Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě - Zpráva o kvalitě podle nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 ze dne 10. března 2004 o čtvrtletních finančních účtech vládních institucí /* KOM/2007/0230 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 3.5.2007 KOM(2007) 230 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Zpráva o kvalitě podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 ze dne 10. března 2004 o čtvrtletních finančních účtech vládních institucí ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Zpráva o kvalitě podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 ze dne 10. března 2004 o čtvrtletních finančních účtech vládních institucí Článek 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 ze dne 10. března 2004[1] vyžaduje, aby Komise (Eurostat) předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu hodnotící spolehlivost čtvrtletních údajů poskytovaných členskými státy. Zpráva Měnového výboru o informačních požadavcích schválená Radou ve složení pro hospodářství a finance dne 18. ledna 1999 zdůraznila potřebu uceleného statistického informačního systému na podporu přijímání politických rozhodnutí, včetně čtvrtletních statistických údajů vládních institucí. Za tímto účelem nařízení Komise (ES) č. 264/2000 ze dne 3. února 2000 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002 od členských států vyžadují, aby v souladu s ESA 95 Eurostatu zasílaly čtvrtletní nefinanční účty vládních institucí, tj. příjmy a výdaje. Nařízení č. 501/2004 tato nařízení doplňuje tím, že stanoví finanční činnosti vládních institucí a rozvahy, které mají být podle ESA 95 oznamovány. Nařízení Rady (ES) č. 1222/2004 ze dne 28. června 2004 doplňuje rozsah tohoto čtvrtletního finančního vykazování tím, že stanoví podávání zpráv o čtvrtletním veřejném zadlužení. Čtvrtletní finanční účty vládních institucí, které mají být předávány Eurostatu, zahrnují soubor dat obsahující až 300 časových řad pro danou zemi, jež se týkají transakcí a finančních aktiv a závazků vládních institucí a jednotlivých dílčích sektorů: centrální vládní instituce, národní vládní instituce[2], místní vládní instituce a fondy sociálního zabezpečení a informace od sektoru protistrany. Ačkoliv pravidelné předávání dat začalo v červnu 2004, Komise povolila 17 zemím četné odchylky, včetně celé oblasti působnosti nařízení pro Českou republiku, Estonsko, Řecko, Kypr, Maltu, Polsko, Slovinsko a Slovensko. Platnost těchto odchylek skončila v prosinci 2005. Prosinec 2005 byl proto prvním datem, k němuž se uskutečnilo úplné předání údajů Eurostatu. Zpráva o kvalitě usiluje o to, postihnout rozmanité dimenze kvality na základě kritérií, která se obvykle používají k posouzení kvality statistik[3]. Zpráva byla obecně dohodnuta s členy společné pracovní skupiny Eurostatu/Evropské centrální banky pro čtvrtletní finanční účty vládních institucí . Tato zpráva obsahuje všeobecné části, které objasňují základní koncepce, technické otázky a hlavní zjištění týkající se jednotlivých zemí, a závěrečnou část se shrnutím závěrů a doporučení pro jednotlivé země. Rozsáhlejší dokumentace, která dokládá tato zjištění, je k dispozici na internetové stránce Eurostatu od roku 2006. Tato zpráva je založena na databázi Eurostatu a metaúdajích dostupných ke dni 15. března 2006. Další pokrok, jehož od té doby mnohé členské státy dosáhly, je v této zprávě o kvalitě uveden pouze pro informaci. Zpráva byla konzultována s Výborem pro statistické programy a Výborem pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance, jak to vyžaduje článek 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 ze dne 10. března 2004. Struktura zprávy o kvalitě 1. Instituční uspořádání 2. Dostupnost a jasnost 3. Včasnost a pokrytí při předávání údajů 4. Soudržnost 4.1. Soudržnost mezi čtvrtletními a ročními údaji 4.2. Soudržnost mezi finančními