EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 3.12.2020 COM(2020) 790 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o evropském akčním plánu pro demokracii



„Evropská unie, to nejsou jen politické strany a politika, pravidla a předpisy, trhy nebo měny. V konečném důsledku – a především – ji tvoří lidé a jejich sny. Je společenstvím lidí, kteří usilují o společné cíle. O svobodu, prosazování svých hodnot, jednoduše o lepší budoucnost.“ Předsedkyně Evropské komise von der Leyenová, 27. listopadu 2019 1ÚVOD Demokracie, právní stát a základní práva jsou úhelnými kameny Evropské unie. Demokracie je základní evropskou hodnotou a podmínkou pro členství v EU. Demokracie, lidská práva a právní stát jsou nejdůležitějšími hodnotami pro občany EU. Demokracie umožňuje občanům formovat zákony a veřejné politiky na unijní, vnitrostátní, regionální i místní úrovni. Je podmíněna existencí záruk, brzd a protivah a institucí, které plní své úkoly a dodržují pravidla pluralistické demokratické diskuse. Aby byla jejich účast na správě věcí veřejných smysluplná, musí mít občané také možnost vytvořit si vlastní úsudek – měli by mít možnost uplatňovat své volební právo ve veřejném prostoru, kde lze svobodně vyjadřovat pluralitní názory a kde mohou svobodná média, akademická sféra a občanská společnost hrát svou roli při podpoře otevřené diskuse bez nepřátelských zásahů, ať z tuzemska nebo ze zahraničí. Demokracie může prospívat pouze v atmosféře, v níž jsou v souladu s Listinou základních práv Evropské unie prosazovány jak svoboda informací, tak svoboda projevu, které každému umožňují vyjádřit své názory bez ohledu na to, jak jsou kritické vůči vládám a těm, kdo jsou u moci. EU se přitom nezabývá pouze ochranou demokracie v rámci svých hranic, ale v době, kdy celosvětově zesiluje míra nátlaku na demokracii, právní stát a lidská práva, pracuje aktivně na ochraně, inspirování a podpoře demokracie na celém světě. Výzvy spojené s uplatňováním demokracie existují po celém světě a světové demokracie mají společný zájem na spolupráci při jejich řešení. Na úrovni EU to vyžaduje jednotný přístup dovnitř i navenek. Způsob, jakým podporujeme a posilujeme základy naší demokracie v Unii a v členských státech, má vliv na účinnost naší vnější činnosti. Prostřednictvím tohoto akčního plánu Komise navrhuje reakci zaměřenou na práva a svobody jednotlivců, transparentnost a odpovědnost, která by rovněž mohla sloužit jako příklad toho, jak přistupovat k těmto globálním výzvám pro demokracii, a základ pro budování vztahu se stejně smýšlejícími demokraciemi. Digitální transformace našich demokracií Digitální revoluce změnila demokratickou politiku. Politické kampaně jsou nyní vedeny nejen osobně, prostřednictvím billboardů, rozhlasových vln a televizních obrazovek, ale také na internetu. Ten nabízí politickým aktérům nové možnosti, jak působit na voliče. Přináší také nové příležitosti pro účast občanů na veřejném a politickém životě, čímž usnadňuje některým skupinám – zejména mladým – přístup k informacím a účast ve veřejném prostoru a demokratické diskusi. Rychlý nástup online kampaní a online platforem však rovněž odhalil nové slabiny a ztížil zachování integrity voleb, jistotu existence svobodných a pluralitních sdělovacích prostředků a ochranu demokratického procesu před dezinformacemi a jinými způsoby manipulace. Digitalizace umožnila nové způsoby financování politických subjektů z nekontrolovaných zdrojů, kybernetické útoky zaměřené na kritickou volební infrastrukturu, internetové útoky a nenávistné verbální projevy zaměřené na novináře, rychlé šíření nepravdivých informací a polarizujících zpráv na sociálních médiích, a to i prostřednictvím koordinovaných dezinformačních kampaní. Dopad některých z těchto prvků je zesílen používáním neprůhledných algoritmů široce používaných komunikačních platforem. Digitální transformace staví před naše rozmanité evropské demokratické kultury mnohé výzvy. Stávající záruky pro zajištění transparentnosti a parity zdrojů a vysílacího času během volebních kampaní nejsou navrženy pro digitální prostředí. Online nástroje pro vedení kampaní jsou účinnější díky tomu, že kombinují osobní údaje a umělou inteligenci s psychologickým profilováním a komplexními metodami mikrocílení. Některé z těchto nástrojů, jako je zpracování osobních údajů, jsou regulovány právními předpisy EU. Jiné jsou však v současné době upraveny především všeobecnými podmínkami jednotlivých společností a mohou se rovněž vyhnout vnitrostátní nebo regionální regulaci tím, že operují z míst mimo stát, kde daná volba probíhá. Obavy ohledně transparentnosti a odpovědnosti online platforem přispívají k náročnosti prosazování pravidel. Online platformy mohou provozovat činnosti související se sdělovacími prostředky a působit jako „strážci“ internetových zpráv, aniž by se na ně vztahovaly stejné vnitrostátní předpisy a profesní normy. Posílení odolnosti demokracie Tento akční plán se týká orgánů EU a vlád a parlamentů členských států − ty nesou hlavní odpovědnost za zajištění řádného fungování demokracie − stejně jako i dalších vnitrostátních orgánů, politických stran, sdělovacích prostředků a občanské společnosti a internetových platforem. Při plném respektování vnitrostátních kompetencí samotných členských států představuje posílený rámec politiky EU a konkrétní opatření s cílem: -podporovat svobodné a spravedlivé volby a silnou účast na demokratickém životě, -podporovat svobodné a nezávislé sdělovací prostředky a -bojovat proti dezinformacím. Zdravá demokracie závisí na zapojení občanů a aktivní občanské společnosti, a to nejen v době konání voleb, ale neustále. Angažovaní, informovaní a zodpovědní občané jsou nejlepší zárukou odolnosti našich demokracií. V akčním plánu je kladen velký důraz na posílení postavení občanů a občanské společnosti v boji proti hrozbám. 2OCHRANA INTEGRITY VOLEB A PODPORA DEMOKRATICKÉ ÚČASTI

Vysoká volební účast v nedávných volbách v celé EU ukazuje, že občané mají i nadále důvěru v moc volební urny jako nástroje vyjádření jejich názoru a „skládání účtů“ s volenými zástupci. Sociální média jsou zároveň jedním z kanálů, s jejichž pomocí dochází k pokusům o manipulaci s veřejným míněním, odrazování od účasti ve volbách a zpochybňování integrity volebních procesů. Rovněž byly zdokumentovány pokusy o vměšování ze zahraničí. Zachování demokracie vyžaduje rozhodnější opatření na ochranu volebních procesů, zachování otevřené demokratické diskuse a aktualizaci záruk s ohledem na novou realitu digitálního prostředí. Demokracie souvisí s bohatstvím participativních postupů, účastí občanů na věcech veřejných a dodržováním demokratických norem a zásad právního státu, které jsou uplatňovány v průběhu celého volebního cyklu.



