Sdělení Komise

Pokyny k plánům pro oživení a odolnost v souvislosti s plánem REPowerEU

(2022/C 214/01)

Od přijetí nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost (1) se geopolitické okolnosti značně změnily. Ruská invaze na Ukrajinu má drastický dopad na společnost a hospodářství Unie. Kvůli těmto nebývalým geopolitickým výzvám se ještě zvýšila důležitost a naléhavost snížení závislosti EU na fosilních palivech, zejména těch dovážených z Ruska, mimo jiné pomocí toho, že budou v plném rozsahu provedeny návrhy obsažené v balíčku „Fit for 55“, jakož i pomocí většího využívání obnovitelných zdrojů energie a dalšího zvýšení energetické účinnosti. Za účelem řešení těchto výzev a na žádost Evropské rady zveřejnila Komise dne 18. května 2022 plán REPowerEU, který stanoví společná evropská opatření v této oblasti a doplní opatření přijatá s ohledem na bezpečnost dodávek a skladování energie. Plán REPowerEU především navrhuje soubor opatření k úsporám energie, diverzifikaci dodávek a urychlení přechodu Evropy na čistou energii.

— Úspor energie lze dosáhnout na úrovni domácností, budov, dopravy a průmyslu a na úrovni energetického systému zvýšením energetické účinnosti.

— Diverzifikaci dodávek plynu je možné dosáhnout zvýšením objemu dovozu zkapalněného zemního plynu (LNG) a zvýšením objemu plynu dováženého plynovody od neruských dodavatelů, jakož i zvýšením objemu biomethanu a vodíku získaného z obnovitelných zdrojů nebo bez využití fosilních zdrojů.

— K urychlení přechodu na čistou energii v Evropě je třeba zvýšit podíl obnovitelných zdrojů energie v energetickém mixu a přijmout opatření k řešení překážek v oblasti infrastruktury a regulace, jakož i nedostatku pracovních sil a potřebných dovedností.

Tyto tři soubory intervencí podpoří inteligentní kombinace investic a reforem.

Nástroj pro oživení a odolnost může hrát důležitou úlohu při mobilizaci a využívání dostupných zdrojů na úrovni Unie i jednotlivých členských států za účelem dosažení cílů plánu REPowerEU. Aby byl rámec Nástroje pro oživení a odolnost lépe uzpůsoben efektivnímu plnění cílů plánu REPowerEU, předložila Komise cílený návrh na změnu nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, aby bylo dosaženo cíle plánu REPowerEU („návrh nařízení o kapitolách týkajících se plánu REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost předložený Komisí“). Cílem je urychleně vytvořit nezbytný rámec, který zajistí co nejrychlejší mobilizaci investic a reforem posilujících energetickou odolnost EU. Návrh vymezuje konkrétní soubor cílů plánu REPowerEU, které by měly být základem pro investice a reformy, jež mají být zahrnuty do stávajících plánů pro oživení a odolnost v rámci zvláštních kapitol týkajících se plánu REPowerEU. Kromě toho stanoví zvláštní zdroje financování, pomocí kterých mají být příslušná opatření financována.

Postup vypracování kapitol týkajících se plánu REPowerEU je vysvětlen v těchto pokynech. Pokyny se zaměřují na postup, kterým se mění stávající plány, přičemž na vypracování plánů pro oživení a odolnost se obecně i nadále vztahují pokyny z ledna 2021 (2).

V části 1 těchto pokynů jsou vysvětleny přípustné právní důvody pro změnu již přijatých plánů pro oživení a odolnost. Část 2 se týká vyhotovení kapitoly týkající se plánu REPowerEU a jejího obsahu. Jsou v ní rovněž upřesněny informace, které by členské státy měly předložit Komisi, pokud jde o důvody, cíle a povahu změn, které provádějí ve svých plánech pro oživení a odolnost.

Při přípravě změn plánů pro oživení a odolnost za účelem zohlednění kapitol týkajících se plánu REPowerEU je důležité zdůraznit níže uvedené zásady:

— členské státy by se měly i nadále soustředit na provádění stávajících plánů pro oživení a odolnost, aby umožnily pokrok v plnění milníků a cílů, a to s ohledem na jejich význam pro rychlejší zotavení z ekonomických dopadů pandemie a zvýšení odolnosti,

— změna plánů pro oživení a odolnost by proto měla být řádně odůvodněna a zcela omezena na okruh situací vymezený v těchto pokynech, aby bylo možné rychle přijmout a mobilizovat dodatečné investice a reformy,

— ambice plánů pro oživení a odolnost nemohou být sníženy, zejména pokud jde o reformy reagující na doporučení pro jednotlivé země. Dodatečné investice a reformy plánované v rámci pozměněného plánu pro oživení a odolnost by se měly zaměřit na cíle plánu REPowerEU.

Obsah

ČÁST I: OBECNÝ RÁMEC PRO ZMĚNU PLÁNŮ PRO OŽIVENÍ A ODOLNOST 3

Úvod 3

I. Financování určené výhradně na reformy a investice zahrnuté do kapitol týkajících se plánu REPowerEU 4

1. Článek 21a – nové zdroje pro plán REPowerEU 4

A) Převody z evropských fondů podle článku 26a nařízení o společných ustanoveních (EU) 2021/1060 4

B) Prostředky přidělené v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova 6

II. Důvody pro změnu plánů pro oživení a odolnost 7

1. Ustanovení čl. 14 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost: revize plánu v souvislosti se žádostí o půjčku 7

2. Ustanovení čl. 18 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost: aktualizace plánu 9

3. Ustanovení článku 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost: změna nebo nahrazení plánu z důvodu, že plán nebo jeho část již nelze v důsledku objektivních okolností splnit. 11

4. Přehled příslušných postupů 13

5. Přehled možných změn plánů 13

ČÁST II: POKYNY TÝKAJÍCÍ SE VYPRACOVÁNÍ A PŘEDKLÁDÁNÍ DODATKŮ 14

I. Kapitola týkající se plánu REPowerEU 14

1. Právní základ a cíle plánu REPowerEU 14

2. Obsah kapitol týkajících se plánu REPowerEU 15

3. Posouzení kapitoly týkající se plánu REPowerEU 19

II. Obecné pokyny ke změně plánů pro oživení a odolnost 21

1. Cíle změn 21

A) Komplexní a náležitě vyvážená reakce na hospodářskou a sociální situaci / příspěvek k naplňování 6 pilířů 22

B) Souvislost s doporučeními pro jednotlivé země a evropským semestrem 22

C) Celkový dopad plánu pro oživení a odolnost 23

D) Soudržnost 23

E) Rovnost žen a mužů a rovné příležitosti pro všechny 23

F) Přeshraniční projekty a projekty zahrnující více zemí 23

G) Státní podpora 24

2. Popis změn 24

A) Popis reforem a investic 24

B) Ekologický a digitální rozměr 25

C) Sledování klimatu a digitální označování 26

D) Zásada „významně nepoškozovat“ 26

E) Otevřená strategická autonomie 27

F) Milníky, cíle a harmonogram 28

G) Financování a náklady 28

3. Doplňkovost a provádění plánů pro oživení a odolnost 29

A) Soulad s ostatními iniciativami 29

B) Doplňkovost financování 29

C) Zamezení dvojímu financování 29

D) Provádění 30

E) Konzultace 30

F) Kontroly a audit 31

G) Komunikace 31

PŘÍLOHA: FINANČNÍ NÁSTROJE 32

ČÁST I

OBECNÝ RÁMEC PRO ZMĚNU PLÁNŮ PRO OŽIVENÍ A ODOLNOST

Úvod

V souladu s nařízením o Nástroji pro oživení a odolnost a s návrhem Komise na změnu uvedeného nařízení by členský stát mohl navrhnout změny dříve přijatého plánu pro oživení a odolnost pro níže uvedené účely:

— článek 21a: za účelem využití nové kategorie nevratné finanční podpory při provádění plánu REPowerEU,

— článek 21b: za účelem využití zdrojů z programů spravovaných ve sdíleném řízení (fondy podle nařízení o společných ustanoveních a Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova) při provádění plánu REPowerEU,

— ustanovení čl. 14 odst. 2: revize plánu předkládaná spolu se žádostí o půjčku,

— ustanovení čl. 18 odst. 2: aktualizace plánu, aby byla zohledněna aktualizovaná výše maximálního finančního příspěvku vypočtená v souladu s čl. 11 odst. 2,

— ustanovení článku 21: změna plánu nebo předložení nového plánu z důvodu, že plán, včetně příslušných milníků a cílů, již nelze v důsledku objektivních okolností splnit.

Členským státům se doporučuje, aby při změnách svých plánů pro oživení a odolnost vycházely z konsolidovaného znění svého původního plánu, které by mělo odrážet změny provedené během fáze posuzování a mělo by být plně v souladu s příslušnými prováděcími rozhodnutími Rady. Členské státy, které svůj původní plán nekonsolidovaly, se vyzývají, aby tak před změnou svého plánu učinily. Členské státy by měly předložit pozměněné plány ve formě dodatku ke svým konsolidovaným plánům.

Jakákoli změna přijatých plánů bude vyžadovat nové posouzení v souladu s článkem 19 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Komise uplatní příslušná posuzovací kritéria na celý plán pro oživení a odolnost, jímž se rozumí dříve přijatý plán pro oživení a odolnost a příslušné navrhované změny.

Pozměněný plán, který Komise posoudí kladně, bude muset následně na návrh Komise schválit Rada prostřednictvím svého prováděcího rozhodnutí v souladu s článkem 20 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Komise a příslušný členský stát v případě potřeby následně podepíší novou nebo pozměněnou dohodu o financování a/nebo půjčce a před jakoukoli platbou podepíší provozní ujednání.

Při předložení pozměněného plánu pro oživení a odolnost by měl dotčený členský stát jasně uvést právní základ navrhovaných změn svého plánu spolu s odůvodněním požadovaným příslušným článkem (příslušnými články) nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Žádost o změnu plánu může být založena na některém z výše uvedených právních ustanovení nebo kombinaci těchto ustanovení.

V zájmu optimalizace postupu provádění změn v plánech se členské státy vyzývají, aby všechny plánované změny svého plánu spojily do jediné žádosti, kterou předloží Komisi. Dohodu (dohody) o financování a/nebo půjčce po provedení změn v plánu na základě několika různých právních ustanovení (pokud zahrnují čl. 18 odst. 2) je možné podepsat od ledna 2023.

Členské státy se vyzývají, aby před předložením pozměněných plánů pro oživení a odolnost nejprve navázaly neformální dialog s útvary Komise. Tento dialog, podobný tomu, který předcházel předložení původních plánů pro oživení a odolnost, má členským státům pomoci při vyhotovení změn plánu pro oživení a odolnost.

I. Financování určené výhradně na reformy a investice zahrnuté do kapitol týkajících se plánu REPowerEU

1. Článek 21a – nové zdroje pro plán REPowerEU

Návrh nařízení o kapitolách týkajících se plánu REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, který předkládá Komise, zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory. Tyto zdroje lze použít výhradně k financování reforem a investic zahrnutých do kapitoly týkající se plánu REPowerEU uvedených v čl. 21c odst. 1 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost ve znění návrhu Komise (viz zvláštní oddíl v části II).

Členské státy, které chtějí využít těchto dodatečných zdrojů, předloží plány pro oživení a odolnost (pokud plány dosud nepřijaly) nebo pozměněné plány pro oživení a odolnost v souladu s návrhem nařízení o kapitolách týkajících se plánu REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost předloženým Komisí (dále jen „návrh Komise“). Doporučuje se, aby členské státy předložily své plány co nejdříve po 30. červnu 2022, aby bylo možné rychle čerpat dostupné zdroje na provádění naléhavých cílů plánu REPowerEU a aby bylo usnadněno vyplácení této dodatečné finanční podpory. Harmonogramy vyplácení příspěvku přiděleného v rámci plánu REPowerEU budou sloučeny s harmonogramy členských států, které se vztahují k již schválené nevratné finanční podpoře a půjčkám.

A) Převody z evropských fondů podle článku 26a nařízení o společných ustanoveních (EU) 2021/1060

V souvislosti s návrhem Komise byla navržena změna nařízení o společných ustanoveních, která zavádí novou možnost převodu prostředků do Nástroje pro oživení a odolnost. Podle nově navrženého článku 26a nařízení o společných ustanoveních mají členské státy možnost převést do Nástroje pro oživení a odolnost až 7,5 % prostředků přidělených danému státu z fondů, které se řídí nařízením o společných ustanoveních (nad rámec 5 % již stanovených v článku 7 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost). Tyto převody doplňují možnost převodu zdrojů podle článku 26 nařízení o společných ustanoveních.

