EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne19.6.2018 COM(2018) 476 final/2 2018/0254(COD) CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018) 476 final of 13.6.2018.

Update of the cover page (date and cross-reference inserted).

All languages are concerned except DE, FR and EN.

The text shall read as follows : Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje Evropský obranný fond (Text s významem pro EHP) {SEC(2018) 314 final}



{SWD(2018) 345 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle V posledním desetiletí se dramaticky změnil geopolitický kontext EU. Situace v sousedních regionech je nestabilní a EU musí čelit komplexnímu a velmi náročnému okolí, ve kterém se objevují nové hrozby, např. hybridní a kybernetické útoky, a zároveň se vracejí tradičnější problémy. Občané EU a jejich političtí lídři se shodují na tom, že Evropská unie by měla kolektivně převzít větší odpovědnost za svou bezpečnost. Ve společném prohlášení vydaném 25. března 2017 v Římě uvedli vedoucí představitelé 27 členských států, Evropské rady, Evropského parlamentu a Evropské komise, že Unie bude posilovat svou společnou bezpečnost a obranu, a také podporovat konkurenceschopnější a integrovanější obranný průmysl. Evropská obrana se potýká s významnou neefektivností trhu související s nevyužíváním úspor z rozsahu (rozdrobené národní trhy s jedním kupcem) a duplikováním zdrojů na národní úrovni. Poptávka přichází téměř výlučně z členských států, ovšem jejich rozpočty na obranu (především pokud jde o výzkum a vývoj) se staly v posledních 10 letech předmětem významných rozpočtových škrtů. Jakkoli jsou patrné pozitivní změny ohledně stabilizace a navyšování financování obrany na národní úrovni, pro maximalizaci efektivity těchto investic je ještě nutné vynaložit hodně snahy. Zároveň došlo k růstu nákladů na obranné vybavení a především na výzkum a vývoj, zatímco spolupráce členských států v oblasti výzkumu a vývoje a vojenského vybavení je stále jen omezená. V roce 2015 pocházelo jen 16 % nakoupeného obranného vybavení z evropského kooperativního zadávání veřejných zakázek, což je daleko méně než stanovený cíl 35 %, sjednaný v rámci Evropské obranné agentury (EDA). Odhadovaný podíl evropské spolupráce v počátečních fázích vojenského výzkumu byl jen 7,2 % (stanovený cíl 20 %). Tyto trendy se odrážejí v potížích, se kterými se tento sektor potýká a které jsou vážné, pokud jde o výzkumné a vývojové projekty v oblasti obrany. Vývoj prototypů je extrémně nákladný a existuje zde velké riziko neúspěchu. Navíc – překlenout „smrtící propast“ mezi výzkumem a vývojem obnáší významná technická a finanční rizika, která jednotlivé členské státy pochopitelně nechtějí nést samy. Odvětví je rozdrobené, kopíruje národní hranice a dochází tak k velkým duplicitám a neefektivitě, protože se ztrácí možnost využít úspory z rozsahu a vzájemného sdílení vědomostí. Navzdory kombinaci rostoucích nákladů a stagnaci nebo poklesu obranných rozpočtů, jsou plánování, výzkum a vývoj, financování, nákup a údržba vybavení stále z větší části organizované jednotlivými členskými státy, přičemž spolupráce mezi nimi je stále velmi omezená. Stávající situace je neudržitelná; vyvíjet zásadní systémy obrany nové generace je stále více nad síly jednotlivých členských států. Tato nedostatečná spolupráce mezi členskými státy dále oslabuje schopnost zbrojního průmyslu EU udržet průmyslové a technologické kapacity nezbytné pro zachování strategické autonomie EU a pro naplňování současných i budoucích bezpečnostních potřeb. V reakci na to Komise schválila několik iniciativ zaměřených na podporu intenzivnější spolupráce v oblasti obrany. Dne 7. června 2017, v souladu se zprávou o stavu Unie předsedy Junckera v roce 2016, Komise přijala sdělení o zřízení Evropského obranného fondu, který se skládá z ‚oken‘ pro výzkum a schopnosti. Toto sdělení bylo doprovázeno legislativním návrhem nařízení, které zřizuje Evropský program rozvoje obranného průmyslu v rámci okna pro schopnosti. Byl navržen přístup skládající se ze dvou kroků: –Počáteční zkušební období během víceletého finančního rámce 2014–2020, v němž přípravná akce v oblasti obranného výzkumu podporuje projekty kooperativního obranného výzkumu, zatímco navržený Evropský program rozvoje obranného průmyslu bude spolufinancovat projekty kooperativního vývoje, a –zvláštní fond ve víceletém finančním rámci 2021–2027 bude navyšovat finanční zdroje pro kooperativní výzkum inovativních obranných produktů a technologií a pro následné fáze vývojového cyklu, včetně vývoje prototypů. Tento návrh se týká zřízení Evropského obranného fondu ve finančním víceletém rámci 2021–2027. Evropský obranný fond má být nástrojem posilování konkurenceschopnosti a inovativnosti evropské obranné technologické a průmyslové základny, což přispěje ke zlepšení strategické autonomie EU. Cílem je podpořit vznik kooperativních programů, které by bez přispění EU nevznikaly, a podporou výzkumných a vývojových aktivit poskytovat nezbytné pobídky k posilování spolupráce ve všech fázích průmyslového cyklu. Velká podpora bude směřovat do projektů kooperativního výzkumu s přeshraniční spoluprací malých a středních podniků. Tím bude zajištěno otevření fondu příjemcům ze všech členských států bez ohledu na jejich velikost a zeměpisné umístění v Unii. Tento návrh stanoví datum použitelnosti ode dne 1. ledna 2021 a je předkládán Unii 27 členských států v souladu s oznámením Spojeného království o jeho záměru vystoupit z Evropské unie a Euratomu na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii, které Evropská rada obdržela dne 29. března 2017. •Soulad s ostatními politikami Unie Zatímco rozpočet na obranu spadá do působnosti Rámcového programu pro výzkum a inovace („Horizont Evropa“), příslušná specifická ustanovení týkající se obranného výzkumu, např. cíle, pravidla pro účast nebo prováděcí mechanismy, jsou uvedená v předkládaném návrhu nařízení, kterým se zavádí Evropský obranný fond.

Aby byla zajištěna soudržnost a doplňkovost při podporování obranných zájmů Unie v příštím víceletém finančním rámci, bude se Komise snažit zajistit synergie s dalšími iniciativami EU v oblasti civilního výzkumu a vývoje, bezpečnosti a kybernetické bezpečnosti, ochrany hranic, pobřežní stráže, námořní dopravy a vesmíru. Zejména je třeba hledat synergie s následujícími: – specifický program provádějící program Horizont Evropa se zaměřením na civilní aplikace, aby byly výsledky obranného výzkumu a vývoje použitelné v civilním výzkumu a vývoji a naopak, – kosmický program EU, zejména jeho složky družicová komunikace v rámci státní správy (GOVSATCOM), pozorování a sledování vesmíru (SST) a Copernicus. Lze to učinit především zajištěním technické kompatibility tam, kde projekty využívají systém globálních navigačních satelitů (GNSS) a kapacit GOVSATCOM. Lze to rovněž učinit vývojem zlepšených senzorů, platformami výměny utajených údajů, aplikacemi založenými na datech nebo informováním a službami poskytovanými v rámci složek vesmírného programu, – iniciativy EU v oblasti kybernetické bezpečnosti, například ty uvedené ve společném sdělení o kybernetické bezpečnosti. Konkrétně středisko pro kompetence v oblasti kybernetické bezpečnosti, které má být zřízeno, by mělo hledat synergie mezi civilním a obranným rozměrem kybernetické bezpečnosti. Mohlo by aktivně pomáhat členským státům a dalším relevantním stranám poskytováním poradenství, sdílením zkušeností a usnadňováním spolupráce s ohledem na projekty a akce a také na žádost členských států působících jako projektový manažer ve vztahu k akcím v rámci Evropského obranného fondu, – akce identifikované v rámci koordinovaného programu výzkumu civilně-vojenské námořní bezpečnosti a pro námořní dopravu, – a také další relevantní programy EU v oblasti bezpečnosti, např. Fond pro vnitřní bezpečnost a Fond integrované správy hranic. Evropský obranný fond bude prováděn v úzké koordinaci s aktivitami Komise a Vysoké představitelky pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku v oblasti obrany, včetně finančních nástrojů, jejichž cílem je dále podporovat společný vývoj a získávání obranných schopností. Zejména modely financování zaměřené na získávání schopností budou sloužit jako dobrovolná inspirace pro členské státy, které budou mít zájem o společný nákup produktů a technologií s podporou Evropského obranného fondu. Budou existovat úzké vazby mezi tímto fondem a projekty realizovanými v rámci stálé strukturované spolupráce v oblasti obrany (PESCO). Po uznání způsobilosti výdajů bude příslušným projektům v rámci PESCO přidělen zvláštní bonus v podobě vyšší míry finančního krytí. Komise by měla být vyzvána k účasti na řízení projektů, aby bylo možné s ní konzultovat a zajistit její pomoc při hodnocení způsobilosti projektů z hlediska fondu. Fond bude zohledňovat plán rozvoje schopností EU (CDP), který identifikuje priority v oblasti obranných schopností, a dále koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany (CARD), který mj. monitoruje realizaci priorit a identifikuje nové příležitosti pro spolupráci. V této souvislosti lze také zohlednit příslušné činnosti prováděné Organizací Severoatlantické smlouvy (NATO) a dalšími partnery, kteří se starají o bezpečnost Unie a její obranné zájmy, a nevylučují z účasti členské státy. Fond také bere v potaz obranné aktivity realizované v rámci Evropského mírového nástroje, což je mimorozpočtový nástroj navrhovaný mimo víceletý finanční rámec. Kombinace projektově orientované podpory ve formě financování z Evropského obranného fondu a dobře připraveného a cíleného financování v sektoru obrany může významně posílit odolnost tohoto sektoru a řešit jeho zranitelná místa, z čehož mohou zejména těžit inovativní malé a střední podniky a podniky se střední tržní kapitalizací. Rozpočtové záruky mohou být finančně efektivním způsobem řešení rizik v rámci dodavatelského řetězce subdodavatelů zapojených do projektů financovaných z fondu. Sektor obrany byl navržen jako způsobilý pro podporu prostřednictvím rozpočtových záruk v rámci fondu InvestEU, který představuje mezisektorový a zastřešující rámec pro podporu investic v různých oblastech politik na základě rozpočtových záruk EU. Tento návrh stanoví možnost kombinovat podporu z tohoto fondu se zdroji InvestEU. Akce v rámci fondu by měly být využívané pro řešení selhání trhu nebo neoptimálních investičních situací, přiměřeným způsobem, bez duplikování nebo vytlačování soukromých zdrojů, a mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Zajistí se tak soulad akcí programu s pravidly EU o poskytování státní podpory a zamezí se nepatřičnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Smyslem Evropského obranného fondu je rozvíjet konkurenceschopnost a inovativnost unijní obranné technologické a průmyslové základny podporou aktivit výzkumu a vývoje, které se zaměřují na obranu. Vychází ze Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), kapitol „Průmysl“ a „Výzkum a technologický rozvoj a vesmír“ (články 173, 182, 183 a 188). Článek 173 SFEU představuje právní základ pro opatření zaměřená mj. na vytváření prostředí příznivého pro rozvoj podniků po celé Unii, zejména MSP, a pro spolupráci mezi podniky a lepší využívání průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací, výzkumu a technologického rozvoje. Cílem Evropského obranného fondu je rozvíjet konkurenceschopnost a inovativnost obranné technologické a průmyslové základny EU podporou aktivit výzkumu a vývoje, které se zaměřují na obranu, přičemž jeho cíl a obsah odůvodňují volbu článku 173 coby právního základu. Výzkumná činnost orientovaná na obranu je taktéž nedílnou součástí Evropského obranného fondu. Její cíl a obsah je také důvodem volby článku 182 SFEU coby dodatečného právního základu. V souladu se SFEU všechny výzkumné činnosti pokrývá víceletý rámcový program pro výzkum. Základní právní akt víceletého rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa po roce 2020 obsahuje nezbytná ustanovení definující vazby mezi specifickými programy vytvořenými pro oblast obranného výzkumu a pro provádění Horizont Evropa (který se zaměřuje na činnosti v oblasti civilního výzkumu a inovací). Podrobná ustanovení upravující unijní financování projektů zaměřených na obranný výzkum a příslušné prostředky z rozpočtu jsou stanovena v předkládaném návrhu nařízení o Evropském obranném fondu, který rovněž definuje pravidla účasti na obranném výzkumu. Činnosti výzkumu a vývoje prováděné v rámci Evropského obranného fondu se zaměřují výlučně na obranné aplikace.

•Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) V dnešním světě zajištění bezpečnosti znamená vypořádat se s hrozbami, které přesahují hranice států. Žádná země je nemůže řešit sama. Unie bude potřebovat převzít větší díl odpovědnosti za ochranu svých zájmů, hodnot a evropského životního stylu, a vzájemně se doplňovat a spolupracovat s NATO. K dosažení tohoto cíle přispěje snaha naplnit cíle Unie v oblasti bezpečnosti a obrany (potvrzené Evropskou radou v roce 2016). Unie musí posílit svou strategickou autonomii, aby byla připravena čelit zítřejším hrozbám a chránit své občany. To vyžaduje rozvoj klíčových technologií v důležitých oblastech a rozvoj strategických schopností, jež zabezpečí vedoucí pozici EU v této oblasti. Jediným způsobem, jak naplnit očekávání občanů Unie, je větší spolupráce na všech úrovních. Podporou spolupráce může Unie pomoci maximalizovat výstupní hodnotu a kvalitu investic do obrany. Evropský obranný fond přinese vyšší přidanou hodnotu Unie tím, že bude vybízet ke společnému výzkumu a vývoji produktů a technologií v oblasti obrany tak, aby se zvýšila efektivita veřejných výdajů a operační autonomie. Rozhodování o investicích do obrany a programech rozvoje obranných schopností je stále výsadou a odpovědností členských států. Unie nemůže a neměla by nahrazovat investice do obrany na nižší úrovni členských států. Může ovšem doplňovat, podporovat a konsolidovat jejich společné snahy o rozvoj obranných schopností s cílem podporovat evropský obranný průmysl a reagovat na bezpečnostní výzvy. Zamezilo by se tím duplikacím, umožnilo by to efektivněji využívat prostředky daňových poplatníků, zlepšila by se interoperabilita obranného vybavení, minimalizovala by se fragmentace a podnítila by konkurenceschopnost a inovace evropské obranné technologické a průmyslové základny. •Proporcionalita Navržený přístup je přiměřený z hlediska rozsahu a závažnosti identifikovaných problémů, tzn. nedostatečné přeshraniční spolupráce a potřebou podpořit konkurenceschopnost evropského průmyslu a projekty kooperativního výzkumu a vývoje zaměřené na obranu. Dodržuje omezení pro možné intervence Unie podle platných Smluv. Podnět se omezuje na cíle, jichž nemohou členské státy dosáhnout uspokojivě samy, a očekává se u nich, že je může lépe řešit EU. Navržený prováděcí mechanismus realizovaný na evropské úrovni se bude zaměřovat na omezování finančních a administrativních nákladů. •Volba nástroje Pro zřízení předmětného fondu Komise navrhuje formu nařízení Evropského parlamentu a Rady. Je nejvhodnějším právním nástrojem, neboť pouze nařízení může díky svým přímo použitelným právním ustanovením zajistit nezbytnou míru jednotnosti, která je zapotřebí k vytvoření a fungování programu Unie na financování podpory odvětví průmyslu napříč Evropou. 3.ZPĚTNÝCH HODNOCENÍ, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Zpětná hodnocení / kontroly účelnosti platných právních předpisů Programy zavedené aktuálně platným víceletým finančním rámcem fungují dosud jen po omezenou dobu, a proto neposkytují zásadní příležitost k vyvozování závěrů a využívání zkušeností pro přípravu tohoto programu. Přípravná akce v oblasti obranného výzkumu byla zahájena v dubnu 2017 s celkovým rozpočtem ve výši 90 milionů EUR na tři roky. Již začala přinášet první konkrétní výsledky; první grantové dohody byly podepsány v roce 2018, ovšem všechny projekty dosud probíhají. Žadatelé reagující na výzvy z roku 2017 pocházejí ze zeměpisně různorodých oblastí: žádost podaly subjekty z 25 členských států EU a Norska, včetně vysokého počtu unikátních žadatelů: celkem 187. Projekty vybrané pro financování zahrnují účastníky ze 17 členských států Evropské unie. Pokud jde o typy žadatelů, návrhy zahrnují soukromý sektor, velký i malý průmysl, MSP, veřejné subjekty, výzkumná střediska a univerzity. Díky tomu, že přípravná akce v oblasti obranného výzkumu nestanoví přísná pravidla pro účast MSP, činí míra účasti malých a středních podniků na návrzích 30 %. Podíl MSP na projektech schválených k financování se tak dostal na úroveň 32 %, přičemž hodnota rozpočtu činila 14 %. Tyto údaje ukazují, že výzvy v prvním roce přípravné akce v oblasti obranného výzkumu měly dobrou odezvu a získaly si velký zájem odvětví. Z této pozitivní odezvy lze vyvodit závěr, že návrh řeší relevantní obranná témata a vyvolal zájem v daném sektoru. Navržené nařízení o Evropském programu rozvoje obranného průmyslu na období 2019-2020 bude mít rozpočet ve výši 500 milionů EUR. Spolunormotvůrci dospěli 22. května 2018 ke kompromisní dohodě. Evropský program rozvoje obranného průmyslu by měl fungovat od 1. ledna 2019. Nalezení kompromisní dohody ukázalo politickou vůli spolunormotvůrců rychle sjednat rozpočet, základní parametry a způsob realizace programu pro spolufinancování obranných produktů a technologií. Předkládaný legislativní podnět předpokládá navýšení těchto dvou stávajících iniciativ víceletého finančního rámce 2014-2020. Na základě zkušeností s přípravnou akcí v oblasti obranného výzkumu a Evropským programem rozvoje obranného průmyslu a posouzením rozsahu, v jakém jsou architektury dvou programů sladěny, byl navržen jeden integrovaný fond. To umožní zefektivnění a zjednodušení. •Konzultace se zúčastněnými stranami Aby dala zúčastněným stranám možnost komentovat podnět, realizovala Komise proces otevřených veřejných konzultací (OVK) na téma Evropského obranného fondu od 13. ledna do 9. března 2018 v rámci širšího konzultačního projektu ke všem oblastem politik financovaných z rozpočtu EU v období 2021–2027. Prostřednictvím internetového portálu OVK bylo předloženo několik stanovisek.

Bylo osloveno několik skupin zúčastněných stran, včetně těch přímo ovlivněných fondem, např. průmyslové a výzkumné instituce a subjekty, které mají k tématu určitý názor, jakkoli nejsou přímými příjemci, jako občané a nevládní organizace (NGO). Některé z posledně uvedených subjektů kritizovaly iniciativu z etického hlediska. Neboť byly některé jejich obavy vhodně zohledněny v návrhu (např. ohledně etiky, potřeby dodržovat mezinárodní úmluvy), vykonává Komise své právo na podnět reagující na výzvy občanů EU a jejich politických vůdců k podpoře obranného průmyslu EU a větší bezpečnosti. Zúčastněné strany přímo ovlivněné podnětem jej podporují. Komentovaly tematické okruhy, které mají být financovy, a vydaly doporučení ke struktuře fondu a parametrům financování. Hlavní body byly následující: –zaměřit se na dlouhodobé a střednědobé výzkumné a rozvojové priority (důraz na technologie a přelomové inovace) s ohledem na dlouhodobou konkurenceschopnost odvětví a zajištění průlomových schopností. Priority fondu by měly být stanoveny s členskými státy v kontextu ročních/víceletých pracovních programů, –struktura fondu by měla odrážet holistický přístup zaměřený na schopnosti, pokrývající celý technologický cyklus, na základě jediného nařízení. Podrobná úprava obou oken by měla být sladěna co nejvíce, –zúčastněné strany jednoznačně usuzují, že pravidla práv duševního vlastnictví (IPR) je zapotřebí upravit pro oblast obrany. Výzkumné organizace požadovaly ochranu práv všech účastníků projektu, nejen zástupců velkého průmyslu, –pokud jde o míru financování, zúčastněné strany měly názor, že je nutné zohledňovat specifika tohoto odvětví. Výzkumné instituce vyzývaly k vyšším finančním příspěvkům na výzkum až do výše 100 % a krytí nepřímých výdajů na infrastrukturu. Zpráva zpracovaná skupinou osobností podílejících se na přípravné akci v oblasti obranného výzkumu (zpráva skupiny osobností) uvádí, že by měl být finančně kryt vyšší procentní podíl nepřímých nákladů, –pokud jde o formy finanční podpory, respondenti navrhovali zvážení možností spolufinancování ze strany členských států, např. prostřednictvím zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a operací kombinování zdrojů řízených prostřednictvím InvestEU v případech, kdy bude možné výsledky využít v civilním sektoru, nebo ve vztahu ke zkušebním zařízením. •Externí odborné konzultace Komisař pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a MSP svolal skupinu 16 významných osobností z oblasti obrany (z průmyslu, výzkumných organizací, Evropského i národních parlamentů a politických institutů), aby poskytly externí poradenství ohledně krátkodobých a střednědobých hledisek politiky obranného výzkumu. Na základě pravidelných debat a konzultací skupina zveřejnila v lednu 2016 zprávu na téma Evropský obranný výzkum - případ pro R&T program financovaný ze zdrojů EU (European Defence Research - the case for an EU-funded R&T programme) . Zpráva pomohla dotvořit podobu přípravné akce v oblasti obranného výzkumu zahájené v lednu 2017 a poskytla strategické rady ohledně dlouhodobých hledisek obranného výzkumu financovaného Unií. •Posouzení dopadů V souladu s postupy lepší regulace Komise je tento návrh podložený posouzením dopadů. Nezávislý Výbor pro kontrolu regulace se zabýval posouzením dopadů dne 11. dubna 2018 a vydal kladné stanovisko. Výbor doporučil vyjasnit právní základ podnětu a možných přesahů s výzkumem financovaným jinými specifickými programy z Horizontu Evropa, s cílem upravit slovní popis prováděcích mechanismů a umožnit selektivnější přístup a lépe zdůvodnit navržený režim přímého řízení fondu. Zpráva o posouzení dopadů byla podle toho upravena v souladu s doporučeními Výboru. Část 3.2.1 posouzení dopadů byla zcela aktualizována v souladu s prvním doporučením. Znění části 2.4 bylo zdokonaleno a nyní jasně vysvětluje hranici mezi Evropským obranným fondem a specifickými programy provádějícími Horizont Evropa, pokud jde o civilní aplikace. Bylo upraveno znění části 2.1 a rovněž posouzení variant v části 4.2, aby se lépe vysvětlilo vymezení a silné a slabé stránky různých možností, které nyní zahrnují možnost provést případ od případu některá opatření inspirovaná logikou ve variantě 3. Konečně do části 4.1.1 je zahrnuta specifická formulace zdůvodňující způsob přímého řízení. Zpráva o posouzení dopadů vysvětluje problémy a základní příčiny, které Komisi vedly k návrhu tohoto podnětu. Vztahují se ke škrtům v národních rozpočtech na obranu a nekoordinovaného financování, které vedou k neefektivitě a snížení dostupnosti obranného vybavení až na kritickou úroveň. Zpráva také konstatovala, že nedostatek inovací v obraně je problematický a že snižující se úroveň spolupráce v obranném výzkumu a vývoji a investic do vybavení omezují schopnost Unie vyvíjet nové obranné technologie a systémy. Rozdrobenost poptávky se odráží v neefektivní organizaci na straně nabídky, včetně významných duplicit, malého rozsahu výroby a průmyslových dodavatelských řetězců budovaných hlavně na národním základě. To vše omezuje interoperabilitu obranného vybavení a vede k nevyužívání možných úspor z rozsahu. Podle zprávy fond pomůže řešit tuto situaci tak, že nasměruje 13 miliard EUR do kooperativního obranného výzkumu a rozvoje schopností, což z Unie učiní jednoho z největších investorů do obranného výzkumu v EU, a fond se stane katalyzátorem přesměrování individuálních výdajů na projekty kooperativního vývoje se společnými technickými požadavky řešícími priority EU. Zpráva se zaměřila na tři varianty, pokud jde o strukturu fondu a prováděcí mechanismy, které umožní řešit problémy co nejoptimálnějším způsobem: –varianta 1 – ponechat oba aktuálně oddělené zkušební programy víceletého finančního rámce 2014-2020, ale navýšit výdaje více než šestkrát, –varianta 2 – zavést další opatření pro zvýšení flexibility a zjednodušení. Jediný fond by umožnil integrované plánování výzkumu a vývoje s harmonizovanými pravidly pro účast. Varianta 2 zohledňuje obavy zúčastněných stran ohledně toho, že by míry financování nepřímých nákladů podle metodiky základního scénáře byly příliš nízké. Je třeba zohlednit specifické charakteristiky odvětví, včetně závislosti na jediném kupci a významných omezeních, a významně omezených možnostech komerčně využívat výsledky výzkumu a vývoje zaměřeného na obranu. V rámci varianty 2 bude zavedená flexibilita, která umožní lépe financovat nepřímé náklady. Budou také zavedena zjednodušující opatření, např. granty ve formě jednorázových částek, a –varianta 3 – zavedení přísnějších požadavků, tj. nahradit přístup založený na pobídkách a bonusech více preskriptivním přístupem zaměřeným na řešení zjištěných problémů direktivnějším způsobem tak, aby výsledky byly dosaženy rychleji. Takový preskriptivní přístup ovšem obnáší významná rizika, zejména pokud jde o využívání fondu, která mohou vést k omezení kapacity fondu dosáhnout stanovených cílů. Po porovnání variant zpráva doporučuje variantu 2, protože ta maximalizuje synergie a zavádí zjednodušení, přičemž přístup založený na pobídkách je méně riskantní než preskriptivní přístup varianty 3. Varianta 2 by byla nejlepším způsobem, jak zaručit, že fond: –podpoří integraci a posílí globální konkurenceschopnost evropské obranné technologické a průmyslové základny,

