[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 30.06.2005

KOM(2005) 280 v konečném znění

2005/0124 (CNS)

2005/0125 (CNS)

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY

o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva

Návrh

ROZHODNUTÍ RADY

kterým se Agentura Evropské unie pro základní práva zmocňuje k výkonu činností v oblastech uvedených v hlavě VI Smlouvy o Evropské unii {SEK(2005)849}

(PřEDLOžENÉ KOMISÍ)

ODŮVODNĚNÍ

SOUVISLOSTI NÁVRHů |

Odůvodnění a cíle návrhů Úcta k základním právům a jejich prosazování jsou zásady, na nichž je založena Evropská unie i její členské státy a které patří k jejich hlavním cílům. Základní práva jsou obecnými zásadami práva Společenství a podléhají stejně jako právo Společenství soudní kontrole. Jejich význam se dostal do popředí v roce 2000 vyhlášením Listiny základních práv Evropské unie. Uplatňování základních práv závisí na vhodných mechanismech veřejné správy zajišťujících plné zohledňování těchto práv při tvorbě politiky a rozhodování Unie. Za tímto účelem je kromě příslušného právního rámce také třeba vytvořit odpovídající struktury a vyčlenit přiměřené zdroje. Dne 13. prosince 2003 zástupci členských států na zasedání Evropské rady zdůraznili význam sběru a analýzy údajů o lidských právech pro definování politiky Unie v této oblasti a dohodli se, že dále rozvinou činnost dosavadního Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie a rozšíří jeho mandát v tomto ohledu tak, aby se stalo agenturou pro lidská práva. Komise s tím souhlasila a dala najevo úmysl předložit návrh, kterým se v tomto smyslu změní nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie. Myšlenka agentury pro lidská práva je obsažena v Haagském programu: posílení svobody, bezpečnosti a práva v Evropské unii, který byl přijat ve dnech 4. a 5. listopadu 2004. Ve dnech 16. a 17. prosince 2004 Evropská rada vyzvala k dalšímu naplňování dohody o zřízení Agentury EU pro lidská práva, která bude hrát významnou roli při posilování soudržnosti a konzistence politiky EU v oblasti lidských práv. Podle dokumentu „Strategické cíle v letech 2005–2009, Evropa v roce 2010: Partnerství pro evropskou obnovu – prosperita, solidarita a bezpečnost“, který Komise přijala dne 26. ledna 2005, se ochrana základních práv musí dostat do popředí činnosti Unie prostřednictvím založení evropské agentury pro základní práva. Ve zprávě ze dne 26. května 2005 o podpoře a ochraně základních práv: role národních a evropských orgánů (včetně agentury pro základní práva) vyzval Evropský parlament Komisi k předložení legislativního návrhu ohledně agentury. Cílem návrhu je rozšířit mandát Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie a vytvořit Agenturu Evropské unie pro základní práva. Vznikne tak centrum soustřeďující odborné informace k otázkám základních práv na úrovni EU. Zřízením agentury získá Listina hmatatelnější podobu. Je třeba připomenout, že úzký vztah agentury k Listině se odráží již v jejím názvu. |

Obecné souvislosti Rozhodnutí rozšířit mandát Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie a učinit z něj agenturu pro základní práva je v souladu s konkrétními závazky Unie ctít a upevňovat základní práva, jak je stanoveno v článcích 2, 6 a 7 Smlouvy o Evropské unii. Založením agentury se dále rozvíjí politika zahájená definováním cílů Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie, které již má za úkol poskytovat orgánům Unie i členským státům nástroje k plnění jejich povinnosti dodržovat základní práva při tvorbě a provádění politik Unie. Proto je hlavním úkolem Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie sběr a analýza údajů o rasismu a xenofobii a studium příčin těchto jevů. Při přebírání svého úřadu se současná Komise zavázala prosazovat bezvýhradné dodržování základních práv a co nejdříve zahájit činnost evropské agentury pro základní práva. Tato iniciativa je obsažena v pracovním programu Komise na rok 2005. Z právních důvodů předkládá Komise dva oddělené návrhy týkající se zřízení agentury: návrh nařízení podle Smlouvy o založení Evropského společenství a návrh rozhodnutí podle Smlouvy o Evropské unii, kterým se agentura zmocňuje k plnění úkolů v oblastech uvedených v hlavě VI Smlouvy o EU. Tato důvodová zpráva se týká obou návrhů. |

Platná ustanovení v oblasti návrhu Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie se v současné době řídí nařízením (ES) č. 1035/97. Toto nařízení bude navrhovaným nařízením zrušeno. Hlavní rozdíl mezi stávajícími předpisy a těmito návrhy spočívá v tom, že v návrzích je rozšířen rozsah působnosti z oblasti rasismu a xenofobie na všechny oblasti základních práv uvedených v Listině, aniž jsou dotčeny oblasti, kterými se již zabývají jiné agentury Společenství. Hlavní úkoly zůstanou stejné s tím, že budou vymezeny přesněji. Berou se v úvahu závěry hodnotící zprávy Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie z roku 2002. Z uvedených závěrů vyplývá potřeba soustředit se na sběr údajů, intenzivněji spolupracovat s vnitrostátními orgány, zaměřit činnost na priority Unie, zpřísnit řízení a zvýšit efektivitu. Návrh přihlíží k horizontálním předpisům pro finanční řízení, přístup k dokumentům a agentury Společenství. |

Soulad s ostatními politikami a cíli Unie V rámci všech politik Unie je nezbytné dodržovat základní práva. Agentura bude zajišťovat odbornost a pomoc v oblasti základních práv a tím přispěje ke zvýšení kvality ostatních politik Unie. |

KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |

Konzultace zúčastněných stran |

Metody konzultací, hlavní odvětví, na něž se konzultace zaměřují, a obecný profil respondentů Dne 25. října 2004 Komise vydala sdělení o agentuře pro základní práva, čímž zahájila veřejnou konzultaci k pravomoci, právům, tematickým oblastem, úkolům a struktuře této agentury. Konzultace se skládala ze dvou částí: písemné konzultace a veřejného slyšení. Písemná konzultace byla zahájena umístěním uvedeného sdělení na internetovou stránku resortu svobody, bezpečnosti a spravedlnosti s tím, že příspěvky bylo možné zasílat elektronickou poštou do dne 17. prosince 2004. Bylo doručeno sto odpovědí, přičemž příspěvky zaslalo deset členských států, evropské i mezinárodní orgány, vnitrostátní orgány odpovědné za lidská práva a rovné příležitosti, akademičtí pracovníci, občané a téměř 60 nevládních organizací. Veřejné slyšení se konalo dne 25. ledna 2005. Zaregistrovalo se více než 200 účastníků zastupujících výše uvedené zúčastněné strany. Všechny dokumenty související s konzultací, včetně písemných odpovědí spolu s příslušnou analýzou a zprávou o slyšení, byly umístěny na internetovou stránku resortu svobody, bezpečnosti a spravedlnosti a jsou přístupné na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm |

Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Vlastní myšlenka založit agenturu byla jednomyslně přivítána. Rovněž jednomyslně byla zdůrazňována nezbytná nezávislost agentury na orgánech EU, členských státech a nevládních organizacích. Většina přispěvatelů vyzdvihovala nutnost zabránit překrývání s činnostmi, které se již provádějí na vnitrostátní či mezinárodní úrovni. Agentura by měla budovat své vztahy s ostatními orgány, v neposlední řadě i s Radou Evropy, podle zásady součinnosti. Výsledkem konzultace byla široká shoda v otázce, že referenční rámec pro vymezení mandátu agentury by měla tvořit Listina. Zúčastněné strany také žádaly, aby boj proti rasismu a xenofobii zůstal jednou z ústředních aktivit budoucí agentury. Pokud jde o prostorovou působnost agentury, shodly se strany do určité míry na tom, že by se měla soustředit na Unii a její členské státy. Poměrně značný počet zúčastněných stran však předkládal jiné návrhy, jako například rozšířit pravomoc agentury i na kandidátské země. Rozdílné názory panovaly ve věci možné příslušnosti agentury vzhledem k článku 7 Smlouvy o EU: členské státy byly v této otázce obecně velmi opatrné, nevládní organizace si naopak přály, aby agentura v tomto ohledu hrála významnou úlohu. V rámci konzultace bylo předloženo mnoho užitečných návrhů ohledně úkolů agentury: sběru údajů, zlepšení srovnatelnosti údajů z různých členských států díky jejich vhodnému zpracování, analýzy získaných údajů, přípravy zpráv, stanovisek a případně i doporučení, budování sítí a aktivního prosazování základních práv zvyšováním povědomí veřejnosti, šířením výsledků práce agentury a přípravou vzdělávacích materiálů. V návrhu jsou zohledněny ty z výše uvedených otázek, na kterých se zúčastněné strany obecně shodly. |

