Tento návrh je plně v souladu s politikami Unie v oblasti bezpečnosti a zabezpečení. Úloha celních orgánů při správě vnějších hranic prošla od založení celní unie významnými změnami a jejich působnosti se nyní rozšířily i mimo rámec jejich tradiční role při kontrole a usnadnění obchodu v EU a jejích finančních a hospodářských zájmů. Celní orgány skutečně přijímají stále více povinností v oblasti bezpečnosti a zabezpečení. Tato nová skutečnost však nemá vliv pouze na celní orgány, ale zasahuje i do jiných útvarů či agentur, jako je policie, příslušníci pohraniční stráže, orgány na ochranu zdraví a bezpečnosti spotřebitele. Financováním vybavení s mnohostranným využíváním (celní kontroly, ochrana hranic a bezpečnost), při zachování celní kontroly jakožto hlavního účelu, tento návrh umožní maximalizaci dopadů rozpočtu Unie tím, že podpoří sdílení a interoperabilitu vybavení pro kontroly, čímž rovněž podpoří meziagenturní spolupráci jakožto složku evropské integrované správy hranic mezi všemi zúčastněnými stranami (celní orgány, pohraniční stráž atd.), jak vyplývá z čl. 4 písm. e) nařízení (EU) 2016/1624.

Tento návrh je plně v souladu s cíli celní unie a přispěje k jejich dosažení. Zajištění odpovídající celních kontrol na vnějších hranicích EU je skutečně velmi důležité, aby se zabránilo odklánění toků zboží směrem k nejslabším místům. To je důležité nejen z důvodu tradiční funkce cel pro získávání příjmů, ale také k zajištění bezpečnosti a zabezpečení. Zároveň by tyto kontroly, jimiž se řídí pohyb zboží přes vnější hranice, neměly narušovat, ale spíše usnadňovat zákonný obchod. V současné době však existují nerovnováhy, které jsou zčásti důsledkem rozdílů v kapacitách a zdrojích dostupných v členských státech. Jejich schopnost reagovat na výzvy generované neustále se vyvíjejícími globálními obchodními modely a dodavatelskými řetězci závisí nejen na lidské složce, ale také na dostupnosti moderního a spolehlivého vybavení pro kontroly.

Rada proto vyzvala Komisi, aby do konce roku 2017 „zvážila a vyhodnotila možnost financování potřebného technického vybavení z budoucích finančních programů Komise a zlepšila koordinaci a posílila spolupráci mezi celními orgány a dalšími donucovacími orgány pro účely financování prostřednictvím lepšího partnerství na úrovni EU“.

Během jednání o návrhu programu Clo 2020 v Radě členské státy vyzvaly Komisi, aby provedla „analýzu nákladů a výnosů detekčního vybavení a související technologie s cílem umožnit, aby celní orgány mohly i v období po roce 2020 snadněji pořizovat moderní nástroje celní kontroly“. Tato výzva byla vložena do 4. bodu odůvodnění nařízení (EU) č. 1294/2013, kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020. Kromě toho Rada ve svých závěrech ze dne 23. května 2017 vyzvala „Komisi, nejpozději do poloviny roku 2018 předložila zprávu o poskytování nezbytných finančních prostředků na nákup vhodných nástrojů pro účely celních kontrol (...), která by se zabývala rovněž možností přidělovat tyto prostředky prostřednictvím jediného fondu“.

Víceletý akční program pro clo (program Clo), který existuje již od roku 1991, umožňuje přiměřené financování akcí v rámci spolupráce mezi celními orgány, elektronickými systémy, jakož i budování administrativní kapacity a doplňuje i národní iniciativy a investice v této oblasti. Neposkytuje však možnost a prostředky k financování vybavení, které se používá k provádění celních kontrol na vnějších hranicích EU. Tato potřeba byla až do současnosti podporována jen okrajově na úrovni EU ze strany ostatních nástrojů (program Hercule III, program na podporu strukturálních reforem, evropské strukturální a investiční fondy).