–podpoří vývoj obranných produktů a technologií Unie tím, že bude fungovat jako katalyzátor programů spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje klíčových obranných technologií; to by mělo vést k následným programům kooperativních investic do obrany, které by řešily budoucí potřeby schopností členských států a posilovaly rozvoj budoucích schopností prostřednictvím zvýšené spolupráce, a –zajišťuje přidanou hodnotu Unie díky schopnosti (aniž by nějak nahrazovala národní aktivity) koordinovat širokou škálu zúčastněných stran, od ministerstev obrany (coby výlučných zákazníků) po obranný průmysl (coby jediného poskytovatele obranných produktů) tak, aby se dosahovaly prospěšné pro všechny. •Zjednodušení a flexibilita Integrovaný přístup: Evropský obranný fond, z něhož mohou být financovány činnosti výzkumu i vývoje umožňuje integrovanou a vzájemně se posilující podporu, tj. zamezí riziku, že dojde ke ztrátě výsledků z výzkumu, protože neexistuje průběžná podpora pro další vývoj a testování technologie. Zlepší se tak využívání produktů a technologií, které jsou podporovány z finančních prostředků Unie. Navíc integrovaný flexibilnější fond umožní další formy podpory tam, kde je to vhodné, včetně prostřednictvím zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi. Tak bude možné nalézat tržní řešení, která nabízejí nejvyšší poměr cena/výkon pro řešení potřeb Unie v oblasti obranného výzkumu a vývoje. Zohlednění specifické povahy výzkumu a vývoje v obranném odvětví: podoba a struktura Evropského obranného fondu jsou výsledkem zkušeností s přípravnou akcí v oblasti obranného výzkumu a s návrhem nařízení o Programu rozvoje evropského obranného průmyslu, zpětné vazby od zúčastněných stran a závěrů posouzení dopadů, a zejména specifických charakteristik odvětví, ve kterém členské státy a přidružené země běžně financují veškeré náklady výzkumu a vývoje vzhledem k omezenému využívání jejich výsledků. Obranný fond poskytuje nezbytnou flexibilitu pro pokrytí nepřímých nákladů, přičemž zároveň se zavádějí opatření, která zaručí, že nebude docházet k nadměrné kompenzaci. Akce fondu realizované během vývojové fáze jsou do velké míry provázané s plánováním členských států a jejich akvizičními strategiemi a procesy, včetně finanční podpory nadnárodních zbrojních projektů. Proto je důležité, aby členské státy schvalovaly rozhodnutí o financování v souladu s pravidly postupu projednávání ve výborech. Míra financování vývoje prototypů a akcí v následných fázích vývoje bude nižší než u jiných akcí ve fázi před prototypem. K zahájení kooperativních projektů vývoje prototypů přispějí vhodné pobídky, přičemž se ale zohlední významná úloha financování ze strany členských států v této oblasti. Pravidla pro účast na Evropském obranném fondu budou odrážet zvláštní povahu odvětví obrany, zejména pokud jde o absolutní nutnost zabezpečení informací, řízení výsledků akcí atd. Zvláštní důraz bude kladen na zajištění odpovídající účasti malých podniků zvýšením míry financování, která má podpořit přeshraniční účast malých a středních podniku v kooperativních projektech. Rozsáhlé používání nástrojů založených na výstupech (jednorázové částky a paušální platby za granty) umožní vyhnout se nutnosti účetních kontrol ex post zaměřených na způsobilé náklady, které mohou být velmi složité (bezpečnostní prověrky). Především tam, kde Unie jen dorovnává nízkou částkou provizorní rozpočet již schválený členským státem (podpora vývoje prototypů), bude unijní grant mít formu jednorázové částky uhrazené za výstupy schválené členskými státy. Platí pravidlo, že příspěvek Unie se platí za výstupy. To usnadní řízení fondu, sníží náklady na řízení a omezí míru chyb. Komise bude realizovat Evropský obranný fond v rámci přímého řízení, aby maximalizovala účinnost a efektivnost jeho fungování. Členské státy budou do provádění Evropského obranného fondu úzce zapojeny. •Základní práva Posilování bezpečnosti občanů EU chrání jejich základní práva. Financované aktivity budou v souladu s evropskými závazky vyplývajícími z mezinárodních smluv, a všechny žádosti o finanční krytí budou prověřovat odborníci na etické otázky. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Navrhované rozpočtové prostředky na období 2021–2027 jsou stanoveny na 13 000 000 000 EUR (v běžných cenách), z toho: –4 100 000 000 EUR na výzkumné akce, –8 900 000 000 EUR na rozvojové akce. Dopad na období víceletého finančního rámce ve smyslu potřebných rozpočtových a lidských zdrojů je podrobně popsaný v legislativním finančním výkazu, který je přiložen k návrhu. 5.OSTATNÍ PRVKY

•Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Legislativní finanční výkaz vymezuje zdroje, které útvary Komise budou pro provádění fondu potřebovat. Fond může být spravován výkonnou agenturou orgánem Komise – toto ale musí být nákladově efektivní, což potvrdí analýza nákladů a přínosů. Pro potřeby předkládání zpráv o fungování fondu a hodnocení je navržen systém monitorování. Výsledky budou postupně k dispozici. Údaje z monitorování se budou vztahovat k: –ukazatelům vstupů (např. počet a typy projektů) v prvních letech, –ukazatelům výstupů v polovině programového období (a v závislosti na délce projektů), –ukazatelům výsledků (např. následný nákup ze strany členských států a patenty) v pozdějších letech fungování fondu. Hodnocení se budou provádět v souladu s odstavci 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, v níž tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politik by měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možných budoucích kroků. Hodnocení budou posuzovat účinky programu na základě ukazatelů/cílů programu a podrobné analýzy toho, do jaké míry lze program považovat za relevantní, účinný, efektivní, do jaké míry dostatečně poskytuje přidanou hodnotu EU a je v souladu s dalšími politikami EU. Budou obsahovat zkušenosti s určováním nedostatků/problémů nebo možností dalšího zlepšení opatření nebo jejich výsledků a pomoci maximalizovat jejich využívání/dopady. Jakmile budou k dispozici dostatečné informace, nejpozději čtyři roky po zahájení realizace bude provedeno průběžné hodnocení fondu zaměřené na jeho provádění, souběžně s ex-post hodnocením přípravné akce v oblasti obranného výzkumu a Evropského programu rozvoje obranného průmyslu. Komise provede finanční hodnocení na konci období provádění, po dokončení většiny projektů. Začleňování otázek klimatu Návrh víceletého finančního rámce na období 2021–2027 předložený Komisí stanoví ambicióznější cíl pro začleňování oblasti klimatu do všech programů EU, přičemž má být dosaženo toho, aby 25 % výdajů EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Příspěvek tohoto programu k dosažení tohoto celkového cíle bude sledován prostřednictvím unijního systému klimatických ukazatelů na odpovídající úrovni rozlišení, včetně použití přesnějších metodik, jsou-li k dispozici. Komise bude i nadále každoročně předkládat informace vyjádřené prostředky na závazky v souvislosti s návrhem ročního rozpočtu. Na podporu plného využití potenciálu Evropského obranného fondu přispívat k cílům v oblasti klimatu se Komise bude snažit určit příslušné akce v rámci přípravy fondu, jeho provádění, přezkumu a hodnotících postupů. •Datum použitelnosti Tento návrh stanoví datum použitelnosti od 1. ledna 2021. 2018/0254 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje Evropský obranný fond (Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3, čl. 182 odst. 4, článek 183 a druhý odstavec článku 188 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)V evropském obranném akčním plánu přijatém dne 30. listopadu 2016 Komise uvedla, že je odhodlána doplňovat, posilovat pákovým efektem a konsolidovat spolupráci členských států při rozvoji obranných technologických a průmyslových kapacit v reakci na bezpečnostní výzvy, jakož i podporovat konkurenceschopný, inovativní a efektivní evropský obranný průmysl. Komise zejména navrhla zřídit Evropský obranný fond (dále jen „fond“) na podporu investic do společného výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, což přispěje k synergiím a nákladové efektivnosti, a na podporu toho, aby členské státy nakupovaly a udržovaly obranné vybavení společně. Fond by doplnil vnitrostátní finanční prostředky již používané k tomuto účelu a měl by působit jako pobídka pro členské státy, aby více spolupracovaly a investovaly do obrany. Z fondu by byla podporována spolupráce v průběhu celého cyklu obranných produktů a technologií. (2)Fond by přispěl k vytvoření silné, konkurenceschopné a inovativní obranné průmyslové a technologické základny a šel ruku v ruce s iniciativami Unie zaměřenými na integrovanější evropský obranný trh, a zejména pak se dvěma směrnicemi z roku 2009 o veřejných zakázkách a o transferech uvnitř EU v obranném odvětví. (3)Evropský obranný fond by měl být zřízen integrovaným přístupem a tak, aby přispěl ke zvýšení konkurenceschopnosti a inovativnosti obranného průmyslu Unie. Měl by být zaměřen na zvýšení konkurenceschopnosti, inovativnosti, efektivnosti a autonomie obranného průmyslu Unie, a přispívat tak ke strategické autonomii Unie podporou přeshraniční spolupráce mezi členskými státy a mezi podniky, výzkumnými středisky, vládami členských států, mezinárodními organizacemi a vysokými školami, a to jak ve fázi výzkumu, tak ve fázi vývoje obranných produktů a technologií. Aby bylo možné dosáhnout inovativnějších řešení a otevřeného vnitřního trhu, měl by fond podporovat přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v obranném odvětví. (4)Důležitým prvkem je fáze výzkumu, neboť podmiňuje kapacitu evropského průmyslu a autonomii evropského průmyslu vyvíjet produkty a nezávislost členských států jako koncových uživatelů v oblasti obrany. Fáze výzkumu spojená s rozvojem obranných schopností může zahrnovat významná rizika, zejména rizika související s nízkou úrovní vyspělosti a přelomovostí technologií. Také fázi vývoje, jež následuje po fázi výzkumu a technologií, provázejí značná rizika a náklady, které brání dalšímu využití výsledků výzkumu a mají nepříznivý vliv na konkurenceschopnost a inovativnost obranného průmyslu Unie. (5)Fond by neměl podporovat čistě základní výzkum, který by měl využívat jiných režimů podpory, mohl by však podporovat základní výzkum zaměřený na obranu, který by mohl tvořit základ pro řešení zjištěných nebo očekávaných problémů nebo možností. (6)Fond by mohl podporovat akce týkající se jak nových produktů a technologií, tak modernizace těch stávajících, a to tam, kde použití již existujících informací potřebných k provedení akcí za účelem modernizace nepodléhá omezením ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Při podávání žádostí o financování z prostředků Unie by po právních subjektech mělo být požadováno, aby předložily informace relevantní pro prokázání neexistence těchto omezení. Pokud nebudou takové informace předloženy, financování z prostředků Unie by nemělo být možné. (7)Aby bylo zajištěno, že prováděním tohoto nařízení budou dodrženy mezinárodní závazky Unie a členských států, akce související s produkty nebo technologiemi, jejichž použití, vývoj nebo výrobu zakazuje mezinárodní právo, by neměly získat financování v rámci fondu. V tomto ohledu by vývoji mezinárodního práva měla podléhat i způsobilost akcí souvisejících s novými obrannými produkty nebo technologiemi, např. takovými, které jsou obzvlášť navrženy k provádění smrtících úderů bez lidské kontroly nad rozhodnutími o jejich nasazení do boje. (8)Obtížnost shody na konsolidovaných požadavcích na obranné schopnosti a na společných technických specifikacích nebo normách ztěžuje přeshraniční spolupráci mezi členskými státy a mezi právními subjekty usazenými v různých členských státech. Absence takových požadavků, specifikací a norem vedla k vysoké roztříštěnosti v odvětví obrany, technické komplexnosti, zdržením, nárůstu nákladů a nízké interoperabilitě. Shoda na společných technických specifikacích by měla být předpokladem pro akce, které zahrnují vyšší úroveň technologické připravenosti. Způsobilé pro podporu z fondu by rovněž měly být činnosti členských států, které vedou ke společným požadavkům na obranné schopnosti, podpůrné studie i akce zaměřené na podporu tvorby společné definice technických specifikací nebo norem. (9)Jelikož cílem fondu je podpořit konkurenceschopnost a inovace obranného průmyslu Unie posilováním pákového efektu a doplňováním kooperativních činností v oblasti obranného výzkumu a technologií a snižováním rizika spojeného s vývojovou fází kooperativních projektů, měly by být pro podporu z fondu způsobilé rovněž akce, které se týkají výzkumu a vývoje obranného produktu nebo technologie. Totéž bude platit i pro modernizaci stávajících obranných produktů a technologií, včetně jejich interoperability. (10)Vzhledem k tomu, že fond zejména usiluje o posílení spolupráce mezi právními subjekty a členskými státy v Evropě, měla by být akce způsobilá k financování z fondu pouze tehdy, pokud je prováděna formou spolupráce alespoň tří subjektů usazených nejméně ve třech různých členských státech a/nebo přidružených zemích. Alespoň tři z těchto způsobilých právních subjektů usazené nejméně ve dvou různých členských státech a/nebo přidružených zemích by neměly přímo ani nepřímo podléhat faktické kontrole stejného subjektu ani se ovládat navzájem. Pro posílení spolupráce mezi členskými státy může fond podpořit společné zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi. (11)Podle [odkaz bude aktualizován v souladu s novým rozhodnutím o ZZÚ: článek 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU] jsou subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů fondu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno. (12)Jelikož je fond zaměřen na zvýšení konkurenceschopnosti, efektivnosti a autonomie obranného průmyslu Unie, měly by být k podpoře v zásadě způsobilé pouze subjekty, které jsou usazeny v Unii nebo přidružených zemích a které nepodléhají kontrole nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Aby byla navíc zajištěna ochrana základních bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států, neměla by se infrastruktura, zařízení, prostředky a zdroje, které příjemci a subdodavatelé používají u akcí financovaných z fondu, nacházet na území nepřidružených třetích zemí. (13)Za určitých okolností, je-li to nezbytné k dosažení cílů akce, by mělo být možné odchýlit se od zásady, že příjemci a jejich subdodavatelé by neměli podléhat kontrole ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Z tohoto pohledu mohou být právní subjekty usazené v Unii, které podléhají kontrole nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země, způsobilé, pokud jsou splněny příslušné a přísné podmínky týkající se bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států. Účast takových subjektů by neměla být v rozporu s cíli fondu. Žadatelé by měli poskytnout veškeré relevantní informace o infrastruktuře, zařízeních, prostředcích a zdrojích, které mají být v rámci akce využívány.