a nefinančními účty 4.3. Soudržnost mezi aktivy a závazky a transakcemi 4.4. Soudržnost konsolidace 5. Srovnatelnost 5.1. Časová srovnatelnost 5.2. Srovnatelnost s MUFA 5.3. Srovnatelnost s veřejným zadlužením 6. Přesnost a spolehlivost 6.1. Pokrytí zdrojů údajů 6.2. Vnitřní kontroly soudržnosti a věrohodnosti a sledování významných skutečností 6.3. Metodiky a předpoklady použité v odhadech statistik 6.4. Úpravy s ohledem na změny pojmů ESA 95 6.5. Revize statistik 7. Závěry a doporučení Zpráva o kvalitě čtvrtletních finančních účtů vládních institucí ke dni 15. března 2006 1. INSTITUčNÍ USPOřÁDÁNÍ Ve většině členských států sestavují čtvrtletní finanční účty vládních institucí národní statistické úřady a v Belgii, Německu, Řecku, Španělsku, Itálii, Maďarsku, Rakousku a Portugalsku národní centrální banky. Ve Francii sestavují čtvrtletní finanční účty vládních institucí společně ministerstvo financí a národní centrální banka a na Kypru ministerstvo financí. V řadě členských států se pracovní skupiny nebo neformální pracovní týmy, složené zejména ze zástupců národního statistického úřadu, národní centrální banky a ministerstva financí, zabývají metodickými otázkami, jakož i otázkami souvisejícími se zdrojovými údaji, zejména s cílem zlepšit soudržnost mezi čtvrtletními nefinančními a finančními účty[4]. Bylo zjištěno, že ke splnění a udržení cílů týkajících se vysoké kvality je prospěšná aktivní koordinace. Eurostat podporuje vytváření formálnějších a běžnějších pracovních skupin v členských státech. 2. DOSTUPNOST A JASNOST Dvanáct členských států zveřejňuje buď čtvrtletní finanční účty vládních institucí (Španělsko, Maďarsko, Finsko, Švédsko, Spojené království), nebo dílčí soubor (Belgie, Dánsko, Itálie, Nizozemsko, Rakousko), nebo údaje, které jsou s nimi obecně v souladu (Francie, Portugalsko). Litva a Lucembursko plánují, že je začnou zveřejňovat v brzké době. Zveřejněné statistiky jsou obvykle dostupné na internetových stránkách instituce, která je sestavuje, a někdy jsou k nim připojeny stručné metodické poznámky nebo vysvětlující analýza jako vodítko pro uživatele (Dánsko, Španělsko, Francie, Itálie, Nizozemsko, Rakousko a Spojené království). Na jaře 2006 Eurostat na svých internetových stránkách zveřejnil statistiky o čtvrtletních finančních účtech vládních institucí jako souhrny za EU a některé vnitrostátní údaje spolu s popisem postupů sestavování pro jednotlivé země (např. Příručka o čtvrtletních finančních účtech vládních institucí (Manual on QFAGG) ). Všechny členské státy Eurostatu poskytly popis zdrojů a metod, jak vyžaduje článek 8 nařízení (ES) č. 501/2004. Nedostatky v popisech jednotlivých zemí byly zaznamenány zejména u Německa, Itálie a Maďarska. 3. VčASNOST A POKRYTÍ PřI PřEDÁVÁNÍ ÚDAJů Podle nařízení musí být údaje předány Eurostatu nejpozději do tří měsíců od konce čtvrtletí, jehož se týkají. Po přezkoumání čtyř posledních čtvrtletních předání údajů bylo zjištěno, že většina členských států oznámila Eurostatu údaje ve stanovených lhůtách a v případě pozdního předání se jednalo pouze o dny. Irsko a Spojené království se opozdily dvakrát. Jeden členský stát se opozdil při posledním předání údajů, při předchozím předání se však neopozdil žádný členský stát. Eurostat a členské státy vytvořily účinný systém pro předávání údajů a jejich kontrolu, který umožňuje rychlé zpracování údajů a v případě potřeby opakované předání. Pokud jde o pokrytí, členské státy musejí předávat čtvrtletní údaje počínaje prvním čtvrtletím roku 1999. Do konce roku 2005 zajistilo pouze 13 zemí plné pokrytí statistik, jak je požaduje nařízení. Malta a Slovinsko nepředaly Eurostatu žádné údaje, Kypr jich poskytl pouze velmi málo. Německo, Lucembursko a v menším rozsahu Estonsko, Lotyšsko a Švédsko neposkytly úplné informace o vládních institucích a dílčích sektorech, což často znemožňuje vypočítat jejich čisté půjčky / čisté výpůjčky (tj. jejich schodek) nebo jejich čistý finanční majetek (finanční aktiva po odečtení závazků). Česká republika, Francie, Slovensko a Spojené království neposkytly některé informace o protistraně. Česká republika nepokryla celé období. Některé jiné země naopak dobrovolně poskytly delší časové řady, než se požadovalo: Spojené království, Maďarsko, Španělsko, Itálie, Švédsko, Řecko, Lucembursko a Irsko. Je nutno uvést, že od 15. března 2006 se pokrytí poskytnutých údajů zlepšilo u těchto zemí: Česká republika, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Slovinsko a Švédsko. 4. SOUDRžNOST 4.1. Soudržnost mezi čtvrtletními a ročními údaji V článku 2 nařízení č. 501/2004 se uvádí, že čtvrtletní údaje a odpovídající roční údaje předávané v souladu s nařízením (ES) č. 2223/96 (tj. roční finanční účty) musí být ve vzájemném souladu. Teoreticky jsou tyto statistiky totožné a oznámené údaje by měly být stejné. V praxi vytvářejí prostor pro nesrovnalosti rozdíly v institucích, které je sestavují, dopad mechanismů „vyvažování“ používaných při sestavování finančních účtů a rozdíly v „dřívějších ročnících“. Vzhledem k těmto činitelům lze v průběhu roku zaznamenat rozdíly. Očekává se, že tyto rozdíly zmizí přinejmenším jednou ročně, kdy jsou oba soubory dat uvedeny do naprostého souladu. Při analýze soudržnosti mezi čtvrtletními a ročními údaji dosáhly Belgie, Dánsko, Španělsko, Řecko, Itálie, Litva, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Portugalsko, Finsko a Spojené království naprosté nebo téměř úplné shody, zatímco Německo a Lotyšsko vykazují patrné rozdíly. Česká republika, Estonsko a Slovensko vykázaly značně velké rozdíly, které nejsou přijatelné nebo vysvětlitelné. 4.2. Soudržnost mezi finančními a nefinančními účty Od prosince 2005 musejí všechny členské státy předávat Eurostatu úplný soubor údajů o vládních institucích, který zahrnuje výdaje, příjmy a schodek na straně jedné a transakce s finančními aktivy a závazky na straně druhé. Schodek se teoreticky rovná čistým finančním transakcím (tj. operace „nad čarou“ se rovnají operacím „pod čarou“). V praxi vedou záležitosti týkající se zdrojových dat, potíže při sestavování a instituční uspořádání k rozdílům, které se často nazývají „statistickou nesrovnalostí“ (nesrovnalost mezi nefinančními a finančními účty). Ačkoliv nesrovnalost je v sektoru vládních institucí obvykle znatelně nižší než v jiných odvětvích hospodářství, v Evropě dosud existují různé statistické přístupy: někteří sestavitelé finančních údajů vykazují nesrovnalost v plném rozsahu, zatímco jiní ji ve statistickém procesu odstraňují. V roce 2005 se Eurostat začal tímto problémem zabývat s cílem posoudit praktiky jednotlivých členských států a navrhnout osvědčené postupy. V této počáteční fázi lze uvést, že zaznamenané nesrovnalosti jsou značné. Ačkoliv 12 z 20 zemí, u nichž bylo možno nesrovnalost vypočítat, vykazuje průměrnou čtvrtletní nesrovnalost v rozmezí +/-0,05 % ročního HDP, polovina zemí vykazuje rovněž směrodatnou odchylku u čtvrtletního rozdílu ve výši 0,5 % ročního HDP. Dvě země vykazují nepřijatelné nesrovnalosti, které poukazují na významné nedostatky v údajích: Řecko a Česká republika. Vysoké směrodatné odchylky v nesrovnalostech mohou poukazovat na záležitosti související se sezónními výkyvy (Španělsko a Estonsko) nebo na velké záznamy v konkrétních čtvrtletích (Irsko, Francie a Švédsko). Toto bude dále analyzováno. 