Sběr a využití výsledků odborných konzultací |

Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |

Posouzení dopadů V rámci posouzení dopadů bylo prostudováno pět uskutečnitelných politických možností, jež by mohly vést k dosažení politických cílů. Přitom bylo zjištěno, že by možnost podle zásady „status quo“ náležitě nezohledňovala význam Listiny a neřešila by problémy současné situace, které jsou podrobně vysvětleny v hodnotící zprávě. Dvě možnosti předpokládají pouze sledovací funkci: „Agentura pro cílené sledování“ by sbírala informace o základních právech v několika tematických oblastech úzce spjatých s politikami EU. Pravomoc takové agentury by se omezovala na „odbornou pomoc“. „Agentura pro obecné sledování“ by se zabývala větším počtem tematických oblastí, jinak by fungovala obdobně. Tyto možnosti by řešily problémy současné situace, ale jen v omezené míře. První možností by se zlepšila kvalita údajů jen nepatrně. Druhá možnost by nebyla efektivní a hrozilo by rozmělnění dostupných zdrojů. Vedla by také k překrývání s činností jiných mezinárodních, evropských a vnitrostátních organizací. V rámci veřejné konzultace nebyly na účinnost těchto možností vyjádřeny jednotné názory. Druhá možnost by mohla oslabit zaměření na rasismus a xenofobii. Možnost „Agentura pro nejširší možné sledování a posuzování“ by znamenala, že agentura bude sledovat základní práva jak v politickém rámci Unie, tak mimo něj, i pro účely článku 7 Smlouvy o EU. Vzhledem k dosažení politických cílů by tato možnost byla velmi účinná. Je však třeba vzít v úvahu právní meze pravomocí Společenství. Zadruhé by z této možnosti vyplýval velmi velký finanční závazek. Agentuře by v takovém případě také hrozilo pracovní přetížení kvůli příliš širokému rozsahu působnosti a docházelo by k překrývání s činností jiných orgánů působících v této oblasti. Specializace na rasismus a xenofobii by mohla by být rozmělněna. Podle poznatků získaných ve veřejné konzultaci by takový mandát mohl vést k napětí mezi EU, členskými státy a mezinárodními organizacemi. Tyto úvahy vedou k závěru, že nejvhodnějším způsobem jak dosáhnout politických cílů a řešit zjištěné problémy je politická možnost „Agentura pro cílené sledování a posuzování politik Unie“. Jedná se o účinnou možnost jak splnit cíle a zároveň nést jen středně vysoké finanční náklady. Tato možnost je přitom do značné míry politicky přijatelná. Pokud se zvolí tato možnost, mandát agentury bude natolik otevřený, že jí umožní sbírat a analyzovat údaje v podstatě o všech Listinou zaručených základních právech, ale zároveň se budou pravidelně definovat tematické oblasti v působnosti práva Unie proto, aby agentura mohla přijímat opatření. Komise provedla posouzení dopadů uvedené v pracovním programu. Příslušná zpráva je k dispozici na internetové adrese: |

http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm |

PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |

Shrnutí navrhovaných opatření Referenčním rámcem pro mandát agentury je Listina. Agentura svou činnost vykonává v rámci pravomoci Společenství podle příslušného nařízení, avšak souběžně navrhované rozhodnutí Rady její působnost rozšiřuje i na problematiku policejní a soudní spolupráce v trestních věcech. Agentura se zabývá základními právy v Unii a v členských státech, když provádějí právo Unie, a v těch kandidátských zemích a potenciálně kandidátských zemích, které s agenturou spolupracují. Kromě toho je Komise oprávněna agenturu požádat, aby předložila informace a analýzu ohledně takových třetích zemí, s nimiž Společenství uzavřelo dohodu o přidružení nebo dohodu obsahující ustanovení o dodržování lidských práv nebo s nimiž zahájilo či zamýšlí zahájit jednání o takových dohodách. Cílem agentury je poskytovat pomoc a odborné informace o otázkách základních práv příslušným orgánům, úřadům, agenturám a subjektům Společenství a členských států při provádění práva Společenství, a tak je podporovat při přijímání opatření či rozhodování o dalším postupu v rámci jejich příslušnosti v zájmu plného dodržování základních práv. Tematické oblasti pro činnost agentury budou vymezeny ve víceletém rámci, který bude stanoven prováděcím nařízením za účasti politicky odpovědných orgánů Společenství. Tento postup je v zájmu účinnosti a bere v potaz omezenou možnost volného uvážení agentur Společenství, které by měly plnit odborné úkoly, a nikoli rozhodovat o své vlastní politické agendě. V rámci těchto tematických oblastí bude agentura zcela nezávisle sbírat a posuzovat údaje o praktickém dopadu opatření Unie na základní práva a údaje o správných postupech při dodržování a prosazování základních práv, bude zaujímat stanoviska k politickému vývoji v oblasti základních práv, zvyšovat povědomí veřejnosti, podporovat dialog s občanskou společností, koordinovat a vytvářet sítě s různými subjekty působícími v oblasti základních práv. Zde je třeba zdůraznit, že agentura nemá mechanismus pro řešení stížností. Při postupu podle článku 7 Smlouvy o EU může Rada jednat na návrh jedné třetiny členských států, Evropského parlamentu nebo Komise a využít přitom odborné znalosti a schopnosti agentury, bude-li to považovat za užitečné. Agentura však nebude provádět systematické a trvalé sledování členských států pro účely článku 7. Agentura bude doplňovat stávající mechanismy pro sledování základních práv na mezinárodní, evropské a vnitrostátní úrovni. Bude usilovat o úzkou spolupráci s příslušnými organizacemi a orgány s cílem dosáhnout součinnosti, jak je uvedeno v kapitole 7 zprávy o posouzení dopadů. Její statistická činnost bude v souladu s aktivitami rozvinutými v kontextu statistického programu Společenství. Aby byla zajištěna spolupráce a zabránilo se překrývání činnosti, naváže agentura úzké institucionální vztahy s Radou Evropy a s příslušnými agenturami Společenství a orgány Unie, zvláště s Evropským institutem pro rovné postavení žen a mužů. Komise na toto téma již předložila návrh dne 8. března 2005. Vzájemné respektování pravomocí a přiměřená součinnost mezi těmito orgány budou zaručeny především díky ustanovením obsaženým ve víceletém rámci. Návrh bere v úvahu pokyny obsažené v předloze interinstitucionální dohody o vytvoření rámce pro regulační agentury, který Komise přijala dne 25. února 2005. Avšak vzhledem k nezávislosti a ke specifickým funkcím této agentury EU, vzhledem k nezbytnému zajištění návaznosti na Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie, ze kterého se vychází, a v zájmu součinnosti s Radou Evropy a vnitrostátními orgány odpovědnými za sledování dodržování základních práv předpokládá návrh zachování výjimečné struktury současného Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie, konkrétně správní rady. Každý členský stát, Rada Evropy a Evropský parlament budou tedy i nadále do správní rady jmenovat jednoho svého nezávislého odborníka. Díky tomuto pravidlu bude náležitě zajištěna nezávislost agentury jak na orgánech Společenství, tak na vládách členských států, což je logickým důsledkem specifických funkcí této agentury v oblasti základních práv, a zároveň se rozsáhlé odborné znalosti o politikách Společenství spojí s výhledovými cíli Rady Evropy. Jelikož člen jmenovaný Evropským parlamentem musí být rovněž na Parlamentu nezávislý a nesmí s ním být nijak spojen, jeho účast na řízení agentury není neslučitelná s funkcí Parlamentu kontrolovat rozpočet. Hlasovací práva člena jmenovaného Radou Evropy jsou omezena tak, aby nebyla porušena zásada institucionální autonomie orgánu Společenství. |

Právní základ Právním základem navrhovaného nařízení je článek 308 Smlouvy o ES. Zajištění bezvýhradného dodržování základních práv při vlastní činnosti Společenství patří k obecným cílům Společenství. Zřízení agentury přispěje k naplňování tohoto cíle, ačkoli Smlouva za tímto účelem nestanoví konkrétní pravomoci. Náležitým právním základem návrhu rozhodnutí Rady, kterým se agentura zmocňuje k plnění úkolů v oblasti uvedené v hlavě VI Smlouvy o EU, jsou články 30, 31 a 34 Smlouvy o EU. |

Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci Společenství. |

Cíle návrhu nemohou být uspokojivě dosaženy na úrovni členských států z tohoto důvodu: |

Hlavní činností agentury bude shromažďování a analýza informací z celé Unie, zaujímání stanovisek a šíření informací, čímž se podpoří Unie jako taková, aby při své činnosti plně dodržovala základní práva. Logickým důsledkem ryze evropského rozměru těchto úkolů je, že cíle agentury nemohou být uspokojivě dosaženy na úrovni členských států. |

Cíle návrhu budou lépe dosaženy činností na úrovni Společenství z těchto důvodů: |

Agentura bude muset používat jednotný systém sběru a analýzy informací, který zajistí slučitelnost a srovnatelnost těchto údajů, a tudíž umožní metodologicky řádné srovnatelné přezkoumání situace na evropské úrovni. To lze úspěšně realizovat pouze činností na úrovni EU. |

Vzhledem ke svému působení na evropské úrovni bude agentura schopna poskytovat informace umožňující posouzení účinnosti politik uvnitř členských států i mezi členskými státy, a tím přispívat k vypracování koncepcí a cílů politik. |

Rozsah působnosti návrhu je omezen na cíle, které nemohou být uspokojivě dosaženy pouze na úrovni členských států. |

Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. |

Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |

Návrh se opírá o fungující orgán, což umožní využít jeho stávající odborné informace a zkušenosti, a dosáhnout tak cílů co nejpřiměřenějším způsobem. |

Na základě posouzení dopadů lze konstatovat, že politická možnost zvolená pro založení agentury zajistí, aby přidělené navrhované zdroje byly účinně využity k naplňování cíle agentury, kterým je vytvoření ideálních podmínek pro dodržování práv všech občanů a rezidentů EU. |

Volba nástrojů |

Navrhované nástroje: nařízení, rozhodnutí. |

Jiné prostředky by nebyly přiměřené z těchto důvodů: Nařízení je vhodný právní nástroj ke zřízení agentury Společenství. Nejvhodnější právní nástroj, na základě kterého lze agenturu zmocnit k plnění úkolů v oblastech uvedených v hlavě VI Smlouvy o EU, je rozhodnutí Rady. |

ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |

Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie má roční rozpočet ve výši 8,2 miliónu EUR a 37 zaměstnanců. Agentura by podle návrhu měla fungovat ode dne 1. ledna 2007, a to se značně rozšířeným mandátem. Ze zkušenosti vyplývá, že zřízení agentury trvá 2 až 3 roky, a předpokládá se, že podstatné rozšíření mandátu potrvá stejně dlouhou dobu. Proto se navrhuje, aby rozpočet v letech 2007–2013 rostl, a zohlednilo se tak nezbytné přechodné období. Orientační finanční plán vypadá takto: rozpočet na rok 2007: 16 miliónů EUR, 2008: 20 miliónů EUR, 2009: 21 miliónů EUR, 2010: 23 miliónů EUR, 2011: 26 miliónů EUR, 2012: 28 miliónů EUR, 2013: 29 miliónů EUR. Celkový počet zaměstnanců se navrhuje na 100 osob. |

DALšÍ INFORMACE |

Zjednodušení |

Návrh zjednodušuje právní předpisy. |

Návrh nahrazuje nařízení (ES) č. 1035/97 ve znění nařízení Rady (ES) č. 1652/2003. Nahrazením uvedeného nařízení se zjednoduší a vyjasní právní předpisy. |

Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu povede ke zrušení platných právních předpisů. |

Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti |

Návrh obsahuje ustanovení o přezkumu. |

1. 2005/0124 (CNS)

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY

o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise[1],

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3],

s ohledem na stanovisko Výboru regionů[4],

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Evropská unie je založena na zásadách svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu, které jsou společnými hodnotami členských států.