(14)Hodlá-li se na způsobilé akci podílet konsorcium a finanční pomoc Unie má mít podobu grantu, mělo by konsorcium jmenovat jednoho ze svých členů jako koordinátora, který bude hlavní styčnou osobou. (15)V případě, že vývojovou akci podporovanou z fondu řídí projektový manažer jmenovaný členským státem nebo přidruženou zemí, měla by Komise před provedením platby příjemci informovat projektového manažera, aby mohl zajistit, že příjemci dodrží časové rámce. Za určitých okolností by projektový manažer mohl Komisi předávat svoje poznámky k pokroku akce, aby Komise mohla ověřit, zda podmínky pro přistoupení k platbě byly splněny. (16)Aby bylo zajištěno, že financované akce jsou finančně schůdné, je třeba, aby příjemci prokázali, že náklady akce, na které se financování Unie nevztahuje, budou finančně pokryty jiným způsobem. (17)Členské státy by měly mít k dispozici různé druhy finančních mechanismů pro společný vývoj a pořizování obranných schopností. Komisí připravený soubor finančních nástrojů by měl poskytnout různé druhy mechanismů, které členské státy mohou využít k překonání překážek pro kooperativní vývoj a zadávání veřejných zakázek z hlediska financování. Využívání takových finančních mechanismů by mohlo dále podpořit kooperativní obranné projekty a zvýšit efektivnost výdajů na obranu, a to i pokud jde o projekty podporované z Evropského obranného fondu. (18)Vzhledem ke specifikům obranného průmyslu, kde poptávka přichází téměř výhradně jen od členských států a přidružených zemí, které také kontrolují veškeré pořizování produktů a technologií pro obranné účely, včetně vývozu, je fungování obranného sektoru jedinečné a neřídí se konvenčními pravidly a obchodními modely, které platí na tradičnějších trzích. Průmysl tudíž významné výzkumné a vývojové projekty v oblasti obrany nemůže financovat sám, a veškeré náklady na výzkum a vývoj tak na sebe berou členské státy a přidružené země. Aby bylo možné dosáhnout cílů fondu, především stimulovat spolupráci mezi podniky z různých členských států a přidružených zemí, a vzhledem ke specifikům obranného sektoru by u akcí, které probíhají před fází vývoje prototypu, měly být způsobilé náklady hrazeny až do jejich celkové výše. (19)Prototypová fáze je důležitá fáze, kdy se členské státy a přidružené země obvykle domluví na svých konsolidovaných investicích a zahájí proces pořizování budoucích obranných produktů a technologií. To je důvod, proč se v této konkrétní fázi členské státy a přidružené země dohodnou na potřebných závazcích, včetně sdílení nákladů a odpovědnosti za projekt. Aby byla zajištěna důvěryhodnost jejich závazku, finanční pomoc Unie v rámci fondu by za normálních okolností neměla překročit 20 % způsobilých nákladů. (20)Pro akce po prototypové fázi by se mělo počítat s financováním ve výši 80 %. Tyto akce, které jsou blíže dokončení výrobku a technologií, mohou s sebou i tak nést velké náklady. (21)Subjekty v obranném odvětví čelí specifickým nákladům, jako jsou například bezpečnostní náklady. Tyto subjekty působí navíc na specifickém trhu, kde bez poptávky na straně kupujícího nedokáží získat zpět náklady na výzkum a vývoj, jak je to možné v civilním odvětví. Je tedy odůvodněné povolit paušální sazbu ve výši 25 % i možnost účtovat u jednotlivých projektů nepřímé náklady vypočtené v souladu s běžnými účetními postupy příjemců, které byly oznámeny Komisi, pokud tyto postupy uznávají jejich vnitrostátní orgány v rámci vnitrostátních režimů financování. Odpovědná schvalující osoba by měla svoje rozhodnutí akceptovat nepřímé způsobilé náklady nad paušální sazbou ve výši 25 % zdůvodnit v pracovním programu nebo ve výzvě k podávání návrhů. (22)Aby se zajistilo, že financované akce přispějí ke konkurenceschopnosti a efektivnosti evropského obranného průmyslu, je důležité, aby členské státy již měly v úmyslu společně pořídit konečný produkt nebo využívat technologii, zejména prostřednictvím společného přeshraničního zadávání veřejných zakázek, kdy členské státy organizují svá zadávací řízení společně, zejména s využitím centrálního zadavatele. (23)Podpora inovací a technologického rozvoje v obranném průmyslu Unie by měla probíhat v souladu s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie. Z toho vyplývá, že jedním z kritérií pro udělení by měl být přínos dané akce pro tyto zájmy a priority v oblasti obranného výzkumu a schopností, na nichž se členské státy dohodly. Společné nedostatky ve společném obranném výzkumu a obranných schopnostech v rámci Unie jsou pojmenovány v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky zejména prostřednictvím zastřešujícího strategického plánu výzkumu a plánu rozvoje schopností. Provádění příslušných priorit podpoří další procesy Unie, např. koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany a stálá strukturovaná spolupráce, a to prostřednictvím hledání a využívání příležitostí pro posílenou spolupráci s cílem splnit úroveň ambicí EU v oblasti bezpečnosti a obrany. Ve vhodných případech mohou být zohledněny také regionální a mezinárodní priority, včetně těch v kontextu Severoatlantické aliance, pokud jsou v souladu s prioritami Unie a nebrání tomu, aby se jich zúčastnil jakýkoli členský stát nebo přidružená země, přičemž bude zohledněno i to, že by nemělo docházet k zbytečné duplicitě. (24)Způsobilé akce vyvíjené v rámci stálé strukturované spolupráce (PESCO) v institucionálním rámci Unie by měly průběžně umocňovat spolupráci mezi právními subjekty v různých členských státech, a bezprostředně tak přispívat k cílům fondu. Takové projekty, pokud by byly vybrány, by proto měly být způsobilé pro vyšší míru financování. (25)Komise vezme v potaz ostatní činnosti financované z rámcového programu Horizont Evropa, aby nedocházelo zbytečné duplicitě a aby bylo zajištěno vzájemné obohacování civilního a obranného výzkumu. (26)Čím dál většími výzvami jsou kybernetická bezpečnost a kybernetická obrana a Komise a vysoká představitelka uznaly potřebu vytvořit synergie mezi akcemi v oblasti kybernetické obrany v rámci fondu a iniciativami Unie v oblasti kybernetické obrany, například iniciativami oznámenými ve společném sdělení o kybernetické bezpečnosti. Konkrétně evropské výzkumné a odborné středisko pro kybernetickou bezpečnost, které má být zřízeno, by mělo hledat synergie mezi civilním a obranným rozměrem kybernetické bezpečnosti. Mohlo by aktivně pomáhat členským státům a dalším relevantním stranám poskytováním poradenství, sdílením zkušeností a usnadňováním spolupráce s ohledem na projekty a akce a také na žádost členských států působících jako projektový manažer ve vztahu k Evropskému obrannému fondu. (27)Propojením činností, na něž se vztahuje přípravná akce v oblasti obranného výzkumu zahájená Komisí ve smyslu čl. [58 odst. 2 písm. b)] nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/... (dále jen „finanční nařízení“) a Evropský program rozvoje obranného průmyslu zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. ..., by měl být zajištěn integrovaný přístup za účelem harmonizace podmínek účasti, vytvoření soudržnějšího souboru nástrojů a zvýšení inovačního, kooperativního a hospodářského dopadu, přičemž je třeba zabránit zbytečné duplicitě a roztříštěnosti. Pomocí tohoto integrovaného přístupu by fond také přispěl k lepšímu využívání výsledků obranného výzkumu, neboť by překlenul mezeru mezi výzkumem a vývojem s přihlédnutím ke specifikům odvětví obrany a podporoval všechny formy inovací, včetně přelomových inovací, u kterých by se s neúspěchem mělo počítat. (28)Politické cíle tohoto fondu by měly být rovněž řešeny prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtových záruk v rámci okna (oken) politiky [...] fondu InvestEU. (29)Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby úměrným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, a akce by neměly zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. (30)Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě jejich schopnosti dosáhnout specifických cílů akcí a přinášet výsledky, při zohlednění zejména nákladů kontrol, administrativní zátěže a očekávaného rizika neplnění. Přitom by se mělo zvážit rovněž využití jednorázových částek, paušálních plateb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojené s náklady, podle čl. [125 odst. 1] finančního nařízení. (31)Komise by měla sestavit roční nebo víceleté pracovní programy odpovídající cílům fondu. Při sestavování pracovního programu by Komisi měl být nápomocen výbor členských států. Aby bylo možné využívat odbornost Evropské obranné agentury v oblasti obrany, bude jí udělen status pozorovatele ve výboru. Vzhledem ke specifikům oblasti obrany by se výboru členských států měla účastnit i Evropská služba pro vnější činnost. (32)Aby byly zajištěny jednotné podmínky provádění tohoto nařízení, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí pracovního programu a o přidělování finančních prostředků na vybrané akce. Při provádění rozvojových akcí by měla být zohledněna specifika obranného sektoru, zejména odpovědnost členských států a/nebo přidružených zemí za proces plánování a pořizování. Tyto prováděcí pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) [č. 182/2011]. (33)Za účelem podpory otevřeného vnitřního trhu by měla být rovněž podporována účast přeshraničních malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací, ať již jako členů konsorcií, nebo jako subdodavatelů.

(34)Aby fond byl úspěšný, měla by Komise usilovat o udržování dialogu s členskými státy a průmyslem. (35)Toto nařízení stanoví finanční krytí pro Evropský obranný fond, které má pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu představovat hlavní referenční částku ve smyslu [nové interinstitucionální dohody] mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení. (36)Není-li stanoveno jinak, vztahuje se na fond finanční nařízení. To stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, finanční pomoci, finančních nástrojů a rozpočtových záruk. (37)Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a určují zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen, nepřímého plnění a stanoví kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se rovněž vztahují na ochranu rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základním předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné financování z EU. (38)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. (39)Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o EHP, která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení za účelem udělení nezbytných práv a přístupu příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), jakož i Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. (40)V souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů je potřeba toto nařízení hodnotit na základě informací shromážděných podle zvláštních požadavků na monitorování a zároveň omezit nadměrnou regulaci a administrativní zátěž, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení dopadu nařízení v praxi. Nejpozději čtyři roky po zahájení provádění fondu by Komise měla provést průběžné hodnocení a na konci prováděcího období fondu pak konečné hodnocení, které finanční činnosti přezkoumá z hlediska finančního plnění a, nakolik to v té chvíli bude možné, z hlediska výsledků a dopadů. Zpráva by rovněž měla analyzovat přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v projektech podporovaných z fondu, jakož i účast malých a středních podniků a společností se střední kapitalizací na globálním hodnotovém řetězci. Komise může rovněž navrhnout změny tohoto nařízení, které budou reagovat na případný vývoj během provádění fondu. (41)Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu a cíli udržitelného rozvoje OSN přispěje tento fond k začleňování opatření v oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení celkového cíle 25 % výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce budou identifikovány během přípravy a provádění fondu a znovu posouzeny v kontextu jeho hodnocení v polovině období. (42)Jelikož fond podporuje pouze fáze výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, Unie by v zásadě neměla nabýt vlastnictví nebo práv duševního vlastnictví, pokud jde o produkty nebo technologie, jež jsou výsledkem financovaných akcí, ledaže by pomoc Unie byla poskytnuta zadáním veřejné zakázky. U výzkumných akcí by však členské státy a přidružené země, které o to mají zájem, měly mít možnost využít výsledky financovaných akcí a účastnit se návazného kooperativního vývoje, a proto by měly být povoleny odchylky od této zásady. (43)Finanční podpora Unie by neměla mít vliv na transfery produktů pro obranné účely uvnitř Unie v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ani na vývoz produktů, zařízení nebo technologií. (44)Použití citlivých základních informací nebo přístup neoprávněných osob k citlivým výsledkům výzkumných projektů může mít nepříznivý dopad na zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států. Nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se tudíž mělo řídit všemi příslušnými právními předpisy Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444. (45)Za účelem doplňování nebo změny ukazatelů způsobu dosahování dopadů, pokud je to považováno za nezbytné, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména pak pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci Evropský parlament a Rada obdrží veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují. (46)Komise by měla fond řídit s patřičným ohledem na požadavky na důvěrnost a bezpečnost, zejména pokud jde o utajované informace a citlivé informace, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

PLATNÁ PRO VÝZKUM A VÝVOJ KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1

Předmět Tímto nařízením se zřizuje Evropský obranný fond (dále jen „fond“). Stanoví cíle fondu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: 1)„operacemi kombinování zdrojů“ se rozumí akce podporované z rozpočtu EU, včetně akcí v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle [čl. 2 odst. 6] finančního nařízení, které kombinují nevratné formy podpory a/nebo finanční nástroje z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; 2)„kontrolou“ se rozumí schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů; 3)„vývojovou akcí“ se rozumí jakákoli akce spočívající především v činnostech zaměřených na obranu ve fázi vývoje, která zahrnuje nové produkty nebo technologie nebo modernizaci těch stávajících, s výjimkou výroby nebo používání zbraní; 4)„přelomovou obrannou technologií“ se rozumí technologie, jejíž nasazení může radikálně změnit koncepci a vedení obranných záležitostí; 5)„strukturami výkonného řízení“ se rozumí orgán nebo orgány jmenované v souladu vnitrostátními právními předpisy, které jsou oprávněny stanovovat strategii, cíle a celkové směřování právního subjektu a které dohlížejí na řízení rozhodovacího procesu a tento proces sledují; 6)„právním subjektem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která smí vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity v souladu s [čl. 197 odst. 2 písm. c)] finančního nařízení; 7)„společností se střední tržní kapitalizací“ se rozumí podnik, který není mikropodnikem ani malým či středním podnikem podle definice v doporučení Komise 2003/361/ES a který má až 3 000 zaměstnanců, přičemž počet zaměstnanců je vypočten podle článků 3, 4, 5 a 6 hlavy I přílohy uvedeného doporučení; 8)„zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ se rozumí zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných výrobků; 9)„projektovým manažerem“ se rozumí jakýkoli veřejný zadavatel usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi, zřízený členským státem nebo přidruženou zemí nebo skupinou členských států a/nebo přidružených zemí za účelem trvalého nebo příležitostného řízení nadnárodních zbrojních projektů; 10)„příjemcem“ se rozumí jakýkoli právní subjekt, který získá financování z fondu; 11)„výzkumnou akcí“ se rozumí jakákoli akce spočívající ve výzkumných činnostech zaměřených výhradně na obranné uplatnění; 12)„výsledky“ se rozumí jakékoli hmotné či nehmotné účinky akce, jako jsou údaje, znalosti nebo informace, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohou být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví; 13)„zvláštní zprávou“ se rozumí konkrétní výstup výzkumné akce, který shrnuje její výsledky a poskytuje podrobné informace o hlavních zásadách, cílech, skutečných výsledcích, základních vlastnostech, provedených zkouškách, možných přínosech, možných obranných uplatněních a předpokládaném způsobu využití výzkumu; 14)„systémovým prototypem“ se rozumí model produktu nebo technologie, kterým lze prokázat jeho vlastnosti v operačním prostředí; 15)„třetí zemí“ se rozumí země, která není členem Unie; 16)„nepřidruženou třetí zemí“ se rozumí třetí země, která není přidruženou zemí ve smyslu článku 5; 17)„subjektem nepřidružené třetí země“ se rozumí právní subjekt, který je usazen v nepřidružené třetí zemi nebo má v nepřidružené třetí zemi své struktury výkonného řízení. Článek 3

Cíle fondu 1.Fond má obecný cíl podporovat konkurenceschopnost, výkonnost a inovační schopnosti evropského obranného průmyslu tím, že bude podporovat kooperativní akce a přeshraniční spolupráci mezi právními subjekty v celé Unii, včetně malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací, a také napomáhat využívání průmyslového potenciálu inovací, výzkumu a technologického vývoje v každé fázi průmyslového životního cyklu, a přispěje tak ke strategické autonomii Unie. Fond by měl rovněž přispět ke svobodě jednání Unie a její autonomii zejména z technologického a průmyslového hlediska.

