Pracovní dokument útvarů Komise - Průvodní dokument ke sdělení komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Partnerství pro komunikaci o Evropě - Shrnutí posouzení dopadů {KOM(2007) 568 v konečném znění} {KOM(2007) 569 v konečném znění} {SEK(2007 1265} /* SEK/2007/1267 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 3.10.2007 SEK(2007) 1267 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Průvodní dokument ke SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Partnerství pro komunikaci o Evropě SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPADŮ {KOM(2007) 568 v konečném znění}{KOM(2007) 569 v konečném znění}{SEK(2007 1265} Shrnutí Komise předkládá návrh na evropskou komunikační politiku s cílem konsolidovat reformy vnitřních komunikačních struktur Komise zahájených v rámci akčního plánu[1], dodat dialogu s občany započatému plánem D kontinuitu[2] a převést očekávání zformulovaná během konzultačního procesu o bílé knize v činnost[3]. Sdělení „Partnerství pro komunikaci o Evropě“ používá výsledků výše uvedených iniciativ ke konsolidaci současných aktivit a k formulaci souboru konkrétních návrhů, které by měly sloužit jako základ zlepšené evropské komunikační politiky. Předkládá cíle a hlavní oblasti činnosti pro jednotnou a do budoucna zaměřenou komunikační politiku EU, orientovanou na občany a založenou na naslouchání a konzultaci s veřejností a stejně tak na posílení partnerského přístupu s dalšími orgány EU, institucemi a členskými státy, které do procesu komunikace o evropských záležitostech zapojuje. Komise proto navrhuje jednat třemi následujícími vzájemně propojenými způsoby: - Posílit vlastní komunikační činnosti poskytováním jasných informací přizpůsobených národním, regionálním a místním souvislostem a podporováním aktivního evropského občanství. - Rozvinout evropskou veřejnou sféru posílením přeshraniční komunikace ohledně evropské politiky a podporou struktur, jež mohou evropskou politickou debatu posílit a zvětšit prostor, který jí dávají média. - Posílit partnerství a koordinaci orgánů EU, institucí a členských států. Nakonec sdělení předkládá předběžné návrhy institucionálního rámce, který by tuto politiku soudržným způsobem posunul dál, a navrhuje vytvoření interinstitucionální dohody. ODDÍL 1 Procedurální otázky a konzultace zúčastněných stran Během období od vydání bílé knihy až do ledna 2007 (30. září pro konzultaci na internetu) se mohli jednotlivci a instituce vyjádřit k hlavním myšlenkám předloženým v pěti kapitolách bílé knihy a diskutovat o nich. Většina příspěvků jak z internetové konzultace, tak z konferencí zúčastněných stran byla převedena v praktická doporučení, která Komise zapracuje do nadcházející komunikační strategie. Kromě toho připravila bílá kniha půdu pro řadu průzkumů veřejného mínění s cílem doplnit názory vyjádřené při konzultaci s veřejností a porovnat je s výsledky průzkumů. 1.1 Institucionální postup Byla ustanovena meziútvarová skupina a předloha sdělení s přílohami byla při mnoha příležitostech široce rozebírána. Kromě toho se konalo několik diskusních kol v rámci bilaterálních setkání s příslušnými útvary a také v rámci externí komunikační sítě Komise. 1.2 Stanovisko výboru pro posouzení dopadů Předloha posouzení dopadů by předložena výboru pro posouzení dopadů dne 17. dubna 2007. Všechny připomínky, které GŘ pro komunikaci od výboru obdrželo, byly vzaty v úvahu a dne 15. května 2007 vydal výbor konečné stanovisko. 