Kapitola týkající se plánu REPowerEU a fondy politiky soudržnosti sledují stejný cíl, a sice podporovat transformaci energetiky, což znamená, že investice na podporu zvyšování energetické účinnosti a další rozvoj obnovitelných zdrojů energie mohou být podporovány v rámci obou typů nástrojů. Aby byly zesíleny vzájemné účinky těchto politických opatření, členským státům se doporučuje, aby financovaly své dřívější investice z prostředků Nástroje pro oživení a odolnost, jehož časový rámec trvá do roku 2026, a pozdější investice pak z prostředků fondů politiky soudržnosti, které s ohledem na pravidlo N+3 mohou sloužit k podpoře investic až do roku 2029. Článek 21b nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost v nově navrhovaném znění stanoví, že z převedených prostředků budou financována nová opatření zahrnutá do kapitoly týkající se plánu REPowerEU. Členské státy budou za tímto účelem povinny předložit (pozměněný) plán pro oživení a odolnost obsahující kapitolu týkající se plánu REPowerEU, v níž budou vymezeny reformy a investice, které jsou předmětem podpory. Podle článku 26a může členský stát převést pouze částku, která je nezbytná k financování nákladů na nové reformy a investice, aby bylo zajištěno, že finanční prostředky ze sdíleně řízených fondů budou sloužit k podpoře dodatečných opatření, a to pouze pokud členský stát již požádal o převody z tohoto zvláštního fondu až do výše 5 % stropu stanoveného v článku 26.

Investice do infrastruktury a technologií samy o sobě nejsou dostatečné k tomu, aby zajistily snížení závislosti na fosilních palivech. Měly by být vyčleněny prostředky na změny kvalifikace a prohlubování dovedností lidí s cílem dále vybavit pracovní sílu zelenými dovednostmi. To je v souladu s cílem Evropského sociálního fondu plus, jenž usiluje o podporu členských států při vytváření kvalifikované a odolné pracovní síly připravené pro budoucí svět práce. S ohledem na to by zdroje převedené z Evropského sociálního fondu plus měly pomoci podpořit opatření na změnu kvalifikace a prohlubování dovedností pracovní síly. Komise posoudí, zda opatření zahrnutá do kapitoly týkající se plánu REPowerEU významně přispívají k podpoře rekvalifikace pracovních sil směrem k nabytí zelených dovedností.

Členské státy mohou o tyto převody požádat v rámci své dohody o partnerství nebo prostřednictvím změn programu. Je-li o převod žádáno prostřednictvím změn programu, lze převádět pouze prostředky na budoucí kalendářní roky. Tím však není nijak dotčena celková částka, kterou převést lze a která činí až 7,5 % finančních prostředků původně přidělených danému státu.

Členské státy a Komise by měly vzájemně projednat nejvhodnější variantu s ohledem na stav rozpracování příslušných dohod o partnerství a programů.

Pokud byla dohoda o partnerství již přijata a jeden nebo více programů ještě nebyly přijaty, lze požádat o samostatný převod prostřednictvím oznámení revize omezeného souboru informací o dohodě o partnerství Komisi (čl. 11 odst. 1 písm. c), e) a h) nařízení o společných ustanoveních, tj. výše převáděných prostředků a zdůvodnění převodů, rozdělení zdrojů podle kategorií regionu, jakož i seznam plánovaných programů s finančními příděly podle jednotlivých fondů a s odpovídajícím národním příspěvkem podle kategorií regionu).

Pokud byl program již přijat a je třeba jej změnit, aby v něm byl tento převod zohledněn, uplatní se zjednodušený postup přijímání. V rozporu s obvyklým postupem stanoveným v čl. 40 odst. 2 nařízení o společných ustanoveních je totiž v otázce změny konzultován monitorovací výbor, její předchozí schválení se však nevyžaduje.

Komise kromě toho schválí změnu programu do jednoho měsíce od jejího předložení.

Finanční zdroje připadající na jednotlivé členské státy na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027

Členský stát Původně přidělené finanční prostředky na období 2021–2027 (v milionech EUR) Celkové finanční prostředky přidělené danému státu Článek 26a – maximální převod (7,5 %) EFRR ESF+ Soudržnost ENRAF BE 1 152 1 168 0 40 2 361 202 BG 5 741 2 625 1 266 85 9 718 732 CZ 10 426 2 701 6 365 30 19 523 1 485 DK 141 120 0 201 462 38 DE 10 913 6 527 0 212 17 652 1 384 EE 1 693 503 820 97 3 113 230 IE 396 508 0 142 1 046 89 EL 11 452 5 845 3 023 375 20 695 1 533 ES 23 540 11 153 0 1 120 35 814 2 654 FR 9 070 6 675 0 567 16 312 1 263 HR 5 356 1 983 1 182 244 8 764 653 IT 26 615 14 535 0 518 41 668 3 157 CY 467 222 178 38 906 67 LV 2 493 711 1 039 135 4 378 321 LT 3 464 1 136 1 419 61 6 081 457 LU 15 15 0 0 30 4 HU 13 360 5 507 2 602 38 21 507 1 629 MT 474 124 165 22 786 59 NL 506 414 0 98 1 018 97 AT 537 394 0 7 938 86 PL 47 417 14 913 9 283 512 72 125 5 413 PT 11 497 7 497 3 399 379 22 771 1 689 RO 17 070 8 239 3 538 162 29 009 2 191 SI 1 538 727 718 24 3 007 229 SK 8 117 2 404 1 613 15 12 150 926 FI 888 605 0 72 1 564 124 SE 863 707 0 116 1 685 144 EU 27 215 021 97 958 36 610 5 310 355 083 26 869

B) Prostředky přidělené v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova

Podle návrhu nařízení o plánu REPowerEU předloženého Komisí budou mít členské státy možnost převést část finančních prostředků přidělených v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) do Nástroje pro oživení a odolnost. Do nařízení o strategických plánech SZP (EU) 2021/2115 bude doplněn zvláštní článek zavádějící novou možnost převádět prostředky do Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy se mohou rozhodnout, že přidělí až 12,5 % finančních prostředků původně přidělených v rámci EZFRV na reformy a investice zahrnuté do kapitoly týkající se plánu REPowerEU. Členské státy by v souladu navrhovanou změnou nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost měly tyto přidělené finanční prostředky použít na podporu opatření pro investice do zemědělských podniků ve prospěch zemědělců nebo skupin zemědělců, ke zvýšení výroby energie z obnovitelných zdrojů a produkce udržitelného biomethanu, tj. vyrobeného z organického odpadu a odpadů ze zemědělství a lesnictví, jakož i na zvýšení energetické účinnosti snížením používání syntetických hnojiv.

Aby mohly členské státy využít těchto finančních prostředků přidělených v rámci EZFRV, musí předložit (pozměněný) plán pro oživení a odolnost obsahující kapitolu týkající se plánu REPowerEU, v níž budou vymezeny reformy a investice podporované z přidělených finančních prostředků.

Členské státy mohou o přidělení těchto finančních prostředků požádat v rámci svých strategických plánů SZP nebo prostřednictvím změn těchto plánů. Členské státy a Komise by měly v této souvislosti vzájemně projednat nejvhodnější variantu s ohledem na stav rozpracování svých strategických plánů SZP. Taková změna se nezapočítává do maximálního počtu žádostí o změnu podle čl. 119 odst. 7.

Finanční prostředky přidělené podle článku 81a nařízení o strategických plánech SZP by měly být vynaloženy na opatření slučitelná a vzájemně se doplňující se strategickým rámcem stanoveným členským státem pro podporu zemědělství a venkovských oblastí v souladu s cíli strategických plánů SZP. Při přípravě kapitoly Nástroje pro oživení a odolnost týkající se plánu REPowerEU by měly být konzultovány zúčastněné strany zapojené do procesu strategických plánů SZP. Navrhuje se, aby se do procesu zapojila ministerstva zemědělství a/nebo řídicí orgány odpovědné za provádění EZFRV, protože mají s těmito projekty v rámci EZFRV přímé zkušenosti.

Pokud byl strategický plán SZP již přijat a je třeba jej změnit, aby v něm byl tento převod zohledněn, uplatní se zjednodušený postup přijímání. V rozporu s obvyklým postupem stanoveným v čl. 119 odst. 6 nařízení (EU) 2021/2115 o strategických plánech SZP totiž Komise pozměněný strategický plán SZP schválí nebo zamítne nejpozději do 1 měsíce ode dne, kdy jí bude předložen. Tyto krátké lhůty pro schválení plánu Komisí mají zaručit, aby postup provádění strategického plánování v rámci SPZ pokračoval podle plánu, a zajistit, aby byla zemědělcům poskytnuta rychlá podpora jak v rámci SZP, tak v rámci kapitoly Nástroje pro oživení a odolnost týkající se plánu REPowerEU.

Finanční prostředky přidělené v rámci Nástroje pro oživení a odolnost budou navíc zahrnuty do prostředků přidělených v rámci minimálního finančního přídělu na intervence zaměřené na plnění specifických cílů v oblasti životního prostředí a klimatu podle článku 93 nařízení o strategických plánech SZP.

Finanční prostředky původně přidělené v rámci EZFRV (na období 2023–2027) Článek 81a – převod do výše 12,5 % BE 414 51 BG 1 410 176 CZ 1 296 161 DK 380 47 DE 5 461 682 EE 440 55 IE 1 558 194 EL 2 785 348 ES 5 402 675 FR 7 297 912 HR 1 486 185 IT 6 750 843 CY 119 14 LV 587 73 LT 977 122 LU 62 7 HU 2 084 260 MT 100 12 NL 366 45 AT 2 600 325 PL 6 600 825 PT 2 703 337 RO 4 835 604 SI 551 68 SK 1 295 161 FI 1 772 221 SE 1 059 132 EU 27 60 393 7 549

II. Důvody pro změnu plánů pro oživení a odolnost

1. Ustanovení čl. 14 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost: revize plánu v souvislosti se žádostí o půjčku

Na podporu nových reforem a investic navržených v pozměněných plánech mohou členské státy i nadále využívat financování prostřednictvím půjček poskytovaných za velmi výhodných podmínek v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy se zejména vyzývají, aby využívaly tohoto významného zdroje finančních prostředků, které může Komise poskytnout do konce roku 2023, za účelem financování dalších reforem a investic, které urychlují provádění cílů plánu REPowerEU.

Konečná lhůta pro předložení veškerých žádostí o půjčky, včetně půjček poskytovaných podle čl. 14 odst. 6 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, je 31. srpna 2023, jak je stanoveno v čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení.

A) Posouzení žádostí o podporu v podobě půjčky

Podle čl. 14 odst. 1 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost může být podpora v podobě půjčky poskytnuta do 31. prosince 2023. Veškeré dohody o půjčce by tudíž měly nabýt účinnosti do 31. prosince 2023. Před tímto datem by tedy Komise a příslušné členské státy měly dohody o půjčce podepsat a Komise by měla obdržet právní posudky potvrzující, že byly splněny veškeré ústavní a zákonné požadavky vztahující se k nabytí účinnosti těchto dohod.

Žádost o podporu v podobě půjčky by měla být pečlivě zvážena a měla by obsahovat zejména:

— odůvodnění vyšších finančních potřeb,

— seznam dalších reforem a investic s příslušnými milníky a cíli,

— odhad nákladů vztahujících se k pozměněnému plánu pro oživení a odolnost.

Vyšší finanční potřeby mohou být důsledkem toho, že:

— příslušný členský stát navrhl další reformy a investice,

— příslušnému členskému státu byl snížen jeho maximální finanční příspěvek, a proto změnil svůj plán pro oživení a odolnost v tom ohledu, že některá opatření bude místo grantů financovat pomocí půjček, aby nesnížil celkové ambice svého plánu.

Pokud členský stát požádá o půjčku výhradně za účelem financování opatření provádějících cíle plánu REPowerEU, měly by být výše uvedené informace začleněny do kapitoly týkající se plánu REPowerEU (viz část II oddíl I zabývající se kapitolou týkající se plánu REPowerEU).

Komise na základě těchto informací posoudí žádosti o půjčku jednotlivě pro každý členský stát. Při svém posuzování Komise zváží, jak dodatečné finanční prostředky přispějí k cílům Nástroje pro oživení a odolnost, a zejména to, zda další opatření, která mají být pomocí půjček financována, řeší problémy, které byly identifikovány v doporučeních pro jednotlivé země na rok 2022, a naplňují cíle plánu REPowerEU.

B) Výjimečné okolnosti podle čl. 14 odst. 6 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost

V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost může být za výjimečných okolností a pokud jsou k dispozici zdroje, částka podpory v podobě půjčky zvýšena nad rámec 6,8 % hrubého národního důchodu. Na základě návrhu Komise vezme Komise a Rada při uplatňování tohoto článku v úvahu potřeby členského státu, který žádost podává, jakož i žádosti o podporu v podobě půjčky podle tohoto nařízení, které již předložily nebo plánují předložit ostatní členské státy, přičemž uplatní zásady rovného zacházení, solidarity, proporcionality a transparentnosti – podobně jako v případě postupu, kterým se řídí Komise při přidělování dostupného krytí pro půjčky v rámci nástroje SURE členským státům.

Aby bylo možné žádosti o půjčku nad rámec 6,8 % řádně vyřídit, vyzývají se členské státy, aby oznámily svůj záměr vzít si půjčku co nejdříve, nejpozději však do 30 dní poté, co vstoupí v platnost nařízení o kapitolách týkajících se plánu REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost.

