CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 2.2.2011 
SEK(2011) 133 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument 
k návrhu 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o společném přístupu k používání údaj ů jmenné evidence cestujících  
  
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
   
 
{SEK(2011) 132 v kone čném znění} 
{KOM(2011) 32 v kone čném znění} 
CS    CS 1. PROCESNÍ  OTÁZKY  A KONZULTACE  ZÚČASTNĚNÝCH  STRAN 
Komise dne 6. listopadu 2007 schválila ná vrh rámcového rozhodnutí Rady o používání 
jmenné evidence cestujících (PNR) pro ú čely vynucování práva1. Tento návrh byl dopln ěn 
posouzením dopad ů2. Návrh byl podrobn ě projednán v pracovních skupinách Rady a pokrok, 
jehož bylo v rámci jednání dosaženo, byl v roce 2008 schválen Radou pro spravedlnost 
a vnitřní věci. Jednání pracovních skupin umož nila, aby bylo dosaženo shody ohledn ě většiny 
ustanovení tohoto návrhu.  
Dne 1. prosince 2009 vstoupila v platnost Lisab onská smlouva a návrh Komise, který nebyl 
do té doby schválen, se stal neaktuálním. „Stockholmský program – otev řená a bezpe čná 
Evropa, která slouží svým ob čanům a chrání je“ 3 vyzývá Komisi, aby p ředložila návrh, jež 
upravuje používání údaj ů jmenné evidence cestujících (PNR) za ú čelem prevence, 
odhalování, vyšet řování a stíhání terorismu a závažné trestné činnosti.  
Komise p ři přípravě posouzení dopad ů v roce 2007 vedla konzultace se všemi zú častněnými 
subjekty. Poté, co byl návrh Ko mise z roku 2007 schválen, všechny zú častněné subjekty, 
konkrétně Evropský parlament, pracovní skupina pro ochranu údaj ů zřízená podle článku 29, 
evropský inspektor ochrany údaj ů, Agentura Evropské unie pro základní práva a asociace 
leteckých dopravc ů, zveřejnili svá stanoviska. Tato zpráva má prov ěřit, zda je možné p řijmout 
nový návrh, který nahradí návrh z roku 2007, podle ustanovení a postup ů Lisabonské 
smlouvy. Cílem této zprávy je  reagovat na kritické p řipomínky zú častněných subjekt ů 
a zapracovat veškeré nové skute čnosti a zkušenosti, kter é jsme získali od roku 2007. 
2. VYMEZENÍ  PROBLÉMU 
2.1. Hrozba terorismu a závažné trestné činnosti 
V uplynulém desetiletí došlo v Evropské unii i v ostatních částech sv ěta k nárůstu případů 
přeshraniční trestné činnosti. Ze zdroj ů EU vyplývá, že v roce 2007 p řipadlo na 100 000 
obyvatel v členských státech EU celkem 143 948 trestných činů (do tohoto po čtu nebyly 
zahrnuty p řípady z Itálie a Portugalska, protože údaje z t ěchto zemí nebyly k dispozici), a to 
v rozmezí od 14 465 p řípadů trestných činů ve Švédsku do 958 p řípadů na Kypru. Z 
posouzení hrozeb organizované trestné činnosti, které p řipravil Europol v roce 2009, 
vyplynulo, že v ětšina hrozeb organizované trestné činnosti má mezinárodní rozm ěr a že 
většina závažné organizované trestné činnosti souvisí s mezinárodním cestovním ruchem.  
Terorismus v sou časné dob ě představuje jednu z nejv ětších hrozeb pro bezpe čnost, mír, 
stabilitu, demokracii a základní práva. Hrozba terorismu není omezena na ur čité zeměpisné 
oblasti. Zpráva o stavu a vývoji terorism u v EU za rok 2010 zpracovaná Europolem 
zdůraznila, že hrozba terorismu je, p řestože se po čet teroristických činů v EU v roce 2009 
snížil, i nadále skute čná a vážná. V ětšina teroristických akcí, zejména p řípady, které Europol 
označuje jako „islámský terorism us“, mají nadnárodní povahu. 
