ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
31.

žádá Komisi, aby zvážila uplatnění alternativního řešení sporů a aby v rámci řádného legislativního postupu předložila dlouho očekávaný návrh, který usnadní podávání individuálních i kolektivních žalob o náhradu škod, které utrpěly společnosti a spotřebitelé v důsledku porušení antimonopolního práva EU; je přesvědčen, že uvedený návrh by měl podpořit hospodářskou soutěž, nikoli však vznik neoprávněných soudních sporů, měl by se vztahovat na případy drobných či blíže neurčených škod, zajistit plný soulad s pravidly EU v oblasti transparentnosti a to, že jakákoli výjimka týkající se řízení o shovívavosti bude náležitě a konkrétně odůvodněna, a měl by zajistit plný soulad s veřejnoprávním vymáháním práva;
2.

podpořit vysokého představitele Unie, místopředsedu Komise při plnění řady úkolů, které mu svěřuje SEU, jmenováním politického náměstka (náměstků), který by byl odpovědný Parlamentu a před převzetím funkce by předstoupil před příslušný výbor a který by byl oprávněn jednat jménem vysokého představitele Unie, místopředsedy Komise; zajistit, aby členové Komise odpovědní za vnější vztahy mohli plně zastupovat vysokého představitele Unie, místopředsedu Komise v parlamentních záležitostech a na mezinárodní úrovni; zvážit zapojení ministrů členských států pro zahraniční věci do konkrétních úkolů a misí jménem Unie, což by posílilo společné postoje EU;
7.

trvá na svém výše uvedeném postoji z prvního čtení přijatém dne 15. prosince 2011 (4), který by měl být výchozím bodem pro jednání, a zdůrazňuje, že pozměněný text by měl, jakožto absolutní minimum, v souladu s požadavky Smlouvy: explicitně rozšířit oblasti působnosti na všechny orgány, úřady a agentury EU, zvýšit legislativní transparentnost včetně přístupu k právním stanoviskům v legislativním procesu, takže by využití jakýchkoli výjimek v legislativním postupu znamenalo odchylku od obecného pravidla legislativní transparentnosti, ujasnit vztah mezi transparentností a ochanou údajů, vložit do nařízení Aarhuskou úmluvu, považovat současnou širokou definici dokumentu za minimální základ pro další vývoj, zajistit vhodný přístup k dokumentům a transparentnost ve vztahu k mezinárodním jednáním a dohodám, zajistit finanční transparentnost fondů EU a nezavádět žádné blokové výjimky;
13.

zastává názor, že rozsah zeměpisných pásem by však měl být v nových pokynech k vnitrostátní regionální podpoře na období 2014–2020 zachován a měl by jít nad současný rámec 45 % a že vzhledem k politické, ekonomické a sociální situaci členských států a také k jejich přírodnímu, zeměpisnému a demografickému znevýhodnění by na současné úrovni měla být zachována i intenzita pomoci; poukazuje na to, že v celosvětovém měřítku by se hospodářství EU a EHS mohlo dostat do nevýhodné situace ve srovnání se třetími zeměmi, které využívají méně přísný systém zaměstnávání či mají nižší náklady, což snižuje atraktivitu EU a EHS; poukazuje na to, že ve znevýhodněných oblastech EU ohrožují nutné úpravy účetních rozvah v soukromém sektoru, snižování veřejných výdajů v důsledku úsporných opatření a hospodářská nejistota investice a přístup k financování, což vede ke zvyšování nerovností mezi regiony;
G.

vzhledem k tomu, že existují značné rozdíly mezi ženami a muži, co se týče mobility zaměstnanců v EU – muži se stěhují za zaměstnáním nebo při přechodu do jiného zaměstnání mnohem častěji než ženy (44 % oproti 27 %), zatímco kariéra žen je častěji přerušena tím, že se stěhují do vzdálených míst, aby následovaly svého partnera;
96.

