Sdělení komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Sdělení týkající se budoucích sítí a internetu {SEC(2008) 2507} {SEC(2008) 2516} /* KOM/2008/0594 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 29.9.2008 KOM(2008) 594 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Sdělení týkající se budoucích sítí a internetu {SEC(2008) 2507}{SEC(2008) 2516} OBSAH 1. Úvod 3 2. Nové trendy představují výzvu pro digitální hospodářství 4 3. Úkoly a jejich řešení 6 3.1. Podpora investic do vysokorychlostního širokopásmového přístupu 6 3.2. Širokopásmové připojení pro všechny 7 3.3. Zachování otevřeného internetu: hospodářská soutěž a sbližování 7 3.4. Založení internetu budoucnosti 9 3.5. Ochrana soukromí a bezpečnost 10 4. Závěr 10 1. ÚVOD V průběhu uplynulého desetiletí vnesl internet do našich ekonomik a společností významné změny. Ukázalo se, že představuje významnou komunikační a síťovou infrastrukturu, která se průběžně přizpůsobuje potřebám uživatelů. Vytvořil celosvětovou síť world-wide web pro sdílení znalostí, kreativitu a spolupráci a představuje hlavní hnací sílu globalizace. Změnil komunikační zvyklosti a nově definuje mediální odvětví tím, že podporuje sbližování elektronické komunikace a mediálních služeb. Noví i zavedení hráči se těmto výzvám přizpůsobují prostřednictvím nových obchodních modelů. Internetová revoluce neskončila. Díky rozvoji vysokorychlostních širokopásmových sítí se internet během několika příštích let se značně zrychlí, což umožní spuštění mnoha nových interaktivních médií a služeb obsahu. Internet bude také „všudypřítomnější“; dostupný kdykoli odkudkoli díky rozsáhlému rozvoji levných bezdrátových širokopásmových komunikací a splývání pevných a bezdrátových komunikací. Objeví se „internet věcí“ a web se stane médiem pro interakci strojů, vozidel, přístrojů, čidel a mnoha dalších zařízení. Vznikne tak základ pro mnoho nových aplikací, jako je monitorování energie, systémy bezpečnosti dopravy nebo ostraha budov. Obecně se očekává, že software poskytovaný jako služby prostřednictvím webu sníží náklady a zvýší výkonnost, a vyvolá tak velké zlepšení produktivity všech podniků, velkých i malých. Při účinném nasazení přinese internet budoucnosti v průběhu příštího desetiletí inovaci, růst produktivity, nové trhy, růst a zaměstnanost. Evropané hromadně přijímají širokopásmové a internetové služby. Tento přístup mění hospodářství i životní styl. Výhody těchto významných změn pro evropské hospodářství však dokážeme využít pouze tehdy, jestliže vyřešíme některé problémy. Předně musí internetové hospodářství zůstat otevřené, především pro inovativní obchodní modely. Bude to vyžadovat, aby byla zachována a ještě posílena současná regulace, která podporuje hospodářskou soutěž na trzích elektronických komunikací, a vhodná ochrana spotřebitelů. Dále bude nezbytné připravit sítě na internet budoucnosti, což vyžaduje: rozsáhlé investice do infrastruktury s cílem vytvořit vysokorychlostní internet; rozvoj takové architektury internetu, která bude odpovídat potřebám budoucího rozvoje a flexibilní přístup ke spektru, který umožní bezdrátové služby. V neposlední řadě s sebou exponenciální růst využívání internetu přinese otázky zabezpečení a zachování soukromí. Odpovědností veřejnoprávních orgánů je zajistit, aby se mohli občané spolehnout, že internet bude v budoucnosti snadno přístupný, bezpečný a bude respektovat jejich soukromí. Toto sdělení by se mělo považovat za přípravný krok na cestě k internetu budoucnosti se zaměřením na stanovení rámcových podmínek, které zachovají dynamický a otevřený internet a učiní jej bezpečnějším. Proto se sdělení zabývá těmito problémy, o kterých se diskutuje na světovém fóru[1], a převádí je do evropského kontextu přezkoumáním hlavních otázek, které je třeba řešit (oddíl 2), a souvisejících politických výzev (oddíl 3). Vzhledem k významu internetového hospodářství pro konkurenceschopnost