1.3 Použité údaje Údaje použité v posouzení dopadů pocházejí ze dvou bleskových průzkumů Eurobarometer z listopadu 2006, internetové konzultace s veřejností a ze čtyř konferencí zúčastněných stran. ODDÍL 2 Definice problému Hlavním problémem je nedostatek povědomí o Evropské unii, velmi často způsobený omezeným odhodláním orgánů EU a členských států. Tento fakt zůstává v ostrém kontrastu s rostoucími informačními potřebami občanů, kterým jsou často k dispozici informace v nedostatečné kvalitě a množství. V důsledku toho je aktivní účast občanů na evropských záležitostech nízká, a podpora Evropské unii poslední dobou neustále klesá. Například samotná účast ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2004 se zastavila na 45,6 %. Jádro problému s ohledem na účast na úrovni EU, nebereme-li v potaz skutečnost, že zájem o politiku jakéhokoliv druhu je pouze umírněný, zřejmě spočívá v logistice. Evropští občané pořádně neznají strukturu EU a nejsou si jistí, na koho by se v případě otázky nebo problému mohli obrátit. Nevědí, kdo činí rozhodnutí. Dvěma třetinám Evropanů není jasné, kdo je zastupuje v Evropském parlamentu. Nicméně více než osm z deseti Evropanů se domnívá, že být o evropských otázkách informován je důležité. Ve 25 členských státech je většina občanů přesvědčena, že zodpovědnost za podávání informací o tom, co EU dělá a jak to ovlivňuje jejich každodenní život, nesou národní vlády. Tři čtvrtiny občanů EU si myslí, že jejich vláda by měla poskytovat více informací o záležitostech EU, které by zároveň měly být kvalitnější. To samé platí i o sdělovacích prostředcích. Téměř dvě třetiny Evropanů sdílí názor, že informací týkajících se EU podávaných národními sdělovacími prostředky je „příliš málo“. Pouze asi čtvrtina evropských občanů si myslí, že objem informací, které dostávají, je přiměřený. Malá část obyvatel EU tvrdí, že o EU dostávají informací příliš mnoho. ODDÍL 3 Cíle Hlavním cílem je posílit vliv občanů, aby byli o EU lépe informováni a mohli své názory na evropské záležitosti vyjádřit. Za tímto účelem posílí Komise své činnosti v oblasti komunikace poskytováním informací přizpůsobených národním, regionálním a místním souvislostem, podporou aktivního evropského občanství a přispíváním k rozvoji evropské veřejné sféry. V rámci vlastní organizace se Komise zaměřuje na účinnou a jednotnou činnost všech svých útvarů a usiluje o plnou mobilizaci dostupných zdrojů soudržným způsobem, aby dosáhla co nejlepšího možného dopadu. Mimo vlastní organizaci, avšak za plného udržení svých institucionálních výsad, hodlá Komise pracovat v úzkém partnerství s ostatními orgány EU, členskými státy a všemi zainteresovanými subjekty a tvůrci veřejného mínění ohledně vybraných priorit komunikace na daný rok. ODDÍL 4 Možnosti politiky V současné době se komunikační aktivity Komise zakládají na institucionálních výsadách Komise, jež představují „právní základ“ pro plnění rozpočtu. Bílá kniha navrhla dvě opatření, která by řídila informační a komunikační činnost v oblasti evropských záležitostí a zapojila všechny aktéry do společného závazku: Evropskou chartu o komunikaci nebo Evropský kodex chování při komunikaci. Členské státy, Evropský parlament a občanská společnost vyzývají k zakotvení budoucí komunikační činnosti do více strukturálního rámce. Z výsledků berlínské konference „Společně komunikovat o Evropě“ vyplynuly následující možnosti: - Pokračovat na základě výsadních pravomocí Komise stejně jako v minulosti. - Vytvořit interinstitucionální dohodu (na základě stávajících výsad). - Vytvořit program Společenství vycházející z právního základu. ODDÍL 5 5.1 Zvolená možnost: Vytvoření interinstitucionální dohody Pro zlepšení současné situace, kdy komunikační činnosti EU různých aktérů postrádají koordinaci, bylo rozhodnuto, že interinstitucionální dohoda by příslušný institucionální rámec pro lepší spolupráci na komunikačním procesu EU mohla poskytnout a zároveň respektovat samostatnost orgánů a institucí EU a členských států. Interinstitucionální dohoda by zakotvila politický závazek orgánů a institucí EU a členských států vzít na sebe odpovědnost za informování a komunikaci s občany o záležitostech EU. Tato politická dohoda by zdůraznila hlavní zásady a práva, které je třeba při komunikaci o Evropě respektovat, zajistila součinnost a stanovila způsoby spolupráce mezi zúčastněnými partnery a zároveň zaručila příslušné sledování a politickou zodpovědnost. Tato možnost má jasnou podporu Evropského parlamentu (zpráva poslance Herrera) a útvarů Komise a byla rozvinuta v úzké spolupráci s generálním sekretariátem, právní službou a GŘ pro rozpočet. 5.2 Přidaná hodnota interinstitucionální dohody Přidaná hodnota interinstitucionální dohody se bude odrážet v následujících ohledech: - vytvoření strukturovaného dialogu mezi Komisí, Parlamentem a členskými státy ohledně činností a priorit komunikace, - řízení komunikačního procesu na víceletém základě, - posílení závazku všech zainteresovaných členských států a institucí, - větší zviditelnění komunikačních činností všech aktérů. 5.3 Posílení vlivu občanů Veřejnost si přeje otevřenější debatu, v níž mají občané právo vyjádřit vlastní názory a být vyslyšeni. Na druhé straně musí Evropská unie vyvinout příslušné struktury, prostředky a schopnosti, aby splnila svůj závazek dostupnosti dostatečných informací. Zkušenosti z provádění akčního plánu a plánu D ukázaly, že „jít na místní úroveň“ je pro poskytování příslušných informací a zapojení občanů do evropské debaty nezbytné. Pilotní projekt, který zvýšil počet zaměstnanců v jedenácti zastoupeních Komise v členských státech a jejich čtyřech regionálních pobočkách, umožnil podstatnou změnu v množství a kvalitě činností zastoupení, podpořil debatu, diskusi a angažovanost v evropských otázkách v rámci národní politické kultury. To bude též případ evropských veřejných prostor vytvořených ve společných budovách Komise a Evropského parlamentu. S ohledem na závěry z Berlína se komunikace bude zabývat otázkou sítí. Užší koordinace činnosti mezi sítěmi zlepší schopnosti Komise komunikovat, jelikož tento druh horizontální komunikace – výměna názorů a zkušeností v rámci sociálních skupin, profesí, odvětví, regionálních a místních aktérů (a mezi nimi) – může užitečně doplnit vertikální (odshora dolů) tok informací. 5.3.1. Aktivní evropské občanství Schopnost porozumět a přispívat k rozhodnutím politiky na evropské úrovni se od schopnosti účastnit se místní nebo národní politiky liší. Jak se potvrdilo během konzultace s veřejností a zejména na konferenci zúčastněných stran s občanskou společností v Bergamu, je propojení občanů a veřejných institucí vytvořením vnímavější, otevřenější a přístupnější EU pro vyřešení této otázky nezbytné. Zodpovědnost za vzdělávání a přípravu k aktivnímu občanství nesou členské státy. V 10 členských státech jsou práva a povinnosti obyvatel coby evropských občanů součástí školních osnov a ve 20 členských státech osnovy obsahují dějiny evropské integrace. Komise ovšem již podporuje občanské vzdělávání o evropském občanství prostřednictvím programů „Evropa pro občany“ a „Základní práva a občanství“ a dalších, které podporují aktivní evropské občanství a povzbuzují k větší účasti na demokratickém životě EU. 5.4 Rozvoj evropské veřejné sféry Komunikace a debata musí přesáhnout hranice států. To bylo uznáno i Laekenskou deklarací, v níž hlavy evropských států zahájily ústavní proces, a která zdůrazňovala nutnost „rozvinutí evropského veřejného prostoru“, aby byla zajištěna demokracie, průhlednost a efektivita Unie. Nicméně vytvoření takové evropské veřejné sféry brání mnoho překážek, včetně kulturních, jazykových a historických. Proto jsou na podporu debaty a dialogu v otázkách společného zájmu podle evropského programu potřeba přeshraniční komunikační kanály, které reagují na práci Komise, Parlamentu a Rady. Komise může přispět k vytvoření těchto kanálů pomocí návrhů na rozvoj činnosti evropských politických stran a zapojením národních parlamentů do evropských otázek prostřednictvím práce s rozličnými sdělovacími prostředky a zlepšením vlastní schopnosti naslouchat a reagovat na přeshraniční veřejné mínění. 