EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 5.8.2021 COM(2021) 449 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o činnostech Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a sledování programu Horizont 2020 v roce 2020



4.2Vybrané oblasti programu Horizont 2020 COVID-19 První prioritou v roce 2020 bylo mobilizovat úsilí v oblasti výzkumu a inovací podporované programem Horizont 2020 vyvíjené v EU a společně s mezinárodními partnery za účelem boje proti pandemii. Komise zahájila specializované činnosti v oblasti výzkumu a inovací již v lednu, a to v rámci závazku k řešení různých problémů vyplývajících z pandemie, kde EU zaujala vedoucí postavení na celosvětové úrovni, a to i jako poskytovatel pomoci. Financování z programu Horizont 2020 pomohlo stávajícím mnohostranným výzkumným platformám zintenzivnit jejich úsilí o vývoj účinné léčby, očkovacích látek, léčebných postupů a diagnostiky a o zajištění všeobecné dostupnosti za dostupnou cenu. Doposud bylo z financování programu Horizont 2020 přiděleno 602,3 milionu EUR na projekty zaměřené na vývoj diagnostiky, léčby (včetně změny využití stávající léčby, krevní plazmy, monoklonálních protilátek), očkovacích látek , epidemiologie, připravenosti a reakce na epidemie, sociálně-ekonomické otázky, duševní zdraví, výrobní a digitální technologie, jakož i infrastruktury a zdroje dat, které tento výzkum umožňují. První naléhavá výzva k řešení pandemie byla zahájena v rámci části „Zdraví“ pracovního programu v rekordním čase dne 30. ledna 2020, tedy v den, kdy Světová zdravotnická organizace prohlásila COVID-19 za ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu, což z ní pravděpodobně činí první výzvu na celém světě. Výsledkem bylo, že osmnáct projektů obdrželo celkem 48,2 milionu EUR z finančních prostředků EU. Výsledkem druhé výzvy v rámci téže části pracovního programu v květnu bylo 23 projektů, které získaly finanční prostředky EU ve výši 128 milionů EUR. Další finanční prostředky ve výši přibližně 22,7 milionu EUR byly uvolněny a přiděleny sedmi probíhajícím grantovým dohodám na pokrytí dalších činností souvisejících s pandemií. Kromě toho bylo z nástroje InnovFin v rámci programu Horizont 2020 přiděleno 400 milionů EUR na urychlení vývoje očkovacích látek (např. u společností BioNTech a CureVac) a na další intervence, léčivé přípravky, zdravotnické a diagnostické prostředky (např. obslužné kapaliny) nebo nové kritické výzkumné a inovační infrastruktury (včetně výrobních prostředků). Další projekty financované z prostředků EU (např. EAVI2020, EHVA, TBVAC2020, Rabyd-vax) vyvíjejí a využívají širokou škálu technologií (DNA, RNA a virové vektory) za účelem rozšíření rozsahu potenciálních očkovacích látek. ADITEC a OptiMalVax patří k projektům, které vyvíjejí nové imunizační technologie a rozvíjejí je v klinických zkouškách s cílem zvýšit účinnost očkovacích látek, a to i pro nenaplněné potřeby starších a mladých lidí. Bylo zjištěno, že dalších 586 projektů financovaných z programu Horizont 2020 a jeho předchůdce, sedmého rámcového programu, přispělo k vědeckým poznatkům nebo technologiím, jako jsou nové dezinfekční nátěry pro ochranné oděvy, bezpečná přeprava pacientů, čištění odpadních vod a digitální aplikace. Partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních (EDCTP) zahájilo tři po sobě jdoucí naléhavé výzvy k výzkumným činnostem zaměřeným na řízení a/nebo prevenci šíření onemocnění COVID-19 se společným rozpočtem ve výši 35 milionů EUR. Dvě hlavní sítě EDCTP pro posílení kapacit afrických zemí v reakci na propuknutí infekčních nemocí navíc okamžitě přesměrovaly úsilí na řešení problémů souvisejících s onemocněním COVID-19. V rámci iniciativy pro inovativní léčiva byla spuštěna zrychlená „výzva 21“ pro návrhy na výzkum reagující na šíření onemocnění COVID-19 s finančními prostředky z programu Horizont 2020 ve výši 72 milionů EUR a závazky průmyslu ve výši 45 milionů EUR. V rámci politické reakce s cílem řešit narušení hospodářství způsobené onemocněním COVID-19 byl změněn záruční nástroj InnovFin pro malé a střední