CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 12.12.2011 
SEK(2011) 1551 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterou se m ění  
směrnice Evropského parlamen tu a Rady 2003/98/ES o op akovaném použití informací 
veřejného sektoru 
 
 
{KOM(2011) 877 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1552 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS 1. OBLAST P ŮSOBNOSTI A SOUVISLOSTI  
1.1. Oblast působnosti 
Toto posouzení dopadu se zam ěřuje na to, zda je t řeba z hlediska vývoje na trhu opakovaného 
použití informací ve řejného sektoru pozm ěnit ustanovení sm ěrnice 2003/98/ES o opakovaném 
použití informací ve řejného sektoru (dále jen „sm ěrnice o informacích ve řejného sektoru“), 
která stanoví základní podmínky pro opakova né použití uvedených informací v celé EU. 
Komise vzala v úvahu zm ěny na trzích opakovaného použití, v četně změn, které p řinesla 
uvedená sm ěrnice, a posoudila, zda p řetrvávají n ějaké překážky, a pokud ano, jaké a jak je lze 
nejlépe vy řešit.  
1.2. Souvislosti 
Směrnice o informacích ve řejného sektoru byla p řijata dne 17. listopadu 2003. Ú čelem 
právního rámce stanoveného sm ěrnicí je uvolnit hospodá řský potenciál vládních údaj ů jejich 
zpřístupněním pro komer ční i nekomer ční opakované použití, a tím stimulovat inovace.  
Směrnice o informacích ve řejného sektoru je stavebním kamenem Digitální agendy pro 
Evropu a strategie Evropa 2020 zam ěřené na inteligentní a udržitelný r ůst podporující 
začlenění1. Přezkum sm ěrnice je klí čovým opat řením Digitální agendy (1c). Hospodá řský 
význam otev řených informa čních zdroj ů, včetně vládních údaj ů, je nyní široce uznáván. 
Například podle zprávy v časopise The Economist  z roku 2010 se informace staly 
„ekonomickou vstupní surovinou tém ěř stejné hodnoty jako kapitál a práce “2, zatímco 
v závěrečné zprávě Digital Britain (Digitální Británie) jsou informace ozna čeny za „inovační 
měnu…životadárnou mízu znalostní ekonomiky “3. Avšak krom ě podpory inovací a tv ůrčího 
přístupu stimulujících hospodá řský růst přispívají přístupné ve řejné údaje také k transparentní, 
odpovědné a efektivn ější státní správ ě. 
Nedávná studie odhaduje celkový trh pro informace ve řejného sektoru v roce 2008 na 28 
miliard EUR v celé EU4, ale nazna čuje, že celkový ekonomický zisk z dalšího zp řístupnění 
informací ve řejného sektoru pomocí usnadn ění přístupu k nim činí pro EU27 40 miliard EUR 
ročně. Celkové p římé a nep římé ekonomické zisky z použití informací ve řejného sektoru 
napříč celým hospodá řstvím EU27 by byly ro čně v řádu 140 miliard EUR5, což jasn ě ukazuje 
značný hospodá řský přínos plynoucí z v ětšího opakovaného použití informací ve řejného 
sektoru. Úkolem je poskytnout trh s optimálním právním rámcem usnad ňujícím a 
stimulujícím komer ční i nekomer ční opakované použití ve řejných údaj ů.  
Článek 13 sm ěrnice požadoval p řezkum používání sm ěrnice před 1. červencem 2008. 
Přezkum provedla Komise a byl zve řejněn ve sdělení KOM(2009) 2126. Komise zjistila, že 
navzdory dosaženému pokroku stále p řetrvává řada překážek, zejména snahy subjekt ů 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm . 
2 http://www.economist .com/node/15557443 . 
3 http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/+/in teractive.bis.gov.uk/digitalbritain/report/ . 
4 P řezkum nejnov ějších studií o opakovaném použití informací ve řejného sektoru a souvisejícím vývoji 
trhu, G. Vickery, srpen 2011. 
5 P řezkum nejnov ějších studií o opakovaném použití informací ve řejného sektoru a souvisejícím vývoji 
trhu, G. Vickery, červenec 2011, p řipravovaná publikace. 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=COM:2009:0212:FIN:CS:PDF. 
 
CS 2   CS veřejného sektoru docílit co nejv ětší úhrady náklad ů namísto p řínosů pro širší ekonomiku, 
nekalá hospodá řská soutěž mezi ve řejným a soukromým sektorem nebo postoj subjekt ů 
veřejného sektoru, které si neuv ědomují související ekonomický potenciál. Komise dosp ěla 
k závěru, že další p řezkum by m ěl být proveden do roku 2012, kdy by m ělo být k dispozici 
více důkazů o dopadech, ú čincích a provád ění směrnice. 
