CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 3.7.2012  
SWD(2012) 188 final 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů  
Průvodní dokument k 
návrhu 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o 
sděleních klí čových informací týkajících se investi čních produkt ů 
{COM(2012) 352 final} 
{SWD(2012) 187 final}  
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů  
Průvodní dokument k 
návrhu 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o 
sděleních klí čových informací týkajících se investi čních produkt ů 
 
CS 3   CS  
1. Ú VOD 
Cílem tohoto posouzení dopad ů je poskytování informací o produktech na retailovém 
investičním trhu.  
Na tomto trhu p řevažují tzv. „strukturova né retailové investi ční produkty“ – tv ůrci finančních 
produktů hrají roli zprost ředkovatele mezi retailovými investory a finan čními trhy, p řičemž 
vytvářejí produkty tak, aby spl ňovaly konkrétní investi ční cíle, obvykle za ú čelem prodeje 
retailovým investor ům, a to bu ď přímo, nebo prost řednictvím zprost ředkovatel ů. 
Strukturované retailové investi ční produkty obvykle nabízejí investi ční fondy, jako jsou nap ř. 
subjekty kolektivní ho investování do p řevoditelných cenných papír ů (SKIPCP), b ěžnými 
příklady jsou retailové strukturované pr odukty a pojistné smlouvy vázané na investi ční podíly 
a existují i další.  
V zájmu ochrany investor ů byla v tomto odv ětví vytvo řena opatření, která vyžadují, aby 
retailoví investo ři dostávali vymezené informace. Investo ři těchto informací využívají, než 
učiní investi ční rozhodnutí, i když n ěkdy nejsou informace ur čeny výhradn ě k tomuto ú čelu. 
Stávající opat ření se v n ěkterých p řípadech ukázala jako neú činná – požadavky se liší 
v závislosti na právní form ě fondů, a ne podle ekonomického ch arakteru nebo rizika produkt ů, 
a tím se zt ěžuje jejich porovnání a pochopení hlavních znak ů produktů. V praxi je pro 
poskytování informací typi cké, že se více soust řeďuje na pokrytí právního rizika 
poskytovatele spíše než na zajišt ění účinné a vyvážené komunikace s klienty.  
Komise ve svém sd ělení o strukturovaných retailových investi čních produktech z dubna 2009 
dospěla k závěru, že tyto nedostatky by mohly být (mimo jiné) p řipsány na vrub tomu, že na 
evropské úrovni neexistuje spole čný rámec a p řístup k poskytování t ěchto informací, což lze 
vyřešit pouze legislativní zm ěnou na evropské úrovni. (Sd ělení uvedlo dv ě oblasti, kterými je 
třeba se dále zabývat:  pravidly uplat ňovanými na prodej a pravidly  týkajícími se poskytování 
informací. Toto posouzení dopad ů se zabývá pouze druhou oblastí). 
Finanční krize zd ůraznila, jak je pro b ěžné investory d ůležitá transparentn ost a porovnatelnost 
informací o produktech. Retailoví investo ři přišli o peníze kv ůli investicím, které obsahovaly 
riziko, jež nebylo pro uvedené investory transparentní, nebo kterému neporozum ěli. Investo ři 
ztratili zřejmě oprávněně důvěru: nedávný pr ůzkum mezi spot řebiteli v EU ukázal, že 
finančním službám d ůvěřují méně než všem ostatním hospodá řským odv ětvím.  
Je nutné zlepšit transparentnost, aby se d ůvěra obnovila na hodnov ěrném základ ě. EU již 
podnikla inova ční kroky prost řednictvím rozvoje programu „klí čové informace pro investory“ 
určeného SKIPCP. I když poskytování informací  subjekty kolektivního investování do 
převoditelných cenných papír ů nyní dostává novou podobu, u ostatních strukturovaných 
investičních produkt ů tomu tak není. Sou časným úkolem je nabídnout varianty řešení týkající 
se těchto dalších produkt ů. 