2.Fond má tyto specifické cíle: a)podporovat projekty kooperativního výzkumu, které by mohly významně podpořit přínos budoucích schopností, s cílem maximalizovat inovace a zavádět nové produkty a technologie v oblasti obrany, včetně těch přelomových; b)podporovat projekty kooperativního vývoje obranných produktů a technologií v souladu s prioritami v oblasti obranných schopností, které společně schválily členské státy v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a přispívat tak k vyšší efektivnosti výdajů na obranu v Unii, dosahovat větších úspor z rozsahu, snižovat riziko zbytečné duplicity a tím také omezovat roztříštěnost, pokud jde o obranné produkty a technologie v celé Unii. V konečném důsledku fond napomůže větší interoperabilitě mezi schopnostmi členských států. Článek 4

Rozpočet 3.Finanční krytí pro provádění Evropského obranného fondu na období 2021–2027 činí 13 000 000 000 EUR v běžných cenách. 4.Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující: a)až 4 100 000 000 EUR na výzkumné akce; b)až 8 900 000 000 EUR na vývojové akce. 5.Částku uvedenou v odstavci 1 lze použít na technickou a správní pomoc určenou na provádění fondu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace. 6.Až 5 % finančního krytí uvedeného v odstavci 1 bude vynaloženo na podporu přelomových obranných technologií. 7.Do fondu mohou být na žádost členských států převedeny zdroje, jež jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s [čl. 62 odst. 1 písm. a)] finančního nařízení. Tyto zdroje se pokud možno použijí ve prospěch dotčeného členského státu. Článek 5

Přidružené země Fond je otevřen členům Evropského sdružení volného obchodu (EFTA), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru. Článek 6

Podpora přelomových obranných technologií 1.Komise udělí financování prostřednictvím otevřených a veřejných konzultací o oblastech intervencí stanovených v pracovních programech. 2.Komise může případ od případu hledat nejvhodnější formu financování inovativních řešení. Článek 7

Etické otázky 3.Akce financované z fondu musí být v souladu s etickými zásadami a s příslušnými vnitrostátními, unijními a mezinárodními právními předpisy. 4.Návrhy se systematicky prověřují s cílem identifikovat ty akce, které vzbuzují složité nebo závažné etické otázky, a podrobit je etickému posouzení. Etické prověřování a hodnocení provádí Komise za pomoci odborníků na etiku obrany. Komise v co největší míře zajistí transparentnost postupů týkajících se etiky. 5.Subjekty účastnící se dané akce musí před zahájením příslušných činností získat všechna povolení nebo jiné povinné dokumenty od příslušných celostátních a místních etických komisí nebo jiných subjektů, např. úřadů pro ochranu údajů. Tyto dokumenty jsou součástí dokumentace a předkládají se Komisi.

6.V případě potřeby provádí Komise etické kontroly v průběhu akce. V případě závažných nebo složitých etických otázek provádí Komise kontroly za pomoci odborníků na etiku obrany. 7.Akce, které nejsou z etického hlediska přijatelné, mohou být zamítnuty nebo kdykoli ukončeny. KAPITOLA II

FINANČNÍ USTANOVENÍ Článek 8

Provádění a formy financování z prostředků EU 1.Fond se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením. 2.Fond může poskytovat financování jakoukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a zadávání veřejných zakázek. Zároveň může poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů. Článek 9

Kumulativní, doplňkové a kombinované financování 1.Na akce, na něž byl získán příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek v rámci fondu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Příspěvek na akci z jednotlivých programů/fondů Unie podléhá pravidlům těchto programů/fondů. Kumulativní financování nepřesáhne celkové způsobilé náklady na akci a podporu z různých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory. 2.Akce, které získaly osvědčení „Pečeť excelence“ nebo které splňují následující kumulativní srovnávací podmínky: a)byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů týkající se fondu, b)splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v dané výzvě k podávání návrhů, c)nesmějí být financovány v rámci této výzvy k předkládání návrhů z důvodu rozpočtových omezení, mohou získat podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova v souladu s čl. [65] odst. 5 nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních] a článkem [8] nařízení (EU) XX [o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky] za předpokladu, že jsou tyto akce v souladu s cíli příslušného programu. Použijí se pravidla pro poskytování podpory z fondu. KAPITOLA III

GRANTY Článek 10

Způsobilé subjekty

1.Žadatelé a jejich subdodavatelé jsou způsobilí pro financování za předpokladu, že jsou usazeni v Unii nebo v přidružené zemi, mají své struktury výkonného řízení v Unii nebo v přidružené zemi a nejsou pod kontrolou nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země. 2.Žadatel usazený v Unii nebo v přidružené zemi a kontrolovaný nepřidruženou třetí zemí nebo subjektem nepřidružené třetí země může být, odchylně od odstavce 1, způsobilý pro financování, pokud je to nezbytné pro dosažení cílů příslušné akce, a za předpokladu, že jeho účast neohrozí bezpečnostní zájmy Unie a jejích členských států. V zájmu zajištění ochrany bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států se musí ve výzvě k předkládání návrhů po navrhovateli požadovat, aby předložil informace, které prokazují zejména, že: a)nad žadatelem nebude vykonávána kontrola takovým způsobem, který by omezoval jeho schopnost provádět a dokončit příslušnou akci; b)bude zamezeno tomu, aby měly nepřidružené třetí země nebo subjekty nepřidružených třetích zemí přístup k citlivým utajovaným i neutajovaným informacím týkajícím se příslušné akce; a osoby zapojené do akce budou mít vnitrostátní bezpečnostní prověrku vydanou členským státem nebo přidruženou zemí; c)výsledky akce si ponechá příjemce a nebudou podléhat kontrole nebo omezením nepřidružených třetích zemí či jiných subjektů nepřidružených třetích zemí, a to během akce ani po určenou dobu po jejím dokončení. 3.Veškerá infrastruktura, zařízení, prostředky a zdroje použité při akcích financovaných z fondu se musí nacházet na území Unie nebo přidružených zemí. Kromě toho při provádění způsobilých akcí musí příjemci a jejich subdodavatelé spolupracovat pouze s právními subjekty usazenými v Unii nebo v přidružené zemi a nekontrolovanými nepřidruženými třetími zeměmi nebo subjekty nepřidružených třetích zemí. 4.Odchylně od odstavce 3 mohou příjemci a subdodavatelé zapojení do akce používat svoje prostředky, infrastrukturu, zařízení a zdroje nacházející se nebo držené na území nepřidružených třetích zemí, pokud je to nutné pro dosažení cílů akce, a za předpokladu, že to neohrozí bezpečnost Unie a jejích členských států. Za stejných podmínek mohou při provádění způsobilých akcí příjemci a jejich subdodavatelé spolupracovat se subjektem usazeným v nepřidružené třetí zemi. Náklady na využívání této infrastruktury, zařízení, prostředků nebo zdrojů a na tuto spolupráci nejsou způsobilé v rámci fondu. 5.V zájmu zajištění ochrany bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států stanoví výzva k předkládání návrhů další podmínky. Tyto podmínky se týkají zejména ustanovení o vlastnictví výsledků akce a o přístupu k citlivým utajovaným a neutajovaným informacím a záruk pro bezpečnost dodávek. 6.Žadatelé musí poskytnout všechny relevantní informace, které jsou nezbytné pro posouzení kritérií způsobilosti a podmínek uvedených v odstavcích 1 až 4. 7.Žádosti, jež je nutno ověřit podle odstavce 2 nebo 4, lze podat pouze se souhlasem členského státu nebo přidružené země, kde je žadatel usazen. 8.V případě, že dojde v průběhu provádění akce ke změně, která by mohla zpochybnit splnění uvedených kritérií a podmínek, příjemce informuje Komisi, která posoudí, zda jsou uvedená kritéria a podmínky nadále splňovány, a vyhodnotí potenciální dopad na financování akce. 9.Pro účely tohoto článku se subdodavateli rozumí subdodavatelé s přímým smluvním vztahem s příjemcem, ostatní subdodavatelé, kterým je přiděleno nejméně 10 % celkových způsobilých nákladů na akci, a subdodavatelé, kteří mohou za účelem provádění akce vyžadovat přístup k utajovaným informacím ve smyslu rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444. Článek 11

Způsobilé akce 1.Pro financování jsou způsobilé pouze akce zaměřené na provádění cílů uvedených v článku 3. 2.Fond podpoří akce týkající se jak nových produktů a technologií, tak modernizace těch stávajících, a to tam, kde použití již existujících informací potřebných k provedení modernizace nepodléhá přímo ani nepřímo omezením ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. 3.Způsobilá akce se musí týkat jednoho nebo více těchto bodů: a)činností zaměřených na získávání, podporu a zlepšování nových znalostí a technologií v oblasti obrany, které mohou mít na tuto oblast významný dopad; b)činností zaměřených na zvýšení interoperability a odolnosti, včetně zabezpečeného vytváření a výměny údajů, hlavních kritických obranných technologií, posílení bezpečnosti dodávek nebo umožnění účinného využívání výsledků pro obranné produkty a technologie; c)studií, jako jsou studie proveditelnosti s cílem prozkoumat možnost zavedení nové nebo zdokonalené technologie, produktu, postupu, služby, řešení nebo statistiky o obranném průmyslu a projektů pro zavedení sběru údajů;

d)návrhu obranného produktu, hmotné nebo nehmotné součásti nebo technologie, jakož i vymezení technických specifikací, podle kterých byl tento návrh vyvinut a které mohou zahrnovat částečné zkoušky pro snížení rizik v průmyslovém či reprezentativním prostředí; e)vývoje modelu obranného produktu, hmotné nebo nehmotné součásti nebo technologie, které mohou prokázat výkonnost tohoto prvku v provozním prostředí (systémového prototypu); f)zkoušení obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie; g)kvalifikace obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie. Kvalifikace je celý postup, jímž se prokazuje, že návrh obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie splňuje stanovené požadavky. Tento postup poskytuje objektivní důkaz, jímž se prokazuje, že byly splněny konkrétní požadavky návrhu; h)certifikace obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie. Certifikace je postup, kterým vnitrostátní orgán osvědčí, že obranný produkt, hmotná či nehmotná součást nebo technologie vyhovuje platným předpisům; i)vývoje technologií nebo prostředků zvyšujících účinnost během celého životního cyklu obranných produktů a technologií; j)činností v oblasti šíření informací, vytváření sítí a zvyšování povědomí. 4.Není-li v pracovním programu uvedeném v článku 27 stanoveno jinak, provádí se akce ve spolupráci alespoň tří právních subjektů usazených nejméně ve třech různých členských státech a/nebo přidružených zemích. Alespoň tři z těchto způsobilých subjektů usazené nejméně ve dvou členských státech a/nebo přidružených zemích nesmí během celého provádění akce přímo ani nepřímo podléhat faktické kontrole stejného subjektu ani se ovládat navzájem. 5.Odstavec 4 se nepoužije na akce uvedené v odst. 3 písm. c) a j) a pro akce uvedené v článku 6. 6.Akce zaměřené na vývoj produktů a technologií, jejichž použití, vývoj nebo výroba jsou zakázány platnými mezinárodními právními předpisy, nejsou způsobilé. Článek 12

