Zvláštní zpráva č. 11/2009 - Udržitelnost projektů LIFE-příroda a jejich řízení prováděné Komisí





Glosář Cíl : Výchozí stanovení důsledků, kterých se má intervencí dosáhnout. Je třeba rozlišovat mezi celkovými cíli, střednědobými cíli, okamžitými cíli a operativními cíli: - celkový cíl odpovídá celkovému dopadu intervence a zpravidla je velmi obecně vymezen v právních předpisech Společenství. Komise a členské státy jej obvykle převádějí na střednědobé cíle, které odpovídají očekávaným střednědobým dopadům financovaných programů; - okamžité cíle se týkají výsledků intervence ve vztahu k přímým adresátům a obyčejně je vymezují členské státy v rámci provádění financovaných programů; - operativní cíle stanoví výstupy, kterých má být dosaženo. Důsledek : Změna, která je výsledkem intervence a která obvykle souvisí s cíli této intervence. Důsledky obvykle zahrnují výsledky a dopady. Důsledky mohou být očekávané i neočekávané, kladné či záporné. EEA : Evropská agentura pro životní prostředí EFF : Evropský rybářský fond EFRR : Evropský fond pro regionální rozvoj EHS : Evropské hospodářské společenství EIONET : Evropská informační a pozorovací síť pro životní prostředí (European Environment Information and Observation Network) ES : Evropské/Evropská společenství ETC : Evropské tematické středisko biologické rozmanitosti (European Topic Centre on Biological Diversity) EU : Evropská unie EUNIS : Evropský informační systém o přírodě (European Nature Information System) EZFRV : Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova Intervence : Akce nebo operace, kterou provádějí orgány veřejné správy nebo jiné organizace, bez ohledu na její povahu (politika, program, opatření nebo projekt). LIFE : Finanční nástroj pro životní prostředí (L’Instrument Financier pour l’Environnement) LIFE III : Nástroj LIFE na období 2000–2006 LIFE+ : Nástroj LIFE na období 2007–2013 LIFE-příroda : Oblast nástroje LIFE, která má přispět k zachování nebo obnovení přírodních stanovišť a/nebo populací druhů tak, aby bylo dosaženo stavu příznivého z hlediska ochrany. Natura 2000 : Evropská ekologická síť zvláštních oblastí ochrany. Opatření : Základní jednotka řízení programu v rámci dané politiky, která se skládá z několika podobných projektů a má přesně stanovený rozpočet. Projekt : Nedělitelná operace, vymezená časovým plánem a rozpočtem, za niž odpovídá organizace, která nejblíže terénu implementuje zdroje přidělené na intervenci. SEBI : Optimalizace evropských ukazatelů biologické rozmanitosti (Streamlining European Biodverstity Indicators) Směrnice o ptácích : Směrnice Rady 79/409/EHS o ochraně volně žijících ptáků Směrnice o stanovištích : Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin Úř. věst. : Úřední věstník Evropské unie Vstup : Finanční, lidské a materiální zdroje, které jsou uvolněny pro provedení intervence. Výsledek : Okamžité změny, k nimž dojde u přímých adresátů na konci jejich účasti na intervenci. Výstup : To, co se vyprodukuje nebo čeho se dosáhne se zdroji přidělenými na určitou intervenci (např. X hektarů obnoveného stanoviště Y). Shrnutí I. Nástrojem LIFE-příroda se spolufinancují projekty v členských státech, především v souvislosti s lokalitami Natura 2000, které přispívají k ochraně druhů a stanovišť. Tyto projekty by měly mít prokazatelnou přidanou hodnotu a měly by přispívat k šíření osvědčených metod a postupů ochrany přírody. V rámci nástroje LIFE se na granty na akce vyčleňuje nejméně 78 % jeho ročního rozpočtu ve výši 300 milionů EUR. Nejméně 50 % z těchto grantů se přiděluje na projekty na podporu ochrany přírody a biologické rozmanitosti. Z finančního hlediska se jedná o nejvýznamnější evropské financování, které je zvlášť věnováno životnímu prostředí a které přímo řídí Komise. Jedná se o základní nástroj, pokud jde o cíle politiky Evropské unie v oblasti životního prostředí. II. Dohled nad nástrojem LIFE-příroda a jeho řízení jsou složité, neboť projekty řeší lokalitu od lokality v celé Unii různé situace, jsou řízeny mnoha různorodými příjemci a měly by mít trvalý dopad na ochranu jednotlivých druhů a stanovišť a současně vytvářet přidanou hodnotu šířením dosažených výsledků (body 1–8). III. Od zavedení prvního nástroje LIFE v roce 1992 Komise postupně vyvíjela a zlepšovala své systémy řízení a kontroly kromě jiného tím, že zohlednila výsledky předchozích auditů Účetního dvora [1]. Další změny byly provedeny se začátkem běhu nástroje LIFE+, který platí na období 2007–2013 (body 9–11). IV. Audit posuzoval, jak účelně Komise řídí granty vyplácené na projekty LIFE-příroda, pokud jde o udržitelnost jejich výsledků. V této souvislosti se rovněž zkoumalo, jak příjemci řídí navštívené projekty ve vztahu k jejich udržitelnosti (body 12–16). V. Byly provedeny kontroly v generálním ředitelství pro životní prostředí v Komisi a také kontroly na místě, při nichž se prověřovalo 35 projektů v těchto šesti členských státech: Belgii, Německu, Itálii, Slovinsku, Španělsku a Spojeném království. Byly navštíveny i externí týmy pro monitorování a komunikaci, hodnotitelé projektů a Evropské tematické středisko biologické rozmanitosti (působící na základě smlouvy s Evropskou agenturu pro životní prostředí (EEA)), neboť se jedná o partnery Komise, kteří s ní úzce spolupracují na řízení a rozvoji témat v oblasti životního prostředí (bod 17). VI. Kontrolované projekty celkově přispívaly k ochraně cílových druhů a stanovišť, především v lokalitách Natura 2000, a napomáhaly tak snahám členských států a podporovaly občany EU a dobrovolnickou práci jejich sdružení ve prospěch ochrany biologické rozmanitosti. Komise musí zajistit, aby byly schvalovány jen vhodně koncipované návrhy projektů a projekty se realizovaly v souladu s plánem, a vyžadovat, aby se vytvářely dostatečné organizační a finanční struktury, které by umožnily zachování dopadu projektů financovaných EU (body 18–21). VII. Třebaže od zavedení nástroje LIFE v roce 1992 bylo dosaženo významného pokroku, řídící a kontrolní systémy Komise lze ještě zlepšit, a získat tak jistotu, že ochranná opatření financovaná EU budou lépe plnit své cíle a po ukončení financování EU budou zachována. Ve vztahu k jednotlivým fázím řízení projektů byly zjištěny tyto nedostatky: a) Výběrové řízení: relevantním faktorům udržitelnosti se při bodovém hodnocení projektů LIFE+ přiřazuje nepřesná a snížená váha a rozhodovací proces přidělování grantů je zdlouhavý (body 22–29). b) Realizace a monitorování projektů: na výsledky (důsledky) projektů, smlouvy o péči a plány péče se klade nedostatečný důraz, což problematizuje předpokládanou udržitelnost projektových výsledků (body 30–41). c) Šíření výsledků: potenciální přidaná hodnota jednotlivých projektů v oblasti LIFE-příroda není v plné míře využita, protože získané zkušenosti, osvědčené postupy a získané podrobné odborné/vědecké informace se systematicky nezpřístupňují zainteresované veřejnosti mimo bezprostřední okolí projektů (regionu nebo zemi) (body 42–54). d) Dlouhodobé řízení projektových výsledků: jelikož ve většině případů jsou výsledky (důsledky) financovaných projektů patrné až po závěrečné platbě na projekt a neexistuje žádný postup dalšího sledování ex post, kterým by se účelnost financovaných akcí posuzovala, má Komise v tomto ohledu jen málo informací. Proto je třeba pro hodnocení dosažených výsledků vypracovat soubor vhodných ukazatelů (body 55–68). VIII. Doporučujeme, aby Komise více vzala v úvahu různé faktory, které mají význam pro udržitelnost projektových výsledků, zlepšila šíření získaných znalostí a vytvořila postup dalšího sledování projektů i po provedení poslední platby (body 69–78). Úvod 1. LIFE je akronym, který je odvozen z francouzského L’Instrument financier pour l’environnement, tj. finanční nástroj pro životní prostředí. První projekty financované nástrojem LIFE byly zahájeny v roce 1992 [2] a financování pokračovalo v rámci následných konkrétních nástrojů LIFE až do třetí fáze (LIFE III) v období 2000–2006 [3]. Nástroj LIFE byl rozdělen do tří tematických oblastí: - LIFE-příroda; - LIFE-životní prostředí; - LIFE-třetí země. 2. Pro každou ze tří oblastí se projekty vybíraly zvláštním postupem. V rámci nové fáze LIFE+ se na období 2007–2013 přiděluje 2143 milionů EUR [4]. Nejméně 78 % z této částky se musí použít na projektové granty v rámci akcí. Z výše uvedených tří oblastí se staly tyto složky: - Příroda a biologická rozmanitost; - Politika a správa v oblasti životního prostředí; - Informace a komunikace. 3. Na rozdíl od nástroje LIFE III se projekty pro všechny tři složky nyní vybírají jediným postupem. 