Od 9. zá ří 2010 do 30. listopadu 2010 pr obíhala široká ve řejná konzultace k p řezkumu 
směrnice a v jejím rámci bylo shromážd ěno 598 odpov ědí od všech zú častněných stran, 
včetně vlád, držitel ů obsahu informací ve řejného sektoru (i z odv ětví, která jsou v sou časné 
době z oblasti p ůsobnosti sm ěrnice vy ňata), komer čních a nekomer čních uživatel ů, 
odborníků, zástupců akademické obce a ob čanů. 
Příspěvky do konzultace ukazují, že a čkoli ve srovnání s p ředchozím p řezkumem kultura 
opakovaného použití v mnoha členských státech pokro čila, je třeba ještě hodně udělat pro co 
možná nejv ětší využití potenciálu opakovaného použití informací ve řejného sektoru. Subjekty 
veřejného sektoru stejn ě jako uživatelé zejména požadovali objasn ění a návod ohledn ě zásad 
poplatků a udělování licencí a datových formát ů. Zároveň více uživatel ů ve srovnání s držiteli 
informací ve řejného sektoru dávalo p řednost zm ěně směrnice pro zajišt ění opakovaného 
použití všech dostupných informací, p řijetí dalších opat ření pro zp řístupnění zdrojů veřejných 
informací a zavedení praktických opat ření na usnadn ění opakovaného použití (v četně 
seznamů fondů dostupných dokument ů, zjednodušených nebo žádných licen čních podmínek a 
úhrady mezních náklad ů). 
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
V případech, kdy se spole čnost snaží vyvinout komer ční on-line produkt, který čerpá 
z veřejných údaj ů napříč všemi členskými státy, byly zjišt ěny tyto problémy.  
2.1. Nejednozna čnost a nepr ůhlednost 
• Opakovanému použití stále brání nedostate k informací o tom, jaké údaje jsou 
skutečně dostupné, a omezující nebo nejasn é podmínky opakovaného použití, v četně 
stanovení ceny informací. 
• Neexistuje dostate čná jistota, že ur čitý soubor údaj ů spadá do oblasti opakovaného 
použití, a n ěkteré subjekty ve řejného sektoru nadm ěrně využívají koncepce 
„veřejného úkolu“ pro omezení opakovaného použití. 
• Malé a st řední podniky pravd ěpodobně mohou shledat proces získání povolení 
k opakovanému použití informací ve řejného sektoru p říliš složitým a odloží sv ůj 
výrobek pro nedostatek zdroj ů umožňujících projít celým procesem až do konce. 
2.2. Zablokované zdroje 
• Oblast působnosti sm ěrnice v sou časné dob ě vylučuje údaje shromážd ěné nebo 
vytvořené organizacemi pro ve řejnoprávní vysílání a vzd ělávacími, výzkumnými a 
kulturními institucemi. Údaje od n ěkterých z nich, zejména volná kulturní díla, 
podléhají opakovanému použití, i když za neregulovaných podmínek, a je tedy t řeba 
provést novou analýzu náklad ů a přínosů v souvislosti s od ůvodněním výjimek. 
 
CS 3   CS 2.3. Příliš vysoké poplatky a nerovné podmínky 
• Uživatelé si st ěžují na poplatky stanovené ve výši, která fakticky funguje jako 
překážka opakovaného použití, zejména pro malé a st řední podniky. 
• Subjekty ve řejného sektoru často nesprávn ě rozdělují náklady mezi své operace s 
nezpracovanými a zpracovanými info rmacemi a nemohou zajistit, že ceny ú čtované 
za nezpracované informace podnik ům vytvá řejícím produkty na základ ě 
zpracovaných informací odpovídají cenám ú čtovaným intern ě. 
• Některé subjekty ve řejného sektoru kombinují pln ění svých ve řejných úkol ů 
s komerčními ziskovými činnostmi, což samo o sob ě směrnice o informacích 
veřejného sektoru nezakazuje. P ři soutěžení se soukromým sektorem na trzích 
s výrobky a službami založenými na informacích ve řejného sektoru, které tyto 
subjekty vytvá řejí nebo shromaž ďují, mají n ěkteré subjekty tendenci stanovovat 
protisoutěžní ceny a licen ční podmínky. 
2.4. Nekonzistentní p řístup členských stát ů 
• Provádění a uplat ňování směrnice a pokrok v oblasti opakovaného použití informací 
veřejného sektoru nejsou v rámci EU rovnom ěrné. 