zdůrazňuje, že při vymezování jednotného postoje EU v souvislosti s jednáním o podobě nového rozvojového rámce by měly být zohledňovány tyto zásady: a) struktura rozvojové agendy pro období po roce 2015 by měla odrážet nové skutečnosti a výzvy celosvětového, regionálního, národního a místního rozměru; b) vymezení budoucí agendy musí být provedeno za plné účasti a odpovědnosti rozvojových zemí a zemí se středními příjmy, zatímco novou odpovědnost a zátěž musí rovnoměrně, avšak spravedlivě sdílet všechny země; c) budoucí agenda by měla být ambiciózní, univerzální, svou povahou globální, mnohorozměrná a pružná, její cíle by měly co nejpřesněji odpovídat konkrétním podmínkám jednotlivých zemí, měly by být jednoduché, stručně formulované, zaměřené na konkrétní činnost, snadno sdělitelné a uzpůsobené místním, vnitrostátním a regionálním podmínkám a měl by být stanoven jen omezený počet konkrétních a měřitelných cílů; d) nanejvýš důležité je dodržovat zásady vzájemné odpovědnosti, transparentnosti, demokracie, lidských práv, vlastnické odpovědnosti, řádné správy věcí veřejných, právního státu, míru a bezpečnosti, rovnosti a spravedlnosti a rovnosti mužů a žen a zajistit, aby byly tyto zásady v rámci budoucí agendy zohledněny; e) na úspěšnost budoucích cílů má vliv schopnost rozvojových zemí dostát odpovědnosti za kvalitu života svých občanů, zvýšit životní úroveň nejzranitelnějších obyvatel nad hranici chudoby, bojovat proti nerovnosti a zároveň i prosazovat dodržování lidských práv; f) zvláštní pozornost by měla být věnována rychlejšímu nastolování rovnosti žen a mužů a posilování práv dívek a žen na všech úrovních společnosti; g) poukazuje na to, že nový rámec by měl sloučit hospodářský, sociální a environmentální rozměr udržitelného rozvoje; h) pro účely rozvoje je nezbytné mobilizovat veškeré využitelné finanční zdroje a mechanismy inovativního financování, přičemž pozornost je třeba věnovat zvláště: i) boji proti korupci, daňovým rájům, daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem a nezákonným kapitálovým tokům; ii) odpovědnosti, kterou mají v rámci rozvojové agendy rozvíjející se ekonomiky, včetně podpory spolupráce jih-jih a třístranné spolupráce; iii) zlepšování monitorovacích mechanismů; iv) oficiální rozvojové pomoci; v) soudržnosti politik ve prospěch rozvoje; i) je třeba zajistit, aby nový rámec zahrnoval také partnery na úrovni přesahující úroveň národních vlád, aby se vytvořilo prostředí příznivé pro podporu skutečné demokratické odpovědnosti a občanské společnosti; j) pro úspěšnost budoucí rámce bude mít naprosto zásadní význam soudržnost politik ve prospěch rozvoje, která by měla zohledňovat proměnlivý charakter chudoby a dopady domácích politických opatření v celosvětovém měřítku; k) je zapotřebí jasných mechanismů odpovědnosti, aby se zajistilo, že země splní své závazky a budou účinně řešit výzvy týkající se chudoby a udržitelnosti, jimiž se bude rámec pro období po roce 2015 zabývat;
8.

zdůrazňuje nutnost sledování sociálních investic v rámci Paktu o sociálních investicích vytvořeného po vzoru Paktu euro plus, jehož cílem je posílit správu ekonomických záležitostí a rozpočtovou správu Unie a zajistit investice do sociálního bydlení; zdůrazňuje také, že je třeba stanovit cíle sociálních investic, jimiž by se byly členské státy povinny řídit, aby byly schopny splnit cíle strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a v sociální oblasti; vítá závěry Evropské rady z prosince 2012, v nichž se zdůrazňuje, že „při plném respektování Paktu o stabilitě a růstu lze v rámci jeho preventivní složky využít možností, které nabízí stávající fiskální rámec EU, pokud jde o dosažení rovnováhy mezi potřebou produktivních veřejných investic a cíli v oblasti fiskální kázně“, čímž se potvrzuje oprávněnost tohoto návrhu; vyzývá Komisi, aby tyto sociální investice důkladněji sledovala za pomoci srovnávací tabulky ukazatelů, která bude znázorňovat investice uskutečněné členskými státy a na úrovni Unie a v případě investic do sociálního bydlení ukazovat souvislost s tím, jaký byl v jednotlivých členských státech vývoj nákladů na bydlení a počet čekatelů na byt; dále vyzývá členské státy, aby ratifikovaly revidovanou Evropskou sociální chartu, a to se zvláštním zřetelem na článek 31;
25.

má za to, že článek 7 směrnice SAMS by tudíž měl být pozměněn tak, aby obsahoval důraznější a závazné formulace, a poskytovatelé mediálních služeb by tak byli povinni zajistit dostupnost svých služeb pro osoby se zdravotním postižením;
53.

