EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 20.7.2021 SWD(2021) 721 final PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Zpráva o právním státu 2021













Kapitola o stavu právního státu v Nizozemsku Průvodní dokument k SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGONŮ Zpráva o právním státu 2021

Stav právního státu v Evropské unii {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Shrnutí Nizozemský systém soudnictví se i nadále vyznačuje velmi vysokou úrovní vnímané nezávislosti soudnictví a pokračuje úsilí kvalitu soudnictví dále podpořit. V současné době je předloženo několik iniciativ týkajících se nezávislosti soudnictví, například revize ústavy, která má reformovat postup jmenování soudců Nejvyššího soudu. Pokud jde o kvalitu soudnictví, rozvoj malých projektů na zvýšení kvality vstoupil do nové fáze, kdy dochází k zavádění iniciativ ve větším měřítku. Pokračuje úsilí o zlepšení úrovně digitalizace v oblasti občanskoprávního, správního a trestního soudnictví, které bylo urychleno pandemií COVID-19. Přetrvávají určité obavy ohledně přiměřeného financování současného systému právní pomoci a předpokládá se, že reforma systému právní pomoci bude dokončena do roku 2025. Celkově lze říci, že systém soudnictví nadále funguje efektivně, ačkoli vzhledem k pandemii COVID-19 došlo v letech 2020 a 2021 k nahromadění nevyřešených případů. Stejně jako minulý rok je Nizozemsko vnímáno jako jedna ze zemí s nejmenší mírou korupce v EU a ve světě. Profesní bezúhonnost je jednou z klíčových součástí rámce pro řízení veřejné správy. V roce 2020 byl zahájen rozsáhlý program boje proti podvratné organizované trestné činnosti, včetně komplexního přístupu k prevenci, odhalování a postihování korupce poté, co vyšetřování ukázala, že zločinci se aktivně snaží uplatňovat nepatřičný vliv na státní zaměstnance. Prostřednictvím dodatečného financování byla posílena kapacita odboru interního vyšetřování národní policie a státního zastupitelství. V říjnu 2020 byly přijaty nové právní předpisy rozšiřující prověřování policistů a externích poradců. Předpokládá se, že do března 2022 budou zavedeny další právní předpisy k posílení profesní bezúhonnosti volených a jmenovaných úředníků. Přetrvávají obavy, pokud jde o rámec pro bezúhonnost vztahující se na vrcholné výkonné funkce ve veřejném sektoru, jakož i o lobbování, „efekt otáčivých dveří“ a transparentnost financování politických stran. Nizozemsko má i nadále vysokou míru svobody sdělovacích prostředků. Orgány nadále přispívají na podporu nezávislé žurnalistiky prostřednictvím grantů z Fondu na podporu žurnalistiky, přičemž během pandemie COVID-19 byl zřízen dodatečný dočasný fond pro místní sdělovací prostředky. Nezávislý regulační orgán pro audiovizuální sdělovací prostředky pravidelně podává zprávy o vlastnických strukturách sdělovacích prostředků. Existuje však prostor pro komplexnější zveřejňování těchto struktur veřejnosti. Dochází ke změnám v legislativním rámci pro přístup k informacím s cílem zvýšit transparentnost vlády a zajistit lepší přístup k veřejným informacím poté, co došlo k mnoha průtahům a bylo podáno mnoho neúplných odpovědí. Vražda investigativního novináře, jež je v současnosti předmětem vyšetřování, a zvýšený počet hrozeb zdůrazňují význam iniciativ, jako je iniciativa „PersVeilig“, která pomáhá novinářům oznamovat hrozby a řešit je. V návaznosti na parlamentní vyšetřovací zprávu o provádění systému příspěvků na péči o děti, v níž se konstatuje, že nebyly dodrženy zásady právního státu, probíhají rozsáhlé diskuze a úvahy o řádném fungování systému brzd a protivah. V současné době se plánují nebo probíhají následná opatření a šetření. Pandemie COVID-19 zůstala i nadále na jednom z předních míst legislativní a soudní agendy, zejména v souvislosti s přijetím zákona, který má poskytnout pevnější právní základ pro opatření, jež mají být přijata v souvislosti s COVID-19, a významnými opatřeními v souvislosti s COVID-19, která byla napadena u soudu. Nezávislé orgány nadále hrají důležitou úlohu v systému brzd a protivah, včetně ochrany základních práv. Prostředí občanské společnosti zůstává otevřené, ačkoli se objevily některé otázky týkající se nových návrhů právních předpisů o transparentnosti a právních předpisů rozšiřujících možnosti zákazu tzv. radikálních organizací.