EU se rovněž navrhuje stanovení indexu výkonnosti širokopásmového připojení pro kontrolu vysokorychlostní infrastruktury internetu (oddíl 4). Stejnou měrou, jakou se Evropa modernizuje pro hospodářství budoucnosti – v rámci lisabonské agendy po roce 2010 – bude však rovněž rozhodující, aby byly položeny pevné základy růstu, který s sebou internet budoucnosti přinese. V nacházejících měsících bude proto třeba rozsáhlé diskuse o politických důsledcích tohoto vývoje, aby bylo možné formulovat obsáhlou politickou odpověď na internet jako obecnou infrastrukturu pro modernizaci hospodářství a společnosti. 2. NOVÉ TRENDY PřEDSTAVUJÍ VÝZVU PRO DIGITÁLNÍ HOSPODÁřSTVÍ Vývoj sociálních sítí a internet služeb Web 2.0 Nové, uživatelsky příjemné aplikace, jako jsou blogy, sdílení médií a sociální sítě rozšiřují počty uživatelů internetu. 24 % občanů Evropy v roce 2007 odeslalo příspěvek do onlinových fór nebo se jich účastnilo[2]. Enterprise 2.0, protějšek Webu 2.0 pro podniky, poroste podobně jako stránky sociálních sítí, přičemž se očekává, že podnikový software založený na internetu poroste v letech 2006–2011 na celém světě rychlostí zhruba 15 % za rok[3]. | Široké zavádění širokopásmového připojení vedlo k posunu ve způsobu využívání internetu[4]. Zejména díky zásadním změnám vyhledávačů jsme se posunuli od poskytování informací, které web charakterizovalo v polovině 90. let, k rostoucí účasti na celosvětové síti world wide web, která je dnes známá jako „Web 2.0“. Odborníci už hovoří o další generaci webu, která umožní automatizaci používání internetu[5]. Stejně tak porostou vysoce vyvinuté funkční vlastnosti, jako je třídimenzionální síť, která se proslavila díky prostředí, jako je „Second Life“. Evropané používají tyto nově se objevující služby webu 2.0 velmi aktivně, přinejmenším stejnou měrou jako v ostatních částech světa, což představuje příležitost vytvořit v EU novou generaci aplikací sociálních sítí. Očekává se, že nástroje sociálních sítí používané v podniku povedou k vytvoření Enterprise 2.0 na základě spolupracujících nástrojů. Společně s vývojem softwaru jako služby to povede k nové generaci počítačových služeb dostupných na vyžádání a při mnohem nižších režijních nákladech. Podniky, které budou koncovými uživateli, budou moci snadněji a levněji používat software pro své vlastní produkty a služby, což opět přinese velký růst produktivity v celém hospodářství[6]. Nárůst internetu věcí Sledování zdravotního stavu Čidla nošená na těle a internet věcí usnadňují používání lehkých systémů pro sledování životně důležitých zdravotních ukazatelů, jako je srdeční tep, rychlost dechu a krevní tlak. Pacienti budou prostě nosit sledovací systémy při výkonu každodenních činností. Přináší to výhody zejména v kontextu stárnoucí evropské populace, kde mnoho lidí trpí chronickými chorobami. | Termín internet věcí označuje hladké propojení zařízení, čidel, objektů, místností, strojů, vozidel, atd. prostřednictvím pevných nebo bezdrátových sítí. Připojená čidla, zařízení a tagy mohou vzájemně reagovat s prostředím a posílat informace dalším objektům pomocí komunikace mezi stroji. Takové použití má bezprostřední význam pro dopravu prostřednictvím inteligentních automobilů, logistických a dopravních systémů, dále pro životní prostředí prostřednictvím inteligentních budov a pro bezpečnostní systémy, neboť zajišťují z širšího hospodářského hlediska velký růst účinnosti. Do budoucna se očekává, že do roku 2018 tržní hodnota RFID celosvětově pětinásobně vzroste[7] a slibuje inovativní aplikace. Nomádické použití Nomádické použití IKT dává slovu „pracoviště“ nový význam Nomádické používání vytvoří nové pracovní modely, méně vázané na čas a místo. Bude to představovat značnou výzvu jak pro zaměstnavatele, tak i pro zaměstnance Potřeba udržitelnějšího pracovního života a vzdělávání, především práce a studium z domova, zvyšuje potřebu nomádického způsobu připojení, které