konstatuje, že klíčovou podmínkou úspěšné výměny informací mezi vnitrostátními daňovými správami je spolehlivá identifikace daňových poplatníků; vyzývá Komisi, aby urychlila práci na tvorbě evropského daňového identifikačního čísla (TIN), jež by se přidělilo všem fyzickým a právnickým osobám zapojeným do přeshraničních transakcí; je toho názoru, že TIN by mělo být propojeno s mezinárodní a otevřenou databází systému výměny informací o DPH (VIES) a mělo by pomoci při odhalování neodvedených daní a dalšího vyhýbání se povinnostem;
16.

i nadále lituje toho, že neschopnost vyřešit spor ohledně názvu této země představuje překážku na cestě k dosažení jejího členství v EU; souhlasí s Evropskou radou, že otázku názvu je nutné s definitivní platností uzavřít, aniž by tuto záležitost obě strany protahovaly, a že rozhodnutí Haagského tribunálu, které je součástí mezinárodního práva, musí vstoupit v platnost; energicky podporuje úsilí zvláštního vyslance OSN o dosažení vzájemně přijatelného řešení; vítá návrh předložený komisařem pro rozšíření ohledně třístranné schůzky mezi Skopjem, Aténami a Bruselem; zastává názor, že tato iniciativa by mohla napomoci oživit jednání vedená OSN; vítá podnět, který vzešel z memoranda o porozumění, a nedávné kontakty se zprostředkovatelem OSN; vyzývá všechny zúčastněné strany, aby využily každou příležitost k zajištění úspěchu těchto kroků, zahájily konstruktivní dialog směřující k nalezení řešení a uvolnění situace; zastává názor, že by vedoucí činitelé této země a Evropská unie měli veřejnosti vysvětlovat výhody dohodnutého řešení, a to předtím, než bude o této otázce uspořádáno referendum;
47.

opakovaně žádá, aby byl občanům Kosova povolen vstup do země, neboť Bosna a Hercegovina zůstává jedinou zemí v této oblasti, která je na své území nevpouští; naléhavě proto žádá orgány Bosny a Hercegoviny, aby uznávaly základní cestovní doklady občanů Kosova a aby jim na základě těchto dokumentů umožnily vstup do země, stejně jako to činí Srbsko a další země;
—

s ohledem na zprávu Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) z roku 2012 nazvanou „Implicit Guarantees for Bank Debt: Where Do We Stand“ (2) („Implicitní záruky za státní dluhy: přehled aktuální situace“) a na zprávu organizace OECD z roku 2009 nazvanou „The Elephant in the Room: The Need to Deal with What Banks Do“ („Nepříjemná pravda: nutnost řešit následky chování bank“) (3);
14.

připomíná, že faktory nepřímých změn ve využívání půdy pro biopaliva a biokapaliny, stejně tak jako závazná kritéria udržitelnosti pro využívání pevné a plynné biomasy, by měly být obsaženy ve směrnici o obnovitelných zdrojích energie a ve směrnici o jakosti pohonných hmot; a vyzývá Komisi, aby navrhla rámcovou směrnici pro biomasu, která by se vztahovala na všechny typy biomasy (energie, paliva, materiály a chemikálie) a která by zavedla hierarchii biomasy;
4.

poukazuje na to, že se v období krize družstva ukázala jako odolnější v porovnání s řadou konvenčních podniků, a to jak z hlediska zaměstnanosti, tak i počtu uzavřených podniků; konstatuje, že navzdory krizi byla zřízena mnohá družstva v nových a inovativních odvětvích a že tuto odolnost dokládá značné množství důkazů, zejména co se týče družstevních bank a družstev v oblasti průmyslu a služeb (zaměstnanecká a sociální družstva a družstva tvořená malými a středními podniky); zdůrazňuje, že rozvoj družstev ukázal, že družstva coby model jsou schopna reagovat na nové potřeby a podporovat vytváření nových pracovních míst lépe než ostatní modely, a to díky své mimořádné schopnosti rychle se přizpůsobit změnám a pokračovat v podnikatelské činnosti, i když je ohrožená, a nadále tak plnit své poslání; zdůrazňuje dále strategickou úlohu družstev, jež jsou tvořena malými a středními podniky, které mohou vyřešit společné problémy a rozvíjet úspory z rozsahu; kromě toho připomíná rostoucí význam „komunitních družstev“, do nichž mohou být přímo zapojeni občané zejména z odlehlých a znevýhodněných oblastí s cílem zajistit různé potřeby, jako jsou zdravotnické a sociální služby, služby v oblasti školství, obchodní služby, komunikace atd.;
G.