I.Systém soudnictví Systém soudnictví je tvořen systémem soudů, který se skládá z jedenácti okresních soudů, čtyř odvolacích soudů prvního stupně, dvou specializovaných soudů , Státní rady a Nejvyššího soudu. Klíčovou úlohu při zajišťování nezávislosti soudnictví plní nezávislá Rada pro soudnictví, jejímž úkolem je podporovat kvalitu systému soudnictví, včetně přidělování finančních zdrojů soudům . Kandidáti na soudce jsou vybíráni Národní komisí pro výběr soudců a jsou následně doživotně jmenováni výkonným orgánem na návrh ministra spravedlnosti . Státní zastupitelství je oddělené od ministerstva spravedlnosti a bezpečnosti, politickou odpovědnost za ně však má ministr spravedlnosti. Advokátní komora je zřízena zákonem. Je nezávislá na vládě a je financována výhradně z ročních příspěvků právníků . Nizozemsko se zapojilo do spolupráce v rámci Úřadu evropského veřejného žalobce. Nezávislost Míra vnímané nezávislosti soudnictví zůstává velmi vysoká. Podle 77 % obyvatel a zároveň podle 82 % podniků je úroveň nezávislosti soudů a soudců „poměrně nebo velmi dobrá“ . Tato míra vnímané nezávislosti soudnictví je v posledních letech trvale vysoká, a to jak podle široké veřejnosti, tak podle podniků . Byla učiněna další opatření k přípravě revize ústavy, která má změnit postup jmenování soudců Nejvyššího soudu . V prosinci 2020 vláda zaslala návrh znění revize ústavy, která má změnit postup jmenování soudců Nejvyššího soudu, Státní radě se žádostí o poradenství. Cílem této plánované reformy je dále omezit úlohu výkonné i zákonodárné moci při jmenování soudců Nejvyššího soudu, což je v souladu s doporučeními Rady Evropy . Po on-line konzultaci návrhu zákona, který vycházel z doporučení nezávislé Státní komise pro parlamentní systém v Nizozemsku , byly v návrhu provedeny určité úpravy. Doporučení Státní rady se stane veřejným, jakmile bude návrh zaslán parlamentu. Byl učiněn pokrok ohledně revize postupů pro jmenování členů Rady pro soudnictví a správních rad soudů. Na základě žádosti ministra pro právní ochranu z února 2020 poskytla Státní rada dne 23. září 2020 své poradní stanovisko k možné revizi postupů jmenování členů Rady pro soudnictví a správních rad soudů. Státní rada dospěla k závěru, že stávající postupy jmenování členů Rady pro soudnictví a správních rad soudů jsou v souladu s požadavkem nezávislosti soudů, doporučila však prozkoumat, jak by bylo možné zvýšit účast soudců a zaměstnanců soudů v postupech jmenování členů správních rad soudů. Na základě dohody dosažené mezi Radou pro soudnictví, sdružením soudců a dalšími zástupci soudců zavedla Rada pro soudnictví nový postup jmenování členů správních rad soudů pro rok 2021 a část roku 2022 . Cílem dohody je poskytnout soudcům větší vliv na jmenování členů správních rad soudů, zejména zřízením výboru složeného ze čtyř soudců, dvou členů správních rad soudů a dvou soudních úředníků, který povede pohovory s kandidáty a Radě pro soudcovství navrhne vždy jednoho kandidáta ke jmenování. V případě rovnosti hlasů mají tito čtyři soudci rozhodující hlas. Kromě toho Rada pro soudnictví zahájí v létě 2021 jednání se sdružením soudců a dalšími zástupci soudnictví o možné revizi postupu jmenování členů Rady . Cílem tohoto úsilí je dále omezit vliv výkonné nebo zákonodárné moci na jmenování členů Rady pro soudnictví, což je v souladu s doporučeními Rady Evropy . Kvalita Reforma systému právní pomoci bude vycházet z výsledků řady pilotních projektů. Nyní se předpokládá, že reforma systému právní pomoci bude dokončena do roku 2025 a bude zahájena řadou pilotních projektů zaměřených na shromažďování osvědčených postupů při přípravě dalších legislativních reforem. Pokud jde o současný systém právní pomoci, přetrvávají určité obavy ohledně přiměřenosti dostupných finančních prostředků . V oblasti občanskoprávního, správního a trestního soudnictví pokračuje úsilí o digitalizaci, které bylo urychleno pandemií COVID-19. Stále existuje prostor pro zlepšení digitalizace systému soudnictví , zejména pokud jde o míru zveřejňování rozsudků on-line a dostupnost digitálních řešení pro zahájení a sledování soudních řízení, přičemž na řešení tohoto problému je zaměřeno několik iniciativ . Pokud jde o trestní soudnictví, soudní orgány a státní zastupitelství spolu s dalšími zúčastněnými stranami v oblasti justice společně vyvíjí digitální plán. V oblasti občanskoprávního a správního soudnictví se nový program digitalizace zaměřuje na digitální přístup občanů a právníků ke spravedlnosti . Právní postupy budou postupně digitalizovány, počínaje vnitrostátními daňovými případy a žádostmi o zabavení majetku, a poté budou rozšířeny na další oblasti práva. V reakci na pandemii COVID-19 přijala Rada pro soudnictví nová pravidla pro pořádání soudních jednání na dálku, která umožnila soudům pokračovat ve své činnosti. Současná pravidla platí do 1. srpna 2021 a v případě potřeby mohou být prodloužena tak, aby bylo zajištěno fungování soudů. Zákon o testování v oblasti výkonu spravedlnosti umožní realizovat pilotní projekty v oblasti výkonu spravedlnosti ve větším měřítku. Na základě řady pilotních projektů týkajících se kvality soudnictví v rámci programu „Společensky účinné soudnictví“ umožní očekávaný vstup zákona o testování v oblasti výkonu spravedlnosti v platnost v létě 2021 zavedení projektů týkajících se kvality ve větším měřítku. Mezi takové projekty týkající se kvality patří například zavedení „soudce příslušného ve věcech dluhů“, jehož cílem je zvýšit účinnost soudních rozhodnutí tím, že se bude zabývat všemi případy jednoho dlužníka současně. Tento přístup spočívající v testování pilotních projektů v malém měřítku a jejich následném zavádění ve větším měřítku může přinést inovativní nápady na podporu kvality systému soudnictví . Účinnost Pandemie COVID-19 měla dopad na účinnost