Tento návrh přispívá k rozvoji unie kapitálových trhů. Hlavními cíli unie kapitálových trhů jsou zejména přístupnější financování podniků v EU a podpora integrace vnitrostátních kapitálových trhů do skutečného jednotného trhu. Cílem tohoto návrhu je zabránit přílišnému spoléhání se na dluh odstraněním daňového zvýhodnění dluhu oproti vlastnímu kapitálu a podpořit rekapitalizaci podniků. V důsledku toho budou společnosti lépe schopny investovat do budoucnosti, což podpoří růst a inovace a posílí konkurenceschopnost hospodářství EU. Tím se rovněž zvýší jejich odolnost vůči nepředvídatelným změnám v podnikatelském prostředí a sníží se riziko platební neschopnosti, což přispěje ke zvýšení finanční stability.

Výše uvedené politické iniciativy zahrnují návrh na rámec Podnikání v Evropě: rámec pro zdanění příjmů (Business in Europe: Framework for Income Taxation – BEFIT) jako jednotný soubor pravidel pro daň z příjmů právnických osob v EU, který je založen na klíčových prvcích společného základu daně a rozdělení zisků mezi členské státy metodami obsahujícími určitý vzorec (rozdělení na základě vzorce). Přestože návrh na rámec BEFIT je stále v rané fázi vývoje, obě iniciativy přispívají ke stejné vizi spravedlivého, účinného a udržitelného podnikatelského prostředí v EU.

Většina respondentů, mezi nimi 100 % zástupců akademické obce, 86 % občanů, 50 % podniků a 42 % hospodářských sdružení, konstatuje, že iniciativa EU zaměřená na řešení daňového zvýhodnění dluhu oproti vlastnímu kapitálu by byla užitečným nástrojem na podporu oživení společností po krizi COVID-19 a stimulovala by investice prostřednictvím vlastního kapitálu při přechodu na ekologičtější digitalizované hospodářství, aniž by došlo k narušení jednotného trhu. Společnosti, nevládní organizace a zástupci akademické obce se domnívají, že firmy by měly být motivovány, mimo jiné z daňového hlediska, k tomu, aby využívaly více vlastního kapitálu a méně dluhů.

Proto je ke koordinovanému a efektivnímu řešení problému, který je společný pro celou EU, nezbytná celounijní iniciativa ve formě návrhu závazných právních předpisů. Iniciativa na úrovni EU by zabránila potenciálním mezerám mezi rozdílnými vnitrostátními iniciativami a zajistila by, aby nebylo nepříznivě ovlivněno umístění podniků a alokace investic.

Náklady spojené se zvolenou možností tvoří v podstatě zvýšení nákladů podniků i správců daně na dodržování předpisů. Očekává se, že náklady podniků na dodržování daňových předpisů se zvýší v omezené míře. Celkově by náklady měly být poměrně omezené, protože dodatečné údaje, které mají být oznámeny, aby bylo možné úlevu čerpat, by mělo být poměrně snadné poskytnout. Očekává se, že náklady správců daně se rovněž zvýší jen mírně. Návrh výrazně nezvyšuje regulační zátěž podniků ani správců daně.

Jednotlivé možnosti byly srovnány na základě těchto kritérií: a) učinění daňového systému neutrálním pro rozhodování o financování; b) zvýšení spravedlnosti daňového systému; c) snížení narušení jednotného trhu a d) stimulace růstu a investic v EU. Srovnání ukázalo, že možnosti č. 1, 2, 3 a 4 by měly být při plnění některých cílů této iniciativy do jisté míry účinné. Upřednostňovanou možností je však možnost č. 5, protože úspěšně řeší zvýhodnění dluhu oproti vlastnímu kapitálu a současně vyrovnává rozpočtové dopady a zaměřuje se na aspekty spravedlnosti daňového systému. Očekává se, že bude mít pozitivní dopad na investice a HDP a mírný dopad na zaměstnanost.