C) Další informace týkající se půjček

Podmínky financování vztahující se k půjčkám poskytovaným v rámci Nástroje pro oživení a odolnost jsou velmi výhodné díky vysokému ratingu emisí EU a silné poptávce investorů. Dohody o půjčce, které příslušný členský stát s Komisí uzavře, stanoví, že s umořovacími splátkami jistiny bude započato až po uplynutí desetiletého odkladného období, což členským státům umožní před zahájením splácení těžit z růstu vyvolaného reformami a investicemi. Po uplynutí počátečního odkladného období budou členské státy povinny ročně splácet 5 % z vyplacených částek. Tyto podmínky budou uplatňovány stejným způsobem vůči všem členským státům, které obdrží půjčky v rámci Nástroje pro oživení a odolnost.

V červenci 2021 zveřejnila Komise rozhodnutí, které stanoví způsob, jakým se mezi členské státy, které obdrží půjčku v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, rozdělí náklady vzniklé v souvislosti se společným financováním nástroje NextGenerationEU (3). Příslušné náklady se mezi členské státy, které si berou půjčku, rozdělí na základě jejich poměrného podílu na obdržené finanční podpoře. Tato metoda rozdělení nákladů a její uplatňování zajistí objektivní, spravedlivý a jasně zdokumentovaný základ pro výpočet a přidělení příslušného podílu nákladů členským státům, které obdrží půjčku v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Výhody plynoucí z těchto atraktivních podmínek financování se přenášejí na členské státy, které obdrží půjčku v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (4).

2. Ustanovení čl. 18 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost: aktualizace plánu

Podle čl. 18 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost mohou členské státy rovněž aktualizovat své plány pro oživení a odolnost, aby byla zohledněna aktualizovaná výše maximálního finančního příspěvku vypočtená v souladu s čl. 11 odst. 2. Konečnou výši maximálního příspěvku Komise aktualizuje do 30. června 2022. Po aktualizaci bude mít členský stát možnost předložit aktualizovaný plán v souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Způsob aktualizace plánů a rozsah předpokládaných změn závisejí na povaze změny konečné výše přidělených finančních prostředků (tj. navýšení, nebo snížení).

Dohoda o financování by měla být v roce 2023 změněna, aby byla zohledněna aktualizovaná výše maximálního finančního příspěvku a přijat právní závazek k částce odpovídající 30 % finančního příspěvku vypočteného v souladu s přílohou III nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Důležité je, že všechny finanční prostředky musí být poskytnuty do 31. prosince 2023. Členské státy by proto měly žádosti o aktualizaci svých plánů připravovat tak, aby byl zajištěn dostatek času jak pro jejich posouzení ze strany Komise, tak pro jejich schválení Radou.

Nehledě na to, zda se členský stát rozhodne své plány pro oživení a odolnost změnit, nová výše maximálního finančního příspěvku bude muset být zohledněna v novém prováděcím rozhodnutí Rady, přičemž průběh plateb bude upraven tak, aby zohledňoval změny výše maximálního finančního příspěvku. Přesný způsob úpravy průběhu splátek bude muset být řešen dvoustranně mezi daným členským státem a Komisí.

A) Navýšení příspěvku

Členským státům, jimž byl maximální finanční příspěvek navýšen, se důrazně doporučuje, aby plně využily dodatečných finančních prostředků, které jsou k dispozici, navržením příslušných nových nebo rozšířením již plánovaných reforem a investic. Důležité je, že nově navržená opatření by měla přispět k cílům plánu REPowerEU. Aby byl maximální finanční příspěvek využit v plné výši, měly by se odhadované náklady na tyto nové reformy a investice s příslušnými dalšími milníky a cíli přinejmenším rovnat rozdílu mezi výší odhadovaných nákladů dříve přijatého plánu pro oživení a odolnost a novou výší maximálního finančního příspěvku.

Důležité je, že vzhledem k tomu, že je Nástroj pro oživení a odolnost založen na výkonnosti, nelze dodatečnou částku vyplývající z navýšení finančního příspěvku použít ke kompenzaci zvýšení odhadovaných nákladů na opatření zahrnutá do již přijatých plánů pro oživení a odolnost. Posouzení odhadovaných nákladů bylo provedeno v rámci posouzení původních plánů pro oživení a odolnost. Pokud se navíc členský stát rozhodne, že navýšení maximálního finančního příspěvku nevyužije, není třeba plán ani prováděcí rozhodnutí Rady aktualizovat.

A konečně řada členských států připravila své původní plány pro oživení a odolnost s odhadovanými celkovými náklady přesahujícími původní maximální finanční příspěvek, neboť očekávaly jeho navýšení. Pokud aktualizovaná výše jejich příspěvků nepřekročí odhadované celkové náklady na jejich již schválené plány pro oživení a odolnost, mohou tyto členské státy využít dodatečné finanční prostředky, aniž by musely své plány pro oživení a odolnost aktualizovat.

B) Snížení příspěvku

I když se konečná výše jejich maximálního finančního příspěvku sníží, členské státy se vyzývají, aby pokračovaly v provádění svých přijatých plánů pro oživení a odolnost a využívaly přitom alternativních zdrojů financování. Vzhledem k tomu, jak jsou reformy a investice zahrnuté do plánů pro oživení a odolnost důležité pro řešení problémů, s nimiž se členské státy potýkají, by jejich provedení mělo zůstat hlavní prioritou. Pokud by si členský stát přesto přál upravit soubor investic a reforem obsažených v jeho plánu pro oživení a odolnost, musel by předložit aktualizovaný plán.

Snížení konečné výše maximálního finančního příspěvku neodůvodňuje zredukování reforem nebo jejich vyřazení z plánů. Reformy jsou totiž spojeny s nízkými nebo žádnými náklady a jako takové nejsou závislé na výši maximálního finančního příspěvku. Pozměněný plán musí kromě toho i nadále splňovat všechna posuzovací kritéria a zejména reagovat na všechna doporučení pro jednotlivé země nebo jejich podstatnou část.

Aby bylo vyváženo snížení maximálního finančního příspěvku a naplněny cíle plánu REPowerEU, doporučuje se členským státům, jimž byl tento příspěvek snížen, aby vedle čerpání prostředků z vnitrostátních fondů využily níže uvedených možností:

— požádaly o půjčku v rámci Nástroje pro oživení a odolnost,

— převedly prostředky z fondů politiky soudržnosti podle článku 26 nařízení o společných ustanoveních a čl. 7 odst. 1 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost,

— přesunuly investice, které budou dokončeny do konce roku 2023, z Nástroje pro oživení a odolnost do evropských strukturálních a investičních fondů na programové období 2014–2020, a to i prostřednictvím nástroje REACT-EU, v souladu s pravidlem N+3,

— přesunuly některé investice plánované v rámci Nástroje pro oživení a odolnost do programů politiky soudržnosti na období 2021–2027.

Půjčky kompenzující snížení maximálního finančního příspěvku

Jak již bylo uvedeno výše, členské státy mohou do 31. srpna 2023 žádat o půjčky. Jednou z možností, jak může příslušný členský stát kompenzovat snížení maximálního finančního příspěvku a naplňovat nové cíle plánu REPowerEU, je vzít si půjčku. V takovém případě se použijí podmínky stanovené v článku 14 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Členský stát by měl v pozměněném plánu pro oživení a odolnost ujasnit, které reformy a investice budou nově místo finančního příspěvku (tj. pomocí grantů) financovány půjčkami.

Převody prostředků z fondů, které se řídí nařízením o společných ustanoveních, do Nástroje pro oživení a odolnost podle článku 26 nařízení o společných ustanoveních

Ustanovení čl. 7 odst. 1 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost dává členským státům možnost převést do Nástroje pro oživení a odolnost zdroje přidělené ve sdíleném řízení, zejména prostřednictvím fondů, na něž se vztahuje nařízení o společných ustanoveních. Podle článku 26 nařízení o společných ustanoveních (nařízení (EU) 2021/1060) může být až 5 % prostředků z fondů, které se řídí nařízením o společných ustanoveních, na rozpočtové období 2021–2027 převedeno do jiných nástrojů EU, a to výlučně ve prospěch příslušného členského státu, což znamená, že již provedené převody do jiných nástrojů (např. do programu Erasmus+) snižují maximální částku, kterou lze do Nástroje pro oživení a odolnost převést. Toto ustanovení by mohlo členskému státu umožnit navýšit zdroje, které má k dispozici v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, a případně tak nahradit snížení konečné výše maximálního finančního příspěvku.

Členské státy mohou o tyto převody požádat buď v rámci své dohody o partnerství, nebo v rámci změn programu, nebo pokud byla dohoda o partnerství schválena a jeden nebo více programů ještě nebyly přijaty, prostřednictvím oznámení revize určitých omezených informací v rámci dohody o partnerství. Členské státy, které chtějí této možnosti využít, by měly s Komisí projednat, jaký způsob mají s ohledem na stav rozpracování své dohody o partnerství a svých programů zvolit. Podle čl. 26 odst. 3 nařízení o společných ustanoveních musí být žádosti o takový převod prostřednictvím změny programu řádně odůvodněny s ohledem na doplňkovost a dopad, jehož má být dosaženo.

V rámci požadovaného odůvodnění takového převodu se mohou členské státy opřít o to, že reformy a investice zahrnuté v plánu pro oživení a odolnost, které bude možné díky těmto převodům realizovat, by měly rovněž obecně pozitivně přispět k dosažení cílů sledovaných v rámci politiky soudržnosti. Řada plánů pro oživení a odolnost například zahrnuje reformy, které mají zvýšit efektivitu veřejné správy, nebo reformy v oblasti zadávání veřejných zakázek, které pomohou zvýšit efektivnost investic členských států z prostředků fondů politiky soudržnosti.

Pomocí této možnosti převést až 5 % prostředků podle článku 26 nařízení o společných ustanoveních lze kompenzovat snížení přidělených prostředků ve vztahu k jakémukoli opatření zahrnutému ve stávajícím plánu pro oživení a odolnost. Lze ji rovněž použít u reforem a investic zahrnutých do kapitoly týkající se plánu REPowerEU. Tento postup je však třeba odlišit od možnosti převést až 7,5 % prostředků podle nově navrženého článku 26a nařízení o společných ustanoveních, podle kterého lze převedené zdroje použít výhradně na reformy a investice zahrnuté do kapitoly týkající se plánu REPowerEU a o které lze požádat pouze v případě, že členský stát již požádal o převody z tohoto zvláštního fondu až do výše 5 % stropu stanoveného v článku 26 nařízení o společných ustanoveních.

Přesun některých investic plánovaných v rámci Nástroje pro oživení a odolnost do programů na období 2014–2020

Členské státy, jimž bude snížen maximální finanční příspěvek v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a které nevyčerpaly prostředky z fondů soudržnosti, mohou některé ze svých investic zahrnutých v plánu pro oživení a odolnost přesunout do programů soudržnosti na období 2014–2020. Zejména s ohledem na dodatečné zdroje, které jsou k dispozici v rámci nástroje REACT-EU, může řada členských států do programů stále přidávat nové projekty, pokud odpovídají prioritám stávajících programů, aby bylo zajištěno úplné vyčerpání prostředků. Tyto investice musí být navíc v souladu s pravidly politiky soudržnosti, včetně pravidel týkajících se způsobilosti vztahujících se k legalitě a správnosti. V době uzavření programů, tj. k 15. únoru 2025, musí být projekty dokončeny a musí být funkční. Důležité je, aby se investice přesunuté z plánu pro oživení a odolnost do programů soudržnosti nevztahovaly k milníkům a cílům, které byly součástí dříve podané žádosti o platbu.

Je třeba dodržet konečné datum pro způsobilé výdaje v rámci programů soudržnosti na období 2014–2020, tj. 31. prosince 2023. To v praxi znamená, že investice v rámci programů na období 2014–2020 budou nadále propláceny, pokud způsobilé výdaje vznikly před koncem roku 2023. V této souvislosti se jakákoli žádost o platbu předložená Komisi v rámci programů může vztahovat k jakékoli fázi realizace příslušné investice, včetně počáteční fáze. V době uzavření programů však musí být operace dokončeny, pokud nebudou postupně začleněny do politiky soudržnosti na období 2021–2027. Investice v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, které se nacházejí v počáteční fázi realizace (např. zahájení výzev k předkládání návrhů nebo výběr příjemců), nebudou pravděpodobně natolik rozpracované, aby mohly být převedeny do programů na období 2014–2020. Členské státy se vyzývají, aby se zaměřily na investice, u nichž byla počáteční fáze realizace dokončena a byla zahájena skutečná realizace, včetně plateb příslušným příjemcům nebo dodavatelům.

Přesun některých investic plánovaných v rámci Nástroje pro oživení a odolnost do programů soudržnosti na období 2021–27

Programy politiky soudržnosti na období 2021–2027 nabízejí dostatek prostoru jak z finančního, tak z časového hlediska, aby pojaly investice původně plánované v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. V této souvislosti je třeba mít na paměti níže uvedená pravidla:

— Přesunuté projekty musí splňovat pravidla způsobilosti a další pravidla politiky soudržnosti na období 2021–2027 a musí spadat do oblasti působnosti programu, v jehož rámci mají být financovány.

— V důsledku těchto přesunů nesmí dojít k tomu, že nebudou splněny požadavky týkající se tematického zaměření nebo cílů v oblasti klimatu stanovené v rámci politiky soudržnosti.