2. V  ČEM SPO ČÍVÁ PROBLÉM ? 
Retailovým investor ům se ne vždy dostává informací, kt erým rozumí a které mohou snadno 
porovnat. Toto posouzení dopad ů určuje tři klíčové „příčiny problém ů“ a jeho cílem je řešit 
druhou a t řetí příčinu: 
 
CS 4   CS 2.1.1. P říčina 1: Nár ůst počtu druhů produktů zaměřených na stejné investi ční potřeby  
Na retailové zákazníky cílí potenciáln ě nepřehledná škála investi čních produkt ů, kdy podobné 
podkladové investi ční návrhy často předkládají subjekty, které mají r ůznou právní formu. Na 
tomto nár ůstu se podílí mnoho faktor ů. I když obecn ě vzato se všechny tyto faktory snaží 
uspokojit pom ěrně jednoduchou pot řebu investor ů: akumulaci kapitálu (jinými slovy, p řevzetí 
rizika s cílem dosáhnout vy šší míry návratnosti než p ři investicích bez rizika).  
2.1.2. P říčina 2: Nejednotná právní úprava 
Na většinu produkt ů se již uplat ňují evropské a vnitrostátní právní p ředpisy týkající se 
poskytování informací. Právo Unie se však v ětšinou vyvíjelo v rámci jednotlivých odv ětví, 
různou rychlostí a s cílem dosáhnout r ůzných výsledk ů. Taková nejednotná právní úprava 
může zvyšovat administrativní náklady a vést k regulatorní arbitráži, kdy dochází k výb ěru 
struktur produkt ů, které podléhají mén ě přísným požadavk ům.  
Tento nejednotný právní rámec s sebou nese dv ě další hrozby, které existují samostatn ě bez 
ohledu na ty, jež souvisí výhradn ě s ochranou investor ů: za prvé stávajícímu vnit řnímu trhu, 
na kterém p ůsobí SKIPCP, p římo konkurují produkty, které jsou mén ě přísně regulovány, 
pokud jde o poskytování informací – nebo nejsou regulovány v ůbec. Za druhé jak investo ři, 
tak dané odv ětví pravd ěpodobně vnímají stávající rozdíly v požadavcích na poskytování 
informací jako faktor, který vede k rozdíl ům na úrovni jednotlivých stát ů, což nep řispívá 
k žádnému budoucímu pozitivnímu vývoji sm ěřujícímu k integraci trhu. Sou časná opat ření na 
vnitrostátní úrovni týkající se strukturovaných retailových investi čních produkt ů subjektů 
nepatřících mezi SKIPCP jsou nutn ě nekoordinovaná a, pokud by nedošlo ke koordinaci na 
evropské úrovni, mohla by vést ke zvýšení rozdíl ů v přístupu jednotlivých členských stát ů a 
odvětví. 
2.1.3. P říčina 3: Selhání ve snaze ú činně snížit asymetrické informace mezi retailovým 
zákazníkem a odv ětvím 
Finanční služby jsou náro čné na pochopení i pro profesionální ú častníky trhu, částečně kvůli 
jejich složitosti, která je jim vlastní. Na problémech retailových investor ů se nepochybn ě 
podílí nízká úrove ň finanční gramotnosti. Navíc mnoho retailových zákazník ů má jen málo 
příležitostí, jak se pou čit ze zkušeností na retailových investi čních trzích: zákazníci obvykle 
opakovan ě neinvestují, ale činí tak pouze, pokud u nich nastanou ur čité konkrétní životní 
události, mezi kterými m ůže být velký časový odstup (zd ědí hotovost nebo inve stují s vidinou 
konkrétního budoucího závazku nebo cíle, jako je koup ě domu, odchod do d ůchodu nebo 
plánování rodiny).  
Stávající normy v oblasti ochrany investor ů jsou však neú činné a nejednotné a nár ůst počtu 
nových produkt ů a inovace na trhu vedly rovn ěž k tomu, že produkty jsou nabízeny 
v podobách, se kterými se p ři vypracování sou časných požadavk ů na poskytování informací 
nepočítalo. Posouzení dopad ů podrobně nastiňuje důkazy o nesporných pot ížích, se kterými 
se retailoví zákazníc i potýkají ve snaze porozum ět a porovnat  investiční produkty na 
základě aktuálně poskytovaných informací. Uvádí také problémy související s včasným 
poskytováním informací  tak, aby je retailoví zákazníci p ředevším skute čně dostali.  
2.2. Rozsah problému a d ůsledky nep řijetí opat ření 
Tyto příčiny vedou k poškozování investor ů v důsledku zavád ějícího prodeje, k nerovným 
podmínkám mezi finan čními odvětvími a ke vzniku p řekážek pro další vývoj vnit řního trhu. 