Možnost č. 3 by předpokládala úlevu na kapitál společnosti (tj. vlastní kapitál a dluh), přičemž by neumožňovala současnou odpočitatelnost plateb úroků, a možnost č. 4 by odpočitatelnost úrokových nákladů zakazovala úplně. Možnost č. 5 by byla kombinací úlevy na pomyslný úrok z nového vlastního kapitálu společnosti (stejné jako u možnosti č. 2) na dobu deseti let a částečného omezení daňové odpočitatelnosti pro všechny společnosti.

Možností č. 1 by bylo zavedení úlevy na kmenový vlastní kapitál společnosti na dobu neurčitou, zatímco možností č. 2 by bylo rovněž zavedení úlevy, avšak pouze na nový vlastní kapitál a na dobu deseti let.

Příslušná pomyslná úroková sazba se skládá ze dvou složek: z bezrizikové úrokové míry a rizikové přirážky. Bezriziková úroková míra je bezriziková úroková míra se splatností deset let, jak je stanoveno v prováděcích aktech k čl. 77e odst. 2 směrnice 2009/138/ES, u které je uplatněn nárok na úlevu pro měnu daňového poplatníka. Riziková přirážka je stanovena na 1 %, aby lépe odpovídala rizikové přirážce, kterou investoři skutečně platí, a lépe zmírnila zvýhodnění. V případě daňových poplatníků, kteří jsou kvalifikováni jako malé nebo střední podniky, je riziková přirážka stanovena na 1,5 %, aby lépe odrážela vyšší rizikovou přirážku, která jim vzniká při získávání financování. Členské státy by neměly mít žádnou diskreční pravomoc ohledně toho, zda u malých a středních podniků použít tuto vyšší sazbu, nebo ne, nebo jakou sazbu u malých a středních podniků jako dorovnání použít, aby se zabránilo potížím se selektivitou z hlediska pravidel EU pro státní podporu a zajistily se rovné podmínky pro malé a střední podniky v EU bez ohledu na jejich sídlo.

Obsahuje dvě samostatná opatření, která se uplatňují nezávisle na sobě: 1) úleva na vlastní kapitál a 2) omezení odpočtu úroků. Finanční podniky do oblasti působnosti opatření nespadají. Některé finanční podniky podléhají regulatorním požadavkům na vlastní kapitál, které zabraňují nedostatečné kapitalizaci. Kromě toho vyrovnávací omezení odpočitatelnosti úroků platné pro nadměrné výpůjční náklady se řady z nich pravděpodobně nedotkne. Proto pokud by finanční podniky byly do oblasti působnosti opatření zahrnuty, byla by ekonomická zátěž opatření rozložena nerovnoměrně na úkor nefinančních podniků.

Každých pět let, které by se měly začít počítat ode dne [1. ledna 2024], předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování této směrnice. Výsledky tohoto návrhu budou zahrnuty do zprávy pro Evropský parlament a Radu, která bude vydána do dne [1. ledna 2029].

Jakmile bude tento návrh přijat jako směrnice, měl by být proveden do vnitrostátního práva členských států do 31. prosince 2023 a nabýt účinku k 1. lednu 2024. Pro účely monitorování a hodnocení provádění směrnice budou členské státy muset každoročně poskytovat Komisi příslušné informace za zdaňovací období, včetně seznamu statistických údajů. Příslušné informace jsou uvedeny v článku 7 směrnice.

Výbor pro kontrolu regulace vydal kladné stanovisko s výhradami. V něm zejména konstatoval, že posouzení dopadů by mělo lépe zdůraznit, jak upřednostňovaná možnost co nejlépe dosáhne stanovených cílů. Výbor pro kontrolu regulace dále poznamenal, že posouzení dopadů by mělo být doplněno o možnost použití neregulačních opatření a mělo by v rámci hlavní analýzy a příloh lépe odrážet různé názory zúčastněných stran. Příloha I posouzení dopadů vysvětluje, jak byly výhrady výboru řešeny. Několik částí posouzení dopadů bylo revidováno. Zaprvé bylo posouzení dopadů revidováno s cílem objasnit, že možnost neregulačního opatření nemůže být účinná. Zadruhé bylo posouzení dopadů rozšířeno tak, aby podrobně odráželo rozsah předpokládaných účinků na kapitálové investice a dopad upřednostňované možnosti na daňové příjmy v absolutních hodnotách. Posouzení dopadů bylo rovněž rozšířeno o další analýzu důvodů, proč je možnost zasáhnout jak na straně vlastního kapitálu, tak na straně dluhu považována za vhodnou pro daný účel. Zatřetí byly některé oddíly hlavní části posouzení dopadů zrevidovány tak, aby zahrnovaly příslušné příspěvky zúčastněných stran shromážděné prostřednictvím otevřené veřejné konzultace.