4.3. Soudržnost mezi aktivy a závazky a finančními transakcemi Jelikož rozvahy musí být vykazovány v tržní hodnotě, nemusí se změna aktiv a závazků v daném nástroji v průběhu účetního období rovnat transakcím v tomto nástroji. Na rozvahy mají vliv přecenění a jiné skutečnosti, např. překlasifikace, aniž by byly zaznamenány jako transakce. Sledování všech těchto skutečností, nazývaných rovněž „ostatními hospodářskými toky“, je další významnou otázkou související s kvalitou u finančních účtů. Eurostat s aktivní podporou pracovní skupiny pro čtvrtletní finanční účty vládních institucí zavedl systematické oznamování významných skutečností, které jsou základem velkých ostatních hospodářských toků. K jejich identifikaci byla schválena prahová hodnota ve výši 0,5 % ročního HDP (nebo vyšší pro některé specifické nástroje). Španělsko, Lotyšsko, Nizozemsko, Rakousko a Polsko zdokumentovaly veškeré tyto významné skutečnosti. Naopak Česká republika, Dánsko, Maďarsko a Spojené království neoznámily Eurostatu žádné významné skutečnosti. 4.4. Soudržnost konsolidace Všechny oznámené údaje s výjimkou údajů Irska a Slovenska splňují kritéria soudržnosti vnitřní konsolidace, tj. konsolidace (definovaná jako nekonsolidované hodnoty minus konsolidované hodnoty) transakcí a majetku na straně aktiv je totožná s konsolidací na straně závazků. 5. SROVNATELNOST 5.1. Časová srovnatelnost Článek 7 nařízení (ES) č. 501/2004 umožňuje sestavování zpětných údajů na základě „nejlepších odhadů“. Je nutno uvést, že překlasifikace jednotek, které jsou často chápány jako přerušení časových řad, jsou zde místo toho obvykle považovány za „ostatní hospodářské toky“. Většina členských států nenahlásila žádné přerušení v časových řadách. Zjištěná přerušení oznámilo sedm členských států: Česká republika, Španělsko, Francie, Itálie, Nizozemsko, Rakousko a Polsko. 5.2. Srovnatelnost s MUFA Eurostat neověřuje soudržnost údajů o čtvrtletních finančních účtech vládních institucí s čtvrtletními finančními účty oznámenými Evropské centrální bance národními centrálními bankami v rámci obecných zásad ECB pro finanční účty měnové unie (dále jen „MUFA“) (což od dubna 2006 zahrnuje rovněž čtvrtletní finanční účty vládních institucí). Nicméně tato soudržnost byla doložena pomocí dotazníku pro jednotlivé země, jelikož účast různých institucí a dopad „vyvažování“ používaného k sestavení úplného souboru čtvrtletních MUFA vytváří možnost vzniku rozdílů. Vzhledem k včasnosti a pokrytí lze čtvrtletní finanční účty vládních institucí vhodně použít jako kvalitní zdroj údajů pro sestavení MUFA. Většina zemí prohlásila, že oba soubory dat jsou nebo budou totožné. Čtyři země oznámily minimální rozdíly (Německo, Španělsko kvůli dřívějším ročníkům, Francie a Portugalsko). 5.3. Srovnatelnost s veřejným zadlužením Čtvrtletní veřejné zadlužení oznámené Eurostatu členskými státy podle nařízení Rady (ES) č. 1222/2004 musí být v souladu s oznámenými závazky vládních institucí v jejich čtvrtletních finančních účtech, pokud jsou definice vládních a finančních nástrojů stejné. Musejí se však lišit, jelikož se liší pravidla oceňování: závazky vládních institucí se vykazují v tržní hodnotě, zatímco veřejné zadlužení se vykazuje ve jmenovité hodnotě (nezahrnuje vzniklé úroky a u „cenných papírů“ je stanoveno jako nominální hodnota). Na základě kvantitativní analýzy bylo zjištěno, že veřejné zadlužení a závazky vládních institucí jsou u všech pěti kategorií zkoumaných nástrojů (krátkodobé a dlouhodobé úvěry, krátkodobé a dlouhodobé cenné papíry, oběživo a vklady[5]) konzistentní pouze ve čtyřech zemích: Řecko, Španělsko, Lucembursko a Finsko, zatímco nesrovnalosti u tří kategorií vykazují tři země: Irsko, Rakousko a Švédsko. 6. PřESNOST A SPOLEHLIVOST 6.1. Pokrytí zdrojů údajů Pokud jde o používání zdrojů údajů, článek 2 nařízení (ES) č. 501/2004 stanoví, že čtvrtletní údaje se musí zakládat na údajích, které jsou přímo dostupné ve vládních institucích, např. z veřejných účtů nebo správních zdrojů. Při sestavování údajů o akciích s výjimkou kotovaných akcií a akcií investičních fondů je možná určitá pružnost. Většina členských států vykazuje úplné nebo téměř úplné pokrytí zdrojů údajů s ohledem na vládní útvary a nástroje. Toho lze dosáhnout několika způsoby, v prvé řadě přístupem k přímým zdrojům, např. vlastním účtům každého