podniky s cílem usnadnit dostupnost finančních prostředků, zejména likviditních příslibů a financování provozního kapitálu, inovativním podnikům. Ke dni 31. prosince 2020 obdrželo více než 3 300 společností, především malých a středních podniků, finanční prostředky ve výši 1,7 miliardy EUR. Kromě toho byl v rámci kapitálového nástroje InnovFin Equity zřízen nový kapitálový nástroj na podporu oživení pro společnosti působící v oblasti inovativních technologií s cílem zmírnit dopad krize COVID-19 na trh rizikového kapitálu, a zejména na zvýšené využití rezerv na úrovni portfoliových společností. Byla uvolněna částka 100 milionů EUR s cílem poskytnout finančním zprostředkovatelům nástroje InnovFin dodatečnou investiční kapacitu nezbytnou k podpoře portfoliových společností negativně ovlivněných krizí COVID-19. Část pracovního programu týkající se „výzkumných infrastruktur“ byla pozměněna tak, aby zahrnovala přizpůsobenou dodatečnou podporu ad hoc v konkrétních oblastech potřeby. Mezi ně patřilo celoevropské a celosvětové šíření diagnostického testu na SARS-Cov-2 (spolu s Evropským střediskem pro kontrolu nemocí a Světovou zdravotnickou organizací), cílená podpora výzkumu a vývoje očkovacích látek a vytvoření nové infrastruktury pro výzkum informací o zdravotním stavu obyvatelstva (která je zároveň výchozím bodem pro vybudování evropského prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví). Pro naléhavé výzvy související s onemocněním COVID-19 byly zavedeny zvláštní povinnosti týkající se využívání spolu s manifestem pro výzkum onemocnění COVID-19 s cílem maximalizovat výsledky výzkumu, který již má více než 2 200 signatářů a byl schválen Světovou zdravotnickou organizací. Portfolio projektů modelování klimatické neutrality (především modelů integrovaného posouzení) bylo mobilizováno s cílem prozkoumat dopady pandemie na opatření v oblasti klimatu a formulovat politická doporučení pro ekologickou a odolnou obnovu. Probíhá rovněž několik výzkumných projektů, jejichž cílem je posoudit souvislosti mezi rizikem pandemie a ztrátou biologické rozmanitosti. S cílem vypořádat se s administrativními problémy způsobenými pandemií byla konsorcia financovaná z prostředků programu Horizont 2020 vyzvána, aby podle vlastního uvážení požádala o prodloužení svých projektů o šest měsíců bez dalšího odůvodnění a aby mohla předložit svou pravidelnou zprávu a požadovat platby později, než se původně předpokládalo.

Zelená dohoda pro Evropu Očekávané podíly rozpočtu na opatření v oblasti klimatu a udržitelného rozvoje po dobu trvání programu Horizont 2020 činily 35 % a 60 %. Do konce roku 2020 dosáhly výdaje v prvním případě úrovně 31 % a v druhém případě úrovně 65 %. Navzdory značnému nárůstu ve srovnání se 7. rámcovým programem investice do opatření v oblasti klimatu dosud nedosáhly svého cíle. Za účelem řešení tohoto problému byla přijata cílená opatření, včetně nové výzvy pro Zelenou dohodu pro Evropu, která byla vyhlášena v září a která nakonec zvýší výdaje na oblast klimatu nad hranici 35 % (na 36 %). Cílem této výzvy ve výši 1 miliardy EUR je reagovat na klimatickou krizi, zajistit větší ochranu biologické rozmanitosti a ohrožených přírodních stanovišť a urychlit udržitelné oživení. Výzva byla prvním krokem ke klimaticky neutrálním a sociálně inovativním městům a k řešení energetických priorit Zelené dohody, konkrétně inovativních pozemních a pobřežních technologií pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, demonstrace elektrolyzéru o výkonu 100 MW pro výrobu vodíku a urychlení přechodu na zelenou energii v Africe a energetické účinnosti budov. Výzva se rovněž zabývala integrací a demonstracemi inovativních způsobů předcházení požárům a boje proti nim. Očekávají se jasná a konkrétní řešení v osmi oblastech odpovídajících prioritám Zelené dohody pro Evropu a ve dvou horizontálních oblastech: „posílení znalostí“ a „posílení postavení občanů“. Výzva se rovněž zabývala inovačními příležitostmi na podporu přechodu na udržitelné potravinové systémy, který je jádrem strategie EU „od zemědělce ke