Fond pro integrovanou správu hranic přispěje k dalšímu rozvoji společné vízové politiky a zavedení evropské integrované správy hranic v členských státech, boji proti nedovolené migraci a k usnadnění legálního cestování. Členské státy by měly nadále získávat finanční prostředky na budování a posílení kapacit v těchto oblastech a na zesílení spolupráce, mimo jiné s příslušnými agenturami Unie. Fond bude rovněž hrát důležitou úlohu, pokud jde o zajištění větší jednotnosti při provádění celních kontrol na vnějších hranicích, protože bude zaměřen na stávající nerovnováhy mezi členskými státy plynoucí z jejich zeměpisné polohy a z rozdílů v kapacitách a dostupných zdrojích. Navrhovaný Fond pro integrovanou správu hranic se proto bude skládat z nástroje pro finanční podporu správy hranic a víz a nástroje pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly.

Jakožto nová iniciativa nemůže nástroj pro vybavení pro celní kontroly přímo využívat ponaučení z vyhodnocení dosavadních zkušeností. Nicméně problémy a potřeby v oblasti vybavení pro celní kontroly byly zkoumány v rámci studie programu Clo po roce 2020, kterou byl pověřen externí dodavatel. Zejména byl proveden speciální průzkum, konkrétní rozhovory a případové studie. Navíc se konala souhrnná otevřená veřejná konzultace od 10. ledna 2018 do 9. března 2018 o fondech EU v oblasti investic, výzkumu a inovací, malých a středních podniků a jednotného trhu, která se zabývala mimo jiné celními aspekty. Souhrn všech těchto příspěvků je uveden v příloze 2 posouzení dopadů, které je připojeno k tomuto návrhu.

Návrh nepřesahuje rámec toho, co je k dosažení jeho cílů nezbytné. Tento návrh navazuje na prvek centralizace, tj. vytvoření pracovních skupin složených z členských států posuzujících společně potřeby vybavení a určujících společné optimální standardy vybavení, s cílem podpořit nákup, údržbu a modernizaci homogenního nebo modernizovaného minimálního vybavení pro celní kontroly na hranicích Unie. V rámci dohody o grantu pak nechává konečné rozhodnutí o zadávání veřejných zakázek na členských státech.

Nerovnováhy mezi jednotlivými členskými státy nicméně v současné době existují, a to také kvůli geografickým rozdílům. V závislosti na povaze vnější hranice mají členské státy různé zdroje a potřeby pro jejich vybavení pro celní kontroly. Například velké přístavy s obrovskými objemy vytvářejí vyšší příjmy, což na oplátku zvyšuje částky dostupné celním orgánům na pokrytí jejich nákladů na výběr a zároveň umožňuje součinnosti při používání vybavení. Dlouhé pozemní hranice s velkým počtem malých hraničních přechodů, kde je možný obchod, které vyžadují plnou vybavenost a funkčnost velkého množství materiálu a vybavení, vytvářejí méně příjmů a celní orgány mají tedy k dispozici méně zdrojů na pokrytí jejich nákladů na výběr. Stávající akce Unie se ukázaly být omezené a neuspokojivé. Nepůsobení na úrovni EU na tyto rizika nerovnováhy by mohlo navíc ještě zhoršit vznikající politické napětí a v konečném důsledku zvýší riziko vytváření možností pro občany nebo hospodářské subjekty s nekalými úmysly používat nejslabší hraniční přechody.

Akce na úrovni EU je rovněž odůvodněna z důvodu povinností vyplývajících z mezinárodních dohod, a to zejména v rámci působnosti Světové obchodní organizace.

Také míra zásahu Unie by měla být posuzována v poměru k celkovému objemu vnějšího obchodu Unie, k jehož monitorování celní kontroly přispívají, ale jenž také usnadňují. Při provádění obchodní politiky Unie clo každodenně zvládá obrovský objem obchodu: celková statistická hodnota obchodního toku EU-28 byla 3,46 bilionu EUR v roce 2016 (1,75 bilionu EUR na vývoz a 1,71 bilionu EUR na dovoz) nebo 9,5 miliardy EUR denně. Navrhovaný zásah Unie by tedy představoval méně než 0,01 % objemu vnějšího obchodu.

