[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 17.10.2007 KOM(2007) 605 v konečném znění 2007/0224 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o ochraně citlivých mořských ekosystémů na volném moři před nepříznivým dopadem užívání lovných zařízení pro rybolov při dně (předložená Komisí) {SEK(2007) 1315}{SEK(2007) 1317} DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU - Odůvodnění a cíle návrhu Navrhované nařízení Rady provádí doporučení vydané Valným shromážděním Organizace Spojených národů (Rezoluce 61/105 ze dne 8. prosince 2006) o opatřeních na odstranění destruktivních metod rybolovu ohrožujících citlivé mořské ekosystémy na volném moři. Návrh se vztahuje na plavidla EU provádějící rybolovné činnosti na volném moři v oblastech, které nepodléhají regulaci ze strany regionálních organizací pro řízení rybolovu, a proto vyžadují jednostrannou regulaci ze strany státu vlajky. - Obecné souvislosti Některé mořské ekosystémy, jako například podmořské hory, hlubinné korály a hydrotermální průduchy jsou ohroženy metodami rybolovu, které mohou narušovat fyzickou celistvost daného stanoviště. Bylo prokázáno, že lovná zařízení pro rybolov při dně, jsou-li umístěna v oblastech, kde se vyskytují tyto ekosystémy, ničí hlubinné korály a mořské houby a s nimi celý ekosystém, který tyto korály a mořské houby hostí a podporují. Tato stanoviště nebyla ještě zcela prozkoumána a popsána. Existuje však množství vědeckých důkazů naznačujících jejich vysokou hodnotu jako ohnisek biologické rozmanitosti. Valné shromáždění OSN projednává problémy, které působí destruktivní metody rybolovu na volném moři, od roku 2004. Uvedený problém se tudíž stal citlivou otázkou mezinárodní správy rybolovu. Zvláštní obavy v tomto smyslu vyvolávají oblasti na volném moři, pro něž nebyla zřízena regionální organizace pro řízení rybolovu regulující rybolov a jeho dopady na životní prostředí. EU se této debaty velmi aktivně účastní a byla nápomocna při vymezení souboru doporučení, u nichž Valné shromáždění nakonec dosáhlo shody. Debata OSN se zaměřila na návrh předložený některými členy OSN uvalit všeobecné moratorium na rybolov pomocí vlečných sítí při dně na volném moři, zatímco jiné země zpočátku zaujaly zdráhavý postoj k jakémukoli kolektivnímu opatření stanovenému na globální úrovni. Evropské unii se podařilo prosadit alternativní návrh založený na přísné regulaci rybolovných činností při dně, který by měl definovat opatření pro zachování a řízení přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a měl by také stanovit pravidla, která musejí uplatňovat státy vlajky, pokud jde o jejich plavidla provádějící rybolovné činnosti v oblastech na volném moři, které nejsou regulovány regionálními organizacemi pro řízení rybolovu. Tento přístup vychází z požadavku posouzení dopadu na životní prostředí jako podmínky pro povolení rybolovných činností, doplněného bezpečnostními pravidly, zvýšeným úsilím při identifikaci a popisu citlivých mořských ekosystémů na základě vědeckého výzkumu a průzkumů a průběžného přijímání opatření pro jednotlivé oblasti a uzavírání některých oblastí za účelem ochrany těchto ekosystémů. EU má početná vlečná zařízení pro lov při dně v oblastech, kde neexistuje žádná regionální organizace pro řízení rybolovu regulující rybolov při dně, zejména v jihozápadním Atlantiku. EU musí reagovat na výzvy Valného shromáždění OSN přijetím nařízení k rizika, že by rybolovné činnosti mohly zničit citlivé mořské ekosystémy vyskytující se v těchto oblastech. Rezoluce 61/105 vyzvala státy, aby přijaly opatření podobná těm, která jsou uvedena v tomto návrhu, do prosince 2008. Valné shromáždění přezkoumá reakci na své výzvy v roce 2009 a s ohledem na ně pak zformuluje další doporučení. - Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Společenství přijalo opatření na ochranu hlubokomořských ekosystémů ve vodách EU a předložilo za tímto účelem návrhy k projednání v příslušných regionálních organizacích pro řízení rybolovu - Komisi pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) a Organizaci pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO), Organizaci pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO), Komisi pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), Generální komisi pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) - a provedlo takto přijatá opatření do práva Společenství. Tento návrh doplňuje rozsah opatření EU řešením činností probíhajících mimo vody EU a v oblastech nespadajících pod odpovědnost některé regionální organizace pro řízení rybolovu. - Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tento návrh propojuje politiku životního prostředí a společnou rybářskou politiku EU stanovením pravidel, jimiž lze nepříznivým účinkům některých metod rybolovu na mořské prostředí zabránit a tyto účinky vyloučit. 2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů - Konzultace zúčastněných stran Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Zúčastněné strany a zástupci občanské společnosti předkládali své názory po celou dobu dvouletého procesu, kdy byla uvedená otázka projednávána v rámci Organizace spojených národů. Komise zejména zveřejnila svoji zprávu generálnímu tajemníkovi OSN předloženou v dubnu 2006 a pracovní dokument útvarů Komise uvádějící v hlavních rysech zamýšlený postoj EU při konzultacích Valného shromáždění v září 2006. Zúčastněné strany poskytly Komisi názory na oba dokumenty, které byly před předložením a zveřejněním také schváleny členskými státy. Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Komise obdržela v podstatě dva soubory protichůdných názorů: na jedné straně ekologické nevládní organizace naléhavě požadovaly od EU, aby podpořila všeobecné moratorium na rybolov při dně pomocí vlečných sítí na volném moři jako jediný prostředek pro účinné zajištění zachování citlivých hlubokomořských ekosystémů. Na druhé straně zástupci odvětví rybářství vyjádřili nesouhlas se všeobecným zákazem. Komise navrhla vyjednávací postoj snažící se o vyvážené řešení, který by též usiloval o dosažení shody názorů na mezinárodní úrovni. Komise sdílela názory ekologických nevládních organizací týkající se závažnosti uvedené hrozby a potřeby rozhodného opatření, ale souhlasila s odvětvím rybolovu, že přísná regulace může být účinnější než zákaz rybolovu na volném moři zejména v případě, kdy by o tomto zákazu nebylo dosaženo shody v Organizaci spojených národů. V tomto případě by neexistovaly záruky rovných podmínek pro všechna plavidla na volném moři, protože některé státy vlajky by moratorium dodržovaly a jiné nikoli. Namísto toho, soubor opatření schválený Valným shromážděním na konsensuálním základě poskytuje jasné vodítko všem státům a regionálním organizacím pro řízení rybolovu, jak regulovat rybolovné činnosti při dně zavedením posouzení možných dopadů na životní prostředí na základě preventivního přístupu s tím, že výsledky tohoto posouzení budou rozhodující pro povolení nebo nepovolení těchto činností. Tato doporučení vytvářejí základnu pro rozhodování nejen na volném moři, ale též v oblastech spadajících do odpovědnosti regionálních organizací pro řízení rybolovu a dokonce i v oblastech v rámci vnitrostátní jurisdikce, a proto by měla mít široký dopad ve prospěch životního prostředí ve všech oblastech. - Sběr a využití výsledků odborných konzultací Dotčená vědecká / odborná odvětví Mořská ekologie, údaje o rybolovu. Použitá metodologie Použití vědeckých publikací o hlubokomořských ekosystémech – zejména o hlubinných korálech - a vliv rybolovu a ostatních lidských činností na ně. Průběžná práce Mezinárodní rady pro výzkum moře na daném předmětu. Interní studie týkající se činností loďstev v oblastech na volném moři neregulovaných některou regionální organizací pro řízení rybolovu. Výzkumné projekty v rámci šestého rámcového programu (zejména projekt HERMES, včetně technických schůzek ad-hoc s odborníky zapojenými do tohoto projektu). Hlavní konzultované organizace / odborníci Publikace ICES, HERMES, UNEP Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Byla zmíněna existence možných závažných rizik s nezvratnými důsledky. O existenci těchto rizik panuje široká shoda. Ochrana citlivých mořských ekosystémů, jako jsou útesy, hlubinné