EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 20.7.2021 SWD(2021) 722 final PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Zpráva o právním státu 2021

Kapitola o stavu právního státu v Polsku Průvodní dokument ke SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o právním státu 2021





















Stav právního státu v Evropské unii {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Shrnutí Reformy polského systému soudnictví, včetně nového vývoje, jsou i nadále zdrojem vážných obav podobně jako v roce 2020. Reformy, které jsou prováděny od roku 2015, zvýšily vliv výkonné a zákonodárné moci na systém soudnictví v neprospěch nezávislosti soudnictví a vedly k tomu, že Komise zahájila postup podle článku 7 odst. 1 Smlouvy o EU, který stále probíhá. V dubnu 2021 napadla Komise Polsko u Soudního dvora s ohledem na zákon o soudnictví, který narušuje nezávislost soudců a není v souladu s právem Unie. V červenci 2021 vydal Soudní dvůr EU v této věci předběžná opatření. Téhož dne Ústavní soud konstatoval, že předběžná opatření nařízená Soudním dvorem v oblasti soudnictví jsou neslučitelná s polskou ústavou. Soudní dvůr v červenci 2021 rovněž shledal, že kárný režim pro soudce v Polsku není slučitelný s právem Unie. Národní soudcovská rada pokračuje ve svém působení navzdory tomu, že její nezávislost byla zpochybněna a že fungování Nejvyššího soudu bylo dále ovlivněno mimo jiné legislativními změnami. V květnu 2021 shledal Evropský soud pro lidská práva nesrovnalosti v procesu jmenování soudců Ústavního soudu. V hrubých rysech existuje právní a institucionální rámec pro předcházení korupci a boj proti ní. Stále však existuje riziko, pokud jde o účinnost boje proti korupci na vysoké úrovni, včetně rizika nepatřičného ovlivňování stíhání korupce pro politické účely. V této souvislosti přetrvávají obavy z možného ohrožení nezávislosti hlavních institucí odpovědných za předcházení korupci a boj proti ní, zejména s ohledem na podřízenost Ústředního protikorupčního úřadu orgánům výkonné moci a na skutečnost, že ministr spravedlnosti je rovněž nejvyšším státním zástupcem. V letech 2018–2020 byl prováděn zvláštní protikorupční program vlády, hlavní legislativní úkoly však zůstávají nedokončeny. Stále existují strukturální nedostatky týkající se systému majetkových přiznání a lobbingu. Pokud jde o svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků, očekává se, že vláda přijme právní předpisy za účelem provedení směrnice o audiovizuálních mediálních službách, aby posílila nezávislost regulačních orgánů pro sdělovací prostředky. Polský mediální trh byl dosud považován za rozmanitý, nicméně zúčastněné strany se obávají nepříznivých dopadů nabytí společnosti Polska Press státem vlastněnou společností Orlen. Zatímco orgán na ochranu hospodářské soutěže (UOKiK) tuto transakci schválil, polský veřejný ochránce práv toto rozhodnutí zpochybnil, neboť se domníval, že orgán na ochranu hospodářské soutěže neprověřil, zda výsledkem tohoto nabytí nebude omezení svobody tisku. Rovněž zazněly obavy ohledně legislativního návrhu v oblasti daní, který cílí na některé mediální skupiny, a to v prostředí, které je považováno za čím dál více nepřívětivé ke sdělovacím prostředkům ve vlastnictví zahraničních společností. Od roku 2020 se profesní prostředí pro novináře zhoršilo, neboť se využívají zastrašující soudní řízení, v rostoucí míře selhává ochrana novinářů a během protestů dochází k násilnému jednání, a to i ze strany policejních složek. Systém brzd a protivah je i nadále pod značným tlakem. Zrychlené přijímání právních předpisů je stále využíváno, a to i nad rámec záležitostí spojených s pandemií COVID-19, včetně strukturálních reforem justice, přičemž zúčastněné strany jsou jen omezeně konzultovány nebo nejsou konzultovány vůbec. Některá opatření zavedená vládou v roce 2020 za účelem řešení pandemie COVID-19 byla soudy v jednotlivých případech posouzena jako protiprávní. Klíčovou úlohu z hlediska záruk právního státu hraje i nadále veřejný ochránce práv. Na základě rozhodnutí Ústavního soudu byl v červenci 2021 ukončen výkon klíčových pravomocí odcházejícího veřejného ochránce práv. Parlamentní jednání nyní směřují ke jmenování nového veřejného ochránce práv s podporou napříč stranami. Prostor pro občanskou společnost je stále dynamický, dále jej však ovlivňují obecné problémy týkající se práv žen a útoky na skupiny LGBTI. I.Systém soudnictví Polský soudní systém se dělí do dvou hlavních větví, kterými jsou správní soudy a obecné soudy. Nejvyšší správní soud vykonává společně se šestnácti správními soudy kontrolu nad veřejnou správou, včetně zákonnosti opatření orgánů místní samosprávy a územních orgánů státní správy. Systém obecných soudů, na jehož vrcholu stojí Nejvyšší soud, sestává ze třech úrovní: 11 odvolacích soudů, 46 krajských soudů a 318 okresních soudů. Soudce jmenuje prezident republiky na návrh Národní soudcovské rady. Ústavní soud, který rozhoduje zejména o ústavnosti právních předpisů, je složen z patnácti soudců zvolených Sejmem (dolní komorou parlamentu) na funkční období devíti let. Národní soudcovské radě ukládá ústava chránit nezávislost soudnictví. Zvláštností systému státního zastupitelství, který není součástí nezávislého soudnictví, je skutečnost, že nejvyšší státní zástupce a ministr spravedlnosti jsou jedna a táž osoba. Ústava stanoví, že advokáti a právní poradci si mohou svou činnost regulovat sami. Nezávislost Vnímání nezávislosti soudnictví u široké veřejnosti a podniků je na nízké úrovni a nadále klesá. Zatímco v roce 2021 vnímalo nezávislost soudů a soudců jako „poměrně či velmi dobrou“ 29 % veřejnosti, stejné vnímání sdílelo pouze 18 % podniků. Vnímání nezávislosti širokou veřejností i podniky se v posledních pěti letech soustavně snižuje. Stejně jako minulý rok je veřejná diskuze o soudnictví nadále velmi napjatá. Pokud jde o pomlouvačnou kampaň vedenou v roce 2019 proti soudcům, kteří otevřeně kritizovali reformy soudnictví, dosud nebyla přijata žádná rozhodnutí. Reformy soudnictví zahájené v listopadu 2015 jsou stále prováděny v praxi. Tyto reformy byly uskutečněny ve formě více než 30 zákonů zasahujících do celé struktury soudního systému, včetně Ústavního soudu, Národní soudcovské rady, Nejvyššího soudu, obecných soudů, správních soudů a státního zastupitelství. Mnoho aspektů této reformy soudnictví vyvolává vážné znepokojení, pokud jde o právní stát a zejména nezávislost soudnictví. To je také hlavním důvodem pro zahájení postupu podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU ze strany Komise, přičemž Rada svůj postoj v této věci stále ještě zvažuje. Evropský parlament znovu vyjádřil své obavy ohledně stavu právního státu v Polsku ve svém usnesení. Ochrana nezávislosti soudnictví v Polsku byla jedním z doporučení pro tuto zemi v rámci evropského semestru 2020, které je třeba nadále řešit. Mezitím polská vláda otevřeně popřela závaznou povahu nařízení předběžných opatření vydaného Soudním dvorem dne 21. května 2021 ve věci vznesené proti Polsku za porušení právních předpisů EU v oblasti životního prostředí. Soudní dvůr v souvislosti s Polskem dále objasnil požadavky práva Unie týkající se nezávislosti soudnictví. Dne 2. března 2021 vydal Soudní dvůr rozsudek v řízení o předběžné otázce, ve kterém objasnil požadavky práva Unie, pokud jde o jmenování soudců Nejvyššího soudu, ke kterému došlo v roce 2018. Soudní dvůr sice ponechal konečné posouzení na předkládajícím soudu, ale rozhodl, že následné změny polského zákona o Národní soudcovské radě, které vedly k odstranění účinného soudního přezkumu rozhodnutí této rady, kterými navrhla prezidentu republiky kandidáty na funkci soudce Nejvyššího soudu, mohou porušovat právo EU. V této souvislosti Soudní dvůr uvedl, že vzhledem k rozhodující úloze Národní soudcovské rady v postupu jmenování soudců v Polsku je její stupeň nezávislosti důležitý pro zajištění nezávislosti soudů s tím, že nezávislost Národní soudcovské rady je sporná. Dne 6. května 2021 provedl Nejvyšší správní soud výše uvedený rozsudek Soudního dvora, přičemž rozhodl, že současná Národní soudcovská rada v postupu jmenování soudců neposkytuje dostatečné záruky nezávislosti na výkonné a zákonodárné moci a že jsou v důsledku toho usnesení rady, kterými došlo ke jmenování do trestního a občanskoprávního kolegia Nejvyššího soudu v roce 2018, zrušeny. O řadě dalších žádostí různých polských soudů o rozhodnutí o předběžné otázce ohledně reforem soudnictví z roku 2017 a 2018 dosud Soudní dvůr nerozhodl. Dne 15. července 2021 Soudní dvůr v souvislosti s řízením o nesplnění povinnosti zahájeným Komisí shledal , že kárný režim pro soudce v Polsku není slučitelný s právem Unie. Soudní dvůr zejména konstatoval, že kárné kolegium Nejvyššího soudu neposkytuje všechny záruky nestrannosti a nezávislosti a není chráněno před přímým či nepřímým vlivem polské zákonodárné a výkonné moci. Komise se dne 31. března 2021 rozhodla, že s ohledem na obavy v souvislosti se zákonem o soudnictví z prosince 2019 podá na Polsko žalobu u Soudního dvora. Komise se domnívá, že napadené polské právní předpisy ohrožují nezávislost polských soudců, neboť jsou v rozporu s článkem 19 odst. 1 Smlouvy o EU a zásadou přednosti práva Unie. Zákon brání polským soudům, mimo jiné hrozbou kárného řízení, v přímém uplatňování práva EU, které chrání nezávislost soudnictví, a v předkládání