Pomyslná úroková sazba se tedy rovná bezrizikové úrokové míře specifické pro danou měnu plus 1 % nebo 1,5 % (NIR = bezriziková míra + 1 %, nebo u malých a středních podniků NIR = bezriziková míra + 1,5 %). Tento přístup zajišťuje, aby opatření mělo účinek a aby bylo možné ho jednoduše provést a nenarušovalo rozpočty členských států. Rovněž zajišťuje zohlednění specifických okolností různých podniků. Sazba ve specifické měně lépe zajišťuje rovnováhu daňového zacházení mezi vlastním kapitálem a dluhem, protože zohledňuje měnové riziko samostatně u každé měny a odráží specifickou situaci každého daňového poplatníka.

Úleva se poskytuje na deset let, aby se sblížila splatnost většiny dluhů, a aby se zároveň udržely celkové rozpočtové náklady na úlevu na vlastní kapitál pod kontrolou. To znamená, že pokud zvýšení vlastního kapitálu daňového poplatníka splňuje podmínky pro úlevu na vlastní kapitál podle tohoto návrhu, příslušná úleva vypočtená výše je odpočitatelná v roce, kdy vzniklo, (ZR) a v následujících devíti letech (ZR+9). Pokud bude nové zvýšení vlastního kapitálu daňového poplatníka v následujícím roce (ZR+1) rovněž splňovat podmínky pro úlevu na vlastní kapitál podle tohoto návrhu, bude nová úleva na vlastní kapitál odpočitatelná i za zdaňovací období, ve kterém zvýšení vzniklo, a následujících devět let po jeho vzniku (do ZR+10).

Pokud se například společnost s vlastním kapitálem ve výši 100 rozhodne v roce t zvýšit svůj vlastní kapitál o 20, bude po dobu deseti let (do roku t+9) každý rok od základu daně odečtena úleva, která se vypočítá jako 20násobek pomyslné úrokové sazby, tj. 20násobek bezrizikové úrokové míry pro příslušnou měnu plus 20 (20násobek rizikové přirážky definované jako 1).

Rok t t – 1

Vlastní kapitál společnosti A 120 100

Základ úlevy = 120 – 100 = 20

Úleva = základ úlevy X NIR = 20 X NIR

Úleva bude k dispozici po dobu deseti po sobě následujících let: t, t + 1, t + 2, … t + 9

Pokud je společnost malým nebo středním podnikem, vypočítá se úleva stejným způsobem. NIR se bude lišit jednoduše proto, že riziková přirážka je vyšší (1,5 % místo 1 %).

Aby se zabránilo zneužívání daňového systému, je odpočitatelnost úlevy omezena maximálně na 30 % hodnoty EBITDA (zisk před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací) daňového poplatníka za každé zdaňovací období. Část úlevy na vlastní kapitál, která by z důvodu nedostatečného zdanitelného zisku nebyla odečtena v daném daňovém roce, bude moci daňový poplatník převést do následujícího období bez časového omezení. Kromě toho bude moci daňový poplatník po dobu nejvýše pěti let převádět do následujícího období nevyužitou kapacitu úlevy, pokud úleva na vlastní kapitál nedosáhne výše uvedené maximální částky.

Účinná opatření proti zneužívání zajistí, aby pravidla pro odpočitatelnost úlevy na vlastní kapitál nebyla využívána k nezamýšleným účelům. Tato pravidla proti zneužívání jsou inspirována Pokyny k režimům srážek pomyslných úroků, které přijala Skupina pro kodex chování v roce 2019 a které se zaměřují na známé stávající režimy, jako je kaskádování úlevy v rámci skupiny.

