SDĚLENÍ KOMISE RADĚ týkající se konzultace k rybolovným právům pro rok 2014 /* COM/2013/0319 final */





SDĚLENÍ KOMISE RADĚ týkající se konzultace k rybolovným právům pro rok 2014 1. Úvod V tomto dokumentu jsou uvedeny prvotní záměry Evropské komise, které se týkají stanovení celkových přípustných odlovů (TAC) a úrovní intenzity rybolovu v evropských vodách a pro evropské rybáře v roce 2014. Členské státy a regionální poradní sbory (RAC) se vyzývají, aby předložily Komisi ke zvážení své názory ještě před tím, než bude přijato konečné rozhodnutí o návrzích Komise. Stav populací ryb v evropských vodách Atlantského oceánu i v přilehlých vodách se nadále zlepšuje. Na úrovni maximálního udržitelného výnosu (MSY) je loveno více populací ryb. Rovněž se zlepšují informace o stavu populací ve Středozemním a Černém moři. Nadměrný rybolov by měl být i nadále postupně ukončován. Hlavními nástroji k ukončení nadměrného rybolovu jsou úpravy úrovně rybolovných práv, přičemž pro zlepšení selektivity dochází k přizpůsobení povolené struktury lovných zařízení. V návaznosti na očekávané přijetí reformy společné rybářské politiky, která vychází z návrhu Komise[1], se předpokládá, že od roku 2014 postupně vstoupí v platnost zvlášť pro jednotlivá loviště povinnost vykládky všech ulovených ryb. To by mělo též zlepšit zachování populací ryb. Ukončení nadměrného rybolovu bude znamenat, že se výrazně zmenší riziko vyčerpání populací ryb lovených ke komerčním účelům, zlepší se ziskovost rybářských loďstev, sníží se emise uhlíku i spotřeba paliva a zajistí se stabilnější a spolehlivější zásobování spotřebitelů rybami. Znamená to také snížení dopadu na mořské prostředí a na zranitelné druhy, jako jsou například delfíni a koráli. Tato opatření přispějí do roku 2020 k dosažení dobrého stavu prostředí, jak je stanoveno v rámcové směrnici o strategii pro mořské prostředí[2]. Ukončení nadměrného rybolovu bude též součástí řešení, jak skoncovat s výměty, neboť obchodovatelné velikosti bude moci dosáhnout více ryb a pro rybáře bude mnohem snazší docílit odlovů ryb správné velikosti bez ryb menších. Vzhledem k výhodám rybolovu na úrovni maximálního udržitelného výnosu by se mělo učinit vše pro to, aby tohoto stavu bylo dosaženo co nejdříve. Za účelem dosažení maximálního udržitelného výnosu s nízkým rizikem vyčerpání populací ryb se Komise hodlá řídit vědeckým poradenstvím Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR). Jedná se o totožný základ jako u návrhů rybolovných práv pro rybářské hospodářské roky 2011–2013. Jsou-li biologické informace o konkrétních populacích ryb neúplné a není-li možné učinit kvantitativní odhad maximálního udržitelného výnosu, využije Komise posouzení a kvalitativní poradenství vypracovaná týmiž vědeckými subjekty, přičemž ve svých návrzích bude vycházet z dostupných informací a uplatní v nich transparentním a systematickým způsobem zásadu předběžné opatrnosti. U některých populací nebudou pro celkové přípustné odlovy navrženy žádné změny, ledaže by se vyskytly důkazy o tom, že je změna zapotřebí. 2. Stav populací ryb Nejnovější informace o stavu populací ryb v evropských vodách Atlantského oceánu (příloha 1a) ukazuje výrazné zlepšení podílu populací ryb, pro něž je k dispozici vědecké poradenství, pokud jde o bezpečné biologické limity (tabulka 1). Tento podíl vzrostl z 35 % v roce 2012 na 50 % v roce 2013. Počet populací, pro které je k dispozici úplné posouzení, se postupně navýšil z 29 v roce 2007 na 46 v roce 2013, což svědčí o zlepšení vědeckých informací, z nichž poradenství vychází (tabulka 5). V případech, kde nebyl dostatek údajů, uplatňovala ICES novou metodiku, což vedlo ke zvýšení počtu populací, pro něž bylo k dispozici kvantitativní poradenství, ze 47 na 77. Zlepšování stavu populací ryb stále pokračuje (tabulka 2). Počet nadměrně lovených populací ryb (u nichž je nejnovější míra úmrtnosti daná rybolovem vyšší než míra úmrtnosti daná v rámci maximálního