systému soudnictví. Pandemie COVID-19 způsobila v letech 2020 a 2021 nárůst počtu nevyřešených soudních případů, zejména v trestních věcech . Rada pro soudnictví a správní rady soudů přijaly konkrétní opatření k řešení těchto důsledků, jako je zlepšení videokonferenčních zařízení pro soudní jednání, jmenování soudců ve výslužbě jako náhradních soudců a častější využívání samosoudců. Cílem je do konce roku 2021 vyřídit dosud nevyřešené věci, které se v systému trestního soudnictví nahromadily v důsledku pandemie COVID-19 . V rámci tohoto přístupu státní zastupitelství pokračuje ve využívání své pravomoci vydávat rozhodnutí v některých trestních věcech . V návaznosti na obavy vyjádřené nizozemskou advokátní komorou a členy parlamentu oznámil ministr pro právní ochranu v listopadu 2020, že podezřelým osobám bude poskytnuta bezplatná konzultace s advokátem. Bezplatné konzultace byly zahájeny dne 1. dubna 2021 ve vztahu k řadě případů a postupně budou rozšířeny na všechny ostatní případy. Vzhledem k tomu, že využívání těchto pravomocí státním zastupitelstvím může mít dopad na právo na spravedlivý proces, zejména pokud občané nejsou dostatečně informováni , má poskytnutí bezplatné právní konzultace v takových případech zvláštní význam. Systém soudnictví se i nadále vyznačuje vysokou úrovní účinnosti v prvním stupni, ačkoli odvolací řízení jsou poměrně zdlouhavá . Účinnost systému soudnictví byla v posledních letech celkově vysoká . Délka řízení v prvním stupni v občanskoprávních a obchodních věcech je krátká, v roce 2019 činila přibližně 100 dní . Naopak řízení v občanskoprávních a obchodních věcech ve třetím stupni je dlouhé, v roce 2019 činila průměrná délka 459 dní. Správní soudnictví v prvním stupni stále funguje efektivně , ačkoli řízení ve druhém a třetím stupni jsou poměrně dlouhá . Zatímco celková míra uzavřených případů v prvním stupni zůstává úspěšná , míra vyřízení správních případů v prvním stupni postupně klesala až na 94 % v roce 2019. To by mohlo v budoucnu vést k nahromadění určitého množství nevyřešených věcí ve správním soudnictví, ačkoli se zdá, že současné množství věcí, které se projednávají, je stále zvladatelné . Pokud jde o trestní soudnictví, nový akční plán navazující na přezkum z roku 2020 se zaměřuje na zlepšení své účinnosti, zejména v případech běžných trestných činů a trestných činů s vysokou mírou dopadu . To sice může přispět k posílení účinnosti a vyřízení nevyřešených případů, zúčastněné strany však zdůrazňují, že tyto iniciativy by neměly jít na úkor kvality soudnictví . II.Protikorupční rámec

Pravomoci vyšetřovat a stíhat korupci jsou rozděleny mezi několik orgánů. Odbor interního vyšetřování národní policie vyšetřuje protiprávní jednání ve veřejné správě. Za vyšetřování finančních trestných činů, včetně podplácení zahraničních veřejných činitelů a korupce v obchodním styku, odpovídá fiskální zpravodajská a vyšetřovací služba. Celostátní zastupitelství se zaměřuje na vnitrostátní korupci veřejných činitelů a Celostátní zastupitelství pro závažné podvody, trestnou činnost proti životnímu prostředí a konfiskaci majetku je odpovědné za vyšetřování podplácení zahraničních veřejných činitelů a korupci v obchodním styku. Orgán pro oznamovatele poskytuje podporu a poradenství osobám, které chtějí oznámit zneužívání, k němuž dochází v rámci zaměstnání ve veřejném či soukromém sektoru. Pokračuje spolupráce mezi specializovanými protikorupčními a zpravodajskými týmy v rámci donucovacích orgánů. Protikorupční jednotka v rámci fiskální zpravodajské a vyšetřovací služby hraje klíčovou úlohu v boji proti finanční trestné činnosti a korupci. Projednává se zákon o financování politických stran a právní předpisy posilující bezúhonnost volených a jmenovaných úředníků na místní a provinční úrovni. Mezi odborníky a vedoucími pracovníky podniků panuje názor, že Nizozemsko je jednou z nejméně zkorumpovaných zemí na světě. V indexu vnímání korupce organizace Transparency International za rok 2020 získalo Nizozemsko 82 bodů ze 100, a obsadilo tak třetí místo v Evropské unii a osmé místo na světě. Toto vnímání je za posledních pět let relativně stejné. V návaznosti na případy pronikání organizovaného zločinu a úniků informací v rámci donucovacích orgánů byl posílen boj proti korupci a organizovanému zločinu. V roce 2020 zahájilo Nizozemsko rozsáhlý program zaměřený na boj proti podvratné organizované trestné činnosti, která zahrnuje i korupci. V rámci ministerstva spravedlnosti a bezpečnosti bylo zřízeno generální ředitelství, které má tento program koordinovat. To vedlo k dodatečnému financování v této oblasti a vytvoření multidisciplinárního intervenčního týmu. Cílem návrhu zákona je posílit účinnost boje proti podvratné trestné činnosti, včetně korupce. Nový návrh zákona, který posiluje trestní zákoník a trestní řád, je v současné době ve Sněmovně reprezentantů. Cílem návrhu zákona je zvýšit účinnost boje proti podvratné trestné činnosti, včetně korupce, a to prostřednictvím zvýšení horní hranice trestních sazeb za některé podvratné trestné činy, jako je například vyhrožování veřejným činitelům. Dne 1. října 2020 byly vydány správní pokyny s aktualizovanými pokyny pro státní zastupitelství k vyšetřování a stíhání případů korupce zahraničních veřejných činitelů a dne 4. září 2020 pokyny týkající se velkého finančního vyrovnání, které svěřují právní dohled nad některými vyrovnáními dočasné nezávislé komisi namísto ministra spravedlnosti a bezpečnosti. Institucionální rámec pro prevenci korupce a boj proti ní je i nadále pevný, přičemž donucovací orgány úzce spolupracují. Na vyšetřování případů spolupracují specializované protikorupční týmy a zpravodajské jednotky v rámci fiskální zpravodajské a vyšetřovací služby a státního zastupitelství. Protikorupční jednotka v rámci fiskální zpravodajské a vyšetřovací služby hraje klíčovou úlohu v boji proti finanční trestné činnosti a korupci. Odbor interního vyšetřování národní policie má obdržet další finanční prostředky, které posílí vyšetřovací kapacitu tohoto odboru i státního zastupitelství. Vyšetřování ve věci Encrochat, které přineslo klíčové informace pro identifikaci, vyšetřování a stíhání zločineckých sítí, rovněž odhalilo údajnou korupci v rámci donucovacích orgánů. Vyšetřování rovněž odhalilo, že zločinci se aktivně snaží podplácet státní zaměstnance a další organizace. To vedlo ke zvýšené ostražitosti a zaměření na podvratnou trestnou činnost a ke zřízení týmu pro vyšetřování korupce v rámci policie v návaznosti na vyšetřování ve věci Encrochat. Tento tým je veden odborem interního vyšetřování národní policie a podporují ho vyšetřovatelé z Národní policejní jednotky. Odbor interního vyšetřování národní policie rovněž přispívá k prevenci tím, že upozorňuje na konkrétní rizika korupce u veřejných institucí, které vyšetřuje. Kromě provádění vyšetřování odbor interního vyšetřování národní policie stále více využívá své odborné znalosti k poskytování poradenství v oblasti boje proti porušování profesní bezúhonnosti a jeho prevence. Jsou přijímána opatření k posílení prevence, odhalování a vyšetřování korupce obecně v rámci policie a veřejné správy. V odboru interního vyšetřování národní policie dochází v průměru k nápadu 50 případů korupce nebo úniku citlivých informací u policistů nebo státních zaměstnanců ročně. V říjnu 2020 byly přijaty nové právní předpisy rozšiřující prověřování policistů a externích poradců před jmenováním a v průběhu zaměstnání a očekává se, že budou plně zavedeny do konce roku 2021. Prověřování se nyní zavádí v rámci policie a intenzita prověřování bude záviset na rizicích týkajících se bezúhonnosti spojených s danou funkcí. Protikorupční jednotka v rámci fiskální zpravodajské a vyšetřovací služby nadále hrála důležitou úlohu v boji proti korupci a finanční trestné činnosti. To platí zejména pro případy podplácení zahraničních veřejných činitelů a osob, které nejsou veřejnými činiteli, a to jak na vnitrostátní, tak na mezinárodní úrovni. Protikorupční jednotka v rámci fiskální zpravodajské a vyšetřovací služby informovala o 30 trestních vyšetřováních týkajících se korupce, která v současné době probíhají a která se týkají podplácení zahraničních veřejných činitelů a korupce v obchodním styku. Několik z těchto vyšetřování se zaměřuje také na roli nizozemských poskytovatelů finančních služeb. Protikorupční jednotka v rámci fiskální zpravodajské a vyšetřovací služby rovněž spolupracovala s dalšími orgány, jako je odbor interního vyšetřování národní policie, který se zabývá případy korupce veřejných činitelů. Tento institucionální rámec zřízený protikorupční jednotkou v rámci fiskální zpravodajské a vyšetřovací služby a Celostátním zastupitelstvím pro závažné podvody, trestnou činnost proti životnímu prostředí a konfiskace majetku se v posledním desetiletí zdokonalil a byl pozitivně oceněn organizací OECD díky schopnosti zvláštních a specializovaných protikorupčních týmů vyšetřovat a stíhat případy podplácení zahraničních činitelů. Sněmovna reprezentantů v roce 2020 přijala kodex chování a zavedla systém dohledu, pokud jde o požadavky na majetková přiznání. Kodex chování pro členy Sněmovny reprezentantů se týká nezávislosti, darů, registrací, používání důvěrných informací a jednacího řádu. Nařízením, které vstoupilo v platnost dne 1. dubna 2021, se zřizuje nezávislé kolegium, jehož úkolem je prošetřovat stížnosti týkající se dodržování kodexu chování členy parlamentu a radit Sněmovně ohledně možných sankcí. Dne 30. března 2021 byly přijaty aktualizované pokyny pro bezúhonnost osob zastávajících politickou funkci, včetně vzorových kodexů chování pro volené a jmenované úředníky. V parlamentu se budou projednávat nové právní předpisy týkající se posílení bezúhonnosti volených a jmenovaných úředníků na místní a provinční úrovni. Navrhovaný zákon mimo jiné předepisuje kodex chování jako povinný požadavek pro jmenované úředníky na místní a provinční úrovni a zavádí systém dohledu, pokud jde o požadavky na majetková přiznání. Jeho součástí je povinná analýza rizik v oblasti bezúhonnosti jmenovaných úředníků na místní a provinční úrovni. Podpora bezúhonnosti v boji proti korupci probíhá prostřednictvím platformy pro boj proti korupci, kterou provozuje ministerstvo spravedlnosti a bezpečnosti. Jejím cílem je podporovat informovanost a společný postup v boji proti korupci na vnitrostátní i mezinárodní úrovni prostřednictvím účinnějšího sdílení vědomostí a informací. Účastníci platformy jsou zaměstnanci veřejné moci z různých ministerstev a organizací zabývajících se korupcí. Vzhledem k pandemii COVID-19 nebylo možné se v posledních 18 měsících sejít. Od roku 2020 se předpokládá větší transparentnost, a to tak, že každé ministerstvo bude zveřejňovat informace o interních porušeních bezúhonnosti se stručným popisem druhu porušení a uložené sankce. Kromě toho v současné době probíhá (externí) šetření rizik a odolnosti proti korupci veřejných činitelů a osob, které nejsou veřejnými činiteli, v souvislosti s podvratnou trestnou činností, konkrétně na letišti Schiphol a v rotterdamském přístavu. Šetření by mělo prokázat, zda je nizozemská preventivní a represivní protikorupční politika v hlavních přístavech dostatečná. Výsledky výzkumu se očekávají v první polovině roku 2022. Přetrvávají obavy, pokud jde o rámec pro bezúhonnost vztahující se na vrcholné výkonné funkce ve veřejném sektoru, a to zejména vzhledem k jeho nezávazné povaze. Neformální pravidla obsažená v kodexu chování ministrů a státních tajemníků uvádějí, že se od nich očekává bezúhonné jednání. Kromě toho mají bývalí vysoce postavení úředníci zakázáno lobbovat u svého bývalého