CS    CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE  VYSOKÁ PŘEDSTAVITELKA  
UNIE PRO ZAHRANIČNÍ  
VĚCI A BEZPEČNOSTNÍ  
POLITIKU  
V Bruselu dne 13.9.2017  
JOIN(2017) 450 final  
  
SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ  
Odolnost, odrazování a obrana: budování silné kybernetické bezpečnosti pro EU   
 
2 
 1. ÚVOD  
Kybernetická bezpečnost je kriticky důležitá pro naši prosperitu i bezpečnost. Jak se naše 
každodenní životy a ekonomiky stávají závislejší na digitálních technologiích, jsme 
kybernetickým hrozbám vystaveni čím dál tím víc. Kybernetické bezpečnostní incidenty 
se stále více různí, a to jak z hlediska toho, kdo je za ně odpovědný, tak i toho, čeho  se snaží 
dosáhnout. Nekalé činnosti v kyberprostoru ohrožují nejenom naše ekonomiky a prosazování 
jednotného digitálního trhu, ale také samotné fungování našich demokracií, naši svobodu 
a naše hodnoty. Naše budoucí bezpečnost závisí na transformaci našich  schopností chránit EU 
před kybernetickými hrozbami: civilní infrastruktura i vojenská kapacita se opírají o bezpečné 
digitální systémy. Bylo to uznáno Evropskou radou v červnu 20171 a také v Globální strategii 
zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské u nie2. 
Rizika rostou exponenciálně. Studie ukazují, že hospodářský dopad kyberkriminality se od 
roku 2013 do roku 2017 zvýšil pětinásobně a do roku 2019 by se mohl dále zčtyřnásobit3. 
Roste zejména dopad ransomwaru4 a poslední útoky5 odrážejí značný nárůst kybernetické 
trestné činnosti. Ransomware však zdaleka není jedinou hrozbou.  
Kybernetické hrozby pocházejí jak od nestátních, tak i od státních subjektů: často jde 
o trestnou činnost motivovanou ziskem, pohnutky mohou však být i politické a strategické. 
Hrozbu trestné činnosti stupňuje stírání hranic mezi kyberkriminalitou a „tradičními“ 
trestnými činy, protože zločinci používají internet jednak jako cestu, jak svou činnost rozšířit, 
jednak jako zdroj pro hledání nových metod a nástrojů pro páchání trestný ch činů6. 
V převážné většině případů jsou však šance na vysledování zločinců minimální a šance na 
jejich stíhání ještě menší.  
Současně s tím státní subjekty dosahují ve stále větší míře svých geopolitických cílů nejenom 
prostřednictvím tradičních nástrojů , jako jsou vojenské síly, ale také pomocí méně nápadných 
kybernetických nástrojů, včetně zasahování do vnitřních demokratických procesů. V současné 
době se všeobecně přiznává využívání kybernetického prostoru jako oblasti vedení války, a to 
buď samostatně , nebo v rámci hybridního přístupu. Dezinformační kampaně, falešné zprávy 
a kybernetické operace namířené na kritickou infrastrukturu jsou čím dál tím běžnější 
a vyžadují si reakci. Proto Komise ve svém diskusním dokumentu o budoucnosti evropské 
obrany7 zdůraznila význam spolupráce v oblasti kybernetické obrany.  
Pokud svou kybernetickou bezpečnost podstatně nezlepšíme, bude se riziko souběžně 
s digitální transformací zvyšovat. Očekává se, že do roku 2020 budou na internet připojeny 
desítky miliard zařízení „internetu věcí“, ale kybernetická bezpečnost zatím nemá při jejich 
konstruování prioritu8. Když se nebudou chránit zařízení, která budou řídit naše energetické 
sítě, vozidla a dopravní sítě, podniky, finance, nemocnice a domovy, mohlo by to mít 
                                                            
1 http://www.consilium.europa.eu/en/press/press -releases/2017/06/23 -euco -conclusions/   
2 http://europa.eu/globalstrategy/   
3 Viz například „Net losses: Estimating the Global Cost of Cybercrime“ (Čisté ztrát y: Odhad globálních 
nákladů způsobených kyberkriminalitou), McAfee & Centre for Strategic and International Studies, 2014.  
4 Ransomware je typ škodlivého softwaru, který zabraňuje uživatelům v přístupu k jejich systému, nebo ho 
omezuje, a to buď blokování m obrazovky systému, nebo blokováním uživatelských souborů, pokud se 
nezaplatí výkupné.  
5 V květnu 2017 útok ransomwaru WannaCry pos tihl přes 400  000 počítačů ve více než 150 zemích. O měsíc 
později útok ransomwaru „Petya“ zasáhl Ukrajinu a několik společností na celém světě.  
6 Posouzení hrozeb závažné organizované trestné činnosti, Europol, 2017.  
7 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/reflection -paper -defence_cs.pdf   
8 IDC a TXT Solutions (2014), SMART 2013/0037. Propojení cloud computingu a internetu věcí , studie 
vypracovaná pro Evropskou komisi.  
 
3 
 zničující následky a nesmírně poškodit důvěru spotřebitelů ve vznikající technologie. 
Nebezpečí politicky motivovaných útoků na civilní cíle a nedostatky ve vojenské 
kybernetické obraně toto riziko ještě více prohlubují.  
Přístup stanovený v tomto společném sdělení poskytne EU lepší pozici, aby mohla těmto 
hrozbám čelit. Zabezpečil by větší odolnost a strategickou autonomii, zvýšil by schopnosti 
z hlediska technologie a dovedností, a také by pomohl vytvořit silný jednotný trh. K tomu je 
třeba zavést správné struktury , aby byla zajištěna robustní kybernetická bezpečnost a reakce 
v případě potřeby, a to s plnou účastí všech klíčových subjektů. Tento přístup by také lépe 
odrazoval od kybernetických útoků, neboť by zintenzivnil práci na tom, aby jejich pachatelé 
byli odha leni, vysledováni a pohnáni k odpovědnosti. Rozvojem mezinárodní spolupráce jako 
platformy pro vedoucí postavení EU v oblasti kybernetické bezpečnosti by rovněž zohlednil 
mezinárodní rozměr. Tyto kroky jsou založeny na přístupech jednotného digitálního trh u, 
globální strategii, Evropském programu pro bezpečnost9, společném rámci pro boj proti 
hybridním hrozbám10 a sdělení o vzniku Evropského obranného fondu11 12. 
EU už na mnohých těchto otázkách pracuje: teď nastal čas spojit různé směry, kterými 
se práce ubírá. V roce 2013 EU vytyčila strategii kybernetické bezpečnosti, která zahájila řadu 
klíčových činností ke zvýšení kybernetické odolnosti13. Její hlavní cíle a zásady, a to podpora 
spolehlivého, bezpečného a otevřeného kybernetického ekosystému, zůstávají  platné. Situace 
v oblasti hrozeb, která se neustále vyvíjí a prohlubuje, si však vyžaduje více opatření, 
abychom odolali a útokům a odradili jejich pachatele i v budoucnosti14.  
Vzhledem k oblasti působnosti svých politik a díky nástrojům, strukturám a sch opnostem, 
které jsou jí k dispozici, má EU dobrou pozici k tomu, aby se kybernetickou bezpečností 
zabývala. I když za národní bezpečnost nadále odpovídají členské státy, rozsah a přeshraniční 
charakter hrozby je pádným důvodem pro opatření EU, která člensk ým státům poskytnou 
pobídky a podporu, aby rozvíjely a udržovaly větší a lepší vnitrostátní schopnosti 
kybernetické bezpečnosti, a současně vybudují kapacity na úrovni EU. Tento přístup má 
motivovat všechny subjekty – EU, členské státy, průmysl i jednotliv é osoby – k tomu, aby 
kybernetické bezpečnosti daly prioritu, která je potřebná k zajištění odolnosti a lepší reakce 
EU na kybernetické útoky. Přinese konkrétní kroky s cílem pomoci odhalit a vyšetřit 
jakoukoli formu kybernetických incidentů proti EU a jej ím členským státům a příslušně 
reagovat, včetně stíhání pachatelů trestných činů. Umožní, aby vnější činnost EU účinně 
podporovala kybernetickou bezpečnost v celosvětovém měřítku. Výsledkem bude, že se EU 
posune od reaktivního k proaktivnímu přístupu, poku d jde o ochranu evropské prosperity, 
společnosti a hodnot, jakož i základních práv a svobod, a bude reagovat na existující i budoucí 
hrozby.  
2. BUDOVÁNÍ ODOLNOSTI EU VŮČI KYBERNETICKÝM ÚTOKŮM  
Silná kybernetická odolnost vyžaduje kolektivní a široký přístu p. K tomu jsou zapotřebí 
robustnější a efektivnější struktury na podporu kybernetické bezpečnosti a reakci na 
                                                            
9 COM(2015) 185 final.  
10 JOIN(2016) 18 final.  
11 COM(2017) 295.  
12 Tento přístup je rovněž podložen nezávislým vědeckým poradenstvím poskytovaným skupinou vědeckých 
poradců Evropské komise na vysoké úrovni v rámci mechanismu vědeckého poradenství  (viz odkazy níže).  
13 JOIN(2013) 1 final. Posouzení této strategie je k dispozici v SWD(2017) 295.  
14 Není -li stanoveno jinak, návrhy v tomto sdělení jsou rozpočtově neutrální. Každá iniciativa, která má dopad 
na rozpočet, bude podléhat řádnému rozpočtovému procesu a nemůže předjímat příští víceletý finanční rámec 
po roce 2020.  
 
4 
 kybernetické útoky v členských státech, ale také v orgánech, agenturách a institucích EU. 
Také je k tomu zapotřebí komplexnější a průřezový přístu p k vytváření kybernetické 
odolnosti a strategické autonomie se silným jednotným trhem, velkým pokrokem 
v technologických schopnostech EU a mnohem většími počty kvalifikovaných odborníků. 
Ústředním prvkem je širší shoda na tom, že kybernetická bezpečnost j e společnou 
společenskou výzvou, takže by se mělo zapojit více úrovní vlády, ekonomiky a společnosti.  
 