vzhledem k tomu, že Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky varoval před uprchlickou krizí; vzhledem k tomu, že v minulých týdnech dorazilo na 6 000 nigerijských uprchlíků do Nigeru a že mezi 11. a 13. červnem 2013 přešlo na 3 000 nigerijských uprchlíků do Kamerunu; vzhledem k tomu, že uprchlíci překračují rovněž hranice s Čadem; vzhledem k tomu, že toto vysídlení zatížilo skrovné místní zdroje potravin a vody, obzvláště v Nigeru, který se kvůli rokům sucha sám potýká s nedostatkem potravin; vzhledem k tomu, že žádná ze zemí sousedících s Nigérií nemá kapacitu na to, aby vstřebala počet lidí, kteří by mohli být vysídleni v případě skutečné humanitární katastrofy v důsledku masového násilí;
5.

naléhá na Komisi, aby uspíšila práci na zbývajících legislativních iniciativách v oblasti finančních služeb, které oznámila v průběhu minulých let; zejména žádá Komisi, aby co nejrychleji přijala svůj návrh směrnice o právu cenných papírů, který měl být zveřejněn již před dvěma lety, a aby co nejdříve předložila očekávaný návrh přezkumu směrnice o platebních službách na vnitřním trhu; vyzývá Komisi, aby co nejdříve přijala návrh o fondech peněžního trhu a aby přitom plně zohlednila příslušná doporučení ESRB;
2.

podporuje politický vývoj vedený Malijci, jehož cílem je umožnit této zemi, aby dosáhla dlouhodobé politické stability a hospodářské prosperity; zdůrazňuje význam celonárodního dialogu, který by nikoho nevylučoval, a význam procesu usmíření v rámci úsilí o dosažení skutečného a demokratického řešení opakující se politické krize v této zemi; vítá v této souvislosti, že dne 6. března 2013 byla vytvořena Komise pro národní dialog a usmíření, a vyjadřuje naději, že tato komise bude brzy funkční; vítá skutečnost, že mezi místopředsedy komise byla jmenována jak žena, tak zástupce Tuaregů, neboť to dokazuje úsilí o začlenění všech do politického procesu a o pluralitu tohoto procesu;
C.

vzhledem k tomu, že ve výše uvedeném usnesení ze dne 23. května 2013 zastává Parlament názor, že každý nový navrhovaný nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost by měl být přijat řádným legislativním postupem, měl by být založen na metodě Společenství a umožnit řádný dohled ze strany Parlamentu; vzhledem k tomu, že Parlament poukazuje na to, že takovýto mechanismus by měl být financován pomocí nového nástroje, který by byl aktivován a spravován v rámci metody Společenství jako nedílná součást rozpočtu EU, ale nad rámec stropů víceletého finančního rámce (VFR), aby bylo zajištěno plné zapojení Parlamentu; vzhledem k tomu, že souhlasí s Komisí, že nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost jsou prvními stavebními kameny skutečné fiskální kapacity, která podporuje solidaritu a provádění udržitelných strukturálních reforem zvyšujících růst;
J.

vzhledem k tomu, že pokud by byla taková možnost volby poskytnuta, mohly by orgány členských států uplatňovat svá vlastní kritéria a nemusely by žádost postupovat dále nebo odkazovat na podmínky a pokyny jiných členských států;
9.

žádá ruské orgány, aby zaručily politickou pluralitu, svobodu sdělovacích prostředků, uplatňování právního státu, nezávislost a nestrannost soudnictví, svobodu vyjadřování a shromažďování, a to i na internetu, efektivní a nezávislé odbory a zásadu nediskriminace jako podmínku nezbytnou pro další rozvoj a modernizaci Ruska způsobem, který bude uznávat a chránit individuální i kolektivní práva všech svých občanů; připomíná, že podle mezinárodního práva mají státy povinnost přímo či nepřímo podporovat financování činností občanské společnosti, zejména vytvářením příznivého prostředí, aniž by přitom zasahovaly do jejich nezávislosti;
44.