— Podle čl. 63 odst. 6 nařízení 2021/1060 (nařízení o společných ustanoveních) nelze vybrat operace pro poskytnutí podpory z fondů, pokud byly fyzicky dokončeny nebo plně provedeny před předložením žádosti o financování v rámci programu, a to bez ohledu na to, zda byly provedeny všechny související platby.

3. Ustanovení článku 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost: změna nebo nahrazení plánu z důvodu, že plán nebo jeho část již nelze v důsledku objektivních okolností splnit.

Nelze-li jeden či několik milníků a cílů zahrnutých do již přijatého plánu pro oživení a odolnost v důsledku objektivních okolností splnit, může dotčený členský stát podat Komisi odůvodněnou žádost o změnu svého plánu. Komise posoudí odůvodněné žádosti jednotlivě. Členské státy se vyzývají, aby před podáním formální žádosti navázaly neformální dialog s útvary Komise, a to zejména proto, aby se vzájemně dohodly na praktických podmínkách tohoto postupu.

Při návrhu změny plánu nebo předložení nového plánu na základě článku 21 by členské státy měly zdůvodnit tyto tři body:

1) konkrétní opatření, kterých již není možné dosáhnout;

2) příslušné objektivní okolnosti;

3) přímou souvislost mezi navrhovanými změnami a objektivními okolnostmi.

Členský stát by měl zaprvé zdůvodnit, že přijatý plán pro oživení a odolnost již nelze provést:

— zčásti nebo zcela,

— ve lhůtě stanovené v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (do roku 2026) nebo jednoduše vůbec, a to ani se zpožděním.

Dotčený členský stát by měl zadruhé zdůvodnit, že nemožnost provést plán (nebo jeho část) vyplývá z objektivních okolností. Je nezbytně nutné, aby byly příslušné objektivní okolnosti řádně doloženy a zdokumentovány. Při posuzování odůvodnění, které dotčený členský stát poskytl, vezme Komise v úvahu zejména:

— předvídatelnost daných okolností: zda v době přijetí plánu pro oživení a odolnost dané objektivní okolnosti existovaly nebo je bylo možné přiměřeně předvídat,

— možnost využít alternativních řešení: zda existují alternativní možnosti, které by dotčenému členskému státu umožnily přiměřeně provést příslušná opatření, aniž by je změnil,

— odpovědnost členského státu: zda je dotčený členský stát primárně odpovědný za vznik objektivních okolností, jichž se dovolává.

Dotčený členský stát by měl zatřetí předložit seznam opatření, která mají být změněna, popis konkrétních navrhovaných změn a objasnění přímé souvislosti mezi navrhovanými změnami a dopadem objektivních okolností, jichž se tento stát při zdůvodnění změny plánu dovolává.

Navrhované změny by neměly mít vliv na úroveň ambicí původního plánu. Opatření nahrazující ta, která jsou považována za již nesplnitelná, by měla navíc v nejvyšší možné míře přispět k naplňování cílů plánu REPowerEU (např. přechod od plynových kotlů k tepelným čerpadlům).

Žádost související s nárůstem ceny konkrétních investic

Zaprvé je třeba připomenout, že Nástroj pro oživení a odolnost je nástrojem založeným na výkonnosti. Členské státy odhadly náklady vztahující se k plánu a obdržely nevratnou podporu v maximální možné výši, která jim mohla být přidělena, pokud byly tyto náklady stejné nebo vyšší než tato maximální výše.

Zadruhé je třeba rovněž zdůraznit, že členské státy při propočtu svých nákladů do určité míry zohlednily inflaci a své předpoklady ohledně budoucího vývoje inflace. Předpoklady ohledně inflace, pokud je členské státy poskytly, byly obecně uplatněny ve vztahu ke každému jednotlivému opatření. Komise tyto předpoklady posoudila v rámci posouzení věrohodnosti a přiměřenosti odhadovaných nákladů po velmi podrobné výměně informací s členskými státy ohledně předpokladů uplatněných ve vztahu ke každé jednotlivé reformě a investici.

Ruská agrese na Ukrajině však drasticky ovlivnila ceny energií a stavebních materiálů. To vyvíjí další tlak na globální dodavatelské řetězce. Závažnost tohoto vývoje nebylo možné předvídat v době, kdy byl nástroj zřízen, ani v době, kdy většina členských států předložila své plány pro oživení a odolnost. Tento vývoj může mít přímý dopad na realizaci některých investic zahrnutých v plánech pro oživení a odolnost a lze se na něj odvolávat jako na objektivní okolnosti, které jsou podkladem pro žádost podle článku 21.

Pokud v důsledku výrazného nárůstu nákladů na určité opatření již nelze příslušný milník nebo cíl splnit, může členský stát požádat o změnu tohoto milníku nebo cíle. Žádost by měla být pečlivě odůvodněna. Členské státy by musely předložit důkazy o přímém dopadu na opatření, které (která) si přejí změnit. Tyto nárůsty nákladů by rovněž nemohly odůvodnit změnu investic, na něž nemají přímý vliv ceny surovin (např. nákup zdravotnického vybavení nebo výzkumné granty na studie o sociálním bydlení) nebo významné překážky v dodavatelském řetězci.

Tyto nárůsty cen nemohou představovat objektivní okolnosti odůvodňující změnu reforem, neboť reformy zpravidla nejsou na nákladech závislé. Kromě toho by žádná žádost o změnu neměla narušit celkové provádění plánů pro oživení a odolnost.

4. Přehled příslušných postupů

V níže uvedené tabulce je uveden přehled postupů, které se uplatní ve všech příslušných modelových případech popsaných v předchozích oddílech.

Modelový případ Potřeba změnit/doplnit plán pro oživení a odolnost Dodatečné financování plánu REPowerEU Členský stát provede převod podle článků 26 a 26a nařízení o společných ustanoveních nebo článku 81a nařízení o strategických plánech SZP. Ano Členský stát si přeje využít příspěvku poskytovaného v rámci plánu REPowerEU podle článku 21a nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Ano Navýšení maximálního finančního příspěvku Navýšení maximálního finančního příspěvku nad rámec odhadovaných nákladů vztahujících se k dříve přijatému plánu pro oživení a odolnost, členský stát si ho přeje využít. Ano Navýšení maximálního finančního příspěvku, které nepřekračuje výši odhadovaných nákladů vztahujících se k dříve přijatému plánu pro oživení a odolnost, členský stát si ho přeje využít. Ne Členský stát si nepřeje navýšení využít. Ne Snížení maximálního finančního příspěvku Členský stát kompenzuje snížení příspěvku vnitrostátními prostředky. Ne Členský stát si přeje aktualizovat plán, aby v něm bylo zohledněno snížení maximálního finančního příspěvku. Ano Členský stát si vezme půjčku, aby kompenzoval snížení. Ano Členský stát kompenzuje snížení příspěvku převodem (až 5 % prostředků) z fondů, které se řídí nařízením o společných ustanoveních, na období 2021–2027 (článek 26 nařízení o společných ustanoveních). Ano Členský stát kompenzuje snížení příspěvku přesunem řady investic do programů soudržnosti na období 2014–2020. Ano

5. Přehled možných změn plánů

Očekává se, že změny původních plánů budou v některých případech založeny na nejméně dvou a někdy i třech právních základech, které budou předloženy v rámci jediného dodatku. Níže uvedená tabulka shrnuje příslušný postup. Je třeba poznamenat, že v každém z níže uvedených případů se rovněž uplatní povinnost předložit kapitolu týkající se plánu REPowerEU v souladu s článkem 21c návrhu Komise.

Modelový případ Právní základ v rámci Nástroje pro oživení a odolnost Členský stát navrhuje dodatečná opatření za účelem dosažení cílů plánu REPowerEU a využití příspěvku podle článku 21a nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Článek 18 Členský stát navrhuje dodatečná opatření za účelem dosažení cílů plánu REPowerEU a využití dodatečné podpory v podobě půjčky. Článek 14 Členský stát navrhuje dodatečná opatření za účelem dosažení cílů plánu REPowerEU a provádí převod finančních prostředků Unie v souladu s články 26 a 26a nařízení o společných ustanoveních a článkem 81a nařízení o strategických plánech SZP. Článek 18 Členský stát navrhuje dodatečná opatření za účelem dosažení cílů plánu REPowerEU a využití navýšení maximálního finančního příspěvku a dodatečné podpory v podobě půjčky. Články 14, 18 Členský stát mění plán pro oživení a odolnost za účelem žádosti o půjčku, která má: — kompenzovat snížení jeho maximálního finančního příspěvku — a financovat dodatečná opatření sloužící k dosažení cílů plánu REPowerEU. Články 14, 18 Členský stát mění plán pro oživení a odolnost navržením dodatečných opatření, která naplňují cíle plánu REPowerEU, aby: — využil navýšení maximálního finančního příspěvku, — reagoval na objektivní změnu okolností, která brání provedení některých opatření. Články 18, 21 Členský stát mění plán pro oživení a odolnost navržením dodatečných opatření, která naplňují cíle plánu REPowerEU, a nahrazením stávajících opatření, aby: — využil dodatečné podpory v podobě půjčky, — zohlednil objektivní změnu okolností, která mu brání v provedení některých opatření. Články 14, 21 Členský stát mění plán pro oživení a odolnost navržením dodatečných opatření, která naplňují cíle plánu REPowerEU, a nahrazením stávajících opatření, aby: — využil navýšení maximálního finančního příspěvku, — využil dodatečné podpory v podobě půjčky, — reagoval na objektivní změnu okolností, která brání provedení některých opatření. Články 14, 18, 21 Členský stát mění plán pro oživení a odolnost, aby zohlednil objektivní změnu okolností, která mu brání v provedení některých opatření, a to změnou dotčených opatření za účelem zohlednění nových problémů. Článek 21

ČÁST II

POKYNY TÝKAJÍCÍ SE VYPRACOVÁNÍ A PŘEDKLÁDÁNÍ DODATKŮ

V tomto oddíle jsou uvedeny obecné pokyny týkající se vypracování a předkládání dodatku k již přijatému plánu pro oživení a odolnost, včetně vyhotovení kapitoly týkající se plánu REPowerEU. V celé této části se pojmem „změna“ rozumí veškeré změny již přijatého plánu pro oživení a odolnost, a to bez ohledu na jejich právní základ. Při změně svých plánů by členské státy měly předložit důkazy vztahující se k posuzovacím kritériím vymezeným v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, jakož i aktualizované informace podle článků 18 a 21c nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost.

Rozsah nových informací předkládaných členským státem by měl být úměrný změnám navrhovaným v dodatku. Pokud navrhované změny nemají na určitý oddíl dopad, není třeba vyplňovat příslušnou část šablony. Předložení kapitoly týkající se plánu REPowerEU lze přirovnat k další složce vztahující se k těmto specializovaným reformám a investicím. Strukturu již přijatého plánu nebude třeba měnit a je třeba se vyvarovat opakování. Vysvětlení týkající se stávajících opatření podporovaných z prostředků Nástroje pro oživení a odolnost, jakož i opatření mimo rámec uvedeného nástroje, lze omezit na nezbytné minimum, jak je podrobněji popsáno níže.

Tato část II je rozdělena do dvou hlavních oddílů: zaprvé pokynů vztahujících se k vyhotovení kapitol týkajících plánu REPowerEU a zadruhé pokynů týkajících se informací, které by měly být předloženy v rámci obecné změny plánů pro oživení a odolnost.

I. Kapitola týkající se plánu REPowerEU

1. Právní základ a cíle plánu REPowerEU

Návrh nařízení o kapitolách týkajících se plánu REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, který předkládá Komise, má zajistit, aby byl příslušný právní rámec lépe uzpůsoben naplňování cílů plánu REPowerEU. Navrhované znění čl. 21c odst. 1 vymezuje soubor cílů plánu REPowerEU.

Za účelem dosažení cílů plánu REPowerEU předloží členské státy, které se rozhodnou změnit své plány pro oživení a odolnost, zároveň kapitolu týkající se plánu REPowerEU. Předložení kapitoly týkající se plánu REPowerEU lze spojit s jinými druhy změn plánu pro oživení a odolnost, jak je vysvětleno v části I.

V kapitole týkající se plánu REPowerEU by měl být uveden stručný přehled všech reforem a investic, které hodlá členský stát provést za účelem splnění cílů plánu REPowerEU. Kapitola týkající se plánu REPowerEU může mít v praxi podobu zvláštní složky plánu pro oživení a odolnost. Kromě toho, že by do plánu pro oživení a odolnost měla být zahrnuta kapitola týkající se plánu REPowerEU jako jeho zvláštní složka, by při jeho změně měly být rovněž předloženy další informace požadované v navrhovaném znění článků 18 a 21c, které jsou uvedeny níže v oddílech I.2 a II.

2. Obsah kapitol týkajících se plánu REPowerEU

A) Reformy a investice financované z prostředků Nástroje pro oživení a odolnost zahrnuté do kapitol týkajících se plánu REPowerEU

Členské státy by ve své kapitole týkající se plánu REPowerEU měly navrhnout reformy a investice, které přispívají k cílům plánu REPowerEU. V této souvislosti je třeba připomenout, že uvedené reformy a investice by měly přispět k účinnému řešení všech problémů identifikovaných v příslušných doporučeních pro jednotlivé země nebo jejich podstatné části, včetně těch doporučení, která mají být přijata v rámci cyklu evropského semestru pro rok 2022 a která se mimo jiné týkají problémů v oblasti energetiky, s nimiž se členské státy potýkají.

