Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2014 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací /* COM/2013/0753 final */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Odůvodnění a cíle Všechna nařízení o rybolovných právech musí omezovat odlov rybích populací na úrovně, které musí být v souladu s obecnými cíli společné rybářské politiky (SRP). V této souvislosti stanoví nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky cíle pro každoroční návrhy na omezení odlovu a intenzity rybolovu, aby bylo zajištěno, že rybolov Unie je ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný. Stanovování rybolovných práv je jednoletý cyklus řízení (v případě hlubinných populací dvouletý). To však nepředstavuje překážku pro zavedení dlouhodobého postoje v oblasti řízení rybolovu. Unie v této souvislosti značně pokročila a klíčové populace, jež jsou předmětem obchodního zájmu, jsou nyní upraveny víceletými plány řízení. Roční celkové přípustné odlovy (TAC) a stropy intenzity rybolovu musí být v souladu s těmito plány. Oblast působnosti Komise zohlednila požadavek členských států, aby se na rozdíl od let 2012 a 2013 v roce 2014 znovu přistoupilo k přijetí nařízení o všeobecných rybolovných právech jako jediného textu. V předchozích dvou letech byly předloženy a přijaty dva návrhy: jeden o rybolovných právech, o kterých rozhoduje EU samotná, a druhý, který obsahuje rybolovná práva stanovená na základě rozhodnutí přijatých v rámci dvoustranných a mnohostranných jednání. V souladu s tím vychází struktura a text, který je stejný jako v předchozích nařízeních, ze spojení dokumentů přijatých v roce 2013 odděleně (nařízení Rady (EU) č. 39/2013 a (EU) č. 40/2013). Pokud jde o rybolovná práva, která vyplývají z opatření schválených mnohostrannými nebo dvoustrannými dohodami nebo postupy rybolovu, zasahuje Unie v souladu s pozicí založenou na vědeckém doporučení a na vlastních politických cílech Unie, což se vztahuje i na vnitřní rozhodnutí EU. Výstupy takových jednání vyžadují souhlas Unie pro potvrzení závazků vůči třetím stranám. Unie nemá příliš velký manévrovací prostor nad rámec vnitřního rozdělení mezi členské státy, pokud jde o provedení takových rozhodnutí v právu Unie. Pro vnitřní rozdělení platí zásada relativní stability. Proto se návrh týká: · společných rybolovných zdrojů v Severním moři a Skagerraku, které jsou řízeny společně s Norskem nebo dohodami pobřežních států uzavřenými v rámci Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEACF); · rybolovných práv daných dohodami dosaženými v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu (RFMO). Místo číslelných hodnot je u rybolovných práv v tomto návrhu uvedeno „pm“ (pro memoria). Je tomu tak z některého z níže uvedených důvodů: – doporučení k některým populacím nebudou k datu předpokládaného přijetí tohoto návrhu k dispozici; nebo – chybí některá omezení odlovu a jiná doporučení příslušných regionálních organizací pro řízení rybolovu, protože ještě neproběhla výroční zasedání těchto organizací, – dosud nejsou k dispozici údaje o populacích v grónských vodách a sdílených populacích nebo populacích vyměňovaných s Norskem a jinými třetími zeměmi; budou záviset na závěrech konzultací s těmito zeměmi, které se uskuteční v listopadu a prosinci roku 2014. Přehled populací Komise již tradičně zhodnotila situaci, na niž návrhy o stanovení rybolovných práv musí reagovat prostřednictvím každoročního sdělení Komise týkajícího se konzultace k rybolovným právům (COM(2013) 319 final, dále jen „sdělení“). Ve sdělení je přehled stavu populací, který vychází ze závěrů vědeckých doporučení vydaných v roce 2012. Příznivé zjištění oznámené ve sdělení je, že mezi populacemi, pro které je k dispozici úplná analýza, klesl od roku 2009 do roku 2013 počet populací, jejichž odlov překračuje udržitelnou úroveň z 86 % na 39 %. Některé přetrvávající trendy jsou však stále znepokojivé. Vzrostl například počet populací, jejichž odlovy je doporučeno snížit na nejnižší možnou úroveň. Členské státy navíc úplně nedodržovaly povinnost podávání zpráv, přesto že údaje v nich jsou stěžejní k usnadnění podrobné analýzy stavu různých populací. V červenci vydala Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) na žádost Komise své každoroční doporučení pro většinu rybích populací, na něž se vztahuje tento návrh Komise. Směrování politiky, které Komise ve svém sdělení představila, vzala ICES na vědomí. Toto doporučení přezkoumal Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) na letním plenárním zasedání. Vědecké doporučení předložené těmito dvěma organizacemi je zásadním způsobem závislé na údajích: plně hodnotit lze pouze populace, pro něž jsou k dispozici dostatečné a spolehlivé údaje, které umožní vypracovat odhady velikosti populace, jakož i prognózy, jak budou populace reagovat na různé scénáře odlovu (tzv. „tabulky možností odlovu“). Pokud je k dispozici dostatek údajů, jsou vědecké orgány schopny odhadnout takové úpravy rybolovných práv, aby populace přinesly maximální udržitelný výnos (MSY). Tato doporučení se označují jako „doporučení MSY”. V ostatních případech vycházejí vědecké orgány při doporučení výše rybolovných práv z přístupu předběžné opatrnosti. Metodika, podle které ICES v tomto případě postupuje, je součástí zveřejněných materiálů ICES k provádění doporučení pro populace, pro které není k dispozici dostatek údajů[1]. Hlavní část navrhovaných TAC je uvedena v příloze IA. Příloha zahrnuje 152 TAC pro populace v oblastech Skagerrak, Kattegat, podoblastech ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV, ve vodách EU oblasti CECAF a vodách Francouzské Guyany. Na 23 z těchto TAC se vztahuje doporučení MSY. Pokud jde o ostatní: · 13 TAC je navrženo podle dlouhodobých plánů řízení, t.j. plánů řízení vycházejících ze zvláštních platných předpisů společné rybářské politiky, z ještě nepřijatých návrhů Komise na plány řízení nebo z plánů řízení předložených regionálními poradními sbory a považovaných vědeckými poradními orgány za předběžné. · 55 TAC se týká populací, pro něž není dostatek údajů a není k dispozici úplné posouzení. Z toho 21 TAC se navrhuje ve stejné výši jako v roce 2012 na základě společného prohlášení Rady a Komise, podle něhož mohou být rybolovná práva zachovávána neměnná, ledaže by byl k dispozici vědecký posudek dokladující zhoršení stavu populace. Toto rozhodnutí je odůvodněno skutečností, že většina těchto populací je odlovena jako vedlejší úlovek smíšeného rybolovu a změny TAC nemají přímý dopad dopad na vývoj stavu populace, zatímco snížení stávajících TAC by mohlo vést k výmětům podmíněným právními předpisy. · Zbývající TAC jsou prozatím uvedeny jako „pm“ (pro memoria), protože příslušné vědecké doporučení není ještě k dispozici nebo závisí na mezinárodních jednáních nebo dohodách, k jejichž uzavření dojde koncem roku. Návrh pro tyto populace bude aktualizován, jakmile budou doporučení k dispozici. Všechna navrhovaná rybolovná práva odpovídají vědeckému doporučení, které obdržela Komise v souvislosti se stavem populací a které bylo využito způsobem popsaným ve sdělení. Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Opatření jsou navrhována v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a jsou v souladu s politikou udržitelného rozvoje Unie. 2. Výsledky konzultací se zúčastněnými stranami a posouzení dopadů Konzultace zúčastněných stran a) Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Komise na základě sdělení o rybolovných právech na rok 2014 konzultovala svůj navrhovaný postup k různým rybolovným právům se zúčastněnými stranami, zvláště prostřednictvím regionálních poradních sborů, a s členskými státy. Komise se navíc řídila strategickými liniemi vytyčenými ve sdělení Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění), kterým se zavádí zásady tzv. „jednání s předstihem“. Navíc Komise v září 2013 uspořádala setkání se zúčastněnými stranami, na němž je seznámila se závěry vědeckých doporučení a vysvětlila a prodiskutovala jejich klíčové důsledky. b) Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Reakce na výše uvedené konzultace Komise k rybolovným právům odráží názory členských států a zúčastněných stran na hodnocení, které Komise provedla v souvislosti se stavem zdrojů, a názory na to, jak zajistit vhodný postup v oblasti řízení. Členské státy Jediným členským státem, který odpověděl do chvíle, kdy byla zpracována tato důvodová zpráva, bylo Spojené království. Spojené království ve své odpovědi oceňuje snahu Komise o zajištění konzistence s balíčkem reforem v oblasti společné rybářské politiky i s rámcovou směrnicí o strategii pro mořské prostředí. Podpořilo cíle doporučení MSY do roku 2015, pokud je to možné, a vyslovilo se pro pragmatický přístup k principu předběžné opatrnosti a pro stanovování TAC případ od případu. Regionální poradní sbor pro severozápadní vody (NWWRAC) Regionální poradní sbor pro severozápadní vody souhlasí s cíli zakotvenými do politické dohody o reformě společné rybářské politiky, podle které by se mělo dosáhnout využívání rybích populací do úrovně MSY, pokud je to možné do roku 2015 a nejpozději do roku 2020. NWWRAC uznává, že je nutné zaměřit pozornost na výběr lovných zařízení, a bere na vědomí zvláštní výhrady vznesené sdělením v souvislosti s bělomasými rybami (treska obecná, treska jednoskvrnná a treska bezvousá) v Irském moři a oblasti západně od Skotska. Pokud jde o vědecká doporučení, NWWRAC vítá novou metodu poradenství zavedenou ICES v roce 2012, zároveň však očekává, že vznikne propracovanější řešení pro populace, pro něž není dostatek údajů, a proto má v úmyslu pokračovat v práci na dostupnosti a kvalitě dat v úzké spolupráci s ICES a národními vědeckými pracovníky. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Pokud jde o použitou metodu, Komise konzultovala, jak už bylo uvedeno, Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES) a její Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR). Doporučení ICES je založeno na rámcovém doporučení vypracovaném jejími odbornými skupinami a rozhodovacími orgány v souladu s memorandem o porozumění odsouhlaseným Komisí. VTHVR vydává své doporučení na základě mandátu vydaného Komisí. Hlavním cílem Unie je dosáhnout takových úrovní populací, které umožní získat maximální udržitelný výnos (MSY). Tento cíl byl výslovně začleněn do činnosti Komise pro reformovanou společnou rybářskou politiku[2]. V červnu 2013 dospěl Parlament a Rada k politické dohodě na tomto návrhu, který kromě jiného stanoví, aby cíl MSY „…byl dosažen u populací, u nichž je to možné, do roku 2015 a u všech populací nejpozději do roku 2020.“ Záměrné začlenění tohoto cíle do základního nařízení SRP je odrazem závazku přijatého Unií k závěrům Světového summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu (2002) a s ním souvisejícímu prováděcímu plánu. Text předpokládá, že se státy pokud možno zaváží, že nejpozději do roku 2015 zachovají nebo obnoví rybí populace na úroveň maximálního udržitelného výnosu. Jak už bylo zmíněno, pro několik populací už je tato hodnota k dispozici. Jsou mezi nimi populace velmi významné z hlediska objemu úlovků a komerční hodnoty, jako je štikozubec obecný, treska obecná, ďasovití, jazyk rodu Solea, pakambala rodu Lepidorhombus, treska jednoskvrnná a humr severský. K dosažení cíle MSY může být v některých případech nezbytné omezit míru úhynu ryb nebo míru odlovu. Tento návrh proto používá jako základ doporučení týkající se hodnoty MSY, pokud je k dispozici. Některé populace už jsou v několika posledních letech využívány na úrovni MSY. Účelem navrhované TAC je v takovém případě zajistit, aby byly tyto úrovně udrženy, nebo pokud doporučení ukazuje, že se využívání populace dostalo nad úroveň MSY na rok 2012, omezit úhyn ryb, aby se znovu dosáhlo udržitelné úrovně využívání. Pro populace, které ještě úrovní MSY nedosáhly, jsou navrhované hodnoty TAC v souladu s MSY na rok 2015. Tento přístup je v souladu s postupem uvedeným ve sdělení o rybolovných právech na rok 2014. Pro populace, pro něž není dostatek údajů, vydaly vědecké poradní orgány doporučení, zda odlov snížit, stabilizovat nebo povolit jeho zvýšení. Doporučení ICES poskytlo v mnoha případech orientační kvantitativní údaje, které se zakládají na snížení či zvýšení odlovů nejvýše o 20 % oproti předcházejícímu roku, v souladu s principem předběžné opatrnosti. Tyto orientační hodnoty byly využity k navržení TAC. Pokud nebylo vědecké doporučení k dispozici vůbec, postupovalo se podle principu předběžné opatrnosti, což znamená, že se preventivní TAC snížil o 20 %. Pro některé populace (zejména hojně rozšířené populace, žraloky a rejnoky) bude doporučení vydáno na podzim. Po obdržení zmíněných doporučení bude tento návrh třeba příslušným způsobem aktualizovat. Jak bylo uvedeno výše, pro 13 populací je doporučení použito za účelem provádění schváleného programu řízení. Pokud jde o současné trendy patrné ve vývoji populací, významné jsou tyto případy: Iberské vody Zatímco stav populací ďasovitých a pakambaly (rodu Lepidorhombus) je dobrý a jsou využívány udržitelně, některé populace humra severského jsou nadále ohrožené. Početnost populace štikozubce novozélandského nadále narůstá, přestože tlak rybolovu na tuto populaci je stále značný. Pozitivní odezva populace může být proto dána příznivými environmentálními podmínkami. Aby se tohoto trendu maximálně využilo, je oprávněné snížit intenzitu rybolovu v souladu s použitelným dlouhodobým plánem řízení této populace. Biskajský záliv Populace jazyka obecného v Biskajském zálivu stále nedosáhla optimálních podmínek; již tři po sobě jdoucí roky doporučuje ICES snížit TAC. V tomto nařízení je však TAC zaznamenán jako „pm“ (pro memoria), protože příslušné zúčastněné strany musí předložit opatření dlouhodobého řízení této populace a Komise vyčká, dokud nebude mít k těmto opatřením vědecké doporučení (pravděpodobně v listopadu 2013). Keltské moře V této oblasti se snížilo množství ryb, které byly předmětem rybolovu, a klesla početnost populací vysokého ekonomického zájmu. Proto se navrhuje významné snížení TAC v případech, kdy k tomu vyzývají vědecká doporučení, například v případě populace tresky obecné a tresky jednoskvrnné. Přetrvávajícím problémem je vysoká míra výmětů, a to nejen při rybolovu bělomasých ryb, ale i rybolovu platýzů; jazyk rodu Solea a platýs evropský jsou loveni zároveň, ačkoli podle vědeckého doporučení by se při řízení rybolvu mělo postupovat odlišně, tj. snížit odlov jazyka rodu Solea a zvýšit odlov platýse evropského. Problém je dále zhoršován technickými problémy, které nedovolují jazyk rodu Solea odlišit (t.j. neumožnují, aby tento druh na rozdíl od platýse evropského neuvázl v lovných zařízeních). Oblast západně od Skotska V této oblasti nejsou dobré podmínky pro bělomasé ryby (tresku obecnou, tresku bezvousou, tresku jednoskvrnnou), jejichž populace doplácí na neudržitelnou úroveň výmětů. Treska obecná není schopna své populace obnovovat a výše TAC je navrhována na nulu, ačkoli řízení pouze pomocí TAC zřejmě nebude pro záchranu populace stačit. Ve skutečnosti může být situace ještě zhoršena v důsledku doporučení, které bude vydáno v listopadu pro humra severského. Pokud se umožní, jak se předpokládá, zvýšení TAC pro humra severského, zvýší se odlov jeho populací a dále stoupne riziko neúmyslného úlovku populací bělomasých ryb. Bude proto naléhavě nutné vyřešit problém selektivity odlovu. ICES se zatím nepodařilo zjistit, k jakým došlo změnám v úhynu tresky obecné v důsledku současných selektivních opatření přijatých plavidly, jejichž činnost je soustředěna v uvedené oblasti. Irské moře Stav populací tresky obecné a tresky bezvousé v této oblasti je nadále znepokojivý. Obdobně, jako je tomu v oblasti západně od Skotska, i zde jsou výměty bělomasých ryb vysoké a současná platná selektivní opatření se nezdají být dostatečná. Stav populací jazyka rodu Solea a platýse evropského je srovnatelný se stavem populací v Keltském moři. VTHVR potvrzuje doporučení poskytnutá radou ICES a v některých případech je i dále rozvíjí. Způsoby zveřejnění odborného poradenství Všechny zprávy VTHVR jsou k dispozici na internetové stránce GŘ MARE. Na internetové stránce ICES jsou dostupné všechny zprávy ICES. Posouzení dopadů Nařízení o rybolovných právech není nástrojem, který by Radě umožňoval přijímat komplexní soubory opatření; musí omezit svou působnost podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy. Je tudíž dobře přizpůsobené řízení založenému na výsledcích. Pokud bude celkově lépe fungovat politika, zlepší se i roční rybolovná práva. To zahrnuje zejména technická opatření, řízení loďstva, strukturální podporu, kontrolu a prosazování předpisů, regulaci trhů a integraci nástrojů řízení do ucelené politiky námořních záležitostí. Nadále však zůstává nezbytné používat nařízení o rybolovných právech k takovým úpravám, aby bylo možné zachovat zdroje pro evropský rybolov a zpracovatelský průmysl, a předcházet negativním dopadům příliš vysokého úhynu ryb na mořské životní prostředí či tyto dopady napravit. Unie přijala řadu víceletých plánů řízení pro populace klíčového hospodářského významu, včetně populací štikozubce obecného, tresky obecné, platýsů a dalších. Před jejich přijetím je třeba provést posouzení dopadů. Jakmile plány vstoupí v platnost, určují úroveň TAC, kterou je třeba pro daný rok stanovit, aby byly dosaženy dlouhodobé cíle těchto plánů. V souladu s těmito plány je Komise povinna předložit svůj návrh na TAC na období, po které budou plány platné a účinné. Četné zásadní TAC obsažené v návrhu jsou tudíž výsledkem konkrétního posouzení dopadů vypracovaného pro plán, jehož jsou základem. Ve zbývající části se návrh snaží vyhnout přístupu, který by upřednostnil krátkodobá opatření před dlouhodobě udržitelnými rozhodnutími, a to přesto, že víceleté plány řízení nemusí být hotovy, a zohledňuje iniciativy zúčastněných stran a regionálních poradních sborů, pokud je uznala ICES a/nebo VTHVR. V mnoha případech toto vede k postupnějšímu snižování rybolovných práv. Politika směřující k maximálnímu udržitelnému výnosu, která je základem dlouhodobého řízení Komise, byla předmětem podrobné analýzy a posouzení dopadů v rámci reformy SRP – procesu, který dne 13. července 2011 ukončilo předložení balíčku návrhů a který nyní dospěl do stavu, kdy se Rada a Parlament shodují, že je žádoucí zavedení cílů MSY mezi cíle, podle kterých se v příštím desetiletí musí řídit provádění společné rybářské politiky (viz výše oddíl 2). Návrh reformy Komise byl pečlivě vypracován na základě posousení dopadů (SEC(2011) 891), jehož součástí byla i analýza cíle MSY. Ze závěrů vyplývá, že tento cíl je podmínkou nezbytnou k dosažení environmentální, ekonomické a sociální udržitelnosti. Rada a Parlament odsouhlasily odůvodnění zdůrazňující návrh reformy předkládaný Komisí a dosaženou politickou dohodu z června loňského roku, podle níž cíle MSY „… musí být dosaženo u populací, u nichž je to možné, do roku 2015 a u všech populací nejpozději do roku 2020.“ Pokud jde o rybolovná práva regionálních organizací pro řízení rybolovu a populace sdílené se třetími zeměmi, tento návrh provádí především mezinárodně dohodnutá opatření. Všechny prvky relevantní pro posouzení dopadů rybolovných práv se zohledňují při přípravě mezinárodních jednání a v jejich průběhu, v jejichž rámci probíhá odsouhlasení rybolovných práv se třetími stranami. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Právní základ Právním základem návrhu je čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Závazky Unie k udržitelnému využívání živých vodních zdrojů vyplývají ze závazků stanovených článkem 2 nařízení (ES) č. 2371/2002. Shrnutí návrhu Návrh zavádí omezení odlovu a omezení intenzity rybolovu použitelné pro rybářství Unie, jejichž účelem je dosáhnout cíle společné rybářské politiky zajistit takovou úroveň rybolovu, která je environmentálně, ekonomicky a sociálně udržitelná. Provádění Předpisy vztahující se na oblast návrhu jsou použitelné do 31. prosince 2014, s výjimkou některých ustanovení o omezení intenzity rybolovu, která jsou použitelná do 31. ledna 2015, a některých TAC se specifickými sezónními cykly (např. huňáček severní ve vodách Grónska). Zásada subsidiarity Návrh patří do výlučné pravomoci Unie v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: podle společné rybářské politiky se postupuje společně. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv. Navrhované nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na čl. 20 odst. 3 nařízení č. 2371/2002 mohou členské státy taková práva regionům či subjektům volně přidělit tak, jak považují za vhodné. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena. Návrh nemá dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto nařízení přijímá každý rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění. Volba nástrojů Navrhovaný nástroj: nařízení. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh nemá žádný dopad na rozpočet Unie. 5. DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE Zjednodušení Nařízením se zavádí zjednodušení administrativních postupů, které se týkají veřejné správy (na úrovni národní nebo na úrovni Unie), zejména pokud jde o požadavky na řízení intenzity rybolovu. Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Návrh se týká jednoletého opatření na rok 2014, a nezahrnuje proto ustanovení o přezkumu. Podrobné vysvětlení návrhu Tento návrh se omezuje pouze na stanovení a přidělení rybolovných práv a podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Pro několik populací, jako je populace štikozubce obecného, jazyka rodu Solea, platýse evropského a humra severského, byla rybolovná práva stanovena na základě pravidel daných příslušným víceletým plánem. V případě populací, pro které průmysl navrhl víceletou strategii řízení, která byla vědeckými poradními orgány shledána jako efektivní a v souladu s principem předběžné opatrnosti (sleď obecný v Keltském moři), se návrh řídí pravidly pro kontrolu odlovu v nich zavedených. Pokud jde o populace tresky obecné v oblasti Kattegat, doporučení na rok 2014 je totéž jako v roce 2013, tj. na základě posouzení podle principu předběžné opatrnosti by se v této oblasti neměl provádět cílený rybolov uvedeného druhu a vedlejší úlovky a výměty by se měly snížit na minimum. Na tuto populaci, pro niž není dostatek údajů, se proto vztahuje článek 9 plánu pro tresku obecnou[3]; proto je navrženo 20% snížení TAC. Stejné opatření je použitelné pro populaci tresky obecné v Irském moři, proto se i pro tuto oblast navrhuje 20% snížení. Populace tresky obecné v oblasti západně od Skotska by podle doporučení založeného na MSY neměla být v roce 2014 předmětem cíleného rybolovu a měly by se minimalizovat vedlejší úlovky a výměty; proto Komise navrhuje stanovit TAC na nulovou hodnotu stejně jako v roce 2013 s povolením 1,5% vykládky. Stav populace tresky obecné v oblasti západně od Skotska je velmi vážný: intenzita rybolovu v této oblasti se ve skutečnosti nesnížila a použité alternativní metody, které měly umožnit vyhnout se odlovu tresky a snížit výměty, se ve skutečnosti ukázaly jako neúčinné vzhledem k častým výmětům odhadovaným na vysokou úroveň (v současné době kolem 71 %). Je zřejmé, že se silně zhoršila schopnost populace obnovovat se, její početnost je nízká a má nízký přírůstek. Za takových podmínek ani nulový TAC nemůže zajistit obnovu populace, ačkoli jinou možnost nelze doporučit. Musí se zavést ještě další doplňující opatření, aby se podařilo účinně a ve významné míře zabránit neúmyslným odlovům a výmětům. Intenzita rybolovu k rybolovným právům daným tímto rozhodnutím se týká populací tresky obecné, jazyka rodu Solea v západní části Lamanšského průlivu, štikozubce novozélandského a humra severského. Tyto populace jsou regulovány podle jejich příslušných plánů řízení. V případě tří výše uvedených populací tresky (Kattegat, Irské moře, oblast západně od Skotska) je nezbytné intenzitu rybolovu skutečně snížit z důvodů rovněž výše uvedených, a tato snížení intenzity rybolovu jsou navžena v souladu s čl. 12 odst. 4 písm. b) plánu. Pokud jde o štikozubce, humra severského a jazyk rodu Solea v západní části Lamanšského průlivu, systém řízení dní na moři podle typu plavidla působícího prokazatelně v odvětví rybolovu se bude používat i v roce 2014, avšak navrhované nařízení bude členským státům i nadále umožňovat používání systému založeného na počtu kilowattdní s cílem účinněji využívat rybolovná práva a podnítit ochranná opatření po dohodě s odvětvím rybolovu. V případě rybolovu jazyka rodu Solea v západní části Lamanšského průlivu návrh usiluje o zefektivnění zavádění hranice (dodatečné dni) použitelné pro jednotlivé členské státy stejným způsobem, který se již ukázal účinný v případě rybolovu štikozubce a humra severského při stanovení rybolovných práv v roce 2011. Počínaje rokem 2014 se tak může v nařízení stanovit skutečná hodnota rybolovných práv pro každý členský stát. Tak bude možné transparentnějším způsobem přerozdělit dny na moři získané od plavidel vyřazených z rybolovu těchto populací, a pro každý členský stát se tak stanoví specifické číselné údaje v souladu s jejich vyřazovacími činnostmi. Toto nařízení zmocňuje po čtvrté v každoročním stanovování rybolovných práv přijetí některých TAC samotnými členskými státy, avšak s tím, že jsou povinny jednat v souladu s cíli společné rybářské politiky. Jak je rovněž uvedeno výše, návrh zahrnuje omezení odlovu schválené v rámci některých regionálních organizací pro řízení rybolovu a vyplývající z jednání se třetími zeměmi (sdílené populace), z nichž většina zůstává v současné chvíli zapsána jako „pro memoria“, dokud příslušná mezinárodní jednání nedospějí ke svému závěru. 2013/0366 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2014 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002[4] mají být na základě dostupných vědeckých, technických a hospodářských doporučení, a zejména zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) a s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijata opatření, jimiž se zajišťuje přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností. (2) Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002. (3) Celkový přípustný odlov (TAC) by měl být stanoven na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měl by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních dotčených regionálních poradních sborů. (4) Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci štikozubce novozélandského a humra severského, jazyka rodu Solea v západní části Lamanšského průlivu, platýse evropského a jazyka rodu Solea v Severním moři, sledě obecného západně od Skotska, tresky obecné v Kattegatu, v oblasti západně od Skotska, v Irském moři, Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu a tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři určeny v souladu s pravidly stanovenými: nařízením Rady (ES) č. 2166/2005[5]; nařízením Rady (ES) č. 509/2007[6]; nařízením Rady (ES) č. 676/2007[7]; nařízením Rady (ES) č. 1300/2008[8]; nařízením Rady (ES) č. 1342/2008[9] („plán pro tresku obecnou“) a nařízením Rady (ES) č. 302/2009[10]. Pokud však jde o populaci štikozubce severního (nařízení Rady (ES) č. 811/2004[11]) a jazyka (rodu Solea) v Biskajském zálivu (nařízení Rady (ES) č. 388/2006[12]), minimálních cílů příslušných plánů obnovy a řízení již bylo dosaženo, a proto je vhodné řídit se poskytnutým vědeckým doporučením, aby TAC dosáhly úrovní maximálního udržitelného výnosu nebo aby se případně na těchto úrovních udržely. (5) Opatření pro řízení a úrovně TAC populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by se měly řídit přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu, jak jej stanoví čl. 3 písm. i) nařízení (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a úvahy týkající se smíšených lovišť. (6) Podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996[13] je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení. (7) V případech, kdy se TAC určité populace přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné tento členský stát v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit, aby určil úroveň tohoto odlovu. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky. (8) V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, články 11 a 12 nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2014, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) 754/2009[14]. (9) V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů. (10) U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů. (11) Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009[15], zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení, které se týkají zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné, aby členské státy, pokud zasílají Komisi údaje týkající se vykládky populace podle tohoto nařízení, uváděly kódy, které mají při zasílání údajů používat. (12) U některých TAC by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu, to jest systému, kdy by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci selektivity úlovků získaných jejich rybolovnými činnostmi. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy by proto měly zahrnovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) napojených na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“). To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Používání systémů CCTV je tedy v současnosti nezbytným předpokladem dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov. Takové systémy by měly být používány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES[16]. (13) Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu v zájmu kontroly absolutní úmrtnosti způsobené rybolovem u dotčených populací, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu, a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní. (14) Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je vhodné zachovat a zrevidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách EU oblastí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV. (15) [To be completed after consultations with Norsko] (16) [To be completed after the annual meeting of the International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas (ICCAT)]. (17) Vzhledem k tomu, že v červenci 2013 přistoupila Chorvatská republika k Evropské unii, jsou do tohoto nařízení zahrnuta ustanovení o rybolovných právech pro Chorvatsko. (18) [To be completed after the annual meeting of the Commission for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources (CCAMLR)]. (19) Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) přijala na výročním zasedání v roce 2013 usnesení o ochraně žraloka dlouhoploutvého použitelné pro rybářská plavidla IOTC uvedená v rejstříku oprávněných plavidel, kterým se jako dočasné pilotní opatření zavádí zákaz uchovávat na palubě, překládat, vykládat nebo skladovat upravená těla žraloka dlouhoploutvého nebo jakoukoli jejich část. Usnesení zavádí výjimku pro drobný rybolov, zejména pro rybářská plavidla zapojená pouze do rybolovné činnosti ve výlučné hospodářské oblasti členského státu, pod jehož vlajkou plují. (20) [To be completed after the annual meeting of the South Pacific Regional Fisheries Management Organisation (SPRFMO)]. (21) Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 84. výročním zasedání v roce 2013 rozhodla o zachování opatření na ochranu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC nadále uplatňuje rozhodnutí o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by se měla dále provádět v právu Unie. (22) [To be completed after the annual meeting of the South East Atlantic Fisheries Organisation (SEAFO)]. (23) [To be completed after the annual meeting of the Western and Central Pacific Fisheries Commission (WCPFC)]. (24) [To be completed after measures are adopted in the context of the Convention on the Conservation and Management of Pollock resources in the central Bering Sea]. (25) Na svém 35. výročním zasedání v roce 2013 přijala Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) řadu rybolovných práv pro rok 2014 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. V této souvislosti přijala NAFO postup pro zvýšení TAC mníkovce bělavého v subdivizi NAFO 3NO stanovenou pro rok 2014, pokud budou splněny některé podmínky vztahující se ke stavu této populace. Smluvní strana NAFO může oznámit výkonnému tajemníkovi NAFO, že v subdivizi NAFO 3NO zaznamenala u populace mníkovce bělavého větší odlov vztažený na jednotku než obvykle. Pokud bude v roce 2014 zvýšení TAC potvrzeno hlasováním v rámci NAFO, mělo by být provedeno do právních předpisů Unie a kvóty pro členské státy by se měly zvýšit. (26) Některá mezinárodní opatření, kterými se vytváří či omezují rybolovná práva Unie, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) probíhá od 1. prosince do 30. listopadu a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2013, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož data. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění. (27) V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuele („Venezuela“) o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany[17] je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách EU. (28) Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o udělování povolení jednotlivým členským státům řídit přidělování intenzity rybolovu na základě systému založeného na kilowattdnech, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. (29) Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přidělení dodatečných dní na moři za trvalé ukončení rybolovných činností a na posílení přítomnosti vědeckých pozorovatelů a pokud jde o stanovení tabulkových formátů pro shromažďování a přenos informací týkajících se převodu dní na moři mezi rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou jednoho členského státu. Tyto pravomoci by měly být uplatňovány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011[18]. (30) Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistil se výdělek rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2014, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2014, a zvláštních ustanovení v určitých oblastech, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení. (31) Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie, přijala toto nařízení: HLAVA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět 1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací. 2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují: a) omezení odlovu pro rok 2014 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2015; b) omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2014 do 31. ledna 2015; c) rybolovná práva pro období od 1. prosince 2013 do 30. listopadu 2014 pro některé rybí populace v oblasti úmluvyv CCAMLR; d) rybolovná práva na období stanovená v článku 32 v případě některých populací v oblasti úmluvy IATTC pro rok 2014 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2015. Článek 2 Oblast působnosti Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla: a) plavidla EU; b) plavidla třetích zemí ve vodách EU. Článek 3 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: a) „plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii; b) „plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi; c) „vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy; d) „mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu; e) „celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo; f) „kvótou“ podíl TAC přidělený Unii nebo členskému státu; g) „analytickým posouzením“ kvantitativní posouzení trendů dané populace založené na údajích o biologii a využívání této populace, které mají podle vědeckého přezkumu dostatečnou kvalitu, aby z nich vycházela vědecká doporučení o možnostech budoucích úlovků; h) „velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením Komise (ES) č. 517/2008[19]; i) „rejstříkem rybářského loďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002; j) „lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009. Článek 4 Rybolovné oblasti Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí: a) „oblastí ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009[20]; b) „Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží; c) „Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu; d) „funkční jednotkou 16 podoblasti ICES VII“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: – 53° 30' s. š., 15° 00' z. d., – 53° 30' s. š., 11° 00' z. d., – 51° 30' s. š., 11° 00' z. d., – 51° 30' s. š., 13° 00' z. d., – 51° 00' s. š., 13° 00' z. d., – 51° 00' s. š., 15° 00' z. d., – 53° 30' s. š., 15° 00' z. d.; e) „Cádizským zálivem“ zeměpisná oblast divize ICES IXa východně od 7º 23' 48″ z. d.; f) „oblastmi CECAF“ (Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009[21]; g) „oblastí NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009[22]; h) „oblastí úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku[23]; i) „oblastí úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku[24]; j) „oblast úmluvy CCAMLR“ (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/2004[25]; k) „oblast úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949[26]; l) „oblast úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu[27]; m) „oblast úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) je zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu[28] a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky; n) „oblast úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu[29]; o) „oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře; p) „oblastí překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC“ zeměpisná oblast vymezená těmito hranicemi: – 150º z. d., – 130º z. d., – 4º j. š., – 50º j. š. HLAVA II RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU Kapitola I Obecná ustanovení Článek 5 TAC a jejich rozdělení 1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I. 2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 [30] a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení. 3. Pro zvláštní podmínky stanovené v příloze IA pro populace smačkovitých ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a IV se použijí oblasti řízení vymezené v příloze IID. Článek 6 TAC, které určí členské státy 1. TAC pro některé populace ryb určí dotčený členský stát. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. 2. TAC, které určí členský stát: a) musí být v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a b) musí vést: i) s největší pravděpodobností k využívání populací v souladu s maximálním udržitelným výnosem od roku 2015, jsou-li k dispozici analytická posouzení; ii) k využívání populací v souladu s přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu, nejsou-li analytická posouzení k dispozici nebo jsou-li neúplná. 3. Do 15. března 2014 předloží každý dotčený členský stát Komisi tyto informace: a) přijaté TAC; b) údaje shromážděné a posouzené dotčeným členským státem, z nichž přijaté TAC vycházejí; c) údaje o tom, jakým způsobem jsou přijaté TAC v souladu s odstavcem 2. Článek 7 Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud: a) odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo b) odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána. Článek 8 Omezení intenzity rybolovu 1. Od 1. února 2014 do 31. ledna 2015 se uplatňují tato omezení intenzity rybolovu stanovená: a) v příloze IIA pro řízení některých populací tresky obecné, jazyka rodu Solea a platýse evropského v oblastech Kattegat, Skagerrak, v částech oblastí ICES IIIa, které nepatří do Skagerraku nebo Kattegatu, v podoblasti ICES IV a oblastech ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách EU oblasti ICES IIa a Vb; b) v příloze IIB na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu; c) v příloze IIC pro řízení populací jazyka (rodu Solea) v oblasti ICES VIIe. Článek 9 Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu 2. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002[31], kterým se zavádí požadavek na uchovávání na palubě hlubinných druhů, se použije v případě platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami danými uvedeným článkem. 3. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2014 úroveň 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská. Článek 10 Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv 1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny: a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002; b) odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009; c) přerozdělení provedená podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008; d) dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96; e) množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96; f) odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009; g) převody a výměny kvót podle článku 20 tohoto nařízení. 2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použije na populace, na které se vztahuje analytický TAC. Článek 11 Období zákazu rybolovu 1. V období od 1. května do 31. května 2014 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: treska obecná, pakambala (rodu Lepidorhombus), ďasovití, treska jednoskvrnná, treska bezvousá, štikozubec obecný, humr severský, platýs evropský, treska sajda, treska tmavá, rejnokovití, jazyk obecný, mníkovec bělolemý, mník modrý, mník mořský a ostroun obecný. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: Bod || Zeměpisná šířka || Zeměpisná délka 1 || 52° 27' s. š. || 12° 19' z. d. 2 || 52° 40' s. š. || 12° 30' z. d. 3 || 52° 47' s. š. || 12° 39,600' z. d. 4 || 52° 47' s. š. || 12° 56' z. d. 5 || 52° 13,5' s. š. || 13° 53,830' z. d. 6 || 51° 22' s. š. || 14° 24' z. d. 7 || 51° 22' s. š. || 14° 03' z. d. 8 || 52° 10' s. š. || 13° 25' z. d. 9 || 52° 32' s. š. || 13° 07,500' z. d. 10 || 52° 43' s. š. || 12° 55' z. d. 11 || 52° 43' s. š. || 12° 43' z. d. 12 || 52° 38,800' s. š. || 12° 37' z. d. 13 || 52° 27' s. š. || 12° 23' z. d. 14 || 52° 27' s. š. || 12° 19' z. d. Odchylně od prvního pododstavce se plavidlům, která mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009. 2. V oblastech ICES IIa, IIIa a ICES podoblasti IV je od 1. ledna do 31. března 2014 a od 1. srpna do 31. prosince 2014 zakázán obchodní rybolov smačkovitých vlečnou sítí pro lov při dně, nevodů a podobných vlečných zařízení o velikosti ok menší než 16 mm. Zákaz zavedený předchozím pododstavcem platí i pro plavidla třetích zemí s oprávněním k rybolovu smačkovitých ve vodách EU oblasti ICES IV, není-li stanoveno jinak. Článek 12 Zákazy 1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy: d) žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách; e) žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li stanoveno jinak v příloze IA; f) polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU; g) rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU v divizích ICES IIa a v podoblastech ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; h) rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblasti ICES VI, VII, VIII, IX a X; i) pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII; j) mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách. 2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se ihned vypouštějí. Článek 13 Předávání údajů Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení. Kapitola II Dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu Článek 14 Dodatečné kvóty 1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. 2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu. Článek 15 Podmínky pro udělení dodatečných kvót 1. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 14 musí splňovat tyto podmínky: a) plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) napojené na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“), které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě; b) dodatečné kvóty přidělené jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhnou žádný z těchto limitů: i) 75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu produkuje typ plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta; ii) 30 % individuální kvóty plavidla před započetím účasti na zkouškách; c) veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98[32], se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle článku 14; d) jakmile plavidlo plně využilo individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost; e) u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že se výměty plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nezvyšují. 2. Bez ohledu na ustanovení odst. 1 písm. b) bodu i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek: a) míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný druh plavidla je nižší než 10 %; b) zařazení tohoto druhu plavidla je významné pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely; c) není překročen celkový limit 75 % odhadovaných výmětů populace ze všech plavidel, které se účastní zkoušek. 3. Členské státy předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle článku 14 tyto informace: a) seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu; b) specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel; c) kapacitu, typ a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly; d) odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek; e) množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2013 plavidly, které se účastní zkoušek. Článek 16 Zpracovávání osobních údajů Záznamy získané v souladu s čl. 15 odst. 1 se zpracovávají v souladu se směrnicí 95/46/ES do té míry, do jaké se na tyto údaje uvedená směrnice vztahuje. Článek 17 Odejmutí dodatečných kvót Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v článku 15, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2014 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách. Článek 18 Vědecký přezkum míry výmětů Komise si může vyžádat od jakéhokoli členského státu, který používá tuto kapitolu, aby předložil své posouzení výmětů vypracované pro jednotlivé typy plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby mohla sledovat provádění požadavků zavedených čl. 15 odst. 1 písm. b) bodem i). V případě neexistence posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá příslušná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku a Komisi o tom informoval. Kapitola III Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí Článek 19 Oprávnění k rybolovu 1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla EU provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III. 2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu („výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen. Kapitola IV Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu Článek 20 Převody a výměny kvót 1. Pokud jsou podle pravidel regionální organizace pro řízení rybolovu povoleny převody nebo výměny kvót mezi smluvními stranami této organizace, členský stát („dotčený členský stát“) může jednat se smluvní stranou organizace a případně stanovit možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót. 2. Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s dotčenou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise a dotčená smluvní strana regionální organizace bez zbytečného prodlení vyjádří navzájem souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace. 3. Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy. 4. Rybolovná práva získaná od dotčené smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za rybolovná práva přidělená dotčenému členskému státu nebo odečtená od přídělu, a to od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s dotčenou smluvní stranou regionální organizace nebo případně s pravidly příslušné regionální organizace. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností. ODDÍL 1 Oblast úmluvy ICCAT Článek 21 Omezení rybolovu, kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného 1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1. 2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2. 3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3. 4. Počet a celková hrubá tonáž rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 4. 5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5. 6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6. Článek 22 Rekreační a sportovní rybolov Členské státy udělí zvláštní kvótu pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného ze svých kvót přidělených v příloze ID. Článek 23 Žraloci 1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jejich upravených těl. 2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias. 3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (vyjma druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.. 4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl. 5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis). ODDÍL 2 Oblast úmluvy CCAMLR Článek 24 Zákazy a omezení rybolovu 1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán. 2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC na úlovky a vedlejší úlovky uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené. Článek 25 Průzkumný rybolov 1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které v roce 2014 nepatří do oblastí vnitrostátní jurisdikce. Pokud se daný členský hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2014. 2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou TAC a omezení vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) stanoveny v příloze V části B. Rybolov v každé SSRU se zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a v dané SSRU se po zbytek sezóny rybolov zakáže. 