2.1Transparentnost politické reklamy a komunikace Dodržování tradičních pravidel pro vedení politických kampaní může být v internetovém prostředí obzvláště náročné. Pravidla jsou na internetu často obtížně vymahatelná nebo neúčinná, může se také stávat, že příslušné orgány nemají pravomoci nebo prostředky k řešení činnosti probíhající online. Přeshraniční potenciál online činnosti přináší jak nové příležitosti, tak výzvy, neboť otázky související s volbami se z velké části řídí pravidly platnými pouze v konkrétním státě nebo existenci hranicemi neomezeného internetového prostoru nezohledňují. Je zřejmé, že politická reklama a komunikace a související obchodní činnosti vyžadují větší transparentnost. Zásadní význam má důslednější prosazování a dodržování pravidel obecného nařízení o ochraně osobních údajů (GDPR). Občané, občanská společnost a odpovědné orgány musí mít možnost jasně zjistit zdroj a účel takové reklamy. V online prostředí je často obtížné rozpoznat placené politické materiály a odlišit je od jiného politického obsahu, a to nejen proto, že se takový obsah často může jevit jako „organický“ obsah sdílený nebo vytvořený jinými uživateli. To vytváří právní nejistotu pro poskytovatele služeb a další provozovatele, zejména pro internetové zprostředkovatele, subjekty poskytující politické poradenství a obdobné společnosti, ale také pro politické strany, organizátory kampaní, kandidáty a šířeji i pro veřejnost a ovlivňuje možnosti vyvozování odpovědnosti a dohledu. Nové techniky, které zprostředkovatelé/poskytovatelé služeb používají k zacílení reklamy na základě osobních informací uživatelů, umožňují rozšířit politickou reklamu a přizpůsobit ji konkrétním profilům jednotlivce nebo skupiny, často bez jejich vědomí. Techniky mikrocílení a behaviorálního profilování se mohou opírat o neoprávněně získané údaje a mohou být zneužity k rozdělování a polarizaci společnosti. Kvůli tomuto procesu je mnohem obtížnější volat politiky k odpovědnosti za oslovování voličů a zároveň se otevírají nové cesty, jak s voliči manipulovat. Další obavy se týkají zatajování a/nebo zkreslování klíčových informací, jako je původ, cíl, zdroje a financování politických sdělení. Aby Komise tyto obavy vyřešila, předloží v roce 2021 legislativní návrh týkající se transparentnosti sponzorovaného politického obsahu. Návrh doplní pravidla pro reklamu na internetu obsažená v připravovaném aktu o digitálních službách s cílem zavést zvláštní pravidla s dostatečným předstihem před volbami do Evropského parlamentu, které se budou konat v květnu 2024. Zaměří se na sponzory placeného obsahu a výrobní/distribuční kanály, včetně online platforem, inzerentů a subjektů poskytujících politické poradenství, přičemž vyjasní jejich příslušné povinnosti a poskytne právní jistotu. Zajistí, aby byla na internetu dodržována příslušná základní práva a normy stejně účinně jako v nedigitálním prostředí. Komise dále posoudí, zda je během volebních období zapotřebí cílený přístup. Tato iniciativa pomůže určit, které subjekty a jaký druh sponzorovaného obsahu spadají do oblasti působnosti přísnějších požadavků na transparentnost. Umožní účinnější vyvozování odpovědnosti a sledování a prosazování příslušných pravidel, auditů a přístupu k neosobním údajům a usnadní možnosti hloubkové kontroly. Komise se bude rovněž zabývat dalším omezením mikrocílení a psychologického profilování v politickém kontextu. Určité zvláštní povinnosti by mohly být v přiměřeném rozsahu uloženy internetovým zprostředkovatelům, poskytovatelům reklamních služeb a dalším subjektům v závislosti na jejich rozsahu a dopadu (např. pokud jde o označování, uchovávání záznamů, požadavky na zveřejňování, transparentnost zaplacené ceny a kritéria cílení a zesilování účinků kampaní). Další ustanovení by mohla upravit konkrétní podobu spolupráce s orgány dozoru a umožnit vytvoření kodexů společné regulace a profesních norem. Na základě interdisciplinárních výměn mezi členskými státy v rámci evropské sítě pro volební spolupráci, která byla zřízena v roce 2019 před volbami do Evropského parlamentu s cílem umožnit konkrétní a praktické výměny názorů o řadě témat důležitých pro zajištění svobodných a spravedlivých voleb, budou navrhované právní předpisy doplněny podpůrnými opatřeními a pokyny pro členské státy a další aktéry, jako jsou vnitrostátní politické strany a příslušné orgány, s přihlédnutím k omezeným pravomocím EU v této oblasti. Opatření: ·V roce 2021 navrhnout právní předpisy k zajištění větší transparentnosti v oblasti sponzorovaného obsahu v politickém kontextu („politická reklama“) ·Přijmout podpůrná opatření a pokyny pro politické strany a členské státy 2.2Jasnější pravidla financování evropských politických stran Financování evropských politických stran se řídí právem EU Zpráva o volbách do Evropského parlamentu v roce 2019 zdůraznila potřebu zpřísnit některá pravidla s cílem zabránit vnějšímu vměšování, zejména zlepšením transparentnosti, pokud jde o zdroje financování evropských politických stran, aby bylo možné řešit problematiku nepřímého financování motivovaného zahraničními zájmy poskytovaného prostřednictvím vnitrostátních prostředků nebo soukromých darů. V roce 2021 Komise navrhne přezkum právních předpisů o financování evropských politických stran s cílem řešit jejich financování ze zemí mimo EU, revidovat požadavky na audit, posílit vazby mezi evropským financováním a vnitrostátními kampaněmi a podpořit transparentnost a usnadnit provádění auditů. Cílem je zavést nová pravidla v dostatečném předstihu před volbami do Evropského parlamentu v květnu 2024. Komise rovněž zváží vývoj webových softwarových nástrojů, které by pomohly občanské společnosti v oblasti politického financování a finanční transparentnosti, například při zjišťování a odhalování možných podvodů a nesrovnalostí ve zveřejněných účtech politických stran. Opatření: ·V roce 2021 navrhnout revizi nařízení č. 1141/2014 o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací 2.3Posílená spolupráce v EU s cílem zajistit svobodné a spravedlivé volby Organizace vnitrostátních voleb spadá do pravomoci členských států ovlivňovaných mezinárodními normami, přičemž některé otázky, jako je ochrana údajů, se řídí širším rámcem práva Unie. Ačkoliv existují zvláštní právní předpisy EU, které upravují volby do Evropského parlamentu a hlasovací práva mobilních občanů EU, většina aspektů volebního procesu stále závisí na vnitrostátních zákonech. Zkušenosti z příprav voleb do Evropského parlamentu v roce 2019 ukázaly, že užší koordinace a spolupráce na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU mohou být v tomto ohledu velmi užitečné. Komise navrhne nový operační mechanismus EU na podporu odolnosti volebního procesu. Ten bude organizován a koordinován prostřednictvím evropské sítě pro volební spolupráci, která podpoří vznik společných expertních týmů a výměny informací o tématech, jako je kybernetická bezpečnost voleb a forenzní analýza online dat v úzké spolupráci se skupinou pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací a systémem včasného varování EU. Komise bude i nadále napomáhat posilování spolupráce mezi příslušnými orgány členských států při řešení konkrétních problémů (např. v souvislosti s obdobím voleb, volebními pozorovatelskými misemi, nezávislým dohledem nad volbami a účinnými nápravnými opatřeními) a zajišťování sledování (i online), zjišťování hrozeb, budování kapacit, provozu vnitrostátních volebních sítí a spolupráci se soukromým sektorem. Budou prozkoumány možnosti vzájemné podpory, včetně online fóra, společné odborné přípravy, sdílených zdrojů a odborných znalostí, stejně jako kapacit pro online monitorování. K zefektivnění tohoto úsilí by mohlo přispět zařazení volebních procesů nebo aspektů jejich správy mezi kritickou infrastrukturu. Komise zorganizuje setkání na vysoké úrovni, kde se sejdou různé subjekty, aby jednaly o výzvách týkajících se volebních procesů a aktivizace občanů, aby v rámci demokratického procesu uplatňovali své aktivní i pasivní volební právo.