K financování stanovenému v článcích 21a a 21b jsou způsobilé pouze reformy a investice, které přispívají k cílům plánu REPowerEU. Členským státům se rovněž doporučuje, aby tato opatření financovaly pomocí půjček poskytovaných v rámci Nástroje pro oživení a odolnost podle článku 14. Reformami a investicemi zahrnutými do kapitoly týkající se plánu REPowerEU uvedenými v čl. 21c odst. 1 návrhu Komise se rozumějí reformy a investice, které předtím do plánu pro oživení a odolnost daného členského státu (ve smyslu čl. 21c odst. 2 písm. a)) nebyly zahrnuty a které jsou navrženy tak, aby naplňovaly cíle plánu REPowerEU.

Do kapitoly týkající se plánu REPowerEU mohou být v omezených případech zahrnuta opatření, která byla již předtím součástí plánů pro oživení a odolnost, měla by však být rozšířena do té míry, aby je bylo možné považovat za „nová“ opatření. Pro dodatečné financování jsou způsobilé pouze ty investice, u nichž mají změny za následek podstatné zlepšení, které se odráží v koncepci a úrovni milníku a cílů, díky čemuž je dosaženo lepších výsledků při pohledu na vyčíslené úspory energie nebo snížení spotřeby fosilních paliv. Členský stát by mohl například zachovat určité opatření ve stávající složce, ale výrazně navýšit cíl v rámci kapitoly týkající se plánu REPowerEU, aby mohl využít finančních prostředků, které jsou nově k dispozici (např. navýšení kapacity pro výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů z 1 000 MW na 1 300 MW by bylo prezentováno jako rozšíření o 300 MW).

Členské státy by měly při vypracování kapitol týkajících se plánu REPowerEU zajistit, že reformy a investice zahrnuté do těchto kapitol budou doplněny o odpovídající soubor milníků a cílů.

Investice a reformy zahrnuté do kapitol týkajících se plánu REPowerEU, jejichž cílem je v krátké době diverzifikovat dodávky plynu, a zbavit se tak závislosti na Rusku, a snížit celkovou poptávku po plynu, by měly být koncipovány v duchu solidarity, pokud jde o zabezpečení dodávek. Za tímto účelem by měly být dimenzovány tak, aby nákladově efektivním způsobem řešily potřeby jednotlivých regionů a členských států, přičemž by měly zohlednit přehled EU týkající se bezprostřední připravenosti na přerušení dodávek plynu, který byl dán členským státům k dispozici.

Příklady investic, které lze zahrnout do kapitol týkajících se plánu REPowerEU

Některé typy investic přispívající k naplňování cílů plánu REPowerEU, které by bylo možné podpořit v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Pokud jde o investice do plynárenské infrastruktury, je důležité, aby se shodovaly se závěry posouzení dodatečných potřeb vztahujících se k energetické infrastruktuře uvedenými ve sdělení Komise týkajícím se plánu REPowerEU ze dne 8. března 2022 (COM(2022) 108 final) a závěry jednání s členskými státy v rámci pracovních skupin na vysoké úrovni scházejících se na úrovni regionů za účelem jednání o politice týkající se transevropské energetické sítě (TEN-E). Tyto investice se mohou týkat zejména:

— zvýšení kapacit pro udržitelnou výrobu biomethanu a pro výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů nebo bez využití fosilních zdrojů,

— úsilí o snížení spotřeby energie a fosilních paliv (energetická střídmost),

— urychlení využívání vodíku získaného z obnovitelných zdrojů nebo bez využití fosilních zdrojů v odvětvích, která lze obtížně dekarbonizovat, usnadněním technologického přechodu k postupům a aplikacím založeným na vodíku,

— vodíkové infrastruktury, včetně potrubí a skladovacích a přístavních terminálů,

— opatření v oblasti energetické účinnosti a snižování emisí uhlíku v průmyslových odvětvích, zejména pokud jde o tepelné zpracování, systémy pro řízení poptávky a odezvu na straně poptávky,

— renovačních programů a technologií zvyšujících energetickou účinnost budov a snižování emisí při výrobě tepla, jako je zavádění tepelných čerpadel, dálkové vytápění z obnovitelných zdrojů, fotovoltaika (FV) na střechách, skladování energie, inteligentní termostaty a špičková izolace,

— programů na podporu auditů energetické účinnosti a poradenství pro domácnosti a podniky,

— elektrifikace průmyslových procesů a technologií nahrazujících používání plynu při výrobě průmyslového tepla (zejména nízkoteplotního), páry a zpracování vstupních surovin,

— zařízení sloužících ke skladování energie a skladování plynu,

— kapacit pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů energie,

— rozvoje vnitrostátní elektrické přenosové a distribuční soustavy,

— výstavby elektrických propojovacích vedení,

— infrastruktury a zařízení umožňujících diverzifikovat dodávky plynu členským státům, včetně terminálů pro zkapalněný zemní plyn (jako jsou plovoucí zásobovací plošiny a znovuzplyňovací zařízení pro zkapalněný zemní plyn), plynovodů a skladovacích zařízení a jejich kybernetické bezpečnosti,

— rozvoje hodnotových řetězců zahrnujících klíčové materiály, technologické součástky a vybavení související s ekologickou transformací,

— změny kvalifikace a prohlubování dovedností umožňující přejít na nově vytvořená pracovní místa, zejména ve výrobě energie z obnovitelných zdrojů a dalších odvětvích zelené ekonomiky,

— podpory elektrifikace dopravní infrastruktury, včetně železniční infrastruktury, a rozvoje infrastruktury pro alternativní doplňování paliva a dobíjení, pomocí níž jsou vozidla zásobována elektřinou nebo vodíkem pro dopravní účely,

— vozidel veřejné dopravy s nulovými emisemi, která mají významný a přímý vliv na snížení poptávky po fosilních palivech.

Pokud jde o opatření přispívající k zabezpečení dodávek, jako je energetická infrastruktura a zařízení, propojovací vedení nebo výrobní kapacity, členské státy by měly věnovat pozornost hledisku kybernetické bezpečnosti projektů, aby co nejvíce snížily potenciální rizika narušení dodávek energie.

Příklady reforem, které lze zahrnout do kapitol týkajících se plánu REPowerEU

Členské státy by kromě toho mohly zvážit různé typy reforem, aby maximalizovaly dopad investic realizovaných v rámci plánu REPowerEU. Mezi ně patří:

— reformy, které urychlují postupy vztahující se k udělování povolení pro projekty v oblasti obnovitelných zdrojů energie a minimalizují čas potřebný k jejich zavedení, jakož i reformy týkající se zlepšení rozvodné infrastruktury, doplněné nezbytným posílením administrativy, aby bylo možné vyřídit zvýšený počet žádostí o povolení a jejich zrychlení,

— transparentní harmonogramy modernizace distribuční soustavy a aukce energie z obnovitelných zdrojů,

— programy pro pojištění a zmírňování rizik u investic do projektů týkajících se rozvoje/modernizace vytápění z obnovitelných zdrojů a dálkového vytápění, programy týkající se plánovaného nahrazení systémů vytápění využívajících fosilní paliva technologiemi využívajícími obnovitelné zdroje energie, daňové pobídky pro společnosti a spotřebitele, aby přešli z vytápění založeného na fosilních palivech na alternativy s nízkými emisemi uhlíku (teplo z obnovitelných zdrojů, dálkové vytápění založené na obnovitelných zdrojích, využití průmyslového odpadního tepla a chladicích sítí) a rozvíjeli místní kapacity pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů (5),

— pobídky podporující vytváření kvalitních pracovních míst v oblasti výroby energie z obnovitelných zdrojů a v dalších odvětvích zelené ekonomiky, včetně cílených a propracovaných pobídek k zaměstnávání a transformaci (6),

— reformy, které mají zvýšit flexibilitu energetického systému, umožnit zapojení zdrojů na straně poptávky do trhů s elektřinou a vyvíjet pobídky pro odezvu na straně poptávky, včetně skladování energie,

— pobídky zaměřené na prohlubování kvalifikace stávajících pracovních sil a školení kvalifikovaných odborníků ve stavebnictví, například osob zajišťujících instalaci vytápění využívajícího obnovitelné zdroje energie,

— navržení vhodného legislativního rámce pro výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů a bez využití fosilních zdrojů, jeho přepravu a skladování,

— pobídky zaměřené na rozvoj infrastruktury pro alternativní doplňování paliva a dobíjení, pomocí níž jsou vozidla zásobována elektřinou nebo vodíkem pro dopravní účely,

— rozvoj poznatků a prognóz týkajících se trhu práce a odborné kvalifikace a přizpůsobení osnov vzdělávání a odborné přípravy potřebám ekologické transformace.

Přeshraniční projekty a projekty zahrnující více zemí podporující cíle plánu REPowerEU

Důrazně se doporučuje, aby členské státy rozvíjely a posilovaly přeshraniční iniciativy. Projekty společného zájmu vybrané v rámci politiky transevropské energetické sítě (TEN-E) jsou způsobilé pro podporu z Nástroje pro propojení Evropy. Nástroj pro propojení Evropy podporuje vedle projektů společného zájmu i přeshraniční projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů vypracované více než jedním členským státem na základě mechanismů spolupráce stanovených ve směrnici o obnovitelných zdrojích energie. Tyto projekty již přispívají k cílům plánu REPowerEU tím, že poskytují alternativu k fosilním palivům v podobě energie z obnovitelných zdrojů, snižují závislost na dovozu a lépe využívají potenciál Evropy v oblasti obnovitelných zdrojů energie.

Členské státy by při zvažování opatření, která mají navrhnout na dodatečnou finanční podporu z finančních zdrojů plánu REPowerEU v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, měly upřednostnit projekty, jež nejsou financovány z prostředků Nástroje pro propojení Evropy. Členské státy se zejména vyzývají, aby zvážily možnost využití financování z Nástroje pro oživení a odolnost pro další projekty v oblasti zemního plynu, které byly určeny na základě posouzení potřeb infrastruktury provedeného pro účely plánu REPowerEU. Nástroj pro oživení a odolnost může například hrát zásadní úlohu při naplňování ambicí členských států týkajících se dalšího rozvoje klíčových hodnotových řetězců, zejména v oblasti přeshraničního přenosu energie, vodíku získaného z obnovitelných zdrojů a bez fosilních zdrojů a dodávek klíčových surovin.

B) Opatření přispívající k naplňování cílů plánu REPowerEU, která jsou do plánů pro oživení a odolnost již zahrnuta

Aby byly kapitoly týkající se plánu REPowerEU vyčerpávající a nezávislé, měly by rovněž obsahovat popis toho, jak opatření, která jsou již zahrnuta do přijatých plánů pro oživení a odolnost, přispívají k cílům plánu REPowerEU (čl. 21c odst. 2 písm. a) nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost ve znění návrhu Komise).

Kapitoly týkající se plánu REPowerEU by měly obsahovat seznam těchto opatření spolu se stručným vysvětlením toho, jak přispívají k naplňování cílů uvedeného plánu. Cílem není přesunout opatření zahrnutá ve stávajících složkách do kapitoly týkající se plánu REPowerEU, aby se zabránilo restrukturalizaci celého plánu pro oživení a odolnost a potenciálnímu dopadu na jeho vyváženost a soudržnost, nýbrž vysvětlit, jak stávající opatření přispívají k naplňování cílů plánu REPowerEU.

Za tímto účelem by měla být použita tato tabulka:

Referenční číslo v rámci projektu FENIX Název opatření Příspěvek k naplňování cílů plánu REPowerEU Předpokládané snížení dovozu fosilních paliv CX.RX Reforma daňového systému zohledňující ekologické cíle Poskytování pobídek podnikům i soukromým osobám, aby přešly na vozidla s nulovými a nízkými emisemi, zajistí nižší spotřebu fosilních paliv, a sníží tak závislost na dovozu těchto paliv ze zahraničí. CY.IY Renovace budov Renovace X milionů metrů čtverečních s cílem zvýšit úspory energie alespoň o 30 % CZ.IZ Větrné elektrárny na moři Instalace větrných elektráren na moři o výkonu 500 MW

C) Opatření provádějící plán REPowerEU financovaná z jiných zdrojů než z Nástroje pro oživení a odolnost

Aby kapitola týkající se plánu REPowerEU podala ucelený přehled o všech opatřeních, která přispějí k naplňování cílů uvedeného plánu, měla by v ní být uvedena i důležitá opatření financovaná z jiných zdrojů, ať již na úrovni členských států nebo Unie, která rovněž přispívají k naplňování cílů plánu REPowerEU. Důležité je, že tato opatření nebudou zohledněna při stanovení dostupných finančních prostředků v rámci plánu pro oživení a odolnost. Na tato opatření se rovněž nevztahují požadavky týkající se auditu a kontroly stanovené v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost.

