Změny nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost by měly být doplněny legislativními změnami s cílem vytvořit další zdroje finančních prostředků, které pomohou financovat nové cíle REPowerEU v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Za tímto účelem by měly být výnosy z dražeb omezené části povolenek systému obchodování s emisemi (ETS) z rezervy tržní stability přiděleny na financování nových opatření souvisejících s plánem REPowerEU. Členským státům by měla být přiznána větší pružnost při převodu zdrojů, které jim byly přiděleny podle nařízení o společných ustanoveních ((EU) 2021/1060) a podle nařízení o strategických plánech SZP ((EU) 2021/2115).

Dodatky k plánům pro oživení a odolnost by zároveň neměly narušit probíhající provádění ambiciózní agendy reforem a investic obsažené ve stávajících prováděcích rozhodnutích Rady. Za tímto účelem by nová opatření navržená v reakci na geopolitický a socioekonomický vývoj měla být cílená, doplňovat uvedenou agendu a být s ní konzistentní.

Právě v této souvislosti vyzvali evropští vedoucí představitelé Evropskou komisi, aby zajistila cílenou a účinnou reakci. Evropské hlavy států a předsedové vlád ve svém Versailleském prohlášení ze dne 10. a 11. března 2022 výslovně pověřili Komisi, aby do konce května navrhla plán REPowerEU, který jako klíčový cíl stanoví snížení energetické závislosti Unie. Prohlášení obsahuje zejména dohodu o co nejrychlejším ukončení závislosti na dovozu ruského plynu, ropy a uhlí. Závazky obsažené ve Versailleském prohlášení byly následně zopakovány v závěrech Evropské rady ze zasedání ve dnech 24. až 25. března, zaměřených navíc na trvale vysoké ceny energií, které mají stále negativnější dopad na občany a podniky, ještě zhoršený vojenskou agresí Ruska proti Ukrajině.

Od přijetí nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost“), zásadní dopad na společnost a hospodářství Unie měly bezprecedentní geopolitické a hospodářské události. Po invazi Ruska na Ukrajině jsou důvody pro urychlený přechod na čistou energii v souladu s klimatickými cíli EU pro rok 2030 a s jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050 pádnější než kdy dříve. EU dováží 90 % plynu, který spotřebovává, a přes 40 % z toho dodává Rusko. Rusko se také podílí 27 % na dovozu ropy a 46 % na dovozu uhlí do EU.

Návrh je zejména v souladu s širším souborem iniciativ na posílení energetické odolnosti Unie, zejména s návrhy Komise „Fit for 55“, jako jsou revize třetího energetického balíčku (směrnice 2009/73/EU a nařízení 715/2009/EU), revize směrnice o obnovitelných zdrojích energie (směrnice (EU) 2018/2001) a revize směrnice o energetické účinnosti (směrnice 2012/27/EU), které by měly v Unii vytvořit odolný a udržitelný energetický systém.

Návrh Komise ze dne 14. července 2021 COM(2021) 571 navrhuje změnit rozhodnutí o rezervě tržní stability tak, aby bylo zdvojnásobení míry příjmu a minimální rezervy prodlouženo do roku 2030. Cílem návrhu je zajistit, aby dlouhodobé cíle rezervy tržní stability, pokud jde o snížení přebytku a zajištění odolnosti trhu, nebyly dotčeny. V krátkodobém horizontu však výjimečná situace na trzích s energií způsobená ruskou invazí na Ukrajinu vyžaduje, aby Unie mobilizovala veškeré dostupné zdroje k urychlení přechodu od ruských fosilních paliv. Za tímto účelem by část povolenek, které jsou v současné době drženy v rezervě tržní stability a která odpovídá tržní hodnotě 20 miliard EUR, měla být uvolněna a přidělena Nástroji pro oživení a odolnost, aby byly podpořeny cíle REPowerEU. Navrhované změny jsou součástí širší škály opatření přijatých Unií v reakci na změnu socioekonomické a geopolitické situace v kontextu plánu REPowerEU, a to návrhu nařízení o skladování plynu, návrhu uspořádání trhu s energií, platformy pro společné nákupy plynu a strategie EU pro solární energetiku. Tyto nástroje se vzájemně doplňují, neboť tento návrh se zaměřuje na to, aby motivoval a umožňoval opatření plánu REPowerEU na vnitrostátní úrovni, kdežto uvedená další opatření se zabývají evropským rozměrem plánu REPowerEU.