 
CS 5   CS • Nedávná studie dosp ěla k závěru, že asi 60 % zkušebních prodej ů na všech trzích EU je 
možné považovat za „nevhodné“ pro spot řebitele. I když k nevhodnému prodeji p řispívá 
řada faktor ů, rozsah tohoto problému „zavád ějícího prodeje“ o čividně vyžaduje opat ření. 
Pro představu o celkovém rozsahu dopad ů: i kdyby se za „ne vhodný prodej“ považovalo 
pouze 10 % prodeje na retailovém investi čním trhu, s ohledem na velikost tohoto trhu by to 
stále představovalo potenciáln ě špatně zakoupené produkty v hodnot ě téměř 1 bilion EUR. 
Dokonce i tehdy, pokud by poskytování informací o produktech m ělo na tomto prodeji 
podíl jen 1 %, stále by to p ředstavovalo hodnotu ve výši p řibližně 10 miliard EUR.  
• V případě podniků narušují nerovné podmínky konkurenci. Regulatorní arbitráž by mohla 
podpořit vývoj produkt ů nebo odv ětví, které podléhají nejnižší úrovni regulace, p řičemž 
také narušuje ú činnost regulace a m ůže omezit cenovou konkurenci, a tak poškodit 
investory prost řednictvím vyšších náklad ů. Důležité jsou rovn ěž i jiné p římější dopady 
selhání v oblasti regulace. Zavád ějící prodej m ůže mít také silný dopad na podniky, 
protože dochází ke zvýšení po čtu žádostí o odškodné , stížností a vnit řních náklad ů na toto 
vypořádání a je poškozována obchodní zna čka.  
• V souladu se záv ěry Komise v posouzení dopad ů, které bylo sou částí sdělení o 
strukturovaných retailových investi čních produktech z roku 2009, toto posouzení dopad ů 
dochází k záv ěru, že bez p řijetí opat ření na evropské úrovni za ú čelem řešení těchto 
nedostatk ů a mezer v evropských pravidlech týka jících se poskytování informací, by 
zůstala promarn ěna možnost reagovat na tyto problémy, a tak by nadále docházelo 
k poškozování investor ů, narušování trh ů a oslabování jednotného trhu. 
3. S UBSIDIARITA  
Přijetí opatření na úrovni EU je nezbytné, nebo ť zjištěné problémy se zhoršují v d ůsledku 
nesrovnalostí a mezer v právních p ředpisech na úrovni EU. Opat ření na úrovni členských 
států by nevyřešila nesrovnalosti v právních p ředpisech v zahrani čí a nemohla by odstranit 
nejednotnost v právních p ředpisech EU. Krom ě toho opat ření na úrovni EU zajiš ťuje nejvyšší 
účinnost v rámci krok ů ve prosp ěch standardizace poskytování informací a zlepšení jejich 
porovnatelnosti. 
4. C ÍLE 
Cílem iniciativy je zlepšit kvalitu rozhodování investor ů, fungování kapitálových trh ů EU a 
vypořádat se s propadem d ůvěry na retailových trzích. Konkrétní opera ční cíle pro 
vypracování jednotn ějších a účinnějších regula čních norem vyplývají z analýzy problému: 
usnadnit porozum ění produktům a zlepšit jejich porovnatelnost , zajistit, aby informace o 
produktech byly poskytnuty při prodeji  v pravý čas a díky tomu všemu zlepšit jednotnost 
regulace .  
5. V ARIANTY  
Varianty opat ření vedoucí ke zlepšení pravidel EU o poskytování informací jsou vypracovány 
na základ ě rozsáhlých konzultací a zkušeností se zlepšováním poskytování informací fondy 
SKIPCP. Varianty jsou st anoveny v rámci možné ho nového nástroje s opat řeními úrovn ě 1 a 
2, přičemž v této fázi se analýza vztahuje na opat ření úrovn ě 1, která ur čují celkový p řístup. 
 
CS 6   CS Opatření úrovn ě 2 budou následovat pozd ěji a bude se na n ě vztahovat jejich vlastní 
posouzení dopad ů. Souhrnn ě je možno uvést tyto klí čové oblasti a preferované varianty: 
(1) Působnost iniciativy.  Škála produkt ů, o kterou by se mohlo jednat, ovliv ňuje všechny 
operační cíle. Mezi alternativní varianty pat ří nepřijetí žádných opat ření, úzká oblast 
působnosti týkající se pou ze strukturovaných produkt ů, široký rozsah p ůsobnosti 
zahrnující všechny možné investi čními produkty, jež je možné nabízet, v četně těch, 
které nejsou „strukturované“. Preferovanou variantou je zam ěřit se na strukturované 
produkty, protože tyto produkty vyvolávají ur čité problémy v oblasti ochrany 
spotřebitelů a na retailovém investi čním trhu p řevažují, ale tato  varianta bude 
v budoucnu p řezkoumána. 