Kritéria pro výběr a udělení grantu 1.Granty lze udělovat bez výzvy k podávání návrhů právním subjektům uvedeným v pracovním programu v souladu s [čl. 195 písm. e)] finančního nařízení. 2.Komise udělí financování vybraným akcím po každé výzvě nebo po uplatnění [čl. 195 písm. e)] finančního nařízení. 3.Při udělování financování na podporu akcí zaměřených na rozvoj jedná Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu s postupem uvedeným v čl. 28 odst. 2. Článek 13

Kritéria pro udělení grantu 1.Každý návrh se hodnotí podle těchto kritérií: a)příspěvek k excelenci nebo potenciální přelomovosti v oblasti obrany, zejména prokázáním, že očekávané výsledky navrhované akce představují výrazné výhody oproti stávajícím produktům nebo technologiím; b)příspěvek k inovacím a technologickému rozvoji evropského obranného průmyslu, zejména prokázáním, že navrhovaná akce zahrnuje průlomovou nebo novou koncepci a přístupy, nová slibná budoucí technická zlepšení nebo aplikaci technologií nebo koncepcí, které dříve nebyly v odvětví obrany uplatňovány; c)příspěvek ke konkurenceschopnosti evropského obranného průmyslu, zejména vytvářením nových tržních příležitostí a urychlením růstu podniků v celé Unii; d)příspěvek k bezpečnostním a obranným zájmům Unie v souladu s prioritami uvedenými v čl. 3 odst. 2 a případně s regionálními a mezinárodními dohodami o spolupráci;

e)příspěvek k vytvoření nové přeshraniční spolupráce mezi právními subjekty, zejména malými a středními podniky, které jsou usazeny v členských státech a/nebo přidružených zemích jiných než těch, kde jsou usazeny subjekty v konsorciu, jež malými a středními podniky nejsou; f)kvalita a efektivita provádění akce. 2.Podle odst. 1 písm. d) mohou být zejména s cílem zabránit zbytečné duplicitě zohledněny regionální a mezinárodní priority, pokud slouží bezpečnostním a obranným zájmům Unie a nevylučují účast kteréhokoli členského státu. Článek 14

Míra spolufinancování 1.Aniž je dotčena zásada spolufinancování, může fond financovat až 100 % způsobilých nákladů akce. 2.Odchylně od odstavce 1: a)pro akce, jež jsou vymezeny v čl. 11 odst. 3 písm. e), finanční pomoc z fondu nepřevýší 20 % způsobilých nákladů na akci; b)pro akce, jež jsou vymezeny v čl. 11 odst. 3 písm. f) až h), finanční pomoc z fondu nepřevýší 80 % způsobilých nákladů na akci. 3.U vývojových akcí se míra financování zvýší v těchto případech: a)u akce rozvíjené v rámci stálé strukturované spolupráce, jak stanoví rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 ze dne 11. prosince 2017, lze využít míry financování zvýšené o 10 procentních bodů; b)konsorcium může využít míry financování zvýšené o procentní body odpovídající procentnímu podílu celkových způsobilých nákladů přidělenému malým a středním podnikům usazeným v členském státě nebo přidružené zemi jiných než těch, ve kterých jsou usazeni členové konsorcia, jež malými a středními podniky nejsou; c)konsorcium může využít míry financování zvýšené o procentní body odpovídající čtvrtině procentního podílu celkových způsobilých nákladů přiděleného společnostem se střední tržní kapitalizací usazeným v členském státě nebo přidružené zemi jiných než těch, ve kterých jsou usazeni ostatní členové konsorcia, jež nejsou malými a středními podniky ani společnostmi se střední tržní kapitalizací; d)celkově se nesmí míra financování akce zvýšit o více než 30 procentních bodů. Článek 15

Finanční způsobilost Odchylně od článku [198] finančního nařízení: a)finanční způsobilost se ověřuje pouze u koordinátora a pouze v případě, kdy je požadováno financování z prostředků Unie nejméně ve výši 500 000 EUR. Pokud však existují důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti, ověří Komise rovněž finanční způsobilost dalších žadatelů nebo koordinátorů pod prahovou hodnotou uvedenou v první větě; b)finanční způsobilost se neověřuje u právních subjektů, jejichž životaschopnost je zaručena členským státem, a u univerzit; c)zaručuje-li strukturálně finanční způsobilost jiný právní subjekt, ověří se finanční způsobilost u tohoto právního subjektu. Článek 16

Nepřímé náklady

1.Nepřímé způsobilé náklady se stanoví za použití paušální sazby ve výši 25 % celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky, finanční podpory třetím stranám a jednotkových nákladů nebo paušálních částek, které zahrnují nepřímé náklady. 2.Tam, kde je to vhodné, mohou být nepřímé způsobilé náklady přesahující paušální sazbu ve výši 25 % stanoveny v souladu s běžnými postupy příjemce pro účtování nákladů na základě skutečných nepřímých nákladů, a to za předpokladu, že jsou tyto postupy účtování nákladů schváleny vnitrostátními orgány na základě srovnatelných režimů financování v souladu s článkem [185] finančního nařízení a sděleny Komisi. Článek 17

Využití jediné jednorázové částky nebo příspěvku, které nejsou spojeny s náklady 1.U grantů na akce uvedené v čl. 11 odst. 3 písm. e) a jiné akce, u nichž členské státy a/nebo přidružené země financují hlavní část rozpočtu, může Komise použít: a)příspěvku, který není spojen s náklady uvedenými v [čl. 180 odst. 3] finančního nařízení a je založen na dosažení výsledků měřených podle předem stanovených milníků nebo prostřednictvím ukazatelů výkonnosti; nebo b)jediné jednorázové částky uvedené v článku [182] finančního nařízení a na základě předběžného rozpočtu akce, který již byl schválen vnitrostátními orgány spolufinancujících členských států a přidružených zemí. 2.Do jednorázové částky jsou zahrnuty nepřímé náklady. Článek 18

Zadávání zakázek v předobchodní fázi 1.Unie může podpořit zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi udělením grantu veřejným zadavatelům nebo zadavatelům ve smyslu směrnic Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU, 2014/25/EU a 2009/81/ES, kteří společně zadávají veřejnou zakázku na výzkum a vývoj obranných služeb nebo koordinují své postupy zadávání veřejných zakázek. 2.Zadávací řízení: a)musí být v souladu s ustanoveními tohoto nařízení; b)může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů); c)stanoví zadání zakázek hospodářsky nejvýhodnější(m) nabídce (nabídkám). Článek 19

Garanční fond Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat rizika spojená se zpětným získáváním prostředků dlužných příjemci a lze je považovat za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použijí se ustanovení stanovená v [článku X] nařízení XXX [nástupce nařízení o záručním fondu]. KAPITOLA IV

JINÉ FORMY FINANCOVÁNÍ Z PROSTŘEDKŮ UNIE Článek 20

Podmínky způsobilosti pro zadávání veřejných zakázek a ceny Pokud je to nezbytné pro ochranu hlavních bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států, stanoví Komise potřebné podmínky způsobilosti platné pro zadávání veřejných zakázek nebo ceny financované fondem. Zejména je třeba pro tento účel dbát na to, že je nutné, aby byl příjemce usazen v Unii nebo v přidružené zemi, aby se zavázal k provedení příslušných činností v Unii a aby nebyl fakticky kontrolován nepřidruženými třetími zeměmi nebo subjekty nepřidružených třetích zemí. Tyto podmínky se uvedou v dokumentaci týkající se veřejné zakázky nebo ceny, podle situace, a vztahují se na celý životní cyklus výsledné smlouvy. Článek 21

Operace kombinování zdrojů

Operace kombinování zdrojů, o nichž bylo rozhodnuto v rámci tohoto fondu, se provádějí v souladu s [nařízením o fondu InvestEU] a hlavou X finančního nařízení. HLAVA II

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ

PLATNÁ PRO VÝZKUM Článek 22

Vlastnictví výsledků 1.Vlastníky výsledků akcí jsou příjemci, kteří je vytvořili. Pokud právní subjekty vytvoří výsledky společně, přičemž nelze s jistotou určit jejich příslušný příspěvek nebo tyto společně vytvořené výsledky nelze rozdělit, jsou právní subjekty společnými vlastníky těchto výsledků. 2.Pokud je pomoc Unie poskytnuta formou veřejné zakázky, je vlastníkem výsledků Unie. Členské státy a přidružené země na svoji výslovnou žádost bezplatně získají přístupová práva k výsledkům. 3.V odůvodněných případech může grantová dohoda stanovit, že výsledky akcí podpořených z fondu nepodléhají žádné přímé ani nepřímé kontrole či omezení ze strany jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů, včetně pokud jde o transfer technologií nepřidruženou třetí zemí nebo subjektem nepřidružené třetí země. 4.Grantová dohoda v odůvodněných případech stanoví právo Komise být informována o převodu vlastnictví výsledků nebo udělení licence týkající se výsledků na nepřidruženou třetí zemi nebo na subjekt nepřidružené třetí země a vznést proti tomuto převodu námitky. Tyto převody nesmí ohrozit obranné a bezpečnostní zájmy Unie a jejích členských států ani cíle tohoto nařízení, jak jsou uvedeny v článku 3. 5.Vnitrostátní orgány členských států a přidružených zemí mají přístupová práva ke zvláštní zprávě o projektu, který získal finanční prostředky Unie. Tato přístupová práva se udělují bezplatně a Komise je převede na členské státy a přidružené země po zajištění odpovídajících závazků zachování důvěrnosti. 6.Vnitrostátní orgány členských států a přidružených zemí použijí tuto zvláštní zprávu výhradně pro účely související s jejím použitím ozbrojenými, bezpečnostními nebo zpravodajskými silami nebo pro ozbrojené, bezpečnostní nebo zpravodajské síly a také v rámci jejich programů spolupráce. Takové použití zahrnuje mimo jiné studium, hodnocení, posouzení, výzkum, návrh, vývoj, výrobu, zdokonalování, modifikaci, údržbu, opravu, renovaci a přijetí a certifikaci produktu, provoz, školení, likvidaci a jiné služby týkající se návrhu a zavádění produktu, jakož i posouzení a vypracování technických požadavků na zadávání veřejných zakázek. 7.Příjemci bezplatně udělí přístupová práva ke svým výsledkům orgánům, subjektům nebo agenturám Unie pro řádně odůvodněné účely vývoje, provádění a sledování politik nebo programů Unie. Tato přístupová práva jsou omezena na neobchodní a nekonkurenční použití. 8.Grantové dohody a smlouvy v případě zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi obsahují zvláštní ustanovení o vlastnictví, přístupových právech a udělování licencí, aby bylo zajištěno co největší využití výsledků a nedocházelo k nespravedlivému zvýhodnění. Zadavatelé získají alespoň bezplatná přístupová práva k výsledkům pro své vlastní použití a právo udělovat třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků za spravedlivých a přiměřených podmínek, bez práva udělovat sublicence, nebo právo vyžadovat, aby tyto licence udělovali příjemci. Všechny členské státy a přidružené země mají bezplatný přístup ke zvláštní zprávě. Jestliže dodavatel po zadání veřejné zakázky v předobchodní fázi ve lhůtě, která je stanovena ve smlouvě, výsledky obchodně nevyužije, převede veškeré vlastnictví výsledků na zadavatele. HLAVA III