udržitelného výnosu) klesl ze 47 % v loňském roce na 39 % v tomto roce. Poradenství pro snížení odlovů na nejnižší možnou úroveň se zaměřuje na více populací ryb (tabulka 3). Patří mezi ně v Irském moři treska obecná a jazyk obecný; v Keltském moři sleď obecný, v severní části Severního moře krevety (Pandalus) a v oblasti západně od Skotska treska bezvousá. V roce 2013 byla z této kategorie vyřazena treska Esmarkova. Od roku 2011 stanovily jednotlivé členské státy celkové přípustné odlovy (TAC)[3] u šesti populací ryb. Došlo k tomu – s výhradou záruk týkajících se řádného řízení – v případech, kdy má zájem na rybolovu jen jeden členský stát. Zneklidňující je skutečnost, že členské státy dosud v plné šíři nedokázaly dodržet požadavky na podávání zpráv, což bylo ve většině případů dáno chybějící technickou základnou pro úplné posouzení stavu příslušných populací a pro stanovení přesných cílů pro tyto zdroje v oblasti maximálního udržitelného výnosu. Je obtížné posoudit, nakolik jsou schválené celkové přípustné odlovy v souladu s pravidly společné rybářské politiky, pokud jde o udržitelnost. Toto téma Komise blíže přezkoumá v průběhu roku 2013. Na zasedání Rady v prosinci 2012 se Dánsko, Německo, Nizozemsko, Švédsko a Spojené království shodly na tom, že snížení míry úmrtnosti dané rybolovem u populace tresky obecné musí i nadále zůstat prioritou a že tyto členské státy v roce 2013 vypracují opatření pro snižování množství výmětů i zamezení odlovu tresky obecné a provedou plány na zamezení odlovu tresky obecné. Současné poznatky o stavu populací ryb jsou popsány níže na regionální úrovni[4]. Pelagické populace v severovýchodním Atlantiku: Většina populací sledě obecného (v Severním moři, v oblasti západně od Skotska, v západní části Baltského moře, v Botnickém moři, Irském moři a Keltském moři) a šprota obecného baltského je v současnosti lovena na úrovních maximálního udržitelného výnosu nebo v jejich rámci. Celkové přípustné odlovy odpovídající minimálnímu udržitelnému výnosu byly na rok 2013 stanoveny ve všech případech s výjimkou sledě obecného v Botnickém moři. Ke zhoršení situace došlo u některých jiných pelagických populací ryb: nadměrně loveny jsou západní populace kranase, sledě obecného v oblasti na severozápad od Irska, v Rižském zálivu a v hlavní pánvi Baltského moře. Zvláště znepokojující je situace v případě makrely obecné. Unie stále usiluje o dohodu s Islandem a Faerskými ostrovy, aby se připojily k Norsku a EU, pokud jde o udržitelné řízení populace makrel. V dané věci nedošlo k posunu. Úhrn celkových přípustných odlovů makrel, který stanovily EU, Norsko, Faerské ostrovy a Island v roce 2013, byl oproti vědeckému poradenství opět o 36 % vyšší (kromě ruských odlovů). Míra rybolovu se nadále vymyká mezím udržitelného rybolovu a v následujícím roce bude populace tohoto druhu nadále klesat. V současnosti probíhá v rámci ICES další posuzování stavu populace makrely obecné. Severní moře, Skagerrak a Kattegat: Treska tmavá, platýs evropský, treska jednoskvrnná a sleď obecný jsou loveni na úrovni, která je v souladu s maximálním udržitelným výnosem, což platí i pro humry severské v oblastech Skagerrak a Fladen Ground. Všechny ostatní populace ryb, včetně jazyka obecného, jsou buď loveny nadměrně, nebo k vyhodnocení jejich stavu chybí informace. Nadále přetrvávají vážné obavy ohledně tresky obecné v Severním moři. Navzdory nedávnému nárůstu velikosti populace a snížení míry úmrtnosti dané rybolovem se populace blíží hraniční hodnotě pro biomasu a představuje méně než polovinu preventivní úrovně. Míry výmětů klesají, ovšem stále se pohybují na úrovni přibližně 25 % vykládek. Míry úmrtnosti dané rybolovem jsou jasně nad úrovní maximálního udržitelného výnosu a oproti měrám úmrtnosti předpokládaným v dlouhodobém plánu jsou čím dál vyšší. Doposud přijatá opatření nejsou dostatečná. Je třeba učinit i další kroky. Stav tresky obecné v Kattegatu je na extrémně nízké