(2) Úroveň a charakter standardizace v oblasti  poskytování informací o produktech.  
Standardizace se vztahuje jak na úrove ň předepisovanou podnik ům, pokud jde o obsah 
a formát informací poskytovaných retailovým zákazník ům, tak na úrove ň provázanosti 
požadavk ů, které se týkají produkt ů a finančních odvětví. Mezi varianty pat ří různé 
úrovně předpisů a standardizace, pokud jde o sr ozumitelnost jazyka, délku a 
porovnatelnost. Posouzení dopad ů navrhuje formu „cílené standardizace“, která 
ponechá prostor pro řešení u r ůzných produkt ů, ale navrhuje maximáln ě možnou 
standardizaci klí čových informací o rizicích, ná kladech a výkonnosti. Podrobnosti o 
standardizaci a jejím uplatn ění na konkrétní druhy produkt ů stanoví opat ření úrovn ě 
2. 
(3) Odpovědnost za p řípravu.  Respondenti v rámci konzultace se zú častněnými stranami 
vesměs zdůraznili, že je d ůležité ujasnit, kdo je odpov ědný za přípravu a aktualizaci 
poskytovaných informací. Posouzení dopad ů analyzovalo variantu nep ředepisovat, 
kdo má materiál p řipravit, ale dosp ělo k obecn ějšímu pravidlu, že za p řípravu 
poskytovaných informací o produktech jsou odpov ědni tvůrci produkt ů, s některými 
cílenými výjimkami.  
(4) Včasné poskytování.  Je důležité zajistit, aby inform ace o produktech byly retailovým 
investorům účinně poskytnuty p řed tím, než rozhodnou o svých investicích. Posouzení 
dopadů navrhuje p řísné požadavky na poskytování in formací, ale cílené výjimky 
mohou být nezbytné. 
(5) Občanskoprávní odpov ědnost a sankce.  Spolu s navrženými va riantami se objevují 
další otázky týkající se sankcí a ob čanskoprávní odpov ědnosti. Mezi varianty pat ří 
základní scéná ř nepřijetí žádných opat ření nebo p řístup spo čívající ve stanovení 
společných zásad na vysoké úrovni nebo p řístup spo čívající v harmonizaci 
podrobnějších pravidel. Posouzení dopad ů předpokládá vyjasn ění občanskoprávní 
odpovědnosti s cílem řešit obavy z toho, že poskytování informací o strukturovaných 
retailových investi čních produktech se stane spíše právním než komunika čním 
materiálem. Rovn ěž předpokládá n ěkteré další rozpracování sank čních nástroj ů, které 
mají příslušné orgány k dispozici.  
6. D OPADY NÁVRHU  
Ve zvažovaných variantách se navrhuje zavedení nového režimu poskytování informací o 
strukturovaných investi čních produktech, který vychází z nedávno vytvo řeného modelu 
pro SKIPCP, i když n ěkteré požadavky na úrovni 2 budou dále upraveny s cílem řešit 
rozdíly mezi r ůznými produkty .  
 
CS 7   CS Přínosy  
Informace o produktech, kterým pr ůměrný investor skute čně porozumí a které m ůže opravdu 
využít pro porovnání, jsou zásadní  pro posílení postavení spot řebitelů, aniž jsou ovšem p ři 
prodeji dot čeny role a odpov ědnost zprost ředkovatel ů. Kromě toho přínosy standardizace a 
porovnatelnosti zd ůraznila poslední studie Komise, jež dosp ěla k závěru, že použití t ěchto 
postupů ve vztahu k investi čnímu rozhodování pravd ěpodobně v praxi povede ke zm ěnám 
chování investor ů, které p řispějí k lepšímu rozhodování. Vzhledem k možnému rozsahu 
zavádějícího prodeje uvedeného výše by malé zm ěny mohly mít obrovský dopad: i tehdy, 
pokud by informace o produktech p řispěly ke zm ěně pouze 1 %, stále by to p řispělo ke 
snížení vlastnictví nevhodných produkt ů v hodnot ě přibližně 10 miliard EUR (nebo 4 miliard 
EUR, jestliže SKIPCP, kter é již podléhají požadavk ům na klí čové údaje pro investory, 
nezapočteme). 