útvaru, centrálním databázím nebo průzkumům. Řecko, Švédsko a Spojené království (u místních orgánů) se velkou měrou spoléhají na průzkumy. K sestavení informací o protistraně a někdy rovněž k odhadu nástrojů se používají nepřímé informace získané z měnových a bankovních statistik, platebních bilancí nebo databází cenných papírů: zejména v případě Estonska, Řecka, Itálie, Lucemburska a Rakouska (rozsáhlé využívání databází jednotlivých cenných papírů) a Portugalska a rovněž (avšak v menším rozsahu) Německa, Nizozemska, Polska, Slovinska a Finska. Sestavitelé obvykle informují o potížích při odhadech údajů o finančních derivátech (aktiva a závazky nebo transakce) a používají nepřímé zdroje údajů u pojistných technických rezerv. Transakce jsou obvykle odvozeny z údajů o aktivech a závazcích, což je obecně druhá nejlepší možnost. Španělsko, Nizozemsko, Portugalsko, Slovensko a Spojené království a v menším rozsahu Německo, Irsko, Rakousko, Finsko a Švédsko však mají přístup k údajům o tocích, což je lepší. 6.2. Vnitřní kontroly soudržnosti a věrohodnosti a sledování významných skutečností Většina členských států provádí kontroly soudržnosti a rovněž věrohodnosti jako součást obvyklých postupů při sestavování údajů. Kontroly soudržnosti se provádějí pomocí tabulky 3 postupu při nadměrném schodku, u ročních finančních účtů nebo u konsolidace. Kontroly věrohodnosti se provádějí s ohledem na nesrovnalosti, tempo růstu majetku nebo ostatní hospodářské toky. Česká republika a Maďarsko nemají své postupy zdokumentované. Členské státy sledují a oznamují Eurostatu významné skutečnosti, které jsou základem velkých transakcí nebo velkých ostatních hospodářských toků. Belgie, Estonsko, Španělsko, Francie, Irsko, Lotyšsko, Nizozemsko, Rakousko, Polsko a Portugalsko dokumentují většinu velkých transakcí. Naopak Česká republika, Řecko, Irsko, Spojené království velké transakce nezdokumentovaly. Mnoho členských států sleduje rovněž velké ostatní hospodářské toky (viz oddíl 4.4). 6.3. Metodiky a předpoklady použité v odhadech statistik Článek 2 nařízení č. 501/2004 výslovně umožňuje použít u některých specifických nástrojů interpolaci a extrapolaci. Ačkoliv řada členských států se na tyto techniky nespoléhá (Řecko, Litva, Malta, Rakousko, Slovinsko a Spojené království), mnoho jiných je příležitostně používá k odhadu údajů o akciích, ostatních pohledávkách/závazcích nebo informací dostupných pouze za celý rok, jak je tomu někdy u místních vládních institucí. 6.4. Úpravy s ohledem na změny pojmů ESA 95 Úpravy ohledem na změny pojmů je třeba provést tak, aby čtvrtletní údaje byly v souladu s pojmy ESA 95. Tyto úpravy jsou podobné změnám provedeným v ročních účetních závěrkách. Kategorizace Většina členských států (vyjma České republiky, Francie a Slovenska) vykazuje zdrojové údaje tak, aby byly obecně v souladu s kategorizací nástrojů podle ESA 95, aniž by byly nutné úpravy. V případě Francie splatnost krátkodobých cenných papírů značně překračuje jeden rok. Ocenění Podle ESA 95 musí být rozvaha oceněna tržní hodnotou u akcií a jiných cenných papírů. Kromě Belgie, České republiky, Estonska, Lotyšska, Litvy a Slovenska členské státy používají u dlouhodobých cenných papírů (závazků) tržní ocenění. Mnoho členských států oceňuje své krátkodobé závazky nominální hodnotou, což je rovněž nesprávné, ačkoliv s omezenějšími kvantitativními důsledky (Belgie, Česká republika, Německo, Lotyšsko, Litva, Slovensko a Spojené království). Členské státy musejí oceňovat akcie tržní hodnotou nebo rovnocenným způsobem a u nekotovaných akcií použít odhady. Irsko oceňuje nekotované akcie u čistých aktiv tržní hodnotou, Maďarsko upravenou účetní hodnotou. Česká republika, Estonsko, Řecko, Itálie, Lotyšsko, Lucembursko, Malta, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Finsko, Švédsko a Spojené království oceňují nekotované akcie u čistých aktiv účetní