2.2. Údaje jmenné evidence cestu jících a jejich použití 
Údaje jmenné evidence cestujících jsou využívány již n ěkolik let, a to p ředevším celními 
a donucovacími orgány na celém sv ětě. Údaje jmenné evidence cestujících lze využívat 
v policejních a justi čních věcech: 
                                                 
1 KOM(2007) 654. 
2 SEK(2007) 1453. 
3 Dokument Rady 17024/09 ze dne 2.12.2009. 
CS    CS • retroaktivn ě: při vyšetřování, trestním stíhání, odhal ování sítí po spáchání trestného činu. 
Aby měly donucovací orgány možnost vyhledávat v údajích dostate čně zpětně, je v těchto 
případech zapot řebí stanovit odpovídající dobu uchovávání t ěchto údaj ů donucovacími 
orgány; 
• v reálném čase: před příjezdem nebo odjezdem cestujících za ú čelem prevence trestné 
činnosti, sledování nebo zat čení osob p řed spácháním trestného činu nebo z d ůvodu 
páchání trestného činu. V těchto případech jsou údaje PNR skute čně užitečné při jejich 
porovnání s p ředem stanovenými hodnotícími kritérii za ú čelem identifikace „neznámých“ 
osob a pro ú čely porovnání údaj ů s databázemi hledaných osob a v ěcí; 
• proaktivn ě: pro účely analýzy a vytvo ření hodnotících kritérii,  které pak mohou být 
používány pro posuzování cestujících p řed jejich p říjezdem a odjezdem. Aby bylo možné 
provést tuto analýzu souvislosti s terorismem a závažnou trestnou činností, je v t ěchto 
případech zapot řebí, aby donucovací orgány uchovávaly údaje dostate čně dlouhou dobu. 
Leteckým dopravc ům je zapot řebí uložit tyto pr ávní povinnosti z t ěchto důvodů: 
Zaprvé, údaje ve jmenné evidenci  cestujících umožní donucovacím orgán ům identifikovat 
osoby, které byly d říve „neznámé“, tj. osoby, které nebyly d říve podez řelé z účasti na závažné 
trestné činnosti a terorismu, ale u nichž analýza údaj ů naznačuje, že by do této trestné činnosti 
mohly být zapojeny, a m ěly by proto být p říslušnými orgány dále zkoumány. Identifikace 
těchto osob donucovacím orgán ům pomáhá p ředcházet závažné trestné činnosti, v četně 
teroristických trestných činů, a odhalovat je. K tomu je  nutné, aby donucovací orgány 
používaly údaje jmenné evidence cestujících jak v reálném čase, kdy jmennou evidenci 
cestujících porovnají na základ ě předem stanovených hodnotících kritérií, jež ur čují, které 
dříve „neznámé osoby“ by m ěly být dále zkoumány, tak proaktivn ě za účelem analýzy a 
vytvoření hodnotících kritérií.  
Z analýzy jmenné evidence cestujících lze nap říklad vyvodit nej častější trasy cest pro obchod 
s lidmi nebo drogami, což se m ůže stát sou částí hodnotících kritérií. Díky kontrole údaj ů 
jmenné evidence cestujících z hlediska t ěchto kritérií je možné trestným činům předejít nebo 
je odhalit. Konkrétním p říkladem z členského státu v oblasti obchodu s lidmi je p řípad, kdy 
analýza údaj ů jmenné evidence cestujících vedla k odha lení skupiny obchodník ů s lidmi, kte ří 
pro své cesty vždy používali stejnou trasu. P achatelé používali falešné dokumenty pro 
registraci k letu v rámci EU  a pravé dokumenty k paralelní registraci k jinému letu 
směřujícímu do t řetí země. Teprve z letištní haly  nastoupili do letadla sm ěřujícího do zem ě 
EU. Bez jmenné evidence cestujících by tuto sí ť obchodující s lidmi nebylo možné odhalit. 