3. Rybolov se provádí v takovém zeměpisném rozsahu a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m. Článek 26 Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2014/2015 1. Během rybářské sezóny 2014/2015 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi a v každém případě nejpozději 1. června 2014: a) za použití formuláře uvedeného v příloze V části C svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou; b) za použití formuláře uvedeného v příloze V části D konfigurace sítí. 2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové. 3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou, nebo pod vlajkou jiné členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu. 4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim: a) úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004; b) úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy. 5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamech plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov. ODDÍL 3 OBLAST ÚMLUVY IOTC Článek 27 Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC 1. Maximální počet plavidel EU lovících tropické tuňáky v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 1. 2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 2. 3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma druhy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb. 4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu. 5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech. Článek 28 Žraloci 1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl. 2. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla nebo jakoukoli část upravených těl žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus), kromě plavidel kratších než 24 metrů provádějících rybolov pouze ve výlučné hospodářské zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že jejich úlovky jsou určeny výhradně k místnímu odbytu. 3. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 a 2 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí. ODDÍL 4 OBLAST ÚMLUVY SPRFMO Článek 29 Omezení kapacity pelagického rybolovu Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2014 v této oblasti celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 600 hrubé prostornosti. Článek 30 TAC pelagického rybolovu 1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 29, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ. 2. Rybolovná práva stanovená v příloze IJ mohou být využita pouze pod podmínkou, že členské státy zašlou Komisi seznam plavidel aktivně provozujících rybolov nebo podílejících se na překládkách v oblasti úmluvy, záznamy ze systémů sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, i zastávky v přístavech, a to nejpozději pátý den následujícího měsíce, aby je Komise mohla dále předat sekretariátu SPRFMO. Článek 31 Rybolov při dně Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov: a) na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a b) pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón. ODDÍL 5 OBLAST ÚMLUVY IATTC Článek 32 Rybolov pomocí košelkových nevodů 1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje: a) od 29. července do 28. září 2014, nebo od 18. listopadu 2014 do 18. ledna 2015 v oblasti vymezené těmito hranicemi : – tichomořským pobřežím Ameriky, – zeměpisnou délkou 150° z. d., – zeměpisnou šířkou 40° s. š., – zeměpisnou šířkou 40° j. š.; b) od 29. září do 29. října 2014 v oblasti vymezené těmito hranicemi: – zeměpisnou délkou 96° z. d., – zeměpisnou délkou 110° z. d., – zeměpisnou šířkou 4° s. š., – zeměpisnou šířkou 3° j. š. 2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2014, pro které období zákazu uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící s košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu ukončit. 3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované. 4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech: a) pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo b) během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu. 5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti. 6. Při náhodném ulovení nesmí být druh uvedený v odstavci 5 poraněn. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí a zároveň: a) zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý); b) zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2014. ODDÍL 6 OBLAST ÚMLUVY SEAFO Článek 33 Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků: – rejnokovitých (Rajidae), – ostrouna obecného (Squalus acanthias), – světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi), – světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus), – světlouna velkého (Etmopterus princeps), – světlouna malého (Etmopterus pusillus), – máčky přízračné (Apristurus manis), – světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus), – hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha. ODDÍL 7 OBLAST ÚMLUVY WCPFC Článek 34 Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a tuňáka křídlatého 1. Členské státy zajistí, aby se nezvýšil počet dnů rybolovu přidělený plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. 2. Plavidla EU nesmí v oblasti úmluvy WCPFC položené jižně od 20° j. š. lovit tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga). Článek 35 Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) 1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2014 00:00 hodin do 31. října 2014 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo nikdy: (a) nepoužilo ani neobsluhovalo FAD nebo související elektronické zařízení; (b) neprovádělo rybolov za použití FAD v hejnech mořských savců. 2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované. 3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech: a) během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb; b) pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo c) pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení. Článek 36 Oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC 1. Plavidla uvedená výhradně v rejstříku vedeném komisí WCPFC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. p) opatření stanovená v článcích 34 až 37. 2. Plavidla uvedená jak v rejstříku komise WCPFC, tak v rejstříku komise IATTC a plavidla uvedená výhradně v rejstříku IATTC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. n) opatření stanovená v čl. 32 odst. 1 písm. a) a v čl. 32 odst. 2 až 6. Článek 37 Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII. ODDÍL 8 BERINGOVO MOŘE Článek 38 Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře Rybolov tresky pestré (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje. HLAVA III RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU Článek 39 TAC Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008. Článek 40 Oprávnění k rybolovu 1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII. 2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vykládány pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána. Článek 41 Zákazy 1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy: a) žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU; b) polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU; c) rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; d) rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; e) žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách EU; f) pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII; g) mantu obrovskou (Manta birostris) ve vodách EU. 2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí. Článek 42 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2014. Článek 8 se však použije ode dne 1. února 2014. Ustanovení článků 24, 25 a 26 a příloh IE a V týkající se rybolovných práv stanovených pro oblast úmluvy CCAMLR se použijí od dat v nich uvedených. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu předseda SEZNAM PŘÍLOH PŘÍLOHA I:TAC platné pro plavidla EU v oblastech, kde jsou TAC stanoveny podle druhu a oblasti PŘÍLOHA IA: Skagerrak, Kattegat, podoblasti ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV, vody EU oblasti CECAF, vody Francouzské Guyany PŘÍLOHA IB: Severovýchodní Atlantik a Grónsko podoblastí ICES I, II, V, XII a XIV a vody Grónska oblasti NAFO 1 PŘÍLOHA IC: Severozápadní Atlantik – oblast úmluvy NAFO PŘÍLOHA ID: Vysoce stěhovavé ryby – všechny oblasti PŘÍLOHA IE: Antarktida – oblast úmluvy CCAMLR PŘÍLOHA IF: Jihovýchodní Atlantik – oblast úmluvy SEAFO PŘÍLOHA IG: Tuňák modroploutvý – všechny oblasti PŘÍLOHA IH: Oblast úmluvy WCPFC PŘÍLOHA IJ: Oblast úmluvy SPRFMO PŘÍLOHA IIA: Intenzita rybolovu pro plavidla v rámci řízení některých populací tresky obecné, platýse evropského a jazyka rodu Solea v divizích ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId, podoblasti ICES IV, ve vodách EU divize ICES IIa a Vb PŘÍLOHA IIB: Intenzita rybolovu pro plavidla v rámci obnovení některých populací štikozubce novozélandského a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, kromě Cádizského zálivu PŘÍLOHA IIC: Intenzita rybolovu pro plavidla v rámci řízení populací jazyka (rodu Solea) v západní části Lamanšského průlivu divize ICES VIIe PŘÍLOHA IID: Oblasti řízení pro smačky rodu Ammodytes v divizích ICES IIa, IIIa a v podoblasti ICES IV PŘÍLOHA III: Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla EU lovící ve vodách třetích zemí PŘÍLOHA IV: Oblast úmluvy ICCAT PŘÍLOHA V: Oblast úmluvy CCAMLR PŘÍLOHA VI: Oblast úmluvy IOTC PŘÍLOHA VII: Oblast úmluvy WCPFC PŘÍLOHA VIII: Omezení počtu oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí lovící ve vodách EU [1] Viz zejména dokument „Obecné souvislosti doporučení ICES“ na internetové adrese: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/2013/1.2_General_context_of_ICES_advice_2013_June.pdf [2] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné rybářské politice, KOM(2011) 425 v konečném znění. [3] Nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací („plán pro tresku obecnou“). [4] 4 Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (Úř. věst. 358, 31.12.2002, s. 59). [5] Nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova a kterým se mění nařízení (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (Úř. věst. 345, 28.12.2005, s. 5). [6] Nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (Úř. věst. L 122, 11.5.2007, s. 7). [7] Nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (Úř. věst. L 157, 19.6.2007, s. 1). [8] Nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (Úř. věst. L 344, 20.12.2008, s. 6). [9] Nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 423/2004 (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 20). [10] Nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, o změně nařízení (ES) č. 43/2009 a o zrušení nařízení (ES) č. 1559/2007 (Úř. věst. L 96, 15.4.2009, s. 1). [11] Nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 1). [12] Nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (Úř. věst. L 65, 7.3.2006, s. 1). [13] Nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3). [14] Nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (Úř. věst. L 214, 19.8.2009, s. 16). [15] Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1). [16] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31). [17] Úř. věst. L 6, 10.1.2012, s. 8. [18] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13). [19] Nařízení Komise (ES) č. 517/2008 ze dne 10. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 850/98, pokud jde o určování velikosti ok a posuzování síly vlákna rybářských sítí (Úř. věst. L 151, 11.6.2008, s. 5). [20] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 70). [21] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v některých oblastech mimo severní Atlantik (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 1). [22] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 42). [23] Uzavřena rozhodnutím Rady 2002/738/ES (OJ L 234, 31.8.2002, s. 39). [24] Unie přistoupila rozhodnutím Rady 86/238/EHS (Úř. věst. L 162, 18.6.1986, s. 33). [25] Nařízení Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 16). [26] Uzavřena rozhodnutím Rady 2006/539/ES (Úř. věst. L 224, 16.8.2006, s. 22). [27] Unie přistoupila rozhodnutím Rady 95/399/ES (Úř. věst. L 236, 5.10.1995, s. 24). [28] Uzavřená rozhodnutím Rady 2008/780/ES (Úř. věst. L 268, 9.10.2008, s. 27). [29] Unie přistoupila rozhodnutím Rady 2005/75/ES (Úř. věst. L 32, 4.2.2005, s. 1). [30] Nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33). [31] Nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky (Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6). [32] Nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1). PŘÍLOHA I TAC PLATNÉ PRO PLAVIDLA EU V OBLASTECH, KDE JSOU TAC STANOVENY PODLE DRUHU A OBLASTI Tabulky v přílohách IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IJ stanoví TAC a kvóty (v tunách živé hmotnosti, není-li uvedeno jinak) podle populace a podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Na všechna rybolovná práva stanovená v této příloze se vztahují pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1224/2009, a zejména v článcích 33 a 34 uvedeného nařízení. Není-li uvedeno jinak, představují odkazy na rybolovné oblasti odkazy na oblasti ICES. V rámci každé oblasti jsou populace ryb uváděny v abecedním pořadí podle latinského názvu druhů. Pro účely právní úpravy je druh určen pouze latinským názvem; běžné názvy jsou uvedeny pouze pro usnadnění odkazu. Pro účely tohoto nařízení je níže uvedena srovnávací tabulka latinských a obecných názvů: Vědecký název || Třímístný písmenný kód || Obecný název Amblyraja radiata || RJR || Rejnok hvězdnatý Ammodytes spp. || SAN || Smačci rodu Ammodytes Argentina silus || ARU || Stříbrnice atlantská Beryx spp. || ALF || Pilonoši rodu Beryx Brosme brosme || USK || Mníkovec bělolemý Caproidae || BOR || Drsnatcovití Centrophorus squamosus || GUQ || Bezkýlovec listošupinatý Centroscymnus coelolepis || CYO || Světloun bělooký Chaceon spp. || GER || Krab hlubokomořský Chaenocephalus aceratus || SSI || Ledařka tmavoploutvá Champsocephalus gunnari || ANI || Ledařka makrelovitá Channichthys rhinoceratus || LIC || Ledařka kerguelenská Chionoecetes spp. || PCR || Krabi rodu Chionoecetes Clupea harengus || HER || Sleď obecný Coryphaenoides rupestris || RNG || Hlavoun tuponosý Dalatias licha || SCK || Světloun Bonnaterrův Deania calcea || DCA || Bezkýlovec lopatonosý Dipturus batis || RJB || Rejnok hladký Dissostichus eleginoides || TOP || Ledovka patagonská Dissostichus mawsoni || TOA || Ledovka antarktická Dissostichus spp. || TOP || Ledovky rodu Dissostichus Engraulis encrasicolus || ANE || Sardel obecná Etmopterus princeps || ETR || Světloun velký Etmopterus pusillus || ETP || Světloun malý Euphausia superba || KRI || Krunýřovka krilová Gadus morhua || COD || Treska obecná Galeorhinus galeus || GAG || Psohlav obecný Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Platýs protažený Gobionotothen gibberifrons || NOG || Ledovka hrbočelá Hippoglossoides platessoides || PLA || Platýs atlantský Hippoglossus hippoglossus || HAL || Platýs obecný Hoplostethus atlanticus || ORY || Červenice obecná Illex illecebrosus || SQI || Kalmar tryskový Lamna nasus || POR || Žralok nosatý Lepidonotothen squamifrons || NOS || Ledovka příčnopruhá Lepidorhombus spp. || LEZ || Pakambaly rodu Lepidorhombus Leucoraja naevus || RJN || Rejnok dvouskvrnný Limanda ferruginea || YEL || Limanda žlutoocasá Limanda limanda || DAB || Limanda obecná Lophiidae || ANF || Ďasovití Macrourus spp. || GRV || Hlavouni rodu Macrourus Makaira nigricans || BUM || Marlín modrý Mallotus villosus || CAP || Huňáček severní Manta birostris || RMB || Manta obrovská Martialia hyadesi || SQS || Kalmar Hyadesův Melanogrammus aeglefinus || HAD || Treska jednoskvrnná Merlangius merlangus || WHG || Treska bezvousá Merluccius merluccius || HKE || Štikozubec obecný Micromesistius poutassou || WHB || Treska modravá Microstomus kitt || LEM || Platýs červený Molva dypterygia || BLI || Mník modrý Molva molva || LIN || Mník mořský Nephrops norvegicus || NEP || Humr severský Notothenia rossii || NOR || Ledovka Rossova Pandalus borealis || PRA || Kreveta severní Paralomis spp. || PAI || Poustevníčci rodu Paralomis Penaeus spp. || PEN || Garnely rodu Penaeus Platichthys flesus || FLE || Platýs bradavičnatý Pleuronectes platessa || PLE || Platýs evropský Pleuronectiformes || FLX || Platýsi Pollachius pollachius || POL || Treska sajda Pollachius virens || POK || Treska tmavá Psetta maxima || TUR || Pakambala velká Pseudochaenichthys georgianus || SIG || Ledařka temná Raja alba || RJA || Rejnok bílý Raja brachyura || RJH || Rejnok plavý Raja circularis || RJI || Rejnok kruhový Raja clavata || RJC || Rejnok ostnatý Raja fullonica || RJF || Rejnok valchář Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Rejnok norský Raja microocellata || RJE || Rejnok světloskvrnný Raja montagui || RJM || Rejnok devonshirský Raja undulata || RJU || Rejnok vlnitý Rajiformes || SRX || Rejnokovití Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Platýs černý Scomber scombrus || MAC || Makrela obecná Scophthalmus rhombus || BLL || Pakambala východoatlantská Sebastes spp. || RED || Okouníci rodu Sebastes Solea solea || SOL || Jazyk obecný Solea spp. || SOO || Jazyky rodu Solea Sprattus sprattus || SPR || Šprot obecný Squalus acanthias || DGS || Ostroun obecný Tetrapturus albidus || WHM || Marlín bělavý Thunnus maccoyii || SBF || Tuňák modroploutvý Thunnus obesus || BET || Tuňák velkooký Thunnus thynnus || BFT || Tuňák obecný Trachurus murphyi || CJM || Kranas Murphyho Trachurus spp. || JAX || Kranasi rodu Trachurus Trisopterus esmarkii || NOP || Treska Esmarkova Urophycis tenuis || HKW || Mníkovec bělavý Xiphias gladius || SWO || Mečoun obecný Níže uvedená srovnávací tabulka obecných a latinských názvů je uvedena výlučně pro vysvětlující účely: Bezkýlovec listošupinatý || GUQ || Centrophorus squamosus Bezkýlovec lopatonosý || DCA || Deania calcea Červenice obecná || ORY || Hoplostethus atlanticus Ďasovití || ANF || Lophiidae Drsnatcovití || BOR || Caproidae Garnely rodu Penaeus || PEN || Penaeus spp. Hlavoun tuponosý || RNG || Coryphaenoides rupestris Hlavouni rodu Macrourus || GRV || Macrourus spp. Humr severský || NEP || Nephrops norvegicus Huňáček severní || CAP || Mallotus villosus Jazyk obecný || SOL || Solea solea Jazyky rodu Solea || SOO || Solea spp. Kalmar Hyadesův || SQS || Martialia hyadesi Kalmar tryskový || SQI || Illex illecebrosus Krab hlubokomořský || GER || Chaceon spp. Krabi rodu Chionoecetes || PCR || Chionoecetes spp. Kranas Murphyho || CJM || Trachurus murphyi Kranasi rodu Trachurus || JAX || Trachurus spp. Kreveta severní || PRA || Pandalus borealis Krunýřovka krilová || KRI || Euphausia superba Ledařka kerguelenská || LIC || Channichthys rhinoceratus Ledařka makrelovitá || ANI || Champsocephalus gunnari Ledařka temná || SIG || Pseudochaenichthys georgianus Ledařka tmavoploutvá || SSI || Chaenocephalus aceratus Ledovka antarktická || TOA || Dissostichus mawsoni Ledovka hrbočelá || NOG || Gobionotothen gibberifrons Ledovka patagonská || TOP || Dissostichus eleginoides Ledovka příčnopruhá || NOS || Lepidonotothen squamifrons Ledovka Rossova || NOR || Notothenia rossii Ledovky rodu Dissostichus || TOP || Dissostichus spp. Limanda obecná || DAB || Limanda limanda Limanda žlutoocasá || YEL || Limanda ferruginea Makrela obecná || MAC || Scomber scombrus Manta obrovská || RMB || Manta birostris Marlín bělavý || WHM || Tetrapturus albidus Marlín modrý || BUM || Makaira nigricans Mečoun obecný || SWO || Xiphias gladius Mník modrý || BLI || Molva dypterygia Mník mořský || LIN || Molva molva Mníkovec bělavý || HKW || Urophycis tenuis Mníkovec bělolemý || USK || Brosme brosme Okouníci rodu Sebastes || RED || Sebastes spp. Ostroun obecný || DGS || Squalus acanthias Pakambala (rodu Lepidorhombus) || LEZ || Lepidorhombus spp. Pakambala velká || TUR || Psetta maxima Pakambala východoatlantská || BLL || Scophthalmus rhombus Pilonoši rodu Beryx || ALF || Beryx spp. Platýs atlantský || PLA || Hippoglossoides platessoides