Ačkoli je tato částka významná z absolutního hlediska, představuje pouze část z odhadovaného nedostatku investic. Podle informací získaných od členských států v letech 2014–2015 se nedostatek investic skutečně odhaduje na cca 2,3 miliardy EUR za 5 let. Nicméně zásah Unie by se neměl nutně vztahovat na celou odhadovanou nedostatečnou míru investic, protože úroveň zásahu Unie by měl být analyzován v širším kontextu cla jako vlastního zdroje, z něhož si členské státy ponechají v současné době 20 %, což představuje částku ve výši 4,7 miliardy EUR v roce 2015, aby pokryly své výdaje a investice v oblasti cel.

Preferovanou možností bylo tedy přímé řízení prostřednictvím poskytování grantů vnitrostátním orgánům. Tento nový zásah EU si klade za cíl skutečně řešit současné nerovnováhy mezi členskými státy a zajistit soulad v provádění celních kontrol v celé celní unii. Takový cíl vyžaduje samozřejmě koordinaci přesahující hranice jednotlivých států, k jehož plnění má nejlepší předpoklady centralizovaný přístup prostřednictvím přímého řízení. Protože vnitrostátní orgány - a nikoli Unie - by měly i nadále přímo vlastnit vybavení, které používají pro plnění svých úkolů na hranicích EU, zásah EU by měl podobu grantů členským státům na podporu nákupu, údržby a vývoje vybavení pro celní kontroly v souladu s předdefinovanými standardy pro jednotlivé druhy hranic. Navíc přímé řízení je mechanismus realizace pro stávající akce v oblasti cel, ať už v rámci programu Clo, nebo programu Hercule III. Je také vhodným přístupem vzhledem k tomu, že se bude týkat pouze omezeného počtu příjemců, tedy 27 členských států.

Posouzená hlavní možnost se ve skutečnosti týká způsobu řízení, tedy zda nákup, údržba a vývoj vybavení pro celní kontroly, na něž se nástroj vztahuje, by měly být založeny buď na poskytování grantů vnitrostátním orgánům, nebo na sdíleném řízení. Diskuse s ostatními útvary Komise provádějícími sdílené řízení jasně ukázaly, že kromě jeho složitosti by nezajistil celkovou soudržnost a přeshraniční koordinaci potřebné pro oblast cel, aby byla zajištěna odpovídající úroveň kontroly ve všech členských státech. Při absenci spolupráce mezi členskými státy, neboť každý z nich by samostatně vypracoval návrh vlastního národního plánu, nebude navíc sdílené řízení podporovat sdílení zkušeností a výměnu odborných znalostí a osvědčených postupů, které jsou důležitými výhodami očekávanými od tohoto zásahu pro jednotné uplatňování celních předpisů EU.

Posouzení dopadů obdrželo kladné stanovisko od Výboru pro kontrolu regulace dne 13. dubna 2018, s doporučením podrobněji vysvětlit nový nástroj pro vybavení pro celní kontroly, a to i pokud jde o vhodnost režimu přímého řízení. Tento aspekt byl zvážen v konečné verzi posouzení dopadů, kde byla poskytnuta objasnění jak v hlavní části textu, tak ve speciální příloze 6 týkající se celkového návrhu nástroje.