předběžných otázek Soudnímu dvoru. Kárné kolegium Nejvyššího soudu – jehož nezávislost není zaručena – navíc nadále přijímá rozhodnutí, která mají přímý dopad na soudce a způsob výkonu jejich funkce. To zahrnuje případy zbavení imunity soudců, aby proti nim bylo možné zahájit trestní řízení nebo je zadržovat, a následného dočasného pozastavení výkonu funkce a snížení jejich platu. Pouhá vyhlídka na to, že bude muset čelit řízení před orgánem, jehož nezávislost není zaručena, má pro soudce odrazující účinek a může ovlivnit jejich vlastní nezávislost. To vážně ohrožuje nezávislost soudnictví v Polsku, účinnou soudní ochranu občanů v Polsku a právní řád EU jako celek. Polská vláda se domnívá, že Komise překračuje své pravomoci, které jí byly svěřeny Smlouvou, a odmítá stanovisko, které Komise v rámci tohoto řízení o nesplnění povinnosti zaujala. Komise požádala Soudní dvůr, aby ve vztahu k soudcům vydal předběžná opatření za účelem pozastavení činností kárného kolegia, které se týkají soudců, zejména těch, které se týkají zrušení soudní imunity, aby se zabránilo vážnému a nenapravitelnému poškození nezávislosti soudnictví a právního řádu EU. Dne 14. července vydal ve věci C-204/21 R místopředseda Soudního dvora usnesení o předběžném opatření, ve kterém plně vyhověl požadavkům Komise. Evropský soud pro lidská práva, u kterého byla podána řada věcí týkající se fungování polského systému soudnictví, dospěl k závěru, že jmenování soudců Ústavního soudu v roce 2015 vedlo k porušení požadavku „soudu zřízeného zákonem“. Evropský soud pro lidská práva v únoru 2021 uvedl, že v současné době projednává 27 věcí, u kterých byla vznesena řada otázek týkajících se reforem soudnictví z roku 2017 a 2018. Dosud byla výzva polské vládě zaslána ve 21 případech ze všech předložených věcí. Dne 7. května 2021 Evropský soud pro lidská práva rozhodl, že senát, ve kterém sedí soudce jmenovaný do soudní funkce, která již byla obsazena zákonodárným sborem v období 2011–2015, netvoří „soud zřízený zákonem“. Tyto nesrovnalosti při jmenování soudců do Ústavního soudu byly vzneseny jako vážné znepokojení v odůvodněném návrhu přijatém Komisí v rámci postupu podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU. Ústavní soud rozhodl, že tento rozsudek je „nicotný“. Dne 29. června 2021 vydal Evropský soud pro lidská práva rozhodnutí týkající se předčasného odvolání soudců z jejich funkce místopředsedů obecných soudů ministrem spravedlnosti. Soud zdůraznil důležitost ochrany nezávislosti soudnictví a respektu k procesní spravedlnosti ve věcech týkajících se výkonu povolání soudce a vzhledem k tomu, že jejich předčasné odvolání z funkce místopředsedy soudu nebylo odůvodněno, ani přezkoumáno obecným soudem nebo jiným orgánem vykonávajícím soudcovské povinnosti, aniž by k nedostatečnosti soudního přezkumu byl vážný důvod, Soud konstatoval, že Polsko porušilo právo na přístup k soudu. Obavy ohledně možného ohrožení nezávislosti a legitimity Ústavního soudu, které Komise vznesla v rámci postupu podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU, se ještě nepodařilo rozptýlit. To dokládá také rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 7. května 2021. V roce 2020 veřejný ochránce práv nadále vyjadřoval znepokojení nad fungováním a legitimitou Ústavního soudu, mimo jiné pokud jde o změny již jmenovaných soudních kolegií a zamítnutí žádostí o vyloučení soudců s ohledem na jejich údajný nedostatek nestrannosti nebo sporný status. Podobné obavy vyjádřila i Rada Evropy. Mezitím jsou u Ústavního soudu dále předkládány věci týkající se reforem soudnictví, a to nejen předsedou vlády, maršálkem Sejmu, Národní soudcovskou radou a nově vytvořeným kárným kolegiem Nejvyššího soudu, ale i dalšími (nově jmenovanými) soudci Nejvyššího soudu a nově jmenovanou první předsedkyní Nejvyššího soudu. Tři věci zahájené u Ústavního soudu nejvyšším státním zástupcem, předsedou vlády a skupinou poslanců Sejmu usilují o posouzení slučitelnosti ustanovení Smlouvy o EU s ústavou a o vyhlášení přednosti polské ústavy před právem EU. Komise vyjádřila obavy nad návrhem předloženým předsedou vlády, jelikož zpochybňuje základní zásady práva EU, zejména zásadu přednosti práva EU. Navzdory jasné judikatuře Soudního dvora Ústavní soud již v obiter dictu uvedl, že Soudnímu dvoru chybí pravomoc vydávat rozhodnutí, pokud jde o soudní systémy členských států. Přes výše uvedené obavy Ústavní soud vydal rozhodnutí s významným dopadem jak na jednotlivce, tak na institucionální rámec. Konkrétně dne 22. října 2020 vydal Ústavní soud rozhodnutí týkající se práva na potrat a dne 15. dubna 2021 ohledně situace veřejného ochránce práv. Tato rozhodnutí vyvolala silnou kritiku v rámci Polska i mimo něj. Kromě toho dne 14. července 2021, po nařízení předběžných opatření místopředsedou Soudního dvora, Ústavní soud rozhodl, že čl. 4 odst. 3 druhý pododstavec Smlouvy o EU ve spojení s článkem 279 Smlouvy o fungování EU je protiústavní v rozsahu, v němž ukládá Polsku povinnost dodržovat předběžná opatření nařízená Soudním dvorem, která mají vliv na organizaci a fungování polských soudů a řízení před těmito soudy. Komise ve veřejném prohlášení vyjádřila hluboké znepokojení nad tímto rozhodnutím Ústavního soudu. Národní soudcovská rada je i nadále složena převážně z politicky jmenovaných členů. Je třeba připomenout, že reformou soudnictví z roku 2018 byl změněn postup při jmenování soudců do Národní soudcovské rady. Ve svém rozsudku ze dne 2. března 2021 Soudní dvůr na základě žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce předložené Nejvyšším soudem dospěl k závěru, že zásah soudcovské rady v rámci procesu jmenování soudců politickými orgány může přispívat k zobjektivnění tohoto procesu jen za podmínky, že uvedený orgán je sám dostatečně nezávislý na zákonodárné a výkonné moci a na orgánu, jemuž má takový návrh na jmenování předložit. Dne 6. května 2021 Nejvyšší správní soud rozhodl, že současná Národní soudcovská rada neposkytuje v rámci postupu při jmenování soudců dostatečné záruky nezávislosti na výkonné a zákonodárné moci. Navzdory vážným obavám týkajícím se nezávislosti Národní soudcovské rady vyjádřeným řadou polských soudů Národní soudcovská rada i nadále navrhuje prezidentovi republiky kandidáty na jmenování soudcem, kteří jsou systematicky jmenováni. Během let 2020 a 2021 vydala Národní soudcovská rada jedno usnesení na ochranu nezávislosti polského soudce, konkrétně za účelem vyjádření podpory členovi kárného kolegia Nejvyššího soudu, zároveň ve stejném období odmítla vyjádřit obdobnou podporu soudcům, jichž se týkalo trestní vyšetřování vedené státními zastupitelstvími. Národní soudcovská rada rovněž poskytla stanoviska ve prospěch některých aspektů reforem soudnictví, které byly kritizovány Komisí. Po změnách v roce 2020 se Nejvyšší soud stal předmětem dalších reforem týkajících se jeho fungování. Dne 1. dubna 2021 podepsal prezident republiky návrh zákona ze dne 30. března 2021, kterým se mění zákon o Nejvyšším soudu. Nový zákon snižuje požadavky na usnášeníschopnost soudců při výběru kandidátů na funkci předsedy kolegia a umožňuje prezidentovi republiky jmenovat „zastupujícího“ předsedu kolegia, pokud tyto požadavky nejsou splněny. Zákon navíc přiznává prvnímu předsedovi Nejvyššího soudu kontrolu nad zasedáním spojených kolegií, která se sešla za účelem vyřešení právních záležitostí, svolaných buď prvním předsedou z vlastního podnětu, nebo na žádost mimo jiné nejvyššího státního zástupce nebo veřejného ochránce práv. Nový zákon rovněž mění pravidla upravující mimořádný opravný prostředek a prodlužuje lhůtu pro podání mimořádných opravných prostředků proti všem rozhodnutím všech polských soudů, která nabyla právní moci po 17. říjnu 1997, o 2 roky. Veřejný ochránce práv a Nejvyšší advokátní rada vyjádřili ohledně nového zákona kritické názory a zdůraznili, že zákon dále ovlivní nezávislost Nejvyššího soudu. Současná první předsedkyně Nejvyššího soudu, která byla jmenována loni po sporném řízení, přijala rozhodnutí, která vyvolávají obavy, zejména předložení sporných otázek k Ústavnímu soudu, včetně omezení práva na přístup k dokumentům a žádosti o ochranu nově jmenovaných soudců Nejvyššího soudu – včetně ní samotné – před napadením jejich statusu ve věcech projednávaných před Nejvyšším soudem. První předsedkyně rovněž požádala kolegium pro mimořádnou kontrolu a veřejné záležitosti, aby vyloučilo některé soudce Nejvyššího soudu z věcí, ve kterých již podali žádost o rozhodnutí o předběžné otázce k Soudnímu dvoru. Dne 16. července 2021 vydala první předsedkyně Nejvyššího soudu prohlášení, jež odkazuje na nález Ústavního soudu ze dne 14. července 2021 a které – vzhledem k tomu, že se právo EU nevztahuje na otázky týkající se organizace a fungování soudnictví členských států – informuje o zrušení pokynu pro kárné kolegium Nejvyššího soudu, kterým se pozastavuje jeho činnost v kárném řízení proti soudcům. Výkon funkce několika soudců byl pozastaven na základě rozhodnutí kárného kolegia o zrušení jejich imunity a tito soudci se nemohou účastnit projednávání a rozhodování soudních věcí. Kárný režim, který byl podstatně změněn v roce 2018, vyvolal obavy a Komise ho napadla z důvodu porušení práva EU v řízení o nesplnění povinnosti. Dne 8. dubna 2020 Soudní dvůr na základě žádosti o vydání předběžného opatření Polsku uložil, aby bezodkladně pozastavilo