úrovni a k ochraně této populace jsou zapotřebí další opatření, jako například uzavřené oblasti pro rybolov. Výměty platýse evropského a tresky bezvousé jsou dosud rovněž na velmi vysoké úrovni – v uvedeném druhovém pořadí se pohybují kolem 40 % a 56 % odlovů. Na základě dohody s Norskem o realizaci zákazu výmětů bylo nicméně ve Skagerraku v roce 2013 zavedeno nové zařízení s lepší selektivitou. Pracuje se též na dalším zlepšování selektivity v Severním moři. Baltské moře: Lov šprota obecného, východní populace tresky obecné, západní populace sledě obecného a sledě obecného v Botnickém moři probíhá na úrovních, které jsou v souladu s maximálním udržitelným výnosem. Celkové přípustné odlovy v Baltském moři byly v roce 2012 projednávány na regionálním fóru vnitrostátních ředitelství pro rybolov („BALTFISH“). V návaznosti na vědecké poradenství došlo k dosažení velmi zodpovědné dohody, která se týkala stanovení celkových přípustných odlovů pro rok 2013, a Komise se tak shodla s Radou na celkových přípustných odlovech schválených na fóru BALTFISH. Jde o vynikající příklad provádění regionalizovaného přístupu, kterým by se členské státy měly řídit i v dalších oblastech. Členské státy též dosáhly dohody o realizaci zákazu výmětů. Ve spolupráci s regionálním poradním sborem pro Baltské moře pracují vědci na přípravě nových opatření pro selektivitu v lovištích tresky obecné. Tato opatření mají zajistit hladký přechod k tomu, aby mohl být realizován zákaz výmětů. Oblast západně od Skotska, Irské moře a Keltské moře: V Irském moři oblasti a v oblasti západně od Skotska jsou i nadále předmětem obav bělomasé ryby (treska obecná, treska jednoskvrnná a treska bezvousá). V případě tresky obecné a tresky bezvousé v oblasti západně od Skotska a v Irském moři zazněla rada, že odlovy by měly být sníženy na nejnižší úroveň. Zjistilo se, že zlepšení stavu populace tresky jednoskvrnné v oblasti západně od Skotska bylo nadhodnocené. Pokud jde o Keltské moře, vyšly najevo obavy týkající se doplňování populací ryb a z hodnocení i nadále vyplývá nutnost selektivních opatření. V případě tresky jednoskvrnné se radilo snížit maximální udržitelný výnos o 55 %. Výměty bělomasých ryb zůstávají velice vysoké a ohrožují životaschopnost těchto populací. Na zasedání Rady v prosinci 2012 se Spojené království a Komise společně s ostatními členskými státy provozujícími rybolov v lovištích západně od Skotska zavázaly k úsilí o snižování nežádoucích úlovků a odstranění výmětů. Pro oblast Keltského moře se Komise, Francie, Irsko a Spojené království dohodly na tom, že v roce 2013 proběhne přezkum opatření pro selektivní rybolovná zařízení opatření, aby se po konzultaci se zúčastněnými stranami určila nezbytná zlepšení. Na základě příslušných závěrů se členské státy dohodnou na dalších opatřeních v oblasti selektivity za účelem snížení výmětů ve smíšených lovištích bělomasých ryb do konce roku 2013. Z 18 populací, u nichž mohlo být provedeno posouzení z hlediska maximálního udržitelného výnosu, bylo v roce 2011 na úrovni maximálního udržitelného výnosu deset populací. U 12 z těchto populací se mnohdy doporučovalo výrazné snížení rybolovu. Navýšení rybolovu bylo doporučeno pro osm populací. V případě humra severského bylo možné díky lepším průzkumům provést odhad maximálního udržitelného výnosu pro všechny funkční jednotky kromě jediné. Lepší informace umožnily zkrátit dobu uzavření oblasti Porcupine Bank pro rybolov. V Keltském moři, Irském moři a oblasti západně od Skotska byla zavedena opatření, která mají řešit problematiku výmětů a snižování míry úmrtnosti tresky obecné. Mnoho těchto opatření bylo prováděno během října, takže jejich dopady dosud nebyly určeny. Tato opatření vycházela ze vstupů odvětví rybolovu. Regionální poradní sbor pro severozápadní vody (NWWRAC) pokračoval v „iniciativě týkající se nedostatku údajů“ (Data deficiency initiative) a uspořádal třetí společnou pracovní skupinu s radou