Všechny tyto činnosti potvrdily potřebu akce Unie a očekávanou výraznou přidanou hodnotu EU. Ve skutečnosti stále rostoucí objem zboží, spolu s rostoucí potřebou účinné a rychlé hraniční kontroly mají oporu nejen v tradiční funkci cla pro získávání příjmů, ale také v nutnosti značně posílit kontrolu zboží vstupujícího do EU a vystupujícího z ní přes její vnější hranice k zajištění bezpečnosti a zabezpečení. Zároveň by tyto kontroly, jimiž se řídí pohyb zboží přes vnější hranice, neměly narušovat, ale spíše usnadňovat zákonný obchod. Vybavení pro celní kontroly je nezbytným prvkem pro splnění těchto cílů a je proto nezbytně nutné stanovit speciální nástroj Unie, jehož cílem je řešit současné nerovnováhy a tím zajistit jednotné uplatňování celních předpisů na hranicích EU.

Za účelem dosažení co nejvyšší přidané hodnoty EU bude nástroj otevřen všem správním orgánům členských států, které provádějí celní kontroly a plní s tím spojené povinnosti. V zájmu způsobilosti k financování celní orgány členského státu budou muset poskytovat informace nezbytné pro posouzení potřeb stanovených v čl. 11 odst. 3.

Kromě nákupu, údržby a modernizace způsobilého vybavení a tam, kde je to vhodné, bude nástroj také podporovat nákup nebo modernizaci vybavení pro celní kontroly pro testování nových kusů nebo nových funkcí v provozních podmínkách. To je nezbytným krokem dříve, než členské státy zahájí rozsáhlé nákupy těchto nových vybavení. Testování v provozních podmínkách je další krok mimo rámec výzkumných činností prováděných v rámci programu Horizont. Za účelem využití všech možných výhod z finančních prostředků Unie, jakož i zamezení překrývání financování, Komise zajistí vhodnou koordinaci mezi těmito dvěma nástroji jako součást přípravy pracovních programů.

Nástroj umožní financovat nákup, údržbu a modernizaci způsobilého vybavení, které je určeno v první řadě pro provádění celních kontrol. Vzhledem k tomu, že většina vybavení pro celní kontroly se může stejně nebo náhodně hodit pro kontroly shody s jinými právními předpisy (např. předpisy o vízech nebo o policii), vybavení, které kromě celních kontrol může sloužit i jiným účelům, není vyloučeno, ale jeho použití pro tyto jiné účely je naopak výslovně povoleno. To bude maximalizovat dopad možných akcí financovaných tímto nástrojem.

Nástroj bude prováděn prostřednictvím přímého řízení, a to zejména prostřednictvím grantů. V zájmu zajištění účinnosti a interoperability mezi veškerým vybavením zakoupeným s podporou programů Unie Komise v souvislosti s přípravou pracovních programů zavede koordinační mechanismus.

Tento nástroj je tedy v první řadě zaměřen na podporu celní unie a celních orgánů. V souladu s právním základem bude vybavení tedy určeno především pro celní kontroly. To je však třeba chápat tak, že zahrnuje nejen celní předpisy, ale i jiné právní předpisy, pokud jde o pohyb zboží mezi celním územím Unie i mimo ni, tj. další právní předpisy týkající se vnějších aspektů vnitřního trhu, společné obchodní politiky a jiných společných politik Unie, které mají dopad na obchod, jakož i celkové bezpečnosti dodavatelského řetězce.

Toto nařízení zřizuje Fond pro integrovanou správu hranic společně s nařízením (EU) [2018/XXX], kterým se zřizuje nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz. Existují úzké vazby mezi těmito dvěma nástroji: z nástroje upraveného tímto návrhem se podporuje vybavení určené na kontrolu zboží na hranicích Unie, zatímco vybavení nakoupené z podpory vyplývající z druhého nástroje (jenž rovněž podporuje další akce související s integrovanou správou hranic) se zaměří výlučně na kontroly v souvislosti se správou hranic a vízy. Je třeba zřídit Fond pro integrovanou správu hranic jako komplexní rámec financování sestávající ze dvou odvětvově specifických návrhů v důsledku různých základů ve Smlouvě, které mají být použity s ohledem na širokou škálu cílů, které by měly být zahrnuty.