Na úrovni EU budou přijata zvláštní opatření na ochranu volebních infrastruktur před kybernetickými útoky. V této souvislosti bude aktualizováno kompendium o kybernetické bezpečnosti volebních technologií a budou uspořádána další praktická cvičení s cílem prozkoumat rizika a připravenost, a to na základě společné práce evropské sítě pro volební spolupráci se skupinou pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací. Nově vznikající strategie kybernetické bezpečnosti Evropské unie bude poskytovat průřezový rámec doplněný o legislativní návrhy na zvýšení bezpečnosti sítí a informačních systémů a ochranu kritických infrastruktur. Vzhledem k tomu, že tradiční sdělovací prostředky a online platformy nepodléhají stejným povinnostem, zaměří se Komise na posílení spolupráce mezi členskými státy a příslušnými regulačními orgány v oblasti rovného zacházení a vyváženého mediálního pokrytí během voleb. Na úrovni EU by mohla být podpořena i příprava dalších pokynů v této oblasti, a to i díky odborným znalostem regulačních orgánů v oblasti médií v rámci skupiny evropských regulačních orgánů pro audiovizuální mediální služby (ERGA) a jiných orgánů pro samoregulaci sdělovacích prostředků. Tato práce bude stavět také na expertíze evropské sítě pro volební spolupráci a systému včasného varování EU. Prosazování standardů novinářské a redakční integrity je v kontextu voleb obzvláště důležité. Komise rovněž posílí znalostní základnu a prozkoumá způsoby, jak pomoci občanům a vnitrostátním volebním orgánům budovat odolnost vůči hrozbám pro volební proces. Mohlo by se jednat o studie, pilotní projekty, podporu výchovy k aktivnímu občanství a budování asistenčních služeb nebo podobných sdílených zdrojů. Informační technologie se při volbách používají ke sčítání hlasů a předávání výsledků nebo (byť v EU jen zřídka) ve formě elektronických hlasovacích zařízení nebo elektronického hlasování. Navzdory tomu, že členské státy nejsou historicky rozsáhlejšímu zapojení informačních technologií do volebního procesu nakloněny, pandemie COVID-19 a potřeba omezení fyzického kontaktu vyvolaly zvýšený zájem o nástroje elektronického hlasování. Komise spolu s členskými státy a v úzké spolupráci s Radou Evropy, která již v této oblasti vydala zásadní pokyny, včetně pokynů týkajících se přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením a starší osoby, vypracuje kompendium o technikách elektronického hlasování. Při maximálním možném využití stávajících struktur bude posílena spolupráce a výměna názorů v otázkách voleb se zeměmi v bezprostředním sousedství EU i dalšími zeměmi a mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy, UNESCO a Úřad pro demokratické instituce a lidská práva OBSE, s cílem usnadnit výměnu osvědčených postupů a podporu při řešení společných výzev, jako je boj proti zahraničnímu vměšování a dezinformacím v souvislosti s volbami. Spolupráce s partnerskými zeměmi již probíhá prostřednictvím podpory demokracie a volebních pozorovatelských misí EU, jejichž mandát byl rozšířen na monitorování volebních kampaní na internetu, monitorování sociálních médií a vydávání doporučení v této oblasti. Aby bylo možné tato doporučení účinně realizovat, bude nutné konsolidovat kapacitu pozorovatelských misí tak, aby dokázaly vládám a občanské společnosti poskytovat konkrétní technickou podporu při budování rámců politik, zabezpečování infrastruktury, regulačních kapacit a dohledu, stejně jako sdílení zkušeností při odhalování a analýze hybridních hrozeb včetně dezinformací a boji proti nim. Opatření: ·Vytvořit nový společný operační mechanismus a další podpůrná opatření na základě činnosti evropské sítě pro volební spolupráci s cílem podpořit odolnost volebních procesů a přijmout další praktická opatření na ochranu volební infrastruktury před hrozbami, včetně kybernetických útoků ·Komise zorganizuje setkání na vysoké úrovni, kde se sejdou různé subjekty působící v oblasti voleb, aby jednaly o výzvách uvedených v tomto plánu ·Posílit spolupráci při zajišťování rovného zacházení a vyvážené mediální pokrytí během voleb ·Vypracovat kompendium o technikách elektronického hlasování 2.4Podpora demokratické angažovanosti a aktivní účasti mimo volby Úsilí o podporu živé občanské společnosti a o propagaci a zvýšení účasti na demokratickém životě bude jádrem práce Komise v mnoha oblastech, od politik v oblasti občanství EU, rovnosti a nediskriminace, mládeže, vzdělávání, kultury a výzkumu, až po využívání fondů EU jak v Unii, tak v jejím sousedství. V několika členských státech byly učiněny nové kroky v oblasti participativní a poradní demokracie, díky nimž se lidé zapojují do rozhodování a zvyšují svou angažovanost v otázkách veřejného zájmu. Zvyšování transparentnosti a zapojení občanů do politického a rozhodovacího procesu posiluje demokratickou legitimitu a důvěru. Iniciativy v této oblasti se vzájemně prolínají a doplňují s prací na propagaci uplatňování práv souvisejících s občanstvím Unie, včetně volebních práv a širší demokratické účasti, o níž bude podrobně pojednávat zpráva Komise o občanství EU za rok 2020. Komise bude na základě příkladů, jako jsou klimatický pakt nebo projekty připravované pod hlavičkou iniciativy Horizont 2020, Zelené dohody a evropských občanských iniciativ, i nadále podporovat participativní a poradní demokracii a účast občanů na formování politik a stávajících předpisů EU. Výroční zpráva Komise o právním státu rovněž hodnotí inkluzivnost legislativního procesu a zapojení občanské společnosti. Cílem Konference o budoucnosti Evropy, celoevropského „cvičení“ participativní a poradní demokracie, je umožnit lidem z celé Unie předkládat návrhy na utváření budoucích politik EU. Konference bude katalyzátorem nových forem účasti veřejnosti na unijní, vnitrostátní, regionální a místní úrovni. K podpoře inovativních forem účasti a angažování občanů, a to až na nadnárodní úrovni, přispěje také nová generace dialogů s občany. Komise povzbuzuje členské státy v tom, aby v maximální míře využívaly příslušné strukturální a investiční fondy EU k podpoře a posilování kapacit občanské společnosti jak na celostátní, tak místní úrovni, a zapojily občanské organizace do partnerství na různých úrovních veřejné správy, včetně budování infrastruktury pro poradní demokracii. Tento postup podpoří vyšší účast a angažovanost občanů na věcech veřejných při formulaci priorit, a to následně i v rámci iniciativy Next Generation EU v každém členském státě. Nástroje vytvořené na podporu konference o budoucnosti Evropy, jako je její mnohojazyčná digitální platforma, umožní občanům a zúčastněným stranám předkládat návrhy a pořádat diskuse i po skončení samotné konference. Poradní demokracii bude rovněž podporovat program Horizont 2020 a jeho nástupce, program Horizont Evropa, a to prostřednictvím výzkumu, inovací a předávání znalostí o tom, jak funguje v praxi, o výzvách, kterým čelí, a o dopadech, které může mít. Kromě toho bude Komise i nadále podporovat výzkum s cílem lépe porozumět nespokojenosti lidí s demokracií a způsobu, jak ji řešit prostřednictvím demokratických inovací, včetně občanské angažovanosti a iniciativ v oblasti poradní demokracie. Nový program Kreativní Evropa nabídne subjektům v kulturním a tvůrčím odvětví nové příležitosti k práci související s demokracií a občanskou angažovaností. Komise bude nadále podporovat a bránit také svobodu umělců tvořit bez cenzury nebo zastrašování. Komise rovněž zajistí zohledňování rovnosti do činnosti na všech úrovních s cílem podpořit přístup k demokratické účasti, a to i v souladu se zásadami evropského pilíře sociálních práv. To zahrnuje inkluzivnost a rovnost v demokratické účasti, vyvážené zastoupení žen a mužů v politice a v rozhodovacím procesu a aktivní kroky v boji proti protidemokratickým útokům a nenávistným projevům, jejichž cílem je odradit ženy, LGBTIQ nebo menšiny od toho, aby byly politicky aktivní. Zvláštní pozornost bude věnována znevýhodněným mladým lidem, osobám menšinového rasového nebo etnického původu, osobám se zdravotním postižením, osobám nebo skupinám s nižší úrovní digitální gramotnosti a digitální angažovanosti (např. domácnostem s nízkými příjmy bez snadného přístupu k internetu nebo starším osobám). Podpora aktivního občanství mezi mladými lidmi je důležitým rysem strategie EU pro mládež (2019–2027). Dialog EU s mládeží bude posílen aktivitami zaměřenými na zapojení mládeže v rámci programu Erasmus+ a Evropského portálu pro mládež. Nový program Evropského sboru solidarity nabídne širší škálu příležitostí k občanské angažovanosti tím, že podpoří komunity v nouzi v EU i jinde. Program Práva a hodnoty bude financovat vzdělávací programy propagující občanskou, politickou a demokratickou angažovanost mladých lidí, aby podpořil úsilí organizací občanské společnosti mající za cíl povzbudit a motivovat jednotlivce k aktivnímu občanskému přístupu. Z vnějšího hlediska přispívá k aktivnímu zapojení mladých lidí do řešení globálních výzev a zvyšování povědomí o univerzálních hodnotách program poskytování informací a zvyšování povědomí o rozvojové problematice. Další úsilí bude věnováno boji proti nenávistným verbálním projevům na internetu, které mohou odrazovat lidi od vyjadřování jejich názorů a účasti v online diskusích. V roce 2021 Komise navrhne iniciativu na rozšíření seznamu trestných činů EU podle čl. 83 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie tak, aby zahrnoval všechny formy trestných činů z nenávisti a nenávistné verbální projevy, včetně nenávistných verbálních projevů na internetu. Bude také pokračovat práce na rozšíření Kodexu chování Evropské unie pro boj proti nelegálním nenávistným verbálním projevům. Toto úsilí rovněž přispěje ke zvýšení bezpečnosti novinářů (viz oddíl 3.1). Boj proti nelegálnímu obsahu na internetu a zároveň propagace svobody projevu jsou jedním z cílů aktu o digitálních službách. Opatření: ·Podporovat využívání strukturálních fondů EU k financování občanské společnosti a budování kapacit a institucionální/správní infrastruktury pro občanskou angažovanost v rámci principů poradní demokracie a účast na politickém životě ·Využívat evropské fondy a příležitosti v rámci strategie EU pro mládež, výchovu k občanství, složky programu Kreativní Evropa a agendu rovnosti pohlaví k podpoře přístupu k demokratické účasti na veřejném a politickém životě a zvyšování důvěry v demokracii ·Bojovat proti nenávistným verbálním projevům a podporovat vzájemný respekt ve veřejné diskusi prostřednictvím rozšíření seznamu trestných činů EU na všechny formy trestných činů z nenávisti a nenávistných verbálních projevů 3POSÍLENÍ svobody a plurality SDĚLOVACÍCH PROSTŘEDKŮ Svoboda a pluralita sdělovacích prostředků jsou pro naše demokracie zásadní a jsou zakotveny v Listině základních práv. Svobodné a pluralitní sdělovací prostředky jsou klíčovými nástroji pro vyvozování odpovědnosti a pomáhají občanům činit informovaná rozhodnutí. Tím, že poskytují veřejnosti spolehlivé informace, hrají nezávislá média důležitou úlohu v boji proti dezinformacím a manipulaci s demokratickou debatou. Útoky, zneužívání právních předpisů upravujících ochranu osobnosti proti trestným činům či přestupkům, jako je ublížení na cti či pomluva, a jiné formy zastrašování a nátlaku, a to i ze strany organizovaného zločinu, poškozují prostředí, v němž novináři pracují. Sektor sdělovacích prostředků čelí také výzvám spojeným s digitální transformací a formující se úlohou platforem jakožto strážců internetového zpravodajství. Pandemie COVID-19 tyto trendy akcelerovala. Vedla k velkým ztrátám v oblasti reklamy a zasáhla zejména malá a lokální média.