ICES, která se měla pokusit o doplnění chybějících vědeckých poznatků o určitých populacích v Keltském moři. Toto setkání se ukázalo jako užitečné a bylo na něm navrženo shromáždit v roce 2013 historické údaje o Irském moři. Pro Biskajský záliv a iberské vody Atlantského oceánu je k dispozici jen málo posouzení. Populace štikozubce novozélandského je hojná díky dobrému doplňování, je však stále nadměrně lovena a její dlouhodobá udržitelnost je ohrožena. Záznamy o úlovcích a intenzitě rybolovu v členských státech v oblasti Atlantiku byly v roce 2012 postoupeny auditu Komise a bylo rozhodnuto o následných opatřeních. Prováděním nápravných opatření během roku 2012 a 2013 dojde v dané oblasti k pokroku v podobě zlepšení kontrolních systémů dotčených členských států. V případě humra severského v Kantaberském moři stále platí rada zastavit jeho rybolov. Výměty štikozubce obecného se odhadují na přibližně 6 % celkových odlovů. Ve Středomoří vykazuje četnost a kvalita posouzení postupně podstatné zlepšení, a to i přes to, že jsou tato posouzení i nadále geograficky nevyvážená a nepravidelná. Podle analýz z let 2010–2012 probíhal nadměrný rybolov u 85 ze 113 populací (tedy u 75 %), jež byly předmětem zájmu ze strany EU. Sedm z deseti populací využívaných udržitelným způsobem jsou malé pelagické druhy. Vzhledem k tomu, že posuzování bylo zahájeno teprve nedávno a ne všechny populace jsou posuzovány každoročně, není možné využít těchto údajů ke sledování vývoje stavu populací v čase. V Černém moři se situace zhoršila. Populace šprota obecného v současnosti není v dobrém stavu, neboť je nadměrně loven, a historicky vysoká se zdá být míra úmrtnosti pakambaly velké. Rybolov je provozován neudržitelným způsobem. I když tato posouzení doznávají újmy v důsledku nedostatku nezávislých údajů, vědci doporučují, aby byl pro řízení této populace vypracován mezinárodní plán. V každém případě by měly celkové přípustné odlovy pro rok 2014 vycházet z vědeckého poradenství a být vypracovány společně s ostatními smluvními stranami v rámci Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM). 3. Hospodářská analýza V roce 2011 vykazovalo rybářské loďstvo EU úhrnem určité známky ziskovosti, což bylo způsobeno hlavně zlepšením tržních cen. Hospodářská výkonnost je nicméně v mnoha segmentech loďstva chabá, zejména v odvětví lovu druhů žijících při dně. Z údajů VTHVR lze usuzovat, že přibližně 45 % všech skupin loďstva EU bylo v roce 2011 ztrátových. Tato neuspokojivá hospodářská výkonnost je podle analýzy dána dvěma důvody. I přes zlepšení u mnoha populací ryb pokračuje špatný stav některých významných populací, což znamená, že míry odlovu jsou nižší a náklady související s rybolovem – především se spotřebou paliva – jsou vyšší, než se očekávalo. Ceny paliva v roce 2011 dále rostly, což vedlo ke snížení ziskovosti loďstva, zejména u lovných zařízení náročných na spotřebu palivu, jakými jsou vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích plavidla, vlečné sítě pro lov při dně a pelagické vlečné sítě. Do určité míry bylo možné tento tlak vyrovnat pomocí pohonů s nižší spotřebou paliva, změnami v chování při rybolovu a změnami rybolovných zařízení. Celková spotřeba paliva loďstvem EU se oproti roku 2010 snížila o 5 %. Loďstvům, kde byly provedeny uvedené změny, se podařilo dosáhnout významného snížení spotřeby paliva. K hospodářské účinnosti a stabilitě ve vztahu k problémům, které s sebou nesou vyšší náklady, nicméně nejvíce přispívá postupné ukončování nadměrného rybolovu. Nejnovější údaje z roku 2011 ukazují, že v EU bylo zaměstnáno přibližně 130 000 rybářů – což představuje oproti roku 2010 pokles o zhruba 5 %. V této analýze nejsou uvedeny Řecko a Kypr, protože nedodaly údaje. Trend klesající zaměstnanosti v tomto odvětví i nadále pokračuje. Podle informací, které členské státy předložily k 8. květnu 2013, obsahují údaje a ukazatele pro daná tvrzení tyto informace: Příjmy z rybolovu se