(2) Listina základních práv Evropské unie[5] znovu potvrzuje práva vyplývající zejména z ústavních tradic a mezinárodních závazků společných členským státům, ze Smlouvy o Evropské unii, Smluv Společenství, Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod[6], sociálních chart přijatých Společenstvím a Radou Evropy a z judikatury Soudního dvora Evropských společenství a Evropského soudu pro lidská práva.

(3) Společenství a jeho členské státy při provádění práva Společenství musejí dodržovat základní práva.

(4) Důkladnější znalost a rozsáhlé povědomí o otázkách základních práv v Unii přispívají k plnému dodržování základních práv. Zřízení agentury Společenství, jejímž úkolem by bylo poskytovat informace a údaje o otázkách základních práv, by přispělo k dosažení tohoto cíle. Rozvoj účinných orgánů pro ochranu a prosazování lidských práv je navíc společnou hodnotou mezinárodního i evropského společenství vyjádřenou v doporučení č. R (97) 14 Výboru ministrů Rady Evropy ze dne 30. září 1997.

(5) Zástupci členských států se na setkání v rámci Evropské rady konaném dne 13. prosince 2003 dohodli, že dále rozvinou činnost stávajícího Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie zřízeného nařízením Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997[7], a rozšíří jeho mandát tak, aby se stalo agenturou pro lidská práva.

(6) Komise s tím souhlasila a projevila úmysl předložit návrh na příslušnou změnu nařízení Rady (ES) č. 1035/97. Poté Komise vydala sdělení o agentuře pro základní práva ze dne 25. října 2004[8], na jehož základě proběhla široká veřejná konzultace.

(7) Proto je vhodné se opřít o koncepci stávajícího Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie a použít středisko jako základ pro zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva, která bude poskytovat příslušným orgánům Společenství a členských států informace a pomoc a zajišťovat odbornost v oblasti základních práv při přijímání opatření a rozhodování o dalším postupu v příslušných oblastech působnosti dotčených orgánů tak, aby tyto mohly plně dodržovat základní práva.

(8) Při zřizování agentury bude náležitá pozornost věnována rámci pro evropské regulační agentury, který Komise předložila v předloze interinstitucionální dohody[9] dne 25. února 2005.

(9) Činnost agentury by se měla týkat základních práv vymezených v čl. 6 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a stanovených především v Listině základních práv. Úzký vztah k Listině by se měl odrazit také v názvu agentury. Tematické oblasti činnosti agentury by měly být vymezeny ve víceletém rámci definujícím hranice činnosti agentury, která by podle obecných institucionálních zásad neměla rozhodovat o své vlastní politické agendě v oblasti základních práv.

(10) Agentura by měla shromažďovat objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o dodržování základních práv a vývoji situace v této oblasti, analyzovat tyto informace se zaměřením na příčiny, důsledky a účinky nedodržování základních práv a zkoumat příklady správného postupu při řešení těchto záležitostí. Účinným nástrojem pro aktivní sběr a posuzování informací je vytváření sítí.

(11) Při provádění práva Společenství by agentura měla mít právo zaujímat stanoviska z vlastního podnětu nebo na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise a předkládat je orgánům Unie a členským státům, aniž jsou dotčeny legislativní a soudní postupy stanovené ve Smlouvě.

(12) Rada by měla mít možnost vyžádat si od agentury odborné informace v rámci postupu podle článku 7 Smlouvy o Evropské unii.

(13) Agentura by měla předložit výroční zprávu o situaci v oblasti základních práv a o tom, jak orgány, agentury a subjekty EU a členské státy dodržují základní práva v Unii při provádění práva Unie. Dále by měla agentura vypracovávat tematické zprávy o problematice významné především pro politiky Unie.

(14) Agentura by měla přijímat opatření zaměřená na zvýšení povědomí široké veřejnosti o základních právech a o možnostech a různých mechanismech uplatňování těchto práv obecně, aniž by se však zabývala jednotlivými stížnostmi.

(15) Agentura by se měla co nejvíce opírat o všechny dotčené programy, spolupracovat s agenturami a subjekty Společenství a se subjekty Unie, aby se zabránilo překrývání činností, zvláště by měla být ve styku s budoucím Evropským institutem pro rovné postavení žen a mužů.

(16) Agentura by měla úzce spolupracovat s Radou Evropy. Spolupráce by měla zaručit, že se činnosti agentury a činnosti Rady Evropy nebudou nijak překrývat, čehož se dosáhne především vypracováním mechanismů pro součinnost, jako například uzavření dvoustranné dohody o spolupráci a účast nezávislé osoby jmenované Radou Evropy v řídících strukturách agentury s odpovídajícími hlasovacími právy, jak je tomu i u stávajícího Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie.

(17) Vzhledem ke specifickým funkcím agentury by každý členský stát měl jmenovat jednoho nezávislého odborníka do správní rady. Složení správní rady by mělo zaručit nezávislost agentury na orgánech Společenství i na vládách členských států a nejvyšší možnou koncentraci odborných znalostí v oblasti základních práv.

(18) Evropský parlament hraje významnou úlohu v oblasti základních práv. Měl by jmenovat jednu nezávislou osobu za člena správní rady agentury.

(19) Mělo by být vytvořeno poradní fórum, aby se ve strukturách agentury zajistilo pluralistické zastoupení společenských vrstev občanské společnosti působících v oblasti základních práv, a to za účelem navázání účinné spolupráce se všemi zúčastněnými stranami.

(20) Agentura by měla používat příslušné právní předpisy Společenství, které se týkají přístupu veřejnosti k dokumentům, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001[10], ochrany jednotlivců v souvislosti se zpracováním osobních údajů, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000[11], a jazyků, jak je stanoveno v nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958[12] a nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994[13].

(21) Pro agenturu se použije nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002[14] o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[15], jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999[16] o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).

(22) Agentura by měla mít právní subjektivitu a být právním nástupcem Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie vstupujícím do všech právních povinností a finančních závazků tohoto subjektu a dohod uzavřených tímto subjektem, jakož i pracovních smluv se zaměstnanci dotčeného subjektu. Sídlo agentury by mělo zůstat ve Vídni, jak bylo určeno rozhodnutím zástupců vlád členských států ze dne 2. června 1997, kterým se určuje sídlo Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie[17].

(23) Jelikož opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení jsou opatřeními obecného významu ve smyslu článku 2 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[18], měla by být přijata regulativním postupem podle článku 5 uvedeného rozhodnutí.

(24) Protože cílů navrhovaného opatření, zejména pak pomoc poskytovaná orgánům Unie a členským státům při dodržování základních práv formou předkládání srovnatelných a spolehlivých informací a údajů na evropské úrovni, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto, z důvodu rozsahu a účinků navrhovaného opatření, jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství jednat v souladu se zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, toto nařízení nepřekročí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

(25) Je pravděpodobné, že přispění agentury k plnému dodržování základních práv v rámci práva Společenství se kladně projeví při plnění cílů Společenství; pro přijetí tohoto nařízení stanoví Smlouva pravomoci postupem podle článku 308.

(26) Rada by měla mít možnost přijmout rozhodnutí podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii, kterým agenturu zmocní k výkonu činností i v oblastech, kterých se tato hlava týká.

(27) Protože za účelem zřízení agentury by se nařízení Rady (ES) č. 1035/97 muselo podstatným způsobem změnit, mělo by se v zájmu jednoznačnosti nahradit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA 1

PřEDMěT, CÍL, OBLAST PůSOBNOSTI, ÚKOLY A OBLASTI čINNOSTI

ČLÁNEK 1

Předmět

Tímto se zřizuje Agentura Evropské unie pro základní práva (dále jen „agentura“).

Článek 2

Cíl

Cílem agentury je poskytovat pomoc a odborné informace o otázkách základních práv příslušným orgánům, úřadům, agenturám a subjektům Společenství a členských států při provádění práva Společenství, a tak je podporovat při přijímání opatření či rozhodování o dalším postupu v rámci jejich příslušnosti v zájmu plného dodržování základních práv.

Článek 3

Oblast působnosti

1. Agentura plní úkoly za účelem dosažení cíle uvedeného v článku 2 v rámci pravomocí Společenství stanovených ve Smlouvě o založení Evropského společenství.