Opatření provádějící plán REPowerEU, která nejsou financována z Nástroje pro oživení a odolnost, budou monitorována především v rámci evropského semestru. U každého opatření provádějícího plán REPowerEU financovaného z jiných zdrojů než z Nástroje pro oživení a odolnost by měly členské státy v kapitole týkající se plánu REPowerEU uvést níže uvedené informace:

— název opatření,

— odhadované náklady a zdroj(e) financování,

— cíl opatření a souvislost s cíli plánu REPowerEU,

— způsob provedení opatření,

— hlavní kroky a příslušný harmonogram jejich provedení,

— odhadovaný dopad opatření, např. úspory/diverzifikace zdrojů dovozu plynu, celkové úspory energie, instalovanou kapacitu výroby energie z obnovitelných zdrojů, očekávané snížení emisí skleníkových plynů,

— odkaz na (případná) opatření v rámci plánu pro oživení a odolnost, která doplňuje nebo kterými je doplňováno.

Členské státy by měly doložit vzájemnou doplňkovost opatření, která zahrnuly do své kapitoly týkající se plánu REPowerEU. Zejména by měly vysvětlit, jak se tato opatření vzájemně posilují.

Vedle popisu všech opatření podle výše uvedených odstavců by v kapitolách týkajících se plánu REPowerEU mělo být vysvětleno, jak je kombinace všech těchto opatření soudržná, efektivní a přiměřená pro dosažení cílů plánu REPowerEU (čl. 21c odst. 2 písm. c) návrhu Komise, kterým se mění nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost).

— V zájmu splnění požadavku „soudržnosti“ by měly členské státy vysvětlit, z jakých důvodů přidaly opatření zahrnutá do kapitoly týkající se plánu REPowerEU ke stávajícím nebo plánovaným opatřením. Měly by objasnit, proč tato opatření odstraňují přetrvávající nedostatky na úrovni daných členských států a/nebo EU, kterými se předchozí opatření nezabývají.

— Pokud jde o kritérium „efektivity“, je třeba zdůvodnit, proč a jak jsou opatření v rámci plánu REPowerEU obecně vhodná pro výše uvedené účely.

— Aby členské státy uspokojivě prokázaly „přiměřenost“, měly by popsat, jak jsou opatření zahrnutá do kapitoly týkající se plánu REPowerEU úměrná tomu, co je nezbytné k dosažení cílů uvedeného plánu, a jak vyvážení oprávněných zájmů podporuje předmětná opatření.

Členské státy by měly předložit kvantitativní analýzu toho, jak jejich opatření provádějící plán REPowerEU přispívají k cíli stanovenému v plánu REPowerEU.

3. Posouzení kapitoly týkající se plánu REPowerEU

Jak je stanoveno v čl. 21c odst. 4 návrhu, kterým se mění nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, ostatní ustanovení uvedeného nařízení se na reformy a investice zahrnuté do kapitoly týkající se plánu REPowerEU použijí obdobně, není-li stanoveno jinak. Reformy a investice zahrnuté do kapitoly týkající se plánu REPowerEU a financované z Nástroje pro oživení a odolnost budou tudíž tvořit nedílnou součást plánů pro oživení a odolnost. Měly by splňovat veškeré podmínky stanovené v článku 18 a vztahují se na ně posuzovací kritéria vymezená v článku 19 a v příloze V, není-li stanoveno jinak, zejména pokud jde o digitální označování podle čl. 19 odst. 3 písm. f) a oddílu 2.6 přílohy V nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost.

A) Osvobození od povinnosti použít 20 % přidělených prostředků na dosahování digitálních cílů

Aniž by tím byla dotčena platnost výše uvedeného, podle čl. 21c odst. 3 návrhu, kterým se mění nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, se na reformy a investice zahrnuté do kapitol týkajících se plánu REPowerEU, které mají být financovány v rámci uvedeného nástroje, bude vztahovat metodika pro digitální označování stanovená v čl. 19 odst. 3 písm. f) a v příloze VII nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost; při výpočtu, zda byl dodržen požadavek použití 20 % prostředků na dosahování digitálních cílů, se však k podpoře poskytnuté na opatření zahrnutá do kapitoly týkající se plánu REPowerEU nebude přihlížet. Vzhledem k nebývalé naléhavosti a závažnosti problémů v oblasti energetiky, s nimiž se Unie potýká, je tato výjimka nezbytná k zajištění toho, aby digitální označování neomezovalo členské státy v jejich možnosti financovat opatření přispívající k naplňování cílů plánu REPowerEU.

Ačkoli jsou reformy a investice navržené v kapitole týkající se plánu REPowerEU vyňaty z výpočtu digitálního cíle, členské státy se vyzývají, aby navrhly digitální investice související s cíli plánu REPowerEU. Tyto investice by mohly zahrnovat například:

— digitalizaci energetických sítí, včetně inteligentních sítí,

— zavádění inteligentních měřičů energií, inteligentních systémů a senzorů pro účtování energií a hospodaření s energiemi spolu s renovačními pracemi zvyšujícími energetickou účinnost,

— klimatickou neutralitu datových center a sítí a opětovné využití odpadního tepla, které vzniká při jejich provozu,

— zajištění kybernetické bezpečnosti energetického systému, která je zásadní z hlediska zabezpečení dodávek,

— datové infrastruktury umožňující výrazné rozšíření odezvy na straně poptávky (např. prostřednictvím společného evropského datového prostoru pro energetiku) a skladování energie,

— opatření sloužící k digitalizaci dopravy, která jsou částečně zaměřena na snižování emisí skleníkových plynů,

— digitální dovednosti nebo aplikace sloužící k posílení postavení spotřebitelů energie.

A konečně v zájmu zachování digitálních cílů stanovených v rámci Nástroje pro oživení a odolnost se bude digitální označování i nadále vztahovat na veškerou podporu poskytnutou na opatření navržená v pozměněných plánech pro oživení a odolnost, na něž se nevztahuje čl. 21c odst. 1 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost.

B) Dodatečné posuzovací kritérium vztahující se k cílům plánu REPowerEU

Reformy a investice zahrnuté do kapitol týkajících se plánu REPowerEU a financované v rámci Nástroje pro oživení a odolnost budou navíc posuzovány podle dodatečného 12. posuzovacího kritéria stanoveného v příloze V oddíle 2.12 návrhu, kterým se mění nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, jež se týká toho, jak tyto reformy a investice fakticky přispívají k cílům plánu REPowerEU. Podle přílohy V návrhu Komise lze toto kritérium považovat za splněné, pokud tato opatření naplňují některý z těchto cílů:

— zlepšit energetickou infrastrukturu a zařízení pro uspokojení okamžitých potřeb zabezpečení dodávek ropy a zemního plynu, zejména pro umožnění diverzifikace dodávek v zájmu Unie jako celku,

— zvýšit energetickou účinnost budov, dekarbonizovat průmysl, zvýšit výrobu a využívání udržitelného biomethanu a vodíku získaného z obnovitelných zdrojů nebo bez fosilních zdrojů a zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů,

— řešit vnitrostátní a přeshraniční problémy v oblasti přenosu energie, zejména budováním spojení s jinými členskými státy, nebo podporovat dopravu s nulovými emisemi a její infrastrukturu, včetně železnic,

— podporovat výše uvedené cíle prostřednictvím urychlené rekvalifikace pracovních sil směrem k nabytí zelených dovedností a podpory hodnotových řetězců zahrnujících klíčové materiály a technologie související s ekologickou transformací,

a splňují i tuto podmínku:

— doplňkovost a významný příspěvek reforem a investic zahrnutých do kapitoly týkající se plánu REPowerEU (čl. 21c odst. 1), spolu s dalšími popsanými opatřeními (čl. 21c odst. 2 písm. a) a b)), k dosažení diverzifikace dodávek energie v rámci Unie nebo snížení závislosti na fosilních palivech do roku 2030.

C) Měření dopadů

Členské státy by měly prokázat, že investice a reformy splní cíle plánu REPowerEU, tím, že kvantifikují:

— o kolik se sníží dovoz fosilních paliv z Ruska,

— v případě dovozu plynu odhadovaný objem plynu v miliardách metrů krychlových, o který by se pomocí obdobných opatření dovoz z Ruska snížil,

— odhadované snížení spotřeby energie,

— modernizaci infrastruktury distribuční sítě za účelem decentralizace, integrace trhu nebo zvýšení bezpečnosti dodávek.

Kapitola týkající se plánu REPowerEU by měla zahrnovat tabulku, v níž bude uvedena povaha každého opatření (tj. nové nebo pozměněné opatření, stávající opatření v rámci plánu pro oživení a odolnost, opatření financovaná z jiných zdrojů), jejich očekávaný dopad na snížení dovozu zemního plynu z Ruska vyjádřený v miliardách metrů krychlových.

Název opatření Očekávané snížení dovozu zemního plynu z Ruska v roce 2027 ve srovnání s rokem 2019 (v miliardách metrů krychlových) Reforma X Investice Y Celkem

D) Zásada „významně nepoškozovat“:

Podle návrhu Komise nebude nutné, aby byla opatření na zlepšení energetické infrastruktury a zařízení pro uspokojení okamžitých potřeb zabezpečení dodávek ropy a zemního plynu, zejména pro umožnění diverzifikace dodávek v zájmu Unie jako celku, v souladu se zásadou „významně nepoškozovat“. To se týká zejména investic do plynárenských a ropných kapacit, které mají zásadní význam pro zajištění velmi rychlého snížení závislosti na ruských dodavatelích. Tato výjimka se týká opatření nezbytných k rychlému zajištění bezpečnosti dodávek a neměla by bránit celkovému pokroku při plnění cílů v oblasti klimatu do roku 2050 s ohledem na plány jednotlivých členských států v oblasti energetiky a klimatu.

Veškerá ostatní opatření vztahující se k cílům plánu REPowerEU musí být v souladu se zásadou „významně nepoškozovat“ v souladu s nařízením o Nástroji pro oživení a odolnost. Dodržování zásady „významně nepoškozovat“ obecně napomáhá k dosažení cílů plánu REPowerEU v souladu s těmito základními zásadami:

— Opatření, u nichž existuje technologicky a ekonomicky proveditelná alternativa s malým dopadem na životní prostředí, jsou obecně v souladu se zásadou „významně nepoškozovat“, zejména ta, která nejsou založena na fosilních palivech, jako jsou obnovitelné zdroje energie. Tím se nejen snižuje závislost na dovozu fosilních paliv z Ruska, ale také se zlepšuje kvalita životního prostředí.

— U opatření, u nichž neexistuje technicky a ekonomicky proveditelná alternativa s malým dopadem na životní prostředí, mohou členské státy prokázat soulad se zásadou „významně nepoškozovat“ tak, že navrhnou nejlepší hodnoty ochrany životního prostředí, kterých lze v daném odvětví dosáhnout. To může zahrnovat činnosti a prostředky, která využívají menší množství fosilních paliv nebo je nevyužívají vůbec. Zásada „významně nepoškozovat“ tedy napomáhá snižování závislosti na dovozu, a přispívá tak k cílům plánu REPowerEU.

Tyto zásady napomáhají především naplňování druhého pilíře plánu REPowerEU, který vyzývá k investicím do integrovaného celounijního energetického systému založeného především na energii z obnovitelných zdrojů a výrazně vyšší energetické účinnosti za účelem snížení závislosti EU na fosilních palivech.

Řada opatření napomáhajících naplňování cílů plánu REPowerEU je již součástí přijatých plánů pro oživení a odolnost a byla shledána v souladu se zásadou „významně nepoškozovat“. Patří mezi ně opatření zaměřená na podporu energie z obnovitelných zdrojů, rozvoj flexibilní energetické infrastruktury, která obstojí i v budoucnu, a zvýšení energetické účinnosti. Níže uvedené příklady v zájmu usnadnění přípravy pozměněných plánů ukazují, jak zajistit soulad se zásadou „významně nepoškozovat“ ve vztahu k cíli spočívajícímu ve zmírňování změny klimatu u dalších opatření provádějících plán REPowerEU.

Dekarbonizace průmyslu: Opatření na podporu zařízení, na něž se vztahuje systém EU pro obchodování s emisemi (ETS), musí v rámci Nástroje pro oživení a odolnost v souladu s poznámkou pod čarou 27 technických pokynů dosahovat předpokládaných emisí skleníkových plynů, které jsou významně nižší než příslušné referenční hodnoty (7) . Přestože u některých z těchto činností v současné době neexistuje žádná technologicky a ekonomicky proveditelná alternativa s malým nebo žádným dopadem na životní prostředí, tento přístup napomůže ke snížení používání fosilních paliv, čímž se sníží závislost EU na dovozu. Při výrobě vodíku se doporučuje využívat obnovitelné zdroje energie.

Větší elektrifikace : V technických pokynech k uplatňování zásady „významně nepoškozovat“ se uvádí, že opatření na podporu větší elektrifikace (např. průmyslu, dopravy, stavebnictví) se považují za slučitelná s posouzením z hlediska zásady „významně nepoškozovat“ ve vztahu k cíli spočívajícímu ve zmírňování změny klimatu, pokud členské státy prokáží, že větší elektrifikace je doprovázena zvýšením kapacity výroby energie z obnovitelných zdrojů na vnitrostátní úrovni. Členské státy mohou do svých pozměněných plánů zahrnout (další) opatření na podporu větší elektrifikace klíčových odvětví, která má – v kombinaci s využíváním elektřiny z obnovitelných zdrojů – přímo napomoci k naplňování cílů plánu REPowerEU.