korály, podmořské hory, hydrotermální průduchy a mořské houby, před dopady činností lovných zařízení pro rybolov při dně vyžaduje omezení nebo vyloučení používání těchto zařízení v oblastech, kde se tyto ekosystémy nacházejí. Dopad se liší v závislosti na typu použitého zařízení, avšak tyto systémy jsou mimořádně citlivé, a měly by proto být chráněny uzavíráním oblastí. Byl však též doporučen další výzkum pro podrobné zdokumentování dopadu rybolovných činností, ačkoli preventivní opatření je třeba přijmout bezodkladně. Prostředky zveřejnění odborných stanovisek Pracovní dokument útvarů Komise zveřejněný Komisí v září 2006 uvedl závěry analýzy Komise provedené na základě přijatých stanovisek a názorů. - Posouzení dopadů Varianta 1: žádné zvláštní opatření pro provedení rezoluce 61/105 do práva Společenství, neboť jde o nezávazný akt. Tato varianta však neznamená, že by EU těmto doporučením nevěnovala pozornost. Tato doporučení by umožnila definovat postoj EU v rámci mezinárodní spolupráce v oblasti rybářství. Co se týká plavidel EU působících v oblastech, kde neexistují regionální organizace pro řízení rybolovu, bylo by řešení uvedeného problému ponecháno na odpovědnosti jednotlivých členských států. Tato varianta byla posouzena jako varianta mající negativní dopad na mezinárodní důvěryhodnost EU a její schopnost hrát vedoucí úlohu při zdokonalování správy mezinárodního rybolovu. Znamená též vzdání se odpovědností, které má EU v rámci společné rybářské politiky. Varianta 2: jít nad rámec uvedených doporučení Valného shromáždění a provést zákaz platný jednostranně pro plavidla EU. Tato varianta byla posouzena jako varianta mající významný negativní ekonomický a sociální dopad na loďstvo EU. Dalším závěrem posouzení bylo, že by tato varianta prokázala intenzivní zapojení EU do ochrany citlivých mořských ekosystémů. Účinnost těchto snah by však nebyla zajištěna, pokud by ostatní státy vlajky nadále povolovaly rybolov, a tudíž by bylo obtížné odůvodnit omezení uložená loďstvu EU. Varianta 3: jasné vymezení politiky a přísná regulace provádějící doporučení Valného shromáždění. Tato varianta vyžaduje přijetí zvláštního opatření na provedení uvedené rezoluce na základě přijetí a) politického dokumentu zavazujícího Komisi a EU k jednoznačné strategii na mezinárodních fórech, uvádějícího cíle a zamýšlená opatření a b) nařízení o provedení opatření doporučených Valným shromážděním ohledně plavidel EU působících v oblastech, kde neexistují regionální organizace pro řízení rybolovu, zejména tohoto návrhu. Tato varianta byla posouzena jako varianta, která zviditelní závazek EU směřující k dosažení uvedeného cíle a posílí důvěryhodnost EU a její schopnost hrát vedoucí úlohu na mezinárodní scéně. Bude mít dopad na vnitrostátní orgány odpovědné za provedení těchto pravidel, zejména za provedení předběžného posouzení, ale také umožní nadále pokračovat v rybolovných činnostech za předpokladu, že jsou šetrné k životnímu prostředí. Uvedený systém je tak zaměřen na zajištění ochrany citlivých mořských ekosystémů. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU - Shrnutí navrhovaných opatření Návrh podmiňuje rybolovné činnosti pomocí lovných zařízení pro rybolov při dně, které jsou prováděny v oblastech neregulovaných regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, požadavkem povolení k rybolovu v souladu s nařízením (ES) č. 1627/94. Vydání tohoto povolení podléhá podmínce, že členský stát, který je vydává, provede posouzení možných dopadů uvedených činností na citlivé mořské ekosystémy a stanoví, že neexistují žádná rizika významného nepříznivého dopadu. Toto posouzení je založeno na plánech rybolovu předložených provozovateli plavidel a přezkoumání uvedených plánů vydávajícím orgánem z hlediska dostupných vědeckých informací a poznatků o výskytu (nebo jeho pravděpodobnosti) příslušných ekosystémů v plánované oblasti rybolovné činnosti, pro ověření, zda zamýšlené činnosti nezasáhnou citlivé oblasti. Platnost povolení poté podléhá podmínce, že rybolovné činnosti budou probíhat podle plánů rybolovu, budou zajištěny kontrolní prostředky pro sledování