Aby byly zajištěny synergie a doplňkovost, nová kapitola REPowerEU by měla rovněž poskytnout informace o opatřeních sledujících cíle REPowerEU, které nemají být financovány z Nástroje pro oživení a odolnost, nýbrž z vnitrostátních fondů nebo jiných fondů Unie. Tato opatření budou monitorována v rámci stávajícího evropského semestru, jak je stanoveno v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, a budou plně komplementární s integrovanými vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu podle nařízení o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu. To by členským státům umožnilo poskytnout komplexní přehled o plánovaných opatřeních politiky k dosažení cílů REPowerEU a zajistit, aby každá reforma a investice byla podporována nejvhodnějším zdrojem financování s přihlédnutím k jejímu rozsahu, způsobům provádění a harmonogramu. To by zejména umožnilo co nejlépe využít doplňkovosti mezi Nástrojem pro oživení a odolnost a fondy soudržnosti, například pokud jde o jejich příslušný horizont provádění.

Členské státy budou mít kromě toho možnost převést až 12,5 % svého přídělu v rámci politiky soudržnosti do Nástroje pro oživení a odolnost, přičemž se využije již dostupná možnost převodu ve výši 5 % (až 17,9 miliardy EUR) a doplní možnost převodu ve výši 7,5 % výlučně pro cíle REPowerEU (až 26,9 miliardy EUR). Členské státy budou mít rovněž možnost převést až 12,5 % svého původního přídělu z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (až 7,5 miliardy EUR) do Nástroje pro oživení a odolnost k podpoře opatření obsažených v kapitole REPowerEU.

·Změnu rozhodnutí (EU) 2015/1814, kterou se prodlužuje současná míra příjmu povolenek do rezervy tržní stability do roku 2030 a poskytuje možnost uvolnit a dražit část povolenek, které jsou v ní drženy, a přidělit získané výnosy Nástroji pro oživení a odolnost.

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

s ohledem na stanovisko Účetního dvora,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Od přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, bezprecedentní geopolitické události a jejich přímé a nepřímé socioekonomické následky značně ovlivňují společnost a hospodářství Unie. Zejména se stalo jasnějším než kdy dříve to, že energetická bezpečnost Unie je nepostradatelná pro úspěšné, udržitelné a inkluzivní oživení po krizi COVID-19, neboť je rovněž významným faktorem přispívajícím k odolnosti evropského hospodářství.

(2)Vzhledem k přímým vazbám mezi udržitelným oživením, budováním odolnosti Unie a energetické bezpečnosti Unie a jeho úloze ve spravedlivé a inkluzivní transformaci je Nástroj pro oživení a odolnost vhodným nástrojem, který přispívá k reakci Unie na tyto nově se objevující výzvy.

(3)Hlavy států a předsedové vlád ve Versailleském prohlášení ze dne 10. a 11. března 2022 vyzvali Komisi, aby do konce května navrhla plán REPowerEU na postupné odstranění závislosti na dovozu ruských fosilních paliv, což bylo následně zopakováno v závěrech Evropské rady ze zasedání ve dnech 24. a 25. března 2022. Toho by mělo být dosaženo mnohem dříve než v roce 2030 způsobem, který bude v souladu se Zelenou dohodou EU a cíli v oblasti klimatu pro roky 2030 a 2050 zakotvenými v evropském právním rámci pro klima. Nařízení (EU) 2021/241 by proto mělo být změněno, aby byla posílena jeho schopnost podporovat reformy a investice určené na diverzifikaci dodávek energie, zejména fosilních paliv, a tak posílena strategická autonomie Unie i její otevřená ekonomika. Měly by být podporovány také reformy a investice zvyšující energetickou účinnost hospodářství členských států.