Došlo k novým případům porušování svobody sdělovacích prostředků, někdy ve jménu boje proti dezinformacím na internetu. V roce 2020 nejméně 90 zemí na celém světě, včetně některých zemí EU a sousedních zemí, omezilo svobodu sdělovacích prostředků z důvodu onemocnění COVID-19 . Je zřejmé, že je třeba zlepšit bezpečnost novinářů na internetu i mimo digitální prostředí a poskytnout jim i dalším subjektům podílejícím se na ochraně veřejných zájmů nástroje proti zneužívání soudních sporů. Pluralitu sdělovacích prostředků může rovněž chránit lepší zveřejňování informací o tom, kdo média vlastní nebo ovládá, stejně jako transparentní a spravedlivé rozložení reklamy zadávané státem. Tento evropský akční plán pro demokracii doplňuje akční plán pro média a audiovizuální odvětví, který se zaměří na finanční životaschopnost odvětví sdělovacích prostředků, pomůže mu zotavit se a plně využít příležitosti k digitální transformaci a dále podpoří pluralitu sdělovacích prostředků. Tyto plány představují komplexní přístup k odvětví sdělovacích prostředků a vycházejí z práce vykonané Evropským parlamentem a Radou. Evropský akční plán pro lidská práva a demokracii rovněž poskytuje konkrétní pokyny pro vnější činnost na podporu svobodných a pluralitních sdělovacích prostředků po celém světě, zejména na podporu bezpečnosti a ochrany novinářů. 3.1Bezpečnost novinářů Ze Zprávy o právním státu 2020 vyplývá, že se v několika členských státech zvýšila intenzita fyzických a online hrozeb a útoků zaměřených na novináře. Časté jsou též očerňující kampaně a běžně jsou k vidění zastrašování a politické zásahy. V posledních letech byla Evropa svědkem brutálních útoků na svobodné sdělovací prostředky v podobě vražd novinářů, zejména Daphne Caruanové Galiziové na Maltě a Jána Kuciaka a jeho snoubenky Martiny Kušnírové na Slovensku. Společným znakem těchto vražd bylo, že jim předcházelo vyhrožování obětem fyzickým násilím a právními kroky. Počet novinářů, kteří čelí výhrůžkám, stále roste, zejména co se týče vyhrožování na internetu. Novináři jsou terčem obtěžování, nenávistných verbálních projevů a očerňujících kampaní, někdy dokonce přímo iniciovaných politickými subjekty v Evropě i mimo ni. Útoky cílí zejména na novinářky. Ve zprávě o právním státu 2020 se uvádí, že tento tlak má na novináře „odrazující účinek“. To může vést k autocenzuře a omezit prostor pro veřejnou diskusi o důležitých otázkách. V dubnu 2016 poukázal na škody, jaké hrozby novinářům způsobují fungování demokratické společnosti, Výbor ministrů Rady Evropy vydáním doporučení o ochraně žurnalistiky a bezpečnosti novinářů a dalších mediálních aktérů. Rada Evropy rovněž zřídila specializovanou platformu na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů za účelem sledování varovných signálů. Orgány veřejné moci mají povinnost chránit svobodu projevu a bezpečnost novinářů tím, že jim zajistí příznivé právní prostředí, budou brát trestní hrozby vůči novinářům vážně a budou důrazně stíhat útoky. Bezpečnost novinářů se však nadále zhoršuje, platforma zaznamenává stále větší počet varování a doporučení je třeba realizovat lépe. Ačkoli je situace alarmující, v několika členských státech byla vyvinuta řada osvědčených postupů. Patří mezi ně přeshraniční iniciativy, např. Policejní kodex svobody tisku, který vyvinuly organizace pro svobodu sdělovacích prostředků s cílem podpořit dialog mezi policejními složkami a mediálními aktéry. Komise je odhodlána usnadňovat výměnu a šíření osvědčených postupů s cílem podpořit bezpečnější prostor pro novináře v celé EU. Komise uspořádá strukturovaný dialog za účasti členských států a jejich regulačních orgánů pro sdělovací prostředky, zástupců novinářů, samoregulačních orgánů (média/tiskové rady) a občanské společnosti a využije odborných znalostí Rady Evropy, OBSE a UNESCO. Tento dialog bude probíhat v rámci Evropského fóra zpravodajských médií, které Komise zřídí za účelem posílení spolupráce se zúčastněnými stranami v otázkách souvisejících se sdělovacími prostředky. Zapojení justičních orgánů členských států, státních zastupitelství a donucovacích orgánů má zásadní význam pro účinné řešení hrozeb, jimž novináři čelí, a pro řádné potrestání pachatelů. Komise v roce 2021 navrhne doporučení týkající se bezpečnosti novinářů. Jeho cílem bude dále řešit otázky bezpečnosti, zejména ty zdůrazněné ve Zprávě o právním státu 2020, zajistit, aby členské státy lépe prováděly normy uvedené v doporučení Rady Evropy, a obzvláště upozorňovat na hrozby pro novinářky. Existence stabilního financování má rovněž zásadní význam pro zajištění podpory novinářů. Například pilotní projekt mechanismu rychlé reakce Media Freedom Rapid Response se zaměřuje na rozvoj koordinované rychlé reakce na porušování svobody tisku a sdělovacích prostředků, včetně právní pomoci a praktické podpory (např. azylových domů) pro novináře v nouzi ve členských státech a kandidátských zemích. EU aktivně propaguje a podporuje bezpečnost novinářů ve své vnější činnosti a politikách. Bude i nadále sledovat a posilovat mediální prostředí mimo EU se zaměřením na podporu plurality nezávislých sdělovacích prostředků a bezpečnosti novinářů a využívat veřejnou diplomacii k reakci na hrozby a obstrukce cílené na novináře. Mechanismus EU Protect Defenders každý rok poskytuje finanční a právní podporu a přesídlení stovkám novinářů. Tato činnost bude pokračovat, stejně jako právní podpora novinářů a mediálních domů prostřednictvím tematických a dvoustranných programů, zejména v případech soudní šikany a zneužívání právních předpisů v oblasti kybernetické bezpečnosti. Opatření: ·Doporučení o bezpečnosti novinářů v roce 2021 s ohledem na nové online hrozby, jimž čelí zejména novinářky ·Strukturovaný dialog v rámci Evropského fóra zpravodajských médií s členskými státy, zúčastněnými stranami a mezinárodními organizacemi za účelem přípravy a provádění doporučení ·Udržitelné financování projektů se zaměřením na právní a praktickou pomoc novinářům v EU i jinde, včetně školení novinářů v oblasti bezpečnosti a kybernetické bezpečnosti a diplomatická podpora 3.2Boj proti zneužívání strategických žalob proti účasti veřejnosti Strategické žaloby proti účasti veřejnosti jsou zvláštní formou obtěžování, která je stále více uplatňována proti novinářům a dalším osobám usilujícím o ochranu veřejného zájmu. Jedná se o nepodložené nebo nepřiměřené žaloby, kdy státní orgány, obchodní korporace nebo vlivní jednotlivci zahajují soudní řízení proti slabším protistranám, které je ve věci veřejného zájmu kritizují nebo zveřejňují informace, které jsou iniciátorům řízení nepohodlné. Cílem těchto žalob je cenzurovat, zastrašit a umlčet kritiky tím, že jsou zatěžováni náklady na právní obranu, dokud neupustí od své kritiky nebo opačného názoru. Ačkoliv platí, že podobné kroky jsou často namířeny proti zástupcům občanské společnosti, obzvláště ohroženi jsou z povahy své profese novináři. Nedávná studie ukázala, že strategické žaloby proti účasti veřejnosti jsou stále častější v mnoha členských státech, kde se rozmáhá také nepřátelské jednání vůči novinářům. Ačkoliv většina takto zažalovaných osob bývá zproštěna viny, i tak jsou zmíněné žaloby zdrojem závažných obav, neboť mohou přerušit práci novinářů a ovlivnit jejich důvěryhodnost. Vzhledem k nerovnému postavení účastníků řízení, co se vlivu a zdrojů týče, mají strategické žaloby proti účasti veřejnosti zničující dopad na finanční zdroje svých obětí. Mají odrazující účinek a takto zažalované osoby mohou odrazovat od jejich