uplatňování vnitrostátních ustanovení o pravomoci kárného kolegia Nejvyššího soudu, pokud jde o vedení kárného řízení proti soudcům. Po pozastavení kárných věcí z působnosti začalo kárné kolegium aktivně vykonávat své nové pravomoci, v jejichž rámci rozhoduje o návrzích státního zastupitelství na zrušení imunity soudců, kteří údajně spáchali trestný čin. Od 14. února 2020, data vstupu v platnost nového zákona o soudnictví, do 15. března 2021 projednalo kárné kolegium již více než 40 takových návrhů a ve více než 10 takových případech byl výkon funkce dotyčných soudců pozastaven a jejich plat byl snížen. U kárného kolegia se stále projednává několik návrhů, a to i pokud jde o soudce Nejvyššího soudu. V souvislosti s řízením o nesplnění povinnosti ve věci C-204/21 Komise požádala Soudní dvůr, aby pozastavil veškeré činnosti kárného kolegia, pokud jde o věci týkající se soudců, včetně rozhodnutí o zrušení imunity soudců. Dne 14. července 2021 místopředseda Soudního dvora vyhověl žádosti Komise v plném rozsahu a pozastavil veškeré činnosti kárného kolegia Nejvyššího soudu, pokud jde o soudce, jiné než kárné věci týkající se soudců. Dne 15. července 2021 vydal Soudní dvůr konečné rozhodnutí ve věci nesplnění povinnosti podané Komisí, v němž konstatoval, že kárný režim soudců v Polsku není slučitelný s právem EU . Na soudce se i nadále vztahují nediskrétní požadavky. Nový zákon o soudnictví ze dne 20. prosince 2019 ukládá všem soudcům v Polsku povinnost zveřejnit osobní informace, jako je jejich členství v občanských sdruženích, funkce v neziskových organizacích a jejich členství a postavení v politických stranách přede 29. prosincem 1989. Kárné řízení proti soudcům, kteří odmítli splnit tento požadavek, stále probíhá. V rámci řízení o nesplnění povinnosti ve věci C-204/21 se Komise domnívá, že tento požadavek je v rozporu s právem EU, pokud jde o právo na respektování soukromého života a právo na ochranu osobních údajů zaručené Listinou základních práv EU a obecným nařízením o ochraně údajů. Paušální zákaz zpochybňovat pravomoci soudů, ústavních orgánů a donucovacích orgánů polskými soudy je nadále v platnosti. Nový zákon o soudnictví polským soudcům neumožňuje rozhodovat o zákonnosti jmenování soudců a o pravomoci soudce vykonávat soudní funkce. Tentýž zákaz platí i pro soudce, kteří posuzují zákonnost složení soudního senátu. Tento zákon rovněž svěřil novému kolegiu pro mimořádnou kontrolu a veřejné záležitosti výlučnou pravomoc rozhodovat o otázkách souvisejících s nezávislostí soudnictví. Komise dne 31. března 2021 rozhodla, že tyto zákazy stanovené v zákoně o soudnictví napadne v řízení o nesplnění povinnosti u Soudního dvora. Dne 14. července 2021 vydal místopředseda Soudního dvora předběžné opatření ve věci C-204/21 R, kterým pozastavil uplatňování dotčených ustanovení. V některých věcech, kdy obecné soudy napadly zákonnost rozhodnutí vydaných Ústavním soudem a kárným kolegiem, bylo proti soudcům zahájeno kárné řízení.

Přetrvávají obavy související se skutečností, že funkce ministra spravedlnosti a nejvyššího státního zástupce vykonává tatáž osoba. Jak již bylo uvedeno ve zprávě o právním státu pro rok 2020, přísluší přímo ministru spravedlnosti na základě splynutí funkce nejvyššího státního zástupce a ministra spravedlnosti, ke kterému došlo v souvislosti s reformami v roce 2016, pravomoci nejvyššího státního zástupce, včetně oprávnění vydávat pokyny státním zástupcům v konkrétních věcech a pokyny, které se týkají přeložení státních zástupců. Existence této pravomoci se setkala s kritikou z různých stran, včetně Benátské komise a Komise v jejím odůvodněném návrhu přijatém v rámci postupu podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU ohledně stavu právního státu v Polsku. Národní státní zástupce v poslední době aktivně vykonával svou pravomoc týkající se přeložení státních zástupců na jinou pozici bez jejich souhlasu a bez uvedení důvodů až na dobu šesti měsíců. Podle některých zdrojů se tato pravomoc v praxi využívá jako nástroj proti státním zástupcům, kteří vyjadřují kritické názory na fungování státních zastupitelství. Soudci, kteří projednávají spory, ve kterých jsou tato přeložení napadena, byli státním zastupitelstvím předvoláni, aby vypovídali v souvislosti s trestním řízením. Kromě toho byly vzneseny obavy, že výkon pravomocí nejvyššího státního zástupce a národního státního zástupce, v jejichž rámci mohou dle svého uvážení přerozdělit již dříve přidělené věci jiným státním zástupcům, může být ovlivněn politickými hledisky, která mají dopad na vedení trestního řízení, a to i ve věcech obvinění z finanční zpronevěry. Podle Nejvyšší advokátní rady se státní zastupitelství v poslední době zaměřuje také na advokáty působící v politicky citlivých věcech, což představuje hrozbu pro právo na zachování profesního tajemství. To se zhoršuje skutečností, že státní zástupci mají pravomoc pozastavit licenci pro výkon advokátní praxe bez předchozího souhlasu soudu. Kvalita Pokud jde o lidské zdroje, obdobně jako v roce 2020 zůstává významný počet soudcovských funkcí neobsazen. Podle oficiálních údajů zveřejněných ministerstvem spravedlnosti bylo v roce 2020 u obecných soudů neobsazeno 1048 volných míst. Přesto jsou výdaje Polska na soudy na úrovni průměru EU na obyvatele a výdaje vládních institucí Polska na soudní systém (včetně státního zastupitelství a právní pomoci) vyjádřené jako procento HDP patří v EU mezi nejvyšší. V oblasti digitalizace soudnictví byl učiněn důležitý pokrok, ale je zde prostor pro zlepšení. V souvislosti se soudním řízením existuje stále potřeba zavést více nástrojů IT a zúčastněné strany vyzvaly k dalšímu úsilí o digitalizaci soudů. Rovněž je třeba revidovat nástroje IT, u nichž Nejvyšší kontrolní úřad shledal, že jsou náchylné ke zneužití, zejména systém přidělování jednotlivých věcí soudům. Tento rok přijal Sejm změny občanského soudního řádu, jejichž cílem je další digitalizace občanského soudního řízení. Reforma zavede elektronické aukce týkající se nemovitostí, které mají využívat soudní vykonavatelé v souvislosti s výkonem soudních rozhodnutí. Navzdory kritickým názorům vyjádřeným zástupci právnických povolání se reformy snaží zavést systém elektronického podávání dokumentů prostřednictvím komplexního IT systému pro obecné soudy, u něhož by se předpokládalo, že dokument je řádně doručen 14 dní od jeho podání. Byly přijaty další reformy týkající se trestního a občanského procesního práva. Aby bylo možné reagovat na výzvy vyvolané pandemií COVID-19, nedávno přijatá ustanovení zavedla povinnost neveřejného soudního jednání v případě, že není možné online spojení s účastníky občanskoprávního řízení. Podle toho by tedy během stavu epidemie byly občanskoprávní věci většinou projednávány pouze samosoudci a byly by pozastaveny různé postupy použitelné pro konkrétní řízení. Kromě toho by tyto změny rovněž zakazovaly polským soudům svolat valná shromáždění. Pokud jde o trestní právo procesní, přijal Sejm řadu změn. Změny by mimo jiné omezily přístup ke spisům uzavřeného předběžného vyšetřování a zavedly by povinnost telekomunikačních operátorů okamžitě na žádost soudu nebo státního zástupce zabezpečit data, aniž by tato pravomoc byla jakýmkoli ustanovením omezena. Rovněž by byly zavedeny konkrétní změny postupů použitelných pro složení senátů. Některé z těchto změn vyvolaly kritiku. Efektivnost Všeobecná výkonnost obecných soudů se blíží průměru EU, pokud jde o délku řízení. V roce 2019 došlo k mírnému snížení odhadované doby potřebné k vyřízení sporných občanských a obchodních věcí a míra vyřízených věcí v těchto oblastech se zlepšila. Zatímco počet těchto věcí v roce 2019 klesl, počet nevyřízených věcí zůstal na stejné úrovni. Pokud jde o všeobecnou výkonnost obecných soudů, podle údajů zveřejněných ministerstvem spravedlnosti v roce 2021 se průměrná délka řízení v období od roku 2015 do roku 2020 zvýšila z 4,2 měsíce na 7 měsíců. Polsko zůstává pod zvýšeným dohledem Výboru ministrů Rady Evropy, pokud jde o délku občanského a trestního řízení. Výkonnost správních soudů je nad průměrem EU. Mírný nárůst je patrný v počtu nových správních věcí, zatímco odhadovaná doba potřebná k jejich vyřízení se stále snižuje. Míra vyřízení těchto věcí se snížila pod 100 %. II.Protikorupční rámec V hrubých rysech existuje právní a institucionální rámec pro předcházení korupci a boj proti ní. V Polsku je za boj proti korupci odpovědných několik orgánů, včetně ministra spravedlnosti, který je také nejvyšším státním zástupcem, a ministra vnitra a správy, který má na starosti preventivní aspekty, jako je lobbistický rejstřík veřejných činitelů. Ústřední protikorupční úřad je specializovaným orgánem pro prosazování práva v boji proti korupci ve veřejném a soukromém sektoru vedle Ústředního policejního vyšetřovacího úřadu a běžné policie, Agentury pro vnitřní bezpečnost a státního zastupitelství. Tento úřad spojuje zpravodajské a policejní funkce a je oprávněn dávat podněty k zahájení správních i trestních řízení. V poslední době byl Ústřední protikorupční úřad rovněž pověřen koordinací politik a prevencí korupce, včetně vzdělávacích činností zaměřených na zvyšování povědomí o boji proti korupci a platformy elektronického učení. Nejvyšší kontrolní úřad má preventivní úlohu při monitorování veřejných výdajů orgánů státní správy, mimo jiné Polské národní banky a státních právnických