4. Během období 2000–2006 se v oblasti LIFE-příroda financovalo 434 projektů v hodnotě 436 milionů EUR, které se realizovaly ve 26 členských státech (viz graf 1). Vedle národního spolufinancování se na projekty vynakládaly významné finanční zdroje EU, přičemž průměrný příspěvek EU činil 1 milion EUR. Složka LIFE+ Příroda a biologická rozmanitost zůstává nejdůležitější složkou nástroje LIFE, neboť na období 2007–2013 je na ni ročně vyčleněno nejméně 50 % (850 milionů EUR) rozpočtu určeného na granty na akce. 5. Na základě nařízení, která upravují LIFE III i LIFE+, se poskytuje podpora projektům ochrany přírody, které přispívají k provádění směrnice o ptácích a směrnice o stanovištích [5]. Těmito směrnicemi se zřizuje síť chráněných území označovaných jako lokality Natura 2000, kterým se v rámci nástroje LIFE-příroda poskytuje podpora [6]. Za provádění směrnic odpovídá vždy daný členský stát. Lokality jsou však způsobilé pro finanční pomoc EU na základě příslušných nástrojů Společenství [7]. Projekty LIFE-příroda tak mají převážně přispívat k zachování nebo obnově přírodních stanovišť a/nebo ohrožených druhů uvedených v jedné ze dvou zmíněných směrnic. Ze složky LIFE+ týkající se biologické rozmanitosti se financují inovační nebo demonstrační projekty, jež přispívají k zastavení ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010 a v dalších letech [8]. Tato složka v rámci nástroje LIFE rovněž umožňuje poskytovat financování mimo lokality Natura 2000. Graf 1 Příspěvek na oblast LIFE-příroda podle členských států v období 2000–2006 (436 milionů EUR) +++++ TIFF +++++ 6. Veškeré příslušné předpisy EU zdůrazňují význam udržitelného rozvoje životního prostředí. Pátý akční program Evropského společenství pro životní prostředí se nazývá "Směrem k udržitelnému rozvoji" [9]. Tuto koncepci, která je obzvláště důležitá pro projekty ochrany přírody, neboť zachování a obnova přírodních stanovišť a druhů je ze své podstaty dlouhodobý proces, rozvíjí probíhající šestý akční program pro životní prostředí [10]. Vzhledem k tomu, že financování obdrží jen část žádostí, udržitelnost by měla být jedním z hlavních výběrových kritérií, tj. měly by být vybrány takové projekty, jejichž přínosy po skončení financování EU budou trvat déle. 7. Způsob, jakým Komise řídí granty v oblasti LIFE-příroda, je velmi složitý. Žadatelé ze všech členských států předkládají návrhy na investice ve prospěch více druhů nebo přírodních stanovišť. Návrhy mohou obsahovat inovativní prvky, jejichž realizace může vyžadovat několik let, a musí mít dlouhodobý dopad na stav z hlediska ochrany a současně přinášet přidanou hodnotu šířením dosažených výsledků. Diagram 1 podává souhrnný přehled současného cyklu řízení projektů. 8. Žadateli mohou být veřejné či soukromé subjekty a velmi často k nim patří nevládní organizace velmi rozdílné velikosti, jejichž vysoká angažovanost v projektech je klíčovým prvkem jejich úspěchu. Projekty LIFE-příroda jsou víceleté s často složitými cíli a podílí se na nich řada partnerů. +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. Diagram 1 Projektový cyklus projektu LIFE-příroda: +++++ TIFF +++++ 9. Předchozí zvláštní zpráva Účetního dvora o nástroji LIFE, jež byla zveřejněna v roce 2003 [11], poukázala na nedostatky v kvalitě investic a dlouhodobých účincích jejich výsledků: při auditu se zjistilo, že nástroji LIFE chybí jasně vymezené cíle a také odpovídající analýza jeho dopadu a přiměřené šíření výsledků [12]. 10. Komise v následujících letech řadu doporučení Účetního dvora uskutečnila. Kontrola opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu, popsaná ve výroční zprávě za rok 2004 [13], však naznačila, že ne všechna doporučení Účetního dvora byla realizována. Především cíle byly stále vymezeny nejasně, rozsah auditů na místě prováděných Komisí se nadále soustředil na finanční aspekty a chybělo hodnocení dosažených projektových výsledků. 11. Od zavedení prvního nástroje LIFE v roce 1992 Komise postupně rozvíjela a zlepšovala své systémy řízení a kontroly kromě jiného tím, že zohlednila výsledky předchozích auditů Účetního dvora. Navíc byly v roce 2007 v grantovém režimu LIFE na finanční období 2007–2013 provedeny další změny. Současný audit se zabýval dříve zjištěnými nedostatky, přičemž se soustředil na to, jak ovlivňují udržitelnost projektových výsledků, což má pro účelnost výdajů EU na nástroj LIFE, které přímo řídí Komise, zásadní význam. Rozsah a koncepce auditu 12. Cílem auditu bylo posoudit, jak účelně řídí Komise granty na projekty v oblasti LIFE-příroda během jednotlivých fází projektového cyklu, pokud jde o udržitelnost projektových výsledků. 13. Audit hledal odpovědi na tyto otázky: - Byly v revidovaném výběrovém řízení upřednostňovány projekty, u nichž bylo možno očekávat nejvyšší udržitelnost? - Byly projekty Komisí náležitě prováděny a monitorovány? - Zajišťuje Komise, aby informace o výsledcích projektů a získané zkušenosti byly patřičným způsobem šířeny? - Provádí Komise další sledování projektů nebo jejich výsledky dlouhodobě posuzuje jinými vhodnými prostředky? 14. Kontrolovalo se řízení projektů LIFE III v oblasti příroda (2000–2006) a výběrové řízení u nového nástroje LIFE+ (2007–2013). Vyjádřené připomínky zůstávají pro řízení prováděné Komisí důležité, neboť skutečnosti, jichž se týkají, mají význam i pro nové projekty v rámci nástroje LIFE+. 15. Jelikož neexistuje žádné pojetí udržitelnosti platné pro projekty financované nástrojem LIFE, které by bylo stanoveno předpisy nebo formálně schváleno, přejal audit specifikace uvedené ve směrnicích o ptácích a stanovištích, k jejichž provádění projekty LIFE-příroda přispívají. Ty obsahují tři základní prvky: - výsledkový prvek: "zachování nebo obnova příznivého stavu z hlediska ochrany u přírodních stanovišť [,] [a] druhů" (směrnice o stanovištích) a "[zachování] populace druhů" (směrnice o ptácích); - časový prvek: "budou pravděpodobně v dohledné době i nadále existovat" (směrnice o stanovištích) a "dlouhodobé rozšíření a početnost [druhů]" (směrnice o stanovištích); - prvek správy: "specifická struktura a funkce, které jsou nezbytné pro jeho dlouhodobé zachování, existují" (směrnice o stanovištích). 16. Pro účely současného auditu byla udržitelnost projektu financovaného nástrojem LIFE vymezena jako jistota, kterou lze získat (kvalita projektu, struktury řízení, finanční záruky apod.) o tom, že financované investice a jejich účinky budou po konci projektu zachovány a výsledky projektu jsou šířeny. Při posuzování, zda se nástroj LIFE-příroda úspěšně provádí, má ústřední význam hodnocení udržitelnosti v každé fázi cyklu řízení projektu, počínaje výběrovým řízením až po dobu po ukončení financování projektů nástrojem LIFE. 17. Důkazní informace byly získány od generálního ředitelství pro životní prostředí, Evropské agentury pro životní prostředí, Evropského tematického střediska biologické rozmanitosti (European Topic Centre on Biological Diversity), externích týmů pro monitorování a komunikaci, hodnotitelů, vzorku příjemců a od příslušných vnitrostátních orgánů. Důkazní informace byly shromažďovány pomocí dokumentárních přezkumů, pohovorů a dotazníků. Byly provedeny kontroly na místě u vzorku 35 projektů LIFE III schválených v letech 2000–2005 a prováděných v šesti členských státech: Belgii, Německu, Itálii, Slovinsku, Španělsku a Spojeném království (viz příloha I) [14]. Projekty ve vzorku odpovídají 13 % výdajů EU na LIFE III ve výši 436 milionů EUR, a představují tak dostatečné důkazní informace pro provedený audit. Připomínky Čeho nástroj LIFE dosáhl a jaké jsou možnosti zlepšení 18. Na základě 35 kontrolovaných projektů bylo celkově zjištěno, že stanovené investice přispívaly k ochraně druhů a stanovišť v lokalitách Natura 2000. I když některé projekty provázely obtíže, díky angažovanosti příjemců a jejich pracovníků se podařilo je překonat a provést nápravná opatření. 19. Komise od roku 1992 řízení grantů na projekty LIFE trvale zlepšuje. Nicméně audit upozornil na nedostatky, kterými je třeba se zabývat, aby byla udržitelnost projektových výsledků zajištěna. Tabulka 1 podává souhrnný přehled typů nedostatků zjištěných v projektech kontrolovaných na místě, které jsou seskupeny do kategorií podle projektového cyklu. Tabulka 1 Typy nedostatků zjištěné u projektů kontrolovaných na místě Výběrové řízení: | nedostatečně připravené návrhy projektů,nedostatečné právní a technické kapacity příjemců pro zachování projektových výsledků po ukončení financování nástrojem LIFE,neprůhledná struktura spolufinancovatelů a partnerů,neexistence předem daných kritérií a ukazatelů pro posouzení důsledků projektů,neexistence rozpočtu pro zachování projektových výsledků po ukončení financování nástrojem LIFE. | Fáze realizace: | obtíže při získávání předpokládaných pozemků pro projektovou lokalitu,nedostatky ve sdruženích odpovědných za řízení projektu,demografický tlak působící na projektovou lokalitu,protichůdné zájmy, zejména se zemědělstvím,nedostatečné monitorování projektových výsledků,chybějící záruky zajišťující zakoupené pozemky pro ochranu přírody,chybějící podpora zainteresovaných stran. | Šíření výsledků: | místní obyvatelstvo nebylo dostatečně informováno či zapojeno nebo se stavělo proti projektu samému,šíření výsledků se zaměřovalo hlavně na místní a regionální veřejnost,internetové stránky projektů nebyly systematicky udržovány nebo byly omezené kvality,internetové stránky projektů nebyly efektivně využívány pro šíření výstupů a důsledků projektů. | Dlouhodobé řízení projektových výsledků: | orgány členského státu neschválily plán péče,nedostatečné začlenění ochranných opatření v rámci projektů LIFE do okolních oblastí,nedostatečné právní a finanční kapacity subjektů odpovědných za udržování projektových výsledků po ukončení financování nástrojem LIFE,nedostatečné monitorování druhů nebo stanovišť, aby mohl být posouzen dopad. | 20. V následujících bodech se zkoumá každá z fází řízení projektu, jak ji prováděla Komise, a popisují se příslušné nedostatky a možnosti zlepšení. Výběrové řízení 21. Při auditu se zkoumalo: - zda Komise stanovila jasná a vhodná kritéria a bodová hodnocení pro výběr projektů podle jejich kvality, relevantnosti jejich cílů a pravděpodobné udržitelnosti jejich výsledků (výstupů); - zda se tato kritéria v praxi používala. Udržitelnost nebyla ve výběrových řízeních dostatečně zřetelná 22. Smyslem výběrového řízení je přidělit omezené prostředky nástroje LIFE na nejlepší projekty mezi velkým počtem žádostí. Žadatelé musí předložit návrhy, které splňují náročné a podrobné technické, finanční a další požadavky. Z auditu výběrových řízení u nástrojů LIFE III a LIFE+, který Účetní dvůr provedl, vyplynulo, že Komise by měla věnovat více pozornosti kritériím pro stanovení priorit i jejich vážení a bodovým stupnicím, které mají zajistit, aby faktory udržitelnosti byly dostatečně a kvantifikovaně zohledněny. 