Kombinace proaktivního používání údaj ů jmenné evidence cestujících a používání v reálném 
čase tak donucovacím orgán ům umožňuje řešit hrozbu závažné trestné činnosti a terorismu 
z perspektivy odlišné od zpracová ní jiných kategorií  osobních údaj ů: jak je uvedeno dále, 
zpracování osobních údaj ů, jež jsou k dispozici donucovacím orgán ům na základ ě stávajících 
a plánovaných opat ření na úrovni EU , jako je sm ěrnice o p ředběžných informacích 
o cestujících4, Schengenský informa ční systém (SIS) a Schengenský informa ční systém druhé 
generace (SIS II), jim neumož ňuje identifikovat „neznámé“ podez řelé tak, jako analýza údaj ů 
jmenné evidence cestujících.  
Zadruhé, údaje jmenné evidence ce stujících pomáhají donucovacím orgán ům při prevenci, 
odhalování, vyšet řování a stíhání závažné trestné činnosti, v četně teroristických trestných 
činů, poté, co byly spáchány. K tomu je nut né, aby donucovací orgány používaly údaje 
jmenné evidence cestujících v reálném čase a porovnávaly je s r ůznými databázemi 
                                                 
4 Sm ěrnice (ES) č. 2004/82 ze dne 29. srpna 2004. 
CS    CS „známých“ osob a hledaných p ředmětů. Rovněž je třeba používat údaje jmenné evidence 
cestujících retroaktivn ě s cílem získat d ůkazy a případně zjistit spole čníky pachatel ů trestné 
činnosti a odhalit zlo činecké sít ě.  
Například informace o kreditních kartách, které jsou sou částí údajů jmenné evidence 
cestujících, umož ňují donucovacím orgán ům zjistit a prokázat vazby mezi ur čitou osobou 
a známým pachatelem trestné činnosti či zločineckou organizací. P říkladem z členského státu 
je případ rozsáhlého obchodu s lidmi a drogami, jenž se týkal jednoho z členských stát ů a třetí 
země. Kartely dovážely drogy do n ěkolika destinací v Evrop ě. Využívali „polyka čů drog“, 
kteří byli sami ob ěťmi obchodu s lidmi. Pachatelé byli zjišt ěni díky údaj ům obsaženým 
ve jmenné evidenci cestujících, když zakoupili  letenky pomocí odcizených kreditních karet. 
To vedlo k jejich zat čení v dot čeném členském stát ě. Na základ ě toho bylo vytvo řeno 
kritérium, díky n ěmuž došlo k n ěkolika zat čením v dalších členských státech a t řetích zemích.  
Používání údaj ů jmenné evidence cestujících p řed příjezdem umož ňuje donucovacím 
orgánům posoudit a blíže zkoumat pouze ty osoby, které mohou podle objektivních 
hodnotících kritérií a p ředchozích zkušeností nepravd ěpodobněji představovat hrozbu pro 
bezpečnost. To usnad ňuje cestování všech osta tních cestujících a sniž uje riziko toho, že by 
byli podrobováni zkoumání na základ ě nezákonných kritérií, jako je státní p říslušnost nebo 
barva pleti, které mohou donucovací orgány, v četně celníků a pohrani ční stráže, chybn ě 
spojovat s riziky pro bezpe čnost.  
Mezi EU a Spojenými státy, Kanadou a Austrálií byla uzav řena ujednání o p ředávání údaj ů 
jmenné evidence cestujících v souvislosti s bojem  proti terorismu a nadnárodní organizované 
trestné činnosti mezi EU, která jsou omezena na leteckou dopravu. Lze p ředpokládat, že další 
třetí země budou pravd ěpodobně požadovat po leteckých dopravcích, kte ří provozují lety z 
EU, poskytování údaj ů jmenné evidence cestujících. 