osob. Odborníci a vedoucí pracovníci podniků vnímají, že úroveň korupce ve veřejném sektoru zůstává relativně vysoká. V Indexu vnímání korupce pro rok 2020 organizace Transparency International získalo Polsko 56 bodů ze 100, a obsadilo tak 13. místo v Evropské unii a 45. místo ve světě . Toto vnímání se v posledních pěti letech významně zhoršilo . Na ústřední úrovni mělo Polsko strategický protikorupční rámec pro roky 2018–2020, žádný další plán však dosud nebyl zveřejněn. Podle vlády probíhají přípravné práce na nové národní strategii pro předcházení korupci a boj proti ní pro nadcházející roky, která by měla zohledňovat doporučení EU, Skupiny států proti korupci (GRECO), OECD a OSN . Kromě svých hlavních úkolů jako donucovacího orgánu je Ústřední protikorupční úřad také koordinačním orgánem pro vládní program boje proti korupci na roky 2018–2020 a doprovodný akční plán , a jako takový je pověřen navrhováním právních předpisů a vytvářením politik. Zpráva o provádění programu z března 2021 , u níž bude audit prováděn Nejvyšším kontrolním úřadem v roce 2021, popisuje pokrok dosažený v roce 2020. V rámci provádění programu byly v průběhu roku 2020 zveřejněny dva soubory protikorupčních pokynů, které mají standardizovat a sjednotit protikorupční pravidla platná pro ministerstva a orgány místní správy . Pokud jde o provádění klíčových legislativních úkolů popsaných v programu, existují pochybnosti, zejména pokud jde o pokračování platnosti zákona o transparentnosti veřejného života, zveřejnění návrhu zákona nově upravujícího majetková přiznání a lobbing . V programu jsou specifikována odvětví, která jsou vysoce náchylná k výskytu korupce, mezi něž patří odvětví obrany, energetiky a stavebnictví, zdravotnictví, životního prostředí a veřejné správy, jakož i zadávání veřejných zakázek . Rozpočet Ústředního protikorupčního úřadu se zvýšil , ale rozpočty jednotlivých činností v rámci programu je třeba ještě konkretizovat . Polský trestní zákoník korupci obecně kriminalizuje. Klíčovým trestným činem, který je trestním zákonem postihován, je úplatkářství veřejných činitelů v jeho pasivní (přijímání úplatku) i aktivní (nabízení úplatku) formě . Za účelem řešení koluze mezi poskytovatelem a příjemcem úplatku umožňuje trestní zákoník pachatelům trestného činu úplatku vyhnout se právním sankcím, pokud o trestném činu informují odpovědné orgány a zpřístupní všechny okolnosti, než je tyto orgány zjistí. OECD vyzvala Polsko, aby toto ustanovení odstranilo, protože vede k beztrestnosti . Byly rovněž zdůrazněny nedostatky, pokud jde o účinné vymáhání při řešení úplatkářství v zahraničí . Soukromá společnost může být trestně odpovědná za podplácení zahraničních veřejných činitelů až poté, co byl jednotlivec, který spáchal trestný čin podplácení, pravomocně odsouzen. Úroveň sankcí se nepovažuje za účinnou, přiměřenou nebo odrazující. Existují obavy, pokud jde o účinnost boje proti korupci na vysoké úrovni. V roce 2020 zahájila policie 2 544 vyšetřování souvisejících s korupcí (ve srovnání s 3 129 v roce 2019) . Od roku 2006 dochází k trvalému poklesu policejních vyšetřování korupce (z 6 388 policejních vyšetřování v roce 2006 na 2 544 v roce 2020) . Ve zprávě Nejvyššího kontrolního úřadu za rok 2020 byl celkově zaznamenán značný pokles rizika korupce napříč oblastmi, které se týkají fungování státu, například v oblasti správy daní, zdůrazňuje však závažná rizika korupce související s využíváním poradenských a odborných služeb veřejnými institucemi . Drobná korupce dále poklesla. Pokud jde o případy korupce na vysoké úrovni, existují obavy ohledně rostoucí institucionalizované korupce, imunity a beztrestnosti způsobené rozdílným zacházením s případy korupce pro politické účely. V této souvislosti skutečnost, že ministr spravedlnosti vykonává současně funkci nejvyššího státního zástupce, přispívá k dalším obavám, které byly vzneseny také ohledně nezávislosti Ústředního protikorupčního úřadu na výkonné moci . Zesílení kontrolních pravomocí nejvyššího státního zástupce, který může prostřednictvím svých podřízených státních zástupců převzít případy, poskytuje možnosti politického ovlivňování protikorupčních stíhání. Praktická spolupráce mezi příslušnými institucemi za účelem boje proti korupci v Polsku někdy čelí určitým právním a organizačním omezením. Překážku pro odhalování a stíhání korupce představují zejména omezení přístupu k finančním údajům . Podle vlády také zdroje a úroveň specializace a digitalizace příslušných služeb nejsou vždy dostatečné k tomu, aby mohly plnit své úkoly při účinném potlačování korupce. Tato obava se konkrétně týká nedostatku personálu pro boj proti korupci, nedostatečných technologických zdrojů a kapacit a účinného shromažďování důkazů za účelem splnění důkazních požadavků, což prodloužilo řízení a bránilo výkonu úředních povinností, zejména během pandemie COVID-19 . Praktické pokyny pro veřejné činitele týkající se střetu zájmů jsou přiloženy k příslušným právním předpisům v oblasti lobbingu. Průvodce s názvem „Střet zájmů – co to je a jak se mu vyhnout?“ je určen vládním zaměstnancům s cílem pomoci jim při praktickém provádění pravidel stanovených v zákoně o lobbistické činnosti v zákonodárném procesu . V roce 2020 se Ústřední protikorupční úřad zabýval celkem 2 353 případy možného střetu zájmů v rámci ministerstev zdravotnictví a obrany (ve srovnání s 2 477 v roce 2019), jež se týkaly 1 949 osob (ve srovnání s 2 187 v roce 2019), z čehož nejsou známy žádné případy, které by byly postoupeny státnímu zastupitelství . Existují tři lobbistické rejstříky, jeden pro vládu (na základě zákona o lobbingu), jeden pro dolní komoru parlamentu (Sejm) a jeden pro jeho horní komoru (Senát) . Ministr vnitra a správy je orgánem dozoru nad lobbistickými aktivitami vůči vládě . V případě lobbování vůči poslancům plní úkoly dozoru obě komory parlamentu (Sejm i Senát) . Existují obavy ohledně účinnosti rejstříků. I když je v rejstříku dolní komory Parlamentu registrováno celkem 508 subjektů, v roce 2020 se zúčastnil údajně pouze jeden zástupce zájmových skupin jediného zasedání parlamentního výboru . Celkově počet registrovaných lobbistů stále klesá, dohled není systematický a neexistují žádné informace o tom, zda byly na neregistrované lobbisty uvaleny nějaké sankce . Pravidla po skončení pracovního poměru („efekt otáčivých dveří“) se vztahují pouze na nejvyšší úředníky (kromě členů parlamentu) a omezují se na subjekty, pro které veřejný činitel vydal konkrétní rozhodnutí . Byly provedeny technické práce na standardizovaném systému podávání majetkových přiznání. Úroveň digitalizace majetkových přiznání politiků je nízká a chybí centralizovaný systém podávání a monitorování . Většina přiznání se stále vyplňuje ručně a používají se různé formuláře přiznání . Rozsah údajů, které mají být zveřejněny, je u každého veřejného činitele, který má povinnost přiznání podat, podobný, ale ne stejný. V roce 2020 provedl Ústřední protikorupční úřad 81 kontrol majetkových přiznání (ve srovnání s 90 v roce 2019), z nichž 45 se týkalo podezření ze spáchání trestného činu , a 385 předběžných analýz týkajících se majetkových přiznání a dodržování protikorupčních ustanovení (ve srovnání s 364 v roce 2019). Ve dvou případech byl poskytnut materiál pro probíhající řízení a ve dvou dalších případech byla státnímu zastupitelství poskytnuta zjištění z kontrol Ústředního protikorupčního úřadu. Pro oznamovatele existuje zvláštní horká linka pro oznamování korupce a trestných činů souvisejících s korupcí. Ústřední protikorupční úřad může přijímat veřejná i anonymní oznámení občanů . Dokud nebudou zavedeny změny stávajících ustanovení o oznamovatelích stanovených v různých právních aktech, zůstávají výzvy k posílení ochrany oznamovatelů v platnosti . Výjimky z pravidel zadávání veřejných zakázek zavedené během pandemie COVID-19 vyvolaly obavy z možného rizika korupce. To se týká zejména výjimky z trestní a kárné odpovědnosti úředníků, kteří spravují veřejné prostředky nebo nakupují vybavení, služby a další zdroje za účelem boje proti pandemii COVID-19 . Začátkem roku 2021 však vstoupil v platnost také nový zákon o veřejných zakázkách , který subjekty působící v oblasti boje proti korupci vesměs ocenily jako osvědčený postup jdoucí správným směrem . Ústřední protikorupční úřad má na starosti protikorupční aspekty vládního protikrizového štítu, který poskytuje finanční podporu mikropodnikům, malým a středním a velkým podnikům v boji proti dopadům pandemie COVID-19. III.Pluralita a svoboda sdělovacích prostředků

