V reakci na tato doporučení Komise v roce 2021 vyvinula IT řešení pro dokumentaci posouzení důvěrnosti dokumentů, které bylo uvedeno do provozu na začátku roku 2022. Pokud jde o zvyšování povědomí o nástrojích na ochranu obchodu, byl v roce 2021 zahájen proces šíření informativních videí a také byl vytvořen informační balíček zahrnující sedm modulů, který byl počátkem roku 2022 umístěn on-line a který bude šířen prostřednictvím kontaktních míst v členských státech a příslušných zúčastněných stran. Kvůli nejistotě související s pandemií COVID-19 byly osobní informační schůzky se zúčastněnými stranami odloženy. Pokud jde o aspekty hospodářské soutěže v rámci šetření na ochranu obchodu, Komise vypracovala pokyny pro zúčastněné strany i pro pracovníky, kteří se případy zabývají, pokud je o způsob, jak tyto otázky v rámci šetření řešit.

V roce 2021 Komise pracovala na provádění doporučení z auditní zprávy Evropského účetního dvora o politice EU v oblasti ochrany obchodu (zveřejněné v červenci 2020). Jednalo se o tato doporučení: Evropská komise by měla a) zdokumentovat svá posouzení statusu důvěrnosti dokumentů od jednotlivých stran; b) hledat další komunikační kanály pro zvýšení informovanosti zúčastněných stran; c) zlepšit pokyny týkající se příslušných aspektů hospodářské soutěže; d) zlepšit monitorovací činnosti a provádět pravidelná hodnocení účinnosti opatření na ochranu obchodu; e) zahájit více šetření z vlastní iniciativy a f) používat jasná kritéria pro stanovení priorit při reakci na opatření třetích zemí.

Komise provedla přezkum ochranného opatření EU uloženého v roce 2019 na dovoz některých výrobků z oceli. To vedlo v červenci 2021 k jeho prodloužení do 30. června 2024 a k úpravě některých aspektů. Komise dospěla k závěru, že opatření je i nadále nezbytné k zabránění vážné újmě nebo k její nápravě a že se ocelářský průmysl Unie přizpůsobuje. Komise zjistila, že během doby trvání ochranného opatření se hospodářská situace výrobního odvětví Unie nadále zhoršovala kvůli tlaku dovozu v době, kdy úpravy provedené výrobním odvětvím dosud nepřinesly pozitivní výsledky. Dne 17. prosince 2021 zahájila Komise třetí funkční přezkum opatření s tím, že případné úpravy vstoupí v platnost dne 1. července 2022.

V posledních letech Komise zaznamenala nové způsoby, jakými se vyvážející výrobci, především z Číny, vyhýbají clu, a to například tím, že bez skutečného ekonomického opodstatnění přesunou některé operace do jiných zemí a odtud vyvážejí do EU. V rámci své odezvy Komise vytrvale pracovala na odstranění veškerých mezer, aby ochránila výrobní odvětví EU před újmou.

Na konci roku 2021 podléhalo v rámci opatření na ochranu obchodu celkem 54 výrobků zvláštnímu monitorování. Komise upozornila vnitrostátní celní orgány na to, aby věnovaly zvláštní pozornost dovozu výrobků podléhajících opatřením na ochranu obchodu, u nichž existovaly obavy např. z překládky. Úřad OLAF byl informován v případech, kdy Komise měla informace poukazující na podvodné jednání při dovozu. Úřad OLAF také oznámil Komisi příslušné informace týkající se vymáhání práva. Úzké kontakty mezi Komisí a výrobním odvětvím Unie zajistily úplnější informace týkající se vývoje trhu s cílem umožnit přijetí co nejúčinnějších následných opatření.

Monitorování zahrnuje hloubkovou analýzu dovozu výrobku, na který se vztahuje opatření na ochranu obchodu, včetně sledování trendu/dynamiky vývozu ze země, na kterou se vztahují daná opatření. To poskytuje úplný obraz o obchodních tocích a vývoji na trhu po uložení opatření. Komise využívá interní databáze, do nichž dodávají údaje celní orgány a statistické úřady na úrovni EU i členských států, a v případě potřeby i komerční databáze. Zohledňovány jsou také další informace o trhu od výrobního odvětví Unie spolu se zjištěními o nedodržování opatření zdokumentovanými úřadem OLAF v důsledku jeho šetření nebo orgány členských států.

Komise přijímá opatření proti těmto praktikám zjištěným buď na základě monitorování, nebo pomocí informací obdržených od zúčastněných stran. Pro co nejvčasnější zjištění případných problémů se priority monitorovacích úkolů stanovují na základě přístupu zaměřeného na rizika. Pozornost je věnována opatřením, u kterých bylo během šetření zjištěno zvýšené riziko vyhýbání se clu, a do nařízení ukládajících opatření je začleněna zvláštní doložka o monitorování. Cílem této doložky je minimalizovat riziko obcházení přes jiné společnosti. V roce 2021 byla tato doložka mimo jiné začleněna do opatření uplatňovaných na dovoz konvertovaných hliníkových fólií a hliníkových výlisků z Číny, plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa z Turecka a březových překližek z Ruska.