Spojené království, Francie a Dánsko již p řijaly základní právní p ředpisy o shromaž ďování a 
používání údaj ů jmenné evidence cestující ch. Tato vnitrostátní opat ření se v n ěkolika 
ohledech liší a je pravd ěpodobné, že jakmile se v t ěchto zemích dokon čí daný právní rámec, 
vyskytnou se další rozdíly. Vzhledem k tomu, že další členské státy p řipravují své právní 
předpisy v oblasti údaj ů jmenné evidence cestujících, hrozí, že vznikne 27 zna čně rozdílných 
systémů, které by mohly zp ůsobovat nerovnou úrove ň ochrany údaj ů, nedostatky v oblasti 
bezpečnosti, nárůst nákladů a právní nejistotu pro letecké dopravce.  
2.3. Právo EU jednat a subsidiarita 
Právo EU jednat v této oblasti je zakotveno v kapitole V hlav ě V článcích 82 a 87 Smlouvy o 
fungování Evropské unie. Vzhledem k tomu, že v ětšina kategorií záva žných trestných činů, 
jako je obchodování s drogami a lidmi, v n ěkterém stadiu souvisí s mezinárodním cestovním 
ruchem, je zapot řebí, aby orgány za ú čelem zvyšování vnit řní bezpe čnosti EU 
shromažďovaly, zpracovávaly a vym ěňovaly si údaje jmenné evidence cestujících. Kv ůli 
volnému pohybu osob v rámci schengenského prostoru je pro p ředejití nedostatk ů v 
oblasti bezpe čnosti nezbytné, aby údaje jmenné ev idence cestujících  používaly všechny 
členské státy. Opat ření na úrovni EU navíc poskytnou harmonizovanou úpravu, pokud jde 
o zajištění bezpečnosti údaj ů, snížení náklad ů a právní jistotu pro letecké dopravce. 
3. CÍLE 
3.1. Cíle politiky  
Obecným cílem je zvýšit vnit řní bezpečnost EU a zárove ň dodržovat právo na ochranu 
osobních údaj ů a další základní práva. Konkr étní cíle politiky jsou tyto: 
CS    CS (1) Předcházet terorismu a jiné závažné trestné činnosti a snižovat po čet těchto případů 
prostřednictvím globálního p řístupu k používání údaj ů jmenné evidence cestujících 
a zamezení vzniku nedostatk ů v oblasti bezpe čnosti. 
(2) Zajistit, aby bylo náležit ě respektováno právo jednotliv ce na ochranu jeho osobních 
údajů při shromaž ďování a zpracování údaj ů jmenné evidence cestujících tím, že se 
zjednoduší vým ěna údajů jmenné evidence cestujících mezi p říslušnými orgány 
a zajistí, aby byl p řístup k těmto údajům omezen jen na to, co je nezbytné. 
(3) Poskytnout leteckým dopravc ům právní jistotu a snížit jejich náklady tím, že se omezí 
právní a technické rozdíly v povinnostech, jež jsou dopravc ům uloženy. 
3.2. Hledisko základních práv 
Dopad na základní práva byl v rámci tohoto posouzení dopad ů posuzován na základ ě 
„kontrolního seznamu“ základních práv, kt erý je upraven ve Strategii Komise ú činného 
uplatňování Listiny základních  práv Evropskou unií5. 
Používání údaj ů jmenné evidence cestujících by mohl o zasahovat do základních práv na 
ochranu soukromého života a na ochranu osobních údaj ů. Tento zásah m ůže být proveden jen 
s výhradou omezení a podmínek a za p ředpokladu, že je realizován „v souladu s právními 
předpisy“ a „je nezbytný v demokratické spole čnosti“. Vzhledem k tomu, že cílem 
navrhovaného opat ření je boj proti terorism u a další závažné trestné činnosti, bude plnit cíle 
v obecném zájmu, jež mohou od ůvodnit existenci t ěchto omezení, s výhradou zásady 
proporcionality. 