 
2.1 Posílení Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací  
Agentura Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací  (ENISA) má hrát klíčovou rol i 
v posílení kybernetické odolnosti a reakce EU, je však omezená svým současným mandátem. 
Komise proto předkládá ambiciózní návrh reformy, včetně stálého mandátu agentury15. Tím 
se zabezpečí, že ENISA bude moci poskytovat podporu členským státům, orgánům EU  
a podnikům v klíčových oblastech, včetně provádění směrnice o bezpečnosti sítí 
a informačních systémů16 (dále jen „směrnice o bezpečnosti sítí a informací“) a navrženého 
rámce pro certifikaci kybernetické bezpečnosti.  
Reformovaná ENISA bude mít silnou por adní úlohu v rozvoji a provádění politik, včetně 
podpory soudržnosti mezi odvětvovými iniciativami a směrnicí o bezpečnosti sítí a informací 
a pomoci při zřizování odvětvových středisek pro sdílení a analýzu informací v kritických 
odvětvích. ENISA zvýší úr oveň evropské připravenosti každoročním pořádáním 
celoevropských cvičení v kybernetické bezpečnosti, která spojí odezvu napříč různými 
úrovněmi. Podpoří také rozvoj politiky EU v oblasti certifikace kybernetické bezpečnosti 
informačních a komunikačních tec hnologií (IKT) a bude hrát významnou roli v  prohlubování 
operativní spolupráce a krizového řízení v celé EU. Agentura bude rovněž sloužit jako 
kontaktní místo pro informace a znalosti v kruzích zabývajících se kybernetickou bezpečností  
Nezbytným předpoklad em k rozhodnutí, zda jsou potřebná společná zmírňující opatření nebo 
jiná reakce podporovaná EU, je rychlé a společné pochopení hrozeb a incidentů, když se 
odehrávají. Tato výměna informací vyžaduje zapojení všech příslušných subjektů – institucí 
a agentur  EU a také členských států – na technických, operativních a strategických úrovních. 
ENISA ve spolupráci s příslušnými orgány na úrovni členských států a EU, zejména se sítí 
bezpečnostních týmů CSIRT17, CERT -EU, Europolem a Střediskem EU pro analýzu 
zpravoda jských informací (INTCEN), přispěje také k informovanosti o situaci na úrovni EU. 
To se může využít při zpracování zpravodajských informací o hrozbách a tvorbě politik jak 
v souvislosti s pravidelným monitorováním situace v oblasti hrozeb a efektivní opera tivní 
spoluprací, tak i v reakci na rozsáhlé přeshraniční incidenty.  
2.2 Na cestě k jednotnému trhu kybernetické bezpečnosti  
Rozvoj trhu kybernetické bezpečnosti v EU – pokud jde o produkty, služby a procesy – 
zaostává v několika ohledech. Klíčovým aspekte m je neexistence režimů certifikace 
kybernetické bezpečnosti uznávaných v celé EU, které by zajišťovaly vyšší standard odolnosti 
výrobků a podporovaly důvěru v trh v rámci celé EU. Komise proto předkládá návrh na 
                                                            
15 COM(2017) 477.  
16 Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU)  2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění 
vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii.  
17 Jak stanoví článek 9 směrnice o bezpečnosti sítí a informací.  
 
5 
 zřízení rámce EU pro certifikaci kybernetic ké bezpečnosti18. Rámec by stanovil postup pro 
vytvoření celounijních režimů certifikace kybernetické bezpečnosti a zahrnoval by produkty, 
služby a/nebo systémy, u nichž se úroveň zabezpečení přizpůsobuje jejich použití (ať už jde 
o kritickou infrastrukturu  nebo spotřebitelská zařízení)19. Měl by zřejmé přínosy pro podniky, 
neboť by odstranil potřebu podstupovat několik procesů certifikace při obchodování přes 
hranice, čímž by omezil administrativní a finanční náklady. Používání režimů vyvinutých na 
základě t ohoto rámce by také pomohlo vytvářet důvěru spotřebitelů, jelikož certifikátem 
shody by kupující a uživatelé byli informování a ujištěni o bezpečnostních vlastnostech 
produktů a služeb, které nakupují a používají. Vysoké normy kybernetické bezpečnosti by 
se tak staly zdrojem konkurenční výhody. Ve výsledku by se dosáhlo vyšší odolnosti, neboť 
produkty a služby IKT by se formálně hodnotily s ohledem na stanovený soubor norem 
kybernetické bezpečnosti, které by se mohly vypracovat v úzkém spojení se širší prac í 
probíhající na normách IKT20.  
Režimy podle rámce by byly dobrovolné a neukládaly by prodejcům nebo poskytovatelům 
služeb žádné bezprostřední regulační povinnosti. Režimy by nebyly v rozporu s žádnými 
použitelnými právními požadavky, například právními předpisy EU o ochraně osobních 
údajů.  
Jakmile se rámec vytvoří, Komise vyzve příslušné zúčastněné strany, aby se zaměřily na tři 
prioritní  oblasti:  
 bezpečnost v kritických nebo vysoce rizikových aplikacích21: systémy, na které 
se spoléháme v každodenním živ otě – od automobilů po strojní zařízení v podnicích, od 
největších systémů, jako jsou letadla nebo elektrárny, po nejmenší, např. zdravotnické 
prostředky – jsou ve stále větší míře digitální a vzájemně propojené. Klíčové komponenty 
IKT v takových produktec h a systémech by proto podléhaly důslednému posouzení 
bezpečnosti,  
 kybernetická bezpečnost ve velmi rozšířených digitálních produktech, sítích, systémech 
a službách používaných v soukromém i veřejném sektoru, pokud jde o obranu proti 
útokům a uplatňování r egulačních povinností22 – například šifrování elektronické pošty, 
firewally a virtuální soukromé sítě (VPN); je nezbytně důležité, aby rozmach používání 
těchto nástrojů nevedl k novým zdrojům rizika nebo novým zranitelnostem,  
 používání metody „bezpečnost j iž od fáze návrhu“ v levných, digitálních a vzájemně 
propojených zařízeních pro širokou spotřebitelskou veřejnost, která vytvářejí internet věcí: 
režimy podle rámce by mohly informovat, že výrobky jsou vytvořeny s použitím 
nejnovějších metod bezpečného výv oje, že byly podrobeny příslušným bezpečnostním 
testům a že prodejci se zavázali aktualizovat software v případě nově zjištěných 
zranitelností nebo hrozeb.  
Tyto priority by měly náležitě zohledňovat vyvíjející se situaci v oblasti hrozeb kybernetické 
bezp ečnosti, jakož i důležitost základních služeb, například infrastruktur v oblasti dopravy, 
                                                            
18 COM(2017) 477.   
19 Úroveň zabezpečení udává stupeň důslednos ti posouzení bezpečnosti a obvykle je úměrná úrovni rizika 
spojeného s těmito oblastmi používání nebo funkcemi (tj. pro produkty nebo služby IKT používané ve 
vysoce rizikových oblastech používání nebo funkcích je požadována vyšší úroveň zabezpečení).  
20 COM(2016) 176.  
21 Výjimkou by byly případy, kdy se povinná nebo dobrovolná certifikace řídí jinými akty Unie.  
22 Například směrnice (EU) 2016/1148, nařízení (EU) 2016/679, směrnice (EU) 2015/2366 a další navrhované 
právní předpisy, jako je evropský kodex pro e lektronické komunikace, vyžadují, aby organizace zavedly 
příslušná bezpečnostní opatření s cílem řešit relevantní rizika kybernetické bezpečnosti.   
 
6 
 energetiky, zdravotní péče, bankovnictví, finančních trhů a pitné vody nebo digitální 
infrastruktury23. 
I když u žádného produktu, systému nebo služby IKT není možné z aručit „stoprocentní“ 
bezpečnost, existuje několik dobře známých a podrobně zdokumentovaných nedostatků 
v návrhu produktů IKT, které lze využít pro útoky. Přístup na základě „bezpečnosti již od fáze 
návrhu“ přijatý výrobci propojených zařízení, softwaru a IT vybavení by zajistil, že by 
se kybernetická bezpečnost řešila před uvedením nových produktů na trh. Mohlo by to být 
součástí zásady „náležité péče“, která by se podrobněji rozpracovala ve spolupráci 
s průmyslem a mohla by snížit zranitelnost produktů/so ftwaru pomocí řady metod 
uplatňovaných od fáze návrhu až po zkoušení a ověřování, včetně případného formálního 
ověření, dlouhodobé údržby a používání bezpečných procesů životního cyklu vývoje, jakož 
i vývoje aktualizací a bezpečnostních záplat pro řešení d říve nezjištěných zranitelností 
a zajištění rychlých aktualizací a oprav24. Zvýšilo by to rovněž důvěru spotřebitelů v digitální 
produkty.  
Kromě toho je třeba uznat důležitou úlohu nezávislých výzkumných pracovníků v oblasti 
bezpečnosti při zjišťování zranitelností existujících produktů a služeb a ve všech členských 
státech by se měly vytvořit podmínky, které umožní koordinované zveřejňování informací 
o zranitelnostech25 na základě osvědčených postupů26 a příslušných norem27. 
Konkrétní sektory  současně čel í specifickým problémům a měly by být podněcovány 
k tomu, aby si vyvinuly vlastní přístup. Všeobecné strategie kybernetické bezpečnosti by tak 
byly doplněny odvětvovými strategiemi kybernetické bezpečnosti v oblastech, jako jsou 
finanční služby28, energetik a, doprava a zdravotnictví29. 
Komise už zdůraznila konkrétní otázky ohledně odpovědnosti , které nové digitální 
technologie přináší30, a probíhá práce na analýze důsledků; další kroky budou dokončeny do 
června 2018. Kybernetická bezpečnost staví podniky a dod avatelské řetězce před otázky 
týkající se připisování škod a jejich neřešení bude brzdit rozvoj silného jednotného trhu 
v oblasti produktů a služeb kybernetické bezpečnosti.  
A v neposlední řadě závisí rozvoj jednotného trhu EU rovněž na začlenění kyberneti cké 
bezpečnosti do politiky v oblasti obchodu a investic. Vliv pořizování kritických technologií 
v zahraničí – jejichž významným příkladem je kybernetická bezpečnost – je klíčovým 
                                                            
23 Odvětví spadající do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 
6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů 
v Unii.  
24 Kybernetická bezpečnost na evropském jednotném digitálním tr hu, skupina vědeckých poradců na vysoké 
úrovni, březen 2017.  
25 Koordinované zveřejňování informací o zranitelnostech je forma spolupráce, která usnadňuje a umožňuje 
výzkumným pracovníkům v oblasti bezpečnosti hlásit zranitelnosti vlastníkovi nebo prodejci informačního 
systému a dát organizaci možnost správně a včas diagnostikovat a napravit danou zranitelnost dříve, než jsou 
podrobnosti o zranitelnosti sděleny třetím stranám nebo veřejnosti.  
26 Například příručka „Good Practice Guide on Vulnerability Disclo sure. From challenges to 
recommendations“ (Příručka osvědčených postupů při zveřejňování zranitelností. Od výzev k doporučením), 
ENISA, 2016.  
27 ISO/IEC 29147:2014 – Informační technologie – Bezpečnostní techniky – Zveřejňování informaci 
o zranitelnostech.  
28 Nadcházející práce Komise na finančních technologiích bude zahrnovat kybernetickou bezpečnost pro 
finanční sektor.  
29 Například v odvětví energetiky jde o spojení velmi starých informačních technologií se špičkovými 
a zejména s požadavky energetické sítě v reálném čase.  
30 COM(2017) 228.  
 
7 
 aspektem rámce pro prověřování přímých zahraničních investic v Evropské unii31, jehož 
cílem je umožnit prověřování investic z třetích zemí z důvodů bezpečnosti a veřejného 
pořádku. Obdobně už požadavky na kybernetickou bezpečnost vytvořily obchodní překážky 
pro zboží a služby EU v důležitých odvětvích v řadě ekonomik třetích zemí. Rámec EU pro 
certifikaci kybernetické bezpečnosti dále posílí mezinárodní postavení Evropy a měl by být 
doplněn trvalým úsilím zaměřeným na vypracování celosvětových norem vysoké bezpečnosti 
a dohod o vzájemném uznávání.  
2.3 Plné provedení směrnice o bezpe čnosti sítí a informací  
Jelikož hlavní nástroje v oblasti kybernetické bezpečnosti jsou v současné době ve 
vnitrostátních rukou, EU identifikovala potřebu prosazovat vyšší normy. Kybernetické 
bezpečnostní incidenty velkého rozsahu se málokdy dotýkají pouze  jednoho členského státu, 
neboť klíčová odvětví, jako jsou bankovnictví, energetika a doprava, jsou svou povahou ve 
stále větší míře globalizovaná, závislá na digitálních technologiích a vzájemně propojená.  
Směrnice o bezpečnosti sítí a informací je první m celounijním právním předpisem 
o kybernetické bezpečnosti32. Má zajistit vytvoření odolnosti prostřednictvím zlepšení 
vnitrostátních kapacit v oblasti kybernetické bezpečnosti, podpory lepší spolupráce mezi 
členskými státy a požadavku, aby podniky v důležitých hospodářských odvětvích přijaly 
účinné postupy řízení r izik a hlásily vnitrostátním orgánům závažné incidenty. Tyto 
povinnosti se vztahují také na tři typy poskytovatelů klíčových internetových služeb: cloud 
computing, internetové vyhledávače a on -line tržiště. Cílem směrnice je důkladnější 
a systematičtější p řístup a lepší tok informací.  
Pro kybernetickou odolnost EU je důležité plné provedení směrnice všemi členskými státy do 
května 2018. Členské státy tento postup podporují společnou prací, jejímž výsledkem do 
podzimu 2017 budou pokyny na podporu harmonizov anějšího provádění, zejména pokud jde 
o provozovatele základních služeb. Komise rovněž jako součást tohoto balíčku o kybernetické 
bezpečnosti vydává sdělení33 s cílem podpořit toto úsilí, a to poskytnutím osvědčených 
postupů od členských států významných pr o provádění směrnice a pokynů, jak by směrnice 
měla fungovat v praxi.  
Oblastí, kde směrnice bude muset být doplněna, je tok informací. Směrnice například 
zahrnuje pouze klíčová strategická odvětví – ale logicky bude nutný podobný přístup všech 
zúčastněnýc h stran postižených kybernetickými útoky, aby bylo k dispozici systematické 
posuzování zranitelností a vstupních bodů využívaných pachateli kybernetických útoků. 
Kromě toho spolupráce a výměna informací mezi veřejným a soukromým sektorem naráží na 
řadu pře kážek. Vládní instituce a orgány veřejné správy se zdráhají sdílet informace důležité 
pro kybernetickou bezpečnost, neboť mají obavy z narušení národní bezpečnosti nebo 
konkurenceschopnosti. Soukromé podniky se zdráhají sdílet informace o svých 
kybernetick ých zranitelnostech a utrpěných ztrátách kvůli obavám z prozrazení citlivých 
obchodních informací, riziku poškození svého dobrého jména nebo riziku porušení pravidel 
o ochraně údajů34. Musí se posílit důvěra v partnerství veřejného a soukromého sektoru, aby  
                                                            
31 COM(2017) 478.  
32 Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění 
vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii.  
33 COM(2017) 476.  
34 Kybernetická bezpečnost na evropském jednotném digitálním trhu, skupina vědeckých poradců na vysoké 
úrovni, březen 2017 . Konkrétní problém se týká obchodních tajemství, kdy ve sděle ní „Posílení evropského 
systému kybernetické odolnosti“ z července 2016 byla zaznamenána zdrženlivost v hlášení kybernetických 
krádeží obchodních tajemství a význam důvěryhodných oznamovacích kanálů, které zaručují důvěrnost.  
 
8 
 se podpořila širší spolupráce a výměna informací mezi větším počtem odvětví. Při vytváření 
potřebné důvěry pro sdílení informací mezi soukromým a veřejným sektorem je obzvláště 
důležitá úloha středisek pro sdílení a analýzu informací. Byly učiněny některé  první kroky 
v konkrétních kritických odvětvích, například v letectví vytvořením Evropského střediska pro 
kybernetickou bezpečnost v letectví35 a v energetice rozvojem středisek pro sdílení a analýzu 
informací36. Komise za podpory agentury ENISA plně přispěj e k tomuto přístupu, přičemž je 
třeba zintenzivnit úsilí zejména s ohledem na odvětví, která poskytují základní služby 
uvedené ve směrnici o bezpečnosti sítí a informací.  
2.4 Odolnost díky rychlé reakci v případě mimořádných událostí  
Když dojde ke kybernet ickému útoku, rychlá a účinná reakce může zmírnit jeho dopad. Může 
rovněž ukázat, že orgány veřejné správy nejsou vůči kybernetickým útokům bezmocné, 
a přispívá k vytváření důvěry. Co se týče reakce orgánů EU, kybernetické aspekty by se měly 
v první řadě z ačlenit do existujících mechanismů EU pro řešení krizí: integrovaných opatření 
EU pro politickou reakci na krize, koordinovaných předsednictvím Rady37, a obecných 
systémů včasného varování, kterými EU disponuje38. Potřeba reagovat na mimořádně závažný 
kybern etický incident nebo útok by mohl danému členskému státu zavdat dostatečný důvod 
k uplatnění doložky solidarity EU39.  
Rychlá a účinná reakce se rovněž opírá o mechanismus rychlé výměny informací mezi všemi 
klíčovými subjekty na vnitrostátní úrovni a úrovni  EU, což však vyžaduje jasné rozdělení 
a chápání jejich úloh a povinností. Komise uskutečnila konzultace s orgány a členskými státy 
o plánu, jak zavést účinný proces pro operativní reakci na úrovni Unie a členských států na 
rozsáhlý kybernetický incident. Plán  předložený v doporučení40 v tomto balíčku vysvětluje, 
jak je kybernetická bezpečnost začleněna do existujících mechanismů pro řešení krizí na 
úrovni EU, a stanoví cíle a způsoby spolupráce mezi členskými státy navzájem, jakož i mezi 
členskými státy a p říslušnými orgány, útvary, agenturami a institucemi EU41 při reakci na 
krize a rozsáhlé kybernetické bezpečnostní incidenty. V doporučení se od členských států 
a orgánů EU také požaduje, aby vytvořily rámec EU pro reakci na kybernetické krize za 
účelem uved ení plánu do praxe. Plán se bude pravidelně ověřovat na cvičeních v oblasti 
řešení kybernetických a jiných krizí42 a podle potřeby se bude aktualizovat.  
Vzhledem k tomu, že kybernetické bezpečnostní incidenty by mohly podstatně ovlivnit 
fungování ekonomik a  každodenní životy lidí, jednou z variant by bylo zkoumání možnosti 
vytvoření fondu pro reakce při mimořádných událostech v oblasti kybernetické 
bezpečnosti  podle vzoru podobných krizových mechanismů v jiných oblastech politiky EU. 
Členské státy by tak běh em významného incidentu nebo po něm mohly žádat o pomoc na 
úrovni EU, avšak za předpokladu, že daný členský stát měl před incidentem zaveden rozumný 
                                                            
35 https://www.easa.europa.eu/newsroom -and-events/news/implementation -european -centre -cyber -security -
aviationeccsa  
36 Jde o neziskové organizace řízené svými  členy, které vytvořily soukromé a veřejné subjekty za účelem 
výměny informací o kybernetických hrozbách, rizicích, prevenci, zmírňování a reakci. Viz např. evropská 
střediska pro sdílení a analýzu informací v energetice ( http://www.ee -isac.eu ). 
37 Lze tak koordinovat reakce na velké meziodvětvové krize na nejvyšší politické úrovni.  
38 Umožňují interní výměnu informací a koordinaci v případě vznikajících víceodvětvových krizí nebo 
předvídatelných či bezprostředních hr ozbách, které vyžadují opatření na úrovni EU.  
39 Na základě článku 222 Smlouvy o  fungování Evropské unie.  
40 COM(2017) 6100.  
41 Včetně Europolu, agentury ENISA, týmu CERT pro orgány, instituce a agentury EU (CERT -EU) a Střediska 
EU pro analýzu zpravodajských informací (INTCEN).  
42 Například těch, která pořádá ENISA: https://www.enisa.europa.eu/topics/cyber -exercises/cyber -europe -
programme   
 
9 
 systém kybernetické bezpečnosti včetně plného provedení směrnice o bezpečnosti sítí 
a informací, vyspělého řízení rizik a rámců dohledu na vnitrostátní úrovni. Tento fond, který 
by doplnil existující mechanismy pro řešení krizí na úrovni EU, by mohl aktivovat schopnost 
rychlé reakce v zájmu solidarity a financovat specifické kroky v reakci na mimořádné 
události , jako je náhrada napadeného zařízení nebo aktivace nástrojů pro reakci či zmírnění 
následků, a to s využitím vnitrostátních odborných znalostí, podobně jako mechanismus 
civilní ochrany EU.  
2.5 Odborná síť pro kybernetickou bezpečnost s Evropským výzkumným a odborným 
střediskem pro kybernetickou bezpečnost  
Technologické nástroje kybernetické bezpečnosti jsou strategickými aktivy a rovněž 
klíčovými technologiemi růstu pro budoucnost. Je strategickým zájmem EU zajistit, aby si 
EU udržela a rozvíjela důležité dovednosti v zájmu zabezpečení digitální ekonomiky, 
společnosti a demokracie, ochrany kritického hardwaru a softwaru a poskytování klíčových 
služeb v oblasti kybernetické bezpečnosti.  
Partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti kyberneti cké bezpečnosti43 vytvořené 
v roce 2016 bylo významným prvním krokem, který dal podnět k investicím ve výši 
1,8 miliardy EUR do roku 2020. Rozsah investic vynakládaných v jiných částech světa44 však 
ukazuje, že EU musí dělat více, pokud jde o investice, a př ekonat roztříštěnost kapacit 
rozprostřených po celé EU.  
Vzhledem k propracovanosti technologií kybernetické bezpečnosti, rozsahu potřebných 
investic a potřebě řešení, která fungují v celé EU, může EU poskytnout přidanou hodnotu. Na 
základě práce členských států a partnerství veřejného a soukromého sektoru by dalším 
krokem bylo posílení kapacit EU v oblasti kybernetické bezpečnosti prostřednictvím sítě 
odborných středisek v oblasti kybernetické bezpečnosti45, jejímž ústředním prvkem by 
bylo Evropské výzkumné a odborné středisko pro kybernetickou bezpečnost . Tato síť 
a její středisko by stimulovaly rozvoj a zavádění technologií v oblasti kybernetické 
bezpečnosti a doplnily by úsilí zaměřené na budování kapacit v této oblasti na úrovni EU a na 
vnitrostátní úrovn i. Komise zahájí posouzení dopadů za účelem prozkoumání dostupných 
možností – včetně možnosti zřízení společného podniku – s cílem vytvořit tuto strukturu 
v roce 2018.  
Komise jako první krok a v zájmu získání informací pro budoucí úvahy navrhne, aby byla 
v rámci programu Horizont 2020 zahájena pilotní fáze, která pomůže zapojit vnitrostátní 
střediska do sítě, a dodat tak nový impuls rozvoji kompetencí a technologií v oblasti 
kybernetické bezpečnosti. Za tímto účelem plánuje navrhnout krátkodobou finanční in jekci ve 
výši 50 milionů EUR. Tato činnost doplní probíhající provádění partnerství veřejného 
a soukromého sektoru v oblasti kybernetické bezpečnosti.  
Základem sítě a počátečním zaměřením střediska by bylo soustředění a formování 
výzkumného úsilí. V zájmu podpory rozvoje průmyslových kapacit by středisko mohlo 
působit jako projektový manažer v oblasti kapacit, schopný řídit mezinárodní projekty. Tím 
by se také dodal další stimul inovacím a konkurenceschopnosti průmyslu EU na celosvětové 
scéně, pokud jde o r ozvoj digitálních technologií příští generace, včetně umělé inteligence, 
                                                            
43 C(2016) 4400 final.  
44 USA bu dou do kybernetické bezpečnosti jenom v roce 2017 investovat 19 miliard dolarů, což je o 35  % více 
oproti roku 2016. Bílý dům, Úřad tiskového tajemníka: „ Fact Sheet: Cybersecurity National Action Plan “ 
(Informativní přehled: Vnitrostátní akční plán v oblasti kybernetické bezpečnosti), 9. února 2016.  
45 Síť by zahrnovala stávající a budoucí střediska kybernetické bezpečnosti zřízen á v členských státech, jejichž 
členy by zpravidla byly veřejné výzkumné organizace a laboratoře.  
 
10 
 kvantové výpočetní techniky, blockchainu a bezpečných digitálních identit, jakož i o zajištění 
přístupu společností se sídlem v EU k hromadným údajům, což bude vše v budoucnosti pro 
kybernetickou bezpečnost klíčové. Středisko by rovněž využilo práci EU v oblasti rozšiřování 
infrastruktury vysoce výkonné výpočetní techniky: ta je důležitá pro analýzu velkých objemů 
dat, rychlé šifrování a dešifrování dat, kontrolu identit, simulaci kybe rnetických útoků 
a analýzu videomateriálů46.  
Síť odborných středisek by mohla být také schopna odvětví podpořit formou zkoušek 
a simulací s cílem dát základ certifikaci kybernetické bezpečnosti popsané v oddílu 2.2. Její 
zapojení do celého rozsahu činností  EU v oblasti kybernetické bezpečnosti by zajistilo 
průběžnou aktualizaci jejího zacílení podle potřeby. Cílem střediska by bylo prosazovat 
vysoké normy kybernetické bezpečnosti nejen v oblasti technologií a systémů kybernetické 
bezpečnosti, ale také v roz voji špičkových dovedností odborníků, a to poskytováním řešení 
a modelů pro vnitrostátní úsilí v oblasti rozvoje digitálních dovedností. V tomto ohledu by 
také zvýšilo kapacity v oblasti kybernetické bezpečnosti na úrovni EU a stavělo na synergiích 
zejména  s agenturou ENISA, týmem CERT -EU, Europolem, případným budoucím fondem 
pro reakce při mimořádných událostech v oblasti kybernetické bezpečnosti a vnitrostátními 
bezpečnostními týmy CSIRT.  
Práce odborné sítě se musí zaměřit zejména na chybějící evropské ka pacity pro posuzování 
šifrování  v produktech a službách, které občané, podniky a vlády používají v rámci 
jednotného digitálního trhu. Silné šifrování je základem pro bezpečné digitální identifikační 
systémy, které hrají klíčovou úlohu v účinné kybernetické  bezpečnosti47; rovněž udržuje 
v bezpečí duševní vlastnictví lidí, umožňuje chránit základní práva, jako je svoboda projevu 
a ochrana osobních údajů, a zajišťuje bezpečné obchodování on -line48.  
Jelikož civilní a obranné trhy v oblasti kybernetické bezpečnosti v EU sdílejí společné 
výzvy49 a technologie dvojího užití, což vyžaduje úzkou spolupráci v kritických oblastech,  
mohla by se druhá fáze sítě a jejího střediska dále rozvíjet s dimenzí kybernetické obrany, 
přičemž je třeba plně dodržet ustanovení  Smlouvy týkající se společné bezpečnostní 
a obranné politiky. Podobně jako technologické zaměření by i obranná dimenze mohla 
přispívat ke spolupráci mezi členskými státy v oblasti kybernetické obrany, včetně výměny 
informací, informovanosti o situaci, vyt váření odborných znalostí, koordinované reakce 
a podpory rozvoje společných schopností členských států. Mohla by rovněž působit jako 
platforma umožňující členským státům určit priority pro kybernetickou obranu EU, hledat 
společná řešení, přispívat k rozvoj i společných strategií, usnadňovat společný výcvik, cvičení 
a zkoušky v oblasti kybernetické obrany na evropské úrovni a podporovat práci na 
taxonomiích a normách kybernetické obrany, přičemž středisko by mělo podpůrnou 
a poradenskou úlohu. Při provádění u vedených činností by středisko muselo v oblasti 
kybernetické obrany úzce a plně spolupracovat s Evropskou obrannou agenturou a v oblasti 
kybernetické odolnosti s agenturou ENISA. Tato obranná dimenze by zohledňovala proces 
zahájený diskusním dokumentem o b udoucnosti evropské obrany.  
Vysoká úroveň odolnosti potřebná pro kybernetickou obranu vyžaduje specifické zaměření 
úsilí ve výzkumu a technologiích. Projekty nebo technologie kybernetické obrany vyvíjené 
                                                            
46 COM(2012) 45 final a COM(2016) 178 final.  
47 Komise v rámci programu Horizont 2020 zahájí novou soutěž o cenu Horizon, v níž nejlepší inovační řešení 
pro bez problémové metody ověřování online získá 4 miliony eur.  
48 Kybernetická bezpečnost na evropském jednotném digitálním trhu, skupina vědeckých poradců na vysoké 
úrovni, břez en 2017 . 
49 „Study on synergies between the civilian and the defence cybersecurity markets“ (Studie o synergiích mezi 
civilními a obrannými trhy v oblasti kybernetické bezpečnosti, Optimity, SMART 2014 -0059).  
 
11 
 podniky by mohly využít financování z Evropského obr anného fondu, a to ve fázi výzkumu 
i vývoje50. Mimořádně důležité by v této souvislosti mohly být konkrétní oblasti, jako jsou 
šifrovací systémy založené na kvantových technologiích, informovanost o kybernetické 
situaci, biometrické systémy řízení přístupu,  detekce sofistikovaných trvalých hrozeb nebo 
vytěžování dat. Vysoká představitelka, Evropská obranná agentura a Komise podpoří členské 
státy v určování oblastí, v kterých lze zvážit financování společných projektů kybernetické 
bezpečnosti z Evropského obr anného fondu.  
2.6 Vytváření silné základny kybernetických dovedností EU  
Kybernetická bezpečnost zahrnuje významnou dimenzi vzdělávání. Účinná kybernetická 
bezpečnost se do značné míry opírá o dovednosti příslušných pracovníků. Předpokládá 
se však, že do roku 2022 bude v Evropě v soukromém sektoru chybět 350 000 odborníků na 
oblast kybernetické bezpečnosti51. Vzdělávání v oblasti kybernetické bezpečnosti by se mělo 
rozvíjet na všech úrovních, počínaje pravidelnou odbornou přípravou pracovníků 
v kybernetický ch oborech, další odbornou přípravou pro všechny odborníky v oboru IKT 
a novými specifickými učebními osnovami v oblasti kybernetické bezpečnosti. K uspokojení 
poptávky po zrychleném vzdělávání a odborné přípravě by se měla zřídit silná vědecká 
odborná stř ediska, která by mohla vycházet z pokynů Evropského výzkumného a odborného 
střediska pro kybernetickou bezpečnost a agentury ENISA. Cílem by mělo být, aby bylo 
přirozené navrhovat produkty a systémy IKT tak, aby od samého začátku zohledňovaly 
zásady bezpeč nosti. Vzdělávání v oblasti kybernetické bezpečnosti by se nemělo omezovat na 
odborníky v IT, ale mělo by se začlenit do učebních osnov pro jiné obory, jako je strojírenství, 
řízení podniků nebo právo, a také do odvětvových vzdělávacích programů. A v nepos lední 
řadě by učitelé a žáci na základních a středních školách měli být poučeni o kyberkriminalitě 
a kybernetické bezpečnosti při osvojování si digitálních dovedností ve škole.  
EU spolu s členskými státy by měla k tomuto úsili také přispět, a to tím, že v yjde z práce 
velké koalice pro dovednosti a pracovní místa52 a například zavede systémy učňovského 
vzdělávání v oblasti kybernetické bezpečnosti pro malé a střední podniky.  
2.7 Podpora kybernetické hygieny a informovanosti  
Přibližně 95 % incidentů údajně n astane kvůli „nějaké lidské chybě – ať už úmyslné, nebo 
neúmyslné“53, takže zde působí významný lidský faktor. Kybernetická bezpečnost je tedy 
odpovědností každého. To znamená, že chování osob, podniků a veřejné správy se musí 
změnit, aby každý chápal hrozb u a byl vybaven nástroji a dovednostmi k tomu, aby mohl 
útoky rychle zjistit a sám se před nimi chránit. Lidé si musí osvojit návyky kybernetické 
hygieny a podniky a organizace musí přijmout vhodné programy kybernetické bezpečnosti na 
základě rizik a pravi delně je aktualizovat, aby odrážely měnící se situaci v oblasti rizik.  
Směrnice o bezpečnosti sítí a informací stanoví nejenom povinnost členských států 
vyměňovat si informace o kybernetických útocích na úrovni EU, ale také povinnost zavést 
v oblasti kybe rnetické bezpečnosti vyspělé národní strategie a rámce pro bezpečnost sítí 
                                                            
50 Evropský program rozvoje obranného průmyslu už  teď dává prioritu projektům kybernetické obrany 
a kybernetická obrana bude jedním z témat výzvy k předkládání návrhů, která bude zahájena v roce 2018.  
51 „Global Information Security Workforce Study“ (celosvětová studie o pracovní síle v informační 
bezpeč nosti), 2017. Celosvětový nedostatek je 1,8 milionu.  
52 https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/digital -skills -jobs-coalition  
53 IBM, „The Cybersecurity Inte lligence Index“ (Ukazatel informovanosti o kybernetické bezpečnosti), 2014, 
uvedeno v Securitymagazine.com, 19. června 2014.  
 