V roce 2021 Komise vynaložila další úsilí, aby zajistila, že malé a střední podniky budou o těchto nástrojích vědět a budou je využívat, mimo jiné prostřednictvím své asistenční služby pro malé a střední podniky. To zahrnuje snížený požadavek na poskytování informací prostřednictvím dotazníků, a pokud to je možné, sladění období šetření s jejich účetním obdobím. V roce 2021 Komise také vytvořila on-line informační balíček, který tyto nástroje srozumitelně vysvětluje, přičemž jsou v plánu další videonávody. Osobní informační schůzky pro malé a střední podniky v členských státech budou obnoveny, jakmile to umožní podmínky související s onemocněním COVID-19.

·Indie v březnu 2021 ukončila antidumpingové šetření týkající se dovozu plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli, aniž by uložila opatření. To byl důležitý výsledek vzhledem k tomu, že se jednalo o ekonomický zájem ve výši kolem 98 milionů eur. Komise v úzké spolupráci s výrobním odvětvím do případu od samého počátku aktivně zasahovala prostřednictvím tří písemných podání a účastí na veřejném slyšení.

Ve dvou případech úředník pro slyšení na žádost dotčených stran prodloužil lhůtu pro podání připomínek. Úředník pro slyšení doporučil útvarům Komise, aby všem stranám zpřístupnily určité informace ze spisu, který není důvěrný. Hlavní záležitosti vznesené během slyšení se týkaly žádostí o dodatečné informace, anonymity a důvěrnosti. Dvě strany požádaly, aby ukládaná opatření byla v okamžiku jejich přijetí pozastavena. Nebyly však splněny příslušné podmínky. V jiném případě strana odmítla poskytnout dokumenty do spisu nezbytné pro ověření příslušných informací ze strany Komise a tvrdila, že místo toho měly útvary provést inspekci na místě. To však v souvislosti s pandemií COVID-19 nebylo možné. V ostatních případech bylo s útvary dosaženo dohody o přezkoumání vznesených otázek nebo o poskytnutí vysvětlení.

V roce 2021 obdržel úředník pro slyšení 25 žádostí o intervenci a uspořádal 15 slyšení. Kdykoliv strany předložily žádost o intervenci zároveň se žádostí o slyšení útvarům Komise odpovědným za dané šetření, zachoval úředník pro slyšení svůj přístup v tom smyslu, že zúčastněné strany by měly své záležitosti nejdříve adresovat útvarům Komise. Úředník pro slyšení by zasáhl pouze v případě, že by nebylo nalezeno řešení. To umožnilo zúčastněným stranám nalézt v mnoha případech řešení přímo s týmy, které vedly šetření. Úředník pro slyšení také obdržel žádost o konfrontační slyšení, které se nakonec uskutečnilo s odpovědnými útvary.

·identifikace nedostatků stávajících nástrojů prosazování a oblastí, kde je třeba dále pracovat na vývoji nových nástrojů pro řešení těchto praktik, jakož i jednání o spolupráci při využívání stávajících nástrojů,

·identifikace oblastí, kde je třeba dále pracovat na vytvoření pravidel pro řešení těchto praktik

5Ochrana obchodu na podporu ostatních politik EU

V dokumentu EU s názvem „Přezkum obchodní politiky – Otevřená, udržitelná a sebevědomá obchodní politika“, zveřejněném v roce 2021, byla zdůrazněna potřeba sladit a využít veškeré obchodní nástroje na podporu politických cílů EU. V této souvislosti hrají důležitou úlohu nástroje na ochranu obchodu. I když je jejich hlavním cílem chránit výrobce EU před nekalým dovozem, pomáhají zároveň posilovat závazek EU k otevřeným trhům a volnému a spravedlivému obchodu a přispívají k dosažení cíle otevřené strategické autonomie EU. K ochraně obchodu neodmyslitelně patří koncepce konkurenceschopnosti, spravedlnosti a obchodu založeného na pravidlech, což jsou některé z klíčových prvků, na nichž jsou založeny cíle obchodní politiky EU.

Zajištěním rovných podmínek a spravedlivé hospodářské soutěže pro výrobce EU přispívají nástroje na ochranu obchodu k růstu, stabilitě pracovních míst, příjmům a investicím. Je nezbytné, aby výrobní odvětví EU bylo schopno investovat mimo jiné do výzkumu a vývoje, aby posílilo svou životaschopnost a schopnost plnit cíle stanovené v širších politických iniciativách, jako je Zelená dohoda pro Evropu a Digitální agenda.