Jakékoli navrhované opat ření by spadalo do oblasti p ůsobnosti kapitoly V hlavy V SFEU 
o policejní spolupráci. Rámcové ro zhodnutí Rady 2008/977SVV o ochran ě osobních údaj ů 
zpracovávaných v rámci policejní a justi ční spolupráce v trestních v ěcech6 by se uplatnilo pouze 
na ty části navrhovaného opat ření, které se týkají p ředávání osobních údaj ů mezi členskými 
státy, nikoli tedy na osobní údaje zpracováva né pouze na vnitrostátní úrovni. V sou časné době 
neexistují žádné právní p ředpisy EU, které by upravovaly  zpracování osobních údaj ů na 
vnitrostátní úrovni. Nejvhodn ějším řešením by bylo, aby záruky v oblasti ochrany údaj ů 
jakéhokoli navrhovaného opat ření byly v souladu s rámcovým  rozhodnutím 2008/977/SVV. 
Byla by tak poskytována stejná míra ochrany osobních údaj ů.  
Je zapotřebí zajistit, aby p říslušné orgány uchováva ly údaje po dostate čně dlouhou dobu. 
Pokud jde o zp ůsob předávání údaj ů leteckými dopravci, výhody sytému, kdy lete čtí dopravci 
zasílají údaje p říslušnému orgánu (tzv. metoda „dodávání“), jsou oproti opa čnému systému 
(tzv. pull system) zcela z řejmé, a proto by se tento systém m ěl uplatňovat na předávání údaj ů. 
Pokud jde o kritiku týkající se  „profilování“, právní p ředpisy EU na ochranu údaj ů poskytují 
každému jednotlivci právo, aby se na n ěj nevztahovalo roz hodnutí s právními d ůsledky, jež se 
ho týkají nebo ho významným zp ůsobem ovliv ňují, pokud toto rozhodnutí vychází výlu čně z 
automatického zpracování údaj ů za účelem hodnocení osobních aspekt ů souvisejících s touto 
osobou. Jakékoli automatizované rozhodnutí p řijaté v individuálním p řípadě by mělo být 
zcela ověřeno, potvrzeno odpov ědnou osobou a m ělo by obsahovat opat ření, jež subjektu 
údajů umožňují uplatnit jeho stanovisko. 
                                                 
5 KOM (2010) 573 ze dne 19. října 2010. 
6 Rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochran ě osobních údaj ů 
zpracovávaných v rámci policejní a justi ční spolupráce v trestních v ěcech, Úř. věst. L 350, 30.12.2008, 
s. 60. 
CS    CS 4. MOŽNOSTI  POLITIKY 
Posouzení dopad ů prověřuje čtyři hlavní možnosti politiky: 
Možnost A . V rámci možnosti opat ření A nedochází k řešení otázky na úrovni EU a je 
zachován sou časný stav. 
Možnost B . Možnosti p řístupu ke struktu ře systému jmenné evidence cestujících: 
B.1: decentralizované shromaž ďování a zpracování údaj ů členskými státy, B.2:
 centralizované shromaž ďování údaj ů na úrovni EU. 
Možnost C . Možnosti omezení ú čelu: 
C.1: přístup pouze pro ú čely teroristických trestných činů a závažné trestné činnosti, C.2:
 přístup pro ú čely teroristických trestných činů a závažné trestné činnosti a dalších cíl ů 
této politiky. 
Možnost D . Možnosti týkající se druh ů dopravy: 
D.1: pouze lete čtí dopravci, D.2: lete čtí, námořní i železni ční dopravci. 
Možnost E . Dobrovolná/posílená spolupráce. Tato mo žnost týkající se posílení spolupráce 
mezi členskými státy v této oblasti byla zamítnuta již v po čáteční fázi. 