ministerstva, přičemž bývalí ministři nesmějí za své bývalé ministerstvo lobbovat po dobu dvou let od svého odstoupení. Rámec však zůstává poměrně omezený, na což upozornila i skupina států proti korupci (GRECO) ve svém hodnocení, že „těch několik málo omezených opatření zavedených v Nizozemsku se jeví jako nedostatečná“. Nizozemsko má od roku 2012 dobrovolný a veřejně přístupný rejstřík lobbistů ve Sněmovně reprezentantů. Rejstřík lobbistů je pravidelně aktualizován a obsahuje informace o seznamu subjektů, které žádají o přístup do Sněmovny reprezentantů. Aby lobbista získal stálé povolení přístupu do parlamentu, musí být registrován jako organizace. Neexistuje však žádný monitorovací nebo donucovací mechanismus, pokud jde o kontakty mezi lobbisty a úředníky nebo státními zaměstnanci. V tomto ohledu skupina GRECO doporučila, aby v případě kontaktů mezi osobami zastávajícími vrcholné výkonné funkce a lobbisty byla zavedena pravidla a pokyny a aby se zvýšila transparentnost kontaktů a předmětů projednávaní. Právní předpisy týkající se financování politických stran procházejí revizí. Pokud jde o financování politických stran, právní rámec sestávající ze zákonů upravujících dotace a správu politických stran nezahrnuje financování politických stran a financování kandidátů na místní úrovni. Očekává se, že zákon o financování politických stran bude nahrazen zákonem o politických stranách, který nyní projednává parlament. Cílem revidovaných právních předpisů je chránit fungování a organizaci politických stran před zahraničními zásahy. Hodnocení zákona o orgánu pro oznamovatele se uskutečnilo v roce 2020. Orgán pro oznamovatele je ústřední oznamovací a vyšetřovací institucí, které lze oznamovat zneužití oznamovatelů ze strany veřejného i soukromého sektoru. Zákon o orgánu pro oznamovatele prošel hodnocením nezávislé výzkumné společnosti. Podle závěrů hodnocení lze právní ochranu oznamovatelů dále zvýšit. V důsledku toho budou právní předpisy změněny. Od tohoto orgánu se očekává, že bude oznamovatelům poskytovat poradenství a bude provádět nezávislá vyšetřování. V roce 2020 orgán pro oznamovatele ukončil tři velká vyšetřování a zveřejnil k nim závěrečné zprávy. Kromě toho, jak uvádí OECD, ačkoli v nizozemských společnostech a vládních orgánech existují mechanismy oznamování a rámce ochrany pro oznamovatele, tyto mechanismy nepřispěly k odhalování podplácení zahraničních činitelů v Nizozemsku. Zejména na počátku měla pandemie COVID-19 velký dopad na vyšetřování trestných činů, což vedlo k průtahům. Podle některých orgánů nebylo možné po několik měsíců provádět určité činnosti, jako jsou neohlášené prohlídky (tzv. „razie za úsvitu“), výslechy podezřelých a svědků nebo sledování, nebo musely být tyto činnosti přizpůsobeny situaci. Prosazování práva bylo ovlivněno také tím, že se u soudů konala pouze omezená jednání. Kromě toho fiskální zpravodajská a vyšetřovací služba vyšetřovala také několik případů podvodů souvisejících s pandemií COVID-19. To vedlo k několika trestním vyšetřováním a trestním stíháním souvisejícím s podvody (podvody s ochrannými prostředky, falešná zdravotní osvědčení a zneužití státní podpory). Kromě toho orgány oznámily, že mezinárodní charakter vyšetřování podplácení zahraničních činitelů může být v důsledku opatření COVID-19 dále omezen. III.Pluralita a svoboda sdělovacích prostředků Právní rámec týkající se plurality sdělovacích prostředků se opírá o soubor ústavních a legislativních záruk. Právo na informace je zakotveno v ústavě. Nizozemský orgán pro sdělovací prostředky je nezávislým regulačním orgánem pro audiovizuální mediální služby, který dohlíží na provádění zákona o sdělovacích prostředcích. Žurnalistika byla v souvislosti s pandemií COVID-19 zařazena mezi zásadní profese. V zemi nadále platí vysoká míra svobody sdělovacích prostředků a ochrany novinářů . Po provedení směrnice o audiovizuálních mediálních službách se rozšířil rozsah dohledové činnosti regulačního orgánu. Zdá se, že zdroje, které má orgán k dispozici, jsou i nadále dostatečné k tomu, aby mohl účinně plnit svůj mandát. Kromě toho se v současné době mění podmínky jmenování členů kolektivních orgánů s cílem posílit záruky nezávislosti . Na dodržování novinářských standardů dohlíží několik samoregulačních orgánů. Kromě Rady pro žurnalistiku, která je jakožto samoregulační mechanismus oprávněna vydávat stanoviska ke stížnostem týkajících se novinářské činnosti, posuzuje novinářskou činnost a vyřizuje stížnosti veřejný ochránce práv pro veřejnoprávní vysílání a několik veřejných ochránců práv pro celostátní a regionální noviny. Byly zjištěny problémy týkající se transparentnosti vlastnictví sdělovacích prostředků a jejich koncentrace. Existuje omezená regulace týkající se zveřejňování údajů o vlastnictví sdělovacích prostředků, jak uvádí nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2021, který tuto oblast hodnotí jako středně rizikovou. Informace o vlastnických strukturách, které nemusí nutně zahrnovat skutečné majitele, jsou veřejnosti poskytovány prostřednictvím platformy pro sledování sdělovacích prostředků zveřejňované orgánem pro sdělovací prostředky. Odvětví zpravodajských médií se vyznačuje vysokou koncentrací trhu, jak uvádí nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků 2021. Vláda se zapojila do pomoci sdělovacím prostředkům během pandemie. Během pandemie COVID-19 se navzdory zvýšené poptávce po zpravodajství snížily příjmy z reklamy, což postihlo zejména místní sdělovací prostředky. Žurnalistika byla podporována vládou prostřednictvím zvláštních fondů a dodatečně byl zřízen dočasný fond pro místní sdělovací prostředky zasažené pandemií COVID-19. Novináři byli vyňati ze zákazu cestování v souvislosti s COVID-19, takže mohli nadále sledovat události a poskytovat zpravodajství z první ruky.