spotřebiteli“. Výzva byla uzavřena dne 27. ledna 2021 a bylo předloženo více než 1 500 návrhů týkajících se dvaceti tematických oblastí. Očekává se, že granty budou podepsány v posledním čtvrtletí roku 2021. V rámci celého programu Horizont 2020 přispěly projekty k úsilí o posílení evropských kapacit pro pozorování Země a k vývoji řešení pro potřeby konkrétních uživatelů. Ke konci programu Horizont 2020 přispěly výstupy a výsledky těchto projektů k různým činnostem skupiny pro pozorování Země (GEO) a k iniciativě EUROGEO, zejména pokud jde o cíle udržitelného rozvoje a Pařížskou dohodu přijaté podle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu. Toto úsilí bude pokračovat v rámci programu Horizont Evropa. Mezinárodní spolupráce V letech 2014–2020 obdrželi účastníci v členských státech 90,41 % finančních prostředků, přičemž zbytek připadá na přidružené země (8,85 %) a jiné země mimo EU (0,74 %). Zatímco podíl účasti přidružených zemí (7,68 %) je v souladu s obdrženými finančními prostředky, podíl nepřidružených zemí mimo EU je výrazně vyšší (4,0 %), což svědčí o zájmu o mezinárodní otevřenost odděleně od financování. Pracovní program na období 2018–2020 zahrnoval více než 30 stěžejních iniciativ mezinárodní spolupráce s rozpočtem EU ve výši téměř 2 miliardy EUR s cílem zvrátit klesající trend mezinárodní spolupráce během prvních let programu Horizont 2020. Stěžejní iniciativy měly pozitivní dopad, neboť účast subjektů usazených v nepřidružených třetích zemích na projektech spolupráce se zvýšila z průměrných 2,4 % v letech 2014–2017 na 3,3 % v roce 2018, 3,2 % v roce 2019 a 2,6 % v roce 2020. Příspěvek účastníků usazených v nepřidružených třetích zemích se zvýšil z průměrných 44 milionů EUR ročně v letech 2014–2017 na 82 milionů EUR v roce 2018 a 153 milionů EUR v roce 2019 (v roce 2020 doposud 42 milionů EUR). Účastníci usazení v nepřidružených třetích zemích přispěli celkem na projekty programu Horizont 2020 částkou ve výši téměř 560 milionů EUR. Akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA) nadále představovaly více než polovinu všech účastí subjektů usazených v nepřidružených třetích zemích. Uskutečnila se řada společných zasedání v oblasti vědy a techniky a politických dialogů s nepřidruženými třetími zeměmi s cílem lépe využít mezinárodní informační potenciál MSCA na politické úrovni. Evropská rada pro výzkum (ERV) Evropská rada pro výzkum vydala pět výzev k předkládání návrhů na projekty hraničního výzkumu a ověřování koncepce. S celkovým rozpočtem ve výši 2,2 miliardy EUR přilákaly 9 428 žádostí a výsledkem bylo 1 178 nových grantových dohod. ERV provedla analýzu portfolia projektů souvisejících s pochopením pandemie a identifikovala více než 185 relevantních projektů. Zejména dva hlavní řešitelé ERV – prof. Uğur Şahin (CEO společnosti BioNTech) a prof. Adrian Hill (Oxfordská univerzita) – stáli v čele vývoje dvou očkovacích látek proti onemocnění COVID-19. Rozšiřování účasti V návaznosti na poslední výzvu programu Horizont 2020 v rámci části pracovního programu „šíření excelence a rozšiřování účasti“ bylo podepsáno celkem 97 grantů v celkové výši 119 milionů EUR. Dvacet z nich pomůže vytvořit nové výzkumné týmy kolem pracovních míst EVP v zemích rozšiřování účasti (jak je vymezeno v této části pracovního programu) a 77 projektů partnerství vytvoří nová partnerství s předními výzkumnými středisky s cílem zvýšit úroveň excelence. Druhá výzva pilotního projektu „stipendia v rámci programu rozšiřování účasti“ (podle vzoru individuálních stipendií akcí „Marie Curie-Skłodowska“) i nadále pomáhala vynikajícím výzkumným pracovníkům, kteří nebyli financováni prostřednictvím MSCA, aby v zemi rozšiřování účasti absolvovali dvouletá individuální stipendia. Výsledkem této výzvy bylo 12% zvýšení počtu žádostí a další 42% zvýšení počtu stipendií v zemích rozšiřování účasti, přičemž kromě 92 jednotlivých stipendií v zemích rozšiřování účasti bylo financováno 39 stipendií v rámci programu rozšiřování účasti. Známkou vysoké kvality těchto návrhů bylo, že nejnižší skóre u úspěšného návrhu bylo 90,4 %.