23. Výběrová kritéria a stupnice pro stanovení priorit mezi projekty, které byly vymezeny v podobě "maximálních bodových hodnocení" pro nástroj LIFE III a LIFE+, shrnuje tabulka 2: 24. U nástroje LIFE+ posuzují v současné době technickou kvalitu projektových návrhů externí smluvní hodnotitelé, a to podle výběrových kritérií stanovených v příručkách Komise pro žádosti a hodnocení pro složku LIFE-příroda. To je v souladu s předchozími doporučeními Účetního dvora, aby se kvůli nutnému oddělení funkcí využívali externí odborníci [15]. 25. Každé kritérium se zkoumá pomocí analytických otázek, které se dále označují jako dílčí kritéria, takže stanovení bodového hodnocení projektu je ve velké míře ponecháno na volném uvážení hodnotitelů. Jelikož dílčím kritériím, která se vztahují ke každému kritériu přidělení grantu, nebyla přiřazena váha, každý hodnotitel jim může přisoudit jinou prioritu. Takže i když není jedno či více dílčích kritérií splněno, může návrh projektu pro dané kritérium přidělení přesto získat vysoké bodové hodnocení. To se především týká aspektů udržitelnosti, které jako dílčí kritéria spadají pod "přínos k ochraně přírody" u LIFE III, případně pod "přínos ke splnění cílů" u LIFE+ [16]. Tabulka 2 Kritéria Komise pro výběr projektů LIFE-příroda: maximální bodová hodnocení (vyjádřená v procentech) Kritéria přidělení grantů | LIFE III (2006) | LIFE+ (2007) | Technická koherence | 23 | 16 | Finanční koherence | 7 | 16 | Přínos k ochraně přírody | 47 | - | Socioekonomický a provozní kontext | 23 | - | Přínos ke splnění cílů | - | 26 | Evropská přidaná hodnota | - | 26 | Komplementarita | - | 11 | Nadnárodní povaha | - | 5 | Vnitrostátní přidaná hodnota [] | - | - | Celkové bodové hodnocení | 100 | 100 | 26. Audit upozornil na skutečnost, že důležitost výše zmiňovaných kritérií souvisejících s udržitelností se u nástroje LIFE+ ve srovnání s nástrojem LIFE III výrazně snížila (viz tabulka 2). Podle útvarů Komise to bylo nutné proto, aby se návrhy vztahující se ke třem složkám (viz bod 1) mohly hodnotit podle stejných kritérií a mohly si konkurovat. Přesnější otázky z příručky pro hodnocení v rámci LIFE III, které se vypracovávaly v průběhu několika let, se tímto přístupem změnily na velmi obecné otázky s malou informační hodnotou. Celkově bylo zjištěno, že upravená výběrová kritéria pro LIFE+ hodnocení udržitelnosti nezlepšila a že nejsou nutně jednotně uplatňována. Rámeček 1 Bodové hodnocení udržitelnosti Přezkum dokumentace externích hodnotitelů ukázal, že i když hodnotitelé o udržitelnosti projektových výsledků vyjadřovali značné pochybnosti, přesto u příslušného kritéria dávali vysoká bodová hodnocení: "Je zřejmé, že stanoviště jako například vrchoviště, která mají být poté, co jsou obnovena, zachována, budou vyžadovat nepřetržitou správu. … Lze doufat, že takové prostředky budou na konci projektu k dispozici, aby bylo možno náklady na správu dlouhodobě převzít." – 8 bodů z 10 možných (dobré); "I když vláda uznává potřebu trvalého odstraňování invazivní vegetace, nejsou k tomuto účelu potvrzeny žádné zdroje pro dobu po ukončení projektu." – 17 bodů z 25 (dobré); "Po ukončení projektu bude zapotřebí dalších prostředků, aby bylo možno zachovat stav stanovišť z hlediska jejich ochrany, a to opakovanou činností zajišťující rekolonizaci exotickými druhy." – 22 bodů z 25 (vynikající). 27. V důsledku legislativy a zkušeností, které Komise získala, se výběrová kritéria vyvíjela. Nicméně bylo zjištěno, že Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) a Evropské tematické středisko biologické rozmanitosti se na stanovení výběrových kritérií přes své odborné znalosti o síti Natura 2000 a o monitorování biologické rozmanitosti v Evropě přímo nepodílely (viz bod 40). Dlouhé výběrové řízení 28. Revidované výběrové řízení by v zásadě nemělo být uzavřeným procesem, kdy žadatelé zašlou své návrhy a odpověď obvykle obdrží až po jednom roce (viz příloha II). Taková dlouhá prodlení – ve srovnání s asi šesti měsíci, které si vyžadují jiné projekty financované z fondů EU, například z EZFRV a Evropského rybářského fondu –, která si vynucují interinstitucionální postupy, mohou být pro realizaci projektu zdrojem zásadních omezení, neboť klíčové podmínky projektu se v mezidobí mohly změnit. Například již nemusí být možné zakoupit pozemky v cílové oblasti ochrany nebo klíčové zainteresované strany již nemusí být k dispozici. U dvou kontrolovaných projektů takové případy vážně ohrozily zahájení projektu. Přes výrazné úsilí příjemců i Komise se tyto případy podařilo napravit jen částečně. Realizace projektů 29. Když se v rámci auditu zjišťovalo, zda se projekty řádně realizují a zda je Komise řádně monitoruje, zkoumalo se: - zda se monitorování přiměřeně zaměřuje na pokrok projektů a výstupy; - zda se při monitorování sleduje dosahování projektových výsledků (důsledků). Nedostatky v monitorování projektových výstupů a dlouhodobých výsledků 30. Komise určí tým odborníků na ochranu přírody, kteří monitorují realizaci projektu. Po schválení projektu navštíví tito kontroloři jednou ročně každý projekt, aby zkontrolovali jeho postup. Na základě těchto návštěv a informací poskytnutých příjemci vypracují technické posouzení postupu projektu. Komise pak na základě zpráv příjemců a s přihlédnutím ke zprávám o plnění vypracovaných kontrolory rozhodne o platbách grantů na projekty. 31. Kontroloři jako odborníci na ochranu přírody mohou zajistit, aby byla realizace projektů profesionálně monitorována, a mají možnosti a schopnosti posílit výměnu zkušeností a získaných poznatků mezi jednotlivými projekty LIFE ve vztahu k podobným tématům. Audit však poukázal na následující typy nedostatků u 14 projektů z 35 navštívených, které byly způsobeny strategií a koncepcí monitorování, které Komise zvolila: - nedostatečné monitorování projektových výsledků (viz body 33, 35, 36, 37); - schválení změn v projektech v případech zásadních úprav grantové dohody (viz bod 34); - nedostatečná kontrola realizace pozdějších opatření při ukončení projektů (viz bod 59); - nedostatečná kontrola existence a obsahu smluv o péči (viz body 65 a 68). 32. Komise od příjemců požaduje, aby vypočetli své náklady na každé opatření vymezené v grantové dohodě. Tento výpočet pak má sloužit jako základ pro následné monitorování. Tyto kategorie nákladů pro jednotlivé akce se však nepoužívají pro vypracování závěrečných zpráv. To znamená, že Komise nemonitoruje kategorie finančních nákladů, které by jí umožnily porovnat náklady na každou akci provedenou během realizace projektu s náklady předpokládanými v grantových dohodách a doložkách. Komise tak nemá žádný základ pro srovnání skutečných nákladů s náklady rozpočtovanými v návrhu. 33. Při auditu byly zjištěny různé důvody, proč některé projekty v plné míře nesplnily předpokládané cíle (výstupy). Ve čtyřech případech nebylo možno uskutečnit předpokládaný nákup pozemků, takže ochranná opatření se nemohla provést podle plánu. Komise reagovala buďto tím, že souhlasila se stažením příslušných investic, nebo změnila grantovou dohodu tak, že upravila původní cíle. Přestože takové změny se nepokládají za porušení formálních požadavků, jsou přijatelné jen za podmínky, že nejsou podstatně pozměněny obecné cíle původního projektového návrhu. V jednom kontrolovaném případě se však předpokládané výsledky projektu zásadně změnily, neboť projekt se změnil z mokřadů na vrchovištní stanoviště a nepropojoval stávající chráněné přírodní lokality (viz rámeček 2): Rámeček 2 Původních cílů nebylo dosaženo Projekt LIFE s příspěvkem EU ve výši 2 milionů EUR se nachází ve zvláště chráněném území vyhlášeném na základě směrnice o ptácích. Jeho záměrem bylo vytvořit souvislou oblast mokřadů s integrovanými úseky slatinišť přitahujícími rozmanité stěhovavé ptáky, především jako oblast odpočinku. Nová oblast měla spojit stávající dílčí lokality. Z tohoto důvodu byla hlavním opatřením grantové dohody koupě pozemků ve třech hlavních dílčích lokalitách, aby se mohly propojit existující pozemky ve vlastnictví státu, a vytvořily se tak předpoklady pro provedení opatření na opětovné zavodnění. Kvůli silnému odporu místních zemědělců musel být projekt pozměněn: zóna 2 o 52 ha musela být vyřazena a v ostatních dvou zónách mohlo být namísto plánovaných 103 ha zakoupeno jen 80,5 ha (78 %). Aby se nahradila ztráta plochy, byla schválena jiná dílčí lokalita se záměrem obnovit místo mokřadů vrchoviště. Konečné výsledky projektu schváleného ve výběrovém řízení však ukazují, že pokud jde o dosažení původních cílů, kterými byla revitalizace slatinišť a mokřadů na straně jedné a propojení jednotlivých biotopů na straně druhé, projekt neuspěl. Místo toho byla provedena opatření na vrchovištích, která sice zahrnovala některé z cílových druhů, avšak se zcela novým souborem stanovišť a projektových lokalit. 34. Audit odhalil devět případů nákladných investic do položek s velmi omezenou užitečností či bez hmatatelného dopadu na stav druhů a stanovišť z hlediska jejich ochrany (viz rámeček 3). 