Program se zavádí na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Tato zpráva se zabývá všemi složkami programu (s výjimkou projektu Evropská hlavní města kultury, jímž se zabývají samostatná hodnocení) a jeho celým zeměpisným rozsahem během prvních tří let provádění programu.

Program MEDIA se přizpůsobil novým trendům na trhu, a to i podporou evropských děl online. Nicméně větší spolupráce v rámci hodnotového řetězce a větší přeshraniční spolupráce by odborníkům pomohla spolupracovat v reakci na přechod k digitalizaci a na globalizaci.

Komise a Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast monitorovaly provádění podpory projektů a realizaci výstupů. Nicméně dosažené výsledky a dopady na programové úrovni nebyly systematicky analyzovány a vykazovány. To je částečně způsobeno zaměřením na provádění v první fázi programu a částečně neexistencí ukazatelů výkonnosti, které by byly dostatečně spolehlivé a propojené s činnostmi programu. To vede ke slabší dokumentaci úspěchů programu a ztěžuje hodnocení výsledků.

Program MEDIA musí dále pracovat na straně poptávky, aby tyto filmy představil širšímu publiku, a zejména novým generacím, protože digitální generace reprezentuje budoucnost audiovizuálních trhů. Kromě toho se program MEDIA během let rozrostl, aniž by došlo k odpovídajícímu nárůstu v rozpočtu, a v důsledku toho je financování rozdělováno na příliš malé částky mezi mnoho příjemců. V současnosti existuje 14 projektů, které se zabývají různými segmenty audiovizuálního průmyslu. Proto je zapotřebí se více zaměřit na podporu rozšíření činností a posílení spolupráce v rámci odvětví v celé Evropě, zejména v souvislosti s otevřenějším a konkurenceschopnějším digitálním trhem.

Program MEDIA poskytuje podporu od vzdělávání a rozvoje po distribuci a uvádění. Konkrétně umožnil zachovat vnitřní trh se zahraničními evropskými filmy podporou přeshraniční distribuce více než 400 filmů za rok, což odpovídá 25 % roční filmové produkce v Evropě. Na filmy dostávající podporu pro distribuci z programu MEDIA se prodalo více než 65 milionů vstupenek za rok . Tato podpora také pomohla zvýšit dostupnost legálního obsahu v celé Unii. Rovněž síť Europa Cinemas, největší samostatný příjemce podpory z programu MEDIA, se zaměřuje na promítání zahraničních evropských filmů ve 33 zemích, pro které by jinak bylo obtížnější se do zahraničí dostat.

Evropská přidaná hodnota

Evropská přidaná hodnota programu Kreativní Evropa spočívá zejména v tom, že se soustředí na nadnárodní spolupráci, přičemž vychází z vnitrostátních programů podpory. Pouze několik mezinárodních fondů podporuje nadnárodní spolupráci a ty fondy, které ji poskytují, jsou výrazně menší. Bez financování, které poskytl program Kreativní Evropa a předchozí programy, by byly rozsah a velikost většiny podporovaných činností značně omezeny nebo by se tyto činnosti neuskutečnily.

Program MEDIA pomohl spojit různorodé účastníky z různých členských zemí, čímž vytvářel hodnoty pro celý audiovizuální sektor. Specializované nadnárodní sítě, jako např. Europa Distribution nebo Europa International, umožnily distributorům a obchodním zástupcům spojit své úsilí na podporu a distribuci evropských děl. Díky podpoře programu MEDIA se značný počet evropských děl dostal k divákům za hranicemi jejich států, což přispělo k podpoře rozmanitosti evropské kultury. Program MEDIA rovněž přispěl k dosažení cíle širšího přístupu k obsahu online směrnice jednotného digitálního trhu. Zároveň je zde prostor pro další zvýšení pohybu evropských děl prostřednictvím lepšího procesu výběru evropských děl, jejich propagace a uvádění na trh.

Žádné dvě země se při rozvíjení svého audiovizuálního průmyslu nepotýkají se stejnými problémy. Program MEDIA se proto snažil vyřešit otázku rovných podmínek v zemích s různými produkčními kapacitami řadou vyrovnávacích opatření ve prospěch států s nízkou audiovizuální produkční kapacitou, a to rozšířilo účast odborníků z celé Unie.

Pokud jde o program Kultura, financované činnosti jsou méně zapracovány do stávajících procesů, ačkoli obecně mohou být úzce spojeny s obecnými činnostmi organizace. U většiny činností je velmi nepravděpodobné, že by se uskutečnily bez financování z EU.

V rámci meziodvětvové složky se očekává, že záruční nástroj bude mít pákový efekt šest, což je velice účinný způsob, jak zvýšit přístup k financování. Očekává se, že z původního rozpočtu ve výši 121 milionů EUR bude více než 700 milionů EUR ve formě úvěrů přeneseno na MSP a subjekty v kulturních odvětvích po celé Evropě.