práce ve veřejném zájmu a takovéto práci zamezit. Strategické žaloby proti účasti veřejnosti jsou často spojeny s ohrožením fyzického bezpečí dané osoby – Daphne Caruanová Galiziová byla k okamžiku svého zavraždění zažalována v 47 podobných řízeních na Maltě i v zahraničí. Strategické žaloby proti účasti veřejnosti vycházejí z vnitrostátního práva, ale mohou být složitější a obhajoba nákladnější, pokud jsou záměrně podávány v jiných jurisdikcích nebo pokud využívají rozdílů v právu vnitrostátním procesním a mezinárodním soukromém. Tyto žaloby mají často přeshraniční charakter. Dostupnost mediálního obsahu online napříč jurisdikcemi může vést ke snahám využívat výhodnějších procesněprávních podmínek v jiných státech (tzv. „forum-shopping“) a k bránění účinnému přístupu ke spravedlnosti a justiční spolupráci. V roce 2021 Komise předloží iniciativu na ochranu novinářů a občanské společnosti namířenou proti strategickým žalobám proti účasti veřejnosti. V rámci přípravy na tento úkol Komise pracuje na studii mapující situaci a vytvoří technickou pracovní skupinu, aby shromáždila zpětnou vazbu ohledně typu právní pomoci či podpory, jež by mohla být nabízena obětem strategických žalob proti účasti veřejnosti. Rovněž bude zřízena nová expertní skupina, která bude sdružovat právníky, novináře, akademické pracovníky, členy občanské společnosti a profesní organizace s cílem podělit se o odborné znalosti a vyměňovat si a šířit osvědčené postupy týkající se právní podpory novinářů a dalších aktérů, kteří čelí strategickým žalobám proti účasti veřejnosti. Specializované justiční vzdělávání by rovněž mělo soudce naučit rozpoznat zneužívání soudních sporů a využít dostupné nástroje k jeho řešení. Relevantní přeshraniční aspekty budou rovněž přezkoumány v kontextu hodnocení nařízení Řím II a Brusel Ia, které bude provedeno do roku 2022. Opatření: ·Počátkem roku 2021 zřídit expertní skupinu pro strategické žaloby proti účasti veřejnosti ·Koncem roku 2021 předložit iniciativu na ochranu novinářů a občanské společnosti proti strategickým žalobám proti účasti veřejnosti 3.3Užší spolupráce za účelem vypracování a zavedení profesních norem Transparentnost a soulad s profesními normami a standardy mají zásadní význam pro důvěru veřejnosti ve sdělovací prostředky. Rostoucí komerční a někdy i politický tlak ohrožuje nezávislost sdělovacích prostředků a schopnost novinářů dodržovat kodexy chování a splňovat nejvyšší standardy kvality.

Komise od roku 2019 spolufinancuje pilotní projekt týkající se rad pro sdělovací prostředky v digitálním věku, jehož cílem je zviditelnit orgány pro samoregulaci sdělovacích prostředků. Jako další krok Komise podpoří užší spolupráci mezi vnitrostátními radami pro sdělovací prostředky, dalšími orgány pro samoregulaci sdělovacích prostředků, nezávislými mediálními regulačními orgány a sítěmi novinářů. Cílem bude jasněji definovat stávající problémy a vypracovat politická doporučení na podporu standardů novinářské práce v EU. Komise bude zároveň i nadále podporovat samoregulační iniciativy prosazující profesní normy, včetně listin redakční nezávislosti, a diskuse o problémech, s nimiž se novináři potýkají. Konkrétní podpora bude poskytována zejména formou grantů v rámci meziodvětvové složky programu Kreativní Evropa pro mediální partnerství založená na spolupráci, což bude zahrnovat rozvoj redakčních norem, odbornou přípravu a sdílení osvědčených postupů. Opatření: ·Podporovat spolupráci na úrovni EU mezi vnitrostátními radami pro sdělovací prostředky, dalšími mediálními samoregulačními orgány, nezávislými mediálními regulačními orgány a sítěmi novinářů a iniciativami podporujícími novinářská partnerství a standardy 3.4Další opatření na podporu plurality sdělovacích prostředků Pro hodnocení plurality mediálních trhů má zásadní význam transparentnost vlastnictví sdělovacích prostředků. Rada Evropy rovněž zdůraznila, že transparentnost je nutná pro to, aby veřejnost mohla hodnotit informace a názory šířené sdělovacími prostředky. V rámci veřejné konzultace tohoto akčního plánu byla vyjádřena všeobecná podpora pro zavedení jasné povinnosti pro všechna média a mediální společnosti zveřejňovat podrobné informace o svých vlastnících. Revidovaná směrnice o audiovizuálních mediálních službách je důležitým krokem k zajištění vysokých standardů transparentnosti v oblasti sdělovacích prostředků v Evropě, přičemž podporuje tvorbu vnitrostátních právních předpisů vyžadujících transparentnost vlastnictví poskytovatelů mediálních služeb. Lhůta pro provedení směrnice členskými státy uplynula dne 19. září 2020 a toto provedení se v současné době posuzuje. Zpráva o právním státu 2020 ukázala, že zatímco některé členské státy zavedly dobře rozvinuté systémy pro zajištění transparentnosti vlastnictví sdělovacích prostředků, jiné státy takové systémy nemají nebo se potýkají s překážkami účinného zveřejňování vlastnictví. Aby byly informace o vlastnictví sdělovacích prostředků srozumitelnější a pro veřejnost dostupnější, bude Komise spolufinancovat nový Monitor vlastnictví sdělovacích prostředků, pilotní projekt vytvoření veřejně dostupné databáze obsahující příslušné informace o médiích, který Komise hodlá případně rozšířit tak, aby zahrnoval všechny členské státy. Na základě výsledků tohoto projektu a revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách by skupina evropských regulačních orgánů pro audiovizuální mediální služby mohla vypracovat další pokyny v této oblasti. Vzhledem k závažnému dopadu pandemie COVID-19 Komise vyzývá členské státy, aby podporovaly sdělovací prostředky způsobem respektujícím a prosazujícím nezávislost, svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků. Odpovědnost za to, že odvětví zpravodajských médií bude i nadále moci nabízet produkty a služby podporující pluralitu informací a zároveň soutěžit na otevřených a efektivních trzích, nesou v prvé řadě členské státy. Existující pravidla státní podpory objasňují podmínky, za nichž může být v jednotlivých členských státech poskytována veřejná podpora. Aby se usnadnilo poskytování podpory ze strany vnitrostátních orgánů, vyzvala Rada Komisi, aby zhodnotila uplatňování pravidel státní podpory v odvětví tisku. Komise momentálně vyhodnocuje potřebu vhodných opatření. Vedle toho se dočasný rámec pro státní podporu z 19. března 2020 uplatňuje také na opatření pro konkrétní odvětví, např. podporu odvětví tisku, hudby a audiovize. Státní finanční podpora prostřednictvím zadávání tzv. sociální reklamy může mít zásadní význam, zejména pro neziskové a komunitní sdělovací prostředky a jiné formy žurnalistiky méně zaměřené na zisk. Bez vhodných záruk na ochranu nezávislosti sdělovacích prostředků však může být reklama zadávaná státem využívána k vytváření nepřímého politického tlaku na sdělovací prostředky. Rizika v této oblasti mohou zmírnit transparentní pravidla a spravedlivá kritéria pro zadávání reklamy. Pomoci může zejména zřízení veřejně přístupných registrů smluv zveřejňujících zadané zakázky a jejich změny (za podpory strategie Komise pro zadávání veřejných zakázek z roku 2017). Komise rovněž provede analýzu stávajících vnitrostátních pravidel pro rozmanitost a koncentraci vlastnictví sdělovacích prostředků, aby zjistila, zda a jak zajišťují pluralitu názorů na trzích digitálních médií, zejména s ohledem na rostoucí úlohu online platforem. Zmapuje možnosti řešení výzev v této oblasti a dále podpoří rozmanitost sdělovacích prostředků jako doplněk k nástrojům hospodářské soutěže, pravidlům