S přihlédnutím k dostupným důkazům Komise navrhuje Radě, aby přijala prováděcí rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci Lotyšsku podle nařízení SURE na podporu výše uvedených opatření.

5)Dávky nemocenského pojištění v souvislosti s onemocněním COVID-19, jejichž prostřednictvím veřejná správa vyplácela podporu v nemoci osobám, které nemohly pracovat kvůli povinnosti zůstat v izolaci nebo karanténě. Obvykle by část nemocenské dávky musel vyplatit zaměstnavatel, zatímco v rámci tohoto programu hradil všechny náklady stát.

Dne 7. srpna 2020 Lotyšsko požádalo o finanční pomoc Unie podle nařízení SURE. V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení SURE Komise konzultovala lotyšské orgány, aby ověřila náhlý a prudký nárůst skutečných a plánovaných výdajů v důsledku pandemie COVID-19, který přímo souvisí s programem náhrad pro pracovníky s překážkami v práci a s ním souvisejícími výdaji (příspěvek za dobu přerušení činnosti a přídavek na děti pro pracovníky), s programem mzdových dotací pro vývozní odvětví průmyslu, s platbami mzdové podpory pro zdravotníky a pracovníky v odvětví kultury, jakož i s výdaji souvisejícími se zdravím v podobě výdajů na osobní ochranné prostředky a dávky v nemoci v souvislosti s onemocněním COVID-19. Konkrétně jde o tyto programy:

Nařízení Rady (EU) 2020/672 (dále jen „nařízení SURE“) stanoví právní rámec pro poskytování finanční pomoci Unie členským státům, které zažívají nebo jimž hrozí vážné narušení ekonomiky v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19. Podpora v rámci nástroje SURE slouží především k financování režimů zkrácené pracovní doby nebo podobných opatření, jejichž cílem je ochránit zaměstnance a osoby samostatně výdělečně činné, a tím snížit výskyt nezaměstnanosti a ztrátu příjmů, jakož i doplňkově k financování některých opatření souvisejících se zdravím, a to zejména na pracovišti.

Kromě poskytnutí záruk členskými státy jsou do daného rámce zabudovány další ochranné prvky zajišťující finanční spolehlivost systému:

Komise by měla mít možnost sjednávat na finančních trzích výpůjčky a ty následně dále poskytnout členskému státu, který požádá o finanční pomoc v rámci nástroje SURE.

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

Návrh je v souladu se zásadou proporcionality. Nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů daného nástroje.

kterým se Lotyšsku poskytuje dočasná podpora podle nařízení Rady (EU) 2020/672 na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EU) 2020/672 ze dne 19. května 2020 o zřízení evropského nástroje pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19, a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Dne 7. srpna 2020 Lotyšsko požádalo Unii o finanční pomoc, která by doplnila jeho vnitrostátní úsilí při řešení dopadu rozšíření onemocnění COVID-19 a jeho socioekonomických důsledků pro pracovníky.

(2)Předpokládá se, že rozšíření onemocnění COVID-19 a mimořádná opatření, která Lotyšsko provedlo s cílem omezit výskyt onemocnění a jeho socioekonomické a zdravotní důsledky, budou mít dramatický dopad na veřejné finance. Podle prognózy Komise z jara 2020 mělo Lotyšsko ke konci roku 2020 vykazovat schodek veřejných financí a veřejný dluh ve výši 7,3 %, resp. 43,1 % hrubého domácího produktu (HDP). Podle předběžné prognózy Komise z léta 2020 se předpokládá, že se HDP Lotyšska v roce 2020 sníží o 7 %.

