CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 14.3.2005 
KOM(2005) 77 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
Rámec pro rozvoj vztah ů s Ruskou federací v oblasti letecké dopravy 
 
CS 2   CS 1. ÚVOD A SHRNUTÍ  
Celková d ůležitost vztahu mezi EU a Ruskou federací jako klí čovými strategickými 
partnery a sousedy a význam letecké dopravy a leteckého pr ůmyslu v obou oblastech 
jasně hovoří ve prosp ěch dohodnutí nového rámce, který by upravoval naše vztahy 
v oblasti letecké dopravy. 
Zároveň s předložením tohoto sd ělení proto Komise doporu čuje, aby Rada zmocnila 
Komisi k tomu, aby jménem Spole čenství sjednala širo ce pojatou dohodu s Ruskou 
federací o letecké doprav ě. Tato iniciativa vych ází z vývoje úlohy Spole čenství 
v oblasti vn ějších vztah ů na poli letecké dopravy v návaznosti na rozsudky 
Evropského soudního dvora ze dne 5. listopadu 2002 ve v ěcech „open skies“, které 
uznaly výlu čné pravomoci Spole čenství s ohledem na d ůležité aspekty vn ějších 
vztahů na poli letecké dopravy, a rovn ěž z Bílé knihy Komise nazvané Evropská 
dopravní politika pro rok 2010: čas se rozhodnout1, která zd ůraznila pot řebu, aby 
Unie na podporu svých zájm ů v oblasti pr ůmyslu, sociálních záležitostí a ochrany 
životního prost ředí vystupovala na sv ětové scéně jednotně.  
V návaznosti na tyto rozsudky Komise nazna čila, že má v úmyslu p ředložit návrhy 
dalších zmocn ění, která by jí umožnila zahájit jednání s vybranými strategicky 
důležitými t řetími zem ěmi o široké škále záležitostí v oblasti letecké dopravy. 
Existují zásadní hospodá řské a politické d ůvody, pro č by Spole čenství mělo vymezit 
soudržnou politiku v oblasti letecké dopravy v ůči svým nejd ůležitějším obchodním 
partnerům, zejména v ůči Rusku, s nímž EU rozvíjí úzké hospodá řské a politické 
partnerství v rámci dohody o partnerství a spolupráci2 a čtyř „společných prostor ů“, 
na jejichž vytvo ření bylo apelováno na summitu  EU-Rusko v Petrohradu v kv ětnu 
2003, a zejména v rámci spole čného hospodá řského prostoru (CES). 
Partnerství mezi EU a Ruskem bylo posíleno po p řistoupení deseti nových členských 
států k EU dne 1. kv ětna 2004, p řičemž osm z nich m ělo na Rusko v minulosti 
obzvláště úzké hospodá řské a politické vazby. EU se na celkovém obchodu Ruska 
podílí více než 50 %, a je tak jeho hlavním obchodním pa rtnerem, a Rusko se na 
celkovém obchodu EU podílí p řibližně 5 %, a je tak jeho pátým nejv ětším 
obchodním partnerem (za Spojenými státy americkými, Švýcarskem, Čínou 
a Japonskem). Rusko je druhým nejvýznamn ějším obchodním partnerem deseti 
nových členských stát ů EU. 
Předpokladem plodné spolupráce je integrace dopravních systém ů. Letecká doprava 
je nanejvýš dynamickým odv ětvím dopravy a je nepostradatelná pro spojení 
Evropské unie s jejími sousedy, a zejména s Ruskou federací. Vytvo ření politiky 
v oblasti letecké dopravy v ůči Rusku je proto d ůležitým cílem v oblasti politik 
v celkovém rámci rozvíjejícího se partne rství EU a jejího velkého východního 
souseda.  
                                                 
1 KOM(2001) 370 
2 Článek 43 dohody o partnerství a spolupráci umož ňuje uzavřít zvláštní dohody v odv ětví dopravy 
zaměřené na zlepšení podmínek pro vzájemný p řístup na trh a poskytování služeb. 
 
CS 3   CS Rusko nabízí leteckým spole čnostem, výrobc ům letadel a poskytovatel ům služeb 
v Evropě dobré vyhlídky r ůstu. Ruská mezinárodní osobní doprava se do zna čné 
míry zam ěřuje na evropské destinace. P řibližně 75 % veškeré ruské osobní dopravy 
směřuje na evropská letišt ě, přičemž do roku 2007 poroste podle p ředpovědí o 5,8 % 
ročně3. Pro EU p ředstavuje Ruská federace čtvrtý nejv ětší zahrani ční trh letecké 
dopravy4.  