2. Při plnění úkolů agentura vychází ze základních práv definovaných v čl. 6 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a především uvedených v Listině základních práv Evropské unie, která byla vyhlášena v Nice dne 7. prosince 2000.

3. Agentura se při výkonu svých činností zabývá dodržováním základních práv v Evropské unii a v členských státech při provádění práva Společenství, aniž je dotčen odstavec 4, čl. 4 odst. 1 písm. e) a články 27 a 28.

4. Aniž je dotčen článek 27, agentura na žádost Komise poskytne informace o otázkách základních práv uvedených v žádosti a vypracuje příslušnou analýzu ve vztahu ke třetím zemím, s nimiž Společenství uzavřelo dohody o přidružení nebo dohody obsahující ustanovení o dodržování lidských práv nebo zahájilo či zamýšlí zahájit jednání o takových dohodách, zejména zemím, na které se vztahuje evropská politika sousedství.

Článek 4

Úkoly

1. Za účelem plnění cíle uvedeného v článku 2 agentura:

a) sbírá, zaznamenává, analyzuje a šíří důležité, objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace a údaje, včetně výsledků výzkumu a sledování sdělených agentuře členskými státy, orgány Unie, agenturami Společenství, výzkumnými středisky, vnitrostátními orgány, nevládními organizacemi, dotčenými třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi,

b) ve spolupráci s Komisí a členskými státy vyvíjí metody pro zlepšení srovnatelnosti, objektivity a spolehlivosti údajů na evropské úrovni,

c) provádí nebo podporuje vědecké výzkumy a šetření, přípravné studie a studie proveditelnosti nebo na takových projektech spolupracuje, a to i na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise, pokud je to vhodné a slučitelné s jejími prioritami a ročním pracovním programem. Organizuje také setkání odborníků a v nutných případech zřizuje pracovní skupiny ad hoc ,

d) vyvozuje závěry a zaujímá stanoviska k obecným tématům určená orgánům Unie a členským státům v souvislosti s prováděním práva Společenství, a to buď z vlastního podnětu nebo na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise,

e) dává Radě k dispozici své odborné znalosti v případech, kdy Rada vyzve nezávislé osobnosti k předložení zprávy o situaci v členském státě podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii nebo kdy se Rada zabývá návrhem podle čl. 7 odst. 2 a Rada si v souladu s postupem stanoveným v uvedených odstavcích článku 7 Smlouvy o Evropské unii vyžádá odbornou pomoc agentury,

f) zveřejňuje výroční zprávu o situaci v oblasti základních práv, kde upozorňuje i na příklady správného postupu,

g) zveřejňuje tematické zprávy opírající se o vlastní analýzu, výzkum a šetření,

h) zveřejňuje výroční zprávu o své činnosti,

i) posiluje spolupráci mezi občanskou společností, včetně nevládních organizací, sociálními partnery, výzkumnými středisky a představiteli příslušných orgánů veřejné moci a dalšími osobami nebo subjekty, které se zabývají základními právy, a to především vytvářením sítí, podporou dialogu na evropské úrovni a případně také účastí na diskusích či jednáních vedených na úrovni členských států,

j) ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami pořádá konference, kampaně, diskuse u kulatého stolu, semináře a setkání na evropské úrovni za účelem propagace své činnosti a šíření vlastních výsledků a

k) připravuje komunikační strategii zaměřenou na zvýšení povědomí široké veřejnosti, vytváří veřejně přístupný fond dokumentace a připravuje vzdělávací materiály, aby tak podpořila spolupráci a zabránila překrývání s ostatními zdroji informací.

2. Závěry, stanoviska a zprávy, které agentura vypracovává při plnění úkolů uvedených v odstavci 1, se netýkají legality návrhů Komise ve smyslu článku 250 Smlouvy, postojů zaujímaných orgány během legislativního procesu, ani legality aktů ve smyslu článku 230 Smlouvy. Nezabývají se ani otázkou, zda některý členský stát neporušil povinnost podle Smlouvy ve smyslu článku 226 Smlouvy.

Článek 5

Oblasti činnosti

1. Komise přijímá pro agenturu víceletý rámec, a to regulativním postupem uvedeným v čl. 29 odst. 2. Tento rámec

a) se přijímá na období pěti let,

b) určuje tematické oblasti činnosti agentury, které vždy zahrnují boj proti rasismu a xenofobii,

c) je v souladu s prioritami Unie definovanými ve strategických cílech Komise,

d) bere náležitý ohled na finanční a lidské zdroje agentury a

e) obsahuje ustanovení, jejichž cílem je zabránit tematickému překrývání s pravomocí jiných subjektů, úřadů a agentur Společenství.

2. Agentura plní úkoly v rámci tematických oblastí určených víceletým rámcem. Tím není dotčena možnost agentury reagovat v rámci svých finančních a lidských možností na žádosti Evropského parlamentu, Rady nebo Komise vznesené podle čl. 3 odst. 4 a čl. 4 odst. 1 písm. d) a e), které nespadají do těchto tematických oblastí.

3. Agentura plní úkoly podle ročního pracovního programu a v rámci dostupných finančních a lidských zdrojů.

4. Roční pracovní program přijímaný podle čl. 11 odst. 4 písm. a) je v souladu s ročním pracovním programem Komise, a to včetně výzkumných prací a statistických činností prováděných v souvislosti se statistickým programem Společenství.

KAPITOLA 2

PRACOVNÍ METODY A SPOLUPRÁCE

ČLÁNEK 6

Pracovní metody

1. Agentura vytváří a koordinuje potřebné informační sítě. Sítě se budují tak, aby zajišťovaly poskytování objektivních, spolehlivých a srovnatelných informací, přičemž se využívá odbornosti řady různých organizací a orgánů v každém členském státě a bere se v úvahu zapojení vnitrostátních orgánů do sběru údajů.

2. S cílem zabránit překrývání činnosti a zaručit optimální využití zdrojů bere agentura při výkonu svých činností ohled na již shromážděné informace z libovolných zdrojů, a zejména na činnosti prováděné

a) orgány, úřady, agenturami a subjekty Společenství,

b) orgány, úřady, agenturami a subjekty členských států a

c) Radou Evropy a dalšími mezinárodními organizacemi.

3. Agentura může vstupovat do smluvních vztahů s jinými organizacemi, zejména subdodavatelských vztahů, za účelem vykonání libovolných úkolů, ke kterým je zmocní. Agentura rovněž může udělovat granty, zvláště národním, evropským a mezinárodním organizacím podle článků 8 a 9, s cílem podpořit patřičnou spolupráci a společné projekty.

Článek 7

Vztahy s příslušnými orgány, úřady a agenturami Společenství

Agentura zajistí přiměřenou koordinaci s příslušnými subjekty, úřady a agenturami Společenství. Podmínky spolupráce se případně stanoví v memorandech o porozumění.

Článek 8

Spolupráce s organizacemi na úrovni členských států a Unie

1. V zájmu plnění úkolů agentura spolupracuje s vládními i nevládními organizacemi a subjekty působícími v oblasti základních práv na úrovni členských států či na evropské úrovni.

2. Správní opatření učiněná v rámci spolupráce uvedené v odstavci 1 jsou v souladu s právními předpisy Společenství a přijímá je správní rada na základě návrhu předloženého ředitelem poté, co obdrží stanovisko Komise. Jestliže Komise s těmito opatřeními nesouhlasí, správní rada je přezkoumá, v případě potřeby je změní a dvoutřetinovou většinou všech svých členů tyto přijme.

Článek 9

Spolupráce s Radou Evropy

Agentura svou činnost koordinuje s činností Rady Evropy, zejména s ohledem na svůj roční pracovní program podle článku 5. Za tímto účelem Společenství postupem stanoveným v článku 300 Smlouvy uzavře dohodu s Radou Evropy s cílem navázat úzkou spolupráci mezi Radou Evropy a agenturou. Uvedená dohoda zakládá povinnost Rady Evropy jmenovat nezávislou osobu do správní rady agentury podle článku 11.

KAPITOLA 3

ORGANIZACE

ČLÁNEK 10

Orgány agentury

Agentura se skládá ze:

a) správní rady,

b) výkonné rady,

c) ředitele,

d) fóra.

Článek 11

Správní rada

1. Správní rada je složena z osob, které mají potřebné zkušenosti v oblasti základních práv a v oblasti řízení organizací ve veřejném sektoru, a to tímto způsobem:

a) z jedné nezávislé osoby jmenované každým členským státem,

b) z jedné nezávislé osoby jmenované Evropským parlamentem,

c) z jedné nezávislé osoby jmenované Radou Evropy a

d) ze dvou zástupců Komise.

Osoby uvedené pod písmenem a) jsou osoby:

- ve vysoce odpovědné řídící funkci, kterou vykonávají v nezávislé národní instituci zabývající se lidskými právy nebo

- s hlubokými odbornými znalostmi v oblasti základních práv, které získali v rámci jiných nezávislých institucí nebo orgánů.

Každého člena správní rady může zastupovat zástupce, který splňuje výše uvedené podmínky.

Agentura zveřejní seznam členů správní rady na své internetové stránce a průběžně jej aktualizuje.

2. Délka funkčního období členů správní rady je 5 let. Členové mohou být jmenováni nanejvýš dvakrát.

Jestliže však některý člen přestane splňovat kritéria, na jejichž základě byl jmenován, bezodkladně o tom uvědomí Komisi a ředitele agentury. Dotčená strana na zbývající část funkčního období jmenuje nového člena.

3. Správní rada zvolí svého předsedu a místopředsedu, kteří své funkce zastávají po dobu dvou a půl roku, a to nanejvýš ve dvou po sobě následujících obdobích.

Každý člen správní rady nebo v případě jeho nepřítomnosti jeho zástupce má jeden hlas.