mohou IKT poskytnout. | Stále více spotřebitelů používá mnoho přenosných zařízení, jako jsou laptopy, PDA, přehrávače MP3, mobilní televize, navigace GPS nebo přenosné hrací konzole. Občané a podniky budou chtít využívat snadný a levný přístup k preferovaným internetovým službám jako součást volného pohybu. Tento vývoj směrem k Webu 2.0, který se přizpůsobuje potřebám uživatelů, nejenže vytvoří mnoho nových podnikatelských příležitostí a změní organizaci pracovních modelů. Vznikne rovněž mnoho aplikací, které budou mít společenský přínos, jako je podpora invalidních cestujících nebo pracovníků zásahových jednotek. Příprava sítí a obchodních modelů na větší objemy dat Jedním z bezprostředních důsledků uvedených trendů je nárůst objemu datového provozu po síti. Jak ukazuje graf, očekává se, že do roku 2011 bude objem digitálních informací na sítích a na internetu desetinásobně vyšší než v roce 2006[8]. Rostoucí datový provoz podpoří přechod na širokopásmové připojení druhé generace založené na internetovém protokolu (zvýšením inteligence hlavních sítí) a nabízející značně vyšší rychlosti (sítě nových generací). Pro přístupovou síť je nejvíce zapotřebí větší šířka pásma. Posun k přístupovým sítím založeným na optických vláknech s bezdrátovým připojením je jednou z největších výzev, kterým budou evropské telekomunikace čelit v příštích letech, ale je to posun, ke kterému musí dojít, má-li se internet budoucnosti stát skutečností. 3. ÚKOLY A JEJICH řEšENÍ Splnění výše uvedených úkolů bude vyžadovat, aby orgány veřejné správy pomocí jasných a předvídatelných pravidel zachovaly prostředí příznivé pro investice a inovaci, kde zůstane přístup k internetu otevřený pomocí regulace, která podporuje hospodářskou soutěž, kde mají spotřebitelé dostatečnou volbu i informace a kde jsou ochrana soukromí a bezpečnost pevně zakotveny do koncepčních zásad internetu budoucnosti. To jsou politické zásady, které EU podporuje i v mezinárodních diskusích o řízení internetu. 3.1. Podpora investic do vysokorychlostního širokopásmového přístupu Předpisový rámec EU pro elektronické komunikace otevřel trhy a vytvořil investiční pobídky. Podle nedávných údajů OECD stojí na špičce celosvětového žebříčku širokopásmového připojení čtyři členské státy[9]. Nejúčinnější silou, která pohání přechod na širokopásmové připojení, zůstává tlak konkurence. Při zdokonalování místního přístupového vedení tak, aby v příštích letech zajistilo vysokorychlostní internet – „přístup nové generace“ – však bude nezbytné zachovat otevřený internet a konkurenceschopné trhy s elektronickými komunikacemi. Problémem jsou vysoké investiční náklady spojené se stavebními pracemi, které jsou nezbytné pro vybudování vedení nových sítí optických vláken a představují 80 % celkových nákladů, stejně jako nejistota, zda budou spotřebitelé ochotni platit takovou přirážku za služby poskytované prostřednictvím sítí nové generace, aby byly tyto investice rentabilní. Kromě toho není pro všechny provozovatele výchozí postavení ve vztahu k těmto investicím stejné. V některých případech budou zavedení provozovatelé moci využít vlastní stávající vedení v ulicích a rozvody v budovách, takže přístup k tomuto vedení se tam, kde bude prostor, stane významným faktorem k udržení otevřeného trhu. Pokud však bude třeba vybudovat úplně nové vedení, je třeba vzhledem k nejistotám, kterým investoři čelí, zajistit, aby regulace přístupu nevyloučila všechny pobídky k rozvoji přístupu k sítím nové generace. Z toho důvodu připravuje Komise doporučení, které poskytne regulačním orgánům pokyny, jak zachovat v oblasti přístupových sítí hospodářskou soutěž a přitom umožnit investorům dostatečnou návratnost investic. Orgány veřejné správy, zejména na úrovni obcí, mohou současně podporovat investice do nových sítí a nižší stavební náklady tak, že usnadní přístup k vlastnímu vedení nebo že budou koordinovat modernizaci sítí se silničními pracemi