Konkrétně v souvislosti se Zelenou dohodou pro Evropu chrání opatření uložená na výrobky nebo vstupy, jako jsou textilie ze skleněných vláken (používané při výrobě lopatek větrných turbín) z Číny a Egypta a solární sklo (používané při výrobě solárních panelů) z Číny, důležité prvky hodnotového řetězce v oblasti udržitelné energie, které jsou vyráběny v EU, před nekalými obchodními praktikami. V roce 2021 byla uložena antidumpingová opatření na stožáry pro větrné elektrárny z Číny, které rovněž představují důležitý výrobek v souvislosti s cíli EU v oblasti obnovitelné energie a snižování emisí CO2. Komise zdůraznila, že bez investic do moderní výroby a výzkumu a vývoje by evropský průmysl spíše ztratil své místo v celosvětovém závodě o vedoucí postavení v oblasti technologií větrné energie, než že by opatření bránila dosažení cílů v oblasti obnovitelných zdrojů energie, jak uvádějí některé zúčastněné strany. Opatření podpoří výrobce stožárů pro větrné elektrárny v Unii a podpoří růst, stabilitu pracovních míst, příjmy a investice. Uživatelé by zase měli mít možnost využít široké základny konkurenceschopných, spolehlivých a finančně zdravých výrobců ocelových stožárů pro větrné elektrárny v Unii. To by nebylo možné bez vyřešení problému nekalé konkurence ze strany čínského dovozu. Komise dospěla k závěru, že opatření by přispěla k zavádění větrné energie po celé Unii tím, že vytvoří rovné podmínky, v nichž by mohly všechny hospodářské subjekty, včetně čínských výrobců, soutěžit za spravedlivých podmínek.

V souvislosti s Digitální agendou EU hrají důležitou úlohu antidumpingová opatření uložená na dovoz optických vláken z Číny v roce 2021. Kabely z optických vláken se používají při budování rychlých širokopásmových sítí. Tyto sítě mají zásadní význam pro podporu práce z domova, domácího vzdělávání, podnikání nebo poskytování služeb ze strany občanů, podniků a veřejných subjektů v rámci celé EU. Vzhledem k tomu, že jednou z hlavních priorit Evropské unie je vybudování špičkové širokopásmové infrastruktury po celé EU, jsou kabely z optických vláken klíčové jak v této souvislosti, tak i pro účely digitální dekády a digitální suverenity EU. Některé zúčastněné strany tvrdily, že antidumpingová opatření povedou k nárůstům celkové ceny projektů v oblasti sítí. Komise však zjistila, že náklady na kabely z optických vláken představují pouze malou část celkových nákladů na projekty v oblasti sítí a nebudou mít významný dopad. Bez opatření, která by řešila nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, by byla ohrožena budoucnost výrobního odvětví EU, neboť by čelilo dalšímu zhoršení finanční situace z hlediska ziskovosti a investic. Vzhledem k důležité roli tohoto odvětví v rámci Digitální agendy pro Evropu je zcela nezbytné zajistit, aby zůstalo životaschopné a nebylo oslabováno nekalým dovozem a nekalou konkurencí.

Je třeba připomenout, že uložení opatření v odůvodněných případech nebrání dovozu ze třetích zemí, aby se účastnil poctivé hospodářské soutěže na trhu Unie. I když se uznává, že bez opatření mohou mít uživatelé, dovozci, koneční zákazníci a veřejné rozpočty krátkodobý prospěch z levnějších výrobků, dumpingový dovoz nevyhnutelně vytlačuje unijní výrobce z trhu Unie. V dlouhodobém horizontu to vede ke ztrátě cenných zdrojů dodávek a potenciálně i ke zvýšení dovozních cen při absenci konkurence ze strany unijních výrobců. To následně podkopává průmyslovou základnu EU, na níž staví další politiky.

Obnovením spravedlivé hospodářské soutěže proto opatření na ochranu obchodu pomáhají udržovat konkurenceschopnou, spolehlivou a finančně zdravou výrobu v Unii. Vyvážený přístup EU k těmto nástrojům, který v mnoha případech zahrnuje uplatňování pravidla nižšího cla, jakož i provedení testu unijních zájmů před uložením opatření, zároveň zajišťuje, aby uživatelé mohli mít i nadále prospěch ze široké základny dodavatelů.

Závěr

V roce 2021 čelil globální obchod pokračujícím problémům v souvislosti s tím, jak se EU vracela k normálnímu fungování po pandemii COVID-19. Prostřednictvím důsledného uplatňování nástrojů na ochranu obchodu EU i nadále chránila podniky v EU před nekalým obchodem. To přispělo nejen k celkovým cílům obchodní politiky EU, ale nepřímo podpořilo i širší politické iniciativy, jako je Zelená dohoda pro Evropu a Digitální agenda. Zlepšené monitorování a prosazování opatření dále posílilo důležitou roli, kterou ochrana obchodu i nadále hraje při budování odolnější podnikatelské sféry v Evropě.