4. Správní rada zajišťuje, aby agentura plnila úkoly, ke kterým byla zmocněna. Je plánovacím a kontrolním orgánem agentury. Správní rada zejména:

a) každoročně přijímá roční pracovní program agentury na základě návrhu předloženého ředitelem agentury, a to poté, co obdrží stanovisko Komise. Program je v souladu s finančními a lidskými zdroji. Roční pracovní program se předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Komisi,

b) přijímá výroční zprávy uvedené v článku 4 odst. 1 písm f) a h), v nichž zejména srovnává dosažené výsledky s cíli ročního pracovního programu; tyto zprávy se nejpozději do dne 15. června předkládají Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů,

c) jmenuje a v případě potřeby odvolává ředitele agentury,

d) přijímá návrh ročního rozpočtu a konečný roční rozpočet agentury,

e) vykonává kárnou pravomoc vůči řediteli,

f) sestavuje roční odhad výdajů a příjmů agentury a zasílá jej Komisi v souladu s čl. 19 odst. 5,

g) přijme jednací řád agentury na základě návrhu ředitele poté, co obdrží stanovisko Komise,

h) v souladu s čl. 20 odst. 11 přijme finanční předpisy pro agenturu na základě návrhu ředitele poté, co obdrží stanovisko Komise,

i) přijme opatření nezbytná k provedení Služebního řádu úředníků Evropských společenství a Pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství v souladu s čl. 23 odst. 3 a

j) v souladu s čl. 16 odst. 2 přijme pravidla pro používání nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001.

5. Správní rada může kterýkoli ze svých úkolů delegovat na výkonnou radu s výjimkou povinností uvedených v odst. 4 písm. a), b), c), d), g) a h).

6. Rozhodnutí správní rady se přijímají prostou většinou hlasů hlasujících členů s výjimkou hlasování o rozhodnutích uvedených v odst. 4 písm. a), c), d) a e), kde se vyžaduje dvoutřetinová většina všech členů. V případě rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy. Člen jmenovaný Radou Evropy smí hlasovat jen o rozhodnutích uvedených v odst. 4 písm. a) a b).

7. Předseda svolává radu jednou za rok, aniž je dotčeno právo svolat dodatečné mimořádné zasedání. Mimořádné zasedání předseda svolá z vlastního podnětu nebo na žádost alespoň jedné třetiny členů správní rady.

8. Zasedání správní rady se může v úloze pozorovatele účastnit ředitel Evropského institutu pro rovné postavení žen a mužů. Na pozvání výkonné rady se mohou zasedání účastnit i ředitelé jiných dotčených agentur Společenství a subjektů Unie, rovněž jako pozorovatelé.

Článek 12

Výkonná rada

1. Správní radě je nápomocna výkonná rada. Výkonná rada se skládá z předsedy a místopředsedy správní rady a dvou zástupců Komise.

2. Výkonnou radu svolává předseda vždy, když je třeba připravit rozhodnutí správní rady či poskytnout pomoc či radu řediteli. Výkonná rada přijímá rozhodnutí prostou většinou.

3. Ředitel se účastní zasedání výkonné rady bez hlasovacího práva.

Článek 13

Ředitel

1. Agenturu vede ředitel jmenovaný správní radou ze seznamu kandidátů navrženého Komisí. Ředitel je jmenován na základě osobních zásluh, správních a řídicích schopností a zkušeností v oblasti základních práv. Před jmenováním může být kandidát vybraný správní radou požádán, aby učinil prohlášení před příslušným výborem Evropského parlamentu a zodpověděl dotazy jeho členů.

2. Délka funkčního období ředitele je pět let. Na návrh Komise a po vyhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nanejvýš o dalších pět let. Při hodnocení posuzuje Komise především výsledky dosažené během prvního funkčního období, způsob, jakým byly dosaženy, a povinnosti a potřeby agentury v nadcházejících letech.

3. Ředitel má odpovědnost za:

a) plnění úkolů uvedených v článku 4,

b) vypracování a provedení ročního pracovního programu agentury,

c) všechny personální záležitosti a především za výkon pravomocí stanovených v čl. 23 odst. 2,

d) každodenní správní agendu,

e) plnění rozpočtu agentury v souladu s článkem 20 a

f) zavedení účinných postupů sledování a hodnocení výsledků agentury vzhledem k jejím cílům podle norem uznávaných odborníky. Ředitel každoročně podává správní radě zprávu o výsledcích sledování.

4. Za výkon své funkce je ředitel odpovědný správní radě, jejíchž zasedání se účastní bez hlasovacího práva.

5. Na návrh Komise může správní rada ředitele odvolat před skončením jeho funkčního období.

Článek 14

Fórum pro základní práva

1. Fórum se skládá ze zástupců nevládních organizací odpovědných za základní práva a za boj proti rasismu, xenofobii a antisemitismu, dále ze zástupců odborů a organizací zaměstnavatelů, dotčených společenských a profesních organizací, církví, náboženských, filozofických a nekonfesních organizací, vysokých škol a jiných odborných kruhů a evropských i mezinárodních orgánů a organizací.

2. Členové fóra se vybírají v otevřeném výběrovém řízení, o kterém rozhodne správní rada. Jejich počet činí nanejvýš 100 osob. Funkční období je pětileté, přičemž členové mohou být zvoleni nanejvýš ve dvou po sobě následujících obdobích.

3. Členové správní rady nejsou členy fóra, ale mohou se účastnit zasedání fóra.

4. Fórum představuje mechanismus pro výměnu informací o otázkách základních práv a pro shromažďování znalostí. Zajišťuje úzkou spolupráci mezi agenturou a příslušnými zúčastněnými stranami.

5. Fórum

- podává návrhy pro účely vypracování ročního pracovního programu, který se přijímá podle čl. 11 odst. 4 písm. a) a

- poskytuje zpětnou vazbu a navrhuje následná opatření na základě výroční zprávy o situaci v oblasti základních práv, která se přijímá podle čl. 11 odst. 4 písm. b).

6. Fóru předsedá ředitel. Schází se jednou ročně nebo na žádost správní rady. Pracovní postupy fóra se stanoví ve vnitřních předpisech agentury a zveřejní se.

7. Agentura fóru poskytuje potřebnou technickou a logistickou podporu a pro jeho zasedání mu dává k dispozici služby svého sekretariátu.

KAPITOLA 4

FUNGOVÁNÍ

ČLÁNEK 15

Nezávislost a veřejný zájem

1. Agentura plní své úkoly zcela nezávisle.

2. Členové správní rady, ředitel a členové fóra se zavazují jednat ve veřejném zájmu. Za tímto účelem učiní závazné prohlášení.

Členové správní rady jmenovaní podle čl. 11 odst. 1 písm. a), b) a c), ředitel a členové fóra se zavazují jednat nezávisle. K tomuto účelu učiní prohlášení o zájmech, v němž uvedou, že neexistují žádné zájmy, které by mohly být považovány za poškození jejich nezávislosti, a žádné přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za poškození jejich nezávislosti.

Obě prohlášení se činí písemně jednou ročně.

Článek 16

Přístup k dokumentům

1. Pro dokumenty agentury se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001.

2. Do šesti měsíců od zahájení činnosti agentury přijme správní rada opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001.

3. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropských společenství, a to za podmínek stanovených v článcích 195 a 230 Smlouvy.

Článek 17

Ochrana údajů

Na agenturu se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001.

Článek 18

Správní kontrola

Činnost agentury podléhá dohledu veřejného ochránce práv podle článku 195 Smlouvy.

KAPITOLA 5

FINANčNÍ USTANOVENÍ

ČLÁNEK 19

Sestavování rozpočtu

1. Na každý rozpočtový rok, jenž odpovídá kalendářnímu roku, se připravují odhady všech příjmů a výdajů agentury, které se uvedou v rozpočtu agentury.

2. Příjmy a výdaje uvedené v rozpočtu agentury jsou v rovnováze.

3. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, příjmy agentury se skládají z:

a) dotace Společenství uvedené v souhrnném rozpočtu Evropské unie (oddíl Komise) a

b) plateb za poskytnuté služby.

Tyto příjmy mohou být doplněny:

a) dobrovolnými příspěvky členských států a

b) finančními příspěvky organizací nebo třetích zemí uvedených v článcích 8, 9 a 27.

4. Výdaje agentury zahrnují odměňování zaměstnanců, náklady na výkon správy a provoz infrastruktury a provozní výdaje.

5. Správní rada každoročně vypracuje odhad příjmů a výdajů agentury na následující rozpočtový rok, a to na základě návrhu předloženého ředitelem. Tento odhad, který obsahuje návrh plánu pracovních míst, předá správní rada Komisi nejpozději do dne 31. března.

6. Komise odhad předá Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) spolu s předběžným návrhem rozpočtu Evropské unie.

7. Na základě tohoto odhadu Komise zanese odhady, které považuje za nezbytné vzhledem k plánu pracovních míst, a částku dotace účtovanou ze souhrnného rozpočtu do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který Komise předloží rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 272 Smlouvy.

8. Rozpočtový orgán povoluje položky přidělované na dotaci pro agenturu. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst agentury.

9. Rozpočet agentury přijímá správní rada. Rozpočet je konečný po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se příslušným způsobem upraví.

10. Jestliže má správní rada v úmyslu realizovat jakýkoli projekt, který by mohl mít významné finanční důsledky pro financování rozpočtu agentury, zejména pokud jde o projekty související s majetkem, například s nájmem či koupí budov, oznámí to co nejdříve rozpočtovému orgánu. Zároveň uvědomí Komisi.

Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí úmysl zaujmout stanovisko, předá své stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení projektu.