v roce 2010 zvýšily z přibližně 6,5 miliardy EUR v roce 2010 na 7,1 miliardy EUR v roce 2011 a čistý zisk vzrostl z 324 milionů EUR v roce 2010 na 457 milionů v roce 2011. Příjem z vykládek se v roce 2011 zvýšil o 10 %. Hodnota vykládek vzrostla o 7,5 %, zatímco objem vykládek se snížil o 7,6 %. Ke zlepšení ziskovosti tak více než objem vykládek přispěl nárůst cen. Ačkoli obecně objem vykládek klesl, u určitých populací, převážně pelagických druhů, došlo k nárůstu vykládek. Přestože se celková výkonnost loďstva EU v roce 2011 zlepšila a čisté zisky vzrostly zhruba o 40 %, stoupl i počet skupin loďstva, které se dostaly do ztráty. V roce 2011 bylo ztrátové přibližně 45 % loďstva EU, zatímco v roce 2010 to bylo 42 %. Z toho lze odvodit, že mezi ziskovými loďstvy a loďstvy, které zisku nedosáhly, je čím dál větší propast. Náklady na energii v roce 2011 vzrostly oproti roku 2010 o přibližně 21 %. 4. Směry politiky 4.1. Vývoj vědeckého poradenství pro populace, kde jsou informace neúplné V předchozích vydáních tohoto sdělení byly vysloveny obavy ohledně chybějícího vědeckého poradenství u mnoha populací ryb. Rada ICES na to reagovala tím, že v roce 2012 zavedla novou poradní metodiku a využila v ní veškeré dostupné informace. Jsou-li údaje neúplné (a formou výpočtu nelze provést kvantifikované posouzení), používají se k vyvození závěrů o stavu populace nové postupy, které využívají dostupné údaje. Informace, jimiž jsou například odlovy v minulosti, trendy v průzkumech nebo biologické informace o růstu a dospělosti, lze nyní kombinovat a používat pro poradenství v oblasti maximálního udržitelného výnosu nebo kritérií předběžné opatrnosti. Tento přístup je méně přesný než přístup, který vychází z analytických posouzení, ovšem může být přijatelný v případech, kdy jde o malé populace s malým hospodářským významem nebo s krátkou dobou předchozího využívání. Rada ICES poskytla v roce 2012 poradenství pro 48 takovýchto populací. Tato kategorie v současné době zahrnuje též několik hodnotných a důležitých populací, zejména populace ďasovitých. Stále je zapotřebí zlepšit shromažďování údajů a jejich analýzu. Komise bude v tomto zlepšování pokračovat tím, že zavede náhradu za „rámec pro shromažďování údajů“[5]. Budou-li údaje chybět i nadále, bude třeba posílit přístup předběžné opatrnosti. 4.2. Povinnost vykládky všech úlovků Předpokládá se, že reforma společné rybářské politiky bude přijata v průběhu roku 2013 a že povinnost provádět vykládku všech úlovků vstoupí v platnost dnem 1. ledna 2015, pokud jde o rybolov: malých pelagických ryb (makrela obecná, sleď obecný, kranas, treska modravá, drsnatec obecný, sardel obecná, stříbrnice, sardinka obecná, šprot obecný); velkých pelagických ryb (tuňák obecný, mečoun obecný, tuňák křídlatý, tuňák velkooký, marlín modrý a marlín bělavý); pro průmyslové účely, mj. rybolov huňáčka severního, smáčkovitých a tresky Esmarkovy. Pokud jde o rybolov lososa obecného v Baltském moři, očekává se, že povinnost provádět vykládku všech úlovků vstoupí v platnost dnem 1. ledna 2014. V průběhu roku 2013 požádá Evropská komise ICES, VTHVR a GFCM o přípravu posouzení množství těchto populací, které byly vráceny do moře jako výměty, aby se, bude-li to nezbytné, při stanovení rybolovných práv mohly učinit příslušné úpravy. Tyto úpravy mohou zahrnovat zvýšení celkových přípustných odlovů v závislosti na rozsahu předchozích výmětů. Platí zásada, že celkovým odběrem, včetně ryb, které by v minulosti bývaly vráceny do moře jako výměty, by nemělo být dotčeno dosažení cílů společné rybářské politiky a zejména dosažení Fmsy. Před tímto hodnocením se po členských státech požaduje, aby uvedeným poradním subjektům poskytly aktualizované informace. Rovněž probíhají konzultace s příslušnými regionálními poradními výbory. Je nezbytné, aby údaje o výmětech byly předmětem vědeckého zkoumání těchto orgánů ještě před tím, než by se k uvedeným údajům přihlíželo pro účely úpravy celkových přípustných odlovů. Budoucí návrhy Komise týkající se rybolovných práv pro tyto druhy budou vypracovány s ohledem na důsledky, které mají odhady výmětů uvedené ve vědeckém poradenství na příslušné úrovně rybolovných práv. Jak je uvedeno výše, všemi těmito úpravami není dotčeno splnění cílů zachování zdrojů v rámci společné rybářské politiky, a zejména cíl dosáhnout u populací úrovně maximálního udržitelného výnosu a udržet jejich stav na této úrovni i v budoucnu. 