dodržování plánů (včetně přísného satelitního sledování plavidel a pozorovatelů na palubě plavidel) a stanoveny právní důsledky nedodržení předpisů (včetně případů spadajících do „závažných porušení předpisů“ v rámci režimu společné rybářské politiky). Návrh dále stanoví povinnost pro plavidla stáhnout se z míst, kde narazí na citlivé ekosystémy a stanoví preventivní limit pro hloubku, v níž mohou být lovná zařízení pro rybolov při dně umístěna (maximálně 1 000 m), pro zajištění chráněné oblasti v určité hloubce ve všech lovištích. Návrh dále stanoví povinnost členských států předkládat zprávy a ustanovení o přezkumu dva roky po vstupu v platnost. - Právní základ Článek 37 Smlouvy o založení Evropského společenství - Zásada subsidiarity Tento návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. - Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: Návrh se opírá o zavedený režim obsažený zejména v nařízení (ES) č. 1627/94, podle něhož jsou členské státy odpovědné za vydávání zvláštních povolení k rybolovu, přičemž zajišťuje jednotné a transparentní používání uvedeného systému v celém Společenství. Nevytváří nový režim vydávání povolení, ale opírá se o povolení jako nástroj pro dodržování požadavků správného provádění rybolovných činností, aby bylo zabráněno ničení citlivých mořských ekosystémů. V současné době není od členských států vyžadováno v rámci SRP, aby používaly předběžné posouzení dopadů na životní prostředí jako podmínky pro povolení individuálních rybolovných činností. Provádění tohoto systému tak, jak jej požaduje Valné shromáždění, bude tudíž znamenat zvýšení pracovní zátěže pro tyto orgány, i když je uvedený typ rybolovu relativně omezen. Návrh však stanoví kritéria pro toto posouzení, zejména využívání vědeckých poznatků, které mají členské státy k dispozici, a nebude běžně vyžadovat zásadní změnu současného systému vydávání povolení. Bude vyžadovat pouze jeho lépe zdokumentovaný postup. To jsou minimální požadavky, které musí uvedený systém provádět, aby účinně reagoval na přístup schválený Valným shromážděním. - Volba nástrojů Navrhované nástroje: nařízení. Jiné nástroje by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/z těchto důvodů. Společná rybářská politika je oblastí výlučné pravomoci Společenství. Pravidla přijatá na úrovni Společenství by měla být jednotná a závazná, aby v různých členských státech neexistovaly různé normy. Je proto odůvodněné, aby byla uvedená opatření obsažena v návrhu nařízení. 4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY NÁVRH NEMÁ žÁDNÉ DůSLEDKY PRO ROZPOčET SPOLEčENSTVÍ. 5. DALšÍ INFORMACE - Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Uvedený návrh obsahuje ustanovení o přezkumu. 2007/0224 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o ochraně citlivých mořských ekosystémů na volném moři před nepříznivým dopadem užívání lovných zařízení pro rybolov při dně RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2], vzhledem k těmto důvodům: (1) Společenství je smluvní stranou Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu a Dohody OSN o provedení ustanovení Úmluvy OSN o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací. Tyto mezinárodní nástroje stanoví, že státy mají povinnost spolupracovat na zachování živých zdrojů na volném moři, a to buď přímo nebo prostřednictvím svých subregionálních nebo regionálních organizací nebo ujednání pro řízení rybolovu. (2) Neexistence regionální organizace nebo ujednání pro řízení rybolovu nezprošťuje státy jejich povinnosti v rámci mořského práva přijmout vůči svým státním příslušníkům taková opatření, která mohou být potřebná pro zachování živých zdrojů na volném moři, včetně ochrany citlivých mořských ekosystémů před škodlivými účinky rybolovné činnosti. (3) Článek 2 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[3] stanoví, že společná rybářská politika má uplatňovat preventivní přístup a přijmout opatření, aby se v co možná nejvyšší míře snížil dopad rybolovu na mořské ekosystémy. Článek 7 téhož nařízení stanoví, že pokud existují důkazy o vážném ohrožení zachování živých vodních zdrojů nebo mořského