hodnotou a Slovensko pořizovací cenou, což nejsou nejlepší postupy. Doba zaznamenávání ESA 95 stanoví zaznamenávání transakcí na aktuálním základě a zaznamenávání rozdílů u hotovostních plateb do ostatních účtů závazků/pohledávek. Osvědčeným postupem podle ESA 95 je zaznamenávat vzniklý úrok u základního nástroje, což je požadavek uvedený v Příručce o státním schodku a dluhu (Manual on Government Deficit and Debt)[6] . Pouze menšina zemí však tato doporučení dodržuje u všech závazků, většina se rozhodla zaznamenávat u některých dluhových nástrojů vzniklý úrok do splatných závazků. 6.5. Revize statistik Členské státy oznamují Eurostatu metaúdaje o velkých revizích a jejich příčinách. Rozsah revize je základním prvkem hodnocení kvality z hlediska uživatele i sestavitele. Analyzují se revize od jednoho předání údajů do druhého (zejména od prvního odhadu k druhému), jelikož poukazují na problémy v souvislosti se zdrojovými daty. V této fázi nelze provést výpočty revizí mezi prvním odhadem a konečnými údaji (v praxi měřeno v průběhu osmi čtvrtletí), jelikož pravidelné předávání údajů o čtvrtletních finančních účtech vládních institucí bylo zahájeno před méně než dvěma roky. Z předběžné analýzy posledních sedmi pravidelných předání údajů vyplývá, že střední revize (pro členské státy a předání) se u čistého finančního majetku vládních institucí blíží 0,2 % ročního HDP, a to jak u prvního odhadu, tak u posledních čtyř čtvrtletí, a u čistých půjček / čistých výpůjček vládních institucí 0,1 % ročního HDP. První odhad se tedy nereviduje mnohem více než následná čtvrtletí. Existuje jen málo důkazů o zkreslení, zejména u čistých půjček / čistých výpůjček. Často převládají revize údajů centrálních vládních institucí, a sice vzhledem k velikosti a složitosti jejich finančních transakcí. Mezi jednotlivými zeměmi existují významné rozdíly, některé země vykazují větší revize: Francie, Itálie, Maďarsko a Portugalsko (a Dánsko a Lucembursko u čistého finančního majetku), jiné významně nižší: Nizozemsko, Švédsko a Spojené království. Vzhledem k omezeným zkušenostem, kdy mnoho zemí až donedávna využívalo odchylky nebo se nacházelo ve fázi rozvoje, je nutno vykládat analýzy revizí opatrně. Na vyvození platných závěrů je ještě příliš brzy. 7. ZÁVěRY A DOPORUčENÍ[7] Pokud jde o sestavování čtvrtletních finančních účtů vládních institucí, bylo dosaženo značného pokroku. Údaje většiny zemí mají přiměřenou kvalitu, jsou užitečné pro analytické účely a vhodné pro sestavení smysluplných souhrnů za eurozónu a EU. V souladu s tím by měly být šířeny. Některé členské státy musejí provést zvláštní opatření ke zvýšení kvality oznamovaných údajů. V některých případech by bylo možno dosáhnout zlepšení dodržením závazku Společenství podávat Eurostatu zprávy o časových řadách. To by zabránilo Komisi v tom, aby zahajovala řízení pro porušení práva podle Smlouvy s cílem zajistit plné dodržování právních předpisů Společenství. Mělo by se podporovat zveřejňování čtvrtletních finančních účtů vládních institucí společně s příslušnými pokyny pro uživatele: poskytnutí příslušných metaúdajů, které odrážejí vnitrostátní postupy, upozornění uživatelů na volatilitu těchto čtvrtletních údajů a pomoc při vysvětlení nesrovnalostí. Zveřejnění podpoří kvalitu. Toto hodnocení by se mělo v budoucnu opakovat za účelem sledování pokroku členských států. V následující tabulce jsou uvedena některá konkrétní hodnocení a doporučení pro jednotlivé členské státy. Členský stát | Kvalita údajů a metaúdajů: | Je třeba vynaložit úsilí v těchto oblastech: | Belgie | celkově dobrá kvalita | oceňování dluhových cenných papírů | Česká republika | celkově nedostatečná kvalita | poskytnutí úplných časových řad soudržnost s ročními finančními účty a s nefinančními účty oznamování významných skutečností oceňování dluhových cenných papírů a nekotovaných akcií | Dánsko | celkově dobrá