II. Obecné pokyny ke změně plánů pro oživení a odolnost

Níže je uveden přehled prvků, které by měly členské státy zohlednit ve svých pozměněných plánech pro oživení a odolnost. Tyto pokyny se zabývají nejčastějšími otázkami vznášenými členskými státy a poskytují praktické vodítko ohledně toho, jak strukturovat dodatek k plánu pro oživení a odolnost v souladu s požadavky článku 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost.

V zájmu zajištění jednotnosti při předkládání dodatku a plánu pro oživení a odolnost se níže uvedená struktura řídí pokyny k plánu pro oživení a odolnost z ledna 2021. Členské státy se vyzývají, aby u svých plánů pro oživení a odolnost nadále používaly stejnou strukturu a omezily změny na stávající oddíly plánů pro oživení a odolnost.

1. Cíle změn

Členské státy by v tomto oddíle měly vysvětlit důvody, na nichž se zakládají navrhované změny jejich dříve přijatého plánu pro oživení a odolnost.

Příslušné zdůvodnění bude záviset na povaze a účelu těchto změn, jak je vymezeno v části I tohoto dokumentu. Členské státy by proto měly uvést právní základ pro každou změnu, to znamená, zda se týká žádosti o půjčku, aktualizace plánu podle čl. 18 odst. 2 za účelem zohlednění aktualizované výše finančního příspěvku a/nebo změny plánu podle článku 21 v důsledku objektivních okolností. Vzhledem ke značnému času a prostředkům, které musí Komise a vnitrostátní orgány na tento postup vynaložit, se členské státy vyzývají, aby všechny zamýšlené změny svého plánu spojily do jediné žádosti. Zvolený právní základ bude mít dopad na úroveň změn, které mohou členské státy provést, a na podmínky, které musejí splnit, aby byl pozměněný plán pro oživení a odolnost posouzen kladně. Je-li revize prováděna na základě několika různých důvodů, bude muset členský stát jasně uvést, jak splňuje příslušné podmínky, a poskytnout odůvodnění ve vztahu ke každému z těchto důvodů (např. dodatečné finanční potřeby, na jejichž základě stát žádá o půjčku podle článku 14, a objektivní okolnosti, které brání provedení (části) plánu podle článku 21).

A) Komplexní a náležitě vyvážená reakce na hospodářskou a sociální situaci / příspěvek k naplňování 6 pilířů

Změněný plán pro oživení a odolnost by měl i nadále představovat komplexní a náležitě vyváženou reakci na hospodářskou a sociální situaci a odpovídajícím způsobem přispívat ke všem šesti pilířům uvedeným v článku 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Změny původního plánu by měly tuto vyváženost zachovat, nebo, pokud by ji změnily, členský stát by je měl zdůvodnit tím, že prokáže, že odpovídají novým výzvám, kterým členský stát čelí, a/nebo nové výši finančních prostředků, které mu byly přiděleny. Za tímto účelem by měly členské státy popsat, jak pozměněný plán pro oživení a odolnost nadále představuje komplexní a náležitě vyváženou reakci na hospodářskou a sociální situaci daného členského státu. Mění-li se plán jen nepatrně, mohou členské státy jednoduše předpokládat, že plán i nadále vyváženě přispívá k naplňování šesti pilířů, aniž by bylo třeba podávat podrobné doplňující vysvětlení.

Členské státy by měly přiřadit nová opatření k příslušným pilířům, a to tak, že objasní, jak tato opatření přispějí k jejich naplňování. Pokud budou z pozměněného plánu některá opatření vyřazena nebo v něm budou některá opatření zredukována, je třeba v něm objasnit, jak bude zajištěno, že plán bude jako celek i nadále dostatečně přispívat k naplňování příslušných pilířů. Případně by přitom měla být uvedena souvislost mezi vyřazenými opatřeními a jakýmikoli nově navrhovanými opatřeními, která mají nahradit vyřazená opatření, s odkazem na příslušné pilíře.

Členský stát by měl ve svém vysvětlení náležitě zohlednit jakýkoli nový vývoj v tomto členském státě nebo jakýkoli nový vývoj politik EU, který má dopad na těchto šest pilířů. Zejména se doporučuje, aby členské státy zohlednily dopad nejnovějšího geopolitického vývoje na to, jak plán přispívá k naplňování pilíře spočívajícího v ekologické transformaci, s ohledem na cíle plánu REPowerEU. V této souvislosti jsou přípustné dodatky zahrnující dodatečná opatření vztahující se pouze k jednomu či dvěma z těchto pilířů, pokud je to odůvodněno novými problémy, s nimiž se členské státy potýkají.

B) Souvislost s doporučeními pro jednotlivé země a evropským semestrem

Změněný plán pro oživení a odolnost by měl zohlednit všechny problémy identifikované v příslušných doporučeních pro jednotlivé země, včetně doporučení vydaných v rámci cyklů evropského semestru pro rok 2019 a 2020 a v pozdějších cyklech evropského semestru až do data předložení pozměněného plánu pro oživení a odolnost (8). Obzvláště důležitá budou doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklu pro rok 2022. Zprávy o jednotlivých zemích pro rok 2022 hodnotí stav provádění opatření zahrnutých do plánů pro oživení a odolnost a identifikují hlavní dosud nevyřešené nebo nově se vyskytnuvší problémy, jimiž se uvedené plány dostatečně nezabývají a které jsou základem pro doporučení pro jednotlivé země pro rok 2022.

Jak je zdůrazněno v oddíle I, případné snížení maximálního finančního příspěvku nemá vliv na to, že je třeba se zabývat všemi nebo podstatou částí příslušných doporučení pro jednotlivé země. Změněný plán pro oživení a odolnost by si proto musel zachovat stejnou úroveň ambicí jako dříve přijatý plán.

V případě členských států, které žádají o půjčku nebo kterým byl (podstatně) zvýšen maximální finanční příspěvek přidělený v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, je při doplňování původního plánu třeba zohlednit celý soubor doporučení pro jednotlivé země pro roky 2019, 2020 a 2022. To platí zejména pro potřeby realizace dalších reforem a investic zjištěné v rámci evropského semestru pro rok 2022, včetně těch, které souvisejí s potřebou snížit energetickou závislost. Předložení dodatků je rovněž příležitostí k tomu, aby byly řešeny problémy zjištěné v rámci předchozích cyklů evropského semestru, kterými se přijatý plán pro oživení a odolnost zabývá pouze částečně nebo se jimi nezabývá vůbec.

Při přípravě dodatků by měly členské státy zajistit, aby byl dopad navrhovaných změn na udržitelnost veřejných financí v souladu s doporučeními pro jednotlivé země pro rok 2022 přijatými Radou, jež se vztahují k záležitostem týkajícím se veřejných financí a jejich struktury. Při vyhodnocení a prezentaci dopadu navrhovaných změn plánu pro oživení a odolnost na veřejné finance by měly členské státy, jejichž měnou je euro, navíc zajistit, aby aktualizovaná opatření v plánu pro oživení a odolnost odpovídala prioritám určeným v nejnovějším doporučení přijatém Radou, které se týká hospodářské politiky eurozóny.

C) Celkový dopad plánu pro oživení a odolnost

V souladu s pokyny k plánu pro oživení a odolnost z roku 2021 by členské státy měly objasnit, do jaké míry se očekává, že navrhované změny změní celkový dopad jejich plánů pro oživení a odolnost. V tomto objasnění by měl být popsán očekávaný dopad pozměněného plánu pro oživení a odolnost jako celku při zohlednění opatření, která byla přidána či vyřazena. Při uplatňování pokynů k plánu pro oživení a odolnost z roku 2021 je třeba zohlednit tyto prvky:

— makroekonomický a sociální výhled,

— makroekonomický a sociální dopad plánu pro oživení a odolnost,

— udržitelnost,

— soudržnost.

Členské státy se vyzývají, aby dodaly aktualizované číselné údaje o dopadu svých pozměněných plánů pro oživení a odolnost, pokud se v porovnání s údaji předloženými v rámci dříve přijatého plánu pro oživení a odolnost výrazně změnily. Členské státy přitom mohou vycházet z informací, které uvedly ve svých národních programech reforem, a v případě potřeby mohou použít křížové odkazy. Rozsah nových informací předkládaných členským státem by měl být úměrný změnám navrhovaným v dodatku.

D) Soudržnost

Dopad navrhovaných změn na soudržnost pozměněného plánu pro oživení a odolnost by měl být popsán tak, že budou objasněny vzájemné vztahy mezi novými nebo pozměněnými opatřeními a opatřeními zahrnutými do dříve přijatého plánu pro oživení a odolnost odkazem na opatření, která byla v pozměněném plánu zachována, a ta, která z něj byla vyřazena. Členské státy se rovněž vyzývají, aby objasnily, jakým způsobem bude zachována celková rovnováha mezi reformami a investicemi. Nová nebo pozměněná opatření by neměla vést k nesrovnalostem a narušení celkové soudržnosti plánu pro oživení a odolnost.

E) Rovnost žen a mužů a rovné příležitosti pro všechny

Členské státy by měly popsat, jaký dopad mají změny jejich plánů pro oživení a odolnost na způsob, jakým uvedené plány přispívají k cílům spočívajícím v zajištění rovnosti žen a mužů a rovných příležitostech pro všechny. S ohledem na aktuální vývoj událostí má zásadní význam zmírňování rizik energetické chudoby.

Členské státy by se za tímto účelem měly řídit pokyny k plánu pro oživení a odolnost z roku 2021 a zároveň by měly zohlednit aktuální vývoj událostí, a to například tím, že:

— zváží, jak nejlépe zohlednit tyto cíle při provádění a monitorování svých plánů, s ohledem na zkušenosti, které při jejich provádění dosud získaly,

— zajistí zapojení subjektů zabývajících se rovností a rovným zacházením do provádění plánů pro oživení a odolnost, například v rámci příslušných monitorovacích orgánů,

— lépe zohlední tyto cíle v revidovaných milnících a cílech, například jejich rozčleněním podle pohlaví, věku, zdravotního postižení nebo rasového či etnického původu, je-li to možné.

Rozsah nových informací předkládaných členským státem by měl být úměrný změnám navrhovaným v dodatku.

F) Přeshraniční projekty a projekty zahrnující více zemí

Většina přijatých plánů pro oživení a odolnost zahrnuje iniciativy zahrnující více zemí nebo přeshraniční iniciativy. To zahrnuje zejména účast na významných projektech společného evropského zájmu v souladu s pravidly EU pro státní podporu. V souvislosti s případnou revizí plánů pro oživení a odolnost se členským státům důrazně doporučuje, aby zvážily posílení podpory přeshraničních iniciativ nebo iniciativ zahrnujících více zemí, zejména těch, které jsou v souladu s cíli plánu REPowerEU.

G) Státní podpora

Na dodatečné nebo revidované reformy a investice se v plném rozsahu vztahují pravidla státní podpory. Každý členský stát je povinen zajistit, aby tyto reformy a investice byly v souladu s pravidly EU pro státní podporu a řídily se platnými postupy týkajícími se státní podpory. Členské státy musí při přípravě svých plánů pro oživení a odolnost zohlednit právní rámec upravující státní podporu, včetně pokynů pro státní podporu v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí na rok 2022 („CEEAG“) (9). Obecné nařízení o blokových výjimkách navíc prohlašuje určité kategorie státní podpory za slučitelné se Smlouvou za předpokladu, že splňují jasně stanovené podmínky, a osvobozuje tyto kategorie od požadavku předchozího oznámení státní podpory Komisi a jejího schválení ze strany Komise. Pokud jde například o opatření přispívající k cílům plánu REPowerEU, členským státům se doporučuje, aby vzaly v úvahu ustanovení oddílu 4 obecného nařízení o blokových výjimkách, která se týkají podpory výzkumu, vývoje a inovací, a oddílu 7, jež se týkají podpory na ochranu životního prostředí.

Dočasný krizový rámec po státní podpory přijatý Komisí dne 23. března 2022 na podporu hospodářství EU v souvislosti s ruskou invazí na Ukrajinu může být rovněž v jednotlivých případech relevantní pro posouzení opatření v rámci Nástroje pro oživení a odolnost z hlediska státní podpory, pokud je tato podpora určena na odstranění negativních ekonomických následků ruské agrese proti Ukrajině.

V souladu s pokyny k plánu pro oživení a odolnost z roku 2021 a vzorem tohoto plánu se členské státy vyzývají, aby ve svých aktualizovaných plánech pro oživení a odolnost u každé nové nebo revidované reformy a investici uvedly, zda je podle jejich názoru u tohoto opatření třeba provést oznámení státní podpory, a pokud ano, uvedly, kdy její předběžné oznámení a oznámení provedou. Má-li členský stát za to, že dané opatření nepodléhá oznámení, měl by odkázat na platné rozhodnutí o schválení státní podpory nebo na ustanovení obecného nařízení o blokových výjimkách nebo jiných nařízení o blokových výjimkách, která se podle jeho názoru na dané opatření vztahují, spolu s příslušným zdůvodněním nebo popisem důvodů, proč se dané opatření nepovažuje za státní podporu. Při předběžném stanovení časového harmonogramu pro splnění příslušných milníků a cílů musí členské státy zajistit, aby Komise měla k dispozici dostatek času na schválení případné státní podpory, která může být zahrnuta v příslušných investičních opatřeních a která podléhá oznámení. Komise je připravena členským státům předběžně poradit, zda jsou jednotlivé investice plánované v jejich pozměněných plánech pro oživení a odolnost v souladu s právním rámcem upravujícím státní podporu. Doporučuje se, aby členské státy sdělily Komisi svůj časový plán (předběžného) oznámení, aby bylo zajištěno, že s tím bude Komise s ohledem na svůj rozvrh práce počítat.