35. Pokrok směrem k příznivějšímu stavu z hlediska ochrany lze posoudit jen tehdy, pokud se monitorují cílové a indikační druhy. Příjemce je povinen informovat nejen o fyzicky dokončených projektech, nýbrž i o změnách ve stavu vzácných a ohrožených druhů či stanovišť z hlediska jejich ochrany během realizace projektu. Monitorování, jak je prováděli mnozí příjemci, se však soustředilo na měření projektových výstupů (viz rámeček 4). Rámeček 3 Opatření nebylo účelné z hlediska nákladů Hlavním cílem projektu bylo snížit či odstranit nebezpečí srážky ptáků s elektrickým vedením a jejich uhynutí v důsledku zasažení elektrickým proudem. Jedno navštívené opatření spočívalo ve vybudování 1,9 km dlouhého podzemního vedení středního napětí, které nahradilo dřívější nadzemní vedení, s náklady 66000 EUR. Nadzemní vedení se však již nepoužívalo, neboť jediný odběratel skončil před mnoha lety v konkurzu, a budova, kterou elektrické vedení zásobovalo, se tedy již nevyužívala. Bez záruky odběru elektrického proudu se z prostředků LIFE náhrada nevyužívaného nadzemného vedení neměla financovat. Rámeček 4 Nedostatečné monitorování projektových výsledků Projekt, který získal od EU pomoc ve výši více než 0,5 milionu EUR, měl za cíl opětovně zavodnit degradované vrchoviště, a obnovit tak rozvoj typické rašeliništní vegetace a fauny. K hlavním nebezpečím v takových případech zpravidla patří odvodnění a eutrofikace působením hnojiv, která jsou přinášena buď větrem, nebo znečištěnou vodou z okolní, intenzivně využívané zemědělské půdy. Monitorováním stavu vody, jak se předpokládalo a během projektu provádělo, se pouze měřilo, zda opatření z technického hlediska funguje a zda se daří zvyšovat stav vody. Při tomto projektu byl zvolen neobvyklý postup spočívající v tom, že se zaplavilo celé rašeliniště. Jeho úspěch při několika příležitostech zpochybnil dokonce i monitorovací tým. I když příjemce pravidelně informoval o dosaženém zvýšení stavu vody, nesbíraly se jakékoli údaje o dopadu těchto změn na indikační druhy jako rašeliník, aby bylo možno doložit, zda bylo cíle projektu, tj. rozvoje cílových vrchovišť, dosaženo. Z prováděného monitorování nevyplývá nic o výsledcích použité metody. Zaplavení rašelinišť za účelem ochrany druhů a stanovišť +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. 36. Technické monitorování navíc ne vždy zahrnovalo dostatečnou kontrolu, zda financované projekty dosáhly očekávaných výsledků (viz rámeček 5). Rámeček 5 Protržená hráz, která nebyla při monitorování projektu zjištěna Jeden z kontrolovaných projektů s financováním EU ve výši 1 milionu EUR zahrnoval výstavbu hrází s cílem zavodnit rašelinišťní oblast. Za účelem zavodnění poškozené vrstvy rašeliny byly financovány tři malé hráze ze štětovnic a jedna velká o délce asi 300 metrů. V době auditní návštěvy byla velká hráz, jak uvedl příjemce, protržená tlakem vody. Projektový tým se ji pokusil opravit dřevěnou konstrukcí, která vyztužovala štětovnice, avšak vyztužená hráz se protrhla znovu. Projektový tým sdělil, že se plánuje zkusit hráz následující rok obnovit s pomocí vnitrostátních prostředků. Protržená hráz svědčí o tom, že odpovídající opatření v rámci projektu svůj cíl nesplnilo. Kontrolor sice existenci hráze po jejím vybudování ověřil, avšak po následných návštěvách nebyly předloženy žádné informace ani o jejím protržení ani o nepříznivých důsledcích pro obnovu stanoviště. Konečná technická zpráva příjemce ani monitorovací zpráva Komise se o této skutečnosti nikdy nezmínily. Je třeba vypracovat ukazatele důsledků 37. Pro účelné monitorování je nezbytnou podmínkou stanovit soubor jasných ukazatelů a hodnotících kritérií. Grantová dohoda by měla popisovat klíčová opatření a výsledky, které mají být hodnoceny, a to ve vztahu ke každému jednotlivému cíli projektu. Nicméně u devíti z 35 kontrolovaných projektů buďto nebyly tyto ukazatele a kritéria stanoveny, nebo nebyly během monitorování vždy posuzovány. 38. Jak uvádíme dále (body 40 a 41), audit ukázal, že odborné znalosti pro stanovení užitečných ukazatelů pro posouzení dopadů projektů jsou k dispozici v Evropské agentuře pro životní prostředí a v Evropském tematickém středisku biologické rozmanitosti, avšak Komise je k tomuto konkrétnímu účelu nevyužívá. 39. Evropské tematické středisko poskytuje Evropské agentuře pro životní prostředí pomoc v podobě vědecké a technické podpory při budování sítě Natura 2000. Vytváří pokyny pro vypracování zpráv o stavu druhů a stanovišť z hlediska jejich ochrany podle článku 17 směrnice o stanovištích, spravuje referenční databáze (databáze EUNIS a Natura 2000) a přispívá do zpráv a pracovních dokumentů EEA. ETC v současnosti pracuje na ukazatelích, které jsou jeho příspěvkem k hodnocení stavu biologické rozmanitosti v Evropě. Toto hodnocení se provádí v rámci akčního plánu nazvaného "Optimalizace evropských ukazatelů biologické rozmanitosti pro rok 2010" (Streamlining European 2010 Biodiversity Indicators) (SEBI 2010). 40. První zprávy členských států sestavené podle výše uvedeného článku 17 byly předloženy v červnu 2007. Informace poskytnuté ve zprávách ověřilo a zkontrolovalo ETC. Zprávy umožňují klasifikovat stupeň ohrožení určitých druhů a stanovišť v daném regionu a na úrovni EU. Tento cenný ukazatel však zatím v procesu řízení projektů LIFE nebo při aktualizaci příslušných právních předpisů v oblasti životního prostředí nenachází praktické uplatnění. Jedním z nástrojů, které ETC v souvislosti s poskytnutím analytických ukazatelů, které by pomohly udržitelnost metody či opatření na ochranu přírody posoudit/hodnotit, posuzuje, je databáze vyhlášených lokalit sítě Natura 2000, která je součástí sítě EIONET. Tato databáze však obsahuje pouze základní informace o umístění a charakteristikách lokalit. Ukazatele SEBI 2010 se v současné době dokončují, avšak dosud nebylo jasně řečeno, jak by mohly být v praxi použity, tj. zejména k hodnocení účelnosti opatření na ochranu biologické rozmanitosti. Šíření výsledků 41. Když se v rámci auditu zkoumalo, zda Komise zajišťuje účelné šíření projektových výsledků a získaných zkušeností, posuzovalo se: - zda Komise napomáhá předávání poznatků vyplývajících ze získaných zkušeností a osvědčených postupů potenciálním zainteresovaným odborníkům na evropské úrovni; - zda jsou stanovené zásady pro komunikační nástroje a činnosti v rámci projektů LIFE-příroda pro šíření projektových výstupů a výsledků přiměřené. Činnosti související se šířením výsledků je třeba zlepšit 42. Nařízení o nástroji LIFE III [17] stanoví, že "[…] Komise zajistí, aby byla s výsledky všech financovaných projektů seznámena široká veřejnost, a ukáže dále, jak mohou být získané dovednosti a zkušenosti použity i jinde". Nařízení o nástroji LIFE+ [18] přidalo novou složku týkající se informací a komunikace (viz bod 2). 43. Komise vyvinula řadu činností, aby uvedla nástroj LIFE ve známost a šířila informace o financovaných projektech. Komunikační činnosti a nástroje zahrnují: - internetovou stránku, která obsahuje početné informace, včetně zpráv, financování, publikací, nástrojů pro příjemce pro řízení projektů a komunikační činnosti, databáze projektu LIFE a členění nástroje LIFE podle zemí a podle témat; - databázi projektů LIFE, která je v současnosti nejnavštěvovanějším oddílem internetové stránky a která obsahuje shrnutí každého projektu LIFE s možností uvést odkaz na internetovou stránku projektu, zprávu pro laickou veřejnost, video a další dokumentaci k projektu; - tištěné publikace jako LIFE Focus se dvěma vydáními ročně, roční shrnutí nově vybraných projektů a zpravodaj Natura 2000, vydávaný dvakrát ročně v angličtině, francouzštině, němčině, italštině a španělštině; - elektronické upozorňování na nové informace rozesílané měsíčně na rozsáhlý seznam abonentů; - pořádání jednání a veřejných akcí sloužících k prezentaci nástroje LIFE v různých členských státech; - mediální akce jako každoroční představení nových projektů. 44. Příjemci jsou kromě toho povinni vytvořit zvláštní samostatnou internetovou stránku nebo dílčí internetovou stránku, předkládat Komisi audiovizuální materiály, uvádět ve svých sděleních podporu EU, umístit a udržovat informační tabule a při ukončení projektu předložit zprávu pro laickou veřejnost. 45. Komunikační činnosti Komise se v současné době soustřeďují hlavně na uvádění nástroje LIFE v obecnou známost a propagaci vybraných příkladů projektů LIFE, a to jak prostřednictvím internetové stránky LIFE, tak tištěných publikací. Příjemci musí výstupy svých projektů zveřejňovat na internetových stránkách projektů a ve zprávě pro laickou veřejnost. Získané zkušenosti a podrobné odborné informace nejsou povinni šířit a tyto vědomosti jsou v praxi jen zřídka k dispozici. Obtíže a neúspěchy, které se při používání technik a demonstračních postupů objevily, se tak mohou bez znalostí o zkušenostech již získaných ve srovnatelných situacích v celé Evropě opakovat. Plýtvalo by se prostředky i časem, pokud se shromážděné znalosti a zkušenosti s postupy nebudou systematicky shromaždovat a nebudou dostupné, a to jak v případě neúspěchů, tak osvědčených postupů. 46. Současné komunikační nástroje – jako internetová stránka a databáze nástroje LIFE, LIFE Focus, internetové stránky jednotlivých projektů – navíc vesměs nejsou do té míry z odborného/vědeckého hlediska podrobné, aby mohly být získané znalosti a zkušenosti s použitými metodami a postupy systematicky zpřístupňovány potenciálním uživatelům. Informační materiály ke zkoumaným projektům jsou povětšinou obecné povahy a nejsou zaměřeny na odborníky. Z průzkumu, který provedli externí hodnotitelé [19], vyplynulo, že obecným problémem je nedostatečná podrobnost, kterou považuje zvláště za nedostatek databáze LIFE 66 % jejích uživatelů. To se potvrdilo i během návštěv na místě (viz rámeček 6). 47. Nadto se v rámci řady projektů LIFE-příroda financují příručky osvědčených postupů pro řízení nebo jiné odborné/vědecké publikace v národním jazyce, které vycházejí z rozsáhlé výzkumné práce. Tyto příručky se však na internetové stránce projektu nebo v databázi LIFE systematicky nezpřístupňují ani se nepřekládají. Přidaná hodnota a získané odborné vědomosti se tudíž soustavně nevyužívají k dosažení multiplikačního efektu. 