(4)Aby se maximalizovala doplňkovost, konzistentnost a soudržnost politik a opatření přijatých Unií a členskými státy na podporu nezávislosti a bezpečnosti dodávek energie pro Unii, měly by být tyto reformy a investice související s energetikou stanoveny zvláštní „kapitolou REPowerEU“ v plánech pro oživení a odolnost.

(5)Aby se maximalizoval rozsah reakce Unie, měly by mít všechny členské státy, které po vstupu tohoto nařízení v platnost předloží plán pro oživení a odolnost, povinnost zahrnout do svého plánu kapitolu REPowerEU. Tento požadavek by se měl vztahovat zejména na revidované plány předložené členskými státy od 30. června 2022 s cílem zohlednit aktualizovaný maximální finanční příspěvek.

(6)Kapitola REPowerEU by měla zahrnovat nové reformy a investice přispívající k plnění cílů REPowerEU. Tato kapitola by dále měla obsahovat nástin dalších opatření financovaných z jiných zdrojů, než je Nástroj pro oživení a odolnost, která přispívají k plnění cílů souvisejících s energií uvedených ve 3. bodě odůvodnění. Tento nástin by měl zahrnovat opatření, jež by měla být provedena od 1. února 2022 do 31. prosince 2026, což je období, během něhož má být dosaženo cílů stanovených tímto nařízením. Pokud jde o infrastrukturu pro zemní plyn, měly by investice a reformy kapitol REPowerEU za účelem diverzifikace dodávek mimo Rusko vycházet z potřeb, které byly nyní identifikovány na základě posouzení provedeného a odsouhlaseného Evropskou sítí provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSOG), zřízenou v duchu solidarity ohledně bezpečnosti dodávek, a měly by zohlednit posílená opatření připravenosti přijatá s cílem přizpůsobit se novým geopolitickým hrozbám. V neposlední řadě by kapitoly REPowerEU měly vysvětlit a kvantifikovat účinky kombinace reforem a investic financovaných z Nástroje pro oživení a odolnost a dalších opatření financovaných z jiných zdrojů než Nástroj pro oživení a odolnost.

(7)Mělo by být doplněno vhodné posuzovací kritérium, které by Komisi sloužilo jako základ pro posuzování reforem a investic zahrnutých do kapitoly REPowerEU a které by zajistilo, že reformy a investice jsou vhodné pro dosažení specifických cílů souvisejících s plánem REPowerEU. Aby Komise mohla posoudit příslušný plán pro oživení a odolnost podle tohoto nového posuzovacího kritéria kladně, mělo by být vyžadováno hodnocení A.

(8)Investice do infrastruktury a technologií samy o sobě nepostačují k tomu, aby se snížila závislost na fosilních palivech. Zdroje by měly být věnovány na zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci lidí, aby byla pracovní síla ještě více vybavena zelenými dovednostmi. To je v souladu s cílem Evropského sociálního fondu plus, jímž je podpořit členské státy při vytváření kvalifikované a odolné pracovní síly připravené pro budoucí svět práce. S ohledem na to by zdroje převedené z Evropského sociálního fondu plus měly pomoci podpořit opatření pro rekvalifikaci a zvyšování kvalifikace pracovní síly. Komise posoudí, zda opatření obsažená v kapitolách REPowerEU významně přispívají k podpoře rekvalifikace pracovní síly se zaměřením na zelené dovednosti.

(9)Použitím tohoto režimu by neměly být dotčeny žádné další právní požadavky podle nařízení (EU) 2021/241, pokud toto nařízení nestanoví jinak.