nebo jinými sítěmi, především s elektrickými a kanalizačními rozvody. Mohou pomoci i tak, že umožní přístup k infrastrukturám, poskytnou dostatek otevřených šachet u staveb na zelené louce a vytvoří mapy stávajících infrastruktur nebo zveřejní plány veřejných prací. Mohou rovněž usnadnit koordinace mezi poskytovateli služeb a majiteli budov při pokládce kabeláže v nových stavbách. Podle současných právních předpisů EU mohou sice místní orgány nařídit sdílení zařízení z důvodů územního plánování nebo ochrany životního prostředí[10], ale pro zvýšení povědomí a výměnu osvědčených postupů v této oblasti je třeba udělat více, například zřizovat fóra pro zúčastněné strany, jako je tomu v některých členských státech. V případě, že selže trh, mohou orgány veřejné správy navíc poskytnout přímé financování při zachování pravidel pro poskytování státní podpory. Takové financování by se mělo omezit na poskytnutí pasivní infrastruktury (např. rozvody, šachty nebo nenasvícená optická vlákna) na základě otevřeného přístupu: to znamená, že přístup k síti musí být dostupný pro všechny provozovatele a musí být nediskriminační. 3.2. Širokopásmové připojení pro všechny Přibližně 40 % evropských domácností už má širokopásmové připojení. Jeho používání se neustále rozšiřuje a stává se každodenní potřebou, společně s tím však poroste riziko vyloučení z informační společnosti těch občanů, kteří k němu nemají přístup nebo si jej nemohou dovolit. Při přechodu na internet budoucnosti se tak z dnešní digitální dividendy může stát vyloučení z informační společnosti a někteří členové společnosti zůstanou kvůli zeměpisné poloze bydliště nebo rozdílům ve zdrojích a dovednostech pozadu nebo trvale znevýhodněni. Spolu s vývojem technologií bude zajištění výhod přístupu k vysokorychlostním sítím ve venkovských i městských oblastech politickou prioritou. Jedním z prvotních cílů politické strategie Komise pro informační společnost i2010 je podporovat informační společnost otevřenou pro všechny přijímáním aktivních opatření zaměřených na poskytnutí „širokopásmového připojení pro všechny“. Strategie „širokopásmového připojení pro všechny“ byla stanovena v březnu 2006 ve sdělení „Překlenutí propasti v širokopásmovém připojení“[11]. Sdělení uvádí zejména způsoby, kterými mohou regionální a místní orgány v EU mobilizovat strukturální fondy a fondy pro rozvoj venkova, zejména v odlehlých a venkovských oblastech nejen na rozvoj infrastruktury, ale také elektronických služeb a aplikací pro občany (elektronické zdravotnictví, elektronická státní správa, elektronické vzdělávaní a začlenění občanů do informační společnosti). Komise navíc s návaznosti na vývoj judikatury aktivně poskytne aktualizované a shrnuté pokyny týkající se pravidel poskytování státní podpory na projekty širokopásmového připojení, včetně přístupu nové generace[12]. Komise také brzy přijme sdělení, jehož předmětem bude přezkum univerzální služby a otevřená rozprava o úloze univerzální služby při plnění cíle zajištění „širokopásmového připojení pro všechny“. 3.3. Zachování otevřeného internetu: hospodářská soutěž a sbližování Sbližováním se stírají tržní hranice mezi telekomunikacemi, spotřební elektronikou, mediálními službami a internetovými společnostmi. Provozovatelé telekomunikačních a kabelových služeb stále častěji nabízejí balíčky spojující televizní vysílání, internet, pevnou a mobilní telefonii („quadruple play“). Nové mediální a internetové společnosti poskytují obsah ke stažení nebo přecházejí na poskytování mobilních komunikačních služeb obsahu. Tyto trhy se mění a splývají, bude tedy třeba zachovat ostražitost, aby hospodářská soutěž byla i nadále účinná. Právě v této souvislosti byly vyjádřeny obavy týkající se zachování „ neutrality sítě “ v procesu vývoje internetu. Nové techniky správy sítí umožňují stanovit priority provozu. V období bouřlivě rostoucí poptávky a přetížení sítě v časech největšího provozu