Hlavní doporučení externího hodnocení a navrhovaná opatření Komise

Relevance

Úspěch programu Kreativní Evropa bude do velké míry záviset na schopnosti propojit kulturně rozmanitý obsah s publikem. Externí studie proto zdůraznila potřebu posílit zaměření na publikum.

Evropská kultura musí přijmout digitální revoluci, aby si uchovala svoji rozmanitost, ale také proto, aby vytvářela kvalitní obsah, který se může pohybovat po celém světě. Hodnocení skutečně ukázalo potřebu přizpůsobit se měnícímu se prostředí. Digitalizace může podnítit „pozitivní spirálu“ většího přístupu ke kulturním a kreativním dílům, podnikání a nových investičních příležitostí.

Komise v souvislosti se svou výroční monitorovací činností podá zprávu o tom, jak program využívá příležitosti, které nabízí digitální transformace, od vytvoření obsahu s vysokou hodnotou po nové distribuční kanály.

Hodnocení upozorňuje na to, že je zapotřebí, aby se v následném programu dílčí program MEDIA více zaměřil na obsah, který má potenciál vycestovat za hranice. Budoucí program MEDIA by mohl upřednostňovat rozvoj a koprodukce s potenciálem přeshraničního úspěchu. Vzhledem k tomu, že se audiovizuální odvětví i nadále proměňuje, lze rovněž podporovat experimentování s novými typy vyprávění příběhů na evropské úrovni.

Distribuce a propagace hrají strategickou úlohu při propojování děl s publikem. Obsah musí být dostupný tam, kde je publikum, např. pomocí větších možností online přístupu. Program MEDIA po roce 2020 by proto mohl zvážit inovativní modely propagace a distribuce obsahu, které spojují autory, producenty, obchodní zástupce, distributory a platformové služby. Rovněž podpora online distribuce z programu MEDIA by mohla být strategičtější. Například účastníci, kteří mají ambice růst, by mohli získat podporu ke spolupráci a rozvoji skutečně přeshraničních strategií a obchodních modelů, jež by jim umožnily konkurovat globálním platformám

Od období 2018–2020 Komise zahájí dialog o obsahu zejména s cílem zjistit, jak lze zefektivnit podporu televize ve světle měnících se audiovizuálních formátů (televizní seriály, online, transmédia). Komise rovněž zahájí dialog o tom, jak nejlépe podporovat propagaci a uvádění děl na trh. V této souvislosti zahájí malý pilotní experiment využívající data velkého objemu k přiřazení obsahu divákům.

I když se ukazuje, že je dílčí program Kultura důležitý pro podporu budování kapacit kulturních organizací a pro přispívání ke kulturní rozmanitosti v Evropě, je třeba lépe zohlednit ambice malých kulturních subjektů. Komise za tímto účelem posoudí, zda mají malé subjekty přístup k finanční podpoře, která odpovídá ambicím růst i mimo domácí trh. Zároveň zváží, zda má rozlišování mezi malými a velkými projekty spolupráce význam pro rozvoj a růst kulturních subjektů.

Přestože projekty financované z evropských sítí potenciálně vedou k pozitivním účinkům, jejich původní návrh nedal příjemcům takovou flexibilitu přizpůsobit svoji činnost většímu vývoji odvětví nebo trhu, jakou by chtěli. Dokonce i v případě, že lze přijmout nové aspekty a jiné podobné úpravy na základě pracovních programů, které každoročně předkládají. Proto je nezbytné: – umožnit příjemcům v rámci evropských sítí upravit aspekty jejich projektových činností v reakci na nové trendy v oblasti technologií nebo na trhu; – zajistit trvalý tematický význam pro projekty spolupráce tím, že se příjemcům umožní snadněji změnit nebo upravit jejich činnosti.

Navzdory velkému významu projektu literárního překladu je třeba dále pozdvihovat jazykovou rozmanitost podporou překladů literárních děl z menších zemí do angličtiny, francouzštiny, němčiny a španělštiny a zvážit větší uznávání menších žánrů, jako jsou např. knihy pro děti, hry a poezie.

Pokud jde o meziodvětvovou složku, následný program bude vycházet ze zkušeností a poznatků týkajících se finančních potřeb kulturních subjektů a společností, které byly získány pomocí záručního nástroje. Zkušenosti ukazují, že finanční nástroje ovlivňují soukromé investice do projektů tím, že sdílí rizikové zatížení a zvyšují jejich tržní potenciál. Lze uvažovat o celé řadě nástrojů, kombinování zdrojů veřejného a soukromého financování a zahrnutí kapitálových nástrojů pro větší projekty s vyšším rizikem.

V období do roku 2020 bude stěžejní iniciativa záručního nástroje reagovat na silnou tržní poptávku usilováním o dodatečné dohody o zárukách až do stropu navýšení, které poskytl Evropský fond pro strategické investice (EFSI). To rozšíří zeměpisnou účast finančních zprostředkovatelů při poskytování úvěrů kulturním a kreativním odvětvím.