12 
 a informačních systémů. Veřejné správy na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni by měly hrát 
výraznější vedoucí úlohu v prosazování těchto úsilí.  
Za prvé, členské státy by měly maximal izovat dostupnost nástrojů kybernetické bezpečnosti 
pro podniky i jednotlivce. Více by se mělo udělat zejména pro prevenci a zmírnění dopadů 
kyberkriminality na koncové uživatele. V práci Europolu již existuje jeden příklad – kampaň 
„NoMoreRansom“54 vytvoře ná v úzké spolupráci mezi donucovacími orgány a společnostmi 
v oblasti kybernetické bezpečnosti s cílem pomoci uživatelům předejít infekcím ransomwaru 
a dešifrovat data, pokud se stanou obětmi útoku. Takové systémy by se měly zavést i pro jiné 
typy škodliv ého softwaru a v dalších oblastech a EU by měla vyvinout společný portál, kde 
budou na jednom místě dostupné všechny takové nástroje  a který nabídne uživatelům 
poradenství o prevenci a detekci škodlivého softwaru a odkazy na ohlašovací mechanismy.  
Za druh é, členské státy by měly urychlit používání kyberneticky bezpečnějších nástrojů 
při rozvoji elektronické veřejné správy (e -Government) , a rovněž plně využít přínosy 
odborné sítě. Mělo by se podporovat přijetí bezpečných prostředků identifikace na základě 
rámce EU pro elektronickou identifikaci a služby vytvářející důvěru pro elektronické 
transakce na vnitřním trhu, který je účinný od roku 2016 a poskytuje předvídatelné regulační 
prostředí za účelem umožnění bezpečné a bezproblémové elektronické interakce me zi 
podniky, občany a orgány veřejné správy55. Kromě toho by veřejné instituce, zejména ty, 
které poskytují základní služby, měly dbát, aby jejich pracovníci absolvovali odbornou 
přípravu v oblastech spojených s kybernetickou bezpečností.  
Za třetí, členské s táty by měly informovanost o kybernetické bezpečnosti považovat za 
prioritu v kampaních ke zvýšení povědomí , včetně kampaní zaměřených na školy, 
univerzity, podnikatelskou sféru a výzkumné instituce. Měsíc kybernetické bezpečnosti, který 
se koná každý rok v říjnu za koordinace agentury ENISA, se rozšíří, aby jako společné 
komunikační úsilí na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni oslovil širší publikum. Stejně důležité 
je zvýšení informovanosti o online dezinformačních kampaních a falešných zprávách  
v sociální ch mediích, jejichž cílem je zejména podkopat demokratické procesy a evropské 
hodnoty. I když hlavní odpovědnost zůstává na vnitrostátní úrovni, a to i při volbách do 
Evropského parlamentu, sdílení odborných znalostí a výměna zkušeností na evropské úrovni 
se osvědčily jako přidaná hodnota, která opatřením dává jasný cíl56.  
Velkou roli obecně hraje i průmysl , ale zvláštní pozornost je třeba věnovat poskytovatelům 
digitálních služeb a výrobcům. Průmysl musí uživatelům (jednotlivcům, podnikům a veřejné 
správě)  poskytnout podporu v podobě nástrojů, které jim umožní převzít odpovědnost za 
jejich činnost online, a dát jasně najevo, že kybernetická hygiena je nedílnou součástí nabídky 
pro spotřebitele57. V zájmu zjišťování a odstraňování zranitelností by průmysl měl  usilovat 
o to, aby měl zavedeny vnitřní procesy pro vyšetřování, třídění a řešení zranitelností bez 
                                                            
54 https://www.nomoreransom.org/   
55 Nařízení (EU) č. 910/2014 ze dne 23. července 2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících 
důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu (nařízení eIDAS). Evropská komise také poskytuje 
stavební prvky a nástroje pro interoperabilitu elektronické identifikace (eID) a elektronických po dpisů (např. 
prohlížeč důvěryhodných seznamů „Trusted List Browser“) prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy.  
56 Příkladem je Pracovní skupina East StratCom , kterou v roce 2015 zřídily členské státy a vysoká 
představitelka za účelem řešení probíhajících ruských dezinformačních kampaní. Skupina se účastní vývoje 
komunikačních produktů a kampaní zaměřených na vysvětlování politik EU v regionu Východního 
partnerství.  
57 Někteří výrobci už s touto koncepcí pracují, neboť některé evropské právní předpisy týkající se výrobků 
(jako je směrnice 2006/42/ES o strojních zařízeních ) stanoví zásady pro „bezpečnost jako nedílnou součást 
návrhu“.  
 
13 
 ohledu na to, zda se zdroj potenciální zranitelnosti nacházel vně nebo uvnitř dotčené 
společnosti.  
Klíčová opatření  
 
 plné provedení směrnice o bezpečnosti  sítí a informací,  
 rychlé přijetí nařízení o novém mandátu pro agenturu ENISA a evropském rámci pro 
certifikaci58 Evropským parlamentem a Radou,  
 společná iniciativa Komise a průmyslu ohledně stanovení zásady „povinné péče“ za 
účelem snížení zranitelností pr oduktů/softwaru a podpory „bezpečnosti již od fáze 
návrhu“,  
 rychlé provedení plánu reakce na velké přeshraniční incidenty,  
 zahájení posouzení dopadů s cílem prověřit, zda může Komise v roce 2018 předložit 
návrh na zřízení odborné sítě pro kybernetickou bez pečnost a Evropského výzkumného a 
odborného střediska pro kybernetickou bezpečnost na základě bezprostřední pilotní fáze,  
 podpora členských států při určování oblastí, v kterých lze zvážit podporu společných 
projektů kybernetické bezpečnosti z Evropského o branného fondu,  
 jednotné kontaktní místo v celé EU pro pomoc obětem kybernetických útoků, které by 
poskytovalo informace o nejnovějších hrozbách a soustředilo na jednom místě praktické 
rady a nástroje v oblasti kybernetické bezpečnosti,  
 opatření ze strany členských států pro začlenění kybernetické bezpečnosti do programů 
dovedností, elektronické veřejné správy a kampaní ke zvýšení povědomí,  
 opatření ze strany průmyslu na zintenzivnění odborné přípravy pracovníků v oblasti 
kybernetické bezpečnosti a přijetí přístupu „bezpečnost již od fáze návrhu“, pokud jde o 
výrobky, služby a procesy.  
 
3. ZAVEDENÍ ÚČINNÉHO KYBERNETICKÉHO ODRAZOVÁNÍ ZE STRANY 
EU 
Účinné odrazování znamená zavést rámec opatření, která jsou jak důvěryhodná, tak 
i odrazující pro potenciální úto čníky a pachatele kybernetických trestných činů. Dokud se 
pachatelé kybernetických útoků – nestátní i státní – kromě neúspěchu nebudou mít čeho 
obávat, budou mít jen malou motivaci, aby se o ně přestali pokoušet. Ústředním prvkem 
účinného odrazování je úči nnější reakce donucovacích orgánů zaměřená na odhalení, 
vysledování a stíhání pachatelů kybernetických trestných činů. K tomu se připojuje potřeba, 
aby EU podporovala své členské státy v rozvoji kapacit kybernetické bezpečnosti dvojího 
užití. Kybernetické útoky můžeme zvrátit, pouze když zvýšíme šance na dopadení a stíhání 
těch, kteří je páchají.  Kybernetické útoky by se měly bezodkladně vyšetřit a pachatelé by měli 
být pohnáni před spravedlnost, nebo by měla být přijata opatření umožňující patřičnou 
politi ckou nebo diplomatickou reakci. V případě velké krize s významným mezinárodním 
a obranným rozměrem by vysoká představitelka mohla možnosti, jak adekvátně reagovat, 
předložit Radě.  
Jeden krok ke zlepšení trestněprávní reakce na kybernetické útoky už byl uč iněn přijetím 
směrnice o útocích na informační systémy59 v roce 2013. Tím se stanovila minimální pravidla 
týkající se definice trestných činů a sankcí v oblasti útoků na informační systémy, jakož 
i operativní opatření ke zlepšení spolupráce mezi orgány. Smě rnice zajistila významný 
                                                            
58 COM(2017) 477.  
59 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/40/EU ze dne 12. srpna 2013 o útocích na informační 
systémy.   
 
14 
 pokrok, pokud jde o srovnatelnou úroveň kriminalizace kybernetických útoků v členských 
státech, což usnadňuje přeshraniční spolupráci donucovacích orgánů, které tyto typy trestných 
činů vyšetřují. Stále však existuje prostor k dosa žení plného potenciálu směrnice, pokud 
členské státy v plném rozsahu provedou všechna její ustanovení60. Komise bude i nadále 
poskytovat podporu členským státům v provádění směrnice a v současné době nevidí potřebu 
navrhnout její změny.  
3.1 Identifikace zl ovolných subjektů  
Aby se zvýšily šance pohnat pachatele ke spravedlnosti, musíme naléhavě zlepšit schopnost 
identifikovat osoby odpovědné za kybernetické útoky. Nalezení užitečných informací pro 
vyšetřování kyberkriminality, většinou ve formě digitálních s top, je pro donucovací orgány 
velkým problémem. Musíme proto posílit své technologické schopnosti, abychom mohli 
účinně vést vyšetřování, včetně posílení centra Europolu pro boj proti kyberkriminalitě 
o odborníky na kybernetiku.  Europol se stal klíčovým hr áčem, pokud jde o podporu členských 
států při vedení vyšetřování ve více jurisdikcích. Měl by se stát odborným centrem pro 
donucovací orgány členských států, pokud jde o vyšetřováních online a kybernetické forenzní 
vědy.  
Vyšetřování nekalého chování online  technicky značně znesnadňuje velmi rozšířená praxe 
umisťování četných uživatelů – někdy až tisíců – za jedinou IP adresu. Kvůli tomu je někdy 
nutné, například v případě závažné trestné činnosti, jako je sexuální zneužívání dětí, 
k odhalení jednoho zlovoln ého subjektu zahrnout do vyšetřování velký počet uživatelů. EU 
proto podpoří zavádění nového protokolu (IPv6), neboť ten umožňuje přidělit každému 
jednotlivému uživateli jinou IP adresu, což je jasným přínosem pro prosazování práva 
a vyšetřování v oblasti kybernetické bezpečnosti. Jako první krok na podporu jeho zavádění 
Komise začlení požadavek přechodu na IPv6 do řady svých politik, včetně požadavků při 
zadávání veřejných zakázek a financování projektů a výzkumu, a podpoří potřebné materiály 
pro odbornou přípravu. Členské státy by kromě toho s cílem podnítit zavádění IPv6 měly 
zvážit dobrovolné dohody s poskytovateli internetových služeb.  
 
 
Belgie představuje světovou špičku61 v míře přijetí IPv6 mimo jiné díky spolupráci veřejného 
a soukromého sektoru: pří slušné zúčastněné strany jako součást dobrovolného 
samoregulačního opatření zvážily omezení spočívající v používání jedné IP adresy maximálně 
pro 16 uživatelů, což bylo motivací k přechodu na IPv662. 
 
Obecněji řečeno by se měla více podporovat odpovědnost online. To znamená podporu 
opatření k zamezení zneužívání doménových jmen pro rozesílání nevyžádaných zpráv nebo 
phishingové útoky. Komise bude za tímto účelem pracovat na zlepšení fungování systémů 
                                                            
60 COM(2017) 474.  
61 https://www.google.com/intl/en/ipv6/statistics.html#tab=per -country -ipv6-adoption&tab=per -country -ipv6-
adoption  
62 http://bipt.be/public/files/nl/22027/Raadpleging_ipv6.pdf .  
 
15 
 doménových jmen a IP WHOIS63 a dostupnosti a přesnosti informací v těchto systémech 
souběžně s  úsilím sdružení ICANN64.  
3.2 Posílení reakce donucovacích orgánů  
Klíčovým odrazujícím prvkem, pokud jde o kybernetické útoky, je účinné vyšetřování  
a stíhání  trestné činnosti související s kyberprostorem. Současný procedurální rámec se však 
musí lépe přizpůsobit internetovému věku65. Rychlost kybernetických útoků může přemoci 
naše postupy a zvláště si žádá rychlou přeshraniční spolupráci. Jak bylo oznámeno v 
Evropském programu pro bezpečnost,  Komise začátkem roku 2018 předloží za tímto účelem 
návrhy na usnadnění přeshraničního přístupu k elektronickým důkazům . Komise 
současně provádí praktická opatření s cílem zlepšit přeshraniční přístup k elektronickým 
důkazům při vyšetřování trestné činnost i, včetně financování odborné přípravy v oblasti 
přeshraniční spolupráce, rozvoje elektronické platformy pro výměnu informací v rámci EU 
a standardizace forem soudní spolupráce používaných mezi členskými státy.  
Další překážkou účinného stíhání jsou rozdíl né forenzní postupy pro shromažďování 
elektronických důkazů při vyšetřování kyberkriminality v členských státech. Zlepšení by 
mohla přinést práce na stanovení společných forenzních norem. Kromě toho se musí posílit 
forenzní schopnosti, aby se podpořila sle dovatelnost a schopnost určit pachatele. Jedním 
krokem by bylo prohloubení forenzních schopností v Europolu a přizpůsobení existujících 
rozpočtových a lidských zdrojů Evropského centra Europolu pro boj proti kyberkriminalitě, 
aby se uspokojila rostoucí pot řeba operativní podpory v přeshraničních vyšetřováních 
kyberkriminality. Dalším krokem by bylo reflektovat výše uvedené technologické zaměření 
na šifrování, a to prozkoumáním, jak jeho zneužívání pachateli trestných činů působí značné 
problémy v boji proti  závažným trestným činům, včetně terorismu a kyberkriminality. Komise 
předloží výsledky současných diskusí o roli šifrování ve vyšetřováních trestné činnosti66 do 
října 201767.  
Vzhledem k tomu, že internet svou povahou není omezen hranicemi, dává rámec mezi národní 
spolupráce stanovený budapešťskou Úmluvou Rady Evropy o kyberkriminalitě68 
možnost, aby různé skupiny zemí využily optimální právní standard pro různé vnitrostátní 
právní předpisy, které se zabývají kyberkriminalitou. V současné době se zkoumá přípa dné 
připojení protokolu k úmluvě69, který by mohl rovněž poskytnout dobrou příležitost zabývat 
se otázkou přeshraničního přístupu k elektronickým důkazům v mezinárodním kontextu. 
Spíše než vytvoření nových mezinárodních právních nástrojů pro otázky kyberkri minality 
                                                            
63 Dotazovací protokol používaný v širokém měřítku pro vyhledávání v databázích, v nichž se uchovávají 
registrovaní uživatelé nebo uživatelé, kterým byl přidělen daný internetový zdroj . 
64 Internetové sdružení pro přidělování jmen a čísel (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers – 
ICANN) je nezisková organizace odpovědná za koordinaci údržby a postupů několika databází souvisejících 
s jmennými prostory internetu.  
65 Aby byl uv eden alespoň jeden příklad, (virtuální) centrální řídicí server botnetu Avalanche se přesouval mezi 
fyzickými servery a doménami každých pět minut.  
66 Předsednictví Rady, „Výsledky zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci ve dnech 8. a 9. prosince 
2016 “, č. 15391/16.  
67 Osmá zpráva o  pokroku na cestě k  účinné a  skutečné bezpečnostní unii ze dne 29. června 2017, COM(2017) 
354 final.  
68 Úmluva je první mezinárodní smlouvou o trestných činech páchaných prostřednictvím internetu a jiných 
počítačových sítí a z abývá se zejména porušováním autorského práva, počítačovými podvody, dětskou 
pornografií a narušeními bezpečnosti sítí. https://www.coe.int/en/web/conventions/full -list/-
/conventions/treaty/185 . K roku 2017 Úmluvu Rady Evropy o kyberkriminalitě ratifikovalo nebo k ní 
přistoupilo 55 vlád.  
69 Mandát pro přípravu návrhu 2. dodatkového protokolu k Budapešťské úmluvě o kyberkriminalitě, T -CY 
(2017)3.  
 
16 
 vyzývá EU všechny země, aby vypracovaly vhodné vnitrostátní právní předpisy 
a pokračovaly ve spolupráci v existujícím mezinárodním rámci.  
Všeobecná dostupnost nástrojů anonymizace usnadňuje zločincům utajení. „ Darknet “70 
otevřel pachatelům trestnýc h činů nové cesty přístupu k  dětské pornografii, drogám nebo 
palným zbraním, často s malým rizikem dopadení71. V současné době je také hlavním 
zdrojem nástrojů používaných v kyberkriminalitě, jako je škodlivý software a hackerské 
nástroje. Komise spolu s př íslušnými zúčastněnými stranami provede analýzu vnitrostátních 
přístupů s cílem určit nová řešení. Europol by měl usnadnit a podpořit vyšetřování na 
darknetu, posoudit hrozby, pomáhat určit jurisdikci a dát prioritu vysoce rizikovým případům, 
a EU může hrá t vedoucí úlohu v koordinaci mezinárodních opatření72. 
Jednou z rozšiřujících se oblastí kyberkriminality je zneužívání údajů z kreditních karet nebo 
jiných elektronických platebních prostředků. Identifikační údaje pro platby získané 
kybernetickými útoky na  online maloobchodníky nebo jiné legitimní podniky se potom 
prodávají online a zločinci je mohou použít k páchání podvodů73. Komise předkládá návrh na 
silnější odrazování ve formě směrnice o potírání podvodů v oblasti bezhotovostních 
prostředků pro placení a jejich padělání74. Jejím cílem je aktualizovat existující pravidla 
v této oblasti a posílit schopnost donucovacích orgánů řešit tuto formu trestné činnosti.  
Rovněž se musí zlepšit schopnosti donucovacích orgánů členských států vyšetřovat 
kyberkriminalitu , jakož i chápání trestné činnosti související s kyberprostorem a vyšetřovací 
možnosti státních zástupců a justice. Eurojust a Europol přispívají k tomuto cíli a ke zvýšené 
koordinaci v úzké spolupráci se specializovanými poradenskými skupinami v rámci stř ediska 
Europolu pro kyberkriminalitu a se sítěmi vedoucích útvarů zabývajících se kyberkriminalitou 
a státními zástupci specializovanými na kyberkriminalitu. Komise vyčlení 10,5 milionu EUR 
na financování boje proti kyberkriminalitě, primárně v rámci polic ejního programu Fondu 
pro vnitřní bezpečnost . Významným prvkem je odborná příprava a Evropská skupina pro 
odbornou přípravu a vzdělání v oblasti kyberkriminality zpracovala řadu užitečných 
materiálů. Tyto materiály by se nyní měly ve velkém měřítku rozšíři t mezi odborníky 
v oblasti prosazování práva s podporou Agentury Evropské unie pro vzdělávání a výcvik 
v oblasti prosazování práva (CEPOL).  
3.3 Spolupráce veřejného a soukromého sektoru v boji proti kyberkriminalitě  
Rysy digitálního světa, který se většino u skládá z infrastruktury v soukromém vlastnictví 
a řady různých subjektů v rozličných jurisdikcích, zpochybňují účinnost tradičních 
mechanismů prosazování práva. Proto je pro orgány veřejné správy velmi důležitá spolupráce 
se soukromým sektorem, včetně pr ůmyslu a občanské společnosti, aby mohly proti 
kriminalitě účinně bojovat. V této souvislosti je klíčový i finanční sektor a spolupráce s ním 
                                                            
70 Darknet se skládá z obsahu v překryvných sítích, které používají internet, ale vyžadují zvláštní software, 
konfigurace nebo povolení přístupu. Darknet tvoří malou část hlubokého webu („deep web“), což je část 
webu, kterou neindexují internetové vyhledávače.  
71 Pozoruhodnou v ýjimkou je nedávné uzavření dvou největších tržišť na dark webu spojených s  trestnou 
činností, AlphaBay a Hansa: https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/massive -blow -to-criminal -dark-
web-activities -after-globally -coordinated -operation  
72 Europol už v této oblasti hraje významnou roli. Poslední příklad viz: 
https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/massive -blow -to-criminal -dark-web-activities -after-
globally -coordinated -operation   
73 Výnosy z podvodů jsou významným zdrojem příjmů organizovaného zločinu, a tudíž umožňují páchání jiné 
trestné činnosti, jako je terorismus a obchodování s drogami a lidmi.   
74 COM(2017) 489.  
 