Ochrana novinářů je založena na ústavních zásadách a je dále konkretizována v odvětvových právních předpisech. Zákon o vysílání a tiskový zákon stanoví právní rámec pro regulační orgán pro sdělovací prostředky – Národní radu pro rozhlasové a televizní vysílání (KRRiT) – a záruky novinářské nezávislosti. Očekává se, že zákon o vysílání bude změněn v důsledku probíhajícího provádění revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách. Cílem nadcházejících změn v právním rámci bude posílení zákonných záruk nezávislosti regulačního orgánu pro sdělovací prostředky. Podle ústavy jsou členové Národní rady pro rozhlasové a televizní vysílání (KRRiT) jmenováni Sejmem, Senátem a prezidentem republiky. Nesmějí být členy žádné politické strany či odborové organizace ani vykonávat veřejné činnosti, které jsou neslučitelné s jejich funkcí. Polsko stále pracuje na provedení revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách. Podle polských orgánů se očekává, že podle nadcházející novely zákona o vysílání bude postup pro odvolávání členů Národní rady pro rozhlasové a televizní vysílání přísnější. V současné době má zamítnutí výroční zprávy Národní rady pro rozhlasové a televizní vysílání ze strany Sejmu a Senátu za následek automatické ukončení mandátu všech jejích členů (článek 12 zákona o vysílání). Nový zákon zavede další formální požadavky pro tento postup zamítnutí. Bude zejména vyžadovat, aby prezident republiky po záporném hlasování Sejmu a Senátu potvrdil ukončení funkčního období členů Národní rady pro rozhlasové a televizní vysílání. Usnesení Sejmu i Senátu, jakož i jakékoli potvrzení prezidentem bude třeba odůvodnit. Rovněž bude rozšířen seznam povinností regulačního orgánu pro sdělovací prostředky, aby byl v souladu s revidovanou směrnicí o audiovizuálních mediálních službách. Národní rada pro rozhlasové a televizní vysílání ani Národní rada pro média – správní orgán pro veřejnoprávní sdělovací prostředky – se nezabývají zpravodajskými programy veřejnoprávních sdělovacích prostředků. To bylo v souvislosti s prezidentskou kampaní v roce 2020 označeno za problematické. Národní rada pro rozhlasové a televizní vysílání však spolupracuje se Střediskem pro sledování veřejné diskuze, které vydává zprávy týkající se rozhlasového a televizního vystoupení politiků a odborníků, zejména na stanicích a v novinářských pořadech. Nedávný vývoj na polském mediálním trhu může snížit pluralitu sdělovacích prostředků. Byly vzneseny obavy ohledně plánů na legislativní změny, kterými by bylo umožněno neudělit koncese na vysílání provozovatelům, kteří jsou přímo nebo nepřímo ovládáni osobami registrovanými mimo EHP. Zúčastněné strany již vyjádřily obavy ohledně budoucnosti stanice TVN24, jejíž licence dosud nebyla obnovena od února 2020, kdy byla podána žádost. Obavy vzbuzuje i případné nabytí německé společnosti Polska Press ropnou společností PKN Orlen, která je ovládána státem, neboť by to mohlo ohrozit pluralitu mediálního trhu. Obchod schválil polský orgán na ochranu hospodářské soutěže (UOKiK). Schválení bylo následně zpochybněno polským veřejným ochráncem práv, který tvrdil, že tento obchod měl být odvolán, protože ohrožuje svobodu tisku. Do doby, než bude přezkoumáno odvolání veřejného ochránce práv ve věci samé, nařídil Soud pro hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele předběžné opatření, kterým bylo rozhodnutí orgánu na ochranu hospodářské soutěže dočasně pozastaveno. Orgán na ochranu hospodářské soutěže má tři měsíce na podání odvolání. Společnost PKN Orlen však prohlásila, že nabytí akcií považuje za dokončenou již před rozhodnutím soudu, a přistoupila k různým manažerským rozhodnutím, včetně změny personálu v redakčních týmech novin společnosti Polska Press. Podle Reportérů bez hranic by taková rozhodnutí měla být považována za potvrzení, že nabytí ovlivňuje nezávislost mediální skupiny,, a veřejný ochránce práv uvedl, že kroky společnosti PKN Orlen prokázaly „nehorázné ignorování“ rozhodnutí soudu. Mezinárodní tiskový institut dále vyjádřil obavy, že by rozhodnutí orgánu na ochranu hospodářské soutěže mohlo vést k oslabení mediálních společností, které jsou vnímány jako odpůrci vládnoucí strany. Očekává se, že budou posíleny povinnosti týkající se transparentnosti vlastnictví sdělovacích prostředků. V rámci změn zákona o vysílání, kterými se provádí revidovaná směrnice o audiovizuálních mediálních službách, mají polské orgány v úmyslu rozšířit rozsah povinností poskytovatelů mediálních služeb týkajících se transparentnosti. To bude zahrnovat poskytování informací o skutečných vlastnících odkazem na zápis v národním soudním rejstříku a centrálním rejstříku skutečných vlastníků. Změny by měly být přijaty ve třetím čtvrtletí roku 2021. Zpráva nástroje pro sledování plurality sdělovacích prostředků za rok 2021 uvádí střední riziko, pokud jde o transparentnost vlastnictví sdělovacích prostředků a vysoké riziko koncentrace zpravodajských médií . Státní reklama se zdá být zaměřena hlavně na sdělovací prostředky, které jsou považovány za provládní. Zúčastněné strany uvádějí, že státní orgány a společnosti ve vlastnictví státní pokladny umisťují svá oznámení a reklamní spoty pouze do sdělovacích prostředků, které jsou považovány za sdělovací prostředky příznivé vůči vládě. Zatímco veřejnoprávní sdělovací prostředky jsou uváděny jako hlavní příjemci státní podpory, nedávná studie potvrdila, že rostoucí podíl na státní podpoře mají i provládní soukromé sdělovací prostředky. Mezinárodní tiskový institut varoval, že instrumentalizace veřejné reklamy negativně ovlivňuje dynamiku trhu a může vést ke zhoršení novinářských standardů.Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků v roce 2021 podobně poukázal na to, že některé formy státní podpory, včetně grantů, půjček nebo státní reklamy, zůstávají roztříštěné a neprůhledné . Kromě toho v březnu 2020 vláda v reakci na pandemii COVID-19 aktivovala horizontální „protikrizový štít“ COVID-19 nabízející různá opatření podpory (finanční i legislativní) pro všechny společnosti. Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků ve své zprávě za rok 2021 uvádí, že ne všechny mediální skupiny požádaly o finanční prostředky na pokrytí platů zaměstnanců během opatření volného pohybu osob. V rámci „protikrizového štítu“ zavedla vláda dodatečnou daň z místních výnosů platforem poskytujících videa na vyžádání, které působí v Polsku. Podle představitelů vlády byla nová daň zavedena za účelem vyrovnání finančních ztrát kin a na podporu Polského filmového institutu. Polský právní řád uznává právo na přístup k veřejným informacím, avšak rostoucí omezení brání jeho provádění v praxi. Zúčastněné strany hlásí případy omezení přístupu k informacím bez vysvětlení, zrušení nebo odmítnutí akreditace novinářů nebo zamezení vstupu na určité akce. Výkon práva na přístup k veřejným informacím může být dále omezen v důsledku pokračujících ústavních problémů. Mezinárodní tiskový institut poukazuje na to, že situace se během pandemie COVID-19 zhoršila. Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků ve své zprávě za rok 2021 obdobně uvádí, že právní ustanovení přijatá jako součást „protikrizového štítu“ COVID-19 umožnila orgánům pozastavit lhůty stanovené správním právem, čímž byl omezen nebo pozdržen přístup k veřejným informacím. Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků ve zprávě za rok 2021 v důsledku toho zaznamenává vyšší rizika v souvislosti s přístupem k informacím v Polsku ve srovnání s loňským vydáním této zprávy. Profesní prostředí pro novináře se v Polsku zhoršuje. Zatímco záruky novinářské nezávislosti jsou součástí obsahu zákona o vysílání a tiskového zákona, chybí ustanovení zaměřená na omezení politické kontroly nad sdělovacími prostředky (například omezení kontroly sdělovacích prostředků ze strany politiků) . V důsledku politických zásahů (v soukromých i veřejných sdělovacích prostředcích) došlo k případům, kdy se novináři rozhodli založit nové online sdělovací prostředky, které se opírají o obchodní model založený na skupinovém financování. Násilné akce policejních složek během protestů a demonstrací se dotkly i novinářů, kteří o těchto událostech informovali. Světový index svobody tisku z roku 2021 uvádí, že polské policejní složky během protestů opakovaně nedokázaly ochránit novináře a místo toho použily násilí a svévolné zatýkání. Během období omezení volného pohybu osob během pandemie byli novináři kvalifikováni jako jedna z privilegovaných profesních skupin, které mají povoleno ubytovat se během pracovní cesty v hotelu. Komunita zpravodajských sdělovacích prostředků zaznamenala nárůst soudních sporů proti novinářům, jejichž předmětem jsou varovné dopisy se zastrašujícími účinky adresované novinářům a redakcím, které se dožadovaly odložení nebo zastavení zásadních zpráv týkajících se určitých společností nebo veřejných institucí. Tento trend má zřejmě dopad zejména na menší zpravodajské sdělovací prostředky a nezávislé pracovníky, kterým hrozí vysoké riziko autocenzury kvůli obavám z právních následků. I když většina takových soudních sporů bývá neúspěšných, údajně je tato metoda stále široce používána k obtěžování kritiků vlády. Platforma Rady Evropy pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů zveřejnila deset varování týkajících se Polska v roce 2020 a dvě v roce 2021. Povaha varování potvrzuje trend používání zastrašujících právních kroků proti novinářům. Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků ve své zprávě za rok 2021 hodnotí rizika spojená s novinářskou profesí, její standardy a ochranu na střední úrovni. IV.Další institucionální otázky týkající se systému brzd a protivah Polsko je republika se zastupitelskou demokracií a přímo voleným prezidentem, dvoukomorovým parlamentem a Ústavním soudem pověřeným ústavním přezkumem zákonů. Konečné rozhodnutí ohledně přijetí zákonů přísluší Sejmu. Zákonodárná iniciativa přísluší prezidentovi republiky, Senátu, skupině patnácti poslanců, Radě ministrů a skupině nejméně 100 000 občanů. Úkolem nezávislého veřejného ochránce práv je chránit svobody a práva osob a občanů uvedené v ústavě a dalších normativních aktech. Zrychlené přijímání právních předpisů se stále využívá k významným strukturálním reformám soudnictví nebo jiných nezávislých orgánů. Nedávné změny zákona o Nejvyšším soudu byly Sejmem přijaty ve třetím čtení do 24 hodin od jejich předložení. Je třeba připomenout, že zajištění účinných veřejných konzultací a zapojení sociálních partnerů do procesu tvorby politiky v Polsku bylo jedním z doporučení pro jednotlivé země vydaných v rámci evropského semestru 2020. Benátská komise a OBSE při několika příležitostech zdůraznily význam důkladného projednání předložených návrhů zákona a případných pozměňovacích návrhů, včetně smysluplných konzultací se zúčastněnými stranami, odborníky a občanskou společností a také dialogu s politickou opozicí. Stav epidemie vyhlášený vládou v březnu 2020 stále platí. Dne 20. března 2020 vyhlásil ministr zdravotnictví celostátní stav epidemie, aby zmírnil dopady pandemie COVID-19. Stav epidemie má základ v příslušných zákonech a umožňuje ministrovi zdravotnictví a dalším členům Rady ministrů zavést omezení ústavních svobod a uložit povinnosti občanům a vlastníkům podniků. Stav epidemie byl vyhlášen bez časového omezení a zůstane zaveden, dokud jej ministr zdravotnictví vyhláškou nezruší. Stav epidemie a opatření, která lze v rámci tohoto stavu zavést prostřednictvím vládních nařízení, vyvolaly otázky ohledně jejich ústavnosti, a to s odkazem na skutečnost, že polská ústava výslovně stanoví, že jakékoli omezování základních práv a svobod lze uložit pouze za stavu nouzového. Toto stanovisko zaujaly rovněž soudy zabývající se individuálními případy týkajícími se ukládání sankcí za porušení proticovidových opatření. Opatření přijatá v roce 2020 vládou za účelem boje proti pandemii COVID-19 jsou soudy nadále považována za nezákonná. Po vyhlášení stavu epidemie vyjádřily zúčastněné strany obavy ohledně opatření, která byla v této souvislosti uložena, a to s ohledem na jejich dopad na základní práva. Po uložení pokut státními orgány, jako jsou policie a orgány hygienické kontroly, v důsledku porušení proticovidových opatření, obecné a správní soudy tyto pokuty podle příslušných zpráv ve velkém měřítku zamítly, protože je považovaly za neslučitelné s polskou ústavou, zejména pokud jde o zákaz veřejných shromáždění. Žádost podaná předsedou vlády u Ústavního soudu, která dosud nebyla rozhodnuta, má zabránit tomu, aby byl polský stát povinen hradit škody vyplývající z proticovidových opatření. Nejvyšší soud stále přezkoumává rozhodnutí obecných soudů v určitých věcech až 20 let zpětně. V rámci tohoto nově zavedeného mimořádného opravného prostředku je nové kolegium pro mimořádnou kontrolu a veřejné záležitosti oprávněno s několika výjimkami zcela nebo zčásti zrušit jakékoli pravomocné rozhodnutí, které bylo vydáno obecným soudem během posledních dvaceti let. Tento nový mimořádný opravný prostředek, který je založen na široce formulovaných kritériích, vyvolává otázky spojené se zásadou právní jistoty a je jedním z problémů, na něž upozornila Komise ve svém odůvodněném návrhu přijatém v rámci postupu podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU. Podle dostupných informací byla dosud většina těchto opravných prostředků podána nejvyšším státním zástupcem. Prostor pro občanskou společnost je i nadále nepříznivě ovlivňován . Polsko má širokou a dynamickou občanskou společnost sestávající z více než 120 000 různých nevládních organizací. V aktualizaci zprávy organizace CIVICUS z roku 2020 je však uvedeno, že došlo ke zúžení prostoru pro fungování nevládních organizací ve společnosti. Problémem zůstává přístup nevládních organizací k veřejnému financování. Rozhodnutí Ústavního soudu ze dne 22. října 2020, které vedlo k faktickému zákazu potratů, vyvolalo celonárodní protesty, které se konaly uprostřed pandemie COVID-19, přičemž byly vzneseny obavy ohledně zastrašování, násilí a zadržování pokojných demonstrantů. Zprávy o rostoucím ohrožení aktivistek jsou nadále údajně bez zjevné reakce veřejných orgánů. Rada Evropy vyjádřila obavy, pokud jde o obtěžování a zastrašování LGBTI komunity v Polsku, což značně komplikuje fungování nevládních organizací zabývajících se LGBTI, a to i pokud jde o přístup k financování. Veřejný ochránce práv napadl rozhodnutí některých regionů prohlásit se za „zóny bez LGBTI ideologie“ před Nejvyšším správním soudem. Veřejný ochránce práv je vzhledem k rozhodnutí Ústavního soudu povinen ukončit svou funkci, aniž by byl zvolen nástupce. V průběhu let 2020 a 2021 hrál veřejný ochránce práv i nadále klíčovou úlohu z hlediska záruk právního státu. Podle zákona o veřejném ochránci práv – který je podle práva EU orgánem pro rovné zacházení – úřadující veřejný ochránce práv zůstává ve funkci až do jmenování nového nástupce. Jmenování ze strany Sejmu vyžaduje souhlas Senátu, kde mají většinu opoziční strany. Po skončení funkčního období veřejného ochránce práv, které je na základě Ústavy pětileté, v září 2020 podali zástupci vládnoucí koalice návrh k Ústavnímu soudu, ve kterém jej požádali, aby výše uvedené přechodné ustanovení prohlásil za protiústavní. Dne 15. dubna 2021 vydal Ústavní soud rozhodnutí, ve kterém prohlásil, že pokud nebude zvolen žádný nový veřejný ochránce práv, musí odcházející veřejný ochránce práv přestat vykonávat základní pravomoci tři měsíce po zveřejnění rozhodnutí Ústavního soudu (tj. dne 16. července 2021). Parlamentní jednání nyní směřují ke jmenování nového veřejného ochránce práv s podporou napříč stranami. I přes zvýšenou pracovní zátěž veřejné orgány dále omezily rozpočet přidělený kanceláři veřejného ochránce práv v roce 2021, čímž pokračuje trend sledovaný od roku 2016. Příloha I: Seznam zdrojů v abecedním pořadí* * Seznam příspěvků obdržených v rámci konzultací ke Zprávě o právním státu za rok 2021 je k dispozici na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .. Antyweb.pl „Raport UW: Spółki Skarbu Państwa reklamują się głównie w mediach sprzyjających władzy“, ze dne 17. února 2021 ( https://antyweb.pl/raport-uw-spolki-skarbu-panstwa-reklamuja-sie-glownie-w-mediach-sprzyjajacych-wladzy/ ). Batoryho nadace, „Stanowisko Zespołu Ekspertów Prawnych w sprawie rozstrzygnięcia Trybunału Konstytucyjnego dotyczącego aborcji“, ze dne 26. října 2020 ( https://www.batory.org.pl/oswiadczenie/stanowisko-zespolu-ekspertow-prawnych-w-sprawie-rozstrzygniecia-trybunalu-konstytucyjnego-dotyczacego-aborcji/ ).

Bezprawnik.pl, ‘Sądy uchylają mandaty, a także umarzają postępowania w związku z nienoszeniem maseczek A co z karami administracyjnymi?“, dne 11. října 2020 ( https://bezprawnik.pl/uchylenie-kary-administracyjnej-za-brak-maseczki/ ). Ústřední protikorupční úřad, Informace o výsledcích činnosti v roce 2020 ( https://cba.gov.pl/ftp/dokumenty_pdf/informacja_2020_.pdf ). Centrum pro pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků (2021), Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků, zpráva za rok 2021. Nejvyšší advokátní rada, usnesení ze dne 12. března 2020 ( http://www.nra.pl/admin/wgrane_dokumenty/uchwala-nr-1552020covid19obiegowo.pdf ). Nejvyšší advokátní rada, prohlášení ze dne 16. října 2020 ( http://www.nra.pl/szukaj-dokumenty/dokument/690/?page=1&dataod=2020&datado=2021&organ=15&sort=2 ). Nejvyšší advokátní rada, stanovisko ze dne 12. února 2021 ( https://orka.sejm.gov.pl/Druki9ka.nsf/0/7643D6B48A81923CC125867D00459CA6/%24File/867-008.pdf ). Nejvyšší advokátní rada, stanovisko ze dne 9. března 2021 ( http://www.nra.pl/szukaj-dokumenty/dokument/699/?page=1&dataod=2020&datado=2021&organ=15&sort=2 ). Civicus, nástroj sledování občanského prostoru ( https://monitor.civicus.org/ ). Seznam nástroje sledování Civicus, 18. února 2021 ( https://monitor.civicus.org/watch-list/ ). Civicus, prohlášení ze dne 31. března 2021 ( http://www.civicus.org/index.php/media-resources/news/5017-poland-escalating-threats-to-women-activists ). Výbor na ochranu novinářů, „Polská pořádková policie útočí na novináře podávající zprávy z demonstrace“ ze dne 16. listopadu 2020 ( https://cpj.org/2020/11/polish-riot-police-attack-journalists-covering-demonstrations/ ). Rada Evropy: Výbor ministrů (2010) Doporučení CM/Rec(2010)12 Výboru ministrů členským státům o soudcích: nezávislost, efektivnost a odpovědnost. Rada Evropy: Výbor pro aktuální záležitosti Kongresu místních a regionálních orgánů (2020), Zpráva o vyšetřovací misi do Polska z listopadu 2020 ( https://www.coe.int/en/web/portal/-/new-reports-show-increasing-discrimination-and-attacks-on-lgbti-people-in-poland-and-europe-as-a-whole ). Rada Evropy: Výbor ministrů (2021), prozatímní usnesení ze dne 12. března 2021 (CM/ResDH(2021)44). Rada Evropy: Evropský soud pro lidská práva, tisková zpráva 066(2021) a 140(2021). Rada Evropy: Parlamentní shromáždění Rady Evropy (2021), Soudci v Polsku a Moldavské republice musí zůstat nezávislí – usnesení 2359(2021) ze dne 6. ledna 2021. Rada Evropy, platforma pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů. ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom ). Rada Evropy, generální tajemnice Rady Evropy: Otevřený dopis ministru spravedlnosti Polské republiky ze dne 30. června 2021 ( https://rm.coe.int/zbigniew-moj-poland-30-06-21/1680a30491 ). Rada Evropy: Benátská komise (2016), stanovisko k zákonu o Ústavním soudu (CDL Ad(2016)026-e), 14. října 2016. Rada Evropy: Benátská komise (2017), stanovisko k zákonu o státním zastupitelství, v platném znění (CDL-AD(2017)028), 11. prosince 2017.