5.5 Posílení partnerského přístupu Vlády jednotlivých států mají při komunikování vlastních politik občanům ústřední roli. Z výsledků průzkumů veřejného mínění vyplývá, že občané očekávají, že jejich vláda bude mít hlavní zodpovědnost za poskytování informací o tom, co EU dělá a jaký to má vliv na jejich každodenní život. Vlády jsou také považovány za primárně zodpovědné za zohlednění názorů obyvatel na EU. Nicméně Komise může a měla by poskytovat cennou podporu. Z konzultací o bílé knize vyplynula zřetelná podpora širšího partnerství mezi orgány EU a členskými státy na národní, regionální a místní úrovni. Na jejím základě bude Komise usilovat o posílení vlastního partnerství s aktéry na všech úrovních. „Partnerství v oblasti řízení“ se stane hlavním nástrojem společných iniciativ mezi EU a členskými státy. Tento přístup na dobrovolné bázi zlepší koordinaci komunikačních aktivit v otázkách EU, sdílením lidských a finančních zdrojů vytvoří součinnost a zabrání překrývání. Pomůže také přizpůsobit komunikaci místním okolnostem a propojit ji s politickým děním v jednotlivých státech. ODDÍL 6 Analýza dopadů Tento nový přístup navrhuje kvalitativní posun směrem k decentralizaci komunikačních činností EU, posílenému dialogu s hlavními zúčastněnými stranami a ke komunikaci soustředěné na občany s cílem posílit účast veřejnosti na evropské úrovni. V důsledku toho by činnosti měly mít dopad na velký počet občanů EU. V tomto ohledu bude mít iniciativa zásadní dopad na rozšíření povědomí a znalostí občanů o Evropské unii a i na jejich účast v záležitostech EU. Bude podporováno zapojení zúčastněných stran do konzultace politik s cílem zlepšit proces jejich tvorby. Partnerství a koordinace mezi hlavními aktéry na všech úrovních: orgány EU, institucemi, členskými státy, organizacemi občanské společnosti, médii a sítěmi bude posíleno. Odlišnosti a samostatnosti všech aktérů a zúčastněných stran se dostane náležitého respektu. Provádění navrhovaných opatření bude mít pozitivní účinek na veřejné instituce a správy. Z toho důvodu budou práva a vztahy jednotlivce s veřejnou správou posílena. Také přístup „jít na místní úroveň“ zlepší vztahy veřejnosti s orgány EU na regionální a místní úrovni, zvláště proto, že zlepší schopnosti Komise uskutečnit jazykovou rozmanitost v kontextu EU. V důsledku toho bude veřejnost lépe informována o otázkách EU a její přístup k informacím bude snazší. 6.1.Doba trvání akce a finančního dopadu Akce jsou naplánovány na období 2007–2013. Během tohoto období nebude finanční dopad vyžadovat přezkoumání plánování rozpočtu podle hlavy 16 okruhu 3b finančního výhledu, jak se předpokládá v předběžném návrhu rozpočtu na rok 2008. 6.2.Shrnutí zdrojů Zdroje zůstávají v rámci víceletého finančního plánování, jak je stanoveno v dokumentech SEK (2007) 500 a SEK (2007) 530. ODDÍL 7 Sledování a hodnocení Interní operační systém podávání zpráv zavedený pro stávající aktivity bude rozšířen na nové akce. Bylo by možné uvažovat o zprávách pro kolegium a stejně tak o debatách v Parlamentu a interinstitucionální informační skupině. Interinstitucionální dohoda bude sledována v souladu s postupem stanoveným v dohodě samotné. [1] Viz příloha I. [2] Viz příloha II. [3] Viz příloha III.