Aby byl výzkumným pracovníkům se zdravotním postižením zajištěn spravedlivý přístup k doktorskému vzdělávání, odborné přípravě v oblasti výzkumu, rozvoji dovedností a předávání znalostí a aby se podnítila inkluzivní nediskriminační účast na trhu práce v oblasti výzkumu a inovací, pokračoval v roce 2020 pilotní projekt „jednorázových částek pro zvláštní potřeby“ akcí „Marie Curie-Skłodowska“. Finanční podpora byla poskytnuta šestnácti stipendistům MSCA se zvláštními potřebami. Gender, společenské a humanitní vědy a otevřená věda Na podporu politické činnosti EVP v oblasti rovnosti žen a mužů se v některých nových projektech rozvíjí společenství osob praktikujících rovnost žen a mužů a institucionální změnu z celé Evropy. V rámci jednoho z těchto projektů začala práce na scénářích pro systém udělování/certifikace pro rovnost žen a mužů ve výzkumných organizacích a na univerzitách a na nové akci v oblasti výzkumu a inovací zaměřené na posílení genderového rozměru vědeckého dialogu EU s mezinárodními partnery. Akce „Marie Curie-Skłodowska“ přispívají k velmi vysoké míře účasti výzkumných pracovnic, která v průběhu let zůstala stabilní (41 % všech stipendistů a stipendistek MSCA). Pátá monitorovací zpráva (za rok 2018) o integraci společenských a humanitních věd do programu Horizont 2020 zveřejněná v roce 2020 ukázala povzbudivé výsledky a značná zlepšení: 65 % projektů prokázalo dobrou integraci společenských a humanitních věd a 391 projektů bylo financováno v rámci označených témat oproti 262 v roce 2017. Celkový rozpočet projektů činil 1,9 miliardy EUR oproti 1,2 miliardy EUR v roce 2017. Politická platforma pro otevřenou vědu předložila v květnu 2020 svou závěrečnou zprávu o provádění a dalším rozvoji otevřené vědy v EU, v níž uvedla, že hlavním nástrojem pro další pokrok otevřené vědy je současný systém odměn a pobídek pro výzkumné pracovníky. Zpráva byla dne 27. listopadu 2020 předložena Radě pro konkurenceschopnost. Prozatímní správa evropského cloudu pro otevřenou vědu dokončila svou práci na zřízení struktury správy, která zajistí zavedení evropského cloudu pro otevřenou vědu v budoucnu. To je zajištěno prostřednictvím sdružení evropského cloudu pro otevřenou vědu, které bylo založeno v červenci 2020 a ke konci roku 2020 zahrnovalo více než 180 organizací. Cílem obnoveného evropského cloudu pro otevřenou vědu je vytvořit web FAIR (vyhledatelných, přístupných, interoperabilních a opakovaně použitelných) dat a služeb pro vědu se společnými standardy a základním softwarem, který umožní, aby výzkumné objekty, jako jsou publikace, datové soubory a software, byly FAIR (spravedlivé) ze své podstaty. Tato ambice byla připomenuta v prohlášení evropského cloudu pro otevřenou vědu, které německé předsednictví předložilo dne 27. listopadu 2020 ministrům pro výzkum . Členské státy potvrdily svůj záměr zapojit se do budoucího vývoje evropského cloudu pro otevřenou vědu. Po spuštění platformy Open Research Europe (otevřený výzkum Evropa) – platformy s otevřeným přístupem příjemců programů Horizont 2020 a Horizont Evropa pro zveřejňování, s níž se počítalo v novém sdělení o EVP – probíhají přípravy na oficiální spuštění v roce 2021, kdy budou rukopisy připraveny k otevřenému recenznímu řízení. Evropská rada pro inovace (ERI) Od prvního pilotního projektu pokračoval posílený pilotní projekt ERI, čímž se existence plnohodnotné Evropské rady pro inovace přiblížila realitě. Každé euro z pilotní podpory ERI doposud vedlo k 2,4 EUR v následných investicích. V březnu 2020 Komise změnila oddíl „pilotní projekt ERI“ pracovního programu na rok 2020 tak, aby zahrnoval rozpočet ve výši 300 milionů EUR na průlomové inovace