Větší jednotnost požadavk ů by zajistila rovné podmínky pro všechny podniky p ůsobící 
v různých odv ětvích a omezila p řekážky vnit řního trhu pro ty, kdo p ůsobí v zahrani čí. 
Vyřešení poškozování investor ů by bylo pro odv ětví také p řínosem: zvýšilo by d ůvěru a 
snížilo náklady, které zp ůsobují vzniklé problémy. 
Náklady 
V posouzení dopad ů je stanoven hrubý  odhad jednorázových náklad ů na 171 milion ů EUR 
a běžné výdaje jsou odhadnuty na p řibližně 14 milion ů EUR ročně. (Vzhledem k charakteru 
plánovaných zm ěn, které se týkají požadavk ů na poskytování informací t řetím stranám, jsou 
tyto údaje rovn ěž dobrým ukazatelem administrativní zát ěže spojené se zm ěnami). Důkazy o 
tom, zda menší a v ětší tvůrci produkt ů ponesou rozdílné náklady, jsou nejednozna čné a 
dopady na zam ěstnanost budou z řejmě nízké. Zm ěny pravděpodobně ovlivní i distributory, i 
když nevýznamn ě, protože tato iniciativa je zam ěřena na tvůrce produkt ů.  
Konečné náklady budou záviset na variantách zvolených na úrovni 2 , což nutn ě omezuje 
přesnost jakéhokoli posouzení, kter é je možné v této fázi u činit. Z tohoto d ůvodu bude 
nezbytné úplné posouzení dopad ů pro varianty na úrovni 2, aby bylo možné p řesněji 
odhadnout dopady návrh ů s cílem podpo řit přiměřenou volbu. To by rovn ěž umožnilo lepší 
odhad rozdílných dopad ů (např. na malé a st řední podniky, distributory).  
Sledování a hodnocení 
Vzhledem k možnosti regulatorní arbitráže a pr ůběžným inovacím na retailovém investi čním 
trhu bude d ůležité nadále sledovat vývoj, v četně posouzení založeného na d ůkazech, jež se 
týká budoucí oblasti p ůsobnosti režimu. Krom ě toho bude nutné pozorn ě sledovat dopad 
opatření na lepší porovn ávání, zejména pokud jde o rizika a náklady, a jejich ú činnost bude 
předmětem dalšího hodnocení a úpravy. 
7. Z ÁVĚRY 
Poskytování informací o produktech je t řeba zlepšit. Nové požadavky, které tyto problémy 
řeší, již byly zavedeny pro SKIPCP: toto posouzení dopad ů zkoumalo varianty, které by 
podobně zlepšily poskytování informací o všech strukturovaných investi čních produktech, jež 
se v současné době prodávají retailovým zákazník ům.  
 
CS 8   CS Základní zvolený nástroj má zvýšit standardizaci informací, aby byla umožn ěna větší 
porovnatelnost, i když r ůznorodost produkt ů si vyžaduje ur čitou flexibilitu. V tomto 
posouzení dopad ů hovoříme o „cílené standardizaci“ . Analýza dochází k záv ěru, že tento 
přístup nabízí nejlepší možnost dosáhnout jasn ějšího a porovnateln ějšího poskytování 
informací o produktech, p řičemž zárove ň bere ohled na složité a r ůznorodé produkty v praxi. 
Opatření k ochran ě spotřebitelů na retailových investi čních trzích je samoz řejmě třeba vždy 
chápat komplexn ě: je důležitá škála regula čních nástroj ů, které se navzájem dopl ňují, včetně 
opatření ke zlepšení finan ční gramotnosti retailových spot řebitelů a kroků ke zlepšení 
regulace distributor ů a prodejních postup ů.  
Pokud však nebudou k dispozici jasné a porovnatelné informace, nelze činit informovaná 
rozhodnutí. S cílem umožnit le pší a informované rozhodování by se v rámci regulace 
retailových trh ů neměl podcenit širší význam p řípadných opakovaných selhání. Z tohoto 
důvodu úsilí a pozornost pot řebné k vypracování ú činných požadavk ů na poskytování 
informací a náklady a úsilí pot řebné k jejich realizaci jsou ní zkou cenou za to, že retailové 
investiční trhy budou mít pevn ější základy.