Cílem návrhu zákona je zlepšit přístup k informacím. Podle nástroje pro sledování plurality sdělovacích prostředků byly průtahy a neúplné odpovědi zaznamenány u dvou třetin žádostí o přístup k informacím podaných v roce 2020, přičemž tento nástroj ohodnotil právo na přístup k informacím jako středně rizikové. Tento problém potvrdily i zúčastněné strany. V současné době probíhá revize právního rámce s cílem zlepšit transparentnost vlády a zajistit lepší přístup k veřejným informacím. Zúčastněné strany změny obecně vítají, přičemž uvádějí další oblasti, které je třeba zlepšit. Jedna z vítaných změn se týká zřízení nezávislého poradního výboru, který by v případě stížností zajišťoval mediaci mezi novináři a orgány. Byl zaznamenán nárůst výhrůžek a násilí vůči novinářům. Podle nástroje pro sledování plurality sdělovacích prostředků 2021 „nizozemský národní koordinátor pro boj proti terorismu a bezpečnost v roce 2020 poprvé označil novináře za cíl vážných hrozeb a agrese“. Platforma Rady Evropy pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů nedávno zveřejnila pět varování. Nejnovější z nich se týkají vraždy investigativního novináře Petera R. de Vriese a zrušení jednoho televizního pořadu kvůli vážnému ohrožení redakce; další se týkají útoku na fotografa, útoků na fyzickou bezpečnost a integritu novinářů, k nimž došlo v několika částech země, a obtěžování a zastrašování on-line. Další útoky a zastrašování byly zaznamenány na platformě Mapping Media Freedom. To potvrdily i zúčastněné strany během návštěvy země. Dále byly vyjádřeny obavy v souvislosti s ochranou zdrojů ve vztahu ke zpravodajským agenturám, nizozemské orgány však objasnily, že k použití vyšetřovacích pravomocí je zapotřebí schválení soudem, pokud takové použití může vést k získání údajů o novinářských zdrojích. Nizozemsko nadále posiluje svůj rámec pro ochranu novinářů . Projekt „PersVeilig“, zaměřený na snížení výhrůžek, násilí a agrese vůči novinářům, který je společnou iniciativou státního zastupitelství, policie, společnosti šéfredaktorů a sdružení novinářů, je novináři stále více využíván. Projekt předpokládá opatření, jako je vyšší priorita ve vztahu k případům násilí vůči novinářům ze strany policie a státního zastupitelství, a také preventivní opatření proti agresi a násilí. V roce 2021 byl protokol (soubor dohod o vyšetřování a stíhání mezi policií a státním zastupitelstvím v případě agrese vůči novinářům) přezkoumán a bylo navrženo několik zlepšení. Patří mezi ně zlepšení zpracování stížností novinářů ze strany policie a státního zastupitelství, lepší poskytování informací o působnosti a pravomocích policie a státního zastupitelství, zvyšování povědomí novinářů o tom, jak může protokol pomoci, a také zlepšení komunikace mezi novináři a policií a státním zastupitelstvím. Cílem dalších zlepšení je lépe pokrýt situaci nezávislých novinářů. IV.Další institucionální otázky týkající se systému brzd a protivah Nizozemsko má dvoukomorový parlamentní systém, který stanoví ex ante ústavní přezkum návrhů právních předpisů. Parlament je tvořen Senátem a Sněmovnou reprezentantů. Legislativní návrhy může předkládat vláda i poslanci Sněmovny reprezentantů. Státní rada vydává poradní stanoviska k návrhům právních předpisů. Důležitou úlohu v systému brzd a protivah plní nezávislé orgány a občanská společnost. Probíhají rozsáhlé diskuze o správném fungování systému brzd a protivah. Navazují na zprávu o parlamentním vyšetřování případu s příspěvky na péči o děti, která vedla v lednu 2021 k demisi vlády. V návaznosti na dřívější zprávy jiných subjektů vydal parlamentní vyšetřovací výbor dne 17. prosince 2020 zprávu , v níž dospěl k závěru, že při zavádění systému příspěvků na péči o děti nebyly dodržovány zásady právního státu. Ve zprávě bylo uvedeno, že zavedení systému příspěvků na péči o děti vedlo k tomu, že velký počet občanů musel v důsledku údajných nesrovnalostí vrátit příspěvky, které obdrželi, v plné výši . Vzhledem k tomu, že ve zprávě bylo zjištěno, že zákonodárce přijal zákony, které neponechávají prostor pro spravedlivý výklad v jednotlivých případech, že výkonná moc vzhledem ke svému zaměření na boj proti podvodům nesprávně považuje za podvodníky velké množství občanů a že správní soudnictví tento výklad zákona až do října 2019 potvrzovalo, byly vyzvány všechny složky státní moci, aby se zamyslely nad tím, jak takovým situacím do budoucna předcházet. Ve zprávě bylo rovněž konstatováno, že vláda dostatečně neinformovala parlament a že pro informování o činnosti vlády existují překážky. Sněmovna reprezentantů si mezitím vyžádala stanovisko Benátské komise Rady Evropy k fungování systému brzd a protivah v této věci a k tomu, zda jsou v rámci systému správního soudnictví zapotřebí další záruky. Na základě této zprávy orgány okamžitě přiznaly obětem odškodnění . V celé věci bude dále probíhat parlamentní šetření , jehož projednání se očekává v létě 2022. Přestože řešení situace