4.3. Intenzita rybolovu Intenzita rybolovu (omezení času stráveného rybářskými plavidly na moři) je spolu s celkovými přípustnými odlovy řízena za účelem snížení výmětů a nezákonných úlovků. Řízení intenzity rybolovu je ochranné opatření, které se používá v několika dlouhodobých plánech, např. v případě tresky obecné v Severním a Baltském moři, platýse evropského a jazyka obecného v Severním moři, jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu a populací štikozubce novozélandského a humra severského (příloha II). Příloha II ukazuje obecnou, i když nepravidelnou, tendenci ke snižování intenzity rybolovu od roku 2004 do roku 2010. Intenzita rybolovu se nejvíce snižuje v západní části Baltského moře, Severním moři, Kattegatu, Irském moři a v oblasti západně od Skotska, ale o něco méně v západní části Lamanšského průlivu, kde zůstává v posledních třech letech stabilní. V iberských vodách Atlantského oceánu došlo až do roku 2009 pouze k malému snížení intenzity rybolovu. Údaje pro rok 2010 a pozdější období chybí; po členských státech se požaduje, aby zaslaly o intenzitě rybolovu úplné údaje, a bylo tak možné získat lepší přehled o jejím trendu, zvláště v rámci režimu intenzity rybolovu štikozubce novozélandského a v souladu s několika nařízeními o rybolovných právech. Intenzita rybolovu se podle všeho od roku 2009 zvyšuje ve střední části Baltského moře. Od roku 2010 do roku 2011 se též zvýšila intenzita rybolovu používajícího vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích plavidla v západní části Lamanšského průlivu. V Irském moři a v západní části Lamanšského průlivu zůstala od roku 2010 do roku 2011 intenzita rybolovu takřka beze změn, ale významně se snížila v oblasti západně od Skotska. Na rozdíl od trendu v jiných oblastech neexistuje žádný důkaz o tom, že by opatření na snížení intenzity rybolovu v iberských vodách Atlantského oceánu byla účinná. 5. Řízení prostřednictvím víceletých plánů Provádění dlouhodobých plánů rozhodujícím způsobem přispělo ke zlepšování stavu populací ryb, k němuž docházelo od poloviny prvního desetiletí 21. století. V provádění stávajících plánů podle vědeckého poradenství je třeba pokračovat, aby byla v daném odvětví zajištěna větší stabilita a dosáhlo se zdravější populace ryb. Komise začala s přípravou nahrazení stávajících plánů řízení založených na jedné populaci plány řízení pro více populací. Jako první bude dokončen návrh plánu pro více populací v Baltském moři, který se bude zabývat i vzájemným biologickým působením, jako je např. predace a konkurenční boj. Pracuje se rovněž na plánu smíšeného rybolovu pro Severní moře, který zahrne technické interakce, tj. způsob, jakým různá loďstva a lovná zařízení loví různé směsi ryb. Též byla zadána studie o rybolovu v Keltském moři. Takové přístupy je nutno dále rozvíjet s ohledem na požadavky zavedené rámcovou směrnicí o strategii pro mořské prostředí, které se za účelem dosažení dobrého stavu prostředí týkají řízení ekosystému jako celku, a nikoli jedné populace. V letech 2009 až 2011 přijala Komise návrhy plánů pro sardel obecnou v Biskajském zálivu, lososa obecného v Baltském moři a západní populaci kranase; tyto návrhy projednává v současnosti Parlament a Rada. Ve Středomoří se úsilí i nadále zaměří na zvyšování počtu populací, jež jsou předmětem vědeckého poradenství, a na vypracování mezinárodních dlouhodobých plánů. Podle nařízení týkajícího se Středozemního moře[6] by měly členské státy EU