Ruský trh letecké dopravy se dlouho vyzna čoval restriktivním p řístupem. P řístup na 
trh je přísně omezen a stát si i nadále udržuje  významnou a vlivnou úlohu v letecké 
dopravě. Vzhledem k rostoucí poptávce a zahrani ční konkurenci však ruská vláda 
ohlásila zásadní reformy v odv ětví zahrnující postupnou li beralizaci domácího trhu 
a privatizaci leteckých spole čností s cílem zvýšit konkurenci, p řilákat více investic 
a uskutečnit konsolidaci odv ětví. 
V minulosti dominovaly vztah ům mezi EU a Ruskem sporné otázky týkající se 
plateb za p řelety Sibi ře a ruských obav ohledn ě hlukových a bezpe čnostních norem 
EU. Otázka p řeletů Sibiře má pro evropské letecké dopravce zásadní význam, nebo ť 
ovlivňuje leteckou dopravu mezi Evropou a rost oucími a výnosnými trhy na Dálném 
východě, zejména v Číně. Tyto nesnáze ohrožovaly p říležitosti pro konstruktivní 
spolupráci a dosažení pokroku v d ůležitých oblastech spole čného zájmu, jakými jsou 
například letecká bezpe čnost a ochrana letectví. 
Dnes jsou vztahy rozt říštěné, a to zejména s ohledem na dopravní práva a p říležitosti 
na trhu, které se dopravc ům Společenství nabízejí. Samostatn ě jednající členské státy 
nebyly schopny uvést dvoustranné dohody do souladu s právem Spole čenství, ani 
vyřešit tak zásadní otázky, jakými jsou platby za p řelety Sibi ře, ani se jim nepoda řilo 
dosáhnout významného pokroku v p řístupu na trh. R ůzné přístupy k bezpe čnosti 
a hluku jsou ve vztazích v oblasti lete cké dopravy neustálým zdrojem možných 
nedorozum ění. 
Cílem široce pojaté dohody mezi ES a Ruskem o letecké doprav ě by bylo rozší ření 
vztahů v oblasti letecké dopravy a vytvo ření rámce, v n ěmž by jak dané odv ětví, tak 
uživatelé mohli využívat výhod zlepše ných tržních podmínek, stabilního 
a jednotného právního prost ředí mezi ob ěma trhy a mechanism ů, jejichž 
prostřednictvím je možné neshodám zabránit nebo je ú činně řešit.  
2. TRENDY RUSKÉ POLITIKY CIVILNÍHO LETECTVÍ – MODERNIZACE , KONSOLIDACE 
A LIBERALIZACE  
2.1. Rostoucí a vyvíjející se trh 
Letecké doprava je jedním z nejdynami čtějších obor ů dopravy v Rusku. Civilní 
letectví, které zam ěstnává přibližně 223 000 osob, je významným odv ětvím celého 
ruského hospodá řství. Podle ruského ministerst va dopravy vzrostla v roce 2003 
letecká osobní doprava o 9,9 % a lete cká nákladní doprava o 2,7 %.  
                                                 
3 Zdroj: IATA. 
4 Zdroj: Evropská komise: údaje o nabízených sedadlech, 2004. 
 
CS 4   CS Ruský trh letecké dopravy se sice rychle rozvíjí, v n ěkterých ohledech však z ůstává 
poměrně nevyspělý a vyzna čuje se vysokým potenciálem r ůstu v odv ětví letecké 
osobní i nákladní dopravy. Podle prognóz sd ružení IATA poroste ruský trh civilního 
letectví v letech 2003–2007 tempem 5,8 % ro čně, což je více než v p řípadě 
vyspělejších trh ů západní Evropy a Spojených stát ů amerických. 
Pouze čtyři komerční letecké spole čnosti – Aeroflot, Sibir, Pulkovo a UT Air – 
přepraví přes jeden milion cestujících ro čně. Aeroflot ovládá mezinárodní trh, 
zatímco na domácím trhu čelí konkurenci ostatn ích leteckých spole čností (Sibir je 
v Rusku v oblasti osobní dopravy vedoucím  vnitrostátním dopravcem). Aeroflot 
nabízí 37,7 % veškerých sedadel na celkovém trhu mezi Ruskem a EU, následován společností Lufthansa s 12,6 %
5. 