Rada Evropy: Benátská komise (2019), parametry vztahu mezi parlamentní většinou a opozicí v demokracii: kontrolní seznam (CDL-AD(2019)015), 24. června 2019. Rada Evropy: Benátská komise (2020), společné naléhavé stanovisko Benátské komise a generálního ředitelství pro lidská práva a právní stát (DGI) Rady Evropy ohledně změn zákona o obecných soudech, zákona o Nejvyšším soudu a některých dalších zákonů (CDL-AD(2020)017), 22. června 2020. Rada Evropské unie (2020), doporučení k národnímu programu reforem Polska na rok 2020 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2020 (OJ C 282/21), 20. července 2020. Court Watch Polska (2020), Sądy dostępne przez Internet – Szanse i Zagrożenia, ( https://courtwatch.pl/wp-content/uploads/2020/12/FCWP_raport_sady_dostepne_przez_internet_szanse_i_zagrozenia.pdf ). Generální ředitelství pro komunikaci (2019), bleskový průzkum Eurobarometr 482: Postoje podniků ke korupci v EU ( https://data.europa.eu/data/datasets/s2248_482_eng?locale=fr ). Generální ředitelství pro komunikaci (2020), zvláštní průzkum Eurobarometr 502: Korupce ( https://data.europa.eu/data/datasets/s2247_92_4_502_eng?locale=en ). Kárný úředník pro soudce obecných soudů, tiskové sdělení zástupce kárného úředníka ze dne 22. července 2020 ( http://rzecznik.gov.pl/2020/07/komunikat-zastepcy-rzecznika-dyscyplinarnego-sedziego-przemyslawa-radzika-w-sprawie-wszczecia-postepowan-dyscyplinarnych-przeciwko-14-sedziom/ ). Kárný úředník pro soudce obecných soudů, tiskové sdělení zástupce kárného úředníka ze dne 4. srpna 2020 ( http://rzecznik.gov.pl/wp-content/uploads/2020/08/KOMUNIKAT04082020.pdf ). doRzeczy.pl, „NIK przygląda się sprawie Obajtka. Analizowane są dokumenty“, 22. března 2021 ( https://dorzeczy.pl/kraj/176701/dworek-obajtka-i-wysoka-dotacja-z-ministerstwa-nik-analizuje-dokumenty.html ). doRzeczy.pl „Przyłębska o wyroku ETPCz. Padły mocne słowa“, 7. května 2021 ( https://dorzeczy.pl/kraj/183919/etpcz-wydal-wyrok-ws-tk-jest-komentarz-przylebskiej.html ). EURACTIV.com, „Poland’s PKN Orlen says media takeover unchanged by court decisions“ (Polská společnost PKN Orlen tvrdí, že převzetí sdělovacích prostředků soudní rozhodnutí nezmění) ze dne 14. dubna 2021 ( https://www.euractiv.com/section/politics/short_news/polands-pkn-orlen-says-media-takeover-unchanged-by-court-decision/ ). Evropská komise (2017, 2019, 2021), tiskové zprávy IP/17/5367, IP/19/6033, IP/21/1524. Evropská komise (2017), odůvodněný návrh rozhodnutí Rady o zjištění zřejmého nebezpečí závažného porušení zásady právního státu ze strany Polské republiky (COM/2017/0835 final – 2017/0360 (NLE)). Evropská komise (2020), zpráva o Polsku za rok 2020, SWD(2020) 520 final. Evropská komise (2021), srovnávací přehled EU o soudnictví. Evropský parlament (2017), usnesení ze dne 15. listopadu 2017 o stavu právního státu a demokracie v Polsku. Evropský parlament (2018), usnesení ze dne 1. března 2018 o rozhodnutí Komise aktivovat čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU v souvislosti se situací v Polsku. Evropský parlament (2020a), usnesení ze dne 16. ledna 2020 o probíhajících slyšeních podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU týkajících se Polska a Maďarska. Evropský parlament (2020b), usnesení ze dne 17. září 2020 o návrhu rozhodnutí Rady o zjištění zřejmého nebezpečí závažného porušení zásady právního státu ze strany Polské republiky. Evropský parlament (2021), usnesení ze dne 3. února 2021 o 25. výročí Pekingské deklarace a akční platformy: budoucí výzvy týkající se práv žen.

Gazeta Wyborcza, „Sądy lawinowo uchylają kary nakładane przez sanepid za łamanie obostrzeń“ ze dne 16. ledna 2021 ( https://warszawa.wyborcza.pl/warszawa/7,54420,26689917,kary-sanepidu-lawinowo-uchylane-w-sadzie.html ). Gazeta Prawna: „Przedsiębiorcy pozywają Skarb Państwa za restrykcje. Pozew grupowy a indywidualny – co wybrać?“, 19. ledna 2021 ( https://prawo.gazetaprawna.pl/artykuly/8071943,pozwy-przedsiebiorcow-za-lockdown-ograniczenia-obostrzenia-restrykcje-zakazy.html ). Gazeta Wyborcza, „Lex Obajtek. Jego sprawa zniknęła z sądu, gdy PiS pozmieniał prawo.“, 8. března 2021 ( https://wyborcza.pl/7,75398,26858443,lex-obajtek-tak-pis-zmienial-prawo-by-oczyscic-prezesa-orlenu.html ). Gazeta Wyborcza, „Międzynarodowy Instytut Prasy: Czystka w Polska Press nabrała tempa“, 11. června 2021 ( https://wyborcza.pl/7,75399,27189270,miedzynarodowy-instytut-prasy-czystka-w-polska-press-nabrala.html ). GRECO (2009), třetí kolo hodnocení – hodnotící zpráva k Polsku. GRECO (2019), páté kolo hodnocení – hodnotící zpráva o Polsku o předcházení korupci a podpoře mravní integrity v ústředních vládních orgánech (vrcholných výkonných funkcích) a donucovacích orgánech. GRECO (2021), páté kolo hodnocení – návrh zprávy o plnění doporučení – Polsko. Zpráva Human Rights Watch (2021): vývoj v Polsku v roce 2020 ( https://www.hrw.org/pl/world-report/2021/country-chapters/377419 ). Infor.pl, Wpłaty na rzecz polskiej kinematografii (tzw. podatek od seriali) od 1 lipca 2020 r., 22. květen 2020 ( https://ksiegowosc.infor.pl/wiadomosci/4586080,Wplaty-na-rzecz-polskiej-kinematografii-tzw-podatek-od-seriali-od-1-lipca-2020-r.html ). Spolek soudů „Iustitia“, zpráva za rok 2020, Soudci pod tlakem ( https://www.iustitia.pl/en/activity/informations/3724-report-justice-under-pressure-years-2015-2019 ). Spolek soudců „Iustitia“, prohlášení ze dne 9. května 2020 ( https://www.iustitia.pl/83-komunikaty-i-oswiadczenia/3830-rekomendacje-ssp-iustitia-dotyczace-funkcjonowania-sadow-podczas-pandemii-koronawirusa ). Spolek soudců „Themis“, zpráva (2. vydání), From bad to worse – the Polish judiciary in the shadow of the <muzzle act> (Od špatného k horšímu – polské soudnictví ve stínu „náhubkového zákona“), 31. prosince 2020 ( http://themis-sedziowie.eu/materials-in-english/from-bad-to-worse-the-polish-judiciary-in-the-shadow-of-the-muzzle-act-annual-report-for-2020-second-publication/ ). Kowalski T. (2020), Analiza wydatków reklamowych spółek skarbu Państwa (SSP) w latach 2015-2019 (na podstawie monitoringu firmy Kantar Media) ( https://www.researchgate.net/publication/339800640_Analiza_wydatkow_reklamowych_spolek_skarbu_panstwa_SSP_w_latach_2015-2019 ). Lexology.com (2020), Polsko zavádí „netflixovou daň“ za účelem podpory filmových tvůrců ( https://www.lexology.com/library/detail.aspx?g=e090553b-f313-4855-95d5-95ab6ce4c05a ). Zpráva mechanismu Media Freedom Rapid Response (2020), Mise do Polska (listopad-prosinec 2020), zpráva z mise ( https://ipi.media/wp-content/uploads/2021/02/20210211_Poland_PF_Mission_Report_ENG_final.pdf ). Zpráva mechanismu rychlé reakce Media Freedom Rapid Response (2021), Úpadek demokracie: Eroze svobody sdělovacích prostředků v Polsku ( https://www.mfrr.eu/purchase-of-polska-press-by-state-energy-giant-spells-disaster-for-media-freedom-in-poland/ ). Ministerstvo spravedlnosti (2021), údaje týkající se efektivnosti soudního řízení – doba soudního řízení v období 2011-2020 ( https://isws.ms.gov.pl/pl/baza-statystyczna/opracowania-wieloletnie/download,2853,53.html ). Ministerstvo spravedlnosti (2021), Sędziowie pokoju – sprawiedliwość blisko ludzi – tiskové sdělení ze dne 18. března 2021 ( https://www.gov.pl/web/sprawiedliwosc/sedziowie-pokoju--sprawiedliwosc-blisko-ludzi ). Ministerstvo spravedlnosti (2021), TSUE stosuje podwójne standardy w ocenie krajów Unii Europejskiej - tisková konference ministerstva spravedlnosti dne 6. května 2021 ( https://www.gov.pl/web/sprawiedliwosc/tsue-stosuje-podwojne-standardy-w-ocenie-krajow-unii-europejskiej ). Money.pl, „Podatek od mediów wróci? GW: Kaczyński chce go w Nowym Ładzie“, 30. dubna 2021 ( https://www.money.pl/gospodarka/podatek-od-mediow-wroci-gw-kaczynski-chce-go-w-nowym-ladzie-6634607311055392a.html ).