5. POROVNÁNÍ  MOŽNOSTÍ  POLITIK  A JEJICH  DOPAD 
Možnosti byly posouzeny s ohledem na jejich dopad, pokud jde o zvýšení bezpe čnosti v EU, 
dokonalejší ochranu osobních údaj ů, náklady, jež nesou ve řejné orgány, náklady, jež nesou 
letečtí dopravci, resp. dopad na sout ěž na vnitřním trhu, vztahy se t řetími zem ěmi a podporu 
globálního p řístupu. 
Možnost A, tj. zachovat status quo , přináší jen málo výhod v oblasti zvyšování bezpe čnosti 
v EU, a jinak má negativní dopad, protože vytvá ří administrativní zát ěž a náklady, které jsou 
způsobeny řadou odlišných vnitrostátních systém ů.  
Možnost B, tj. decentralizovaný sb ěr údajů (možnost B1), p ředstavuje výhody oproti 
centralizovanému sb ěru těchto údajů (možnost B2), pokud jde o zvyšování bezpe čnosti v EU. 
Možnost centralizovaného sb ěru údajů by představovala vysoké riziko neúsp ěchu, protože 
nemůže zajistit dostate čnou spolupráci mezi členskými státy, a systém by byl z praktického 
hlediska t ěžkopádný a finan čně náročný na provoz. V porovnání s možností B2 by možnost 
B1 byla nákladn ější. Výhody, které z této mo žnosti vyplývají pro bezpe čnost, však p řeváží 
nevýhody související s vyššími náklady. 
Pokud jde o omezení ú čelu, možnost C2 p ředstavuje ur čité výhody pro bezpe čnost oproti 
možnosti C1, která by znamenala mnohem v ětší zásah do ochrany údaj ů a více náklad ů než 
možnost C1. Možnost C2, tj. rozší řit používání údaj ů jmenné evidence cestujících i na jiné 
účely, se v této fázi jeví jako nep řiměřená. 
Pokud jde o druhy dopravy, možnost D2 p řináší v porovnání s možností D1 více výhod pro 
bezpečnost, protože by se vztahovala na více druh ů dopravy a více cestujících, ale zárove ň 
představuje v ětší zásah do ochrany údaj ů a více náklad ů než možnost D1, podle níž by se 
opatření vztahovalo pouze na le tecké dopravce. Možnost D 2, která se týká rozší ření 
působnosti tohoto opat ření na námo řní a železni ční dopravu, se minimáln ě v této fázi jeví jako 
předčasná.  
CS    CS 6. UPŘEDNOST ŇOVANÁ  MOŽNOST 
V této fázi se jako nejlepší možnost politiky jeví vypracování nového legislativního návrhu, 
který se bude uplat ňovat na letecké cestování s decentralizovaným sb ěrem údajů za účelem 
prevence, odhalování, vyšet řování a stíhání teroristických trestných činů a další závažné 
trestné činnosti (tedy kombinace možností B1, C1 a D1). Toto řešení poskytne lepší 
prostředky pro zvyšování bezpe čnosti v EU a zárove ň zajistí, aby byl zásah do ochrany údaj ů 
minimální a náklady z ůstaly na p řijatelné úrovni.  