vytvářející trh, které přispívají k plnění cílů Zelené dohody pro Evropu a Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030. Dne 19. května 2020 byla spuštěna zvláštní výzva nástroje ERI Accelerator k předkládání návrhů pro „Zelenou dohodu“ zaměřených na začínající podniky a malé a střední podniky a vedla k přidělení více než 307 milionů EUR 64 z nich. Mezi vítězné návrhy patří inovativní řešení pro automobilový, letecký a námořní průmysl, vyspělé materiály a technologie „internetu věcí“. Tito průlomoví příjemci jsou usazeni v celé řadě zemí, včetně sedmnácti členských států (z nichž sedm zaostává ve své výkonnosti v oblasti výzkumu a inovací), což z výzvy činí doposud nejvíce geograficky různorodou výzvu ERI. ERI sehrála zásadní úlohu v podpoře inovátorů, kteří pracují na řešeních pro onemocnění COVID-19. Kromě zveřejnění výzvy nástroje Accelerator otevřené začínajícím podnikům a malým a středním podnikům, které vyvíjejí inovativní řešení s cílem pomoci při léčbě, testování, sledování nebo zvládání různých aspektů epidemie, zorganizovala ERI hackathon a matchathon s názvem EUvsVirus (virtuální akci, která propojuje výzkumné pracovníky a inovátory zabývající se inovacemi souvisejícími s onemocněním COVID-19 se zainteresovanými zadavateli a potenciálními poskytovateli finančních prostředků). Po první, velmi úspěšné e-pitchingové akci ERI proti onemocnění COVID-19, která se konala dne 30. dubna, uspořádala Komise dne 17. listopadu 2020 druhý e-pitching pro veřejné zadavatele proti onemocnění COVID-19 . Zavedení kombinovaného financování a investic do vlastního kapitálu na podporu inovací vedoucích k transformaci je ve financování výzkumu a inovací v EU hlavní novinkou a je součástí jedinečné hodnoty, již ERI nabízí. Fond ERI, zřízený v červnu 2020 jako samostatná právnická osoba soukromého práva, spravuje kapitálové investice, přičemž klíčové administrativní služby poskytuje Evropská investiční banka. Maximální výše financování (granty a vlastní kapitál) může dosáhnout 17,5 milionu EUR. Cílem fondu Evropské rady pro inovace je zaplnit kritickou mezeru ve financování, které čelí inovativní společnosti při uvádění svých technologií z vysoké úrovně technologické připravenosti do fáze uvádění na trh. Pomůže zaplnit tuto mezeru v počáteční fázi, kdy trh rizikového kapitálu EU v globálním srovnání stále nedosahuje dostatečné výkonnosti. Jeho cílem je podporovat rovnost a genderovou vyváženost a významně přispívat k udržitelnosti se zvláštním zaměřením na zdraví, odolnost a ekologickou a digitální transformaci. Význam jeho úlohy se ještě zvýšil vzhledem k velkému dopadu krize COVID-19, a to i pro mnoho inovativních začínajících podniků. Pozoruhodnou novinkou bylo, že během pilotní fáze byli přijati čtyři manažeři programů ERI, kteří budou aktivně řídit portfolia a s nimi související skupiny příjemců a dalších zúčastněných stran. 4.3 Nejaderné přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem (JRC) Společné výzkumné středisko rychle reagovalo na pandemii COVID-19 a poskytlo politickou podporu iniciativám zaměřeným na bezprostřední krizové řízení a zotavení. K navrhování strategií a politik přispělo modelování epidemiologických aspektů a potenciálního dopadu krize v různých oblastech politiky. Byly vyvinuty kontrolní materiály s cílem zlepšit spolehlivost testů na onemocnění COVID-19. JRC pracuje v oblasti klimatického paktu EU, obnovené strategie pro udržitelné finance, strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, strategie v oblasti biologické rozmanitosti, akčního plánu pro oběhové hospodářství, akčního plánu strategie biohospodářství a Evropské datové strategie související s