48. Příjemci prostředků na projekty a jejich odborníci se zapojují do sítí s jinými příjemci a odborníky s různou mírou úspěšnosti. Podle hodnocení nástroje LIFE v polovině období, které v roce 2003 provedla Komise, považovala většina dotázaných zainteresovaných subjektů nedostatečné vytváření sítí na úrovni EU za jednu z hlavních překážek mezinárodních diskusí o tématech souvisejících s nástrojem LIFE [20]. Přesto, že sítě vědců a specializovaných organizací již existují, zdůrazňovali příjemci a jejich odborníci význam vytváření sítí na úrovni EU a potřebu překonávat případné překážky. Rámeček 6 Projekty byly nákladově účelné a efektivní – avšak informace o nich nebyly šířeny Většina kontrolovaných příjemců vyvinula značné úsilí, aby projekty realizovala účelně z hlediska nákladů. V rámci jednoho projektu, který se nachází ve vysoce urbanizované oblasti s velkým rekreačním využitím, bylo potřeba průběžně informovat obyvatelstvo o postupu prováděných ochranných opatření. Aby příjemci nemuseli vytvářet aktualizované informační panely, zakoupili pro lokalitu informační panel, na němž zaznamenávali aktuální informace o postupu projektu. Informace na panelu bylo možno vymazat a aktualizovat, a poskytnout tak podrobné údaje o postupu projektu. U téhož projektu se použil materiál z jiných projektových prací na vytvoření přírodní vyhlídky, čímž se ušetřily peníze, které by se jinak místo toho vynaložily na dopravu a uložení materiálu jinde a na výstavbu drahé vyhlídkové věže. V rámci jiného projektu se vypracovala velmi nákladově účelná metoda regulace stavu vody pomocí jednoduchých trubkových kolen namísto obvyklých nákladných hrází. Tyto postupy byly sice sděleny osobám odpovědným za jiné národní projekty, avšak nebyly popsány na internetové stránce ani předloženy širší veřejnosti. Předávání poznatků vyžaduje přepracovat zásady komunikace 49. Zásady komunikace [21] stanovené Komisí pro šíření projektových výsledků lze zlepšit tak, aby projektové výstupy a výsledky byly přiměřeně přístupné, a bylo tak dosaženo širšího předávání poznatků. V praxi se vhodný způsob, jakým se šíření informací bude provádět, ponechává na uvážení každého příjemce. Důraz kladený na komunikaci z hlediska objemu, cílových skupin, profesionality a zaměření projektového řízení na určité oblasti se tudíž mezi jednotlivými projekty výrazně liší a předávání poznatků často dosahuje jen regionální či národní úrovně. 50. Od nařízení (ES) č. 1655/2000 o nástroji LIFE III jsou všichni příjemci povinni vytvořit internetovou stránku projektu a udržovat ji až do jeho ukončení. Nařízení (ES) č. 614/2007 o nástroji LIFE+ prodloužilo dobu, po níž musí být internetová stránka udržována, na pět let po ukončení projektu. Účelnost tohoto nástroje je však značně omezena skutečností, že příjemci si mohou zvolit, že informace o projektu umístí v rámci své vlastní internetové stránky. Často je obtížné se k informacím o projektu dostat nebo je pouze odlišit od ostatních, když tvoří jen část větší internetové stránky, kterou spravuje obec, regionální či národní orgán nebo významná nevládní organizace. 51. Většina navštívených příjemců vyvinula komunikační aktivity a nástroje, které jim měly pomoci zajistit si souhlasný postoj a aktivní účast místního obyvatelstva a zainteresovaných stran. Patří k nim mediální akce, vydávání brožur a vizuálních materiálů, pořádání jednání a konferencí pro různé cílové skupiny a vytvoření internetové stránky nebo dílčí internetové stránky projektu pro šíření informací souvisejících s projektem. 52. Profesionální úroveň těchto internetových stránek projektů se v praxi výrazně lišila a sahala od jednoduché internetové stránky s několika fotografiemi až po nejmodernější interaktivní internetovou stránku. Jelikož na minimální obsah internetových stránek nebyl do roku 2007 [22] stanoven žádný požadavek, nebylo možno zaručit, že klíčová dokumentace k projektu bude na internetových stránkách k dispozici, což byl případ více než poloviny internetových stránek 35 projektů, které byly kontrolovány na místě (viz rámeček 7). Podrobné informace o výstupech a výsledcích nebyly například k dispozici na internetových stránkách u pěti z šesti kontrolovaných projektů v Německu. 53. Předávání projektových výsledků, pokud jde o vědomosti získané během projektového cyklu, celkově do velké míry závisí na komunikačních aktivitách prováděných na úrovni projektu, které se velmi různí a ne vždy zahrnují relevantní klíčové informace. Rámeček 7 Nedostatečné šíření projektových výsledků Ke konkrétním cílům jednoho projektu s příspěvkem EU přesahujícím 1 milion EUR patřilo: propagovat pomocí demonstrací a zřízením internetové stránky osvědčené postupy ve správě aktivních vrchovišťních stanovišť ve vztahu k jiným podobným projektům jak v dané zemi, tak v jiných vhodných členských státech; propagovat osvědčené postupy ve správě tohoto stanoviště v jiných lokalitách; zvýšit povědomí o mezinárodním významu aktivních vrchovišť na národní a regionální úrovni a v místních společenstvích. Propagační aktivity příjemce zahrnovaly vypracování řady informačních přehledů, konferenci pořádanou pro správce jiných lokalit s cílem šířit projektové výsledky a osvědčené postupy a řadu místních dní otevřených dveří pro různé skupiny veřejnosti. Internetová stránka projektu byla spuštěna v roce 2002, v roce 2003 byla těsně před ukončením projektu zrušena. Databáze LIFE žádné informace k tomuto projektu neobsahuje. Stručně řečeno, předpokládané širší předávání poznatků se neuskutečnilo, protože identifikované osvědčené postupy a díky projektu získané zkušenosti nebyly úspěšně šířeny. Dlouhodobé řízení projektových výsledků 54. V této souvislosti se při auditu zkoumalo: - zda Komise dále sleduje projektové výsledky; - zda je pokračování ochranných opatření zajištěno i po ukončení projektu. Další sledování projektů LIFE po jejich ukončení by přispělo k udržitelnosti 55. Pokud by Komise dále sledovala projekty po jejich ukončení, podporovalo by to udržitelnost projektových výsledků. Z vlastní povahy ochranných opatření vyplývá, že výsledky se dostavují a jsou patrné až po uplynutí určité doby. Nějaký čas trvá, než se po provedení rozsáhlých intervenčních opatření – například pokácení stromů a odstranění keřů s cílem proměnit monokulturní jehličnatý les zpět ve vřesoviště chudé na živiny, kterým dříve byl – rostlinné druhy a stanoviště obnoví. Podobně se ptáci v obnovených mokřadech nemusí ihned začít rozmnožovat. 56. Zejména v případě stanovišť, která vyžadují opakovanou péči – jako jsou suché travinné porosty, vřesoviště nebo vrchoviště, které mohou jinak zarůst nebo být rychle ohroženy invazivní vegetací – hrozí velké nebezpečí, že investice financované nástrojem LIFE nakonec nebudou úspěšné, pokud do konce projektu nejsou na jejich zachování vybudovány nutné organizační a finanční struktury. 57. Očekávané výsledky uvedené v grantové dohodě jsou tudíž v některých případech patrné až po uplynutí značné doby od ukončení projektu. Útvary Komise však po závěrečné platbě nutně nezůstávají s příjemci ve styku ani projekty nemonitorují, takže Komise výsledky a dlouhodobý dopad ochranných opatření financovaných nástrojem LIFE-příroda nezná. Suché travinné porosty s divokými orchidejemi zbaveny křovin. Aby se zabránilo zarůstání a šíření invazivní vegetace je nutná opakovaná péče +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. 58. V některých případech provádějí kontroloři poslední kontrolu před tím, než jsou všechny investice a plánované akce dokončeny. Přestože některé z těchto akcí nemusí vyžadovat výdaje či mohou být dokončeny až po ukončení projektu [23], jejich uskutečnění může být důležitou podmínkou, která zajistí kontinuitu projektových výsledků. 59. V roce 2005 zavedla Komise jako smluvní podmínku u všech nových projektů LIFE-příroda tzv. plán ochrany po ukončení projektu LIFE, v němž musí příjemce nastínit další cíle a především podrobně popsat plány na zajištění dalších zdrojů financování, aby bylo možno projekt spravovat i po ukončení financování nástrojem LIFE. Zavedení plánů ochrany po ukončení projektu LIFE tak může být dobrým východiskem a příspěvkem k udržitelnosti projektových výsledků. Jelikož však plnění plánů není ani povinné, ani je útvary Komise neověřují, nemusí tyto plány udržitelnost účinně zajišťovat. Ochranná opatření nejsou zajištěna i po ukončení projektů 60. Zásadní podmínky pro dlouhodobou udržitelnost ochranných opatření souvisí s koncepcí projektu a útvary Komise se jimi musí zabývat s dostatečným předstihem před ukončením projektu. Lze je vymezit takto: - grantové dohody stanoví pro příjemce/partnery závazky platné i po ukončení projektu; - využití pozemků a předmětů trvalé spotřeby přidělených na projekt je rezervováno pro příslušné účely ochrany přírody na přiměřenou dobu; - lze předpokládat, že opakující se smlouvy o péči, sdružení a ujednání o spolupráci sjednané příjemcem budou pokračovat i po ukončení projektu; - plány péče, vypracované během realizace projektu LIFE, schválí příslušné orgány veřejné správy. 61. Příjemci nejsou vázáni legislativou ani jinými platnými prostředky financovaná opatření udržovat. Je tomu tak i tehdy, když jsou příjemci veřejnými subjekty nebo když se projekt realizuje v rámci lokality Natura 2000, a přispívá tak k plnění obecných závazků daného členského státu v ochraně přírody. 62. Z právních předpisů upravujících financování projektů ochrany přírody, které spadají do tematické oblasti LIFE-příroda a souvisejí se směrnicemi o ptácích a stanovištích, zřetelně vyplývá odpovědnost členských států bránit zhoršování stavu konkrétních druhů z hlediska jejich ochrany. V praxi však tato celková odpovědnost členské státy nezavazuje vyčlenit na jednotlivé projekty financované nástrojem LIFE požadované organizační a finanční zdroje. Mimoto byly nedostatky, které mají vliv na vymáhání těchto směrnic, předmětem nedávných připomínek Účetního dvora: množství a kvalita kontrol povinností zemědělců vyplývajících z politiky podmíněnosti byly nízké (viz zvláštní zpráva Účetního dvora č. 8/2008 "Je podmíněnost jako politika účelná" [24]). 