Článek 20

Plnění rozpočtu

1. Rozpočet agentury plní ředitel.

2. Nejpozději dne 1. března po uplynutí každého rozpočtového roku předá účetní agentury účetnímu Komise prozatímní účty spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za uplynulý rozpočtový rok. Účetní Komise provede konsolidaci prozatímních účtů orgánů a decentralizovaných subjektů podle článku 128 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“).

3. Nejpozději dne 31. března po uplynutí každého rozpočtového roku předá účetní Komise prozatímní účty agentury spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za uplynulý rozpočtový rok Účetnímu dvoru. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za uplynulý rozpočtový rok se předává také Evropskému parlamentu a Radě.

4. Jakmile ředitel obdrží vyjádření Účetního dvora k prozatímním účtům agentury podle článku 129 finančního nařízení, sestaví účetní závěrku agentury na svou vlastní odpovědnost a předá ji správní radě, aby k ní zaujala stanovisko.

5. Správní rada zaujme stanovisko k účetní závěrce agentury.

6. Ředitel předá účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru, a to nejpozději dne 1. července po skončení každého rozpočtového roku.

7. Účetní závěrka se zveřejní.

8. Ředitel Účetnímu dvoru odpoví na jeho vyjádření nejpozději dne 30. září. Zároveň tuto odpověď zašle správní radě.

9. Ředitel předloží Evropského parlamentu na jeho žádost veškeré informace potřebné pro řádný průběh udělení absolutoria za daný rozpočtový rok, jak je stanoveno v čl. 146 odst. 3 finančního nařízení.

10. Na doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament řediteli absolutorium týkající se plnění rozpočtu za rok N do 30. dubna roku N + 2.

11. Správní rada po konzultaci s Komisí přijme finanční předpisy pro agenturu. Tyto předpisy se nesmějí odchylovat od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002, ledaže je to výslovně nutné pro fungování agentury a Komise s tím předem vysloví souhlas.

Článek 21

Boj proti podvodům

1. V zájmu boje proti podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem se na agenturu vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 bez omezení.

2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně vydá odpovídající předpisy platné pro všechny své zaměstnance.

3. Rozhodnutí o financování a na jejich základě přijaté prováděcí dohody a nástroje výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby vykonávat kontroly přímo na místě u příjemců finančních prostředků agentury a u subjektů odpovědných za jejich rozdělování.

KAPITOLA 6

OBECNÁ USTANOVENÍ

ČLÁNEK 22

Právní postavení a sídlo

1. Agentura má právní subjektivitu.

2. V každém členském státě má agentura nejširší možnou právní způsobilost, jakou právní předpisy daného státu přiznávají právnickým osobám. Zejména může nabývat movitý a nemovitý majetek a nakládat s ním a může vystupovat před soudem.

3. Agenturu zastupuje její ředitel.

4. Agentura je právním nástupcem Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie. Agentura převezme všechna práva a právní povinnosti a finanční závazky tohoto střediska. Pracovní smlouvy uzavřené střediskem před přijetím tohoto nařízení zůstávají v platnosti.

5. Sídlem agentury je Vídeň.

Článek 23

Zaměstnanci

1. V případě zaměstnanců agentury se použije Služební řád úředníků Evropských společenství, Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a pravidla společně přijatá orgány Evropského společenství za účelem uplatnění tohoto služebního a pracovního řádu.

2. Ve vztahu ke svým zaměstnancům vykonává agentura pravomoci, které byly přeneseny na orgán oprávněný ke jmenování.

3. Po dohodě s Komisí přijme správní rada nezbytná prováděcí opatření v souladu s článkem 110 Služebního řádu úředníků Evropských společenství a Pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.

4. Správní rada může přijmout předpisy, které agentuře umožní dočasně zaměstnat národní odborníky z členských států.

Článek 24

Jazykový režim

1. Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958.

2. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.

Článek 25

Výsady a imunity

Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.

Článek 26

Soudní pravomoc Soudního dvora

1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.

Soudní dvůr má soudní pravomoc na základě rozhodčí doložky ve smlouvě uzavřené agenturou.

2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu, kterou způsobila nebo kterou způsobili její zaměstnanci při plnění svých povinností.

Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat o sporech o náhradu těchto škod.

3. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat o žalobách podaných proti agentuře za podmínek stanovených v článku 230 nebo 232 Smlouvy.

Článek 27

Účast kandidátských či potenciálních kandidátských zemí

1. Na činnosti agentury se mohou podílet země, které se Společenstvím uzavřely dohodu o přidružení a které Evropská rada označila za kandidátské země nebo potenciální kandidátské země pro přistoupení k Unii, jestliže o jejich účasti rozhodne příslušná rada pro přidružení.

2. V takovém případě se způsob jejich účasti určí rozhodnutím příslušné rady pro přidružení. V rozhodnutí se uvede, jaká odborná a jiná pomoc bude dotyčné zemi nabídnuta, a zejména povaha, rozsah a způsob účasti těchto zemí na práci agentury, včetně ustanovení o účasti na iniciativách agentury, o finančním příspěvku a o zaměstnancích. Rozhodnutí je v souladu s tímto nařízením a se Služebním řádem úředníků Evropských společenství a Pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství. V rozhodnutí se stanoví, že zúčastněná země může jmenovat nezávislou osobu splňující požadavky kladené na osoby uvedené v čl. 11 odst. 1 písm. a), která se bude podílet na práci správní rady jako pozorovatel bez hlasovacího práva.

3. Agentura se zabývá situací v oblasti základních práv v zemích, které se podle tohoto článku podílejí na její činnosti, do té míry, do jaké to je významné pro příslušnou dohodu o přidružení. Za tímto účelem se přiměřeně použijí články 4 a 5.

Článek 28

Činnost podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii

Tímto nařízením není dotčena možnost Rady zmocnit agenturu v souladu s ustanoveními v hlavě VI Smlouvy o Evropské unii k výkonu činností stanovených v tomto nařízení i ve vztahu k oblastem uvedeným v hlavě VI Smlouvy o Evropské unii.

KAPITOLA 7

ZÁVěREčNÁ USTANOVENÍ

ČLÁNEK 29

Postup

1. Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.

2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se regulativní postup stanovený v článku 5 rozhodnutí 1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 uvedeného rozhodnutí.

3. Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.

Článek 30

Přechodná ujednání

1. Současné funkční období členů správní rady Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie skončí dnem 31. prosince 2006. Přijetím nezbytných opatření Komise zajistí, aby funkční období správní rady ustavené podle článku 11 začalo dne 1. ledna 2007.

2. Komise zahájí proces jmenování ředitele agentury podle čl. 13 odst. 1 neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost.

3. Správní rada může na návrh Komise prodloužit současné funkční období ředitele Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie na dobu, než skončí proces jmenování uvedený v odstavci 2, nanejvýš však o 18 měsíců.

4. V případě, že ředitel střediska není ochoten nebo schopen jednat v souladu s odstavcem 3, správní rada za stejných podmínek jmenuje prozatímního ředitele.

Článek 31

Hodnocení

1. Agentura pravidelně hodnotí ex ante a ex post své činnosti, které jsou spojeny se značnými výdaji. O výsledcích těchto hodnocení uvědomí správní radu.

2. Všechny informace, které mají význam pro výsledek procesu hodnocení, předává agentura každoročně rozpočtovému orgánu.

3. Nejpozději do dne 31. prosince 2009 agentura nechá vypracovat nezávislé externí hodnocení svých výsledků za první tři roky činnosti podle zadání formulovaného správní radou po dohodě s Komisí. Toto hodnocení zohlední úkoly agentury, pracovní postupy a vliv agentury na ochranu a prosazování základních práv a bude obsahovat analýzu synergických dopadů a finančních důsledků případného rozšíření jejích úkolů. V rámci hodnocení se vezmou v potaz názory zúčastněných stran na úrovni Společenství i členských států.

V hodnocení se zároveň posoudí případná potřeba upravit či rozšířit úkoly, oblast působnosti, oblasti činnosti nebo strukturu agentury, zejména pokud jde o úpravy struktury nezbytné k dosažení souladu s horizontálními pravidly pro regulační agentury, jakmile tato pravidla vstoupí v platnost.

4. Po dohodě s Komisí správní rada rozhodne o časovém plánu a rozsahu dalších externích hodnocení, která se budou provádět pravidelně.

Článek 32

Přezkum

1. Správní rada prostuduje závěry hodnocení uvedeného v článku 31 a předloží Komisi doporučení ohledně případných změn v agentuře, jejích pracovních postupech a v rozsahu jejího poslání. Hodnotící zprávu a doporučení předá Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů a zveřejní je.

2. Po posouzení hodnotící zprávy a doporučení může Komise předložit návrhy změn tohoto nařízení, které považuje za nutné.

Článek 33

Zahájení činnosti agentury

Agentura zahájí svou činnost nejpozději dne 1. ledna 2007.

Článek 34

Zrušení

1. Nařízení (ES) č. 1035/97 se zrušuje s účinností ode dne 1. ledna 2007.

2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 35

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne .

Za Radu

předseda

2005/0125 (CNS)

Návrh

ROZHODNUTÍ RADY

kterým se Agentura Evropské unie pro základní práva zmocňuje k výkonu činností v oblastech uvedených v hlavě VI Smlouvy o Evropské unii

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 30 a 31 a na čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise[19],

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[20],

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Unie je založena na zásadách svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu, které jsou společné členským státům, a v souladu s článkem 6 Smlouvy je povinna ctít základní práva, která jsou zaručena Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a která vyplývají z ústavních tradic společných členským státům, jakožto obecné zásady práva Společenství.

