ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.4

Zavedení závazného evropského rámce pro důstojný minimální příjem v Evropě, který by umožnil rozšířit, podpořit a učinit důstojnými (přiměřenými) systémy minimálního příjmu v členských státech, by tedy bylo prvním, avšak důležitým evropským řešením tohoto závažného a přetrvávajícího problému chudoby v Evropě. Řadil by se zcela určitě do rámce „Evropy se sociálním ratingem AAA“, již ohlásil předseda Juncker, a zaslalo by jasný signál občanům o tom, že naše Unie je tu pro ně.
4.2.1.

Pokud někdo tvrdí, že ví, co je pro jiné lidi dobré, lépe než oni sami, nazýváme to paternalismem . U technologického paternalismu je paternalismus „přenesen“na technologie. Paternalismus dokáže působit přesvědčivě. Kvalitní přesvědčivá technologie by se měla prosazovat pomocí vzdělávání, nikoli manipulace, a měla by splňovat požadavek svobodného rozhodování lidí, aby zaručovala autonomii člověka. Digitalizace poskytuje řadu nových možností, které lidem nebývalým způsobem umožňují činit rozhodnutí pro lepší život. Na druhé straně, čím více digitalizace ovládá naše životy, tím více můžeme být manipulováni. To omezuje naši autonomii v oblastech, jako je řízení vozidla, výběr jídla, péče o naše zdraví, vytápění domácnosti, kouření, pití, správa našich financí a, jak je vidět na nedávných událostech, dokonce i volby, jejichž zmanipulování může ohrozit demokracii. EHSV požaduje, aby byla vypracována, přizpůsobena a uplatňována transparentní pravidla a tam, kde je to vhodné, přísná právní opatření pro tyto rychle se vyvíjející technologie.
3.1

EHSV důrazně podporuje Agendu pro udržitelný rozvoj 2030 Organizace spojených národů a Pařížskou dohodu. V současnosti nastavený trend by nám však v nejlepším případě umožnil omezit nárůst teplot na 3 o C či více, což značně přesahuje mez vytyčenou v Pařížské dohodě. Přechod k udržitelnosti vyžaduje velké úsilí a významné investice. Podle zvláštní zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) o dopadech nárůstu globálního oteplování o 1,5 o C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí se celkové průměrné roční investice do energetiky za účelem zmírnění změny klimatu do opatření umožňujících omezit oteplování na 1,5 o C v období 2015 až 2050 odhadují přibližně na 900 miliard USD.
1.4.

Zajistit udržitelnou finanční návratnost investic prostřednictvím jediného fondu. V zájmu odstranění překážek a snížení administrativní zátěže, jakož i zajištění udržitelnosti by v celé EU měly být prioritou inteligentní regulace a důsledné víceúrovňové provádění. S určením dostupných finančních prostředků a také toho, zda uchazeč splňuje kritéria způsobilosti pro tento mechanismus, by mohl například pomoci internetový nástroj. Tento systém by rovněž poskytoval vazby a zdroje potřebné k přímé žádosti o mechanismus financování. Také by mohl sloužit jako tržní místo, zajišťoval by dostupnost informací o financování a zprostředkovával by kontakty mezi žadateli o financování a potenciálními investory (např. jako internetová stránka věnovaná skupinovému financování). Pro podporu nových a stávajících hodnotových řetězců výrobků z biologického materiálu, pro posílení konkurenceschopnosti existujících výrobních zařízení a za účelem přispění k rozvoji venkova, vytváření pracovních míst a podpory podnikání je dále klíčové, aby se pokračovalo ve společném podniku pro průmysl založený na biotechnologiích (společný podnik BBI 2.0) i po současném víceletém finančním rámci.
1.7.

Opatření by měla vycházet z filozofie prospěchu pro obě strany a neměla by být jednotná, ale měla by se přizpůsobovat osobitým podmínkám různých území a oblastí činnosti, a to s využitím metodických postupů „zdola nahoru“, které v jednotlivých případech zapojí všechny dotčené subjekty. Tyto iniciativy by měly být plně zakořeněny v rozvoji místních hospodářství a měly by vycházet z institucionálního impulsu a většího vlivu organizací spotřebitelů.
1.1.