vypracovat víceleté plány na vnitrostátní úrovni. I přes značné zpoždění došlo nedávno při provádění této povinnosti, která je pečlivě sledována, k určitému pokroku. V zájmu dalšího urychlení tohoto procesu již Komise zahájila vůči několika členských státům fázi postupu před soudním řízením a v roce 2013 bude pokračovat nutné řízení pro nesplnění povinnosti. Opatření se uskutečňují i na úrovni komise GFCM a mají za cíl zlepšit rámec řízení na subregionální úrovni. Očekává se, že tato opatření by měla pomoci při přijímání rozhodnutí o stanovení mezinárodních víceletých plánů. Na základě těchto skutečností se předpokládá, že ze 37. zasedání komise GFCM vzejde návrh na vypracování mezinárodního plánu řízení malých pelagických populací v Jaderském moři. Pro oblast Černého moře se též činí první kroky k vypracování mezinárodního plánu řízení populace pakambaly velké. 6. metoda pro navrhování celkových přípustných odlovů 6.1. Zásady pro stanovení celkových přípustných odlovů Pokud existují dlouhodobé plány pro celkové přípustné odlovy nebo úrovně intenzity rybolovu, musí být dodrženy. Komise rovněž navrhne celkové přípustné odlovy nebo úrovně intenzity rybolovu v úrovních, které budou v souladu s návrhy Komise týkajících se dlouhodobých plánů. Pokud ICES a STECF vyhodnotí plány vypracované regionálními poradními sbory jako vyhovující standardům pro maximální udržitelný výnos, bude nutno dodržovat i tyto plány. Pokud se však v plánech podařilo dosáhnout cílů v oblasti obnovy a již v nich nejsou stanovena roční rybolovná práva, předloží Komise své návrhy na základě vědeckého poradenství, jak do roku 2015 dosáhnout měr úmrtnosti daných rybolovem na úrovni maximálního udržitelného výnosu. V případě, že byly dohodnuty celkové přípustné odlovy a další opatření s třetími zeměmi, musí být provedeny. Pokud existuje vědecké poradenství vycházející ze souhrnných údajů a kvantitativní analýzy i prognóz podle „rámce pro maximální udržitelný výnos“ předloženého radou ICES, měly by být celkové přípustné odlovy stanoveny podle vědeckého poradenství. Je-li toto poradenství k dispozici, mělo by být přímo využito ke stanovení kvót nebo intenzity rybolovu s cílem dosáhnout dodržování měr maximálního udržitelného výnosu do roku 2015. Pokud vědecké poradenství dovolí stanovit celkové přípustné odlovy na úrovni, která umožní dosažení měr maximálního udržitelného výnosu do roku 2015, aniž by došlo ke snížení celkových přípustných odlovu, nebo by se celkové přípustné odlovy snížily jen mírně, Komise takovýto návrh předloží. Existuje-li vědecké poradenství založené na kvalitativní analýze dostupných údajů (i pokud není úplné nebo se částečně zakládá na odborném posudku), mělo by se použít jako základ pro rozhodnutí o celkových přípustných odlovech. Konkrétními otázkami se v těchto případech dále zabývá oddíl 6.2. Neexistuje-li v dané věci žádné vědecké poradenství, je nutno řídit se zásadou předběžné opatrnosti, a to systematicky, předem definovaným a transparentním způsobem (jak stanoví sdělení KOM(2000) 1 v konečném znění). 6.2. Postup pro vybrané populace, pro něž neexistuje dostatek údajů Ve společném prohlášení s Radou v prosinci roku 2012 Komise uvedla, že považuje za žádoucí (pokud možno s ohledem na budoucí vědecké poradenství) zachovat celkové přípustné odlovy týkající se populací uvedených v příloze III na úrovních stanovených pro rok 2013. Jedná se o populace, pro které existují pouze omezené informace o stavu populací, jež mají malý hospodářský význam a byly chyceny pouze jako vedlejší úlovek nebo jsou u nich jen z malé části čerpány kvóty. 7. Hlubinné druhy U hlubinných druhů byly stanoveny celkové přípustné odlovy pro rok 2014[7] a nejsou plánovány žádné změny. 