• Odlišná rychlost provád ění politiky opakovaného použití informací ve řejného 
sektoru v jednotlivých členských státech vytvá ří riziko dalšího t říštění vnitřního trhu 
na úkor podnik ů, spotřebitelů i občanů. 
2.5. Nedostate čné prosazování ustanovení o opakovaném použití 
• Ačkoli mají členské státy fungující obecné syst émy pro zjednání nápravy, pouze 
některé z nich z řídily zvláštní orgány pro řešení stížností na ve řejné subjekty 
porušující p ředpisy o opakovaném použití informací ve řejného sektoru. 
• Uživatelé ve v ětšině členských stát ů čelí těžkopádným a zdlouhavým řízením, která 
nevedou k náležitému řešení jejich stížnosti. Neexistence ú činného mechanismu 
zjednání nápravy v n ěkterých členských státech (lh ůty pro rozhodování, skute čné 
pravomoci orgán ů) vede k neefektivnosti n ěkterých trh ů, což má negativní dopad na 
hospodářskou sout ěž a inovace a v kone čném důsledku i na blahobyt spot řebitelů. 
3. ODŮVODNĚNÍ OPAT ŘENÍ EU,  PŘIDANÁ HODNOTA EU A SUBSIDIARITA  
Směrnice o informacích ve řejného sektoru byla p řijata na základ ě článku 114 Smlouvy 
o fungování Evropské unie ( článek 95 Smlouvy o Evropském spole čenství), nebo ť jejím 
předmětem je volný pohyb služeb a náležité fungování vnit řního trhu. Veškeré zm ěny této 
směrnice proto musí mít stejný právní základ. 
Hospodářský význam p řístupných údaj ů, zejména vládních údaj ů, jako základu pro nové 
informační služby a výrobky je v sou časné době daleko více uznáván. Základní rámec pro 
opakované použití informací ve řejného sektoru byl sice harmoni zován na úrovni EU, ale 
zůstává několik problém ů. 
 
CS 4   CS Zaprvé, ú čelem směrnice je zmírnit rozt říštěnost vnitřního trhu a stimulovat p řeshraniční 
výrobky a služby založené na informacích ve řejného sektoru, nebo ť rozpory v p ředpisech 
jednotlivých stát ů týkajících se informací ve řejného sektoru mohou zabránit hladkému 
fungování vnit řního trhu pro opakované použití informací ve řejného sektoru. 
Například je třeba učinit opatření na úrovni EU ve form ě změny oblasti p ůsobnosti sm ěrnice, 
aby bylo zaru čeno, že volná díla, která jsou v držení kulturních institucí, budou dostupná pro 
opakované použití jednotným zp ůsobem nap říč EU, a nikoli pouze v rámci jednotlivých 
členských stát ů. 
Za druhé, cílem právního rámce stanoveného sm ěrnicí je zajistit podmínky pro maximalizaci 
potenciálního p řínosu opakovaného použití zdroj ů veřejných údaj ů v Evropě. S rozvojem 
činností založených na informacích ve řejného sektoru však n ěkteré sou časné hmotn ěprávní 
předpisy tento cíl neodrážejí. Nap říklad současný režim stanovení poplatk ů je považován za 
nedostačující pro stimulování činností založených na opakovaném použití ve řejných údaj ů. 
Kromě toho několik členských stát ů přešlo individuáln ě na režim stanovení poplatk ů na 
základě mezních náklad ů, zatímco jiné státy používají režim náhrady náklad ů. Pouze opat ření 
na úrovni EU ve form ě závazné harmonizace m ůže zajistit, aby se standardní pravidlo pro 
stanovení poplatk ů a výjimky používaly jednotn ě v celé EU, a došlo tak ke stimulaci činností 
v oblasti opakovaného použití. 
4. CÍLE POLITIKY  
Informace ve řejného sektoru jsou d ůležitým výchozím materiálem výrobk ů a služeb 
s digitálním obsahem s velkým, dosud ne využitým potenciálem. Obecným cílem tohoto 
opatření EU je p řispívat k hospodá řskému růstu a vytvá ření pracovních míst zlepšením 
podmínek pro využití informací ve řejného sektoru a usnadn ěním dalšího vývoje vnit řního trhu 
opakovaného použití informací ve řejného sektoru. Navíc bude mít zp řístupnění informací 
veřejného sektoru pro opakované použití pozitivní vliv na transparentnost, efektivnost a 
odpovědnost státních správ a p řispěje k posílení postavení ob čanů. Obecný cíl je pln ě 
v souladu s horizontálními strategiemi na úr ovni EU, zejména strategií Evropa 2020, kterou 
zahájila Komise dne 3. b řezna 2010 s cílem p řeměnit Evropu v  „inteligentní a udržitelnou 
ekonomiku podporující za členění a vykazující vysokou úrove ň zaměstnanosti, produktivity a 
sociální soudržnosti“ . 
Tento obecný cíl je rozd ělen na následujíc í konkrétní cíle: 
1) předcházet narušení hospodá řské soutěže na trhu EU:  rovné podmínky pro 
uživatele a p říslušné „hybridní“ subjekty ve řejného sektoru zapojené do komer čních 
činností;  
2) stimulovat trh s digitálním obsahem pro výrobky a služby založené na 
informacích ve řejného sektoru:  stimulování hospodá řského růstu a vytvá ření 
pracovních míst prost řednictvím opakovaného použití informací ve řejného sektoru 
vyžaduje spln ění několika podmínek týkajících se opakovaného použití údaj ů 
v rámci řetězce komer čního i nekomer čního využití informací ve řejného sektoru;  
3) stimulovat p řeshraniční využití informací ve řejného sektoru:  skutečný 
prosperující vnit řní trh opakovaného použití informací ve řejného sektoru se nem ůže 
 
CS 5   CS plně rozvíjet, nebudou-li odstran ěny regula ční a praktické p řekážky opakovaného 
použití nap říč EU. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Ve zprávě o posouzení dopadu (kapitoly 4 a 5) jsou zkoumány tyto varianty: i) žádná zm ěna 
směrnice (výchozí scéná ř), ii) zrušení sm ěrnice, iii) opat ření mající povahu právn ě 
nevynutitelných p ředpisů, iv) legislativní zm ěny a v) kombinace opat ření majících povahu 
právně nevynutitelných p ředpisů a legislativních zm ěn. 
Nezměněná politika: žádná zm ěna směrnice (výchozí scéná ř) 
Po prvním p řezkumu sm ěrnice v roce 2009 dosp ěla Komise k záv ěru, že pokrok a provád ění 
směrnice nejsou v členských státech rovnom ěrné, a zjistila řadu přetrvávajících p řekážek. 
Vzhledem k nedostate čným důkazům o dopadu a uplat ňování sm ěrnice se Komise rozhodla 
provést do roku 2012 další p řezkum a s ohledem na pokrok, který členské státy mezitím 
učinily, zvážit, zda jsou nutné legislativní zm ěny. Pro opakované použití informací ve řejného 
sektoru by tato varianta „nezm ěněné politiky“ znamenala, že sou časná ustanovení sm ěrnice a 
nástroje jejího provád ění v jednotlivých státech z ůstanou v platnosti. 
Ukončení stávajícího opat ření EU: zrušení sm ěrnice o informacích ve řejného sektoru 
Směrnice o informacích ve řejného sektoru stanovila zák ladní podmínky pro opakované 
použití informací ve řejného sektoru v celé EU a p řinesla zm ěnu politiky a právních p ředpisů 
v členských státech. Bez sm ěrnice by mohly členské státy podle své v ůle zrušit nebo pozm ěnit 
vnitrostátní provád ěcí právní p ředpisy o opakovaném použití informací ve řejného sektoru. 
V důsledku této konkrétní varianty by byly fakticky odstran ěny všechny regula ční povinnosti 
obsažené v sou časné době ve směrnici a v nástrojích jejího provád ění. 
Opatření mající povahu právn ě nevynutitelných p ředpisů 
Tyto nástroje, nap říklad pokyny nebo doporu čení Komise, poskytují další informace či výklad 
k některým ustanovením sm ěrnice o informacích ve řejného sektoru. 
V průběhu konzultace navrhovali responde nti ve všech kategoriích p řijetí opatření majících 
povahu právn ě nevynutitelných p ředpisů pro modely ud ělování licencí, technické formáty a 
výpočty cen (včetně výpočtu mezních náklad ů). Respondenti také všeobecn ě požadovali více 
opatření na zvýšení informovanosti (vým ěnu osvědčených postup ů, odborných znalostí a 
zkušeností). 
Legislativní zm ěny 
Tato varianta spo čívá ve zm ěně podstaty sm ěrnice, tj. práv a povinností obsažených v jejích 
ustanoveních. Tyto legislativní možnosti zahrnují: i) rozší ření oblasti p ůsobnosti sm ěrnice na 
odvětví, která jsou v sou časnosti z její oblasti p ůsobnosti vy ňata, ii) stanovení pravidla pro 
vybírání poplatk ů na základ ě mezních náklad ů, s možností výjimek, iii) zm ěnu obecné zásady 
pro umožn ění opakovaného použití  dostupných dokument ů, iv) uložení povinnosti 
zveřejňování údaj ů ve strojov ě čitelných formátech, v) uložení povinnosti jmenování 
nezávislého regula čního orgánu, vi) obrácení d ůkazního b řemene týkajícího se souladu s 
požadavky na úhradu poplatk ů, vii) požadavek vymezit rozsah „ve řejného úkolu“ pouze 
legislativními prost ředky. 