EHSV v tomto stanovisku poukazuje na to, že krátké řetězce a agroekologie představují pro evropské zemědělství nové horizonty. Již přes 50 let se tyto inovativní přístupy, i když odporovaly globalizaci potravinových systémů, strukturují, zabývá se jimi mnoho vnitrostátních a evropských výzkumných programů, jejich rozvoj je podporován z veřejných a soukromých prostředků a stále více zemědělců se k těmto systémům připojuje. Agroekologie a krátké řetězce tím potvrzují, že jsou schopné řešit výzvy v oblasti potravin a jsou z tohoto hlediska přínosné. Mohly by se stát základním pilířem politiky zaměřené na vytvoření udržitelných potravinových systémů a dosažení cílů udržitelného rozvoje do 10 let (do roku 2030).
3.1.5.

V letecké dopravě fungují trhy efektivněji. Ceny letecké přepravy po liberalizaci klesly na desetinu a počet tras sedminásobně vzrostl, náklady na infrastrukturu a služby se však zdvojnásobily. Pokud jde o různé formy zaměstnávání posádek, přetrvává celá řada problémů a nejistot a někdy souvisejí s praktikami, které představují porušení nebo obcházení platných právních předpisů. Aby se zvýšila účinnost, měl by být plně proveden projekt jednotné evropské nebe (SES), což by mělo za následek přímější letové trasy, kratší lety a přibližně 10 % snížení emisí CO 2. Rada by měla přestat tento projekt blokovat. EHSV požaduje, aby Rada urychleně přijala revidované nařízení o právech cestujících v letecké dopravě, jelikož je třeba jej značně zpřehlednit, a snížit tak množství soudních sporů.
3.8.

Z tohoto pohledu by opatření k lepšímu přístupu malých a středních podniků k úvěrům, jako je například Junckerův plán se svým systémem veřejných záruk, program COSME nebo program InvestEU, měla i nadále podporovat malé a střední podniky a sociální podniky. V této souvislosti by měla být více stimulována účast soukromých osob v nově zakládaných podnicích a v malých a středních podnicích. Za tímto účelem je nutné rozvíjet evropský trh s rizikovým a vysoce rizikovým kapitálem, který má stále diametrálně odlišné rozměry než v USA. Přijetí politik, které prosazují investice soukromého kapitálu do evropských podniků, by mělo být navíc doprovázeno konkrétními opatřeními, které umožní získat talenty a dovednosti ze zemí mimo EU.
3.4

Tímto způsobem se transakce provádějí v horizontální podobě a jsou potvrzovány množstvím účastníků, což znemožňuje, aby jediný operátor záznamy upravoval nebo ničil. Díky tomu by zpracování dat mělo být bezpečné a současně by se měla upevnit vzájemná důvěra mezi účastníky technologie blockchain zapojenými do distribuovaného a decentralizovaného procesu ověřování. Technologie blockchain je tudíž zajímavým nástrojem pro novou specifikaci koncepce bezpečnosti digitálních transakcí.
6.2.3.

Zemědělci by se dnes rádi dočkali toho, aby společnost i tvůrci politik uznali jejich úsilí v boji proti změně klimatu. Zejména tvůrci politik si musí být vědomi toho, že by opatření v oblasti životního prostředí neměla ohrozit bezpečnost potravin, a měli by pamatovat na to, že zemědělci potřebují spravedlivou odměnu za práci navíc, která je pro udržitelná opatření a opatření ke zmírnění důsledků změny klimatu často potřebná.
Neaktivní obyvatelstvo není tradiční cílovou skupinou pro veřejné služby zaměstnanosti, ačkoli významný podíl neaktivního obyvatelstva chce pracovat. Evropská síť veřejných služeb zaměstnanosti zveřejnila studii s názvem The role of PES in outreach to the inactive population (Úloha veřejných služeb zaměstnanosti v aktivní pomoci neaktivnímu obyvatelstvu), která obsahuje přehled opatření k aktivní podpoře neaktivního obyvatelstva se zvláštním odkazem na úlohu veřejných služeb zaměstnanosti. EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby přepracovaly reaktivační politiky zaměřené na tuto část obyvatelstva.
1.5.