63. Na rozdíl od podmínek upravujících jiné fondy EU, například EZFRV, nejsou příjemci právně vázáni zajistit po minimální období trvalost projektových činností [25], a to i když byly na nákup pozemků a pořízení předmětů trvalé spotřeby použity značné prostředky z nástroje LIFE. U čtyř projektů nebyl nákup pozemků řádně zajištěn účinnou doložkou o ochraně přírody v katastru nemovitostí, třebaže to u financování z nástroje LIFE právní předpisy vyžadují [26]. Investice u pěti z kontrolovaných projektů byly provedeny na majetku třetích osob, aniž bylo pokračování příslušných ochranných opatření smluvně zajištěno. Rámeček 8 Nebyla vytvořena účelná struktura zajišťující udržitelnost výsledků Příjemce prostředků EU ve výši 0,5 milionu EUR na jeden kontrolovaný projekt sjednal tyto smlouvy a ujednání, aby bylo zajištěno dlouhodobé udržování cílového stanoviště: smlouvy o správě luk a krasových jezer s vlastníky půdy, podepsané v roce 2005 na dobu pěti let, zapojení vlastníků půdy, kteří se projektu účastnili, do agroenvironmentálního programu se zaměřením na cílové stanoviště projektu po dobu pěti let, smlouvu o prodeji sena sklízeného vlastníky půdy chovné stáji, aby bylo zajištěno odstranění trávy, nájemní smlouvu se společenstvím zemědělců na výstavní místnost na dobu pěti let. Plnění smlouvy o správě se však monitoruje jen neformálně, neboť příjemce (vysoká škola) již v oblasti není zastoupen a projektové manažery již nezaměstnává. Inspektoři vnitrostátního režimu dohledu sice kontrolují provádění agroenvironmentálního programu, avšak stanovené cíle jsou obecné povahy a na specifický charakter cílového stanoviště v projektu LIFE je nelze vždy uplatnit. Smlouva mezi vlastníky půdy a chovnou stájí o nákupu posečeného sena nebyla nikdy realizována. Ve výstavní místnosti je sice stále umístěna výstava o "okraji krasu" (skalnatý ostroh) a krasových jezerech, avšak široké veřejnosti není přístupná. 64. Jak bylo zaznamenáno při auditech na místě, prostředky na pokračování ochranných opatření a na návazné kroky se někdy získávají obtížně. Při auditu bylo zjištěno, že v šesti z 18 ukončených projektů LIFE-příroda, jež byly kontrolovány, nedokázali správci projektů zajistit prostředky nutné pro udržení projektu během roku následujícího po jeho ukončení. V jednom případě zemědělci zapojení do projektu uvedli, že jakmile ustanou platby, hodlají financovaná opatření zastavit, protože nejsou nijak ekonomicky motivováni v požadovaných činnostech pokračovat (viz rámeček 8). 65. Je třeba poukázat na skutečnost, že malé nevládní organizace nejsou s to kvůli nedostatku finančních zdrojů zachování projektových výsledků zajistit. V jednom případě vyšlo najevo, že jediným zdrojem příjmů je grant v rámci nástroje LIFE (včetně doplňujícího vnitrostátního finančního příspěvku), a v jiném případě se příjem v podstatě omezoval na veřejné granty na probíhající projekty. To znamená, že po ukončení financování EU jsou rizika ohrožující projekt velmi značná. Plány péče jsou důležité, neboť zavazují orgány a přispívají k lepší organizaci jejich práce, a tím zajišťují trvalost projektových výsledků +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. 66. Součástí 32 kontrolovaných projektů je vypracování plánů péče (viz příloha III). Plány péče jsou důležité, protože příslušným orgánům umožňují organizačně se připravit a angažovat ve prospěch trvalosti projektových výsledků. Pokud členský stát plány péče schválí, jsou vnitrostátní orgány povinny příslušné lokality začlenit do stálé struktury (organizační a finanční), která odpovídá za zajištění trvalosti projektových výsledků. Tyto plány však nebyly vesměs schváleny a s postupným ukončováním financování z nástroje LIFE Komise jejich provádění systematicky nesledovala. 67. Členské státy neschválily plány péče pro všechny příslušné projektové lokality (například u pěti projektů v Belgii a čtyřech ve Slovinsku), takže důležitý základ pro průběžnou správu dotyčných lokalit nebyl vytvořen. A konečně, příjemci obtížně nacházeli spolufinancování pro probíhající smlouvy o péči v rámci agroenvironmentálních opatření (viz rámeček 9). Rámeček 9 Po konci projektu nebylo zajištěno financování Jedním z hlavních cílů jednoho kontrolovaného projektu, který získal příspěvek EU přesahující 1 milion EUR, bylo vytvořit integrovanou koncepci správy cílové lokality Natura 2000 a uzavřít se zemědělci smlouvy o provádění různých druhů opatření na ochranu cílových druhů. Na základě získaných zkušeností se pak měla stanovit agroenvironmentální opatření na ochranu cílových druhů a agroenvironmentální opatření, která by se využila v podobných případech. Byly uzavřeny smlouvy se zemědělci a na dobu projektu bylo vyčleněno finanční vyrovnání. K dispozici však nebyly žádné informace o tom, jaká následná agroenvironmentální opatření místní zemědělci konkrétně vypracovali. Není tudíž patřičně zaručeno, že výsledky, kterých projekt dosáhl, budou trvalé, a že získané zkušenosti, a tudíž informace o účelnosti projektu, budou šířeny. Závěry a doporučení 68. Granty na projekty LIFE-příroda přispívají k ochraně biologické rozmanitosti tím, že posilují akce členských států EU a podporují angažovanost mnoha občanů a jejich sdružení ve prospěch zachování druhů a stanovišť. 69. Nástroj LIFE-příroda má složitou povahu: projekty se zabývají mnoha různými skutečnostmi, navrhují je příjemci mnoha různých typů a měly by mít udržitelný dopad na konkrétní druhy a stanoviště, kterého by se mělo mimo jiné dosahovat šířením dosažených výsledků a získaných zkušeností. 70. Od zavedení prvního nástroje LIFE v roce 1992 Komise postupně rozvíjela a zlepšovala své systémy řízení a kontroly kromě jiného tím, že zohlednila výsledky předchozích auditů Účetního dvora. Z auditu však vyplynulo, že opatření financovaná nástrojem LIFE-příroda zatím nejsou dostatečně zajištěna i po ukončení projektů (body 18–20). Výběrové řízení 71. Kritéria související s udržitelností používaná pro výběr projektů LIFE-příroda se u nástroje LIFE+ stávají méně relevantní. Jelikož dílčí kritéria navíc nejsou vážená, je nejasné, jak jsou projekty, které nesplní jedno či více příslušných dílčích kritérií, penalizovány (body 22–26). 72. Během auditu se nepodařilo nalézt žádné důkazní informace o tom, jak Evropská agentura pro životní prostředí nebo Evropské tematické středisko biologické rozmanitosti přispívá ke koncepci přijatého výběrového modelu (nebo jiného aspektu řízení projektů LIFE), a to přesto, že na nástroj LIFE připadá 70 % rozpočtu, s nímž generální ředitelství pro životní prostředí hospodaří (bod 27). 73. Komise na nezávislé technické posouzení předložených projektových návrhů najímá externí hodnotitele. Použitý model stanovení priorit mezi projekty (kritéria, dílčí kritéria, vážení, stupnice atd.) však není pro zainteresovanou veřejnost dostatečně podrobný ani transparentní. Na druhé straně zdlouhavý rozhodovací proces přidělování grantů někdy ovlivňuje, zda bude projekt možno realizovat, a ohrožuje zapojení zainteresovaných stran (bod 28). Doporučení 1 i) Komise by měla na základě stanoviska skupiny odborníků, včetně příspěvku Evropské agentury pro životní prostředí či Evropského tematického střediska biologické rozmanitosti, přezkoumat svůj výběrový model, potvrdit jeho platnost a zpřístupnit jej všem zainteresovaným stranám. ii) Model by měl upřednostňovat projekty v oblasti LIFE-příroda, které mohou poskytnout jistotu, že jejich výsledky budou zachovány. V této souvislosti Účetní dvůr zdůrazňuje, že Komisi doporučuje, aby přezkoumala, zda by bylo vhodné kvůli přirozeným rozdílům oddělit řízení oblastí "příroda" a "životní prostředí", což by prospělo jejich dlouhodobému řízení [27]. iii) Je třeba zvážit i zkrácení výběrového řízení, zejména tím, že se zohlední řešení, která inspirovaly jiné grantové režimy financované z rozpočtu EU, a tím, že se přezkoumají v současnosti platné interinstitucionální postupy. Realizace projektů 74. Kontroly na místě u 35 projektů ukázaly, že většina předpokládaných investicí byla provedena a přispívala ke zlepšení druhů a stanovišť v lokalitách Natura 2000 z hlediska jejich ochrany. Byly však zjištěny některé nedostatky, jež mají dopad na výsledky projektů. Některé financované investice měly na cílové druhy a stanoviště relativně omezený dopad, a to buď vzhledem k příliš vysokým nákladům, nebo vysoké pravděpodobnosti, že pokud se neprovedou nutné udržovací práce, jejich dopad po dokončení rychle pomine. Kromě toho nebyly pro zachování projektových výsledků vždy dostatečně zajištěny příslušné podmínky. 75. Při monitorování projektů externí odborníci na ochranu přírody hlavně kontrolují postup projektů vzhledem k předpokládaným investicím a opatřením a vypracovávají o něm zprávy. Zda jsou plněny konkrétní cíle ochrany přírody – například zda se zlepšuje stav cílových druhů a stanovišť z hlediska jejich ochrany – se dostatečně nemonitoruje. Navrhovatelé projektů nejsou povinni dopad opatření na cílové druhy a stanoviště monitorovat. Komise je tak obvykle dobře informována o postupu jednotlivých provedených projektových investic, avšak nedisponuje údaji o tom, nakolik bylo stanovených projektových výsledků skutečně dosaženo ani jaký mají dopad. Účelné monitorování navíc vyžaduje, aby Komise na základě dostupných odborných znalostí, které má kupříkladu k dispozici Evropská agentura pro životní prostředí a Evropské tematické středisko biologické rozmanitosti, stanovila soubor vhodných ukazatelů a kritérií (body 30–40). Doporučení 2 i) Komise by měla podniknout nutné kroky k tomu, aby se zlepšilo monitorování projektů, pokud jde o dosažené výsledky a záruky využití investic financovaných z nástroje LIFE a dále o skutečné plnění smluv o péči a plánů péče. ii) Komise by měla na základě odborných znalostí, které mají k dispozici především Evropská agentura pro životní prostředí a Evropské tematické středisko biologické rozmanitosti, vypracovat vhodné ukazatele a kritéria pro monitorování důsledků projektů. Šíření výsledků 76. Je ještě potřeba překonat některé jazykové obtíže a měly by se zlepšit i minimální požadavky na kvalitu informací na internetových stránkách projektů. Databáze projektů LIFE generálního ředitelství pro životní prostředí neumožňuje snadný a široký přístup k získaným zkušenostem a informace o odborných a vědeckých otázkách se potenciální odborné veřejnosti zpravidla neposkytují (body 42–53). Doporučení 3 i) Komise by měla přezkoumat svou komunikační strategii, aktivity a nástroje u vědomí, že zvláštní pozornost je třeba věnovat šíření příslušných informací a získaných zkušeností zaměřenému na zainteresované odborníky. Dále je třeba zvážit, zda by se neměly zlepšit možnosti vyhledávání informací v databázi LIFE. ii) Dále by měli být příjemci povinni poskytovat více podrobných odborných informací o použitých metodách, získaných zkušenostech a osvědčených postupech, aby bylo v širším rozsahu zajištěno šíření informací. Dlouhodobé řízení projektových výsledků 77. Projekty v oblasti LIFE-příroda významně přispěly k provádění sítě Natura 2000. Kromě toho, že při ukončení projektu LIFE požaduje Komise vypracovat plán ochrany na dobu po ukončení projektu, věnuje projektům po jejich konci jen malou pozornost a příjemci a partneři nejsou vázáni právními předpisy ani jinými platnými prostředky, aby zachování projektových výsledků zabezpečili. Udržitelnost ochranných opatření financovaných nástrojem LIFE-příroda není zajištěno i po ukončení projektu. Dopad financování EU tak může rychle slábnout, protože se neprovádí žádné technické kontroly ex post a Komise nemá žádný program dalšího sledování ani reaktivní nástroj, které by zaručily, že se výsledky nepromarní (body 55–67). Doporučení 4 i) Grantové dohody by měly příjemce, případně vnitrostátní spolufinancovatele zavazovat, aby projektové výsledky zachovali po určité minimální období od ukončení projektu. Dodržování odpovídajících smluvních závazků by se mělo vynucovat přiměřenými pokutami a zpětným vymáháním prostředků. ii) Komise by měla zvážit, zda by neměla zavést program dalšího sledování pro financování po ukončení projektu LIFE, přičemž tento program by mohl vyžadovat změnu právního rámce. Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 2. července 2009. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ Předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Zvláštní zpráva č. 11/2003 o finančním nástroji pro životní prostřed (LIFE) (Úř. věst. C 292, 2.12.2003) a kontrola opatření přijatých v návaznosti na připomínky Účetního dvora ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2004, body 6.48–6.50 (Úř. věst. C 301, 30.11.2005). [2] Nařízení Rady (EHS) č. 1973/92 ze dne 21. května 1992, kterým se zřizuje finanční nástroj pro životní prostředí (LIFE) (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 1). [3] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1655/2000 ze dne 17. července 2000 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE) (Úř. věst. L 192, 28.7.2000, s. 1) ve znění nařízení (ES) č. 1682/2004 (Úř. věst. L 308, 5.10.2004, s.1). [4] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 ze dne 23. května 2007 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+) (Úř. věst. L 149, 9.6.2007, s. 1). [5] Směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1); směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7). [6] V článku 4 nařízení o LIFE+ se pro složku LIFE+ Příroda stanoví tyto cíle: rozvoj a provádění soustavy Natura 2000, sjednocení znalostní základny, monitorování a posuzování přírody a biologické rozmanitosti a správa. [7] Článek 8 směrnice o stanovištích. [8] KOM(2006) 216 v konečném znění ze dne 22. května 2006: Sdělení Komise – Zastavení ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010 – a v dalších letech – Zachování ekosystémových služeb v zájmu dobrých životních podmínek pro lidstvo. [9] Program politiky a opatření Evropského společenství v oblasti životního prostředí a udržitelného rozvoje "Směrem k udržitelnému rozvoji", rozhodnutí Rady ze dne 1. února 1993 (Úř. věst. C 138, 17.5.1993, s. 1). [10] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s.1). [11] Zvláštní zpráva č. 11/2003. [12] Zvláštní zpráva č. 11/2003, body 81–84 a 86–87 (závěry). [13] Body 6.48–6.50. [14] Ve vzorku bylo původně 36 projektů. U jednoho projektu však kontrola na místě nemohla být provedena, protože příjemce nebyl k dispozici, realizaci projektu mezitím ukončil a vyplacenou zálohu vrátil Komisi. [15] Zvláštní zpráva č. 11/2003, doporučení po bodu 89. [16] V roce 2006 zahrnovalo kritérium "přínos k ochraně přírody" v rámci LIFE III tato dílčí kritéria: hodnota lokality/druhů/stanovišť, význam navrhovaných opatření, přínos k evropským strategiím ochrany přírody a udržitelnost opatření. V roce 2007 zahrnovalo kritérium "přínos ke splnění cílů LIFE+" v rámci LIFE+ tato dílčí kritéria: evropský význam, přínos k řešení vybraného problému, přínos k provádění, aktualizaci a rozvoji politiky a legislativy Společenství v oblasti životního prostředí, kontinuita a trvalost projektových výsledků a udržitelný přínos k řešení vybraného problému. [] Vnitrostátní přidaná hodnota se bere v úvahu pouze tehdy, když projekty téhož členského státu získaly stejné celkové bodové hodnocení. [17] Článek 9 nařízení (ES) č. 1655/2000 ve znění nařízení (ES) č. 1682/2004. [18] Článek 4 nařízení (ES) č. 614/2007. [19] Komise zadala externí hodnocení relevantnosti a dopadu komunikačních činností v rámci nástroje LIFE za období 2000–2007, které bylo dokončeno v srpnu 2008. Projekty zkoumané v rámci hodnocení byly vybrány převážně z projektů používajících osvědčené postupy, pokud jde o obsah nebo komunikační činnosti. [20] Hodnocení provádění finančního nástroje LIFE v polovině období (červenec 2003), str. 12 a 14. [21] Standardní administrativní ustanovení (Standard Administrative Provisions), články 11, 16 a 18 (2000–2006), článek 13 (2007). [22] Minimální požadavky (činnosti, pokrok a výsledky projektu) zavedl čl. 13 odst. 4 společných ustanovení z roku 2007. [23] Například některé smlouvy o rozsáhlé péči budou uzavřeny až po uskutečnění akcí v rámci nástroje LIFE, avšak nakonec zajistí, že pozemky budou využívány pro konkrétní cíle ochrany přírody. [24] Bod 64: "Vzhledem k omezenému počtu a rozsahu kontrol prováděných u těchto dvou směrnic byl v letech 2005 a 2006 zjištěn pouze velmi nízký počet případů porušení povinností. Například ve Finsku, Francii, Řecku a Slovinsku nebylo při 11633 kontrolách podmíněnosti u směrnice o ptácích a 14896 kontrolách u směrnice o stanovištích zjištěno ani jedno porušení povinností." (http://www.eca.europa.eu). [25] Článek 72 nařízení Rady (ES) č 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1). [26] U tří z těchto projektů v Německu byla doložka o ochraně přírody zaregistrována ve prospěch příslušné spolkové země bez závazných podmínek o budoucím využití pozemků pro ochranu přírody. [27] Zvláštní zpráva č. 11/2003, doporučení po bodu 89. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I PROJEKTY KONTROLOVANÉ NA MÍSTĚ Projekt č. | Členský stát | Název projektu | Zkrácený název | Příjemce | | Typ příjemce | Datum zahájen | Datum ukončení | Stav k 30.6.2008 | Celkové náklady (EUR) | Grant LIFE (EUR) | % | LIFE00 NAT/B/007148 | BE | Opatření pro ptáky rákosin v povodí řeky Haine | Haine | Natagora/RNOB asbl | | Nevládní organizace | 1.7.2001 | 31.12.2007 | Uzavřený | 1740715 | 870358 | 50 % | LIFE02/ NAT/B/008593 | BE | Obnova a udržitelná správa péče o travinné porosty na horním toku Mázy | Haute Meuse | Ardenne & Gaume asbl | | Nevládní organizace | 1.9.2002 | 31.3.2007 | Uzavřený | 1934717 | 967359 | 50 % | LIFE03/NAT/B/000024 | BE | Integrovaná obnova přírodních stanovišť ve vojenských oblastech v síti Natura 2000 | Militaire Gebieden | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, AMINAL (afdeling Natuur) | | Veřejný | 1.9.2003 | 31.12.2008 | Probíhá | 15322373 | 6555658 | 43 % | LIFE05 NAT/B/000090 | BE | Obnova nížinné říční soustavy Grote Nete | Grote Nete | Natuurpunkt Beheer v.z.w. | | Nevládní organizace | 8.1.2005 | 30.9.2010 | Probíhá | 3120940 | 1560470 | 50 % | LIFE00 NAT/B/007156 | BE | Akční plán na ochranu a obnovu tří lesů ve vlámských Ardenách | 3 Bossen Vlaamse Ardennen | World Wide Fund for Nature | | Nevládní organizace | 1.10.2001 | 11.4.2007 | Uzavřený | 2837738 | 1126582 | 40 % | LIFE03/NAT/B000019 | BE | Obnova rašelinných a vlhkých stanovišť na náhorní plošině Saint-Hubert | Saint Hubert Plateau | Unité de la Gestion Cynégétique du Massif Forestier de St-Hubert asbl, C/O Cantonnement de la Division Nature et forêt | | Nevládní organizace | 1.9.2003 | 31.8.2007 | Probíhá | 2127540 | 1063770 | 50 % | Total BE | 27084023 | 12144197 | | LIFE00 NAT/D/007038 | DE | Projekt obnovy jezera Galenbecker See pro prioritní druhy | Galenbecker See | Staatliches Amt für Umwelt und Natur Ueckermünde | | Veřejný | 1.5.2001 | 31.12.2007 | Probíhá | 5780907 | 4046635 | 70 % | LIFE05 NAT/D/000057 | DE | Optimalizace navržené lokality významné pro Společenství "údolní luh řeky Lippe mezi Hammem a Hangfortem" | Lippe-Aue | Stadt Hamm, Umweltamt | | Veřejný | 8.1.2005 | 28.2.2010 | Probíhá | 5514593 | 2757297 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007042 | DE | Optimalizace zvláště chráněného území Düsterdieker Niederung | SPA Duesterdieker Niederung | Biologisches Station Kreis Steinfurt e.V. | | Veřejný | 1.7.2001 | 30.4.2007 | Probíhá rušení závazků | 4534432 | 2267216 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007039 | DE | Projekt LIFE Grindenschwarzwald | Grindenschwarzwald | Regierungspräsidium Karlsruhe | | Veřejný | 1.1.2001 | 31.12.2005 | Uzavřený | 1786914 | 893457 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007058 | DE | Regenerace a ochrana suchých travinných porostů v Německu | Trockenrasen Saar | Naturlandstiftung Saar | | Nevládní organizace | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Uzavřený | 1433218 | 842732 | 59 % | LIFE00 NAT/D/007043 | DE | Vrchoviště Hohes Moor | Hohes Moor Niedersachsen | Niedersächsisches Umweltministerium | | Veřejný | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Uzavřený | 1288500 | 644250 | 50 % | DE celkem | 20338564 | 11451587 | | LIFE00 NAT/E/007304 | ES | Zlepšení péče o lokalitu významnou pro Společenství a zvláště chráněné území Cabo de Gata-Níjar | Cabo de Gata | Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | | Veřejný | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Uzavřený | 4303086 | 3012160 | 70 % | LIFE03 NAT/E/000046 | ES | Ochrana dropa obojkového kanárského (chlamydotis undulata fuertaventurae) na zvláště chráněných územích Kanárských ostrovů | Hubara Canarias | Sociedad Española de Ornitologia (SEO/BirdLife) | | Nevládní organizace | 1.6.2003 | 31.5.2007 | Probíhá rušení závazků | 2630899 | 1973174 | 75 % | LIFE03 NAT/E/000050 | ES | Ochrana orla iberského, supa hnědého, čápa černého | CBD 2003 | Fundación CBDHábitat para la Conservación de la Biodiversidad y su Hábitat | | Veřejný | 1.9.2003 | 1.9.2007 | Probíhá | 3286882 | 1972129 | 60 % | LIFE00 NAT/E/007348 | ES | Péče o zvláště chráněné území a lokalitu významnou pro Společenství La Serena y Sierras periféricas | ZEPA La Serena | Consejería de Agricultura y Medio Ambiente - Dir. Gral de Medio Ambiente | | Veřejný | 1.5.2001 | 31.8.2005 | Uzavřený | 1853176 | 1297223 | 70 % | LIFE05 NAT/E/000067 | ES | Ochrana a obnova lokality významné pro Společenství Aiako Harria (ES2120016) | LIFE AIAKO HARRIA | Direción General de Montes y Medio Natural.Departamento para el Desarrollo del Medio Rural | | Veřejný | 1.10.2005 | 30.9.2009 | Probíhá | 2260318 | 1130159 | 50 % | LIFE00 NAT/E/007339 | ES | Model obnovy dunového stanoviště L'Albufera de Valencia | Dunas Albufera | Ayuntamiento de Valencia - Concejalía de Devesa y Albufera y Alcaldías de Barrio | | Veřejný | 1.1.2001 | 30.6.2004 | Uzavřený | 1951482 | 975741 | 50 % | ES celkem | 16285843 | 10360586 | | Projekt č. | Členský stát | Název projektu | Zkrácený název | Příjemce | | Typ příjemce | Datum zahájen | Datum ukončení | Stav k 30.6.2008 | Celkové náklady (EUR) | Grant LIFE (EUR) | % | LIFE00 NAT/IT/007142 | IT | Zlepšení stanovišť ptáků a obnova elektrických zařízení | Po ENEL | Consorzio Parco Regionale Delta del Po | | Veřejný | 1.7.2001 | 31.12.2006 | Probíhá | 5637965 | 2198806 | 39 % | LIFE04 NAT/IT/000190 | IT | Ochranná opatření v lokalitách NATURA 2000 prováděná státními lesy | Corpo Forestale | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali - Corpo forestale dello Stato - Ufficio per la Biodiversità | | Veřejný | 1.4.2004 | 30.6.2009 | Probíhá | 2505297 | 1252649 | 50 % | LIFE00 NAT/IT/007228 | IT | Ochrana jedle sicilské (abies nebrodensis (Lojac.) Mattei) in situ a ex situ | Nebrodensis | Ente Parco Delle Madonie | | Veřejný | 1.9.2001 | 31.8.2005 | Uzavřený | 1161535 | 871151 | 75 % | LIFE00 NAT/IT/007281 | IT | Projekt NEMOS – zlepšení alpínských mokřadů | Nemos | Provincia autonoma di Trento - Servizio Parchi e Foreste Demaniali | | Veřejný | 1.1.2002 | 30.9.2004 | Uzavřený | 1626422 | 796947 | 49 % | LIFE05 NAT/IT/000009 | IT | Ochrana ohrožených dravých ptáků v provincii Matera | RAPACI LUCANI | Provincia di Matera | | Veřejný | 1.10.2005 | 30.9.2009 | Probíhá | 866062 | 649546 | 75 % | IT celkem | 11797281 | 5769099 | | LIFE04 NAT/SI/000240 | SI | NATURA 2000 ve Slovinsku – modely péče a informační systém | NATSLOMPIS | Institute of the Republic of Slovenia for Nature Conservation | | Veřejný | 1.1.2005 | 31.12.2007 | Probíhá | 1686077 | 843039 | 50 % | LIFE03 NAT/SLO/000077 | SI | Zajištění dlouhodobé ochrany chřástala polního (crex crex) ve Slovinsku | Crex Slovenia | DOPPS BirdLife Slovenia | | Nevládní organizace | 1.1.2004 | 31.3.2007 | Probíhá rušení závazků | 809024 | 606768 | 75 % | LIFE02 NAT/SLO/008587 | SI | Ochrana ohrožených stanovišť a druhů v budoucím krasovém parku | Karst park | Univerza na Primorskem, Znastevno-raziskovalno sredisce-Koper | | Veřejný | 1.10.2002 | 30.9.2005 | Uzavřený | 476930 | 357698 | 75 % | LIFE03 NAT/SLO/000076 | SI | Ochrana ohrožených druhů a stanovišť v parku solných pánví Sečovlje | Secovlje | Soline, Pridelava soli d.o.o. | | Soukromý | 1.9.2003 | 1.9.2006 | Uzavřený | 714440 | 357220 | 50 % | LIFE00 NAT/SLO/007231 | SI | Rašeliniště v národním parku Triglav | Triglav | Triglavski Narodni Park | | Veřejný | 15.6.2001 | 30.11.2003 | Uzavřený | 470200 | 352650 | 75 % | LIFE00 NAT/SLO/007223 | SI | Plán péče a naléhavá opatření pro horské suché louky v oblastech Veternik a Oslica | Dry meadows | Kozjanski Regional Park | | Nevládní organizace | 1.1.2001 | 31.12.2003 | Uzavřený | 275000 | 206250 | 75 % | SI celkem | 4431671 | 2723625 | | LIFE02 NAT/UK/008527 | UK | Vytvoření strategické sítě rákosin ve zvláště chráněných územích pro bukače velkého (botaurus stellaris) | Bittern | Royal Society for the Protection of Birds | | Nevládní organizace | 3.2.2002 | 30.6.2006 | Uzavřený | 6484498 | 3890699 | 60 % | LIFE02 NAT/UK/008541 | UK | Naléhavá ochrana skotského tetřeva hlušce | Capercaillie | Caledonian Partnership, Highland Birchwoods | | Soukromý | 1.2.2002 | 31.1.2007 | Probíhá | 7355440 | 3677720 | 50 % | LIFE04 NAT/GB/000250 | UK | Ochrana lososa obecného ve Skotsku | CASS | Scottish Natural Heritage | | Veřejný | 1.2.2004 | 31.7.2008 | Probíhá | 4695816 | 2347908 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007079 | UK | Boj proti urbanizačním talkům způsobujícím degradaci evropských vřesovišť v Dorsetu | Dorset heaths | Dorset County Council, Planning Division | | Veřejný | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Probíhá rušení závazků | 3819840 | 1909920 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007071 | UK | Zlepšení péče o lokality Natura 2000 na Salisburské planině | Salisbury Plain | English Nature | | Veřejný | 1.4.2001 | 30.9.2005 | Uzavřený | 3482722 | 1741361 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007078 | UK | Obnova skotských vrchovišť | Scottish raised bogs | Scottish Wildlife Trust | | Nevládní organizace | 1.1.2001 | 1.1.2004 | Uzavřený | 2139263 | 1458977 | 68 % | UK celkem | 27977579 | 15026585 | | Celkový součet | 107914961 | 57475679 | | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II KALENDÁŘ VÝBĚROVÉHO ŘÍZENÍ A HODNOCENÍ V RÁMCI NÁSTROJE LIFE+ 2007 Začátek | Konec | Délka | Činnost | 30.11.2007 | | | Lhůta pro zaslání návrhů LIFE+ členským státům | 15.1.2008 | | | Lhůta pro zaslání návrhů LIFE+ členskými státy Evropské komisi | 15.1.2008 | 15.2.2008 | 1 měsíc | Komise obdrží a zaeviduje návrhy a provede kontrolu způsobilosti, včetně případných žádostí o doplnění chybějících informací a času na zaslání odpovědí | 16.2.2008 | 20.2.2008 | 5 dní | Informování neúspěšných příjemců (o nezpůsobilých návrzích) | 16.2.2008 | 30.4.2008 | 2,5 měsíce | Hodnocení způsobilých návrhů za pomoci externích odborníků | 1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 měsíce | Revize návrhů a sestavení konečného užšího výběru a rezervního seznamu návrhů, které budou předloženy výboru pro LIFE+ | 1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 měsíce | Konzultace mezi útvary Komise | 1.8.2008 | 15.8.2008 | 2 týdny | Komise zašle výboru pro LIFE+ návrh vybraných návrhů | 15.8.2008 | 31.8.2008 | 1 den | Jednání výboru pro LIFE+, na němž se rozhoduje o seznamu projektů schválených ke spolufinancování | 1.9.2008 | 15.10.2008 | 1,5 měsíce | Po letních prázdninách se zasílají dokumenty Evropskému parlamentu, který uplatňuje své právo na kontrolu (droit de regard) | 15.10.2008 | | | Rozhodnutí Komise o přidělení grantu | 15.10.2008 | 31.10.2008 | 2 týdny | Komise zašle příjemcům návrhy grantových dohod | 1.11.2008 | 30.11.2008 | 1 měsíc | Příjemci mají 30 dní na odpověď | 1.12.2008 | 31.12.2008 | 1 měsíc | Komise podepíše grantové dohody a zašle je zpět příjemcům | 1.1.2009 | | | První možné datum zahájení projektů | 2008 Zdroj: LIFE+ Příroda a biologická rozmanitost: Pokyny pro žadatele 2007 a 2008. Datum či období | Činnost | 21.11.2008 | Lhůta pro zaslání návrhů žadateli orgánům členských států | 5.1.2009 | Lhůta pro zaslání návrhů členskými státy Evropské komisi | Leden–červenec 2009 | Přípustnost, vyloučení a způsobilost návrhů a jejich hodnocení a revize | 31.12.2009 | Lhůta pro podepsání grantových dohod | 1.1.2010 | První možné datum zahájení projektů z roku 2008 | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III PLÁNY PÉČE Podle článku 6 směrnice o stanovištích stanoví členské státy pro zvláštní oblasti ochrany nezbytná ochranná opatření zahrnující v případě potřeby odpovídající plány péče vypracované speciálně pro dané lokality nebo integrované do jiných plánů rozvoje a také vhodná opatření právního, správního nebo smluvního charakteru. Tato opatření se provádějí prostřednictvím sítě Natura 2000 a berou v úvahu hospodářské, sociální a kulturní požadavky a regionální a místní charakteristiky. Plán péče by měl mít tyto náležitosti: deklaraci politiky s odkazem na článek 6 směrnice o stanovištích; popis lokality, včetně analýzy předchozího využití pozemků; popis cílů, včetně cílů dlouhodobých a krátkodobých; popis omezení, včetně označení příslušných subjektů; realistický seznam akcí, které mají být provedeny, spolu časovými rozpisy a finančním plánem; podrobný konzultační proces; monitorování a hodnocení. V 6. bodu odůvodnění nařízení LIFE+ (nařízení (ES) č. 614/2007) se zdůrazňují finanční omezení nástroje ve vztahu ke správě lokalit Natura 2000: "Zejména je třeba stanovit úpravu zajišťující odpovídající financování soustavy Natura 2000, včetně spolufinancování Společenstvím. Jelikož cílem tohoto nařízení je financovat pouze osvědčené postupy nebo demonstrační projekty související se správou lokalit Natura 2000, měly by Komise a členské státy zajistit prostřednictvím jiných nástrojů dostupnost dostatečných finančních prostředků pro správu soustavy, jejíž roční náklady byly v roce 2004 odhadovány na přibližně 6100 milionů EUR". --------------------------------------------------