(2) K cílům Unie stanoveným ve Smlouvě patří posílení ochrany práv a zájmů státních příslušníků členských států, zachování a rozvoj prostoru svobody, bezpečnosti a práva, udržení a upevnění míru a svobody a prosazování demokracie na základě základních práv uznávaných v ústavních tradicích a právních řádech členských států a v Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod.

(3) Unie si podle článku 29 Smlouvy klade za cíl poskytovat svým občanům v prostoru svobody, bezpečnosti a práva vysokou úroveň ochrany tím, že rozvíjí společný postup členských států v oblasti policejní a soudní spolupráce v trestních věcech, a tím, že předchází rasismu a xenofobii a potírá je.

(4) Nařízením Rady (ES) č. 2006/[ČÍSLO][21] se zřizuje Agentura Evropské unie pro základní práva s cílem poskytovat příslušným orgánům a úřadům Společenství a členských států pomoc a odborné informace o otázkách základních práv, a tak je podporovat při přijímání opatření či rozhodování o dalším postupu v rámci jejich příslušnosti.

(5) Toto rozhodnutí představuje nezbytný právní základ k tomu, aby agentura mohla být zmocněna k plnění stejných úkolů za týchž podmínek v oblasti uvedené v hlavě VI Smlouvy (Ustanovení o policejní a soudní spolupráci v trestních věcech).

(6) Ochrana základních práv jednotlivců je předpokladem k vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva se zřetelem na opatření podle hlavy VI Smlouvy. Z tohoto důvodu jsou články 30 a 31 a čl. 34 odst. 2 písm. c) Smlouvy náležitým právním základem tohoto návrhu,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

V souladu s článkem 28 nařízení Rady (ES) č. 2006/[ČÍSLO] se Evropská agentura pro základní práva zmocňuje k výkonu činností vymezených v nařízení (ES) č. 2006/[ČÍSLO] v oblastech, kterých se týká hlava VI Smlouvy.

Článek 2

Články 2 až 32 nařízení (ES) č. 2006/[ČÍSLO] se přiměřeně použijí v souvislosti s činnostmi agentury podle tohoto rozhodnutí. Odkazy na právo Společenství v uvedených ustanoveních nařízení (ES) č. 2006/[ČÍSLO] se považují za odkazy na právo Unie v oblasti, které se týká hlava VI Smlouvy. Odkazy na příslušné subjekty, agentury a úřady Společenství se považují také za odkazy na příslušné subjekty Unie zřízené hlavou VI nebo na jejím základě.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .

V Bruselu dne .

Za Radu

předseda

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Name of the Proposals

Proposal for a Council Regulation establishing a European Union Agency for Fundamental Rights and Proposal for a Council Decision empowering the European Union Agency for Fundamental Rights to pursue its activities in areas referred to in Title VI of the Treaty on European Union.

ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

- Police area: 18 Area of freedom, security and justice

- Activity: 18 04 Citizenship and fundamental rights

Budget lines

3.1. Budget lines:

Financial perspectives 2007-2013: Heading 3

Current nomenclature:

- 18.04 05 01: European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia - Subsidy to titles 1 & 2

- 18 04 05 02: European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia – Subsidy to title 3

3.2. Duration of the action and of the financial impact: 1 January 2007 – 31 December 2013

From 2007 onwards the allocation of appropriations will depend on the new financial perspective 2007-2013.

3.3. Budgetary characteristics:

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

18.04 05 | Non-comp | Diff[22] | NO | NO | YES/NO (open, in accordance with bilateral agreements) | No 3 |

SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

The following figures, both in terms of financial and human resources, have been allocated in full respect of the cost-effectiveness principle, supported by the analysis carried out during the ex-ante evaluation[23].

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

TOTAL PA including cost of Human Resources | a+b+c+d+e | 16,262 | 20,365 | 21,368 | 24,030 | 26,834 | 28,538 | 30,338 | 167.735 |

Co-financing details

If the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):

EUR million (to 3 decimal places)

To improve definitions, existence and comparability of data on fundamental rights. | Provision of comparable data on fundamental rights in the annual report. Satisfaction rates of data users |

To objectively review and analyse existing reports, studies, judgements and other evidence on fundamental rights pertaining to the EU policy. | Existence of reports reviewing the ‘state of the art’ in the latest research Existence of publicly available online resource library |

To develop a strong analytical capacity and act as a centre of expertise on fundamental rights. | Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in other documents) |

To monitor the application of fundamental rights standards in practice by the EU institutions, bodies and agencies. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To monitor the application of fundamental rights standards on the ground by Member States when they are implementing Community law. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To identify good practice in respecting and promoting fundamental rights by the EU institutions, bodies and agencies and Member States. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To express opinions on fundamental rights policy developments in the EU. | Perception of the quality and relevance of the opinions by the EU institutions |

To raise public awareness of fundamental rights. | Level of awareness of citizens – public opinion surveys Use of Agency’s website, downloading of its reports |

To promote dialogue with civil society, coordinate and network with various actors in the field of fundamental rights. | Existence of networks Effectiveness of networks – surveys of participants |

To provide effective assistance and expertise to the Union institutions and relevant authorities of the Member States | Citation rates (how often the Union institutions and national authorities exploit the results of the work of the Agency as starting point for necessary measures) |

- 5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[28] chosen for the implementation of the action.

x Centralised Management

ٱ Directly by the Commission

x Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

x Bodies set up by the Communities as referred to in Art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

The Director will be responsible for the implementation of effective monitoring and evaluation of the performance of the Agency against its objectives according to professionally recognised standards and shall report annually to the Management Board on the results of the evaluation.

The Director will prepare an annual report on the activities of the Agency which will compare, in particular, the results achieved with the objectives of the annual Work Programme; this report, following adoption by the Management Board, will be forwarded by 15 June at the latest to the European Parliament, the Council, the Commission and the Court of Auditors.

The Agency should also be subject to periodic external evaluation. The first external evaluation should be carried out after three years of operation. Such an external evaluation, in addition to questions of efficiency and effectiveness, should also consider the following questions:

- the Agency’s place in, and contribution to, the system of European governance (as a means of delivering Community policy objectives);

- the consistency of the Agency’s activities with those of other international organisations, such as the Council of Europe, OSCE and UN, and other relevant European bodies, such as the European Institute for Gender Equality;

- the value added by the Agency as a type of implementation of Community policy (compared to “in-house” implementation by Commission departments);

- the longer-term impact of the Agency’s activities on citizens and their level of awareness of their fundamental rights.

Table 2 suggests several indicators which can be used to evaluate the progress made by the Agency towards achieving each of the objectives described above. They include both output indicators (e.g. provision of comparable data) and impact indicators (e.g. rising public awareness).

Table 2 Potential monitoring and evaluation indicators of the Agency

Objectives | Potential monitoring indicators |

To improve definitions, existence and comparability of data on fundamental rights. | Provision of comparable data on fundamental rights in the annual report Satisfaction rates of data users |

To objectively review and analyse existing reports, studies, judgments and other evidence on fundamental rights pertaining to the EU policy. | Existence of reports reviewing the ‘state of the art’ in the latest research Existence of publicly available online resource library |

To develop a strong analytical capacity and act as a centre of expertise on fundamental rights. | Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in other documents) |

To monitor the application of fundamental rights standards in practice by the Union institutions, bodies and agencies. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To monitor the application of fundamental rights standards on the ground by Member States when they are implementing Community law. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To identify good practice in respecting and promoting fundamental rights by the Union institutions, bodies and agencies and Member States. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To express opinions on fundamental rights policy developments in the EU. | Perception of the quality and relevance of the opinions by the Union institutions Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in the measures taken by Union institutions) |

To raise public awareness of fundamental rights. | Level of awareness of citizens – public opinion surveys Use of Agency’s website, downloading of its reports |

To promote dialogue with civil society, coordinate and network with various actors in the field of fundamental rights. | Existence of networks Effectiveness of networks – surveys of participants |

To work in a complementary way and to avoid overlap with the relevant international organisations, in particular with the Council of Europe, and with the relevant Community agencies and Union bodies when pursuing its objectives | Low level of overlapping outputs (reports, surveys, campaigns) Number of cooperation projects Effectiveness of cooperation – surveys of international organisations, Community agencies and Union bodies |

To provide effective assistance and expertise to the Union institutions and relevant authorities of the Member States | Citation rates (how often the Union institutions and national authorities exploit the results of the work of the Agency as starting point for necessary measures) |

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

The ex-ante evaluation supporting this proposal was conducted in late 2004 and early 2005 by the Commission departments in charge of the policy area of fundamental rights, in particular DG Justice, Freedom and Security. It is based mainly on the Preparatory Study for impact assessment and ex-ante evaluation of the Fundamental Rights Agency, 2005[29] and on the Meta-Evaluation Report on the Community Agency System, 2003[30] and the evaluation of the functioning of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia.[31] These studies allowed for a comprehensive identification of existing needs; the formulation of objectives and respective indicators; the scoping of different policy options as regards mandate and structure of the Agency, including alternative zero and their potential results; the evaluation of the value added by Community-level action; assessment of associated risks, also on the basis of similar experiences in the past; the definition of monitoring and evaluation systems; and a preliminary cost effectiveness analysis, covering estimations on appropriations, human resources and other administrative expenditure.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation and risk assessments (lessons learned from similar experiences in the past)

The establishment of the European Union Agency for Fundamental Rights takes account of similar experience in the establishment of other Community agencies. Table 3 presents a description of a number of lessons learnt in the establishment and operation of those agencies and possibilities for addressing the risks in the work of the Agency, based on the experiences of establishing Community agencies in the past.[32].