EHSV proto: — navrhuje, aby byl do právních předpisů EU zaveden uzpůsobený právní rámec, který by lépe uznával existenci podniků sociální ekonomiky. Tento rámec by se opíral o nový pojem – omezený zisk –, pomocí něhož by byly definovány všechny podniky, které mohou vytvářet zisk, ale jejichž cílem není jeho rozdělení mezi vlastníky, neboť jejich účelem je solidarita a veřejný zájem; — žádá Komisi, aby provedla studii věnovanou pojmu omezeného zisku a modelům podniků, které se touto logikou řídí. Díky ní by bylo možné lépe identifikovat potřebu vytvořit právní, finanční a daňové rámce, které by byly uzpůsobeny tak, aby byly zachovány konkurenční schopnosti dotčených podniků, a případně by vedly ke stanovení osvědčených postupů; — žádá, aby Komise i nadále usilovala o poskytování informací ohledně dostupnosti státní podpory pro družstevní společnosti a rozšířila příslušná ustanovení na všechny podniky sociální ekonomiky; — vyzývá rovněž Komisi, aby vypracovala interpretační sdělení k článku 54 SFEU a k článkům této smlouvy obsahujícím právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, a objasnila tak pojem neziskovosti v právních předpisech EU; — domnívá se, že by měl být po vzoru protokolu č. 26 o službách obecného zájmu k SFEU připojen protokol o různých druzích podniků, a žádá členské státy, aby tento přezkum zahrnuly do nadcházejícího programu reforem.
EHSV podporuje návrh organizace Friends of Europe zřídit s ohledem na doporučení Rady z roku 2018 ohledně klíčových kompetencích pro celoživotní učení ( 19 ) nezávislou pracovní skupinu pro zdravé občany všech věkových skupin. Lidé musí mít povědomí o „složkách zdravé mysli, těla a životního stylu“. To je dobrý základ pro motivaci a zapojení občanů. Členské státy by to měly považovat za horizontální prioritu svých politik v oblasti vzdělávání, zdravotnictví, sociálních věcí a zaměstnanosti a za klíčový mechanismus ke snížení nákladů na zdravotní péči a zlepšení zdraví. Například uzavření nemocnice vždy vzbudí vlnu odporu, ale může být někdy i nezbytné, pokud již instituce není nákladově efektivní nebo není s to zajistit smluvenou péči. Automatizace může organizování péče zefektivnit. Při nedávném pilotním projektu ve třech nemocnicích ve Spojeném království se například ukázalo, že virtuální asistenti ovládaní umělou inteligencí jsou při vyřizování běžných doporučení k vyšetření a zpracování výsledků testů osmkrát produktivnější než administrativní pracovníci.
4.3

Jednání o návrhu Evropského paktu o financování opatření v oblasti klimatu probíhají již několik let. Tento pakt by EU umožnil zachovat si svou vedoucí pozici v oblasti udržitelného rozvoje a v boji proti změně klimatu ( 20 ) — Tato strategie musí zajistit, aby alespoň Pařížská dohoda byla plně a neprodleně prováděna a zohledňována prostřednictvím harmonizace cílů EU v oblasti snížení emisí pro roky 2030 a 2050 se závazkem omezit zvyšování teploty na max. 1 °C oproti úrovni před průmyslovou revolucí a prostřednictvím ambiciózních politik EU v oblasti klimatu, včetně rychlého ustoupení od používání všech fosilních paliv a přechodu od energetické účinnosti k absolutnímu snížení využívání energií. EU by měla urychlit spravedlivý a udržitelný přechod na co nejvyšší míru dodávek energií z obnovitelných zdrojů (21), které jsou čisté, cenově dostupné, podporují odpovědnost komunit a nezpůsobují ani energetickou chudobu, ani podrývání udržitelné konkurenceschopnosti evropských společností na celosvětové úrovni. — Pakt o financování opatření v oblasti klimatu musí obsahovat všechny aspekty politiky boje proti změně klimatu, např. spravedlivý přechod za účelem zmírnění účinků změny, odškodnění za škody a ztráty i skutečné politiky na přizpůsobení se změně klimatu. — EHSV opakuje svou výzvu k vytvoření komplexní politiky EU v oblasti potravin (22), jejímž cílem by bylo zajistit zdravé stravování vycházející z udržitelných potravinových systémů a která by propojovala zemědělství s výživou a ekosystémovými službami a zajišťovala by dodavatelské řetězce, které by zabezpečovaly veřejné zdraví pro všechny vrstvy evropské společnosti. Nezbytná je spravedlivá distribuce přidané hodnoty v celém potravinovém řetězci. — Zemědělství by mohlo být součástí řešení, pokud jde o zmírňování změny klimatu (oběhové hospodářství, ukládání CO2 atd.), neboť pokrývá velkou část evropského území. Kromě toho hraje udržitelné zemědělství důležitou úlohu v udržování sociálně ekonomické struktury ve venkovských oblastech. — EU musí přeměnit lineární hospodářství na oběhové, bezuhlíkové hospodářství. Politiky oběhového hospodářství by měly zajistit, aby cykly byly dlouhotrvající, malé, místní a čisté. U některých konkrétních průmyslových činností mohou mít cykly tendenci být velké (23). — Měly by být zavedeny společné normy, jejichž dodržování by mělo být prosazováno, aby se zajistilo čisté ovzduší a čistá vodstva a aby byly chráněny naše oceány. Je třeba provádět ambiciózní opatření, aby se zastavilo odlesňování a ztráta biologické rozmanitosti v Evropě i ve zbytku světa a aby se ukončilo neudržitelné využívání přírodních zdrojů včetně globálního jihu. Měla by být přijata opatření, která uvede evropskou spotřebu do souladu s výrobními kapacitami Země, a to i prostřednictvím provádění strategií na zajištění dostatečnosti (24).
1.7