zdůrazňuje, že alternativní řešení sporů nebo řešení online nemohou nahradit možnost kolektivního odškodnění; vyzývá proto Komisi, aby posoudila možnost opatření, která by vedla k vytvoření celounijního jednotného mechanizmu kolektivního odškodnění v oblasti ochrany spotřebitelů, který by se vztahoval na přeshraniční případy; zdůrazňuje, že nekoordinované iniciativy v rámci Unie by mohly vést k roztříštěnosti; zdůrazňuje, že k zajištění účinnosti systému kolektivního odškodnění a k zamezení rizika jeho případného zneužití by měl přístup Unie ke kolektivnímu odškodňování zahrnovat pouze zástupnou žalobu podanou subjekty řádně uznanými na úrovni členských států (veřejné orgány, jako jsou veřejní ochránci práv nebo organizace spotřebitelů); trvá na tom, že je nutné vytvořit přístup Unie ke kolektivním odškolení na základě zásady výslovného souhlasu;
15.

konstatuje, že mezi lety 2009 a 2011 vynaložily USA a mezinárodní společenství na opatření související s bojem proti obchodování s narkotiky 1,1 miliardy USD, aniž by to mělo nějaký výrazný dopad na jejich produkci a pašování; připomíná, že Parlament již několikrát vyzval k vytvoření pětiletého plánu pro eliminaci opia, v jehož rámci by byly stanoveny přesné lhůty a ukazatele a který by byl prováděn prostřednictvím zvláštního úřadu, jež by disponoval vlastním rozpočtem a zaměstnanci a fungoval na základě spolupráce mezi EU, USA a Ruskou federací, která je hlavní obětí afghánského heroinu a největším trhem s opiem na světě;
28.

zastává názor, že EU by měla hrát vedoucí úlohu při zajišťování nezávislosti, plurality a rozmanitosti médií a při obraně postavení, svobody a bezpečnosti novinářů a bloggerů; s ohledem na to také zdůrazňuje, že EU by neměla zasahovat do obsahu, ale spíše podporovat vstřícné prostředí a celosvětově zrušit omezení svobody projevu;
115.

zdůrazňuje, že zintenzivnění boje proti daňovým podvodům a únikům je pro podporu udržitelného růstu v EU klíčovým předpokladem; vyzdvihuje skutečnost, že menší míra podvodů a úniků by posílila růstový potenciál hospodářství tím, že by se veřejné finance staly zdravějšími a podniky by si konkurovaly za spravedlivých a rovných podmínek;
22.

nabádá tedy Komisi, aby co nejdříve a každopádně do roku 2013 přijala příslušný akční plán pro konkrétní uplatňování námořní strategie pro Jaderské a Jónské moře na makroregionálním základě, a současně zdůrazňuje, že odvětví rybolovu by mělo patřit mezi priority této strategie, že by měly být zohledněny geomorfologické zvláštnosti a že tento akční plán aby měl být navázán na regionální politiku, integrovanou námořní politiku Unie a na nástroj pro propojení Evropy s cílem maximálně zvýšit jeho účinnost;
23.

zdůrazňuje, že je důležité vyvinout integrovanou správu hranic zajišťující jednotnou, bezpečnou a vysoce kvalitní kontrolu vnějších hranic a zároveň usnadňující legitimní cestování přes vnější hranice a podporující mobilitu v schengenském prostoru; vítá nedávné zprovoznění schengenského informačního systému II a vyzývá agenturu eu-LISA, aby zajistila vysoce kvalitní řízení provozu tohoto nového systému; očekává, že nový systém dohledu nad evropskými hranicemi (Eurosur) bude plně funkční do roku 2014, a domnívá se, že půjde o účinný nástroj, který přispěje k odhalování a prevenci přeshraničního zločinu a nelegálního přistěhovalectví a k boji proti těmto jevům a rovněž k ochraně a záchraně životů přistěhovalců; zdůrazňuje, že by měl být pečlivě analyzován možný vývoj nových systémů informačních technologií v oblasti migrace a správy hranic, jako jsou iniciativy „Smart Borders“, zejména s ohledem na zásady nezbytnosti a proporcionality, a tyto systémy by měly být případně vyvíjeny pouze po přijetí příslušných právních nástrojů; zejména vítá nedávnou dohodu dosaženou ohledně schengenského hodnotícího mechanismu a vyzývá Komisi, aby se ujala svých nových úkolů s cílem zajistit vysokou úroveň kompatibility s schengenským acquis v celém schengenském prostoru; zdůrazňuje, že opětovné zavedení kontrol na vnitřních hranicích by mělo být výjimečným opatřením, jež je možné použít pouze jako nejzazší možnost, a že by se přitom měly zvažovat nejen bezpečnostní aspekty, ale rovněž dopad na mobilitu a svobodu pohybu; zdůrazňuje, že migrace a skutečnost, že vnější hranice překračuje značný počet státních příslušníků třetích zemí, by samy o sobě neměly být považovány za hrozbu pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost; znovu vyjadřuje důraznou podporu vstupu Bulharska a Rumunska do schengenského prostoru a vyzývá Radu, aby s jejich přistoupením rovněž souhlasila, protože se tím posílí vzájemná důvěra a solidarita, jež jsou nezbytnými předpoklady pro zajištění vysokého stupně bezpečnosti v EU;
14.