ekosystému v důsledku rybolovu, které vyžaduje okamžitý zásah, může Komise na opodstatněnou žádost členského státu nebo z vlastního podnětu rozhodnout o nouzových opatřeních. (4) Společenství se aktivně zapojuje do ochrany mořských ekosystémů, jako jsou útesy, podmořské hory, hlubinné korály, hydrotermální průduchy a mořské dno s výskytem mořských hub. Existuje množství vědeckých informací dokládajících, že celistvost těchto ekosystémů je ohrožena rybolovnou činností využívající lovná zařízení pro rybolov při dně. Společenství již přijalo opatření v rámci Společenství na uzavření oblastí, kde se tyto ekosystémy vyskytují, pro rybolov při dně. Bylo též nápomocno při přijímání podobných opatření na volném moři v oblastech spadajících do pravomoci všech stávajících regionálních organizací pro řízení rybolovu zmocněných regulovat rybolov při dně. Kromě toho aktivně přispělo ke vzniku nových organizací nebo ujednání s cílem dosáhnout globálního pokrytí světových oceánů příslušnými regionálními režimy rybolovu pro zachování a řízení živých mořských zdrojů. Existují však určité oblasti na volném moři, kde je zřízení takového orgánu značně obtížné. (5) V rezoluci 61/105 Valného shromáždění Organizace spojených národů přijaté dne 8. prosince 2006[4] se mezinárodní společenství shodlo na naléhavé potřebě přijmout opatření na ochranu citlivých mořských ekosystémů před ničivými důsledky rybolovných činností při dně prostřednictvím přísné regulace těchto činností regionálními organizacemi nebo ujednáními pro řízení rybolovu nebo státy v případě plavidel plujících pod jejich vlajkou a provádějících rybolovné činnosti v oblastech, kde neexistují tyto organizace nebo ujednání. Valné shromáždění poskytlo pokyny ohledně typu opatření, která by měla být za tímto účelem přijata. (6) Společenství má početné loďstvo provádějící rybolovné činnosti při dně v oblastech, které nejsou regulovány žádnou regionální organizací nebo ujednáním pro řízení rybolovu a u nichž v blízké budoucnosti nelze zřízení takovéto organizace nebo zavedení příslušného ujednání očekávat. Aniž jsou dotčeny průběžné snahy o pokrytí těchto zbývajících nepokrytých prostorů v systému správy mezinárodního rybolovu, musí Společenství plnit své závazky v rámci mořského práva týkající se zachování živých mořských zdrojů v těchto oblastech a musí proto přijmout vhodná opatření týkající se těchto loďstev. Společenství přitom musí postupovat v souladu s pokyny, které uvedlo Valné shromáždění v rezoluci 61/105. (7) Klíčovým prvkem doporučení Valného shromáždění jsou opatření „… na posouzení na základě nejlepších dostupných vědeckých poznatků, zda by jednotlivé rybolovné činnosti při dně měly významný nepříznivý dopad na citlivé mořské ekosystémy a v případě, že by tyto činnosti významný nepříznivý dopad měly, na zajištění toho, aby byly řízeny tak, aby bylo tomuto dopadu zabráněno, nebo aby nebylo povoleno jejich provádění“[5]. (8) Provedení tohoto doporučení vyžaduje, aby dotyčná rybářská plavidla byla oprávněna lovit ryby na základě zvláštního povolení k rybolovu vydaného v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající zvláštních povolení k rybolovu[6] a nařízením Komise (ES) č. 2943/95 ze dne 20. prosince 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1627/94[7]. Kromě toho musí vydávání a platnost těchto povolení podléhat zvláštním podmínkám zajišťujícím, že byl řádně posouzen dopad povolených rybolovných činností a že je provádění těchto činností v souladu s tímto posouzením. (9) Provedení doporučení Valného shromáždění vyžaduje též příslušná opatření na zajištění souladu s podmínkami, za nichž se uvedená povolení vydávají. Tato opatření zahrnují přítomnost pozorovatele na palubě a zvláštní ustanovení týkající se provozu systémů satelitního sledování plavidel pro řešení případů technického selhání nebo nefunkčnosti systému, které nejsou uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel[8]. (10) Práce na zjišťování výskytu citlivých mořských ekosystémů v oblastech neregulovaných regionálními organizacemi pro řízení rybolovu stále probíhá a vědecké poznatky jsou v tomto ohledu