svobody usazování a revidované směrnici o audiovizuálních mediálních službách. Tato směrnice umožňuje členským státům přijmout opatření zajišťující náležité upřednostnění audiovizuálních mediálních služeb obecného zájmu, aby bylo možné splnit vytyčené cíle, jako je pluralita sdělovacích prostředků, svoboda slova a kulturní rozmanitost. Komise bude podporovat společný postup v této oblasti, jak je uvedeno v akčním plánu pro sdělovací prostředky a audiovizuální oblast. Opatření: ·Zřídit Monitor vlastnictví sdělovacích prostředků a vypracovat další možné pokyny týkající se transparentnosti vlastnictví sdělovacích prostředků ·Podporovat opatření pro transparentní a spravedlivé zadávání státní reklamy ·Zmapovat možnosti další podpory mediální rozmanitosti a podporovat jednotný celoevropský postup upřednostňování audiovizuálních mediálních služeb obecného zájmu 4BOJ PROTI DEZINFORMACÍM Je důležité rozlišovat mezi různými jevy, které se běžně označují jako „dezinformace“, aby bylo možné navrhnout vhodnou politickou reakci: -zavádějícími informacemi se rozumí falešný nebo zavádějící obsah sdílený bez škodlivého úmyslu, ačkoliv účinky škodlivé být mohou, např. když lidé v dobré víře sdílejí nepravdivé informace s přáteli a rodinou, -dezinformacemi se rozumí falešný nebo zavádějící obsah, který je šířen s úmyslem klamat nebo zajistit hospodářský či politický prospěch a který může způsobit újmu veřejnosti, -informačními vlivovými operacemi se rozumí koordinované úsilí domácích nebo zahraničních aktérů o ovlivňování cílové skupiny pomocí řady klamavých prostředků, včetně potlačování nezávislých informačních zdrojů v kombinaci s dezinformacemi, a -zahraničním vměšováním do informačního prostoru, často prováděným v rámci širší hybridní operace, se může rozumět agresivní dezinformační úsilí o narušení svobodného utváření a vyjadřování politické vůle jednotlivců ze strany zahraničního státního aktéra nebo jeho agentů. Pro každý typ těchto jevů je v závislosti na aktérovi, kanálu a dopadu zapotřebí odlišná politická reakce v souladu se základními právy a demokratickými normami. Například zavádějící informace, kde není úmyslem klamat, způsobit újmu veřejnosti nebo dosáhnout hospodářského zisku, lze primárně řešit proaktivní komunikací, poskytováním spolehlivých informací a zvyšováním povědomí o nutnosti kriticky ověřovat obsah a zdroje. K řešení ostatních jevů, které jsou provázeny škodlivým úmyslem, je zapotřebí silnější reakce a naše možnosti v tomto ohledu je nutné neustále rozvíjet. V tomto duchu a na základě dosaženého pokroku tento akční plán stanoví další opatření pro boj proti dezinformacím, zahraničnímu vměšování a vlivovým operacím. Důležitým prvkem reakce je rovněž omezení stimulů v online prostředí, které umožňují zvyšování dosahu takového obsahu. Informační vlivové operace a zahraniční vměšování vyžadují silnější a dobře koordinovanou reakci s využitím dalších nástrojů a přístupů. V této souvislosti budou útvary Komise a ESVČ spolupracovat s členskými státy, občanskou společností a příslušným odvětvím na vylepšení jednotných definic a metodik s cílem řešit různé kategorie dezinformací a vlivových operací. Evropský parlament zřídil zvláštní výbor pro zahraniční vměšování do všech demokratických procesů v Evropské unii, včetně dezinformací (INGE), který může rovněž přispět k této otázce. EU bude rovněž nadále investovat do výzkumu v této oblasti a posilovat svou strategickou komunikaci a osvětovou činnost.

EU vytyčila svůj postoj k dezinformacím ve společném akčním plánu proti dezinformacím z roku 2018, který vychází rovněž ze zkušeností pracovní skupiny pro strategickou komunikaci East Stratcom Evropské služby pro vnější činnost v reakci na ruskou dezinformační kampaň. Následovaly konkrétní kroky k řešení dezinformační vlny, která se projevila během pandemie COVID-19 i v souvislosti s vývojem bezpečné a účinné očkovací látky. Činnost EU v této oblasti bude i nadále pevně zakotvena v evropských hodnotách a zásadách a bude plně bránit svobodu projevu. Cílem níže uvedených opatření je zabránit manipulativnímu zvyšování dosahu škodlivého obsahu zvýšením transparentnosti, omezením manipulačních technik a ekonomických pobídek k šíření dezinformací, jakož i vytvořením odrazujícího faktoru prostřednictvím uložení nákladů subjektům podílejícím se na vlivových operacích a zahraničním vměšování. Nejsou určeny k zasahování do práva lidí vyjadřovat názory nebo omezování přístupu k zákonnému obsahu nebo možnosti využívat procesní záruky, včetně přístupu k soudní ochraně, ani je tímto způsobem použít nelze. Alfou a omegou je transparentnější a odpovědnější digitální ekosystém umožňující posoudit šíření, dosah a míru koordinace v pozadí dezinformačních kampaní. EU bude podporovat důležitou práci novinářů, organizací občanské společnosti a výzkumných pracovníků zacílenou na udržování zdravého a rozmanitého informačního prostoru, zejména pokud jde o ověřování faktů. 4.1Zlepšení schopnosti EU a členských států bojovat proti dezinformacím V online i offline prostředí mohou být vlivové operace relativně levné a mají jen omezené nevýhody pro ty, kdo jednají se špatným úmyslem, což částečně vysvětluje jejich velké rozšíření. Informace mohou být rovněž použity jako zbraň zahraničními aktéry. Například zahraniční aktéři a některé třetí země (zejména Rusko a Čína ) se zapojili do cílených vlivových operací a dezinformačních kampaní v souvislosti s COVID-19 v EU, v jejím sousedství i v celosvětovém měřítku, snažili se narušit demokratickou diskusi a prohloubit sociální polarizaci a zlepšit vlastní image. Pokud zahraniční aktéři používají manipulativní taktiky k uvedení občanů EU v omyl k vlastnímu prospěchu, vyžaduje tato hrozba pro demokracii komplexní a kolektivní reakci. Zároveň roste i hrozba dezinformací ze strany domácích aktérů. Předpokladem účinné reakce na dezinformace, a to jak v případě, že se objevují izolovaně, tak i v případech, kdy jsou součástí širší vlivové operace nebo zahraničního vměšování, je důkladné pochopení hlavních problémů. Dezinformační činnost, kdy je šířen naprosto lživý obsah, je jen jednou z používaných technik, další zahrnují zkreslování informací, uvádění čtenářů v omyl a manipulativní taktiky, jako je vytváření falešných profilů a falešné reakce za účelem umělého zvyšování dosahu dezinformačních narativů ohledně konkrétních politických otázek a zneužívání stávajících rozporů ve společnosti. Nové formy hrozeb vyžadují ještě užší spolupráci v rámci EU, s příslušnými zúčastněnými stranami z řad občanské společnosti, akademické obce a soukromého sektoru a s mezinárodními partnery. Pouze za předpokladu sdílení stávajících znalostí o hybridních hrozbách napříč různými odvětvími (např. dezinformace, kybernetické operace a vměšování se do voleb) může EU dospět ke komplexnímu pochopení hrozeb, které je nutné k tomu, aby mohla účinně reagovat na dezinformace a vlivové operace. Strategie bezpečnostní unie EU klade zvláštní důraz na systematické začleňování problematiky hybridních hrozeb do tvorby politik s cílem řešit zvýšené riziko hybridních útoků ze strany státních i nestátních aktérů prostřednictvím kombinace kybernetických útoků, poškození kritické infrastruktury, dezinformačních kampaní a radikalizace politického diskurzu. Komise a vysoký představitel posílí struktury pro spolupráci v této oblasti v rámci EU, ale také s mezinárodními partnery. Systém včasného varování bude i nadále stavět na spolupráci s mezinárodními partnery, jako jsou NATO a G7, ale rovněž budou případně prozkoumány možnosti spolupráce s dalšími příslušnými organizacemi, jako je Agentura EU pro kybernetickou bezpečnost (ENISA), Evropské středisko pro sledování digitálních médií (EDMO) a Europol. Kromě systému včasného varování pracuje evropská síť pro volební spolupráci v rámci svého komplexního přístupu ke svobodným a spravedlivým volbám v Evropě rovněž na vývoji účinných reakcí na dezinformace, které budou součástí širší hybridní hrozby, a to podporou spolupráce mezi členskými státy a usnadňováním spolupráce s mezinárodními subjekty, jako je Rada Evropy a Úřad pro demokratické instituce a lidská práva OBSE. Pravidelná spolupráce a účast na společných zasedáních příslušných struktur zabývajících se dezinformacemi umožní co nejlépe využít jejich rozsáhlé znalosti a vyvinout multidisciplinární reakci na dezinformace. Orgány EU zajistí, aby byla posílena jejich vnitřní koordinace v oblasti dezinformací, a to prostřednictvím jasného protokolu pro opatření, který umožní rychle shromáždit znalosti a zdroje v reakci na konkrétní situace, například před volbami do Evropského parlamentu. Tento postup by vycházel z přístupu přijatého v souvislosti s onemocněním COVID-19, kdy byl v reakci na vážné výzvy vytvořen systém posílené koordinace. Členské státy se vyzývají, aby více investovaly do příslušných sítí a zajistily (rovněž na vnitrostátní úrovni) řádnou koordinaci mezi těmi, kdo je zastupují na různých fórech, s cílem zajistit účinnou spolupráci a koherentní a komplexní reakci. EU neustále zlepšuje svou schopnost odhalovat metody ovlivňování informací ze strany zahraničních aktérů a konfrontuje pachatele. Vzhledem k neustále se měnícím formám hrozeb však musí EU systematičtěji využívat celou škálu nástrojů ze svého souboru nástrojů pro boj proti zahraničnímu vměšování a vlivovým operacím a tyto nástroje dále rozvíjet, mimo jiné tím, že budou po pachatelích vymáhány náklady, a to při plném dodržování základních práv a svobod. Možné způsoby, jak toho dosáhnout, sahají od veřejného odhalení často používaných technik (aby byly prakticky nepoužitelné) až po ukládání sankcí za opakované protiprávní jednání. Soubor nástrojů pro reakce je třeba dále rozvíjet. Komise a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přezkoumají koncepční a právní aspekty navrhování vhodných nástrojů a budou usilovat o součinnost s rámcem EU pro společnou diplomatickou reakci EU na nepřátelské činnosti v kyberprostoru („soubor nástrojů pro diplomacii v oblasti kybernetiky“). EU bude i nadále podporovat úsilí o budování odolnosti ve třetích zemích, aby společnosti a demokratické vlády vybavila prostředky, které jim umožní reagovat na vnější dezinformační hrozby a zvyšovat povědomí o evropských hodnotách a projektech podporovaných EU, zejména v partnerských zemích procesu rozšíření a evropského sousedství. To zahrnuje snahy zaměřené na účinnější komunikaci o politikách a hodnotách Unie, posilování mediálního prostředí, včetně podpory větší svobody a plurality sdělovacích prostředků, a zvyšování informovanosti a budování odolnosti vůči dezinformacím a vlivovým operacím. Opatření: ·Vypracovat soubor nástrojů EU pro boj proti zahraničnímu vměšování a vlivovým operacím, včetně nových nástrojů, které umožní vymáhat náklady od pachatelů, jakož i posílit strategickou komunikační činnost a pracovní skupiny ESVČ ·Zavést nový protokol k posílení stávajících struktur spolupráce v boji proti dezinformacím, a to jak v EU, tak na mezinárodní úrovni ·Vyvinout společný rámec a metodiku pro shromažďování systematických důkazů o zahraničním vměšování a strukturální dialog s občanskou společností, subjekty soukromého sektoru a dalšími relevantními partnery za účelem pravidelného přezkumu situace v oblasti hrozeb ·Zvýšit podporu budování kapacit vnitrostátních orgánů, nezávislých sdělovacích prostředků a občanské společnosti ve třetích zemích s cílem odhalovat dezinformace a zahraniční vlivové operace a reagovat na ně 4.2Více povinností a odpovědnosti pro online platformy Informace vyměňované na platformách sociálních médií jsou pro sledování zpráv a politickou diskusi stále důležitější. Online platformy však mohou být znepřátelenými subjekty využívány ke sdílení a zvyšování dosahu nepravdivého a zavádějícího obsahu a byly kritizovány za nedostatečnou transparentnost při používání algoritmů k šíření obsahu online a za to, že se zaměřují na uživatele na základě velkého množství osobních údajů generovaných z online činnosti. Systémy, jako jsou algoritmy pro určování pořadí a doporučující algoritmy, které občanům usnadňují přístup k příslušným informacím, mohou být rovněž zmanipulovány, zejména prostřednictvím koordinovaných a neautentických postupů s cílem usnadnit rozsáhlé šíření dezinformací na online platformách. Pečlivá kontrola ze strany platformy a smysluplná transparentnost vůči uživatelům a výzkumným pracovníkům nám může pomoci těmto hrozbám lépe porozumět a řešit je. Tyto a další problémy související s dezinformacemi byly zjištěny v nedávném hodnocení kodexu zásad boje proti dezinformacím (k němuž se platformy a další zúčastněné strany dobrovolně připojily). Komise se domnívá, že k účinnějšímu boji proti dezinformacím je nezbytný důslednější přístup založený na jasných závazcích a podléhající příslušným mechanismům dohledu. Akt o digitálních službách navrhne horizontální rámec pro regulační dohled, odpovědnost a transparentnost online prostoru v reakci na vznikající rizika. Navrhne pravidla, která zajistí větší odpovědnost za to, jak platformy regulují obsah, pokud jde o reklamu a algoritmické procesy. Větší platformy budou muset posoudit rizika, která jejich systémy představují, nejen pokud jde o nezákonný obsah a produkty, ale také systémová rizika pro ochranu veřejných zájmů a základních práv, veřejného zdraví a bezpečnosti. V této souvislosti bude rovněž zapotřebí, aby větší platformy vyvinuly vhodné nástroje řízení rizik a přijaly opatření na ochranu integrity svých služeb před manipulativními technikami. Akt o digitálních službách poskytne uživatelům smysluplné možnosti napadnout rozhodnutí platforem o odstranění nebo označení obsahu. Tento zákon rovněž zavede spoluregulační pojistky pro opatření, která by byla zahrnuta do revidovaného a rozšířeného kodexu zásad boje proti dezinformacím. Na základě tohoto spoluregulačního přístupu bude Komise udávat směr cílenými opatřeními zaměřenými na řešení otázek souvisejících s dezinformacemi postavenými na třech pilířích: ·souběžně se zahájením společných legislativních jednání o aktu o digitálních službách vydá Komise pokyny, v nichž stanoví, jak by platformy a další příslušné zúčastněné strany měly zintenzivnit svá opatření k řešení nedostatků zjištěných při posuzování kodexu zásad boje proti dezinformacím. Vzhledem k citlivosti těchto otázek bude Komise uplatňovat mnohostranný přístup zahrnující nejen platformy, ale i další zúčastněné strany, jako jsou inzerenti, sdělovací prostředky, občanská společnost, ověřovatelé faktů a akademická obec, ·Komise následně vyzve signatáře a příslušné skupiny zúčastněných stran, a to i ve spolupráci se skupinou ERGA, aby kodex v souladu s pokyny posílily,