17 
 by se měla zintenzivnit. V kontextu kyberkriminality by se měla například posílit úloha 
finančních zpravodajských jednotek75. 
Některé členské státy už učinily klíčové kroky. V Nizozemsku finanční instituce a donucovací 
orgány vzájemně spolupracují při řešení online podvodů a kyberkriminality v pracovní 
skupině pro elektronickou trestnou činnost. Německé odborné středisko pro boj proti 
kyberkriminalitě poskytuje svým členům operativní platformu pro výměnu informací v úzké 
spolupráci s německým spolkovým policejním úřadem a vypracovává opatření zaměřená na 
zajištění ochrany před kyberkriminalitou. 16 členských stát ů76 vytvořilo střediska excelence 
v oblasti kyberkriminality, aby usnadnily spolupráci mezi donucovacími orgány, akademickou 
sférou a soukromými partnery za účelem vývoje a výměny osvědčených postupů, odborné 
přípravy a budování kapacit.  
Komise podporuje vy tváření partnerství veřejného a soukromého sektoru a mechanismů 
spolupráce prostřednictvím zvláštních projektů, jako je kybernetické středisko a odborná síť 
pro řešení podvodů online77, které uplatňují model a standard výměny informací s cílem 
analyzovat a zmírnit rizika elektronických trestných činů a podvodů online.   
 
V souvislosti s kyberkriminalitou musí mít soukromé podniky možnost vyměňovat 
si informace o konkrétních incidentech – včetně osobních údajů – s donucovacími orgány, ale 
přitom plně dodržet pravidla o ochraně údajů. Reforma ochrany údajů v EU, která vstoupí 
v platnost v květnu 2018, poskytuje společný soubor pravidel, která stanoví podmínky, za 
nichž mohou donucovací orgány a soukromé subjekty spolupracovat. Evropská komise bude 
spolupracovat  s Evropským sborem pro ochranu osobních údajů a příslušnými zúčastněnými 
stranami za účelem určení osvědčených postupů v této oblasti a v příslušných případech 
poskytne pokyny.  
3.4 Posílení politické reakce  
Nedávno přijatý rámec pro společnou diplomatick ou reakci EU na nepřátelské činnosti 
v kyberprostoru78 („soubor nástrojů pro diplomacii v oblasti kybernetiky“) stanoví opatření 
na základě společné zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně restriktivních opatření, jež lze 
použít pro posílení reakce EU na  aktivity, které poškozují její politické, bezpečnostní 
a ekonomické zájmy. Rámec tvoří důležitý krok v rozvoji signalizačních a reaktivních 
schopností na úrovni EU a členských států. Zvýší naši schopnost určit původce nepřátelských 
činností v kyberprostor u s cílem ovlivnit chování potenciálních útočníků a současně 
přihlédnout k potřebě zajistit přiměřenost reakce. Označení státního nebo nestátního subjektu 
za původce zůstává suverénním politickým rozhodnutím, které se opírá o všechny zdroje 
zpravodajských informací. Práce spojená s prováděním rámce v současné době probíhá 
v členských státech a pokračovala by rovněž v plné koordinaci s plánem reakce na rozsáhlé 
kybernetické incidenty79. Informovanost o situaci, která je pro použití opatření obsažených 
                                                            
75 Finanční zpravodajské jednotky slouží jako vnitrostátní střediska pro příjem a analýzu oznámení o  
podezřelých obchodech a dalších informací týkajících se praní peněz, souvisejících predikativních trestných 
činů a financování terorismu, jakož i pro šíření výsledků této analýzy.  
76 Belgie, Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Francie, Irsko, Kypr, Litv a, Německo, Polsko, Rakousko, 
Rumunsko, Řecko, Slovinsko, Spojené království a Španělsko.  
77 Cílem iniciativy EU -OF2CEN je umožnit v rámci celé EU systematickou výměnu informací souvisejících s 
internetovými podvody mezi bankami a donucovacími orgány za úče lem zamezení plateb podvodníkům a 
bílým koňům a v zájmu vyšetřování a stíhání pachatelů. Spolufinancuje ji EU (Fond vnitřní bezpečnosti – 
policejní program).  
78 http://www.consilium.europa.eu/en/press/press -releases/2017/06/19 -cyber -diplomacy -toolbox/   
79 COM(2017) 6100.  
 
18 
 v rámci  potřebná, by mělo shromáždit, analyzovat a sdílet zpravodajské středisko INTCEN80 
v úzké spolupráci s členskými státy a orgány EU.  
3.5 Budování odrazovacích schopností v oblasti kybernetické bezpečnosti 
prostřednictvím obranných schopností členských států  
Členské státy už rozvíjejí schopnosti kybernetické obrany. Kromě toho, vzhledem ke stírání 
hranic mezi kybernetickou obranou a kybernetickou bezpečností, dvojímu užití 
kybernetických nástrojů a technologií a velkým rozdílům mezi přístupy členských států, má 
EU dobrou pozici pro podporu synergií mezi vojenským a civilním úsilím81.  
Členské státy, které disponují pokročilejšími schopnostmi v oblasti kybernetické bezpečnosti 
a jsou ochotny je spojit dohromady, by mohly zvážit začlenění kybernetické obrany do r ámce 
„stálé strukturované spolupráce“ (PESCO), a to s podporou vysoké představitelky, Komise 
a Evropské obranné agentury.  Mohlo by to být podpořeno výše uvedeným úsilím na podporu 
průmyslových kapacit a strategické autonomie EU. EU může také podporovat 
interoperabilitu, kromě jiného i podporou rozvoje schopností, koordinací odborné přípravy 
a vzdělávání a úsilím v oblasti normalizace dvojího užití.  
Měl by se také plně využít společný rámec pro reakce na hybridní hrozby, které často zahrnují 
kybernetické úto ky, a to zejména prostřednictvím střediska EU pro hybridní hrozby a nedávno 
zřízeného Evropského střediska pro boj proti hybridním hrozbám v Helsinkách, jehož 
posláním je podporovat strategický dialog a provádět výzkum a analýzu.  
EU znovu položí důraz na politický rámec EU pro kybernetickou obranu z roku 201482 jako 
nástroj pro hlubší integraci kybernetické bezpečnosti a obrany do společné bezpečnostní 
a obranné politiky (SBOP). Důležitá je kybernetická odolnost samotných misí a operací 
v rámci SBOP: budou vypracovány normalizované postupy a technické schopnosti, které by 
mohly podpořit vysílané civilní i vojenské mise a operace, jakož i příslušné struktury útvarů 
schopnosti plánování a vedení a poskytovatele služeb informačních technologií Evropské 
služby p ro vnější činnost. Aby se dosáhlo pokroku ve spolupráci členských států a lépe 
zacílilo úsilí EU v této oblasti, Evropská obranná agentura a Evropská služba pro vnější 
činnost ve spolupráci s  útvary Komise usnadní strategickou spolupráci tvůrců politik 
kybernetické obrany členských států. EU rovněž podpoří vývoj evropských řešení 
kybernetické bezpečnosti jako součást svého úsilí na podporu evropské technologické 
a průmyslové základny obrany. To zahrnuje rovněž podporu regionálních klastrů excelence 
v oblast i kybernetické bezpečnosti a obrany.  
Útvary Komise v úzké spolupráci s ESVČ, členskými státy a dalšími příslušnými institucemi 
EU zavedou do roku 2018 platformu odborné přípravy a vzdělávání v oblasti 
kybernetické obrany  s cílem řešit současný nedostatek dovedností v kybernetické obraně.  
Doplní to práci Evropské obranné agentury v této oblasti a pomůže řešit současný nedostatek 
dovedností v kybernetické bezpečnosti a kybernetické obraně.  
Klíčová opatření  
 iniciativa Komise pro přeshraniční přístup k elektro nickým důkazům (začátkem roku 
2018),  
 rychlé přijetí, ze strany Evropského parlamentu a Rady, navržené směrnice o potírání 
                                                            
80 JOIN(2016) 018 final.  
81 EU chápe kyb erprostor jako oblast operací podobně jako zemi, vzduch a moře. Úsilí v oblasti kybernetické 
obrany zahrnuje rovněž ochranu a odolnost vesmírných kapacit a souvisejících pozemních infrastruktur.  
82 www.consilium.europa.eu/en/workarea/downloadasset.aspx?id=40802190515  
 
19 
 podvodů v oblasti bezhotovostních prostředků pro placení a jejich padělání,  
 zavedení požadavků na IPv6 do zadávání veřejných zakázek E U a financování výzkumu 
a projektů ze strany EU, dobrovolné dohody mezi členskými státy a poskytovateli 
internetových služeb s cílem prosazovat používání IPv6,  
 obnovení/rozšíření pozornosti Europolu na kybernetickou forenzní vědu a monitorování 
darknetu,  
 provedení rámce pro společnou diplomatickou reakci EU na nepřátelské činnosti 
v kyberprostoru,  
 zvýšená finanční podpora pro vnitrostátní a mezinárodní projekty, které zlepšují trestní 
soudnictví v kyberprostoru,  
 vzdělávací platforma související s kybernetic kou bezpečností pro řešení současného 
nedostatku dovedností v kybernetické bezpečnosti a kybernetické obraně v roce 2018.  
 