2.2. Nová strategie letecké dopravy zam ěřená na privatizaci a liberalizaci 
V říjnu 2003 oznámila ruská vláda novou „Dopr avní strategii pro Ruskou federaci“. 
V oblasti letecké dopravy je hlavním cílem ru ské vlády rozvíjet vnitrostátní leteckou 
dopravu, a to rozsáhlou restrukturalizací zam ěřenou na zvýšení efektivity a kvality 
služeb. Rusko má v sou časnosti 215 registrovaných leteckých spole čností (v roce 
2000 jich bylo 267), z toho 55 jich je vlastn ěných státem, p řičemž se předpokládá, že 
toto číslo bude v následujícíc h letech klesat v d ůsledku rostoucí konkurence, 
přísnějších státních postup ů udělování licencí a prosazování vyšších bezpe čnostních 
požadavk ů. 
Ruská vláda oznámila plány na výrazn é zlepšení celkové konkurenceschopnosti 
ruských dopravc ů cestou p řizpůsobení mezinárodním normám v oblasti obchodu, 
ochrany životního prost ředí a služeb, jakož i na postupnou liberalizaci trhu.  
Hlavním faktorem, který vedl k rozhodnutí urychlit liberalizaci trhu vnitrostátní 
letecké dopravy, je nár ůst osobní dopravy v posledních letech. V roce 2002 byla 
liberalizace domácího trhu zahájena zrušením  stávajícího systému kvót. Ruská vláda 
má v plánu další odstra ňování kvót, a tedy rychlé uskute čnění úplné liberalizace 
vnitrostátní letecké dopravy. 
Cílem vlády je podporovat strategické alianc e na vnitrostátní i mezinárodní úrovni 
s cílem p řipravit ruské dopravce na konkurenci. Konkuren ční tlaky mezi ruskými 
leteckými spole čnostmi na vnitrostátních i mezinárodních trasách pravd ěpodobně 
v nadcházejících letech povedou k zásadním zm ěnám ruského odv ětví letecké 
dopravy. Prvním znamením nadcházejíc ího vývoje bylo podepsání memoranda 
o porozum ění společností Aeroflot dne 24. kv ětna 2004, které p řipravilo podmínky 
pro vstup této ruské letecké spole čnosti do aliance SkyTeam . Několikrát se již také 
hovořilo o možné privatizaci Aeroflotu. 
2.3. Modernizace infrastruktury 
Většina ruských letiš ť potřebuje renovaci a modernizaci . Dopravní strategie p řijatá 
ruskou vládou po čítá s další privatizací letiš ť a „optimalizací“ sít ě letišť v celé zemi. 
Zásadním p ředpokladem úsp ěšného rozvoje odv ětví civilní dopravy v Rusku je 
                                                 
5
 Zdroj: OAG 
 
CS 5   CS zlepšení v oblasti fungování letiš ť. Otázky a postupy ochra ny letectví hrají po 
dramatických teroristických činech z léta 2004 stále významn ější úlohu. Byl 
vypracován nový zákon o ochran ě dopravy.  
Vedle předpokládaných dalekosáhlých reforem v odv ětví vnitrostátní letecké 
dopravy oznámila ruská vláda také plá ny na restrukturalizaci leteckého pr ůmyslu.  
Nejvýznamn ějším faktorem omezujícím r ůst ruských leteckých spole čností je 
v dnešní dob ě nedostupnost efektivních a m oderních letadel. Odhady nazna čují, že 
během následujících p ěti let budou muset letecké spole čnosti vym ěnit třetinu svých 
zastarávajících letadlových park ů (přibližně 95 % stávajících letadel bylo 
konstruováno mezi lety 1960 a 1980). P řes 1 600 používaných letadel nespl ňuje 
stávající hlukové normy M ezinárodní organizace pro ci vilní letectví (ICAO). 
Rusko mělo vždy pom ěrně silné odv ětví letecké dopravy. Dnes zam ěstnává přibližně 
500 000 osob ve zhruba 300 spole čnostech a výzkumných a technických ústavech. 
Toto odvětví však zoufale pot řebuje investice, moderniz aci a restrukturalizaci. 