stále relativně omezené. Stanovení maximální hloubky pro umístění lovného zařízení pro rybolov při dně poskytuje preventivní hranici ochrany pro hlubinné korály a mořské houby v rámci vodního sloupce. Hloubka 1000 m představuje přiměřenou volbu zajišťující vhodný stupeň ochrany, která je slučitelná s odlovem druhů žijících při dně obvykle v mělčích vodách, jako je štikozubec obecný a oliheň. Toto omezení hloubky je také slučitelné s progresivním vývojem opatření týkajících se příslušných oblastí na úplnou ochranu míst, kde je známo, že se citlivé ekosystémy vyskytují, nebo je pravděpodobné, že se tam budou vyskytovat. (11) Porušení zvláštních podmínek, například podmínek týkajících se omezení hloubky, provozu systémů sledování plavidel a přemístění činnosti v případě, že plavidlo neočekávaně narazí na citlivý mořský ekosystém, může mít za následek nenapravitelnou škodu na těchto ekosystémech a zaslouží si proto, aby bylo začleněno do seznamu vážných porušení obsaženém v nařízení Rady (ES) č. 1447/1999 ze dne 24. června 1999 obsahující výčet typů chování, které vážně porušuje pravidla společné rybářské politiky[9]. (12) Společenství stanovilo zvláštní režim řízení týkající se rybolovu hlubinných populací prostřednictvím nařízení (ES) č. 2347/2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky[10]. Je vhodné zajistit, aby se požadavky uvedené v nařízení (ES) č. 2347/2002 vztahovaly také na rybářská plavidla Společenství zaměřená na rybolov hlubinných populací v oblastech, kde neplatí žádná mezinárodní opatření nebo ujednání pro řízení rybolovu. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Oblast působnosti 1. Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla provozující na volném moři rybolovnou činnost pomocí lovných zařízení pro rybolov při dně. 2. Toto nařízení se nevztahuje na rybářská plavidla Společenství, provádějící rybolovné činnosti v oblastech: 1. které spadají pod odpovědnost regionálních organizací pro řízení rybolovu nebo ujednání týkající se regulace těchto rybolovných činností; 2. v nichž probíhá proces zřizování regionální organizace pro řízení rybolovu, pokud se účastníci tohoto procesu dohodli na prozatímních opatřeních na ochranu citlivých mořských ekosystémů před ničivým dopadem používání lovných zařízení pro rybolov při dně. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se: (a) „mořským ekosystémem“ rozumí dynamický komplex společenství rostlin, živočichů a mikroorganismů a jejich neživého prostředí, tvořící dohromady funkční jednotku; (b) „citlivým mořským ekosystémem“ rozumí všechny mořské ekosystémy, jejichž specifická struktura a funkce bude podle nejlepších dostupných vědeckých poznatků a z hlediska zásady prevence pravděpodobně ohrožena účinkem vyvolaným fyzickým kontaktem s lovným zařízením pro rybolov při dně při provádění rybolovných činností; patří sem mimo jiné útesy, podmořské hory, hydrotermální průduchy, hlubinné korály nebo mořské houby vyskytující se na mořském dně; (c) „lovnými zařízeními pro lov při dně“ rozumí vlečné sítě pro lov při dně, drapáky, tenatové sítě na chytání ryb za žábry, dlouhé lovné šňůry pro lov při dně, nádoby pro rybolov a vězenci. Článek 3 Zvláštní povolení k rybolovu 1. Pro provádění rybolovných činností uvedených v čl. 1 odst. 1 musejí mít rybářská plavidla Společenství zvláštní povolení k rybolovu. 2. Zvláštní povolení k rybolovu se vydává v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1627/94[11] a podléhá podmínkám stanoveným v tomto nařízení. Článek 4 Podmínky vydání 1. Žádosti o zvláštní povolení k rybolovu uvedené v čl. 3 odst. 1 musí být doplněny podrobným plánem rybolovných činností uvádějícím zejména: 3. zamýšlenou lokalitu pro provádění uvedených činností, 4. cílové druhy, 5. hloubku, v níž bude lovné zařízení umístěno, a 6. hloubkový profil mořského dna v místě zamýšleného rybolovu 2. Příslušné orgány vydají zvláštní povolení k rybolovu poté, co posoudí potenciální dopad zamýšlených rybolovných činností daného plavidla a dojdou k závěru, že tyto činnosti nebudou mít pravděpodobně významný nepříznivý dopad na citlivé mořské ekosystémy. 