne Caruanové Galiziové odhalily hluboké korupční vzorce a vyvolaly silnou společenskou poptávku po významném posílení kapacit pro řešení korupce a rozsáhlejších reformách právního státu.

Organizace občanské společnosti hrají ve veřejné debatě stále významnější úlohu. Občanský prostor je s ohledem na výše uvedené podmínky pro novináře považován za zúžený . Současně se organizace občanské společnosti po vraždě investigativní novinářky Daphne Caruanové Galiziové aktivněji zapojují do veřejné debaty. Hlavním zákonem, který upravuje rámec pro občanskou společnost, je zákon o dobrovolných organizacích, který stanoví, že organizace občanské společnosti jsou dobrovolné autonomní organizace nezávislé na vládě a vláda by měla jejich status za všech okolností respektovat. Ačkoliv by mohly být zlepšeny struktury pro zapojení a účast občanské společnosti, organizace občanské společnosti se v posledních několika letech čím dál více zapojují do diskusí o otázkách souvisejících s právním státem, včetně potřeby reforem týkajících se uspořádání soudního systému a boje proti korupci. Vláda vyjádřila svůj závazek změnit různé právní předpisy tak, aby byla řešena zranitelnost dobrovolných organizací.

Byla rovněž přijata ústavní reforma na posílení role veřejného ochránce práv a v parlamentu je projednáván návrh na zřízení instituce pro lidská práva. Veřejný ochránce práv má za úkol prošetřovat kroky vlády a jakéhokoliv jiného orgánu, jak je stanoveno zákonem, a to z vlastní iniciativy nebo na základě stížnosti. Reforma, která byla parlamentem schválena dne 29. července 2020, vkládá do Ústavy způsob jmenování a odvolání veřejného ochránce práv, jako i jeho právo na přístup k informacím. Reforma rovněž stanoví, že pokud v průběhu nebo po skončení jakéhokoliv vyšetřování bude mít veřejný ochránce práv za to, že existuje důkaz jakékoliv korupční praktiky popsané v zákoně o Stálém protikorupčním výboru, může veřejný ochránce práv svá zjištění předat přímo nejvyššímu státnímu zástupci. Cílem této reformy je reagovat na doporučení Benátské komise. Je třeba poznamenat, že Organizace spojených národů rovněž doporučila posílit nezávislost úřadu komisaře pro děti, a to zajištěním odpovídajících konkrétních a samostatných lidských, technických a finančních zdrojů a také imunity nutné k tomu, aby mohl komisař účinně vykonávat svou funkci. Návrh na zřízení instituce pro lidská práva byl parlamentu předložen v roce 2019. Zákon o zřízení Komise pro lidská práva a rovnost je projednáván příslušnými parlamentními výbory.

Byla přijata ústavní reforma postupu volby maltského prezidenta. Tato reforma, která byla přijata dne 29. července 2020, stanoví, že maltský prezident bude volen dvoutřetinovou většinou v parlamentu namísto většiny prosté, což je v souladu se stanoviskem Benátské komise z června 2020. Podle nových pravidel by v případě, že v parlamentu nebude dosaženo dvoutřetinové většiny tu, měla osoba zastávající úřad prezidenta zůstat ve funkci. K sesazení prezidenta bude navíc zapotřebí dvoutřetinová většina v parlamentu. Postup volby a sesazení prezidenta dvoutřetinovou většinou v parlamentu doporučila Benátská komise a tento postup by mohl přispět k posílení úlohy prezidenta při kontrole vlády. Benátská komise v současné době připravuje doplňující stanovisko k legislativnímu textu této reformy.

Důsledky zavraždění přední maltské investigativní novinářky jsou na Maltě nadále pociťovány. Platforma Rady Evropy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů vydala v roce 2019 tři upozornění, která dosud nebyla řešena. Stát poskytl odpověď v souvislosti se dvěma upozorněními. První upozornění se týká kybernetického útoku na nezávislou investigativní online mediální platformu The Shift News. Druhé a třetí upozornění se týkaly soudního zastrašování tří novinářů provádějících rešerše pro účely knihy o vraždě paní Caruanové Galiziové, resp. zacházení s novináři po tiskové konferenci konané v úřadu premiéra. V roce 2020 platforma vydala jedno upozornění týkající se opatření typu SLAPP podané podnikatelem proti The Shift News.

Evropský soud pro lidská práva, rozsudek senátu ze dne 5. května 2020, Kövesi proti Rumunsku, věc č. 3594/19.

Evropský soud pro lidská práva, rozsudek velkého senátu ze dne 6. listopadu 2018, Ramos Nunes de Carvalho e Sá proti Portugalsku, věci č. 55391/13, 57728/13 a 74041/13.

Generální ředitelství pro komunikaci (2019), bleskový průzkum Eurobarometr 482: postoje podniků ke korupci v EU.

Generální ředitelství pro komunikaci (2020), zvláštní průzkum Eurobarometr 502: korupce.

GRECO (2019), Fifth Evaluation round - Evaluation Report on Malta on preventing corruption and promoting integrity in central governments and law enforcement agencies (Páté kolo hodnocení – hodnotící zpráva o Maltě k předcházení korupci a podpoře integrity ústředních vládních institucí a donucovacích orgánů).

GRECO (2019), Fourth Evaluation Round - Second Compliance Report on Malta on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Čtvrté kolo hodnocení – druhá zpráva o plnění doporučení pro Maltu ohledně předcházení korupci ve vztahu k poslancům, soudcům a státním zástupcům).

Komisař pro normy veřejného života (2020), K regulaci lobbingu na Maltě.

Komisař pro normy veřejného života, zpráva z šetření č. K/002, 2019.

Maltská vláda (2020), informace od Malty pro účely zprávy o právním státu pro rok 2020.

Nadace Daphne Caruanové Galiziové, příspěvek ke zprávě o právním státu pro rok 2020.

OECD (2019), Ukazatele regulatorní politiky a řízení – Malta.

Rada Evropské unie, doporučení Rady ze dne 20. července 2020 k národnímu programu reforem Malty na rok 2020 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2020.

Rada Evropy, platforma na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů – Malta. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/malta .

Rada Evropy: Benátská komise (2010), zpráva o nezávislosti soudního systému, část I: nezávislost soudců (CDL-AD(2010)004).

Rada Evropy: Benátská komise (2016), Seznam kritérií právního státu (CDL-AD(2016)017).

Rada Evropy: Benátská komise (2018), Malta – stanovisko k ústavnímu uspořádání a oddělení pravomocí a nezávislosti soudní moci a prosazování práva (CDL-AD(2018)028).

Rada Evropy: Benátská komise (2020) – Malta – stanovisko k navrhovaným legislativním změnám (CDL-AD(2020)006).

Rada Evropy: Parlamentní shromáždění (2019), usnesení 2293 (2019) Parlamentního shromáždění: Vražda Daphne Caruanové Galiziové a právní stát na Maltě a za jejími hranicemi: zjištění celé pravdy.

Rada Evropy: Výbor ministrů (2010), doporučení CM/Rec(2010)12 Výboru ministrů členským státům o soudcích: nezávislost, účinnost a odpovědnost.

Rada Evropy: Výbor ministrů (2016), doporučení CM/Rec(2016)4 Výboru ministrů členským státům o ochraně žurnalistiky a bezpečnosti novinářů a dalších mediálních činitelů.