Pro účely posouzení dopad ů z roku 2007 byla provedena analýza náklad ů upřednostňované 
možnosti politiky. Podle výpo čtů z roku 2007 by byly celkové náklady up řednostňované 
možnosti politiky pro ve řejné orgány a letecké dopravce tyto: 
Ve vztahu k ve řejným orgán ům jsou celkové odhadované náklady pro všechny členské státy:  
Náklady na zavedení (jednorázové náklady) 614  833  187 EUR 
ALE předpokládá se amortizace v délce p ěti let 122  966  637 EUR 
Náklady na zam ěstnance (opakující se) 11  686  749 EUR 
Náklady na údržbu (opakující se) 61  483  319 EUR 
Ve vztahu ke všem leteckým dopravc ům z EU jsou tyto náklady:  
Náklady na zavedení – metoda „ dodávání“ (jednorázové náklady) 11  647  116 EUR 
ALE předpokládá se amortizace v délce p ěti let 2  329  423 EUR 
Náklady na p ředávání údaj ů metodou „dodávání“ dvakrát na  cestujícího (opakující se)
 2  250  080 EUR 
Náklady na zam ěstnance a údržbu (opakující se) 5  435  321 EUR 
Komise v roce 2008 vyhlásila ve řejnou zakázku na studii ohledn ě způsobů zavedení sít ě EU 
s údaji jmenné evidence ces tujících. Zpráva „Studie zp ůsobu zavedení sít ě EU v oblasti 
výměny údajů jmenné evidence cestujících pro ú čely vymáhání práva“ 7 byla vypracována 
v roce 2009 a obsahuje nové odhady náklad ů. 
Ve vztahu k ve řejným orgán ům jsou celkové odhadované náklady pro všechny členské státy:  
Náklady na zavedení (jednorázové náklady) 221  000  000 EUR 
ALE předpokládá se amortizace v délce p ěti let 44  200  000 EUR 
Náklady na zam ěstnance (opakující se) 11  686  749 EUR 
Náklady na údržbu (opakující se) 61  483  319 EUR 
Ve vztahu ke všem leteckým dopravc ům jsou tyto náklady:  
Náklady na zavedení – metoda „ dodávání“ (jednorázové náklady) 
100  000 EUR * 120 dopravc ů ze zemí EU = 12  000  000 EUR 
100  000 EUR * 80 dopravc ů ze zemí mimo EU = 8  000  000 EUR 
ALE předpokládá se amortizace v délce p ěti let 4  000  000 EUR 
Náklady na p ředávání údaj ů metodou „dodávání“ dvakrát na  cestujícího (opakující se) 
                                                 
7 Auto ři: Accenture a SITA. 
CS    CS 33 500 ročně pro jednu leteckou spole čnost *120 dopravc ů *3spojení*2 metoda „dodávání“
 24  120  000 EUR 
Náklady na zam ěstnance a údržbu (opakující se) 6  240  000 EUR 
Ve srovnání s výpo čty z roku 2007 uvád ějí údaje z roku 200 9 snížení náklad ů, které ponesou 
veřejné orgány p ři zavádění systému jmenné evidence cestujících EU, ale zvýšení náklad ů pro 
letecké dopravce. Skute čné náklady se budou pohybovat n ěkde mezi t ěmito dvěma 
posouzeními. A je velmi pravd ěpodobné, že minimáln ě pokud jde o letecké dopravce, budou 
se přibližovat hodnotám uvedeným v posouzení z roku 2007, které vychází z tržních cen 
převzatých p římo od leteckých dopravc ů. 
Pokud se lete čtí dopravci rozhodnou, že náklady na sb ěr těchto údaj ů ponesou cestující, 
i v případě vysokých p ředpokladů z roku 2009 by tato částka představovala mén ě než 0,1 
EUR na letenku, což je v porovnání  s celkovou cenou letenky zanedbatelná částka. 
7. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Každý z členských stát ů by mohl p řipravit výro ční zprávu o provád ění systém ů. Komise by 
měla posoudit fungování sm ěrnice po uplynutí čtyř let od jejího vstupu v platnost a sledovat, 
zda používání údaj ů jmenné evidence cestujících splnilo své cíle, zda členské státy plní své 
povinnosti a zda jsou systémy úsp ěšné.  
Komise by rovn ěž měla zvážit možnost rozší řit opatření na lety v rámci EU. Byla by to 
příležitost využít p řechodného období a získat zkuše nosti z fungování první sm ěrnice 
o jmenné evidenci cestujících.