mohou provozovatelé tyto nástroje použít k optimalizaci datových toků a také k zajištění kvalitních služeb. Řízení provozu by se však dalo použít i k účelům, které budou narušovat hospodářskou soutěž, například upřednostněním určitého datového toku nebo jeho zpomalením a v krajním případě zablokováním. Z toho důvodu navrhla Komise ve svých legislativních návrzích týkajících se reformy směrnice o univerzální službě[13] opatření zaměřená na posílení zájmů koncových uživatelů a jejich práva na informace, pokud jde o jakákoli omezení přístupu k zákonným službám a specifikaci minimálních požadavků na kvalitu služby, aby nedocházelo k jejímu zhoršování[14]. Významnou roli v předcházení a odstraňování jednání, které je v rozporu s hospodářskou soutěží, budou mít navíc i pravidla hospodářské soutěže ES (články 81 a 82 ES). Tyto předpisy umožní vyřešit jak nevhodné jednání dominantních provozovatelů sítí, tak i jejich společný postup s cílem vyloučit z trhu ostatní služby nebo alternativní provozovatele. Sbližování také často vyžaduje, aby vzájemně komunikovala mnohá nejrůznější zařízení a služby. Například rozšíření nomádických služeb vyžaduje interoperabilitu sítí, mobilních telefonů, ochrany obsahu a bezpečnostních aplikací. Ve většině případů tyto otázky vyřeší tržní mechanismy: oboustrannou výhodou otevřených rozhraní a norem je skutečnost, že trh může růst pro všechny. Dominantní provozovatelé se však mohou pokusit, a to zejména v přítomnosti síťových externalit, využít autorizovaných norem a připoutat spotřebitele ke svým produktům nebo vybírat velmi vysoké poplatky od ostatních účastníků trhu, čímž v důsledku zpomalí inovace a zabrání vstupu nových účastníků na trh. Pravidla hospodářské soutěže ES budou hrát při potírání těchto praktik významnou roli. Z toho důvodu jsou tak důležité otevřené normy, přestože je jejich zavádění z důvodu posunu k celosvětovým normám IKT složitější. Skupina pana Aho dospěla ve své zprávě z nedávného přezkumu výzkumu IKT financovaného ze zdrojů EU k závěru, že aktivnější používání normalizační politiky může sehrát v oblasti inovace a růstu vnitřního trhu rozhodující roli, což se prokázalo vedoucím postavením Evropy v oblasti mobilní telefonie (norma GSM) a mobilní televize (norma DVB-H)[15]. Komise zahajuje politickou strategii s cílem řešit dopad těchto změn na politiky v oblastech, jako je normalizace IKT[16] a rozvoj celoevropských veřejných služeb[17]. Vytváření obsahu představuje další významnou oblast s potenciálem hospodářského růstu, která závisí na vývoji internetu budoucnosti. Politika mediálního obsahu, tj. první generace služeb interaktivního obsahu, je zahrnuta ve sdělení o obsahu online[18], ve kterém Komise určila řadu problémů, které je třeba vyřešit, aby se zlepšila dostupnost a distribuce obsahu. V připravovaném doporučení k obsahu online se pak bude zabývat transparentností a interoperabilitou správy digitálních práv, licenčních režimů a opatření proti pirátství. Vzhledem k tomu, že práva k duševnímu vlastnictví představují i nadále významný faktor při určování udržitelných obchodních modelů pro digitální obsah, snaží se Komise v zelené knize strukturovat rozpravu o dlouhodobé budoucnosti politiky autorských práv v rámci znalostní ekonomiky[19]. Přístup EU k licenčním režimům a politice autorského práva však doposud plně nepodporuje vývoj nových podnikatelských modelů založených na obsahu vytvářeném uživateli a posun v přístupu k duševnímu vlastnictví „vlastni a sdílej“. Ani ochrana nezletilých nebo integrity informací není pro internet budoucnosti doposud zajištěna. 