ekologickou a digitální transformací. Jeho práce na iniciativách pro účinné zdanění a spravedlivou minimální mzdu pomáhá vytvořit „evropské hospodářství, které pracuje ve prospěch lidí“. Jeho příspěvky k evropské strategii pro rovnost žen a mužů, strategii zaměřené na Afriku a novému paktu o migraci a azylu pomáhají k posílení Evropy a k podpoře našeho způsobu života. Společné výzkumné středisko významně přispělo ke strategickému výhledu, mimo jiné tím, že bylo spoluautorem první výroční zprávy o strategickém výhledu zaměřené na odolnost, v níž se doporučuje zaměřit druhou prognostickou studii na otevřenou strategickou autonomii. Pokračovalo také v rozšiřování svých činností v oblasti řízení znalostí a zřídilo nová znalostní centra pro biologickou rozmanitost, pozorování Země a rakovinu. Zveřejnilo dvě nové stěžejní zprávy o kybernetické bezpečnosti a spravedlnosti. Více než 1 100 publikací Společného výzkumného střediska souviselo s politikou a více než 700 publikací představovaly vědecké a recenzované publikace. Přibližně 45 % jeho recenzovaných článků bylo zveřejněno v 10 % nejcitovanějších časopisů.

V neposlední řadě stojí JRC v čele iniciativy Nový evropský Bauhaus – projektového hnutí, které zkoumá nové způsoby života na podporu transformace Evropy na první klimaticky neutrální kontinent. 4.4 Evropský inovační a technologický institut (EIT) Největší finanční příspěvek v celé historii (600 milionů EUR) byl v roce 2020 přidělen osmi znalostním a inovačním společenstvím na provádění jejich podnikatelských plánů na rok 2020. Společenství EIT se rozrostlo na důvěryhodnou síť čítající přibližně 2 200 partnerů s více než 60 středisky společného umístění a inovačními centry ve všech členských státech, což z něj činí jedno z největších evropských inovačních společenství propojených v rámci sítě. Od svého založení EIT a znalostní a inovační společenství podpořily více než 2 500 začínajících a rychle se rozvíjejících podniků, které přilákaly investice v celkové výši 3,3 miliardy EUR, což vytvořilo více než 13 000 vysoce kvalifikovaných pracovních míst a uvedlo na trh více než 1 500 nových produktů a služeb. Vzdělávací programy s označením EIT již absolvovalo více než 4 000 studentů. V reakci na pandemii COVID-19 mobilizoval EIT v roce 2020 dodatečné finanční prostředky ve výši 60 milionů EUR a zahájil iniciativu „reakce EIT na krizi“ , která podporovala 62 inovačních projektů, jež sdružily 212 partnerů z 25 zemí a 145 začínajících podniků, rychle se rozvíjejících podniků a malých a středních podniků ve 23 zemích. 5.Provádění programu Euratomu 5.1 Nepřímé akce V rámci programu Euratomu bylo podepsáno celkem 33 grantových dohod s celkovým příspěvkem ve výši 139,8 milionu EUR. Od roku 2014 bylo předloženo celkem 254 způsobilých návrhů na výzvy týkající se jaderného štěpení, které žádaly celkem o 991,03 milionu EUR. Z těchto návrhů bylo k financování vybráno 98 s příspěvkem ve výši 416,74 milionu EUR, čímž se celková míra úspěšnosti způsobilých návrhů v roce 2020 zvýšila na 38 %. V roce 2020 byl přijat konečný závazek pro společný program EUROfusion , čímž se celková částka od zahájení v roce 2014 zvýšila na 687,8 milionu EUR. 5.2 Přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem Vědci Společného výzkumného střediska zveřejnili 143 článků v recenzovaných časopisech a 36 článků v monografiích nebo jiných periodikách. JRC rovněž vypracovalo celé oddíly sedmi politických dokumentů a vydalo sedm dokumentů vědy pro politiku a 81 technických zpráv spolu s 27 referenčními metodami a měřeními, technickými systémy a vědeckými databázemi. Navzdory pandemickým omezením zorganizovalo středisko čtyři kurzy odborné