 
CS 6   CS Řešení v podob ě souboru opat ření 
Tato varianta by kombinovala podstatné zm ěny rámce opakovaného použití (varianta 
legislativních zm ěn) s dalšími pokyny ohledn ě zásad, které mají použít vnitrostátní orgány p ři 
jeho provád ění na vnitrostátní úrovni (varianta opat ření majících povahu právn ě 
nevynutitelných p ředpisů). 
6. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ POLITIKY A JEJICH DOPAD Ů 
Varianta 1  (status quo ) by zvýšila pravd ěpodobnost odlišných p řístupů na vnitrostátní úrovni 
a vyvolala by nejistotu v obl asti regulace a vedla k narušení podmínek hospodá řské soutěže 
na vnitřním trhu. 
Varianta 2  (zrušení sm ěrnice ) by odstranila záchrannou sí ť poskytovanou minimálními 
pravidly pro opakované použití informací ve řejného sektoru na úrovn i EU, což by vyvolalo 
zvýšenou právní nejistotu a rozdílnost p řístupů jednotlivých stát ů na úkor hospodá řské 
soutěže a vnitřního trhu pro opakované použití informací ve řejného sektoru. Zrušení sm ěrnice 
je také zcela v rozporu se s ouvisejícími iniciativami zam ěřenými na dostupnost a opakované 
použití údaj ů na úrovni EU i jednotlivých stát ů. 
Varianta 3  (opatření mající povahu právn ě nevynutitelných p ředpisů) by sama o sob ě 
usnadnila použití pravidel sm ěrnice o informacích ve řejného sektoru ohledn ě udělování 
licencí a stanovení poplatk ů, nicméně by zvýšila pravd ěpodobnost rozdílných p řístupů na 
úrovni jednotlivých stát ů a vyvolala nejistotu v oblasti regulace a vedla k narušení podmínek 
hospodářské soutěže na vnit řním trhu. 
Varianta 4  (legislativní zm ěny) by stanovila regula ční rámec p řispívající k opakovanému 
použití, čímž by se rozší řila oblast p ůsobnosti sm ěrnice o kulturní materiál, bylo by založeno 
vymahatelné právo EU na opakované použití ve řejných údaj ů, snížily by se ceny za 
opakované použití informací ve řejného sektoru a zvýšila by se ú činnost mechanismu pro 
zjednání nápravy p ři vymáhání práva na opakované použití.  
Varianta 5  (soubor opat ření majících povahu právn ě nevynutitelných p ředpisů a 
legislativních zm ěn) sdílí výhody varianty 4, ale krom ě toho by usnadnila uplat ňování 
pravidel sm ěrnice o informacích ve řejného sektoru týkajících se ud ělování licencí a poplatk ů. 
V důsledku toho by zajistila sblížení regula čních přístupů jednotlivých stát ů zaměřených na 
opakované použití na celém vnit řním trhu, což by posílilo právní jistotu, zvýšilo pobídky a 
snížilo překážky opakovaného použití informací ve řejného sektoru. 
Srovnání t ěchto různých možností politiky nazna čuje, že varianta 5 (soubor opat ření 
majících povahu právn ě nevynutitelných p ředpisů a legislativních zm ěn) nabízí nejv ětší 
rovnováhu mezi podporou opakovaného použití informací ve řejného sektoru, harmonizací a 
právní jistotou z hlediska jednotlivých stát ů a nákladů na její provedení. 
7. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Klíčovým ukazatelem pokroku p ři plnění vytyčených cílů je správné provedení a uplat ňování 
směrnice o informacích ve řejného sektoru.  
 
CS 7   CS Pokrok v oblasti opakovaného použití informací ve řejného sektoru a souvisejících politik 
napříč EU bude také m ěřen podle ukazatel ů, které mohou být zp řesněny ve spolupráci 
s členskými státy (jak p řepokládá ak ční plán „ eGovernment “ na období 2011–2015). 
Komise shromáždí údaje prost řednictvím povinnosti členských stát ů podávat zprávy, 
příspěvků od zúčastněných stran v rámci pravidelného dialogu a z nezávislých studií. 
Komise provede p řezkum uplat ňování směrnice a výsledky sd ělí Evropskému parlamentu a 
Radě za tři roky od data provedení.