3.4. Založení internetu budoucnosti Internet se osvědčil jako pozoruhodně robustní nástroj, schopný vyvíjet se tak, aby plnil prakticky všechny požadavky, které se na něj kladou. Pouhý rozsah a složitost nomádické výpočetní techniky a internetu věcí však podrobí současnou architekturu internetu zkoušce. Aby bylo možné těmto změnám čelit, internet se musí rozvíjet a přitom stavět na stávajících zásadách, aby bylo možné plnit rostoucí poptávku po modularitě, mobilitě, pružnosti, bezpečnosti, důvěře a robustnosti. Podle předpovědí by například počet inteligentních etiket, klíčového hnacího stroje internetu věcí, měl v průběhu příštích deseti let vzrůst třistanásobně oproti dnešním dvěma miliardám[20]. Není však dosud jisté, zda bude k dispozici dostatek zdrojů spektra potřebných k připojení takového počtu označených předmětů, čidel a dalších inteligentních zařízení, ani zda bude pro všechny tyto předměty k dispozici dostatek adres, jestliže neproběhne hladce přechod na IPv6. Určitá opatření už byla přijata. Předně Komise navrhla cíl: do roku 2010 by mělo být 25 % evropských uživatelů internetu schopno připojit se k internetu za použití IPv6. Dále vyzvala členské státy, poskytovatele internetových služeb, poskytovatele obsahu a služeb, výrobce a zúčastněné strany v oblasti průmyslu, aby začali přechod na IPv6 usnadňovat[21]. Dalším krokem je připravit se na hlavní výzvy spojené s internetem věcí, zejména pokud jde o jeho architekturu a model správy. Otázky správy, které platí i pro internet věcí, mají zásadní význam a dostalo se jim pozornosti i v celosvětovém kontextu v průběhu Světové vrcholné schůzky o informační společnosti (WSIS). Komise zahajuje veřejnou konzultaci o internetu věcí a poskytuje potřebné informace v souvisejícím pracovním dokumentu útvarů Komise vydaném společně s tímto sdělením. Výsledkem diskuse bude sdělení Komise, ve kterém bude počátkem roku 2009 stanovena řada konkrétních opatření. Z dlouhodobějšího hlediska byl celosvětový výzkum internetu budoucnosti zahájen iniciativou GENI ve Spojených státech nebo programem AKARI v Japonsku. Sedmý rámcový program pro výzkum udrží Evropu na čele tohoto skutečně celosvětového vývoje. Nyní je čas lépe koordinovat úsilí a vytvořit jasný plán technologií v této oblasti. Komise se rovněž chystá sjednotit roztříštěné výzkumné úsilí týkající se internetu budoucnosti tím, že prověří rozsah plně rozvinutého partnerství veřejného a soukromého sektoru na evropské úrovni[22] s cílem prozkoumat klíčové koncepční zásady, včetně propojitelnosti koncových zařízení, otevřenosti, neutrality a transparentnosti. 3.5. Ochrana soukromí a bezpečnost Ochrana soukromí v síti vzbuzuje závažné obavy už nyní. Internet budoucnosti jen zvýší poptávku po robustnější a bezpečnější síti. Předpokládaná rizika v oblasti ochrany soukromí pramení z vytváření profilu uživatele, používání identifikátorů pro uživatele a objekty připojené k RFID, nesledovaného zpracování a spojování nebo sdělování informací, jako je opakované použití osobních informací v sociálních sítích nebo použití RFID pro vytvoření profilu uživatele. Průzkum agentury Eurobarometer[23] v roce 2008 ukazuje, že dvě třetiny uživatelů mají obavy nechat své osobní informace na internetu. Je naprosto zřejmé, že je třeba podniknout opatření, aby byl internet budoucnosti koncepčně bezpečný. Právní předpisy Společenství v oblasti ochrany údajů jsou neutrální vůči technologiím, a mohou se proto snadno přizpůsobit budoucím výzvám. Provádění těchto pravidel však vyžaduje nepřetržité sledování. V připravovaném doporučení Komise týkajícím se „RFID, ochrany údajů, soukromí a bezpečnosti“ budou poskytnuty pokyny pro koncepci a provoz aplikací RFID zákonným, eticky přípustným a společensky a politicky přijatelným způsobem, který respektuje právo na soukromí a zajišťuje ochranu osobních údajů a přiměřenou bezpečnost informací. Techniky ochrany údajů představují první obrannou linii v boji proti nezákonnému používání internetu. V posledních letech bylo možné pozorovat prudký nárůst rozsahu a rafinovanosti bezpečnostních hrozeb, které s sebou používání internetu přináší. V rámci politiky Komise v boji proti počítačové kriminalitě byla navržena řada opatření k řešení těchto hrozeb[24]. Internet budoucnosti však pravděpodobně odhalí nová zranitelná místa. Ve fázi koncepčního řešení architektury internetu se nabízí příležitost zlepšit jeho bezpečnost, je však třeba zintensivnit úsilí členských států s cílem zajistit bezpečnost a integritu sítí a služeb, aby byla Evropa vedoucí silou v celosvětovém měřítku. Za tímto účelem připravuje Komise v současnosti budoucí strategii pro ochranu soukromí a důvěru ve všudypřítomné informační společnosti. 