trvalo delší dobu, práce parlamentního vyšetřovacího výboru, reakce zúčastněných institucionálních subjektů a probíhající diskuse ukazují, jak systém brzd a protivah funguje . Státní rada se rovněž zapojuje do následných diskuzí o řádném fungování brzd a protivah, a to jak z hlediska své úlohy v rámci soudnictví, tak i v souvislosti se zákonodárným procesem. S ohledem na zprávu o parlamentním vyšetřování týkající se rovněž správního soudnictví oznámila soudní složka Státní rady svůj záměr zahájit „proces sebereflexe“ . Tento proces vezme v úvahu její úlohu v kauze příspěvků na péči o dítě a bude se týkat i dalších případů, v nichž by bylo možné zlepšit účinnou právní ochranu. Státní rada dále adresovala předsedovi vlády dopis s doporučeními ke zlepšení legislativního procesu a kvality právních předpisů . Doporučení zahrnují vypracování nové legislativní politiky, věnování více času a pozornosti projednávání právních předpisů v obou komorách parlamentu a větší zapojení prováděcích orgánů do legislativního procesu. Rada pro veřejnou správu ve své zprávě o „silnějším právním státu“ z dubna 2020 doporučila věnovat více pozornosti kvalitě zákonodárného procesu a posílit výzkumné a podpůrné kapacity pro členy parlamentu. V parlamentu se projednává nový zákon o otevřené vládě. Dne 26. ledna 2021 schválila Sněmovna reprezentantů nový zákon o otevřené vládě, jehož cílem je zajistit větší transparentnost v souvislosti s činností vlády a který je v současné době v Senátu. Projednávání nového zákona urychlil případ s přídavky na děti, který vyvolal kritiku ohledně nedostatečné transparentnosti. Nový zákon má nahradit současný zákon o otevřenosti vlády a je v něm zakotvena povinnost aktivního zveřejňování vládních informací, na rozdíl od současného systému zveřejňování na žádost. Nový zákon by rovněž zřídil stálý nezávislý poradní výbor pro otevřenou vládu a správu informací . Přestože přijetí tohoto nového právního předpisu by dále usnadnilo přístup k vládním informacím, zúčastněné strany uvádějí, že kromě platného právního rámce je třeba dále zlepšit včasnost a úplnost odpovědí na informace . Byl přijat dočasný zákon o opatřeních přijatých v souvislosti s onemocněním COVID-19, který má poskytnout pevnější právní základ pro omezující opatření v souvislosti s onemocněním COVID-19. V počáteční fázi pandemie COVID-19 byla opatření přijímána prostřednictvím mimořádných nařízení na základě již existujícího zákona o veřejném zdraví a zákona o bezpečnosti v regionech, přičemž regionům a obcím byla ponechána značná míra volnosti při přijímání vlastních opatření. Parlament pokračoval ve své práci prostřednictvím písemných nebo digitálních prostředků a nadále se pořádaly rozpravy, i když méně často. V květnu 2020 Státní rada sdělila, že prodloužení krizové situace vyžaduje pevnější právní základ . Podle dočasného zákona o opatřeních přijatých v souvislosti s onemocněním COVID-19, který platí od 1. prosince 2020, se návrhy opatření v souvislosti s onemocněním COVID-19 předkládají parlamentu týden před vstupem v platnost , během kterého může Sněmovna reprezentantů rozhodnout o zamítnutí opatření. Zákon automaticky přestane platit dne 1. září 2021, pokud vláda nerozhodne o jeho prodloužení . Návrh rozhodnutí o prodloužení platnosti dočasného zákona se před vstupem v platnost předkládá parlamentu, který může rozhodnout o zamítnutí prodloužení. Významná opatření přijatá v souvislosti s onemocněním COVID-19 byla zamítnuta soudem a následně byla jejich platnost potvrzena v odvolacím řízení. Dne 16. února 2021 prohlásil okresní soud v Haagu opatření týkající se celostátního zákazu vycházení za protiprávní z důvodu nedostatku správného právního základu. Téhož dne odvolací soud v Haagu nařídil předběžná opatření, která umožnila zákaz vycházení zachovat až do pravomocného rozhodnutí odvolacího soudu. Poté, co parlament dne 19. února 2021 přijal bezodkladný zákon, kterým se zavádí nové opatření o zákazu vycházení, odvolací soud dne 26. února 2021 rozhodl, že původní opatření o zákazu vycházení bylo přijato na správném právním základě. Nezávislé instituce nadále hrají důležitou úlohu v systému brzd a protivah . Instituce veřejného ochránce práv nadále plní důležitou úlohu v systému brzd a protivah tím, že vydává nezávazná stanoviska k činnosti vlády a prošetřuje stížnosti občanů, ale také předkládá zprávy z vlastního podnětu. Pokud veřejný ochránce práv vydá doporučení, musí na ně vláda reagovat a uvést důvody v případě, že se jimi rozhodne neřídit. Ačkoli veřejný ochránce práv nečelí při obecném výkonu svého mandátu výrazným překážkám , kritizoval nedostatečné kroky vlády v návaznosti na doporučení, která učinil ve své zprávě z roku 2017 týkající se „případu příspěvků na péči o děti“ (viz dále) . Veřejný ochránce práv zahájil projekt zaměřený na zajištění účinných následných opatření v návaznosti na svá doporučení, který vedl ke strukturálnímu přístupu ke sledování provádění