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ

PLATNÁ PRO VÝVOJ Článek 23

Dodatečná kritéria způsobilosti 1.V případě potřeby konsorcium prokáže, že zbývající náklady na způsobilou akci, na něž se podpora Unie nevztahuje, budou pokryty jinými způsoby financování, jako jsou příspěvky členských států a/nebo přidružených zemí nebo spolufinancování ze strany právních subjektů. 2.Pokud jde o akce uvedené v čl. 11 odst. 3 písm. d), musí být tyto akce založeny na harmonizovaných požadavcích na způsobilost, které společně schválily příslušné členské státy a/nebo přidružené země. 3.U akcí uvedených v čl. 11 odst. 3 písm. e) až h) konsorcium prokáže prostřednictvím dokumentů vydaných vnitrostátními orgány, že: a)nejméně dva členské státy a/nebo přidružené země mají v úmyslu pořídit si konečný produkt nebo používat technologii koordinovaným způsobem, včetně společného zadávání veřejných zakázek; b)akce je založena na společných technických specifikacích, které si společně dohodly členské státy a/nebo přidružené země, jež akci spolufinancují. Článek 24

Dodatečná kritéria pro udělení grantu

Kromě kritérií pro udělení uvedených v článku 13 může pracovní program rovněž zohlednit: a)příspěvek ke zvýšení efektivnosti v průběhu životního cyklu obranných produktů a technologií, včetně nákladové účinnosti a potenciálu synergií v procesech pořízení, údržby a likvidace; b)úroveň spolupráce mezi členskými státy v rámci způsobilé akce. Článek 25

Vlastnictví výsledků 1.Unie není vlastníkem produktů ani technologií, které z vývojových akcí vzejdou, ani nemá žádná práva duševního vlastnictví týkající se výsledků akcí. 2.Výsledky akcí, které jsou podpořeny z fondu, nepodléhají žádné kontrole ani omezení ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí, a to přímo ani nepřímo prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů, včetně pokud jde o přenos technologií. 3.Pokud jde o výsledky vytvořené příjemci, Komise musí být informována o každém převodu vlastnictví nebo udělení licence nepřidruženým třetím zemím. Tyto převody vlastnictví nebo udělení licence nesmí být v rozporu s obrannými a bezpečnostními zájmy Unie a jejích členských států ani s cíli tohoto nařízení, jak jsou stanoveny v článku 3, jinak bude zapotřebí finanční prostředky poskytnuté z fondu vrátit. 4.Odchylně od odstavce 1, pokud je pomoc Unie poskytována ve formě veřejné zakázky, je Unie vlastníkem výsledků a členské státy a/nebo přidružené země mají na základě své písemné žádosti bezplatné právo na nevýhradní licenci na používání výsledků. Článek 26

Informování projektového manažera Byl-li členskými státy nebo přidruženými zeměmi jmenován projektový manažer, Komise platbu způsobilým příjemcům poté, co jej informuje. HLAVA IV

SPRÁVA, MONITOROVÁNÍ,

HODNOCENÍ A KONTROLA Článek 27

Pracovní programy 1.Fond bude prováděn prostřednictvím ročních či víceletých pracovních programů stanovených v souladu s článkem [110] finančního nařízení. V pracovních programech se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů. 2.Komise přijme pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů postupem podle čl. 28 odst. 2. Článek 28

Výbor 1.Komisi je nápomocen výbor ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. Evropská obranná agentura je přizvána jako pozorovatel, aby poskytla své názory a odborné znalosti. Evropská služba pro vnější činnost je rovněž přizvána k účasti. 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 29

Nezávislí odborníci 1.Komise jmenuje nezávislé odborníky na pomoc při hodnocení návrhů v souladu s článkem [237] finančního nařízení. Může rovněž jmenovat nezávislé odborníky, kteří jí budou radit a pomáhat při monitorování realizace prováděných akcí.

2.Nezávislými odborníky jsou občané Unie, kteří byli určeni a vybráni na základě výzev k projevení zájmu adresovaných příslušným organizacím, jako jsou ministerstva obrany a podřízené agentury, výzkumné ústavy, univerzity, obchodní sdružení nebo podniky v odvětví obrany, s cílem vytvořit seznam odborníků. Odchylně od článku [237] finančního nařízení se tento seznam nezveřejňuje. 3.Nezávislí odborníci musí mít příslušnou bezpečnostní prověrku vydanou členským státem. 4.Výboru uvedenému v článku 28 je seznam odborníků každoročně předložen. 5.Nezávislí odborníci se vyberou podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí vhodných ke splnění úkolů, kterými jsou pověřeni. Článek 30

Použití předpisů o utajovaných informacích 1.V rámci působnosti tohoto nařízení: a)každý členský stát nebo přidružená země zajistí, aby jeho vnitrostátní bezpečnostní předpisy poskytovaly pro utajované informace Evropské unie stupeň ochrany rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními pravidly stanovenými v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU; b)členské státy a přidružené země neprodleně informují Komisi o vnitrostátních bezpečnostních předpisech uvedených v písmenu a); c)fyzické osoby s bydlištěm v nepřidružených třetích zemích a právnické osoby usazené v nepřidružených třetích zemích mohou přicházet do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se fondu, pouze pokud se na ně v těchto zemích vztahují bezpečnostní předpisy poskytující stupeň ochrany přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními pravidly Komise stanovenými v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU. Rovnocennost bezpečnostních předpisů uplatňovaných ve třetí zemi nebo v mezinárodní organizaci se stanoví v rámci dohody o bezpečnosti informací, která řeší i případné otázky průmyslové bezpečnosti, uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU a s ohledem na článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU; d)aniž je dotčen článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU a pravidla upravující průmyslovou bezpečnost, jak jsou stanovena v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444, může být fyzické osobě nebo právnické osobě, třetí zemi nebo mezinárodní organizaci umožněn přístup k utajovaným informacím Evropské unie, je-li to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za nezbytné, a to s ohledem na povahu a obsah těchto informací, potřebu příjemce znát tyto informace a míru prospěchu pro Unii. 2.Pokud se akce týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní příslušný financující subjekt v dokumentaci k výzvě k překládání nabídek / zadávacímu řízení opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni. 3.S cílem usnadnit výměnu citlivých informací mezi Komisí, příjemci a případně členskými státy zřídí Komise systém elektronické výměny informací. Článek 31

Monitorování a podávání zpráv 1.Ukazatele pro monitorování provádění a pokroku dosaženého při plnění obecných a specifických cílů fondu stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze. 2.Aby se zajistilo účinné posouzení pokroku při plnění cílů fondu, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36, jimiž se v případě potřeby mění příloha za účelem přezkumu nebo doplnění těchto ukazatelů a doplňuje toto nařízení o ustanovení týkající se rámce pro monitorování a hodnocení. 3.Komise provádění fondu pravidelně monitoruje a o dosaženém pokroku každoročně podává zprávu. Za tímto účelem Komise zavede nezbytná opatření pro monitorování. 4.Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění fondu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie uloží přiměřené požadavky na vykazování. Článek 32

Hodnocení fondu 1.Hodnocení se provádějí včas, aby bylo možné je promítnout do rozhodovacího procesu.

2.Průběžné hodnocení fondu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do čtyř let od začátku provádění fondu. Předmětem zprávy o průběžném hodnocení, která bude vypracována do 31. července 2024, je zejména posouzení správy fondu, míry plnění, výsledků udělování finančních prostředků projektům, včetně účasti malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací a míry jejich přeshraniční účasti, a financování poskytnutého v souladu s článkem [195] finančního nařízení. Komise může předložit návrhy na jakékoli vhodné změny tohoto nařízení. 3.Na konci prováděcího období, avšak nejpozději do čtyř let od 31. prosince 2031 provede Komise závěrečné hodnocení provádění fondu. Závěrečná hodnotící zpráva bude obsahovat výsledky provádění a v co největším možném rozsahu, s přihlédnutí k časovým důvodům, dopad fondu. Zpráva – v návaznosti na příslušné konzultace s členskými státy a přidruženými zeměmi a klíčovými zúčastněnými stranami – zejména posoudí, do jaké míry se podařilo splnit cíle stanovené v článku 3. Rovněž bude analyzovat přeshraniční účast v projektech prováděných v rámci fondu, a to včetně malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací, a také zapojení těchto podniků a společností do globálního hodnotového řetězce. Hodnocení bude rovněž obsahovat informace o zemích původu příjemců a případně rozdělení udělených práv duševního vlastnictví. 4.Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Článek 33

Audity Audity týkající se použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie, jsou základem celkové jistoty podle článku [127] finančního nařízení. Podle článku 287 SFEU Evropský účetní dvůr přezkoumává účetnictví všech příjmů a výdajů Unie. Článek 34

Ochrana finančních zájmů Unie Pokud se třetí země účastní fondu na základě rozhodnutí podle mezinárodní dohody nebo jiného právního nástroje, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě úřadu OLAF tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Článek 35

Informace, komunikace a publicita 1.Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci akcí a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. 2.Komise provádí k fondu a jeho akcím a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na fond rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3. HLAVA V

AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 36

Akty v přenesené pravomoci 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 31 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem vstupu tohoto nařízení v platnost. 2.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 31 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 3.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. 4.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 5.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 31 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 37 Zrušení 6.Nařízení (EU) č. …/…. (Evropský program rozvoje obranného průmyslu) se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

Článek 38

Přechodná ustanovení 1.Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny dotčených akcí, a to až do jejich ukončení, v rámci [nařízení o Evropském programu rozvoje obranného průmyslu] a přípravné akce pro obranný výzkum, které se nadále použijí na dotčené akce až do doby jejich ukončení. 2.Finanční krytí fondu může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu k fondu od akcí přijatých podle jeho předchůdců, [nařízení o Evropském programu rozvoje obranného průmyslu] a přípravné akce pro obranný výzkum. 3.V případě potřeby lze do rozpočtu na období po roce 2027 začlenit i prostředky na pokrytí výdajů stanovených v čl. 4 odst. 4, aby bylo možno řídit akce, jež nebudou dokončeny do 31. prosince 2027. Článek 39

Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2021. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda / předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu 1.2. Příslušné oblasti politik (skupina programů) 1.3. Povaha návrhu/podnětu 1.4. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5. Doba trvání akce a finanční dopad 1.6. Předpokládaný způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv

2.2. Systém řízení a kontroly 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3. Příspěvky třetích stran 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Evropský obranný fond na období 2021–2027 1.2.Příslušné oblasti politik (skupina programů) Bezpečnost a obrana 1.3.Návrh/podnět se týká: ◻ nové akce ☑ nové akce následující po pilotní / přípravné akci pro okno obranného aplikovaného výzkumu Evropského obranného fondu ☑ rozšíření stávající akce pro okno vývoje obranných schopností Evropského obranného fondu ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci

1.4.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.4.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu. Legislativní návrh, kterým se zavádí Evropský obranný fond, je založen na článcích 173 SFEU (průmysl) a 182 SFEU (výzkum). Obecným cílem fondu je zlepšit konkurenceschopnost obranného průmyslu. Nařízení o Evropském obranném fondu umožní Komisi stanovit program financování, který se pro