(3)Rozšíření onemocnění COVID-19 v Lotyšsku imobilizovalo značnou část pracovní síly. To vedlo k náhlému a prudkému nárůstu veřejných výdajů v Lotyšsku, který souvisel s programem náhrad pro pracovníky s překážkami v práci a s ním souvisejícími výdaji (příspěvek za dobu přerušení činnosti a přídavek na děti pro pracovníky), s programem mzdových dotací pro vývozní odvětví průmyslu, s platbami mzdové podpory pro zdravotníky a pracovníky v odvětví kultury, jakož i s výdaji souvisejícími se zdravím v podobě výdajů na osobní ochranné prostředky a dávky v nemoci v souvislosti s onemocněním COVID-19, jak uvádí 4. až 7. bod odůvodnění.

(4)„Nařízení č. 179 (přijato dne 31. března 2020), předpisy k příspěvku za dobu trvání překážek v práci pro osoby samostatně výdělečně činné, které jsou postiženy šířením onemocnění COVID-19“ a „nařízení č. 165 (přijato dne 26. března 2020), předpisy týkající se zaměstnavatelů postižených krizí vyvolanou onemocněním COVID-19, kteří mají nárok na příspěvek za dobu trvání překážek v práci a na rozdělení platby za pozdní úhradu daně do splátek nebo na odklad platby až na dobu tří let“, jak je uvádí žádost Lotyšska ze dne 7. srpna 2020, zavedla program náhrad pro pracovníky s překážkami v práci. Tento program vyplácí mzdy zaměstnancům společností v soukromém sektoru, kterým bylo nařízeno nucené volno. Kryje 50 až 75 % platu zaměstnanců v závislosti na velikosti podniku, přičemž je stanovena horní hranice ve výši 700 EUR na zaměstnance měsíčně. K programu náhrad pro pracovníky s překážkami v práci je přidružen související program příspěvků za dobu přerušení činnosti a přídavků na děti pro pracovníky. Na základě nařízení vlády č. 236 „o přidělení finančních prostředků z programu státního rozpočtu ‚Fondy pro vnitrostátní mimořádné situace‘“, jak je uvádí žádost Lotyšska ze dne 7. srpna 2020, poskytuje program příspěvků za dobu přerušení činnosti minimální dávku zaměstnancům, kterým bylo nařízeno nucené volno, nebo osobám samostatně výdělečně činným, kteří z důvodu nesouvisejících s daným zaměstnancem buď nesplňují podmínky pro podporu v rámci programu náhrad pro pracovníky s překážkami v práci, nebo jim je z tohoto programu vypláceno méně než 180 EUR. Dávka zajišťuje poskytování podpory v minimální výši, což zabezpečuje, aby všichni zaměstnanci nebo osoby samostatně výdělečně činné obdrželi dávku ve výši nejméně 180 EUR měsíčně. Program přídavků na děti poskytuje dodatečnou podporu zaměstnancům, kterým bylo nařízeno nucené volno, přičemž mají vyživované děti. Opatření lze považovat za opatření podobné režimům zkrácené pracovní doby podle nařízení (EU) 2020/672, neboť poskytuje podporu příjmu zaměstnancům a osobám samostatně výdělečně činným, která pomůže s hrazením nákladů na péči o děti v době uzavření škol, a proto pomáhá rodičům pokračovat v práci a předchází ohrožení pracovního poměru.

(5)„Informační zpráva o opatřeních k překonání krize COVID-19 a k hospodářskému oživení“ stanovila program mzdových dotací pro odvětví cestovního ruchu a vývozu, který je pokračováním programu náhrad pro pracovníky s překážkami v práci, zaměřeným konkrétně na odvětví cestovního ruchu a vývozní odvětví. Podmínkou opatření je, aby příjemce prokázal, že finanční prostředky budou použity pro krytí platových nákladů.

(6)Orgány veřejné správy zavedly dva programy plateb mzdové podpory cílené na zdravotníky a pracovníky v odvětví kultury. Na základě „zákona o opatřeních k předcházení a zamezení hrozbě pro stát a jejím dopadům v důsledku šíření onemocnění COVID-19“, resp. „zákona o zamezení důsledkům šíření nákazy COVID-19“ a nařízení vlády č. 303 „o přidělení finančních prostředků z programu státního rozpočtu ‚Fondy pro nepředvídané události‘“, jak je uvádí žádost Lotyšska ze dne 7. srpna 2020, platby mzdové podpory poskytují granty odvětvím zdravotnictví a kultury za účelem podpory výplat mezd po dobu nuceného volna. Oba programy jsou podmíněny tím, že granty budou použity na krytí platových nákladů.