Národní soudcovská rada, stanovisko ze dne 12. března 2021 (WO 420.18.2021). Národní soudcovská rada, prohlášení č. WW.023.1.2021 a WP 024-13/19 ze dne 12. března 2021 OECD (2015), Polsko: Opatření navazující na zprávu a doporučení fáze 3, 19. října 2015 ( https://www.oecd.org/daf/anti-bribery/Poland-Phase-3-Written-Follow-Up-Report-ENG.pdf ). OECD (2018), Poland must make urgent legislative reforms to combat foreign bribery (Polsko musí provést naléhavé legislativní reformy v boji proti podplácení zahraničních veřejných činitelů), prohlášení ze dne 22. března 2018 ( https://www.oecd.org/newsroom/poland-must-make-urgent-legislative-reforms-to-combat-foreign-bribery.htm ). Oko.Press, „Szaleństwo Prokuratury Krajowej. Ściga 7 sędziów za korzystane dla gnębionego prokuratora orzeczenia“, 16. prosince 2020 ( https://oko.press/szalenstwo-prokuratury-krajowej-sciga-7-sedziow-za-korzystne-dla-gnebionego-prokuratora-orzeczenia/ ). Úřad veřejného ochránce práv (2020), „Koronawirus. RPO do MS: elektronizacja wymiaru Sprawiedliwości niezbędna nie tylko ze względu na epidemię“ – dopis ze dne 9. června 2020 předložený ministerstvu spravedlnosti ( https://www.rpo.gov.pl/pl/content/koronawirus-rpo-elektronizacja-wymiaru-sprawiedliwosci-niezbedna ). Úřad veřejného ochránce práv (2021), tisková sdělení ze dne 25. února, 17. března, 19. března 29. března, 7. dubna, 15. dubna, 20. dubna, 22. dubna, 19. března 2021 a 5. července 2021. Úřad veřejného ochránce práv (2020), dopis ze dne 4. června 2020 adresovaný ministru spravedlnosti ( https://www.rpo.gov.pl/sites/default/files/do%20Prezesa%20RM%20ws%20naruszania%20praw%20i%20wolno%C5%9Bci%20w%20czasie%20pandemii%2C%204.06.2020_0.pdf ). Úřad veřejného ochránce práv (2021), „Zmiany w ustawie o SN- niekonstytucyjne. Opinia Rzecznika dla Senatu“ – stanovisko (IV.510.20.2021) ze dne 23. března 2021 ( https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-nowela-ustawy-sn-niekonstytucyjna ). Úřad veřejného ochránce práv (2021), Bezprawna manipulacja składem TK ws. kadencji RPO. Wniosek Rzecznika o wyłączenie Julii Przyłębskiej, prohlášení ze dne 9. dubna 2021 ( https://www.rpo.gov.pl/pl/content/manipulacja-skladem-tk-kadencja-rpo-wylaczenie-juli-przylebskiej ). OBSE: Úřad pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) (2014), Pokyny týkající se ochrany obránců lidských práv ( https://www.osce.org/odihr/guidelines-on-the-protection-of-human-rights-defenders ). OBSE: Úřad pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) (2020), Závěrečná zpráva o prezidentských volbách konaných v Polsku ve dnech 28. června a 12. července 2020 (zvláštní mise pro hodnocení průběhu voleb) ( https://www.osce.org/files/f/documents/6/2/464601.pdf ). Politico „Polish media suspend reporting to protest planned tax on advertising“ (Polské sdělovací prostředky pozastavily zpravodajství na protest proti plánované dani z reklamy), 10. února 2021 ( https://www.politico.eu/article/polish-media-suspend-reporting-to-protest-a-planned-tax-on-advertising/ ). Press.pl „Postraszyć redaktora“, 21. srpna 2020 ( https://www.press.pl/tresc/62912,postraszyc-redaktora ). Prawo.pl, ‘Rząd myśli o zmianach w prawie, a sądy już uniewinniają osoby bez maseczek’, 5. srpna 2020 ( https://www.prawo.pl/prawo/rzad-mysli-o-zmianach-w-prawie-a-sady-juz-uniewinniaja-osoby-bez,502143.html ). Prawo.pl, „Raport: Pandemia musi przyspieszyć informatyzację sądów“, 3. února 2021 ( https://www.prawo.pl/prawnicy-sady/jak-cyfryzowac-wymiar-sprawiedliwosci-z-korzyscia-dla-obywateli,506250.html ). Press.pl ‘Spółki Skarbu Państwa wydały na reklamę mniej, niż rok wcześniej’, 18. února 2021 ( https://www.press.pl/tresc/64910,spolki-skarbu-panstwa-wydaly-na-reklame-mniej_-niz-rok-wczesniej ). Sdružení státních zástupců, Lex Super Omnia, prohlášení ze dne 26. dubna a ze dne 3. června 2020. Reportéři bez hranic (2021), With firing of four editors, „repolonisation“ under way in Poland (S propuštěním čtyř redaktorů začala v Polsku probíhat „repolonizace“), 10. května 2021 ( https://rsf.org/en/news/firing-four-editors-repolonisation-under-way-poland ). Reportéři bez hranic (2021), světový index svobody tisku pro rok 2021 ( https://rsf.org/en/ranking/2021 ).

Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 22 stycznia 2021 r. zmieniające rozporządzenie w sprawie ustanowienia określonych ograniczeń, nakazów i zakazów w związku z wystąpieniem stanu epidemii, Dz.U. 2021 poz. 153, 22. ledna 2021. Nejvyšší kontrolní úřad, „P/19/038 – Realizacja projektów informatycznych mających na celu usprawnienie wymiaru sprawiedliwości“, zpráva ze dne 15. ledna 2021. Nejvyšší kontrolní úřad, „Działania wybranych podmiotów w związku z przygotowaniem wyborów powszechnych na Prezydenta rzeczypospolitej Polskiej zarządzonych na dzień 10 maja 2020 r. z wykorzystaniem głosowania korespondencyjnego“ – zpráva ze dne 13. května 2021 (D/20/502). Nejvyšší kontrolní úřad, prohlášení předsedy Nejvyššího kontrolního úřadu ze dne 28. dubna 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/548859-banas-reaguje-na-dzialania-cba-padly-mocne-slowa ). Nejvyšší kontrolní úřad, ‘Zagrożenie korupcją w świetle wyników kontroli NIK opublikowanych w latach 2016-2020’ – zpráva ze dne 21. prosince 2020. Transparency International (2020), vývoz korupce za rok 2020 ( https://www.transparency.org/en/publications/exporting-corruption-2020 ). Transparency International (2021), Index vnímání korupce za rok 2020 ( https://www.transparency.org/en/cpi/2020/index/nzl ). TVP Info ,„Kim jest Agnieszka Domańska? Sędzia zdecydowała o nieprzedłużeniu aresztu Sławomira Nowaka’, 12. dubna 2021 ( https://www.tvp.info/53268943/afera-slawomira-nowaka-kim-jest-sedzia-agnieszka-domanska-ktora-nie-przedluzyla-aresztu-jest-zwiazana-ze-stowarzyszeniem-iustitia ). Organizace spojených národů (2020), Vysoký komisař pro lidská práva – prohlášení ze dne 14. září 2020 ( https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=26226 ). Organizace spojených národů (2021), skupina pro přezkum (cyklus 1) ( https://www.unodc.org/unodc/en/corruption/IRG/implementation-review-group.html ). Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów, „UOKiK President’s approval“ (Schválení předsedou orgánu na ochranu hospodářské soutěže), 5. února 2021 ( https://www.uokik.gov.pl/news.php?news_id=17202 ). wPolityce.pl ,„Ujawniamy. Sędzie ze składu orzekającego ws. Noakowskiego 16 są członkami skrajnie upolitycznionych stowarzyszeń sędziowskich’, 19. ledna 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/535533-sedzie-z-iustitii-w-skladzie-orzekajacym-ws-noakowskiego-16 ). wPolityce.pl ,“<Kasta> wspiera LGBT! Sędzia nie uznaje płci metrykalnych i zwraca się do powoda tak jak on sobie tego życzy. To sąd, czy lewacka pogawędka?“, 20. dubna 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/547773-kasta-wspiera-lgbt-sedzia-nie-uznaje-plci-metrykalnych ). wPolityce.pl „Ujawniamy. Kto steruje antypolską narracją w TSUE? Podwójne standardy i zblatowanie z ‚kastą' Tancheva – Rzecznika Generalnego TSUE“, 26. a 27. dubna 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/548527-ujawniamy-kto-steruje-antypolska-narracja-w-tsue ). wPolityce.pl, „Rzecznik TSUE na straży bezkarności ‚kasty': „Polskie prawo ws. systemu odpowiedzialności dyscyplinarnej sędziów jest sprzeczne z prawem UE“, 6. května 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/549853-rzecznik-tsue-na-strazy-bezkarnosci-kasty ). wPolityce.pl, „Ujawniamy. Z rządu Tuska do TSUE! Kim jest rozgrywający, który przydziela polskie sprawy rzecznikowi trzymającemu z polską kastą“, 6. května 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/549862-ujawniamy-z-rzadu-tuska-do-tsuekto-pociaga-za-sznurki ). Příloha II: Návštěva Polska Útvary Komise uspořádaly v dubnu 2021 virtuální jednání s těmito účastníky: ·Amnesty International ·Batoryho nadace

·Trybunał Konstytucyjny (Ústavní soud) ·Forum Obywatelskiego Rozwoju (Fórum občanského rozvoje) ·Fundacja – Instytut Prawa Ustrojowego (Nadace institutu ústavního práva) ·Fundacja Bona Notitia (Nadace Bona Notitia) ·Fundacja Mamy i Taty (Nadace matky a otce) ·Helsinska Fundacja Praw Człowieka (Helsinská nadace pro lidská práva) ·Instytut Prawa i Społeczeństwa (Institut práva a společnosti) ·Instytut Sobieskiego (Sobieského institut) ·Izba Wydawców Prasy (Komora vydavatelů tisku) ·Klub Jagielloński (Klub Jagellonského) ·Ministerstwo Kultury (Ministerstvo kultury) ·Krajowa Rada Sądownictwa (Národní soudcovská rada) ·Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji (Národní rada pro televizní a rozhlasové vysílání) ·Krajowa Rada Radców Prawnych (Národní rada právních poradců) ·Rada Mediów Narodowych (Národní rada pro média) ·Rzecznik Praw Obywatelskich (Veřejný ochránce práv) ·Fundacja – Instytut na rzecz Kultury Prawnej Ordo Iuris (Nadace – Institut pro právní kulturu Ordo Iuris) ·Stowarzyszenie Polskich Mediów (Polské sdružení sdělovacích prostředků) ·Stowarzyszenie Polskie Telewizje Lokalne i Regionalne (Sdružení polských místní a regionálních televizí) ·Naczelny Sąd Administracyjny (Nejvyšší správní soud)

·Naczelna Rada Adwokacka (Nejvyšší advokátní rada) ·Sąd Najwyższy (Nejvyšší soud) ·Stowarzyszenie prokuratorów ‘Lex Super Omnia’ (sdružení státních zástupců „Lex Super Omnia“) ·Stowarzyszenie sędziów ‘Iustitia’ (sdružení soudců „Iustitia“) ·Stowarzyszenie sędziów ‘Themis’ (sdružení soudců „Themis“) ·Towarzystwo Dziennikarskie (Novinářská asociace) ·Towarzystwo Dziennikarzy Polskich (Sdružení polských novinářů) ·Watchdog Polska * Komise se na řadě horizontálních jednání setkala rovněž s těmito organizacemi: ·Amnesty International ·Středisko pro reprodukční práva ·CIVICUS ·Unie pro občanské svobody v Evropě ·Civil Society Europe ·Konference evropských církví ·EuroCommerce ·Evropské středisko pro právní záležitosti neziskového sektoru ·Evropské středisko pro svobodu tisku a sdělovacích prostředků ·Evropské občanské fórum ·Evropská federace novinářů