kvalita | oznamování významných skutečností | Německo | celkově uspokojivá kvalita; nedostatečné pokrytí | pokrytí popisy země soudržnost s ročními finančními účty a se zadlužením | Estonsko | celkově nedostatečná kvalita; byly zjištěny významné nedostatky, kdy čtvrtletní údaje často nejsou skutečnými čtvrtletními statistikami | pokrytí soudržnost s ročními finančními účty a s nefinančními účty oceňování dluhových cenných papírů a nekotovaných akcií spoléhání na přímé zdroje údajů | Irsko | celkově přiměřená kvalita | soudržnost konsolidace, soudržnost s nefinančními účty a se zadlužením konzistentní oznamování významných skutečností | Řecko | celkově nedostatečná kvalita | soudržnost s nefinančními účty oznamování významných skutečností oceňování nekotovaných akcií | Španělsko | celkově velmi dobrá kvalita | soudržnost s nefinančními účty | Francie | celkově dobrá kvalita | prosazování správného kritéria splatnosti omezení revizí prvních odhadů soudržnost s nefinančními účty | Itálie | celkově dobrá kvalita | popisy země soudržnost se zadlužením oceňování nekotovaných akcií spoléhání na přímé zdroje údajů | Kypr | Eurostat obdržel pouze omezené údaje a dokumentaci. | K zajištění souladu s nařízením EU je nezbytné okamžité úsilí. | Lotyšsko | celkově dobrá kvalita; neúplné pokrytí | pokrytí oceňování dluhových cenných papírů a nekotovaných akcií soudržnost s ročními finančními účty | Litva | celkově dobrá kvalita | oceňování dluhových cenných papírů | Lucembursko | celkově dobrá kvalita; nedostatečné pokrytí | pokrytí popisy země spoléhání na přímé zdroje údajů | Maďarsko | celkově dobrá kvalita, metaúdaje jsou však nedostatečné | popisy země oznamování významných skutečností | Malta | Eurostatu nebyly oznámeny žádné údaje. | K zajištění souladu s nařízením EU je nezbytné okamžité úsilí. | Nizozemsko | celkově dobrá kvalita | soudržnost s nefinančními účty oceňování nekotovaných akcií spoléhání na přímé zdroje údajů | Rakousko | celkově dobrá kvalita | soudržnost se zadlužením oceňování nekotovaných akcií spoléhání na přímé zdroje údajů | Polsko | celkově dobrá kvalita | soudržnost se zadlužením oceňování nekotovaných akcií spoléhání na přímé zdroje údajů | Portugalsko | celkově dobrá kvalita | soudržnost s nefinančními účty a se zadlužením spoléhání na přímé zdroje údajů | Slovinsko | Eurostatu nebyly oznámeny žádné údaje. | K zajištění souladu s nařízením EU je nezbytné okamžité úsilí. | Slovensko | celkově nedostatečná kvalita; byly zjištěny významné nedostatky v sestavování údajů o transakcích | soudržnost konsolidace, soudržnost s nefinančními účty a s ročními finančními účty oceňování dluhových cenných papírů a akcií oznamování významných skutečností | Finsko | celkově dobrá kvalita | oceňování nekotovaných akcií spoléhání na přímé zdroje údajů | Švédsko | celkově dobrá kvalita; neúplné pokrytí | pokrytí soudržnost s nefinančními účty a se zadlužením oceňování nekotovaných akcií | Spojené království | celkově dobrá kvalita | postupy předávání údajů oznamování významných skutečností oceňování nekotovaných akcií soudržnost se zadlužením | [1] Úř. věst. L 81, 19.3.2004, s. 1. [2] Použitelné pouze v Belgii, Německu, Španělsku a Rakousku. [3] Viz zájmová skupina Eurostatu CIRCA „Kvalita ve statistikách“, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main. [4] V mnoha členských státech sestavuje oba účty stejná instituce. [5] Peníze často představují závazky centrálních vládních institucí a vládní instituce mohou přijímat vklady, v některých ojedinělých případech zahrnuté do měnových agregátů. [6] Příručka je k dispozici v sekci Vládní finanční statistiky (dílčí sekce II.3) na internetových stránkách Eurostatu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674363&_dad=portal&_schema=PORTAL#II.2. [7] Tato zpráva o kvalitě nezohledňuje další vývoj, k němuž v mnoha členských státech došlo po 15. březnu 2006.