V návaznosti na návrhy p ředložené Ruskou agenturou pro letectví a vesmír 
(Rosaviakosmos) v souvislosti s novou ruskou dopravní strategií se zdá, že uvedený 
proces se dal do pohybu. Navrhuje radikální opat ření k vytvo ření jediného konsorcia 
leteckého a vesmírného pr ůmyslu (OAK – Spojené spole čnosti pro výrobu letadel), 
zřejmě po vzoru spole čnosti EADS (European Aer onautic Defence and Space 
Company). Konsorcium by bylo ovládáno soukromým kapitálem (p ři státní účasti ve 
výši 25,5 %) a jeho cílem by bylo získání 10% podílu na celosv ětovém trhu letecké 
dopravy. 
3. VZTAHY MEZI EU A RUSKEM V  OBLASTI LETECKÉ DOPRAVY – POTŘEBA PŘÍSTUPU 
NA ÚROVNI SPOLEČENSTVÍ  
3.1. Rostoucí trhy se zásadním obchodním významem pro ob ě strany 
Dobře rozvinutá letecká spojení do Evr opské unie a do hlavním mezinárodních 
destinací jsou zásadním p ředpokladem pro rozvoj ruské ekonomiky a pro obchodní 
vztahy Ruska s EU.  
Ruská mezinárodní osobní doprava se do zna čné míry zam ěřuje na evropské 
destinace. V roce 2002 cestovalo mezi Ruskem a západní Evropou 4,3 milionu osob a mezi Ruskem a st řední a východní Evropou 1 milion osob. P řibližně 75 % veškeré 
ruské osobní dopravy sm ěřuje na evropská letišt ě, přičemž do roku 2007 poroste 
podle předpovědí o 5,8 % ro čně
6.  
Objem letecké dopravy mezi EU a Ru skem za posledních deset let výrazn ě rostl. 
Počet týdenních zpáte čních letů (tj. tam a zp ět) mezi členskými státy EU a Ruskem 
vzrostl z 279 v roce 1992 na 465 v roce 2003 a po čet nabídnutých sedadel v letecké 
dopravě mezi EU a Ruskem se sou časně zvýšil ze 44 880 sedadel v roce 1992 na 
65 663 sedadel v roce 2003.  Panuje široká shoda v tom, že ruský trh má zna čný 
potenciál r ůstu. 
                                                 
6 Zdroj: IATA 
 
CS 6   CS Největší podíl letecké dopravy mezi EU a Ruskem p řipadá na lety mezi Ruskem 
a Německem (39 % let ů mezi EU a Ruskem)7, poté následuje Špan ělsko (12 %), 
Francie (11 %), Spojené královst ví (8,5 %) a Finsko (7 %). Z nových členských stát ů 
realizují významný objem dopravy s Ruskou federací Polsko a Česká republika. 
Rusko je spolu s Čínou jedním z nejv ětších trhů cestovního ruchu „s vysokým 
potenciálem“ na sv ětě. Celkový po čet turistů do Ruské federace vzrostl v roce 2002 
o 7,3 % (p ři evropském pr ůměru 2,3 %). Evropské cestovní spole čnosti začaly 
spolupracovat a zakládat spole čné podniky se spole čnostmi v Rusku. Význam 
ruského cestovního ruchu pro odv ětví cestovního ruchu EU neustále nar ůstá. Ruští 
turisté pat ří v rámci mezinárodního cestovního ruchu mezi turisty, kte ří 
v celosvětovém srovnání utratí nejvíce pen ěz (12 miliard USD v roce 2002)8. 
3.2. Dvoustranné vztahy mezi členskými státy EU a Ru skem v oblasti letecké 
dopravy 
3.2.1.  Roztříštěné a restriktivní tržní prost ředí 
Ruská federace má dvoustranné dohody o leteckých službách s 23 z 25 členských 
států, které upravují p ředevším dopravní práva a s ouvisející otázky dvoustranného 
významu (ozna čování leteckých spole čností, letecká bezpe čnost, cla atd.). Tato 
roztříštěnost má za následek, že právní rámec pro letecké služby mezi EU a Ruskem 
je složitější, než je nutné. 
Dvoustranné dohody členských stát ů s Ruskem o leteckých službách navíc obvykle 
přísně regulují p řístup na trh, nejen pokud jde o omezené ozna čení dopravc ů nebo 
letišť, na která je možné létat, al e také pokud jde o frekvenci let ů či kapacitu, jakou 
mohou ozna čené letecké spole čnosti nabízet.  