Table 3 Main risks in the work of the Agency

Risk | What could be done about addressing the risk? (lessons from the past) |

Difficulties in major extension of the mandate of the EUMC | Master plan, including a feasibility study, planning of team, infrastructure etc. |

Failure to ensure high quality (e.g. as regards comparability) of the data collected and of the results of its analysis | Ensure that the staffing of the research unit within the Agency is sufficient in the establishment phase Monitor closely (on an annual basis) the quality of outputs delivered by the Agency |

Lack of focus in collecting data | Mechanism of consultation with main stakeholders, mapping of existing data and mapping of needs |

Incomplete coverage of Member States in establishing the network of national focal points | Flexibility in financing could mean that the Agency could give grants to organisations to act as a national focal point for a ‘trial period’ and build capacity of data collection locally |

Lack of close work with Member States in providing comparable or compatible data | Ensure that the establishment of a liaison network with the officials from the Member State governments is taken as a prime task in the establishment phase Establish a formal liaison network with national statistical institutes and other stakeholders |

Lack of effectiveness in disseminating the outputs of work | Clear and targeted communications strategy identifying key audiences and best ways to reach them |

Lack of engagement with the Union institutions Lack of clarity on primary beneficiaries of the Agency[33] | Agency has an obligation to respond quickly to requests for information and assessment from EU Institutions Agency’s outputs need to reflect EU priorities and needs |

Difficulty of producing tailor made and timely outputs matching the Union institutions’ needs | Good communication between the Agency and Union institutions (memorandum of understanding, regular informal meetings, consultation over annual work programmes) |

Risk of duplicating the work of other institutions | Good communication between 1) the Agency and the Union institutions; 2) the Agency and the Council of Europe and other international organisations such as the OSCE and the UN, and 3) the Agency and relevant Community agencies and Union bodies (memorandums of understanding, regular informal meetings, consultation over annual work programmes) |

High expectations from non-governmental organisations and citizens | Clarity in the Communication Strategy about objectives and tasks of the Agency |

Failure to get good value for money | Focus on the objective and keep good contacts with all the stakeholders, including Union institutions, while acting in fully independence |

Failure to respect all rules for financial procedure laid down in the Financial Regulation | Set down and implement 24 internal control standards Ensure that there is sufficiently staff with financial expertise and experience |

6.2.3. Terms and frequency of future evaluation

By the end of the third year following the entry into force of this Regulation, the Agency is to commission an independent external evaluation of its achievements, on the basis of terms of reference drawn up by the Management Board in agreement with the Commission. The Commission is to transmit the evaluation report accompanied by the recommendations of the Management Board to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions and make them public. After assessment of the evaluation report and the recommendations, the Commission may submit any proposal for amendments to this Regulation which it deems necessary.

Anti-Fraud Measures

The financial rules applicable to the Agency are to be adopted by the Management Board following consultation with the Commission. They may not depart from Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 19 November 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities[34]. In accordance with Art.71 of Commission Regulation 2343/2002, the Agency is to have an internal auditing function that must be performed in compliance with the relevant international standards while the Commission's internal auditor will exercise the same powers with respect to the Agency as with respect to Commission departments.

All measures developed by the Agency are to form part of its Multiannual Framework, adopted by the Commission in accordance with a comitology procedure, and of its annual Work Programme agreed by the Management Board. The Director will be accountable for the management of his/her activities to the Management Board. In addition, controls by the Commission or the Court of Auditors of the European Communities may be carried out on the basis of documents or on the spot.

Details of Resources

8.1. Resources included in reference amount

Information below is indicative. It will be developed after a more detailed examination, taking into account the final tasks and needs of the Agency as regards the human and administrative resources.

8.1.1. Number and type of human resources – title 1

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources (number of posts/FTEs) |

- For 2007 the full cost per official or temporary staff is € 108,000. This amount includes personnel costs and administrative expenditure (buildings, IT, etc). From 2008 an annual deflator of 2 % is used.

- 15 new persons will be recruited for the first year on average by mid year so the number of new staff is half of 15 for calculation purposes. For 2007, the calculation is (37 + 7,5) * 108.000 =€ 4.806.000

8.1.2. Description of tasks deriving from the action

- Collect information and data on fundamental rights situation, policies and practices within the European Union through administrations, NGOs, experts; carry out surveys, when necessary;

- Record this information eventually in a common database;

- Analyse the information gathered directly or by experts, publish and disseminate results of such analysis,

- Develop methods to improve the comparability, objectivity and reliability of data on fundamental rights at Community level; develop analyse and evaluate relevant methodological tools; develop common standards for the establishment and collection of those data,

- Prepare and organise meetings of experts on legal, economical and social aspects of fundamental rights;

- Organise conferences, round tables and meetings at European level on topics directly relevant for fundamental rights;

- Organise campaigns for promotion of fundamental rights in the European medias;

- Edit, publish and distribute results of studies and other information (annual report, magazine, posters, videos, CD ROM, etc.), in formats that take into account also the needs of disabled persons;

- Edit publish and distribute reports and conclusions based on the results of the studies and meetings organised;

- Set up and coordinate an internet information network on issues related to fundamental rights: the Agency is to establish permanent cooperation with the relevant academic, research, governmental and non-governmental organisations at national level in each Member State;

- Disseminate best practices and the results of concrete cooperation, be it through the organization of conferences and seminars, the publication of booklets or other information materials and/ or the use of electronic means of communication;

- Develop training material on fundamental rights for Member States’ administrations and organisations involved in fundamental rights policies or wishing to develop actions in this field,

- Launch call for tenders and proposals for the relevant actions, manage contracts and grant agreements, proceed to commitments and payments, evaluate results and outputs,

- Organise meetings of the Management Board, Executive Board and the Fundamental Rights Forum.

8.1.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

The European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia currently has 37 posts, of which 15 are A*, 13 B* and 9 C* posts. The contracts of the current holders of these posts will be continued in the framework of the Agency.

X Posts currently allocated for the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia to be replaced or extended ( 37 )

( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

X Posts to be requested in the next APS/PDB (2007) procedure ( 15 )

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.1.4 Objectives of the proposal in terms of their financial cost –title 3

(The subsidy of administrative expenditure – title 2 will cover the operational objectives 4 and 5 under heading of 18 04 05 01 the Community budget)

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros |

Total Technical and administrative assistance |

8.2 Resources not included in reference amount

8.2.1. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 |

Officials and temporary staff (18 04 05 01) | 0.162 (1.5 x 0,108) | 0.165 (1.5 x 110) | 0.168 (1.5 x 0,112) | 0.230 (2 x 0,115) | 0.234 (2 x 0,117) | 0.238 (2 x 0,119)2 |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0.162 | 0.165 | 0.168 | 0.23 | 0.234 | 0.238 |

This is the cost of the staff devoted to evaluation, control and coordination of the Agency within the Commission.

Calculation – Officials and Temporary agents In 2007-2009, 1,5 officials/year are allocated to the tasks of control, budget drafting and funding and coordination between the Commission and the Agency. Later, when the Agency will be reaching its full capacity, there is a need for 2 officials/year for these tasks. See details in table 8.2.1. The estimation of the workload is based on the experience with existing agencies, in particular the EUMC. The staff needed is A-grade officials. |

Calculation – Staff financed under art. XX 01 02 No such staff foresee, ref. table 8.2.1. |

8.2.2 Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |

.57XX 01 02 11 03 – Committees[37] |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 – Information systems |

Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 1,400 |

Calculation – Other administrative expenditure not included in reference amount |

The needs for human and administrative resources will be covered within the allocation granted to the managing service in the framework of the annual allocation procedure.

[1] Úř. věst. C , , s. .

[2] Úř. věst. C , , s. .

[3] Úř. věst. C , , s. .

[4] Úř. věst. C , , s. .

[5] Vyhlášená v Nice dne 7. prosince 2000, Úř. věst. C 364, 18.12.2000, s. 1.

[6] Podepsaná v Římě dne 4. listopadu 1950.

[7] Úř. věst. L 151, 10.6.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1652/2003, Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 33.

[8] KOM (2004)693 v konečném znění, 25.10.2004.

[9] KOM (2005)59 v konečném znění, 25.2.2005.

[10] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

[11] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

[12] Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.

[13] Úř. věst. L 314, 7.12.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1645/2003, Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 13.

[14] Úř. věst. L 357, 21.12.2002, s. 72, oprava: Úř. věst. L 2, 7.1.2003, s. 39.

[15] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

[16] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

[17] Úř. věst. C 194, 25.6.1997, s. 4.

[18] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

[19] Úř. věst. C , , s. .

[20] Úř. věst. C , , s. .

[21] Úř. věst. C , , s. .

[22] Differentiated appropriations

[23] The evaluation procedure was supported by the preparatory study for the impact assessment and ex-ante evaluation of Fundamental Rights Agency, conducted by the European Policy Evaluation Consortium (EPEC), accessible athttp://europa.eu.int/comm/justice_home/news/consulting_public/fundamental_rights_agency/index_en.htm.

[24] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[25] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[26] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years

[27] This covers the Union after the expected accession of Bulgaria and Romania, since the Agency should be operational at the time when these countries have joined the Union.

[28] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[29] Conducted by European Policy Evaluation Consortium (EPEC), February 2005)

[30] European Commission, Budget Directorate General, 15/9/2004

[31] Communication from the Commission on the activities of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia, together with proposals to recast Council Regulation (EC) 1035/97, COM(2003) 483, 5.08.2004

[32] The table is primarily based on: the external EUMC evaluation report from 2002; EPEC visit to EUMC in February 2005; and the Meta-Evaluation of the Community Agency system carried out by DG Budget in 2003.

[33] This was an issue also raised in the course of public consultation.

[34] OJ L 357, 21.12.2002, p. 72 with Corrigendum in OJ L 2, 7.1.2003, p. 39.

[35] As described under Section 5.3

[36] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[37] Specify the type of committee and the group to which it belongs.