3. Pro účely provedení posouzení uvedeného v odstavci 2 využijí příslušné orgány nejlepší dostupné vědecké poznatky týkající se výskytu citlivých mořských ekosystémů v oblastech, kde dotyčná rybářská plavidla hodlají provádět rybolovné činností. Tyto vědecké informace budou pokud možno zahrnovat vědecké údaje, na jejichž základě lze odhadnout pravděpodobnost výskytu těchto ekosystémů. 4. Při provádění posouzení použijí příslušné orgány preventivní kritéria uvedená v odstavci 2. V případě pochyb, zda je nepříznivý dopad významný či nikoli, budou považovat pravděpodobný dopad vyplývající z vědeckých poznatků za významný. 5. Pokud by z posouzení vyplynul závěr, že by činnosti prováděné v souladu s předloženým plánem rybolovu mohly mít významný nepříznivý dopad na citlivé mořské ekosystémy, uvedou příslušné orgány podrobně posouzená rizika a umožní žadatelům pozměnit plán rybolovu a těmto rizikům se vyhnout. Pokud nebude plán pozměněn, upustí příslušné orgány od vydání požadovaného zvláštního povolení k rybolovu. Článek 5 Podmínky platnosti 1. Zvláštní povolení k rybolovu uvedené v čl. 3 odst. 1 zůstane v platnosti po celou dobu provádění plánu rybolovu předloženého podle čl. 4 odst. 1 za předpokladu, že rybolovné činnosti budou po celou tuto dobu odpovídat tomuto plánu. 2. V případě, že si okolnosti mimo kontrolu osoby odpovědné za činnosti plavidla vyžádají změnu předložených plánů, bude osoba odpovědná za činnosti plavidla neprodleně informovat příslušné úřady s uvedením zamýšlených úprav původního plánu. Příslušné úřady prozkoumají tyto změny a potvrdí platnost daného povolení pouze tehdy, když nebudou vyžadovat přemístění činností do oblastí, kde se vyskytují nebo pravděpodobně vyskytují citlivé mořské ekosystémy. Článek 6 Hloubkový limit Použití lovných zařízení pro rybolov při dně pod hloubkou 1 000 m se zakazuje. Článek 7 Nepředvídaná střetnutí s citlivými mořskými ekosystémy 1. V případě, že rybářské plavidlo narazí v průběhu rybolovných činností na citlivý mořský ekosystém, zastaví okamžitě rybolovnou činnost nebo se v dotyčném místě zdrží rybolovu. Svoji činnost znovu zahájí až poté, co se dopraví na jiné místo v minimální vzdálenosti 5 námořních mil od místa, kde na uvedený ekosystém narazilo, v rámci oblasti uvedené v jeho plánu rybolovu podle čl. 4 odst.1. 2. Pokud na tomto novém místě uvedeném v odstavci 1 plavidlo opět narazí na citlivý mořský ekosystém, bude se nadále přemísťovat v souladu s pravidly stanovenými ve zmíněném odstavci, dokud nenajde místo, kde se nevyskytují žádné citlivé mořské ekosystémy. 3. Rybářské plavidlo bezodkladně ohlásí všechny případy, kdy narazilo na citlivé mořské ekosystémy příslušným orgánům s uvedením přesných informací o povaze, lokalitě, čase a dalších významných okolnostech týkajících se těchto případů. Článek 8 Uzavření oblastí 1. Na základě nejlepších dostupných vědeckých informací o výskytu nebo pravděpodobnosti výskytu citlivých mořských ekosystémů v daném regionu, kde rybářská plavidla působí, identifikují členské státy oblasti, které se uzavřou rybolovu pomocí lovných zařízení pro rybolov při dně. Členské státy provedou neprodleně tato uzavření oblastí pro svá plavidla a předloží v souladu s článkem 13 zprávu Komisi. 2. Aniž je dotčen článek 7 nařízení Rady 2371/2002, Komise přezkoumá tyto informace a případně předloží návrhy na ochranu těchto oblastí Radě pro přijetí opatření na úrovni Společenství. V případě potřeby zváží Komise také přijetí těchto opatření z vlastní iniciativy. Článek 9 Systém sledování plavidel 1. Aniž je dotčen čl. 11 odst.1 nařízení Komise (ES) č. 2244/2003 bude při technickém selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní zaměřování instalovaného na palubě rybářského plavidla velitel plavidla každé dvě hodiny hlásit svoji zeměpisnou polohu členskému státu vlajky. 