Kromě nepřípustných úprav, na které Evropský soudní dv ůr poukázal v rozsudcích 
„open skies“, existují také právní otázky v oblasti evropského práva hospodá řské 
soutěže, kterými bude nutné se zabývat v rámci budoucí dohody mezi EU a Ruskem 
v oblasti letecké dopravy. 
3.2.2.  Mraky na nebi – hlavní nevy řešené otázky 
3.2.2.1.  Přelety Sibi ře 
Letecké spole čnosti EU, které p řelétávají ruské území, musejí svému ruskému 
konkurentovi – spole čnosti Aeroflot – odvád ět zvláštní poplatky, které nesouvisejí 
s běžnými poplatky za služby řízení letového provozu. Tyto poplatky, které Rusko 
uložilo v dvoustranných dohodách s členskými státy prost řednictvím povinných 
obchodních dohod mezi leteckými spole čnostmi EU a spole čností Aeroflot, 
představují nep řijatelnou platbu za pr ůlet, odporují všeobecné praxi a jsou 
považovány za neslu čitelné s mezinárodním právem, mimo jiné s článkem 15 
Chicagské úmluvy z roku 1944. Odhaduje se, že v roce 2003 vynaložily evropské letecké spole čnosti na tyto poplatky celkem cca 250 milion ů EUR. Rusko je jedinou 
                                                
 
7
 Německo je pro Rusko nejv ětším trhem mezinárodní letecké dopravy. Lufthansa, Aeroflot, Pulkovo a 
Air Sibir provozují týdn ě přes 100 zpáte čních letů (tj. tam a zp ět) mezi Ruskou federací a N ěmeckem. 
8
 Zdroj: Sv ětová organizace pro cestovní ruch (W TO), „Tourism highlights 2003“. 
 
CS 7   CS zemí na sv ětě, v níž musí být takovéto poplatky odvád ěny. Tyto poplatky navíc 
nejsou uplat ňovány průhledným zp ůsobem, a ani se nevztahují na všechny obchodní 
partnery Ruska. Pr ůlet nad Sibi ří je pro letecké spole čnosti EU nezbytným 
předpokladem pro to, aby získaly ekonomicky výhodný p řístup na rostoucí trh 
letecké dopravy na Dálném východ ě včetně Číny. Lety na Dálný východ mají 
zásadní význam pro ziskovost leteckých spole čností EU.  
Většina spole čností provozujících leteckou nákla dní dopravu mezi západní Evropou 
a Dálným východem se placení poplatk ů za přelety vyhýbá tím, že ruské území 
oblétává. Ruské spole čnosti provozující leteckou nákladní dopravu, zejména 
Aeroflot, proto mají zna čnou výhodu v tom, že nabízejí dop ravu nákladu ze západní 
Evropy na Dálný východ p římo přes Rusko. 
3.2.2.2.  Normy v oblasti ochrany životního prost ředí a bezpe čnosti 
Ruské letecké spole čnosti stále provozují zna čný počet starých letadel, která 
nesplňují mezinárodní a evropské normy  v oblasti ochrany životního prost ředí (hluk 
z letadel) a bezpe čnosti. Tato skute čnost je i nadále p řekážkou zlepšení vztah ů mezi 
EU a Ruskem v oblasti let ecké dopravy, kterou je t řeba řešit za pomoci široce 
pojatého p řístupu na úrovni EU. 
4. VÝHODY P ŘÍSTUPU KE VZTAH ŮM MEZI EU A RUSKEM V  OBLASTI LETECKÉ 
DOPRAVY NA ÚROVNI SPOLEČENSTVÍ  
4.1. Celkové hospodá řské výhody 
Letecká doprava a letecký pr ůmysl EU a Ruské federace jsou zásadní sou částí naší 
hospodářské spolupráce, nebo ť přispívají k mobilit ě našich ob čanů a průmyslovému 
rozvoji. S rozší řením EU význam vztah ů mezi Ruskou federací a EU v oblasti 
letecké dopravy ješt ě vzrostl a objem dopravy mezi tr hy EU-25 a Ruskou federací se 
značně zvýšil. 
