Tato zpráva se týká období od března 2014 do června 2015.

Jak bylo zmíněno v předchozí zprávě, po čtvrtém oficiálním zasedání mezinárodní pracovní skupiny v Brasilii dospěli účastníci k obecnému závěru, že se přístup používaný během prvního roku činnosti – tj. porovnávání existujících systémů vývozních úvěrů a postupů jednotlivých účastníků mezinárodní pracovní skupiny – vyčerpal. Na pátém oficiálním zasedání mezinárodní pracovní skupiny (ve Washingtonu ve dnech 20.–22. května 2014) proto skupina přešla do nové fáze činnosti, která se vyznačuje „diskusemi založenými na textech“ týkajícími se dvou průmyslových odvětví, na jejichž podrobnější analýze se mezinárodní pracovní skupina dohodla, a to před přechodem ke skutečné diskusi o tom, jak by mohl vypadat budoucí horizontální soubor pravidel týkajících se vývozních úvěrů (tj. soubor, který se vztahuje na transakce vývozních úvěrů obecně). Tato úprava pracovních metod mezinárodní pracovní skupiny měla na celý postup velmi pozitivní a dynamizující efekt, který byl patrný již na zasedání ve Washingtonu. Čínská delegace tento nový přístup od začátku podporovala, ačkoli objasnila, že jí bylo nařízeno ponechat některé důležité záležitosti – otázky týkající se pojištění, úrokových sazeb a transparentnosti – mimo diskusi, dokud se mezinárodní pracovní skupina neposune k horizontální fázi rozhovorů.

Ve sledovaném období pokračovaly současně činnosti v rámci OECD (podrobnosti viz oddíl 4).

Vzhledem k rostoucímu významu nových poskytovatelů vývozních úvěrů ze zemí mimo OECD se snahy o jejich začlenění do nového souboru mezinárodních pravidel pro vývozní úvěry staly samy o sobě důležitou prioritou. Během sledovaného období byla klíčovým fórem pro dialog s poskytovateli vývozních úvěrů ze zemí mimo OECD i nadále mezinárodní pracovní skupina pro vývozní úvěry (dále jen „mezinárodní pracovní skupina“). Ačkoli se činnost mezinárodní pracovní skupiny dosud nachází v poměrně rané fázi, tato skupina se vyvinula ve skutečné druhé fórum, pokud jde o úlohu Komise při zastupování EU v mezinárodních rozhovorech o otázkách týkajících se vývozních úvěrů (podrobnosti viz oddíl 3).

Základní myšlenka, na níž je ujednání OECD založeno, tj. existence neformálního fóra, v jehož rámci se hlavní poskytovatelé vývozních úvěrů nejenže dohodnou na pravidlech zajišťujících rovné podmínky pro příslušné programy, nýbrž zajistí i odpovídající úrovně výměny informací a transparentnosti, pokud jde o jejich transakce vývozních úvěrů, prokázala v průběhu let svůj význam. Objevila se jen malá potřeba vytvoření přísnějších nástrojů (jako je mechanismus WTO pro řešení sporů) k řešení potenciálních sporů v této oblasti mezinárodního obchodu.

Sedmé oficiální zasedání mezinárodní pracovní skupiny pořádala Evropská unie v Bruselu ve dnech 3. až 5. února 2015. Přístup EU při pořádání tohoto zasedání spočíval nejen v pokračování „diskusí založených na textech“, které se týkaly odvětví stavby lodí a zdravotnického vybavení, nýbrž i v přizvání odborníků z OECD, kteří uvedli technické prezentace o způsobu stanovení pojistných sazeb a úrokových sazeb a podávání oznámení o jednotlivých transakcích vývozních úvěrů podle ujednání OECD, a to ve snaze umožnit, aby se skupina zabývala i těmi tématy, o nichž některé delegace nemohou prozatím jednat oficiálně. Odborníci z WTO a OECD mimoto uvedli i prezentace o právním vztahu mezi ujednáním OECD a Dohodou WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Tento přístup (který ostatní delegace obecně ocenily) rovněž umožnil pragmaticky využít dlouhodobé zkušenosti, které v oblasti vývozních úvěrů získala zejména OECD. EU uspořádala také zvláštní technickou schůzku věnovanou možné oblasti působnosti budoucích odvětvových pravidel týkajících se vývozních úvěrů pro stavbu lodí.