2. Po návratu z námořní plavby neopustí plavidlo přístav, dokud nebude zařízení pro satelitní zaměřování fungovat ke spokojenosti příslušných orgánů. Článek 10 Závažná porušení předpisů 1. V důsledku nedodržení plánu rybolovu stanoveného v čl. 4 odst. 1 za jiných okolností, než jsou okolnosti uvedené v čl. 5 odst. 2, pozbude zvláštní povolení k rybolovu vydané dotčenému rybářskému plavidlu platnosti. Veškeré rybolovné činnosti prováděné od doby, kdy se uvedené plavidlo odchýlilo od svých plánů rybolovu, se považují za rybolov bez příslušného povolení v souladu s podmínkami uvedenými v odstavci C, první odrážky v příloze k nařízení (ES) č. 1447/1999. 2. Opakované případy nedodržení závazků stanovených v článcích 6, 7 a 9 se považují za závažné porušení společné rybářské politiky podle nařízení Rady (ES) 1447/1999. Článek 11 Rybářská plavidla zaměřená na hlubinné populace Rybářská plavidla Společenství uvedená v čl. 1 odst. 1 provádějící odlov hlubinných populací též podléhají požadavkům stanoveným v nařízení (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002. Článek 12 Pozorovatelé 1. Každý členský stát přidělí rybářským plavidlům, pro která byla vydána zvláštní povolení k rybolovu stanovená v čl. 3 odst. 1, vědecké pozorovatele. Pozorovatelé pozorují rybolovné činnosti daného plavidla po celou dobu provádění jeho plánu rybolovu uvedeného v čl. 4 odst.1. 2. Vědecký pozorovatel: 7. zaznamená nezávisle do lodního deníku informace o odlovu stanovené v článku 6 nařízení (EHS) č. 2847/93[12]; 8. zaznamená všechny případy změny plánu rybolovu, uvedeného v čl. 5 odst. 2; 9. doloží všechny případy, kdy plavidlo nepředvídaně narazí na citlivé mořské ekosystémy podle článku 7, včetně shromažďování informací, které mohou být použitelné z hlediska ochrany daného místa; 10. zaznamená hloubky, kde je umístěno lovné zařízení; 11. předloží odpovědným orgánům příslušného členského státu do dvaceti dnů po ukončení pozorovacího období zprávu. Kopie této zprávy bude zaslána Komisi během třiceti dnů po obdržení písemné žádosti. 3. Vědecký pozorovatel nesmí být: 12. v příbuzenském vztahu k veliteli plavidla nebo k jinému důstojníkovi sloužícímu na plavidle, k němuž byl pozorovatel přidělen; 13. zaměstnancem velitele plavidla, k němuž byl přidělen; 14. zaměstnancem zástupce velitele; 15. zaměstnancem společnosti ovládané velitelem nebo jeho zástupcem; 16. v příbuzenském vztahu k zástupci velitele. Článek 13 Informace 1. Členské státy předloží Komisi, za každý kalendářní půlrok, a to do tří měsíců od uplynutí uvedeného kalendářního půlroku, zprávu uvádějící: 17. kromě požadavků stanovených v článku v článku 18 nařízení (EHS) č. 2847/93 úlovek rybářských plavidel uvedených v článku 1 na základě údajů zapsaných v lodních denících, včetně kompletních záznamů o dnech rybolovu mimo přístav a zpráv předložených vědeckými pozorovateli, rozepsaných podle čtvrtletí, podle typu rybolovného zařízení a podle biologických druhů; 18. informace o dodržování plánů rybolovu a požadavků stanovených v článku 6, 7 a 8 rybářskými plavidly uvedenými v čl. 1 odst. 1 a opatření přijatých k nápravě a uložení pokut v případě jejich nedodržení a závažných porušení uvedených v článku 10; 19. informace o provádění článku 8. 2. Komise neprodleně předá informace obsažené ve zprávě uvedené v odstavci 1 příslušným vědeckým orgánům. Článek 14 Další postup Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provedení tohoto nařízení do 30. června 2010. Tato zpráva bude v případě potřeby doplněna o návrhy na změny tohoto nařízení. Článek 15 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne . Za Radu předseda/předsedkyně [pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Úř. věst. C , , s. . [2] Úř. věst. C , , s. . [3] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. [4] Rezoluce Valného shromáždění 61/105 Udržitelný rybolov, kromě jiného prostřednictvím Dohody OSN z roku 1995 o provedení ustanovení Úmluvy OSN o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populace z roku 1995 a souvisejících nástrojů [5] Rezoluce 61/105, odst. 83 písm. a). [6] Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7. [7] Úř. věst. L 308, 21.12.1995, s. 15. [8] Úř. věst. L 333, 20.12.2003, s. 17. [9] Úř. věst. L 167, 2.7.1999, s. 5. [10] Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6. [11] Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7. [12] Úř. věst. L 261, 20.10.1993, v platném znění.