EHSV by uvítal vypracování evropské normy pro shromažďování údajů a informací o uživatelích, které by platformy musely sdělovat daňovým orgánům a po určitý čas uchovávat. Požadavky na výkaznictví by měly být jasné a harmonizované mezi jednotlivými členskými státy. Evropská norma by mohla omezit jednostranná opatření členských států, jejichž výsledkem by byly kontraproduktivní nestejnorodé právní předpisy a nejasnosti při jejich uplatňování na vnitřním trhu.
Činnosti založené na službách zpravidla zahrnují vysoký podíl lidské práce, poněvadž ekonomickou hodnotu pro společnost vytváří právě čas, jejž člověk vloží například do poskytování péče nebo do zhotovení řemeslného výrobku. Významným přínosem přechodu k poskytování služeb by tedy bylo to, že by dal vzniknout hospodářství s vyšším podílem lidské práce, což by vyvážilo nejisté zaměstnanecké poměry v těchto odvětvích, podpořilo vyšší míru zaměstnanosti a zaručilo navrácení pracovních míst do reálné ekonomiky ( 22 )
5.3.

Výše popsaná inteligentní regulace trhu by měla jít ruku v ruce s inteligentní průmyslovou politikou na unijní i vnitrostátní úrovni, tj.: i) digitalizací, kybernetizací a aplikacemi umělé inteligence ve výrobě; ii) investicemi do vývoje diferencovanějších a vysoce specializovaných výrobků a služeb; iii) investicemi do technické schopnosti efektivně produkovat různorodé varianty; iv) podporou vytváření klastrů a kooperací (částečně) autonomních výrobců, díky níž by zachování různorodosti bylo vyváženo úsporami z rozsahu ve specifických, pečlivě zvolených úsecích životního cyklu výrobků; v) všeobecným rozšířením systému průmyslové symbiózy s cílem podpořit oběhové hospodářství; vi) dalším posílením vazeb mezi výrobou a výzkumem a vývojem, a to i v méně aplikovaných vědních oborech (viz související diskusi k novému programu Horizont Evropa na období 2020–2025).
3.11.

Evropská komise musí prozkoumat proveditelnost zřízení „veřejné ratingové agentury EU“ pro oblast lidských práv v kontextu podnikání a vyvinout systém, na jehož základě by bylo možné certifikovat a pravidelně kontrolovat auditorské společnosti (kritéria, monitorování). Taková agentura by mohla podniky (zejména malé a střední) podporovat tím, že by se pokusila definovat, do jaké míry se jich lidská práva týkají, a tuto situaci zlepšovat, což by jim přineslo prospěch z hlediska odpovědnosti. Prozkoumání této koncepce by mohlo být tématem pro následující stanovisko.
6.2.