8. Harmonogram Plánovaný časový rozvrh práce je následující: Komise bude Radě na základě obvyklé praxe podle potřeby v průběhu celého roku předkládat samostatné návrhy týkající se rybolovných práv pro druhy s krátkým životním cyklem. Nařízení o rybolovných právech || Termín poskytnutí poradenství || Návrh Komise || Pravděpodobné přijetí Radou Populace v Atlantiku, Severním moři, antarktické oblasti a jiných oblastech || červenec až prosinec || říjen || prosinec Baltské moře || počátek června || polovina září || říjen Černé moře || konec října || listopad || prosinec Příloha Ia — Shrnutí vědeckého poradenství týkajícího se populací v severovýchodním Atlantiku a přilehlých vodách PŘÍLOHA Ib — Shrnutí poradenství ohledně populací ve Středozemním moři a v Černém moři Vědecké poradenství o nadměrném rybolovu pro Středozemní moře a Černé moře pro druhy žijící při dně a malé pelagické populace || Poč. || % || || || || || || Populace zařazené podle kritéria (referenční bod dohodnut) || 85 || 75 || || Jiné populace nezahrnuté z důvodu nedostatečných údajů (referenční bod dosud není dohodnut) || 28 || 25 || Zohledněné populace (z 27 druhů) || 113 || 100 || || Zařazené populace: || || || || Daná populace je nadměrně lovena (vyšší než míra maximálního udržitelného výnosu nebo náhradní hodnota) || 75 || 88 || Populace je lovena na úrovni míry maximálního udržitelného výnosu nebo náhradní hodnoty či méně || 10 || 12 || Populace celkem || 85 || 100 || || || || || || PŘÍLOHA II — Intenzita rybolovu regulovaná v rámci víceletých plánů, podle zpráv předkládaných výboru VTHVR členskými státy (informace, které poskytlo Společné výzkumné středisko) Obrázek 1. Regulovaná intenzita rybolovu v západní části Baltského moře Obrázek 2. Regulovaná intenzita rybolovu ve střední části Baltského moře Obrázek 3. Regulovaná intenzita rybolovu v Kattegatu Obrázek 4. Regulovaná intenzita rybolovu v Severním moři, ve Skagerraku a ve východní části Lamanšského průlivu Obrázek 5. Regulovaná intenzita rybolovu v Irském moři Obrázek 6. Regulovaná intenzita rybolovu v oblasti západně od Skotska Obrázek 7. Regulovaná intenzita rybolovu v západní části Lamanšského průlivu Obrázek 8. Regulovaná intenzita rybolovu v iberských vodách Atlantského oceánu. Španělsko nepředložilo údaje za rok 2010 ani za rok 2011, proto jsou uvedeny pouze údaje do roku 2009. PŘÍLOHA III. Populace, jejichž úrovně celkových přípustných odlovů (TAC) se ponechávají na úrovních stanovených pro rok 2013, nedošlo-li k významným změnám stavu těchto populací. Obecný název || Oblast TAC Mník modrý || Vody EU a mezinárodní vody oblastí II a IV Mník modrý || Vody EU a mezinárodní vody oblasti III Treska obecná || VIb (podoblast Rockall) Jazyk obecný || VI, Vb, mezinárodní vody oblastí XII a XIV Jazyk obecný || VIIbc Sleď obecný || VIIef Stříbrnice atlantská || Vody EU a mezinárodní vody oblastí I a II Stříbrnice atlantská || Vody EU a mezinárodní vody oblastí III a IV Mník mořský || Vody EU a mezinárodní vody oblastí I a II Mník mořský || Vody EU a mezinárodní vody oblasti V Platýs evropský || Vb (vody EU), VI, XII, XIV Platýs evropský || VIIbc Platýs evropský || VIII, IX, X a oblasti CECAF 34.1.1 Treska sajda || Vb (vody EU), VI, XII a XIV Treska sajda || IX, X, oblast CECAF 34.1.1 (EU) Treska tmavá || VII, VIII, IX, X, oblast CECAF 34.1.1 (ES) Jazyk obecný || VIIIcde, IX, X, oblast CECAF (EU) Šprot obecný || VIIde Mníkovec bělolemý || IIIa a EU 22-23 Mníkovec bělolemý || EU I, II, XIV Mníkovec bělolemý || Vody EU oblasti IV [1] KOM(2011) 425 v konečném znění. [2] Směrnice 2008/56/ES, Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19. [3] 1 Článek 6 nařízení Rady (EU) č. 39/2013, Úř. věst. L 23, 25.1.2013. [4] Tabulku evropských kvót a příslušných „semaforů“ lze nalézt na adrese: http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/publications. Úplnou analýzu stavu populací ryb lze nalézt na adrese www.ices.dk a https://stecf.jrc.ec.europa.eu. [5] Nařízení Rady (ES) č. 199/2008. Úř. věst. L 66, 5.3.2008, s. 1–12. [6] Nařízení Rady (ES) č. 1967/2006. Úř. věst. L 196, 28.7.2011, s. 42. [7] Nařízení rady (EU) č. 1262/2012. Úř. věst. L 356, 22.12.2012, s. 22–33.