Rámeček č. 2: Potřeba ekologických a digitálních investic Odhaduje se, že na ekologickou a digitální transformaci a její politické cíle by bylo do roku 2030 potřeba z veřejných i soukromých prostředků investovat dalších téměř 650 miliard EUR ročně1. Na ekologickou transformaci připadá 520 miliard EUR ročně, tj. 80 % těchto potřeb, z toho téměř 60 % na politiku v oblasti klimatu a energetiky. Ekologická transformace Klimatická transformace nevyhnutelně povede k rychlejšímu zastarávání určitého stávajícího základního kapitálu. To nutně neznamená, že růst poklesne, ale pravděpodobně dojde ke změně skladby růstu, protože bude třeba věnovat více zdrojů na investice a méně na spotřebu2. Zvýšení investičních potřeb v odvětví energetiky a dopravy se odhaduje přibližně na 390 miliard EUR ročně3. Nárůst o více než 50 % ve srovnání s historickým trendem je dán především politikami v oblasti klimatu a energetiky zaměřenými na dekarbonizaci hospodářství, ale odráží také energetické a dopravní potřeby expandujícího hospodářství4. Ve srovnání s historickým trendem to v průměru představuje zvýšení podílu investic do energetiky a dopravy na HDP přibližně o 2,1 procentního bodu. Jsou zde zahrnuty investice do elektrické sítě, elektráren, průmyslových kotlů a do výroby a distribuce nových paliv i investice do izolace budov, náklady na energetickou renovaci a nákup vozidel a další investice do odvětví dopravy5. Potřeby investic do dopravní infrastruktury jsou zahrnuty částečně6. Tyto odhady nezohledňují budoucí potřeby přizpůsobení se změně klimatu, jako jsou investice určené na zvýšení odolnosti stávajících aktiv vůči změně klimatu, nebo zvýšení nákladů v důsledku častějších extrémních povětrnostních jevů. V ostatních oblastech životního prostředí se odhaduje, že investiční mezera k dosažení cílů politiky činí přibližně 130 miliard EUR ročně. Tento odhad odráží investiční potřeby v oblastech politiky životního prostředí, jako jsou ochrana životního prostředí, včetně biologické rozmanitosti, řízení zdrojů a oběhové hospodářství7. Zatímco podstatnou část investic ponese soukromý sektor, budou se muset zvýšit i veřejné investice. Digitální transformace Celková investiční mezera pro uskutečnění digitální transformace v EU se odhaduje přibližně na 125 miliard EUR ročně8. Tento údaj zahrnuje investiční mezery v komunikačních sítích, rozvoji digitálních dovedností a rozvoji klíčových digitálních kapacit a technologií, jako jsou cloud, polovodiče a umělá inteligence, nezahrnuje však digitalizaci veřejných služeb a některé další rozměry. _________________________ (1)Investiční potřeby pro různé politiky vycházejí z různých zdrojů a odrážejí různé přístupy (viz poznámky pod čarou 3, 7 a 8) a poskytují řádovou hodnotu. (2)Pisani-Ferry, J. (2021), „Climate Policy is Macroeconomic Policy and the Implications Will be Significant“, PIIE Policy Brief 21-20, srpen 2021. (3)Viz posouzení dopadů 55 % návrhů politiky, mimo jiné posouzení dopadů pro účely revize směrnice o obnovitelných zdrojích energie ( SWD(2021) 621 final ). (4)V období 2021–2030 bude muset být do odvětví energetiky a dopravy ročně investován přibližně 1 bilion EUR. Tyto odhady odrážejí investiční potřeby hospodářství na pokrytí energetických a dopravních potřeb, jakož i zvýšené investiční potřeby v důsledku vyšších ambicí politiky v oblasti klimatu a energetiky. Tyto odhady zahrnují nižší předpokládané náklady na energetické a dopravní technologie, jako jsou obnovitelné zdroje energie a náklady na baterie. 650 miliard EUR pochází z odvětví dopravy a představuje především náklady na pořízení vozidel. Zahrnuta jsou vozidla zakoupená soukromými domácnostmi, která se v národních účtech obvykle zachycují jako zboží dlouhodobé spotřeby, a nikoli investice. (5)Investiční potřeby jsou odvozeny z modelu parciální rovnováhy energetického a dopravního systému. Údaje zahrnují investice do nových aktiv nebo kapacity, včetně nahrazení stávajících aktiv na konci jejich ekonomické životnosti. Nahrazení stávajících aktiv mohou urychlit politická rozhodnutí, například rozhodnutí o postupném utlumení kapacity pro výrobu energie z fosilních paliv, nebo vývoj tržních podmínek, které činí jejich provoz nehospodárným. (6)Jsou zahrnuty investice do dobíjecích nebo plnicích stanic, nejsou však zahrnuty například investice do železniční nebo silniční infrastruktury. (7)Evropská komise (2020), pracovní dokument útvarů Komise doprovázející balíček „Next Generation EU“, SWD(2020) 98 . (8)Tamtéž.