Přibližně za poslední desetiletí vytvo řila EU skute čně jednotný evropský trh letecké 
dopravy. Spot řebitelé rovn ěž využívají výhody v ětšího výb ěru a nižších leteckých 
tarifů, zejména se vstupem nových nízkonákladových dopravc ů na trh. EU rovn ěž 
vypracovává spole čné normy letecké bezpe čnosti, ochrany letectví a řízení letového 
provozu pro „jednotné nebe“.  
Celý potenciál jednotného trhu však pravd ěpodobně nebude realizován, dokud 
Společenství nebude ve svých vztazích s t řetími zem ěmi jednat jako jediný 
koordinovaný subjekt vždy, pokud mohou ta kové koordinované snahy znamenat 
přínos v zájmu evropského odv ětví letecké dopravy a uživatel ů. Podle výsledk ů 
nedávné studie vypracované z pov ěření Komise by pln ě otevřený trh mezi EU 
a Ruskem mohl pro ob ě strany vytvo řit výhody ve výši až 682 milion ů EUR ročně, 
a to v důsledku vytvo ření nových pracovních míst v odv ětví letecké dopravy, výdaj ů 
turistů a cestujících a podp ůrných služeb pro široce pojaté odv ětví letecké dopravy. 
Užší vztahy mezi EU a Ruskem v oblas ti letecké dopravy, které by byly výsledkem 
dohody o letecké doprav ě, by mohly podpo řit integraci ruského civilního letectví do 
stávající sít ě celosvětových aliancí. 
 
CS 8   CS Rozvoj užších vztah ů mezi evropským a ruským leteckým a vesmírným pr ůmyslem 
a posílení pr ůmyslové spolupráce byly ur čeny jako prioritní opat ření v rámci plánu 
rozvoje spole čného hospodá řského prostoru (CES) mezi EU  a Ruskem. Posílení této 
spolupráce, s níž by bylo možné po čítat v celkovém rámci jednání o dohod ě mezi 
Společenstvím a Ruskem o letecké doprav ě, by rovn ěž přineslo nové p říležitosti na 
trhu, z nichž by plynuly významné hospodá řské výhody.  
Je rovněž třeba vzít v úvahu významné úspory (p řibližně 250 milion ů USD ročně), 
kterých by evropské letecké spole čnosti dosáhly po odbourání plateb za p řelety 
Sibiře, a také výhody liberáln ějšího prost ředí, v němž by bylo možné rozši řovat 
služby na Dálný východ p řes Rusko. 
Otvírání a integrace trh ů musí probíhat vyrovnaným zp ůsobem, který zohlední 
ostatní důležité cíle politik a zmírní možné negativní dopady, nap říklad v oblasti 
hospodářské soutěže, ochrany životního prost ředí a udržiteln ého rozvoje či v jiných 
oblastech. 
4.2. Dopravní práva – vytvo řit nové příležitosti a otev řít nebe 
Jak bylo popsáno výše, v oblasti dopravních práv je sou časné prost ředí velice 
restriktivní, pokud jde o ozna čování leteckých spole čností, frekvence let ů, kapacitu 
a trasy. Tato skute čnost brzdí rozvoj let eckých služeb, a to p řes rostoucí poptávku. 
Cílem dohody by proto bylo zajistit postupné umož ňování přístupu na oba trhy 
letecké dopravy s cílem povzbudit investice a hospodá řskou sout ěž a zlepšit služby 
v osobní a nákladní doprav ě.  
Vzhledem k sou časným tržním podmínkám a pr ávním rámcovým podmínkám 
zůstane vytvo ření „otev řeného prostoru pro let eckou dopravu“ sice dlouhodobým 
cílem, ale je nepravd ěpodobné, že by mohlo být okamžit ě realizováno. Tohoto cíle se 
možná nejlépe dosáhne v jednotlivých kroc ích, které umožní hladký a vyrovnaný 
přechod. 
4.3. Zajištění souladu s právem Spole čenství 
Podle judikatury Evropského soudního dvora vytvo řené rozsudky ze dne 
5. listopadu 2002 musí být na st ávající dvoustranné dohody mezi členskými státy 
a Ruskou federací o letecké doprav ě nahlíženo jako na dohody porušující právo 
Společenství tím, že obsahují doložky o ozna čení, které jsou diskriminující v ůči 
dopravcům jiných členských stát ů, nebo jiné doložky, které zasahují do výlu čné 
pravomoci Spole čenství. Pokud nebudou tyto dohody urychlen ě změněny nebo 
nahrazeny dohodami, které jsou v souladu s právem Spole čenství, budou je muset 
dotyčné členské státy vypov ědět. Tato situace zbavuje letecké spole čnosti působící 
mezi EU a Ruskou federací nepostradatelné  právní jistoty a ohr ožuje budoucí rozvoj 
našich vztah ů v oblasti letecké dopravy. 