Platýs bradavičnatý || FLE || Platichthys flesus Platýs černý || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Platýs červený || LEM || Microstomus kitt Platýs evropský || PLE || Pleuronectes platessa Platýs obecný || HAL || Hippoglossus hippoglossus Platýs protažený || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Platýsi || FLX || Pleuronectiformes Poustevníčci rodu Paralomis || PAI || Paralomis spp. Psohlav obecný || GAG || Galeorhinus galeus Rejnok bílý || RJA || Raja alba Rejnok devonshirský || RJM || Raja montagui Rejnok dvouskvrnný || RJN || Leucoraja naevus Rejnok hladký || RJB || Dipturus batis Rejnok kruhový || RJI || Raja circularis Rejnok norský || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Rejnok ostnatý || RJC || Raja clavata Rejnok hvězdnatý || RJR || Amblyraja radiata Rejnok plavý || RJH || Raja brachyura Rejnok světloskvrnný || RJE || Raja microocellata Rejnok valchář || RJF || Raja fullonica Rejnok vlnitý || RJU || Raja undulata Rejnokovití || SRX || Rajiformes Sardel obecná || ANE || Engraulis encrasicolus Sleď obecný || HER || Clupea harengus Smačci rodu Ammodytes || SAN || Ammodytes spp. Šprot obecný || SPR || Sprattus sprattus Štikozubec obecný || HKE || Merluccius merluccius Stříbrnice atlantská || ARU || Argentina silus Světloun bělooký || CYO || Centroscymnus coelolepis Světloun Bonnaterrův || SCK || Dalatias licha Světloun malý || ETP || Etmopterus pusillus Světloun velký || ETR || Etmopterus princeps Treska bezvousá || WHG || Merlangius merlangus Treska Esmarkova || NOP || Trisopterus esmarkii Treska jednoskvrnná || HAD || Melanogrammus aeglefinus Treska modravá || WHB || Micromesistius poutassou Treska obecná || COD || Gadus morhua Treska sajda || POL || Pollachius pollachius Treska tmavá || POK || Pollachius virens Tuňák modroploutvý || SBF || Thunnus maccoyii Tuňák obecný || BFT || Thunnus thynnus Tuňák velkooký || BET || Thunnus obesus Žralok nosatý || POR || Lamna nasus PŘÍLOHA IA SKAGERRAK, KATTEGAT, PODOBLASTI ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII A XIV, VODY EU OBLASTÍ CECAF, VODY FRANCOUZSKÉ GUYANY || || || || || || || Druh: || Smačci rodu Ammodytes || || || Oblast: || Vody Norska oblasti IV || || Ammodytes spp. || || || (SAN/04-N.) || || Dánsko || || 0 || || Analytický TAC || || Spojené království || || 0 || || Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Unie || || 0 || || Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. || || || || || || || TAC || || Nepoužije se || || || || || || || || || || || || Druh: || Smačci rodu Ammodytes || || || Oblast: || Vody EU oblastí IIa, IIIa a IV(1) || || Ammodytes spp. || || || || || Dánsko || || 0 || (2) || Analytický TAC || || Spojené království || || 0 || (2) || Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Německo || || 0 || (2) || Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Švédsko || || 0 || (2) || || || || Unie || || 0 || || || || || Norsko || || 0 || || || || || || || || || || || || TAC || || 0 || || || || || (1) Kromě vod v pásmu šesti námořních mil od základních linií Spojeného království na Shetlandských ostrovech a na ostrovech Fair a Foula. || (2) Smačci rodu Ammodytes musí představovat alespoň 98 % vykládek započítaných do této kvóty. Vedlejší úlovky limandy obecné, makrely obecné a tresky bezvousé se započítávají do zbývajících 2 % kvóty (OT1/*2A3A4). Zvláštní podmínka: v rámci výše uvedených kvót je odlov v níže uvedených oblastech řízení populací smačků rodu Ammodytes omezen na množství uvedená v příloze IID: || Oblast: vody EU oblasti řízení populací smačků rodu Ammodytes || || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7) Dánsko || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Spojené království || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Německo || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Švédsko || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Unie || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Norsko || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || Celkem || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Druh: || Stříbrnice atlantská || || Oblast: || Vody EU a mezinárodní vody oblastí I a II || Argentina silus || || || (ARU/1/2.) || || Německo || || 24 || || Analytický TAC || || Francie || || 8 || || || || || Nizozemsko || || 19 || || || || || Spojené království || || 39 || || || || || Unie || || 90 || || || || || || || || || || || || TAC || || 90 || || || || || || || || || || || || Druh: || Stříbrnice atlantská || || Oblast: || Vody EU oblastí III a IV || || Argentina silus || || || (ARU/34-C) || || Dánsko || || 911 || || Analytický TAC || || Německo || || 9 || || || || || Francie || || 7 || || || || || Irsko || || 7 || || || || || Nizozemsko || || 43 || || || || || Švédsko || || 35 || || || || || Spojené království || || 16 || || || || || Unie || || 1 028 || || || || || || || || || || || || TAC || || 1 028 || || || || || || || || || || || || Druh: || Stříbrnice atlantská || || Oblast: || Vody EU a mezinárodní vody oblastí V, VI a VII || Argentina silus || || || (ARU/567.) || || Německo || || 289 || || Analytický TAC || || Francie || || 6 || || || || || Irsko || || 268 || || || || || Nizozemsko || || 3 023 || || || || || Spojené království || || 212 || || || || || Unie || || 3 798 || || || || || || || || || || || || TAC || || 3 798 || || || || || || || || || || || || Druh: || Mníkovec bělolemý || || || Oblast: || Vody EU a mezinárodní vody oblastí I, II a XIV || Brosme brosme || || || (USK/1214EI) || || Německo || || 6 || (1) || Analytický TAC || || Francie || || 6 || (1) || || || || Spojené království || || 6 || (1) || || || || Ostatní || || 3 || (1) || || || || Unie || || 21 || (1) || || || || || || || || || || || TAC || || 21 || || || || || (1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. || || || || || || || || || || Druh: || Mníkovec bělolemý || || || Oblast: || IIIa; vody EU podoblastí 22–32 || Brosme brosme || || || (USK/3A/BCD) || Dánsko || || 15 || || Analytický TAC || || Švédsko || || 7 || || || || || Německo || || 7 || || || || || Unie || || 29 || || || || || || || || || || || || TAC || || 29 || || || || || || || || || || || || Druh: || Mníkovec bělolemý || || || Oblast: || Vody EU oblasti IV || || Brosme brosme || || || (USK/04-C.) || || Dánsko || || 64 || || Analytický TAC || || Německo || || 19 || || || || || Francie || || 44 || || || || || Švédsko || || 6 || || || || || Spojené království || || 96 || || || || || Ostatní || || 6 || (1) || || || || Unie || || 235 || || || || || || || || || || || || TAC || || 235 || || || || || (1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. || || || || || || || || || || Druh: || Mníkovec bělolemý || || || Oblast: || Vody EU a mezinárodní vody oblastí V, VI a VII || Brosme brosme || || || (USK/567EI.) || || Německo || || pm || || Analytický TAC || || Španělsko || || pm || || Použije se článek 11 tohoto nařízení. || Francie || || pm || || || || || Irsko || || pm || || || || || Spojené království || || pm || || || || || Ostatní || || pm || (1) || || || || Unie || || pm || || || || || Norsko || || pm || (2)(3)(4)(5) || || || || || || || || || || || TAC || || pm || || || || || (1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. || || || (2) K odlovu ve vodách EU oblastí IIa, IV, Vb, VI a VII (USK/*24X7C). || || || (3) Zvláštní podmínka: z čehož jsou kdykoli povoleny náhodné úlovky jiných druhů ve výši 25 % na plavidlo v oblastech Vb, VI a VII. Tento procentní podíl však může být překročen během prvních 24 hodin po zahájení rybolovu v daném místě. Souhrn náhodných úlovků jiných druhů v oblastech Vb, VI a VII nesmí překročit níže uvedené množství v tunách (OTH/*5B67-): || || pm || || || || || (4) Včetně mníka mořského. Kvóty pro Norsko musí být loveny pouze pomocí dlouhých lovných šňůr v oblastech Vb, VI a VII. || || || Mník mořský (LIN/*5B67-) || pm || || || || || || Mníkovec bělolemý (USK/*5B67-) || pm || || || || || (5) Kvóty Norska pro mníkovce bělolemého a mníka mořského jsou vzájemně zaměnitelné až do výše (v tunách): || || || || pm || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Druh: || Mníkovec bělolemý || || || Oblast: || Vody Norska oblasti IV || || Brosme brosme || || || (USK/04-N.) || || Belgie || || pm || || Analytický TAC || || Dánsko || || pm || || Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Německo || || pm || || Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Francie || || pm || || || || || Nizozemsko || || pm || || || || || Spojené království || || pm || || || || || Unie || || pm || || || || || || || || || || || || TAC || || Nepoužije se || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Druh: || Drsnatec obecný || || || Oblast: || Vody EU a mezinárodní vody oblastí VI, VII a VIII || Caproidae || || || || (BOR/678-) || || Dánsko || || 31 291 || || Preventivní TAC || || Irsko || || 88 115 || || || || || Spojené království || || 8 103 || || || || || Unie || || 127 509 || || || || || || || || || || || || TAC || || 127 509 || || || || || || || || || || || || Druh: || Sleď obecný (1) || || || Oblast: || IIIa || || || Clupea harengus || || || (HER/03A.) || || Dánsko || || pm || || Analytický TAC || || Německo || || pm || || Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Švédsko || || pm || || Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Unie || || pm || || || || || || || || || || || || TAC || || pm || || || || || (1) Vykládky sledě obecného odloveného s použitím sítí o velikosti ok 32 mm nebo větší. || || (2) Zvláštní podmínka: až 50 % tohoto množství může být odloveno ve vodách Unie oblasti IV (HER/*04-C.). || || || || || || || || || || || || || || || || Druh: || Sleď obecný (1) || || || Oblast: || Vody EU a vody Norska oblasti IV severně od 53º 30' s.š. || Clupea harengus || || || (HER/4AB.) || || Dánsko || || pm || || Analytický TAC || || Německo || || pm || || Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Francie || || pm || || Článek 4 nařízení (ES