Komise by v zájmu zvyšování povědomí o právech osob se zdravotním postižením měla naplánovat kampaně a odbornou přípravu, které by byly zaměřeny na širokou veřejnost, tvůrce politik a subjekty přijímající rozhodnutí, zaměstnance veřejných orgánů a soukromých subjektů, osoby se zdravotním postižením a jejich rodiny atd. Komise by měla členské státy vybízet, aby prováděly podrobné kampaně.
Příkladem kombinace politik v oblasti zdanění by mohlo být postupné ukončení dotací na neúčinná fosilní paliva (cíl č. 12.c) ( 10 ) . To by vládám přineslo významné rozpočtové úspory a zároveň by to snížilo atraktivitu těchto druhů paliva pro podniky a spotřebitele. Pokud tyto úspory budou přesměrovány na zvýšení podílu obnovitelných zdrojů na celosvětových dodávkách energie (cíl č. 7.2) ( 11 ) , mohou podpořit všeobecný přístup k čisté energii (cíl č. 7.1) ( 12 ) . V případě, že budou zavedeny další politiky ke stimulaci investic do infrastruktury pro dodávky čisté energie (cíl č. 7.b) ( 13 ) , bude snazší zajistit, aby hospodářský růst nebyl spojován se zhoršováním životního prostředí (cíl č. 8.4) ( 14 )
3.11.

Evropa v Africe ztrácí své postavení ve srovnání s ostatními globálními aktéry, jako je například Čína, která na tomto kontinentu investovala miliardy. Členské státy EU se obávají, že budou hrát druhořadou roli. Pokud by se Evropa i Čína při své angažovanosti v Africe nesoustřeďovaly pouze na zisk, nýbrž také na zajištění udržitelného rozvoje a důstojné životní úrovně na tomto kontinentu, pak by to mohlo zmírnit důvod k odchodu do jiných částí světa.
3.16.

Transformace socioekonomických modelů. Získají-li jednotlivci opětovně vliv, může to transformovat společnost. Jestliže hlavním aktivem technologie blockchain je řešení problému důvěry mezi jednotlivci, aniž by se museli obracet na třetí strany, umožňuje to také vytváření nových typů správy a vztahů založených na transparentnosti interakcí. Jako u každé společenské změny musí být věnována pozornost ochraně před vznikem struktur vedoucích ke zneužívání a zároveň je třeba ponechat prostor pro experimentování, které by mohlo mít pro lidstvo velký prospěch. Technologie a sítě blockchainu by navíc neměly vytvářet trhlinu mezi těmi, kteří je ovládají nebo si to mohou dovolit, a těmi, kteří k nim mají přístup pouze prostřednictvím modelů ovládaných velkými korporacemi. Podpora a posilování organizací, jako jsou družstva, s otevřenými a demokratickými modely správy a řízení, s cílem rozvíjet podnikání založené na blockchainu, je klíčem k úspěchu technologie blockchain mezi malými a středními podniky a menšími organizacemi.
„2.8.4

V rámci komplexního monitorování sociální nerovnováhy by měl nový cyklus evropsk ého ý semestr u dosáhnout sociálních cílů , aby se vyrovnala převaha fiskálních a makroekonomických požadavků . Srovnávací přehled sociálních ukazatelů by se měl zaměřovat na monitorovat všechny práva a zásady zakotvené v pilíři a monitorovat je, a jeho součástí by měly být nové, měřitelné ukazatele. Mezi tyto ukazatele by kromě statistiky mohly patřit skutečný přístup ke kvalitním sociálním službám, vymahatelná sociální práva, integrace migrantů do společnosti a do trhu práce, působnost kolektivního vyjednávání, zapojení sociálních subjektů do procesu evropského semestru a přístup k učňovské přípravě a kvalitnímu vysokoškolskému vzdělávání. Komise by měla v úzké spolupráci se sociálními partnery a příslušnými organizacemi občanské společnosti monitorovat provádění národních plánů reforem a tím prosazovat doporučení pro jednotlivé země v sociální oblasti. Počet a struktura doporučení by měly být vhodné a měly by sledovat pokrok v oblasti priorit uvedených v plánu.“
1.3.

EHSV vyjadřuje politování nad tím, že cestovní ruch nebyl dosud začleněn jako samostatný cíl do nařízení o evropských strukturálních a investičních fondech, ale byl pouze zmíněn jako prostředek nebo odvětví. To, že nařízení stanoví možnosti investic do inteligentního cestovního ruchu, lze sice uvítat, podle názoru EHSV to ale nestačí k tomu, aby byl zohledněn hospodářský, společenský a kulturní význam cestovního ruchu, i vzhledem k jeho vnějšímu působení. EHSV proto požaduje, aby se cestovní ruch stal tematickým cílem v rámci evropských strukturálních a investičních fondů.
2.1.1.