přípravy pro odborníky a studenty z členských států a Komise a otevřelo přístup ke své infrastruktuře pro jaderný výzkum, přičemž tam, kde to bylo možné, vyvinulo virtuální nástroje. JRC vypracovalo zprávu o připravenosti a reakcích s cílem zajistit nepřetržitý bezpečný provoz jaderných elektráren v souvislosti s pandemií COVID-19. Tato zpráva se stala podkladem pro několik iniciativ Komise a Agentury pro jadernou energii OECD. S cílem zajistit účinné a efektivní provádění systému záruk Euratomu analyzovalo Společné výzkumné středisko přibližně 600 jaderných a 100 environmentálních vzorků pro Euratom a orgány ochrany Mezinárodní agentury pro atomovou energii. Provoz laboratoří záruk Euratomu pokračoval téměř nepřetržitě, aby umožnil velké toky jaderného materiálu i za náročných podmínek způsobených pandemií. JRC provedlo výzkum nových využití radioizotopů a alternativních metod výroby a pomohlo posoudit problémy související s dodáváním radioizotopů pro lékařské účely evropské veřejnosti. Tyto činnosti podporují další iniciativy Euratomu, včetně činnosti Evropského střediska pro zabezpečování dodávek radioizotopů pro použití v lékařství, strategické agendy pro lékařské aplikace radiačních technologií využívajících ionizující záření a plánu boje EU proti rakovině. 6.Šíření, využívání výsledků a komunikace Ustanovení o otevřeném přístupu ve vzorové grantové dohodě programu Horizont 2020 zajišťují plnou dostupnost přibližně 105 000 publikací vytvořených v rámci projektů programu Horizont 2020 s otevřeným přístupem k 98 % článků zveřejněných v recenzovaných časopisech. To činí politiku otevřeného přístupu programu Horizont 2020 jednou z nejúspěšnějších na světě. Nová strategie šíření a využívání výsledků programu Horizont Evropa podnítila postupné vytváření integrovaného ekosystému podpory využívání. Platforma pro výsledky programu Horizont upozornila investory a tvůrce politik na výsledky projektů programu Horizont. Jsou zkoumány synergie s investičními plány projektů financovaných z prostředků EU, jako je BlueInvest . Platforma přispěla rovněž k boji proti onemocnění COVID-19 a změně klimatu tím, že shromažďuje a propaguje příslušné výsledky projektů. Nová podpora výsledků programu Horizont začala příjemcům na základě jejich potřeb poskytovat cílené služby v oblasti šíření a využívání. Druhé slavnostní Ocenění dopadu programu Horizont, které uznává a oslavuje vynikající projekty programu Horizont 2020 nebo 7. rámcového programu s prokázanou sociální hodnotou, se uskutečnilo během Dnů pro výzkum a inovace 2020. Pokračovala práce na provádění strategie pro data a bylo dosaženo pokroku při zlepšování interoperability údajů rámcového programu s externími datovými soubory, jako jsou publikace a patenty. Iniciativa „Evropské údaje pro politiku v oblasti výzkumu a inovací“ (bývalé Evropské datové centrum v oblasti výzkumu a inovací) pokračovala ve spolupráci s členskými státy a přidruženými zeměmi. Bylo dosaženo pokroku ohledně nástroje CORTEX, nástroje pro vytěžování textů, který zajišťuje vytváření a seskupování portfolií projektů, a ohledně sledování a vyhledávání výsledků výzkumu rámcového programu a jeho dopadu v průběhu času. Komise schválila jasný a účinný rámec „zpětné vazby do politiky“, pokud jde o zpětnou vazbu z projektů financovaných rámcovými programy na podporu potřeb politiky. Komise vyvíjí interaktivní nástroj pro párování s cílem zdůraznit synergie mezi programy EU a řešit potřeby příjemců v oblasti vytváření sítí a párování. V současné době pokrývá meziregionální spolupráci a programy Horizont 2020 jako zkušební platforma a pomáhá propojit projektové partnery podle regionů a podle témat projektu.