První opatření by za určitých podmínek ze základu úlevy vyloučilo zvýšení vlastního kapitálu, která pocházejí z i) vnitroskupinových úvěrů; ii) převodů účastí nebo stávajících obchodních činností uvnitř skupiny a iii) peněžitých příspěvků. Pokud jde například o vnitroskupinové úvěry, mělo by opatření zabránit tomu, aby kapitálová injekce poskytnutá společnosti A se sídlem v členském státě A byla použita k poskytnutí úvěru přidružené společnosti B se sídlem v členském státě B. Je tomu tak proto, že v takovém případě by společnost B tyto peníze rovněž využila k vložení vlastního kapitálu do další přidružené společnosti C se sídlem v členském státě C. To by vedlo k vynásobení úlevy na vlastní kapitál při existenci pouze jednoho skutečného zvýšení vlastního kapitálu na úrovni skupiny.

Další opatření stanoví zvláštní podmínky pro zohlednění zvýšení vlastního kapitálu pocházejícího z nepeněžitých vkladů nebo investic do aktiv. Jeho cílem je zabránit nadhodnocení aktiv nebo nakupování luxusního zboží za účelem zvýšení základu úlevy. Proto by například hodnota aktiv a souvisejících nákladů neměla překročit přiměřené profesní potřeby a jakákoli část hodnoty aktiv, která byla vložena nebo která jsou zaznamenána v účetních knihách daňového poplatníka, jež překračuje jejich tržní hodnotu, by měla být od základu úlevy odečtena.

Třetí opatření se zaměřuje na novou kategorizaci starého kapitálu jako nového kapitálu, což by bylo pro účely této úlevy považováno za navýšení vlastního kapitálu. Takové nové kategorizace by mohlo být dosaženo likvidací a vytvořením začínajících podniků. Pokud například dojde k likvidaci stávající společnosti s nerozděleným ziskem, zvýší se vlastní kapitál mateřské společnosti v důsledku začlenění nerozděleného zisku. Je-li následně vytvořena nová dceřiná společnost a již není držena mateřskou společností, dříve zvýšený základ úlevy mateřské společnosti by se nesnížil o hodnotu účasti v dceřiné společnosti.

•Omezení odpočtu úroků

Na straně dluhů je úleva u pomyslných úroků z vlastního kapitálu doplněna omezením daňové odpočitatelnosti úrokových plateb souvisejících s dluhem. Především jde o to, že poměrné omezení omezí odpočitatelnost úroků na 85 % nadměrných výpůjčních nákladů (tj. zaplacených úroků minus přijatých úroků). Takový přístup umožňuje řešit zvýhodnění dluhu oproti vlastnímu kapitálu současně na straně vlastního kapitálu i na straně dluhu, což je nejúčinnější a což zachovává udržitelnost veřejných financí členských států.

Vzhledem k tomu, že pravidla pro omezení odpočitatelnosti úroků již v EU platí podle článku 4 směrnice ATAD, použije daňový poplatník jako první krok pravidlo uvedené v článku 6 tohoto návrhu a poté vypočítá platné omezení v souladu s článkem 4 směrnice ATAD. Je-li výsledkem použití pravidla směrnice ATAD nižší odpočitatelná částka, bude daňový poplatník oprávněn převést rozdíl v souladu s článkem 4 směrnice ATAD do následujícího nebo minulého období.

Pokud má například společnost A nadměrné výpůjční náklady ve výši 100, měla by:

1)zaprvé použít článek 6 tohoto návrhu směrnice, který omezuje odpočitatelnost na 85 % z hodnoty 100 = 85, a neodpočitatelná částka tak činí 15;

2)zadruhé vypočítat částku, která by byla odpočitatelná podle článku 4 směrnice ATAD. Je-li odpočitatelná částka nižší, např. 80 (a neodpočitatelná následně vyšší, tj. 20), rozdíl v odpočitatelnosti, tj. dodatečná neodpočitatelná částka (tj. 85 – 80 = 5), by byla převedena do následujícího nebo minulého období v souladu s podmínkami článku 4 směrnice ATAD, jak jsou provedeny ve vnitrostátních právních předpisech.