4. ZÁVěR Plná šíře společenského a hospodářského potenciálu internetu budoucnosti dosud nebyla zmapována, ale už nyní hraje ústřední roli v rozvojových strategiích mnoha oblastí celosvětového hospodářství a začíná zaujímat místo v Evropě jako součást post-lisabonské agendy. Tento potenciál zahrnuje: nárůst produktivity nezbytný pro zachování růstu a prosperity vzhledem ke globalizované hospodářské soutěži, stárnoucí pracovní síle a nákladům na dosažení environmentální udržitelnosti; a mnoho společenských inovací, které zajistí vzestupný trend kvality života Evropanů. Pro využití tohoto potenciálu je však nezbytné zajistit, aby se internet budoucnosti vyvinul v silnou platformu evropské inovace a růstu. Základním požadavkem je, aby byl internet vysokorychlostní a dostupný všude a pro všechny; aby byl mezinárodně otevřený a konkurenceschopný; a aby byl bezpečný jak z hlediska dat, tak i uživatelů, s transparentními a účinnými pravidly správy. Ty základní podmínky dostupnosti, otevřenosti, transparentnosti a bezpečnosti tvoří základ krátkodobé agendy Komise pro internet budoucnosti, kterou lze shrnout do následujících šesti akčních bodů: 1) Vybudování infrastruktury vysokorychlostního internetu, která bude otevřená pro hospodářskou soutěž a nabídne spotřebitelům skutečnou možnost volby. Komise se domnívá, že současný přístup podporující hospodářskou soutěž je nejlepším způsobem, jak tohoto cíle dosáhnout. Komise proto vedle návrhů na reformu rámce elektronických komunikací z roku 2007 - vydá počátkem roku 2009 pokyny pro provádění pravidel v oblasti elektronických komunikací ve členských státech v rámci doporučení týkajícího se přístupu k sítím nové generace . 2) Podpora přístupu ke kvalitnímu připojení k internetu za dostupnou cenu pro všechny. Jako součást provádění politiky k „Překlenutí propasti v širokopásmovém připojení“: - Komise aktivně poskytne aktualizované a shrnuté postupy týkající se pravidel poskytování státní podpory na projekty širokopásmového připojení. - V rámci přezkumu rozsahu univerzální služby Komise na podzim 2008 zahájí diskusi o úloze univerzální služby při plnění cíle zajištění širokopásmového připojení pro všechny . 3) Zachování internetu otevřeného pro hospodářskou soutěž, inovaci a možnost volby spotřebitelů, aniž by byli uživatelé vázáni k určitým službám nebo produktům. Návrhy k dosažení tohoto cíle byly zahrnuty do reformy rámce elektronických komunikací a přepokládá se, že budou přijaty v roce 2009. - Komise bude nadále na procesy, které jsou škodlivé z hlediska volby spotřebitelů prostřednictvím internetu, uplatňovat pravidla ES pro hospodářskou soutěž . - přijme Komise počátkem roku 2009 bílou knihu o normalizaci IKT . 4) Zahájení diskuse o koncepci a vývoji internetu budoucnosti. Za tímto účelem - Komise provede akční plán stanovený v souvisejícím sdělení s cílem posílit zavádění IPv6[25] a posoudí pokrok členských států a průmyslu dosažený do roku 2010; - Komise zahajuje veřejnou diskusi o architektuře a správě internetu věcí, jejímž výsledkem bude sdělení vydané počátkem roku 2009 ; - Komise rovněž prověří možnost vytvoření partnerství veřejného a soukromého sektoru na úrovni EU za účelem výzkumu internetu budoucnosti a počátkem roku 2010 o něm podá zprávu. 5) Poskytnutí jasných pokynů pro provádění stávajících pravidel v oblasti ochrany údajů a soudržné strategie pro bezpečný internet budoucnosti, aby Evropa lépe čelila budoucím bezpečnostním hrozbám a vedla mezinárodní diskusi. Za tímto účelem - Komise přijme na podzim 2008 doporučení pro provádění všeobecných pravidel ochrany údajů pro používání systémů RFID ; - se připravuje sdělení o ochraně soukromí a důvěře ve všudypřítomné informační společnosti. 