4. POSÍLENÍ MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE V OBLASTI KYBERNETICKÉ 
BEZPEČNOSTI  
Mezinárodní politika EU v oblasti kybernetické bezpečnosti se řídí klíčovými hodnotami EU 
a základními právy, jako je svoboda projevu, právo na soukromí a ochranu osobních údajů 
a podpora otevřeného, svobodného a bezpečného kyberprostoru a je koncipována t ak, aby 
se zabývala neustále se vyvíjejícími výzvami spojenými s prosazováním celosvětové 
kybernetické stability a přispívala ke strategické autonomii Evropy v kyberprostoru.  
4.1 Kybernetická bezpečnost ve vnějších vztazích  
Důkazy ukazují, že lidé z celého světa řadí kybernetické útoky z jiných zemí mezi přední 
hrozby pro vnitrostátní bezpečnost83. Vzhledem ke globální povaze hrozby je zásadním 
prvkem pro předcházení kybernetickým útokům a odrazováním od nich vytváření a udržování 
pevných spojenectví a  partnerství s třetími zeměmi, což je čím dál tím důležitější pro 
mezinárodní stabilitu a bezpečnost. EU bude ve svých bilaterálních, regionálních 
a multilaterálních vztazích a vztazích za účasti více zúčastněných stran klást důraz na 
vytvoření strategické ho rámce pro předcházení konfliktům a zajištění stability 
v kyberprostoru.  
EU silně podporuje stanovisko, že v kyberprostoru platí mezinárodní právo, a zejména Charta 
OSN. EU jako doplněk k závaznému mezinárodnímu právu podporuje dobrovolné nezávazné 
norm y, pravidla a zásady odpovědného chování států, které formulovala skupina vládních 
odborníků OSN84; podporuje také rozvoj a provádění regionálních opatření pro vytváření 
důvěry, a to jak v rámci Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, tak i v ostat ních 
regionech.  
Na bilaterální úrovni budou dále probíhat dialogy o kyberprostoru85, které budou doplněny 
úsilím zaměřeným na usnadnění spolupráce s třetími zeměmi za účelem posílení zásad 
náležité péče a odpovědnosti států v kyberprostoru. EU bude klást d ůraz na otázky 
mezinárodní bezpečnosti v kyberprostoru ve svých mezinárodních vztazích a současně dbát, 
aby se kybernetická bezpečnost nestala záminkou pro ochranu trhu a omezení základních práv 
a svobod, včetně svobody projevu a přístupu k informacím. Kom plexní přístup ke 
kybernetické bezpečnosti vyžaduje dodržování lidských práv a EU bude i nadále celosvětově 
prosazovat své klíčové hodnoty v návaznosti na obecné zásady EU v oblasti lidských práv 
                                                            
83 „Spring 2017 Global Attitudes Survey“ (Průzkum globálních postojů – jaro 2017), Pew Research Centre.  
84 A/68/98 a A/70/174.  
85 V září 2017 vedla EU dialogy o kyberprostoru s USA, Čínou, Japonskem, Korejskou republikou a Indií.  
 
20 
 ohledně svobody na internetu86. V tomto ohledu EU zdůrazňuje význam zapojení všech 
zúčastněných stran do správy internetu.  
Komise také předložila návrh87 na modernizaci kontrol vývozu EU, včetně zavedení kontrol 
vývozu kritických technologií kybernetického dohledu, které by mohly vést k  porušování 
lidských práv nebo být zneužity proti bezpečnosti EU, a zintenzivní dialogy s třetími zeměmi 
s cílem podpořit celosvětové sbližování a odpovědné chování v této oblasti.  
4.2 Budování kapacit v oblasti kybernetické bezpečnosti  
Globální stabilita v kyberprostoru se opírá o mís tní a vnitrostátní schopnost všech zemí 
předcházet kybernetickým incidentům a reagovat na ně, jakož i vyšetřovat a stíhat případy 
kyberkriminality. Podpora úsilí ve vytváření vnitrostátní odolnosti v třetích zemích zvýší 
úroveň kybernetické bezpečnosti na celém světě s kladnými dopady pro EU. Boj s rychle se 
vyvíjejícími kybernetickými hrozbami zřejmě ukazuje na potřebu úsilí v oblasti odborné 
přípravy, politiky a legislativy, jakož i účinného fungování týmů CSIRT a útvarů zabývajících 
se kyberkriminalitou ve všech zemích po celém světě.  
Od roku 2013 má EU vedoucí postavení v budování mezinárodních kapacit v oblasti 
kybernetické bezpečnosti a systematicky toto úsilí spojuje s rozvojovou spoluprací. EU bude 
i nadále podporovat model budování kapacit založený na právech v souladu s přístupem 
„Digital4Development“88. Prioritami pro budování kapacit budou sousední země EU 
a rozvojové země, v nichž dochází k rychlému růstu konektivity a prudkému rozvoji hrozeb. 
Úsilí EU bude doplňkem rozvojového programu EU s přihl édnutím k Agendě pro udržitelný 
rozvoj 2030 a celkovému úsilí v budování institucionálních kapacit.  
Aby si EU zlepšila schopnost mobilizovat své kolektivní odborné znalosti na podporu tohoto 
budování kapacit, měla by se vytvořit vyhrazená síť EU pro budová ní kybernetických kapacit, 
která by spojovala ESVČ, orgány členských států zabývající se kyberprostorem, agentury EU, 
útvary Komise, akademickou sféru a občanskou společnost. Budou zpracovány pokyny EU 
pro budování kybernetických kapacit s cílem pomoci pos kytnout lepší politické vedení 
a stanovit priority, pokud jde o úsilí EU v pomoci třetím zemím.  
EU bude rovněž spolupracovat s jinými dárci v této oblasti, aby se zamezilo zdvojování úsilí 
a usnadnilo cílenější budování kapacit v různých regionech.  
4.3 Spolupráce EU a NATO  
Na základě už dosaženého značného pokroku prohloubí EU spolupráci EU a NATO v oblasti 
kybernetické bezpečnosti, hybridních hrozeb a obrany, jak předpokládá společné prohlášení 
ze dne 8. července 201689. Priority zahrnují podporu interopera bility prostřednictvím 
soudržných požadavků a norem v oblasti kybernetické obrany, posílení spolupráce v odborné 
přípravě a cvičeních a harmonizaci požadavků na odbornou přípravu.  
EU a NATO budou rovněž podporovat spolupráci ve výzkumu a inovacích v oblasti 
kybernetické obrany a stavět na stávajícím technickém mechanismu pro sdílení informací 
o kybernetické bezpečnosti mezi příslušnými orgány pro kybernetickou bezpečnost90. Mělo 
by se zintenzivnit nedávné společné úsilí v boji proti hybridním hrozbám, zejména spolupráce 
                                                            
86 Obecné zásady EU v oblasti lidských práv ohledně svobody projevu online a  offline . 
87  COM(2016) 616.  
88 SWD(2017) 157.  
89 http://www.consilium.europa.eu/en/press/press -releases/2016/07/08 -eu-nato-joint-declaration/   
90 CERT -EU a NCIRC (NATO Computer Incident Response Capability).   
 
21 
 mezi střediskem EU pro hybridní hrozby a úseku NATO pro analýzu hybridních hrozeb, aby 
se posílila odolnost vůči kybernetickým krizím a reakce na ně. Další spolupráce EU a NATO 
bude podpořena cvičeními v kybernetické obraně s účastí ESVČ  a dalších subjektů EU 
a příslušných protistran NATO, včetně střediska excelence NATO pro spolupráci při 
kybernetické obraně v Tallinnu. NATO a EU poprvé uskuteční souběžná a koordinovaná 
cvičení v reakci na hybridní scénář, přičemž vedení se v roce 2017 u jme NATO a v roce 2018 
podobně EU. Příští zpráva o spolupráci EU a NATO, která má být příslušným radám 
předložena v prosinci 2017, poskytne příležitost zvážit možnosti dalšího rozšíření spolupráce, 
zejména zajištěním společné, bezpečné a odolné komunikace mezi všemi příslušnými orgány 
a institucemi, včetně agentury ENISA.  
Klíčová opatření  
 dosáhnout pokroku, pokud jde o strategický rámec pro předcházení konfliktům a zajištění 
stability v kyberprostoru,  
 vytvořit novou síť pro budování kapacit na podporu schopnosti třetích zemí řešit 
kybernetické hrozby a vypracovat pokyny EU pro budování kapacit v oblasti kybernetické 
bezpečnosti, aby byly lépe stanoveny priority úsilí EU,  
 prohloubit spolupráci EU a NATO , včetně účasti na souběžných a koordinovaných 
cvičeních a rozšíření interoperability v oblasti norem kybernetické bezpečnosti.  
 
5. ZÁVĚR  
Kybernetická připravenost EU je klíčová pro jednotný digitální trh i pro bezpečnostní 
a obrannou unii. Posílení evrop ské kybernetické bezpečnosti a řešení hrozeb pro civilní 
i vojenské cíle je nezbytností.  
Nadcházející digitální summit, který dne 29. září 2017 pořádá estonské předsednictví, 
představuje příležitost projevit společné odhodlání, aby se kybernetická bezpečn ost stala 
jádrem EU jakožto digitální společnosti. Jako součást tohoto společného závazku Komise 
vyzývá členské státy, aby se závazně vyjádřily, jak hodlají postupovat v oblastech, kde mají 
hlavní odpovědnost. Mělo by to zahrnovat posílení kybernetické bez pečnosti prostřednictvím:  
 zajištění plného a účinného provedení směrnice o bezpečnosti sítí a informací do 9. května 
2018, jakož i zdrojů potřebných pro to, aby orgány veřejné správy odpovědné za 
kybernetickou bezpečnost mohly efektivně plnit své úkoly,  
 uplatňování stejných pravidel vůči veřejným správám vzhledem k roli, kterou sehrávají ve 
společnosti a ekonomice jako celku,  
 poskytování odborné přípravy související s kybernetickou bezpečností ve veřejné správě,  
 důrazu na povědomí o kybernetické bezpečnosti  v informačních kampaních a zahrnutí 
kybernetické bezpečnosti do učebních osnov vzdělávání a odborné přípravy,  
 využívání iniciativ v rámci „stálé strukturované spolupráce“ (PESCO) a Evropského 
obranného fondu na podporu rozvoje projektů v oblasti kyberneti cké obrany.  
Toto společné sdělení uvedlo rozsah úkolu a řadu opatření, která může EU učinit. 
Potřebujeme Evropu, která je odolná a která je schopna účinně chránit své lidi tím, že 
předvídá možné kybernetické bezpečnostní incidenty, vytváří silnou ochranu v e svých 
strukturách a svém chování, z jakéhokoli kybernetického útoku se rychle zotaví a odrazuje ty, 
kdo za kybernetickými útoky stojí. V tomto sdělení se předkládají cílená opatření, která 
koordinovaným způsobem dále posílí struktury a kapacity EU v obla sti kybernetické 
bezpečnosti v úzké spolupráci s členskými státy a různými dotčenými strukturami EU při 
respektování jejich kompetencí a odpovědností. Jeho provádění jasně prokáže, že EU 
 
22 
 a členské státy budou spolupracovat za účelem zavedení takové úrovně kybernetické 
bezpečnosti, jaká odpovídá neustále rostoucím výzvám, kterým Evropa v současné době čelí.