Na základě předchozích zkušeností s opatřeními zahrnutými do plánů pro oživení a odolnost, která byla posouzena z hlediska státní podpory, má včasná komunikace s útvary Komise při přípravě těchto plánů zásadní význam pro rychlé posouzení oznámených opatření z hlediska státní podpory. Členské státy se vyzývají, aby se zapojily do diskuse s útvary Komise, a plně tak využily možností, které jim poskytují jednotlivé rámce pro státní podporu, za účelem navržení opatření, která budou v souladu s platnými pravidly.

2. Popis změn

Podle pokynů k plánu pro oživení a odolnost z roku 2021 a vzorem tohoto plánu by měl být tento oddíl strukturován podle jednotlivých složek. Tento oddíl by měl být uveden pouze u těch složek, u nichž se provádějí změny. Neměly by se v něm opakovat informace uvedené v jiných oddílech, ale mělo by zde být uvedeno, které změny byly provedeny oproti dříve přijatému plánu pro oživení a odolnost (s přesnými odkazy na příslušné oddíly a opatření).

Pokud členské státy doplňují jen několik reforem a investic v rámci stejného tématu, mohou vycházet ze stávajících složek (např. ke stávající složce týkající se energetické renovace lze přidat nové opatření k renovaci budov). V případě nových investic a reforem s různými prioritami mohou členské státy také přidat úplně nové složky.

A) Popis reforem a investic

U každé složky, kde dochází ke změnám základních opatření, by členské státy měly uvést, které investice nebo reformy jsou „doplněny“, „vypuštěny“ nebo „pozměněny“ oproti plánu pro oživení a odolnost, na jehož základě bylo přijato předchozí prováděcí rozhodnutí Rady.

Využívání finančních nástrojů

Využívání finančních nástrojů financovaných nebo podporovaných z fondů Nástroje pro oživení a odolnost, včetně půjček, může být atraktivním řešením pro realizaci investic, které se předpokládají v rámci plánů pro oživení a odolnost, a to hned z několika důvodů:

— součástí finančních nástrojů může být splacení jistiny, kterou příjemci obdrželi, zpět členskému státu, čímž se v dlouhodobém horizontu omezí vznik veřejného dluhu,

— musí umožnit opětovné použití toků, včetně splacení jistiny, pro stejné politické cíle i po roce 2026 a/nebo splacení půjček poskytnutých v rámci Nástroje pro oživení a odolnost,

— mohou sloužit k financování řady malých investic v soudržném rámci a usnadnit kontakt s potenciálními příjemci prostřednictvím decentralizovaných partnerských struktur,

— mohou pomoci využít dodatečné finanční zdroje nebo společné investice, zejména od soukromých společností a soukromých finančních institucí.

Z 22 plánů pro oživení a odolnost přijatých do konce února 2022 je součástí patnácti plánů celkem 53 finančních nástrojů v objemu přibližně 22,4 miliardy EUR, přičemž z této částky je 19,9 miliardy EUR financováno pomocí půjček z Nástroje pro oživení a odolnost. Podporují témata, která jsou obzvláště aktuální v kontextu nejnovějších geopolitických problémů, jako je ekologická a digitální transformace podniků, energetická účinnost, inovace, sociální bydlení nebo zemědělství. Zahrnují financované nástroje (půjčky, vlastní kapitál, kvazivlastní/mezaninový kapitál, rizikový kapitál) a nefinancované nástroje (záruky a subvence úrokových sazeb). Financované nástroje představují přibližně 19,2 miliardy EUR. Prováděcími partnery jsou EIB, EIF, EBRD, národní podpůrné banky a instituce, státní agentury nebo fondy, ministerstva a komerční banky.

Na základě stávajících plánů by bylo možné použít tyto finanční nástroje:

— záruční nástroje ke snížení rizika programů renovací ke zvýšení energetické účinnosti,

— smlouvy o nákupu elektřiny pro investice do obnovitelných zdrojů energie,

— kapitálové investice do společností nebo do kapitálových fondů podporujících ekologickou transformaci.

Příloha obsahuje další informace o využívání finančních nástrojů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na základě zkušeností získaných při přípravě a provádění původních plánů pro oživení a odolnost.

B) Ekologický a digitální rozměr

Členské státy by měly vysvětlit, do jaké míry jejich pozměněné plány pro oživení a odolnost přispějí k ekologické transformaci a ke snížení energetické závislosti EU, jakož i k digitální transformaci, která obstojí i v budoucnu, a k silnému jednotnému digitálnímu trhu nebo k řešení souvisejících problémů. Sem mohou spadat i opatření v oblasti výzkumu a inovací s příslušným časovým harmonogramem. V souladu s konceptem souběžné transformace je třeba považovat oba druhy transformace za procesy, které se vzájemně posilují, a Komise je bude posuzovat společně.

Ekologický rozměr opatření v rámci plánu pro oživení a odolnost bude i nadále posuzován jak v rámci kvalitativního přístupu (provázanost mezi těmito opatřeními a výzvami, kterým čelí jednotlivé členské státy v oblasti energetiky, klimatu a životního prostředí), tak v rámci kvantitativního přístupu (celkový příspěvek upraveného plánu pro oživení a odolnost k cílům v oblasti klimatu musí představovat alespoň 37 % celkových finančních prostředků přidělených na plán – viz oddíl X o sledování klimatu).

Členské státy se vyzývají, aby vysvětlily, jak jejich pozměněný plán pro oživení a odolnost přispěje k dosažení cílů EU v oblasti klimatu zakotvených v právním rámci pro klima a jak jsou v něm zohledněny balíčky „Fit for 55“ navržené v červenci a v prosinci 2021 (10). Balíček „Fit for 55“ stanoví legislativní opatření, která mají zajistit, aby politiky v oblasti klimatu, energetiky, využívání půdy, dopravy a zdanění byly vhodné pro snížení čistých emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 55 % a pro dosažení klimatické neutrality, která je zakotvena v evropském právním rámci pro klima.

Také digitální rozměr opatření v rámci plánu pro oživení a odolnost bude i nadále posuzován na základě kvalitativního i kvantitativního přístupu. Dne 9. března 2021 představila Evropská komise dokument s názvem „Digitální kompas 2030: Evropské pojetí digitální dekády“, strukturovaný do čtyř hlavních oblastí: dovednosti, bezpečná a udržitelná digitální infrastruktura, digitální transformace podniků a digitalizace veřejných služeb. Pro každý z těchto bodů stanoví Digitální kompas ambiciózní cíle na úrovni EU s výhledem do roku 2030. Poté následoval návrh rozhodnutí o politickém programu pro rok 2030 „Cesta k digitální dekádě“, který by měl vstoupit v platnost do konce roku 2022. Na základě tohoto programu by byla vytvořena struktura řízení, v níž by členské státy a Komise strukturovaným způsobem spolupracovaly na dosažení cílů, a tento program by usnadnil provádění projektů zahrnujících více zemí. Členské státy se vyzývají, aby uvedly, jak by k těmto čtyřem hlavním oblastem a k dosažení cílů do roku 2030 přispěla jakákoli další nebo pozměněná opatření zaměřená na digitální transformaci nebo výzvy, které z ní vyplývají.

Pokud jde o kvantitativní přístup, celkový příspěvek pozměněného plánu pro oživení a odolnost k digitálním cílům musí představovat alespoň 20 % celkových finančních prostředků přidělených na plán.

C) Sledování klimatu a digitální označování

Cíl v oblasti klimatu ve výši 37 % a digitální cíl ve výši 20 % stanovené v čl. 19 odst. 3 písm. e) a f) nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost zůstává v případě změn plánu pro oživení a odolnost povinný, a to bez ohledu na důvody, které vedly k těmto změnám (s výjimkou nákladů na opatření obsažená v kapitole REPowerEU, pokud jde o digitální označení). Je proto důležité, aby členské státy při provádění revizí svých plánů pro oživení a odolnost zohlednily výši celkových finančních prostředků přidělených na plán, včetně případů, kdy se revidovaný finanční příspěvek zvýšil, resp. snížil.

Pokyny k plánu pro oživení a odolnost z roku 2021 zůstávají i nadále v platnosti, a členské státy by proto měly u každého nového nebo upraveného opatření vysvětlit přínos k dosažení klimatických a digitálních cílů. V případě, že dojde ke změně celkových odhadovaných nákladů na plán pro oživení a odolnost nebo nákladů na jakákoli opatření s klimatickým nebo digitálním označením, bude nutné provést nové posouzení tohoto označení, aby bylo ověřeno, že tyto dva cíle jsou i nadále plněny. Označení je třeba posoudit i v případě jakýchkoli změn původního rozsahu, povahy nebo koncepce stávajícího opatření.

Je třeba poznamenat, že oba cíle jsou vypočítány pro pozměněný plán pro oživení a odolnost jako celek, který se skládá z dříve přijatého plánu pro oživení a odolnost a z jeho dodatku, s výjimkou nákladů na opatření obsažená v kapitole REPowerEU, pokud jde o digitální označení. Příspěvky v oblasti klimatu a digitální oblasti budou pro pozměněný plán pro oživení a odolnost přepočítány, přičemž se zohlední změny opatření v plánu pro oživení a odolnost a upravené celkové odhadované náklady. Příspěvek v oblasti klimatu bude porovnán s výší celkových finančních prostředků přidělených na plán pro oživení a odolnost, včetně kapitoly REPowerEU. Digitální příspěvek bude porovnán s výší celkových finančních prostředků přidělených na plán pro oživení a odolnost s výjimkou částky určené pro reformy a investice v kapitole REPowerEU.

Na základě zkušeností s 24 pozitivně hodnocenými plány z období do konce dubna 2022 je u opatření zahrnujících více oblastí, například u horizontálních opatření, nutné v relevantních případech uplatňovat sledování klimatu a digitální označování na úrovni podopatření (samostatná část opatření týkající se konkrétní oblasti intervence) s využitím různých oblastí intervence (podle příloh VI a VII nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost).

Dále je třeba připomenout, že ustanovení čl. 19 odst. 3 písm. e) a f) nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a příloh VI a VII stanoví příslušné koeficienty pro výpočet podpory na klimatické a digitální cíle. Podle těchto ustanovení lze koeficienty pro podporu cílů v oblasti klimatu zvýšit (až na celkovou částku 3 % pro označování v oblasti klimatu), pokud je doprovází opatření, která zvyšují jejich dopad. Členské státy by měly použití těchto ustanovení v příslušných případech dostatečně odůvodnit.

Členské státy by měly popsat konkrétní přístup, který pro označování těchto opatření navrhují. Komise může členským státům pomoci nalézt příklady toho, jak byla podobná opatření označována v plánech pro oživení a odolnost, které Rada přijala v minulosti.

D) Zásada „významně nepoškozovat“

Technické pokyny k uplatňování zásady „významně nepoškozovat“ (2021/C 58/01), které stanoví hlavní principy a způsoby uplatňování této zásady v kontextu Nástroje pro oživení a odolnost s přihlédnutím k jeho specifickým charakteristikám, se budou uplatňovat i nadále. Obsahuje rovněž „kontrolní seznam“, kterým je třeba se řídit při sebehodnocení v kontextu uvedené zásady a který má být u každého opatření součástí pozměněného plánu pro oživení a odolnost. Tento oddíl shrnuje klíčové prvky uvedených pokynů a vysvětluje jejich použití v případě nových nebo revidovaných opatření. Uvádí také další vysvětlení na základě zkušeností s dříve přijatými plány pro oživení a odolnost.

Jak by se měla zásada „významně nepoškozovat“ uplatňovat v souvislosti s revizemi plánů pro oživení a odolnost?

Členské státy musí předložit sebehodnocení z hlediska zásady „významně nepoškozovat“ u každého nového nebo pozměněného opatření, které je součástí pozměněného plánu pro oživení a odolnost s výjimkou případů, kdy se uvedená zásada neuplatní (viz také oddíl 2.1 a příloha I technických pokynů k uplatňování zásady „významně nepoškozovat“). Je třeba vzít v úvahu níže uvedené průřezové aspekty (viz také příloha s doplňujícími informacemi o tom, jak lze zajistit dodržování této zásady):

— Nově dostupné alternativy s nízkým dopadem: Zásady uvedené v oddíle 2.4 technických pokynů k uplatňování zásady „významně nepoškozovat“, včetně poznámky pod čarou č. 25, jsou i nadále použitelné pro posuzování nových nebo revidovaných opatření. Posouzení zásady „významně nepoškozovat“ u těchto opatření by mělo odrážet inf