Výsledky dvoustranných jednání mezi členskými státy a Ruskou federací doposud 
nepřinesly pot řebné sladění stávajících dohod s právem Spole čenství. 
Hlavním cílem široce pojaté dohody mezi Spole čenstvím a Ruskou federací o letecké 
dopravě by proto bylo vy řešení otev řených právních otázek v souvislosti se 
stávajícími dvoustrannými dohodami mezi Ruskem a členskými státy. 
 
CS 9   CS 4.4. Přelety Sibi ře – provád ění postupného odbourávání plateb do roku 2013 
Široce pojatá dohoda mezi ES a Ruskem o letecké doprav ě by stanovila p řechodné 
období pro modernizaci stávajícího mechanismu plateb za p řelety přes Sibiř 
nejpozději do roku 2013 a zajistil a by, že poplatky uplat ňované po skon čení 
přechodného období budou transparentní, za ložené na nákladech a že nepovedou 
k diskriminaci mezi jednotlivými leteckými spole čnostmi.  
V roce 1997 p řivítala Rada iniciativu Komise zahájit p římé konzultace k této otázce 
s Ruskou federací. 
Společenství bylo schopné prokázat p ři jednáních s Ruskem svou sílu, což vedlo 
v souvislosti s jednáním o p řistoupení Ruska ke Sv ětové obchodní organizaci (WTO) 
k závazku ruské vlády ze dne 21. kv ětna 2004 ohledn ě odstraňování nekomer čních 
prvků stávajícího ruského systému plateb za p řelety Sibi ře s cílem nahradit jej 
nejpozději do roku 2013 transparentním a nediskriminujícím systémem založeným 
na nákladech. Bylo také dohodnuto, že podm ínky postupného odbourávání plateb za 
přelety během přechodného období do roku 2013 budou provád ěny v kontextu 
jednání mezi Ruskem a ES o široce pojaté dohod ě o letecké doprav ě. Tento zp ůsob 
nabízí nejlepší rámec, v n ěmž se mohou ES a Ruskou dohodnout na dalším postupu. 
Leteckým spole čnostem EU by z odstran ění těchto plateb, zejména v souvislosti 
s rozvojem dopravy na výnosné a rych le rostoucí trhy na Dálném východ ě, plynuly 
značené hospodá řské výhody. 
V případě, že by se další pokrok v této v ěci ukázal být složitý, mohou být zahájeny 
souběžné snahy nap říklad v rámci Mezinárodní orga nizace pro civilní letectví 
(ICAO) a uplatn ění článku 15 Chicagské úmluvy. 
4.5. Umožnění užší integrace trhu – normy v oblasti letecké bezpe čnosti, ochrany 
letectví a životního prost ředí 
V souvislosti s liberalizací ruského trhu vn itrostátní letecké dopravy projevila ruská 
vláda zájem o vedení dialogu s ES  o záležitostech regulace. M ůže mít podobu 
technické pomoci v oblasti regulace vycházející z vlastní zkušenosti ES s liberalizovaným regula čním rámcem, nebo dokonce sbližování právních p ředpisů 
v oblasti letecké dopravy. Takovýto postup, vedoucí k v ětší regulační konzistentnosti 
a jistotě, by byl nepochybn ě v zájmu Spole čenství a té části odvětví, která chce 
rozšířit své služby v Rusku a rozvíjet užší obchodní vazby s ruskými spole čnostmi.  
Zásadní d ůležitost by m ělo zajištění přísných podmínek ochrany letectví a letecké 
bezpečnosti, které zabezpe čí, aby otevírání trhu byl o doprovázeno odpovídající 
úrovní integrace a sbližování p ředpisů. Dohoda by mohla nastolit úzkou spolupráci 
s cílem zabezpe čit plnění nejvyšších norem ochrany letectví, p řičemž je třeba plně 
zohlednit postupy, normy a zm ěny platné nebo uskute čňované na území 
Společenství. V rámci dohody by bylo rovn ěž možné vyvinout spole čné mechanismy 
a postupy spolupráce v obla sti ochrany letectví. 
V rámci nového vztahu mezi Ruskou fede rací a ES v oblasti letecké dopravy 
vytvořeného dohodou by bylo možné poskytovat pomoc pro p řípadnou harmonizaci 
norem pro osv ědčování s cílem p řipravit podmínky pro už ší spolupráci mezi 
Mezistátním výborem pro leteckou dopr avu (MAK) a Evropskou agenturou pro 
 
CS 10   CS bezpečnost letectví. V červenci 2004 byl dohodnut pr acovní vztah mezi ob ěma 
subjekty. 
V oblasti ochrany životního prost ředí by dohoda mohla vytvo řit rámec pro 
konzultace mezi ES a Ruskou federací  mimo jiné s cílem usnadnit provád ění 
zlepšených norem ochrany životního prost ředí v Rusku, zejména pokud jde o hluk 
z letadel. Krom ě toho by m ěla dohoda zabezpe čit Evropské unii flexibilitu, pokud 
jde o opat ření ke zmír ňování dopadu letecké dopravy na zm ěnu klimatu a dalších 
problémů ochrany životního prost ředí. 
4.6. Průmyslová spolupráce – využití silných stránek a pot řeb leteckého 
a vesmírného pr ůmyslu obou stran 
Letecký a vesmírný pr ůmysl EU má velký zájem o rozvoj spolupráce s ruskými 
partnery a výzkumnými st ředisky. V sou časnosti již probíhají r ůzné spole čné 
projekty, mimo jiné v oblasti konstrukce, výroby, školení a osv ědčování bezpe čnosti, 
jichž se ú častní hlavní spole čnosti EU a Ruska. V roce 2003 otev řel Airbus v Rusku 
ve spolupráci s ruskou spole čností Kaskol technické st ředisko (ECAR – Engineering 
Centre Airbus in Russia). Pr ůmysl EU je rovn ěž zapojen do ruských projekt ů vývoje 
nových letadel šetrn ějších k životnímu prost ředí, jako jsou nap říklad TU 204 a ruské 
regionální letadlo RRJ . Dohoda by mohla vytvo řit nový rámec vztah ů mezi Ruskou 
federací a EU v oblasti letecké dopravy, v n ěmž by mohla být rozvíjena pr ůmyslová 
spolupráce. Tato spolupráce by podporovala spole čně stanovené projekty v oblasti 
letecké dopravy a výzkumu s cílem dopl nit probíhající restrukturalizaci 
a modernizaci ruského leteckého a vesmírného pr ůmyslu. Mohla by zahrnovat 
výzkum a vývoj spole čných norem (v oblasti letecké bezpe čnosti, ochrany letectví či 
ochrany životního prost ředí), školicí programy a podporu modernizace ruského 
systému řízení letového provozu a letištní infrastruktury. 
5. ZÁVĚRY 
Toto sdělení obsahuje souvislosti a argumenty, které od ůvodňují potřebu široce 
pojaté dohody mezi Spole čenstvím a Ruskou federací v oblasti letecké dopravy, 
která by ob ěma partner ům umožnila vytvo řit jasný a soudržný rámec pro 
konstruktivní rozvoj vzájemných vztah ů v oblasti letecké dopr avy v následujících 
letech.  
Cílem tohoto rámce by bylo mimo jiné zlepšit p říležitosti na trhu pro ob ě strany, 
zajistit soulad s právem Spole čenství, postupn ě odbourat platby za p řelety přes Sibiř, 
podporovat p řípadné sbližování právních p ředpisů v oblasti letecké dopravy, z řídit 
společné mechanismy spolupráce v oblasti  ochrany letectví, letecké bezpe čnosti 
a norem ochrany životního prost ředí a podporovat spolupráci v oblasti pr ůmyslu. 
Tento rámec by rovn ěž přinesl významné hospodá řské výhody. 
Současná situace, v níž o dopravních právech a podmínkách p řístupu jedná se t řetími 
zeměmi nikoliv Spole čenství, ale každý členský stát zvláš ť, je jednozna čným 
handicapem. Dokud budou členské státy vyjednávat s Ruskem dvoustrann ě, bude 
výrazně těžší dosáhnout zna čných výhod ohledn ě přístupu na trh a integrace, o n ěž 
Společenství usiluje, a využít zna čné příležitosti pro spolupráci v oblasti regulace, 
technologie a pr ůmyslu.