6) Zohlednění rozhodující úlohy mezinárodní politiky, dialogu o právní úpravě a spolupráce v oblasti výzkumu v rámci tohoto vývoje; z těchto důvodů - Komise zveřejní koncem roku 2008 sdělení o externím rozměru politiky informační společnosti. Přechod na internet budoucnosti je možný pouze v případě, že bude přístup k vysokorychlostnímu internetu dostupný pro všechny. Tvůrcové politik se tedy i nadále musí soustředit na strategii širokopásmového připojení. Z toho důvodu navrhla Komise ve výroční zprávě o pokroku dosaženém v plnění Lisabonské strategie[26], která byla schválena na jarním zasedání Evropské rady, vytvoření „indexu výkonnosti širokopásmového připojení“. Index odráží potřeby související s rychlostí, pokrytím, dostupnými cenami, inovací, vysoce kvalitními službami a příznivým společensko-hospodářským prostředím. „Index výkonnosti širokopásmového připojení“ je proto složený ukazatel, který kombinuje tyto jednotlivé rozměry a umožňuje členským státům hodnotit výkonnost a lépe chápat oblasti, které vyžadují více politické pozornosti[27]. Výsledky výkonnosti širokopásmového připojení ukazují, že na předních místech jsou stále země, které úspěšně provedly kombinaci politik založenou na hospodářské soutěži, inovaci a začlenění do informační společnosti. Evropské politiky tyto zásady aktivně podporují: právní úprava v oblasti telekomunikací je příkladem osvědčených postupů podporujících hospodářskou soutěž, nižší ceny a investice do sítí; doplňují ji komplexní politiky „širokopásmového připojení pro všechny“ a poptávkou motivované politiky, které stimulují rozvoj a používání pokročilých služeb. [pic] [1] Ministerské zasedání OECD – Budoucnost internetového hospodářství – červen 2008 a WSIS – Světová vrcholná schůzka o informační společnosti http://www.itu.int/wsis. [2] Eurostat, průzkum využívání IKT v domácnostech a jednotlivci v rámci Společenství v roce 2007. [3] Zdroj: Gartner Dataquest Market Databook, aktualizace září 2007. [4] OECD DSTI/ICCP/IE(2007)4/konečné znění. [5] Sémantickou síť poprvé navrhl vynálezce sítě world wide web Tim Berners Lee http://www.sciam.com/article.cfm?id=the-semantic-web. [6] Např.: Nessi: Evropská softwarová strategie, červen 2008. [7] IDTechEx Vývoj trhu RFID v letech 2008 až 2018. [8] IDC „Různorodý a rostoucí digitální vesmír“, březen 2008, IDC. [9] OECD prosinec 2007. [10] Viz článek 12 rámcové směrnice 2002/21/ES. [11] KOM(2006) 129. [12] Aktualizace jsou k dispozici na internetových stránkách Komise, vytvořených k tomuto účelu: http://ec.europa.eu/comm/competition/sectors/telecommunications/overview_en.html [13] KOM(2007) 698. [14] Viz revidované čl. 20 odst. 5 a čl. 22 odst. 3 směrnice o univerzální službě. [15] Výzkum a inovace informační společnosti: Plnění úkolů s udržitelným dopadem, květen 2008, k dispozici na adrese http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/data/pdf/fp6_ict_expost/ist-fp6_panel_report.pdf. [16] KOM(2008) 133. [17] Viz probíhající přezkum evropského rámce interoperability http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7728. [18] (KOM(2007) 836) [19] ZELENÁ KNIHA – Autorské právo ve znalostní ekonomice – KOM(2008) 466. [20] IDTechEx (2008) — RFID Analyst. [21] KOM(2008) 313. [22] Prohlášení přijaté na konferenci v Bledu- http://www.future-internet.eu/publications/bled-declaration.html. [23] Série Flash Eurobarometer #225 Ochrana údajů v Evropské unii – průzkum názorů občanů, který provedlo generální ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost v roce 2008. [24] KOM(2007) 267. [25] KOM(2008) 313. [26] KOM(2007) 803. [27] Viz podrobné ukazatele a výsledky v pracovním dokumentu útvarů Komise vydaném společně s tímto sdělením.