Na osmém oficiálním zasedání mezinárodní pracovní skupiny, které uspořádala Brazílie v hlavním městě Brasilia od 19. do 21. května 2015, bylo dosaženo významného průlomu: účastníci mezinárodní pracovní skupiny se dohodli na tom, že rozhovory o jednotlivých odvětvích dosáhly dostatečného pokroku, aby bylo odůvodněné zahájení řádných diskusí o obecném, horizontálním systému pravidel, který se bude vztahovat na transakce vývozních úvěrů obecně. Toto důležité rozhodnutí znamená přechod do nové fáze činnosti mezinárodní pracovní skupiny a zohledňuje dlouhodobou žádost USA a EU. Je zjevným a vítaným ukazatelem toho, že činnost skupiny dosahuje hmatatelného pokroku. Nová fáze ve fungování mezinárodní pracovní skupiny současně vyvolá i nové výzvy. Diskuse v rámci skupiny budou ještě techničtější a složitější, jelikož na pořad jednání budou nyní plně zařazena náročná témata, jako je stanovení pojistných sazeb a úrokové sazby. Mimoto bude nutné zvýšit efektivnost institucionální struktury skupiny, významným kladem by bylo zejména jmenování stálého předsedy.

Deváté zasedání mezinárodní pracovní skupiny budou pořádat Spojené státy americké v říjnu 2015 a zasedání bude věnováno vlastnímu uskutečnění přechodu do nové fáze horizontálních rozhovorů. EU tento závazek Spojených států amerických plně podpoří.

Ačkoli byl začátek činnosti mezinárodní pracovní skupiny obtížný, činnost se stabilizovala a ubírá se správným směrem. V příští fázi bude zjevně zapotřebí dalšího úsilí, v současnosti se však zdá, že je zcela opodstatněné i nadále investovat do mezinárodní pracovní skupiny jakožto hlavního fóra pro kontaktování nejdůležitějších poskytovatelů vývozních úvěrů ze zemí mimo OECD.

4. Vývoj v OECD během sledovaného období:

Zdaleka nejsložitější a nejkontroverznější diskuse v rámci výborů OECD pro vývozní úvěry během sledovaného období se týkaly tématu vývozních úvěrů a fosilních paliv, zejména co se týká financování uhelných elektráren. Rada OECD uvádí v „prohlášení ministrů ke změně klimatu z roku 2014“ (6.–7. května 2014) mezi způsoby uskutečňování další práce rovněž pokračující diskuse o tom, „jak mohou vývozní úvěry přispět k našemu společnému cíli, kterým je řešení změny klimatu“. V posledním roce probíhaly v OECD intenzivní diskuse na toto téma, které bylo v „rámci předsednictví pro vývozní úvěry a změnu klimatu“ prohlášeno za prioritu zasedání týkajících se vývozních úvěrů v letech 2014 a 2015. Jelikož by se Evropská unie měla snažit zajistit, aby její politika týkající se vývozních úvěrů přispívala rovněž k dosažení jejích cílů politiky v oblasti změny klimatu, Evropská komise příslušné úsilí OECD plně podporuje. OECD vydala v dubnu 2015 „revidovaný návrh předsednictví“, který bude hrát zásadní úlohu v pokračujících diskusích na úrovni OECD. Komise v současnosti připravuje návrh pro Radu za účelem stanovení postoje EU k návrhu předsedy. Bylo by nanejvýš žádoucí, aby mohla OECD dospět k pozitivnímu závěru ohledně těchto diskusí dostatečně včas před 21. zasedáním konference smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (v Paříži ve dnech 30. listopadu až 12. prosince 2015).

Co se týká jiného tématu souvisejícího se změnou klimatu, účastníci OECD dospěli v červnu 2015 na pracovní úrovni k předběžné shodě ohledně pravidel pro vývozní úvěry a inteligentní sítě. Na straně EU podléhá tato dohoda výhradě přijetí rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Radou.

Pokud jde o ostatní činnosti v rámci OECD, připomíná se, že se v listopadu 2013 účastníci ujednání OECD dohodli na „odvětvové dohodě o vývozních úvěrech pro železniční infrastrukturu“. Zatímco pro EU to představovalo důležitý cíl, získání souhlasu s touto dohodou ze strany účastníků, kteří mají v dané oblasti jen malý obchodní zájem, si vyžádalo řadu významných ústupků. Kvůli příznivému vývoji jednání v roce 2014 byla možná revize znění této odvětvové dohody účastníky OECD a schválení významného zmírnění některých omezujících ustanovení.

Ve sledovaném období pokračovalo provádění odvětvové dohody OECD o vývozních úvěrech pro civilní letadla z roku 2011. Jako známku úspěchu této odvětvové dohody lze vykládat skutečnost, že po čtyřech letech provádění nebyly zjištěny žádné významné argumenty pro zásadní revizi (která by byla formálně možná v roce 2015) a účastníci OECD se dohodli na odložení této záležitosti na rok 2019.

Během sledovaného období se uskutečnila rovněž další technická práce v souvislosti s přezkumem ustanovení ujednání OECD týkajících se úrokových sazeb a systémem pojištění v případě zemí OECD s vysokými příjmy, dosud však nevedla ke konečnému výsledku.