Evropa dospěla k novému zlomovému bodu. Deset let po hluboké hospodářské krizi a navzdory rozsáhlé obnově v Evropě žijeme ve stavu politických a společenských nepokojů a v rodící se nové globální nejistotě. Mezi hlavní ponaučení a rovněž úspěchy nedávného řízení hospodářských politik EU bezprostředně po krizi patřilo zavedení a praktické provádění evropského semestru. Tato nová forma koordinace hospodářských politik zahrnuje důkladné monitorování a provádění analýz, praktické koordinované řízení a řadu omezení a sankcí, to vše úzce spojené s hospodářskou výkonností členských států. Její výsledky by měly být viditelné ve formě přísnější disciplíny, větší odpovědnosti a jasnějšího zaměření na klíčové strategické otázky. Zároveň by mohla sloužit jako spolehlivá platforma pro nová opatření přijatá v rámci politiky soudržnosti.
5.13.

S ohledem na druh opatření a rozsah úsilí, jež jsou potřeba k vybudování odolnějšího a udržitelnějšího hospodářství, bude nezbytné aktivní zapojení sociálních partnerů a dalších zástupců organizací občanské společnosti do vytváření způsobů dosažení spravedlivého přechodu a odolnosti. Posílení účasti pracovníků a demokracie na pracovišti by mohlo přispět k vyšší přizpůsobivosti a odolnosti na průmyslové úrovni. Je to faktor odolnosti, který posiluje jiné faktory, s nimiž je v pozitivním vzájemném vztahu v rámci fungování podniku a ekonomiky (např. produktivita, inovační kapacita, kvalita pracovních míst atd.). Mocný model demokracie v podniku mohou rovněž představovat zaměstnanecká družstva, jež jsou založena na společném zájmu a solidaritě a působí v dané oblasti.
—

Na úrovni středoškolského vzdělání by se studenti měli seznámit s větším množstvím konkrétních faktů o EU a začít rozvíjet svůj smysl pro občanskou odpovědnost. Soubor nástrojů by měl pokrývat témata zahrnující historii EU, její hlavní úspěchy (např. podíl na zachovávání míru), orgány a instituce EU, politiku EU, volby do EP, mediální gramotnost a kritické myšlení o aktuálních zprávách a informace o tom, co obnáší aktivní občanství.
2.17

EHSV proto vyzývá Evropskou komisi, aby vypracovala zvláštní strategii v oblasti bezpečnostního průmyslu, která by podpořila novou strategii vnitřní bezpečnosti a zvýšila účinnost bezpečnostní unie. Tato průmyslová strategie by měla být ambiciózní a komplexní a měla by zajistit, aby všechny příslušné politiky a nástroje přispěly k technologické suverenitě Unie v kritických oblastech bezpečnosti. Dále by měla zajistit, aby všechny nástroje EU související s bezpečností (ISF, IBMF, rescEU) zahrnovaly průmyslový rozměr a aby všechny programy související s technologiemi (Digitální Evropa, Horizont Evropa) zahrnovaly bezpečnostní rozměr. Pomohlo by to uspokojit bezpečnostní potřeby zákazníků z řad veřejnosti, nabídnout nové příležitosti pro evropský průmysl a včas se vyrovnat s bezpečnostními důsledky vznikajících technologií.
3.2.4.1

S ohledem na vzájemnost by si EHSV přál, aby WTO udělila MOP status formálního pozorovatele na schůzích svých hlavních orgánů a výborů. Kromě oficiální účasti MOP na ministerských konferencích WTO by to podpořilo zapojení MOP do interních orgánů WTO a mohlo by to přispět k začlenění dodržování mezinárodních pracovních norem do mechanismu WTO pro přezkumy obchodních politik. EHSV navrhuje, aby byla vytvořena specializovaná dočasná pracovní skupina mezi sekretariáty WTO a MOP, která by vypracovala a představila pokyny, a to do června 2021.
1.7

EHSV se domnívá, že za účelem řešení vnějších výzev by se „nejlepším místem pro investice“ měl stát vnitřní trh EU. Nová průmyslová strategie a veškeré další pákové mechanismy by se měly posoudit na základě jejich schopnosti prosazovat a podporovat investice do průmyslové, energetické, dopravní a digitální infrastruktury prostřednictvím rozšířeného přístupu založeného na propojení. Rovnocennější postavení EU ve světové hospodářské soutěži by mohl zajistit přezkum fúzí a akvizic a pravidel státní podpory. Všechny úrovně veřejné správy by měly zajistit, že přínosy globalizace budou spravedlivě rozloženy a její negativní dopady na globální, regionální a místní úrovni zmírněny.