(7)A konečně také Lotyšsko zavedlo dvě opatření související se zdravím. Na základě nařízení vlády č. 79, 118 a 220 „o přidělení finančních prostředků z programu státního rozpočtu ‚Fondy pro mimořádné situace‘“, jak je uvádí žádost Lotyšska ze dne 7. srpna 2020, orgány veřejné správy zvýšily se zdravím související výdaje na osobní ochranné prostředky a ostatní zdravotnické potřeby pro zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců veřejného sektoru, zejména pracovníků ve zdravotnictví. Kromě toho na základě „nařízení vlády č. 380 ze dne 9. 6. 2020, ‚předpisů ke zdrojům pro zajištění epidemiologické bezpečnosti nezbytné pro instituce zapsané v seznamu prioritních institucí a potřeb‘“, jak je uvádí žádost Lotyšska ze dne 7. srpna 2020, orgány veřejné správy vyplatily dávky nemocenského pojištění v souvislosti s onemocněním COVID-19, jejichž prostřednictvím veřejná správa vyplácela podporu v nemoci osobám, které nemohly pracovat kvůli povinnosti zůstat v izolaci nebo karanténě. Obvykle by část nemocenské dávky musel vyplatit zaměstnavatel, zatímco v rámci tohoto programu hradil všechny náklady stát.

(8)Lotyšsko splňuje podmínky pro žádost o finanční pomoc, které stanoví článek 3 nařízení (EU) 2020/672. Lotyšsko předložilo Komisi příslušné důkazy, že skutečné a plánované veřejné výdaje od 1. února 2020 vzrostly o 212 808 280 EUR z důvodu zvýšené částky přímo související s programem náhrad pro pracovníky s překážkami v práci a souvisejícími programy podpory, s programem mzdových dotací pro vývozní odvětví průmyslu, zdravotníky a odvětví kultury. Tato částka představuje náhlý a prudký nárůst, neboť nová opatření se týkají významné části podniků a pracovní síly v Lotyšsku. Lotyšsko hodlá pokrýt 20 108 280 EUR ze zvýšené částky výdajů vlastním financováním.

(9)Komise Lotyšsko konzultovala a ověřila náhlý a prudký nárůst skutečných a plánovaných veřejných výdajů přímo související s režimy zkrácené pracovní doby a podobnými opatřeními, jakož i využití příslušných opatření souvisejících se zdravím v návaznosti na šíření onemocnění COVID-19, jak je uvádí žádost ze dne 7. srpna 2020, v souladu s článkem 6 nařízení Komise (EU) 2020/672.

(10)Měla by být tudíž poskytnuta finanční pomoc s cílem pomoci Lotyšsku řešit socioekonomické dopady vážného narušení ekonomiky způsobeného rozšířením onemocnění COVID-19.

(11)Toto rozhodnutí by nemělo předjímat výsledek případných řízení o narušení fungování vnitřního trhu, která mohou proběhnout, a to zejména na základě článků 107 a 108 SFEU. Nemělo by rovněž zprošťovat členské státy povinnosti oznamovat Komisi záměry poskytnout státní podporu podle článku 108 SFEU.

(12)Lotyšsko by mělo Komisi pravidelně informovat o provádění plánovaných veřejných výdajů, aby mohla Komise posoudit rozsah, v němž Lotyšsko tyto výdaje provedlo.

(13)Rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci je přijato se zohledněním stávajících a očekávaných potřeb Lotyšska, jakož i žádostí o finanční pomoc podle nařízení (EU) 2020/672, které již podaly nebo plánují podat další členské státy, přičemž byly uplatněny zásady rovného zacházení, solidarity, proporcionality a transparentnosti,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: