Doprava navíc na druhém místě po sektoru energetiky významně přispívá k emisím skleníkových plynů v Evropě. Samotná silniční doprava je odpovědná za téměř pětinu emisí v EU. Odvětví mobility je tudíž obzvlášť důležité pro snahy EU udržet trend směrem k nízkouhlíkovému hospodářství. Zatímco dopravní aktivita roste, emise skleníkových plynů musejí klesat; to je nezbytné pro splnění cílů EU v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030. Komise kromě toho předložila ambiciózní plán snížit emise skleníkových plynů z dopravy v EU do roku 2050 alespoň o 60 procent. Výsledky jsou zatím nedostačující a je třeba urychlit snahy o zvrácení tohoto vývoje. Toto je nejzřejmější v silniční dopravě, kde je zapotřebí přechod k vozidlům s nulovými emisemi.

EU musí při uskutečňování této změny zastávat na světové úrovni vůdčí pozici. To znamená přechod od dnešních roztříštěných dopravních sítí k integrované a udržitelné mobilitě zítřka. Komise vytyčuje agendu, jejímž prostřednictvím se čistá, konkurenceschopná a síťově propojená mobilita stane pro všechny realitou. Naše kroky mají za cíl posílit konkurenceschopnost evropského odvětí mobility s ohledem na navýšení pracovních míst, růst a investice a přitom řešit naléhavý sociální rozměr mobility a zajistit vysokou úroveň bezpečnosti a zabezpečení cestující veřejnosti. Tento krok klíčově přispěje k ambicím Komise dosáhnout Evropy, jež chrání, posiluje a brání, a ke splnění cílů EU v oblasti energie a klimatu pro rok 2030. To pomůže zlepšit veřejné zdraví a kvalitu života všech občanů EU. Vyžaduje to komplexní a integrovaný přístup, při němž budou všichni účastníci spolupracovat na různých úrovních – instituce EU, členské státy, města a ostatní místní orgány, průmysl, sociální partneři a všechny zúčastněné strany. Návrh usnesení evropského parlamentu ve věci silniční dopravy v Evropské unii potvrzuje, že přicházíme s návrhy ve správný čas a máme společnou vizi.

Odhaduje se, že pro dokončení hlavních koridorů transevropské dopravní sítě bude do roku 2030 zapotřebí 740 miliard eur – vznikne tím skutečně jednotný evropský dopravní prostor, který bude podporovat jednotný trh EU a dekarbonizaci a bude naplno využívat digitalizaci. Celková potřeba investic do dopravní infrastruktury EU (spojující sdruženou síť transevropské dopravní sítě (TEN-T) a městskou dopravu) se odhaduje na 130 miliard eur ročně, což zhruba odpovídá dosavadním objemům okolo 1 procenta hrubého domácího produktu. Další velké investice budou potřeba k odstranění stávajících nedostatků v údržbě infrastruktury ve většině členských států. Mobilizace těchto rozsáhlých investic do dopravy bude vyžadovat velké společné úsilí ze strany soukromého i veřejného sektoru.

EU od světové hospodářské krize trpí nízkou mírou investic do infrastruktury – dopravní, energetické a digitální. To pozastavilo modernizaci systému mobility EU. Tuto sestupnou tendenci musí změnit společné a koordinované úsilí na evropské úrovni, které nedávno podpořil investiční plán pro Evropu.

Pracovní síly odvětví mobility EU potřebují pro podporu technologických inovací a využívání jejich výhod správnou škálu dovedností, což je již nyní velkou výzvou pro současný průmysl. Čistá, síťově propojená a automatizovaná vozidla mají vliv na intenzitu práce ve výrobě a vyžadují nové dovednosti, například při sestavování elektrických motorů nebo výrobě baterií, počítačového nebo senzorického vybavení, a zatímco se očekává další nárůst pracovních míst pro inženýry, procesy čím dál více vyžadují pokročilé dovednosti v oblasti informačních technologií. Automatizovaný silniční provoz by na druhou stranu mohl mít významný vliv na pracovní sílu a vyžadovat středně- až dlouhodobou rekvalifikaci, například v případě profesí jako řidič kamionu. Tento trend je třeba očekávat a musí ho provázet intenzivnější sociální dialog, stejně jako podpůrné mechanismy, které lidem pomohou co nejlépe využít nové příležitosti.

Tato ambice vyžaduje integrovaný přístup na úrovni EU i na národních, regionálních a místních úrovních, jenž bude pokrývat mnoho různých oblastí politiky. To na úrovni EU vyžaduje řadu cílených společných pravidel a norem se širokou škálou podpůrných opatření. Ta zahrnují investice do infrastruktury, výzkumné a inovační projekty, přeshraniční hodnocení interoperabilního nasazení a platformy pro spolupráci mezi zúčastněnými stranami.

Je důležité poskytovat spotřebitelům transparentní a přesnější informace o emisní výkonnosti vozidla. Nový rámec pro emisní normy přinese nástroje k přijetí opatření, jako je zlepšení informací pro spotřebitele v oblastech, na něž se vztahuje označování automobilů, a umožní členským státům uzpůsobit svá daňová opatření, která místní orgány budou moci využít v programech propagace čisté mobility. Proto letošní výzva k předkládání návrhů v programu LIFE podporuje i projekty, které spotřebitelům dávají možnost profitovat ze skutečných úspor spotřeby paliva a při koupi automobilů s nízkými emisemi činit dobře informovaná rozhodnutí.

Již nyní se řada evropských měst rozhodla řešit výzvy představované změnou klimatu, přetížením a znečištěním ovzduší. Jsou odhodlaná investovat do čisté veřejné dopravy a rovněž prosazují aktivní a udržitelné způsoby dopravy podporované multimodálními informačními službami, které uživatelům nabízejí celou škálu možností mobility, včetně sdílení jízdních kol a automobilů. Některá města zavádějí nebo zvažují omezení přístupu vozidel ve snaze snížit vysokou úroveň znečištění ovzduší způsobeného silniční dopravou. Komise tyto iniciativy sleduje v těsné spolupráci s městy a členskými státy, zejména aby zajistila, že všichni řidiči budou mít přístup k příslušným informacím. Další opatření mohou zahrnovat pokyny pro města ve věci omezení přístupu vozidel do městských oblastí, ovšem účinné provádění specifikací EU pro inteligentní služby v dopravě zajistí zejména to, že veřejné orgány budou spotřebitelům poskytovat tento druh přesných dopravních informací v reálném čase.

Inteligentní výběr poplatků za užívání silnic

Příjmy vybrané od uživatelů silnic mohou být významným příspěvkem k financování infrastruktury, zatímco úpravy zohledňující užívání silnic a emise mohou pomoci urychlit inovace, například v oblasti čistých technologií. Různé formy výběru poplatků za užívání silnic zavádí stále větší počet členských států EU.

Komise má za to, že výběr poplatků za užívání silnic podle vzdálenosti (nikoli času) lépe odpovídá skutečnému využití silnic, emisím a znečištění, a proto navrhuje úpravy regulačního rámce pro výběr poplatků za užívání silnic, které to zohlední. Poplatky by se vztahovaly i na autokary a lehká vozidla včetně automobilů a podpořil by se tak přechod k uplatňování principu „uživatel a znečišťovatel platí“ na všechna vozidla a také modernizoval způsob výběru poplatků za užívání silnic. Zařazení externích nákladů spojených se znečištěním vzduchu do poplatků za užívání silnic, rozlišení výběru poplatků podle emisní výkonnosti a příznivější podmínky pro vozidla s nulovými emisemi budou motivovat a odměňovat ty, kdo investují do čistých vozidel.

Přetížení v městských oblastech může být také řešeno inteligentním výběrem poplatků za užívání silnic a Komise navrhuje aktualizaci pravidel, jež by umožnila zavedení poplatků za přetížení, které by se vztahovaly na všechna vozidla. V další fázi by měly být dálniční známky postupně nahrazeny systémy založenými na užívání, přičemž proces bude zahájen v roce 2023 u těžkých nákladních vozidel.

Zadávání veřejných zakázek jako tržní pobídka pro čistou dopravu

Komise v zájmu většího využívání veřejných zakázek, jež by stimulovaly tvorbu trhů s inovativními a nízkoemisními produkty, plánuje ke konci roku 2017 revizi právních předpisů EU týkajících se čistých vozidel. Vzhledem k tomu, že většinu veřejných zakázek zadávají obecní a místní orgány, je zde silný potenciál pro využívání nízkouhlíkových alternativ vozidly veřejné dopravy, jako jsou autobusy. K dispozici je spolufinancování ze strany EU, například z Evropského fondu pro regionální rozvoj.

Čistší a inteligentnější mobilita ve městech

Komise s cílem přispět k rozvoji udržitelné a účinné městské mobility zahájila v lednu 2017 partnerství v městské mobilitě mezi EU, národními vládami, místními autoritami a dalšími zúčastněnými stranami v rámci městské agendy EU. Ta se zaměří na veřejnou dopravu, soft mobilitu a dostupnost (pro potřeby skupin, jako jsou osoby se zdravotním postižením, starší osoby a malé děti), na účinnou dopravu s dobrou místní a regionální propojeností a na způsob, jakým může být městská mobilita využita k zajištění vysokých norem kvality ovzduší v evropských městech. Cílem je připravit akční plán, jenž bude proveden v roce 2018, přičemž budou využity zkušenosti shromážděné prostřednictvím řady projektů CIVITAS a dosud vyvinutých plánů pro udržitelnou městskou mobilitu.

3.2 Zajištění spravedlivého a konkurenceschopného vnitřního trhu silniční dopravy

Vzhledem k významu odvětví silniční dopravy pro unijní hospodářství a společnost, musí EU zajistit, aby byl vnitřní trh s těmito službami sociálně spravedlivý a konkurenceschopný. Unijní výrobní sektor a sektor služeb souvisejících s dopravou musí být vysoce konkurenceschopný. Zároveň musí zohledňovat sociální aspekty.

Vytvoření rovných podmínek v silniční nákladní dopravě

Komise reviduje předpisy EU týkající se přístupu na trh se silniční nákladní dopravou a pronajatými vozidly s cílem zajistit patřičné rovné podmínky pro podnikatele v dopravě, snížit počet nepotřebných jízd prázdných vozidel, zlepšit srozumitelnost pravidel, aby se umírnila roztříštěnost trhu, a zajistit jejich účinnější prosazování. Budou zrušeny nepotřebné a zatěžující administrativní požadavky (například předchozí oznámení počtu kabotážních přeprav) a způsoby vymáhání předpisů, čímž se nadále sníží náklady a zlepší podmínky na trhu.

Odhaduje se, že návrh Komise umožní podnikům v EU v letech 2020–2035 ušetřit přibližně 3 až 5 miliard eur.

Komise rovněž reviduje předpisy EU týkající se autobusů a autokarů se záměrem zajistit rovné podmínky pro všechny podnikatele a lepší možnosti dopravy pro spotřebitele.

Lepší sociální rámec a pracovní podmínky

Komise dále přijímá řadu opatření zaměřených na zlepšení uplatňování sociálních právních předpisů v oblasti silniční dopravy, aby zajistila účinné fungování vnitřního trhu a lepší sociální podmínky řidičů v mezinárodní dopravě, které jsou v současnosti neuspokojivé. Opatření stran přístupu na trh musejí jít ruku v ruce s kroky k zajištění právní jistoty a účinnějšího prosazování sociálních pravidel. Tato opatření budou řešit problematické praktiky krycích společností, složitých a netransparentních podnikatelských modelů, nelegální kabotáže a nezákonných praktik při zaměstnávání. Cílem je zajistit všem pracovníkům v odvětví dopravy po celé Unii vysokou úroveň sociální ochrany a přitom předcházet tříštění trhu a odstranit administrativní zátěž podniků. Zajištěním účinných administrativních postupů (například používáním elektronických dokumentů a prováděním kontrol pomocí údajů z tachografů) tato opatření přinesou rovněž lepší záruky rovných podmínek, lepší služby v celé EU a také nižší náklady a kratší jízdní dobu.

Komise v právních předpisech navrhuje přehlednější uplatňování pravidel EU týkajících se vysílání pracovníků v silniční dopravě. Navrhuje potvrdit, že všechna kabotáž musí podléhat místním mzdovým předpisům. Tím se zajistí i přiměřené a účinné uplatňování zákonů o minimální mzdě v mezinárodních službách a zavede lepší systém vymáhání. Dále navrhuje opatření, která mají zajistit, aby se řidiči mohli velmi pravidelně vracet domů a k týdennímu odpočinku měli vždy zajištěno odpovídající ubytování. Komise bude konzultovat sociální partnery stran návrhů pro větší přehlednost a flexibilitu při výpočtu průměrné pracovní doby. Výsledkem bude větší sociální spravedlnost a zlepšení dlouhodobé konkurenceschopnosti v evropském odvětví silniční dopravy.

Lepší dodržování a vymáhání předpisů prostřednictvím inteligentních digitálních technologií