Komise navíc provede předběžné hodnocení a konečné hodnocení. Tato hodnocení budou provedena v souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, kdy tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politiky by měla být základem pro posuzování dopadů možností dalšího postupu. Tato hodnocení posoudí dopady nástroje v praxi na základě ukazatelů a cílů a podrobná analýza míry, do jaké lze nástroj považovat za relevantní, účinný a efektivní, poskytuje dostatečnou přidanou hodnotu EU a je v souladu s dalšími politikami EU. Budou navíc obsahovat poučení s cílem určit případné nedostatky/problémy nebo potenciál k dalšímu zlepšování akcí nebo jejich výsledků a pomoci maximalizovat jejich dopad. Budou také zahrnovat identifikaci a kvantifikaci regulačních nákladů, přínosů a úspor.

Aby bylo zajištěno pravidelné monitorování a podávání zpráv, návrh zavádí do praxe specifický rámec pro monitorování výsledků dosažených pomocí nástroje a akcí v jeho rámci. Takové monitorování a podávání zpráv bude vycházet z ukazatelů pro měření dopadů akcí v rámci nástroje v porovnání s předem stanovenými základními hodnotami. Přiměřené požadavky na podávání zpráv budou zahrnovat určité minimální informace o vybavení mimo rámec konkrétní prahové hodnoty.

Je zaveden komplexní rámec pro monitorování, hodnocení a podávání zpráv s cílem zajistit, aby tento nástroj plnil své cíle. Tento systém podávání zpráv o provedeném hodnocení zejména zajistí, aby údaje pro hodnocení nástroje byly shromažďovány efektivně, účinně, včas a na odpovídající úrovni podrobnosti; tyto údaje a informace musí být sděleny Komisi způsobem, který je v souladu s jinými právními předpisy; například, pokud je to nutné, osobní údaje budou anonymizovány. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie uloží přiměřené požadavky na podávání zpráv.

Vzhledem k tomu, že několik programů by mohlo přispívat k jedné akci, musí být vyloučeno překrytí financování. Speciální ustanovení tedy brání financování ze strany Unie poskytované prostřednictvím několika nástrojů na pokrytí stejných nákladů.

(14)Kromě toho, a tam, kde je to vhodné, by nástroj měl také podporovat nákup nebo modernizaci vybavení pro celní kontroly pro testování nových kusů nebo nových funkcí v provozních podmínkách před tím, než členské státy zahájí rozsáhlé nákupy tohoto nového vybavení. Testování v provozních podmínkách by mělo navázat zejména na výsledky výzkumu vybavení pro celní kontroly v rámci nařízení (EU) [2018/XXX].

(13)Nařízení (EU) [2018/XXX] Evropského parlamentu a Rady zavádí program „Clo“ pro spolupráci v oblasti cla s cílem podpořit celní unii a celní orgány. V zájmu zachování soudržnosti a horizontální koordinace činností v rámci spolupráce je vhodné provést všechny tyto nástroje v jediném právním aktu a souboru pravidel. Proto by v rámci tohoto nástroje měly být podporovány pouze nákup, údržba a modernizace způsobilého vybavení pro celní kontroly, zatímco program Clo pro spolupráci v oblasti cla by měl podporovat související akce, jako jsou například akce v oblasti spolupráce pro hodnocení potřeb nebo odborné přípravy týkající se dotčeného vybavení.

(10)Fond by měl být proto zřízen jako komplexní rámec pro finanční podporu Unie v oblasti správy hranic, který bude obsahovat nástroj pro finanční podporu v oblasti vybavení pro celní kontroly (dále jen „nástroj“) zřízený tímto nařízením, jakož i nástroj pro finanční podporu v oblasti správy hranic a víz zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. …/….

(7)Vzhledem k tomu, že celní orgány členských států přebírají stále více povinností, které často sahají do oblasti bezpečnosti a probíhají na vnější hranici, zajištění rovnocennosti při provádění hraniční kontroly a celní kontroly na vnějších hranicích musí být řešeno poskytnutím odpovídající finanční podpory Unie členským státům. Stejný význam má podpora meziagenturní spolupráce na hranicích Unie, pokud jde o kontroly zboží a kontroly osob prováděné v jednotlivých členských státech vnitrostátními orgány odpovědnými za ochranu hranic a jiné úkoly vykonávané na hranicích.

(5)Podpora vytvoření přiměřené a rovnocenné úrovně celních kontrol na vnějších hranicích Unie umožňuje maximalizovat přínosy celní unie. K celkové soudržnosti mezi členskými státy by navíc přispěl zvláštní zásah Unie týkající se vybavení pro celní kontroly napravující stávající nerovnováhy. S ohledem na problémy, jimž svět čelí, zejména na trvalou potřebu chránit finanční a hospodářské zájmy Unie a jejích členských států a zároveň usnadnit toky legitimního obchodu, je dostupnost moderního a spolehlivého vybavení pro kontroly na vnějších hranicích nezbytná.

(4)Podle nařízení (EU) č. 952/2013 Evropského parlamentu a Rady, se celními kontrolami rozumí nejenom dodržování celních předpisů, ale i jiných právních předpisů upravujících vstup, výstup, tranzit, pohyb, uskladnění a konečné užití zboží převáženého mezi celním územím Unie a zeměmi nebo územími mimo toto území a výskyt a pohyb zboží, které není zbožím Unie, a zboží propuštěného do režimu konečného užití na celním území Unie. Tyto jiné právní předpisy zmocňující celní orgány k provádění specifických úkolů kontroly zahrnují ustanovení o zdanění, a to zejména pokud jde o spotřební daně a daň z přidané hodnoty, o vnějších aspektech vnitřního trhu, o společné obchodní politice a dalších společných politikách Unie, které mají dopad na obchod, o celkové bezpečnosti dodavatelského řetězce a o ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států.

(1)Celkem 2 140 celních úřadů, které jsou přítomny na vnějších hranicích Evropské unie, musí být řádně vybaveno, aby bylo zajištěno fungování celní unie. Potřeba přiměřených a rovnocenných celních kontrol je stále naléhavější, a to nejen z důvodu tradiční funkce celních orgánů spočívající v získávání příjmů, ale také stále více kvůli nutnostem výrazně posílit kontrolu zboží vstupujícího do Unie a vystupujícího z ní přes vnější hranice, aby byla zajištěna bezpečnost a ochrana. Zároveň by tyto kontroly pohybu zboží přes vnější hranice však neměly narušovat, ale spíše usnadňovat zákonný obchod s třetími zeměmi.

(15)Většina vybavení pro celní kontroly se může stejně nebo náhodně hodit pro kontroly shody s jinými právními předpisy, jako jsou například ustanovení o správě hranic, vízech nebo policejní spolupráci. Fond pro integrovanou správu hranic je proto koncipován jako dva vzájemně se doplňující nástroje s odlišnou, ale vzájemně sladěnou oblastí působnosti, pokud jde o nákup vybavení. Nástroj pro správu hranic a víza zřízený nařízením [2018/XXX] na jedné straně vyloučí vybavení, které lze použít pro účely správy hranic i celních kontrol. Na druhé straně nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly zřízený tímto nařízením bude jakožto svůj hlavní účel finančně podporovat vybavení pro celní kontroly, ale zároveň umožní jeho využívání i k dalším účelům, jako je např. ochrana hranic a bezpečnost. Rozdělení úloh posílí meziagenturní spolupráci, která je složkou přístupu k evropské integrované správě hranic uvedenou v čl. 4 písm. e) nařízení (EU) 2016/1624, čímž umožní spolupráci celních orgánů a orgánů odpovědných za ochranu hranic a maximalizaci dopadů rozpočtu Unie prostřednictvím sdílení a interoperability vybavení pro kontroly.

(16)Odchylně od finančního nařízení by mělo být možné financování akce několika programy či nástroji Unie, aby se umožnila a případně podpořila spolupráce a interoperabilita mezi oblastmi. V těchto případech ale příspěvky nesmí pokrývat stejné náklady v souladu se zásadou zákazu dvojího financování vyplývající z finančního nařízení.

(17)Vzhledem k rychlému vývoji celních priorit, hrozeb a technologií, by pracovní programy neměly překlenovat dlouhá období. Zároveň potřeba zavést roční pracovní programy zvyšuje administrativní zátěž Komise i členských států, aniž by byly nutné pro realizaci nástroje. V tomto kontextu by se pracovní programy měly v zásadě vztahovat na více než jeden rozpočtový rok.

(18)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provádění pracovního programu v rámci tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011.

(19)Přestože k dosažení konkrétního cíle zajištění rovnocenných celních kontrol je nezbytné centrální provádění, vzhledem k technické povaze tohoto nástroje je zapotřebí realizovat přípravné práce na technické úrovni. Z tohoto důvodu by provádění mělo být podpořeno hodnocením potřeb, které jsou závislé na vnitrostátních odborných znalostech a zkušenostech prostřednictvím zapojení celních správ členských států. Tato hodnocení potřeb by měla být založena na jasné metodologii, včetně minimálního počtu kroků zajišťujících shromažďování požadovaných informací.

(20)Měl by se zavést vhodný systém pro monitorování výsledků dosažených prostřednictvím nástroje a akci v jeho rámci, a to v zájmu zajištění pravidelného monitorování a podávání zpráv. Toto monitorování a podávání zpráv by mělo vycházet z ukazatelů pro měření dopadů akcí v rámci nástroje. Požadavky na podávání zpráv by měly zahrnovat určité informace o vybavení pro celní kontroly mimo určitou prahovou hodnotu nákladů.

(21)V souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalování tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 je zapotřebí tento program hodnotit na základě informací shromážděných podle zvláštních požadavků na monitorování, přičemž se bude omezovat nadměrná regulace a administrativní zátěž, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele, jako základ pro hodnocení dopadů nástroje v praxi.

(22)Aby bylo možné odpovídajícím způsobem reagovat na měnící se priority politik, hrozby a technologie, měla by být na Komisi v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena pravomoc přijímat akty, pokud jde o změny účelů celních kontrol pro akce způsobilé v rámci nástroje a seznamu ukazatelů pro měření plnění specifických cílů. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci své přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalování tvorby právních předpisů. Konkrétně to znamená, že pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

(23)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (EU) č. 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jiným trestným činům ohrožujícím finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) č. 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné protiprávní jednání ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru nezbytná práva a přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na provádění fondů Unie udělily rovnocenná práva.

(24)Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a určují zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen, nepřímého plnění a stanoví pravidla kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se rovněž vztahují na ochranu rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základním předpokladem pro řádné finanční řízení a efektivní financování z EU.

(25)Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě jejich schopnosti dosáhnout specifického cíle opatření a přinášet výsledky, při zohlednění zejména nákladů na kontroly, administrativní zátěže a očekávaného rizika nedodržení předpisů. To by mělo zahrnovat zvážení používání jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

(26)Jelikož cíle tohoto nařízení, kterým je vytvořit nástroj, jenž podporuje celní unii a celní orgány, nemůže být dostatečně dosaženo na úrovni samotných členských států z důvodu objektivní nerovnováhy, která mezi nimi existuje na zeměpisné úrovni, ale spíše tohoto cíle, z důvodu rovnocenné úrovně a kvality celních kontrol, které koordinovaný přístup a centralizované financování pomůže poskytovat, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

1.Tímto nařízením se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic (dále jen „fond“) zřizuje nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly (dále jen „nástroj“), aby se poskytla finanční podpora na nákup, údržbu a modernizaci vybavení pro celní kontroly.

2.Fond se zřizuje tímto nařízením a zároveň nařízením [2018/XXX], kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz.

3.Toto nařízení stanoví cíle nástroje, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.