·Komise rovněž vytvoří masivnější rámec pro opakované monitorování posíleného kodexu. Tento rámec bude vycházet ze zkušeností získaných při cvičném monitorování dezinformací týkajících se onemocnění COVID-19. Kromě toho je zapotřebí důsledněji prosazovat obecné nařízení o ochraně osobních údajů (GDPR), pokud jde o online platformy a další subjekty, které ovlivňují šíření dezinformací, v souladu s pokyny Evropského sboru pro ochranu osobních údajů ze září 2020. Na základě pokynů vydaných Komisí se posílený kodex zaměří na tyto cíle: -monitorovat dopad dezinformací a účinnost zásad platforem na základě nového metodického rámce, který zahrnuje zásady pro definování klíčových ukazatelů výkonnosti. V této souvislosti musí být k dispozici včasné informace o zásadách platforem a přístup k příslušným údajům, aby bylo mimo jiné možné měřit pokrok v porovnání s klíčovými ukazateli výkonnosti, -podporovat odpovídající zviditelnění spolehlivých informací veřejného zájmu a udržovat pluralitu názorů: vypracováním norem odpovědnosti (spoluvytvořených referenčních hodnot) pro doporučující systémy a systémy hodnocení obsahu a poskytováním přístupu k ukazatelům důvěryhodnosti zdrojů uživatelům, -omezit zpeněžování dezinformací souvisejících se sponzorovaným obsahem: ve spolupráci s inzerenty omezit nepravdivou nebo zavádějící reklamu na online platformách nebo na internetových stránkách třetích stran, jakož i umisťování reklam na internetové stránky, které šíří dezinformace, -posílit ověřování faktů stanovením transparentních norem a postupů pro otevřenou a nediskriminační spolupráci mezi ověřovateli faktů a platformami a podporovat spolupráci, -posílit integritu služeb nabízených online platformami vypracováním vhodných opatření k omezení umělého zvyšování dosahu dezinformačních kampaní, -zajistit účinné zveřejňování údajů pro účely výzkumu dezinformací vytvořením rámce, který bude odpovídat platným regulačním požadavkům a bude založen na zapojení všech příslušných zúčastněných stran (a nezávislý na politickém vlivu). Vytvoření takového rámce může usnadnit Evropské středisko pro sledování digitálních médií (EDMO). Komise konstatuje, že obecné nařízení o ochraně osobních údajů a priori a plošně nezakazuje, aby platformy sdílely osobní údaje s výzkumnými pracovníky. Opatření: ·Vydat pokyny pro posílení kodexu zásad boje proti dezinformacím (jaro 2021) ·Svolat signatáře kodexu a příslušné skupiny zúčastněných stran, aby kodex v souladu s pokyny posílily ·Vytvořit stálý rámec pro monitorování kodexu 4.3Umožnit občanům přijímat informovaná rozhodnutí V boji proti dezinformacím a zavádějícím informacím hraje důležitou roli každý z nás. Mediální gramotnost, včetně kritického myšlení, je účinnou schopností, která občanům všech věkových kategorií pomáhá orientovat se ve zpravodajství, identifikovat různé druhy sdělovacích prostředků a jejich fungování, kriticky pochopit sociální sítě a činit informovaná rozhodnutí. Dovednosti v oblasti mediální gramotnosti pomáhají občanům informace před jejich sdílením ověřit, porozumět tomu, kdo za nimi stojí, proč byly jejich směrem šířeny a zda jsou důvěryhodné. Digitální gramotnost umožňuje lidem zapojovat se do online prostředí rozumně, bezpečně a eticky. Boj proti dezinformacím a nenávistným projevům prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy, jakož i podpora otevřených politických debat mají zásadní význam pro účinné zapojení do společnosti a demokratických procesů a jsou důležitou prioritou akčního plánu digitálního vzdělávání. Více než 40 % mladých lidí se domnívá, že kritické myšlení, sdělovací prostředky a demokracie nejsou ve škole „vyučovány dostatečně“. V této souvislosti je podpora výchovy k občanství klíčová pro zajištění toho, aby mladí lidé byli vybaveni sociálními a občanskými schopnostmi, aby mohli být otevřeni novým názorům, přemýšlet kriticky a plně se zapojit do našich rozmanitých společností. V tomto smyslu je zajištění akademické svobody ve vysokoškolských institucích rovněž ústředním prvkem všech politik vysokoškolského vzdělávání vypracovaných na úrovni EU. Komise zvýší své úsilí o posílení mediální gramotnosti z různých úhlů a bude ve spolupráci s Evropským střediskem pro sledování digitálních médií (EDMO) a expertní skupinou pro mediální gramotnost dále podporovat vnitrostátní kampaně zaměřené na mediální gramotnost. Revidovaná směrnice o audiovizuálních mediálních službách vyžaduje, aby členské státy podporovaly rozvoj dovedností v oblasti mediální gramotnosti. Rovněž ukládá platformám pro sdílení videonahrávek, aby zajistily účinné nástroje v oblasti mediální gramotnosti a zvyšovaly informovanost uživatelů. Ty jsou dále rozvíjeny v rámci akčního plánu pro sdělovací prostředky a audiovizuální oblast, v jehož rámci mají být občané vybaveni dovednostmi nezbytnými k tomu, aby plně pochopili mechanismy, které utvářejí online interakci mezi uživateli, mimo jiné prostřednictvím souboru nástrojů pro mediální gramotnost a pokynů pro členské státy. Komise bude podporovat projekty mediální gramotnosti v rámci nové meziodvětvové složky programu Kreativní Evropa. Projekty mediální gramotnosti budou rovněž podporovány v rámci různých dalších programů, do nichž jsou zapojeni mladí lidé a školy (např. Erasmus+ a Evropský sbor solidarity). V roce 2021 bude prioritním tématem projektu „eTwinning“ (který pomáhá školám, učitelům a studentům v celé EU spolupracovat prostřednictvím nových technologií) „mediální gramotnost a dezinformace“. Středisko EDMO a multidisciplinární komunita, kterou koordinuje, budou poskytovat podporu vnitrostátním kampaním zaměřeným na mediální gramotnost, jejichž cílem je posílit schopnost občanů posuzovat kvalitu a pravdivost informací dostupných online, včetně občanů, kteří vyžadují zvýšenou podporu. Prostřednictvím činnosti svých vnitrostátních center EDMO určí konkrétní problémy, které je třeba řešit. Komise rovněž zvýší své úsilí v příštím ročníku Evropského týdne mediální gramotnosti. Bude také úzce spolupracovat s mezinárodními organizacemi, jako je UNESCO. Kromě toho bude Komise pracovat na přípravě společných pokynů pro učitele a pedagogické pracovníky s cílem podpořit digitální gramotnost a bojovat proti dezinformacím prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy, jak je stanoveno v akčním plánu digitálního vzdělávání. V této souvislosti bude spolupracovat s řadou zúčastněných stran, včetně občanské společnosti, evropských technologických společností a dopravců, provozovatelů vysílání, novinářů, expertní skupiny pro mediální gramotnost, EDMO, vnitrostátních orgánů, rodičů, studentů a mladých lidí. Pokyny půjdou ruku v ruce s novými iniciativami zaměřenými na rozvoj inovativních způsobů boje proti dezinformacím, jako je hackathon EUvsDisinfo. Komise bude podporovat zapojení novinářů do činností v oblasti mediální gramotnosti, zejména prostřednictvím besed na školách, které jim umožní diskutovat se žáky o své práci a o úloze médií. Klíčovým prvkem opatření v boji proti dezinformacím bude podpora občanské společnosti (včetně financování). Komise bude podporovat iniciativy, jejichž cílem je pomoci subjektům občanské společnosti zapojit se do veřejné diskuse. Přispěje rovněž k posílení spolupráce napříč občanskou společností na evropské úrovni. Tento cíl by mohlo podpořit několik programů v novém finančním období, zejména navrhovaný program Práva a hodnoty na období 2021–2027. Opatření: ·Podpora nových inovativních projektů zaměřených na boj proti dezinformacím v rámci různých programů EU, zejména ze strany organizací občanské společnosti a institucí vysokoškolského vzdělávání, se zapojením novinářů ·Zvýšit podporu, financování a diverzifikaci iniciativ, včetně iniciativ prováděných organizacemi občanské společnosti, s cílem podpořit mediální gramotnost a pomoci občanům odhalovat dezinformace v rámci EU i mimo ni 5ZÁVĚR