(10)Plán pro oživení a odolnost, včetně kapitoly REPowerEU, by měl přispívat k účinnému řešení všech nebo významné části výzev identifikovaných v příslušných doporučeních pro jednotlivé země, včetně doporučení pro jednotlivé země, která mají být přijata v rámci cyklu semestru 2022 a která se týkají mimo jiné energetických výzev, jimž členské státy čelí.

(11)Účinný přechod na zelenou energii a snížení energetické závislosti vyžaduje významné digitální investice. S ohledem na nařízení (EU) 2021/241 by členské státy měly poskytnout vysvětlení, jak mají opatření v plánu pro oživení a odolnost, včetně opatření obsažených v kapitole REPowerEU, přispět k digitální transformaci nebo k řešení výzev, které z ní vyplývají, a zda odpovídají částce přispívající k plnění digitálního cíle na základě metodiky pro digitální označování. Reformy a investice zahrnuté v kapitole REPowerEU by však vzhledem k nebývalé naléhavosti a důležitosti energetických výzev, jimž Unie čelí, neměly být zohledněny při výpočtu celkových finančních prostředků plánu přidělených pro účely uplatnění požadavku digitálního cíle stanoveného v nařízení (EU) 2021/241.

(12)Podle čl. 18 odst. 4 písm. q) nařízení (EU) 2021/241 by členské státy měly rovněž poskytnout shrnutí konzultačního procesu vedeného s místními a regionálními orgány a dalšími relevantními zúčastněnými stranami, případně i z odvětví zemědělství, pokud jde o reformy a investice zahrnuté v kapitole REPowerEU. Tato shrnutí by měla vysvětlit výsledek uvedených konzultací a nastínit, jak byl obdržený příspěvek zohledněn v kapitolách REPowerEU.

(13)Uplatňování zásady „významně nepoškozovat“ má zásadní význam pro zajištění toho, aby investice a reformy prováděné jako součást oživení po pandemii byly prováděny udržitelně. Měla by se i nadále vztahovat na reformy a investice podporované nástrojem s jednou cílenou výjimkou, která bude chránit bezprostřední zájmy EU týkající se energetické bezpečnosti. S ohledem na cíl diverzifikace dodávek energie mimo ruské dodavatele by nemělo být požadováno, aby reformy a investice stanovené v kapitolách REPowerEU, jejichž cílem je zlepšit energetickou infrastrukturu a zařízení, aby byly uspokojeny bezprostřední potřeby bezpečnosti dodávek ropy a plynu, dodržovaly zásadu „významně nepoškozovat“, a proto by měly být z takového posuzování vyňaty.

(14)Členským státům by měly být poskytnuty další pobídky k tomu, aby žádaly o půjčky, a to vyjasněním postupu přidělování půjček. V souladu s nařízením (EU) 2021/241 mohou členské státy o půjčky žádat do 31. srpna 2023. Záměr předložit žádost o půjčku by měl být oznámen Komisi 30 dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost, aby bylo možné řádně přerozdělit zbývající finanční prostředky.

(15)Kromě toho by měly být poskytnuty nové zvláštní zdroje finančních prostředků, aby se podnítila vysoká úroveň ambicí u reforem a investic, které budou zahrnuty do kapitoly REPowerEU.

(16)I když je prodloužení současné míry příjmu povolenek do rezervy tržní stability nezbytné, aby se v dlouhodobém horizontu zabránilo významnému nárůstu přebytku povolenek při obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii, současná hospodářská a geopolitická situace vyžaduje, aby Unie mobilizovala dostupné zdroje pro rychlou diverzifikaci dodávek energie pro Unii a snížení závislosti na fosilních palivech před rokem 2030. V těchto souvislostech by rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1814 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES měly být změněny tak, aby bylo zdvojnásobení 24% míry příjmu rezervy tržní stability prodlouženo do roku 2030 a zároveň aby bylo umožněno výjimečné uvolnění a zpeněžení části povolenek z rezervy tržní stability a nasměrování výnosů na reformy a investice přispívající k plnění cílů REPowerEU v rámci Nástroje pro oživení a odolnost.