konstatuje, že základním cílem politiky soudržnosti zůstává snížení hospodářských, sociálních a územních nerovností mezi regiony, a domnívá se, že politika v oblasti energetické účinnosti by neměla do tohoto cíle zasahovat; poukazuje na to, že některé nejchudší regiony EU by mohly mít odlišné priority a vyžadovat nejdříve investice do jiných oblastí; zdůrazňuje, že síla politiky soudržnosti je v její flexibilitě a decentralizované správě finančních prostředků na místní úrovni;
2.

domnívá se, že po dokončení politických jednání o VFR na období 2014–2020 by Komise měla přednostně zajistit hladké fungování nového finančního rámce, a to včetně nových pravidel v oblasti flexibility dohodnutých v rámci těchto jednání; očekává, že nová Komise při svém uvedení do úřadu učiní formální závazek, že do konce roku 2016 uskuteční přezkum VFR, což novému Parlamentu také umožní znovu posoudit priority EU;
35.

poukazuje na to, že všechna opatření přijatá s cílem snížit chybovost by měla být doplněna o novou „kulturu výkonnosti“; útvary Komise by měly v souladu s požadavky Účetního dvora ohledně významnosti, srovnatelnosti a spolehlivosti údajů stanovit ve svém plánu řízení určitý počet cílů a ukazatelů; ve svých výročních zprávách by měly útvary vyhodnotit svou výkonnost na základě shrnutí dosažených výsledků ve vztahu k hlavním politikám Komise; v hodnotící zprávě podle článku 318 Smlouvy o fungování Evropské unie (11) budou informace o výkonnosti jednotlivých útvarů doplněny o celkové hodnocení výkonnosti Komise;
8.

opakuje, že posílená flexibilita VFR na období 2014–2020 má klíčový význam, aby bylo možno plně využít příslušných stropů VFR pro závazky (960 miliard EUR) a platby (908,4 miliardy EUR), jak stanovila Evropská rada; vítá proto skutečnost, že Rada schválila dva klíčové návrhy, které předložil Parlament, totiž vytvoření celkového rozpětí pro platby a celkového rozpětí pro závazky, které umožní automatický přenos nevyužitých prostředků z jednoho rozpočtového roku do druhého; považuje však za politováníhodné, že Rada uložila omezení (týkající se času a výše částky), která mohou zabránit plnému využívání těchto nástrojů; domnívá se, že zlepšování těchto mechanismů by mělo být nedílnou součástí revize VFR po volbách, kterou by měla Komise navrhnout;
31.

je toho názoru, že vnější politika v oblasti letecké dopravy by měla vycházet ze zásad vzájemnosti, což se týká i přístupu na trh, otevřenosti a spravedlivé hospodářské soutěže, to vše za rovných podmínek, a měla by se soustředit na dva hlavní cíle: být přínosem pro spotřebitele a podniky a podporovat letecké společnosti a letiště v Unie v jejich úsilí zachovat si na světové úrovni vedoucí postavení;
10.

je toho názoru, že by společný postoj měl být doplněn o průběžně aktualizovaný a veřejně přístupný seznam, který by poskytoval informace o tom, zda a do jaké míry je či není vývoz do určitých přijímajících zemí v souladu s danými osmi kritérii;
68.

konstatuje, že výše uvedená budoucí reforma umožní mimo jiné Evropskému úřadu pro boj proti podvodům uzavírat správní ujednání s příslušnými orgány třetích zemí a mezinárodními organizacemi, a posílí tak schopnost tohoto úřadu bojovat proti podvodům v oblastech týkajících se rozměru vnější politiky EU; vítá strategii proti podvodům (COM(2011)0376), mimo jiné co se týče začlenění účelnějších opatření proti podvodům do výdajových programů nového víceletého finančního rámce na období 2014–2020; se znepokojením však bere na vědomí závěr Komise, že v členských státech nejsou k dispozici dostatečné prostředky, které by odrazovaly od zneužívání prostředků EU; vítá návrhy Komise na řešení tohoto problému a doporučuje, aby byly v co nejúplnější míře zapojeny i třetí země, které jsou příjemci tohoto financování;