jeho doporučení . Kromě toho dostal Nizozemský institut pro lidská práva v prosinci 2020 znovu akreditaci se statusem A udělenou Globální aliancí národních institucí pro lidská práva (GANHRI) . Doporučení Globální aliance zahrnovala pokračování v prosazování potřebného financování, které by mu umožnilo zabývat se širší škálou priorit, včetně práv migrantů a komunity LGBTI . Prostředí občanské společnosti je i nadále otevřené , ačkoli se objevují otázky týkající se nových návrhů právních předpisů o transparentnosti. Nizozemsko je považováno za zemi s prostředím otevřeným občanské společnosti , avšak zúčastněné strany vyjádřily obavy ohledně návrhu nových právních předpisů, jejichž cílem je zabránit nežádoucímu zahraničnímu vlivu tím, že se zvýší kontrola organizací občanské společnosti financovaných ze zemí mimo EU/EHP. Státní rada ve svém doporučení ze dne 28. srpna 2020 zdůraznila, že je důležité, aby tyto právní předpisy byly přiměřené, a poukázala rovněž na velký počet organizací, které by mohly být potenciálně předmětem žádostí podle tohoto zákona . Zúčastněné strany rovněž vyjádřily obavy, pokud jde o návrh zákona o změně občanského zákoníku, který by rozšířil možnosti zákazu tzv. radikálních organizací. Návrh zákona by zmírnil povinnost důkazního břemene potřebnou k tomu, aby státní zastupitelství mohlo požádat soudce o zákaz a rozpuštění takových organizací . Téma právního státu zaujímá ve veřejné diskuzi stále významné místo . V listopadu 2020 se velká většina členů Sněmovny reprezentantů vyslovila pro návrh zákona, který podporuje, aby znalost a respektování zásady právního státu byly základním úkolem vzdělávacích rad a jimi vytvářených školních vzdělávacích programů. Návrh zákona je v současné době v Senátu. Kromě toho, jak bylo oznámeno ve výroční zprávě za rok 2019 , Státní rada zahájila organizaci „rozhovorů o právním státu“ se členy parlamentu, členy vlády, soudci, akademiky, státními úředníky a zástupci sdělovacích prostředků. V této souvislosti Rada rovněž zveřejnila soubor příspěvků k tématu právního státu . Pokud jde o doporučení Rady pro veřejnou správu, aby vláda vypracovala „Program zásad právního státu“ , vláda dosud nezavedla žádná následná opatření. Jak uvedly zúčastněné strany , toto zpoždění může být způsobeno tím, že vláda chce do své odpovědi zahrnout také poučení z případu příspěvků na péči o děti , který dominuje současným politickým diskuzím o právním státu. Příloha I: Seznam zdrojů v abecedním pořadí* * Seznam příspěvků obdržených v souvislosti s konzultacemi ke zprávě o právním státu za rok 2021 se nachází na adrese https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation Středisko plurality a svobody sdělovacích prostředků (2021), nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2021 – zpráva o Nizozemsku. CIVICUS (2021), nástroj sledování občanského prostoru: Nizozemsko ( https://monitor.civicus.org/country/netherlands/ ). Rada pro veřejnou správu (2020), Een sterkere rechtsstaat. Rada Evropy, platforma na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti – Nizozemsko ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/netherlands ).

Rada Evropy: Výbor ministrů (2010), doporučení CM/Rec(2010)12 Výboru ministrů členským státům ohledně soudců: nezávislost, účinnost a odpovědnost. Státní rada (2020), poradní stanovisko W04.20.0139/I/Vo. Státní rada (2020), výroční zpráva za rok 2019. Státní rada (2021), Aanbevelingen ter bevordering van de wetgevingskwaliteit. Státní rada (2021), In gesprek. Bijdragen aan de dialoog over de rechtsstaat. Státní rada (2021), Programma van reflectie van de Afdeling bestuursrechtspraak ( https://www.raadvanstate.nl/kinderopvangtoeslag/programma-reflectie/ ). Nizozemská vláda (2020), Posouzení zprávy Evropské komise o právním státu za rok 2020 ze strany nizozemské vlády ( https://www.government.nl/documents/parliamentary-documents/2020/12/08/dutch-government-assessment-ec-2020-rule-of-law-report ). Nizozemská vláda (2020), dopis parlamentu týkající se hodnocení vyšetřování bezúhonnosti u národní policie ( Kamerbrief over evaluatie integriteitsonderzoeken politie | Kamerstuk | Rijksoverheid.nl .). Nizozemská vláda (2021), příspěvek Nizozemska ke zprávě o právním státu za rok 2021. Nizozemská asociace pro soudnictví (2021), Dossier: nieuwe procedure bestuursbenoemingen rechtspraak ( https://nvvr.org/nieuws/2021/dossier-nieuwe-procedure-bestuursbenoemingen-rechtspraak ). Nizozemský orgán pro sdělovací prostředky (2020), platforma pro sledování sdělovacích prostředků 2020 ( https://www.mediamonitor.nl/wp-content/uploads/Mediamonitor-2020.pdf ). Evropská komise (2016), srovnávací přehled EU o soudnictví. Evropská komise (2017), srovnávací přehled EU o soudnictví. Evropská komise (2018), srovnávací přehled EU o soudnictví. Evropská komise (2019), srovnávací přehled EU o soudnictví. Evropská komise (2020), srovnávací přehled EU o soudnictví. Evropská komise (2021), srovnávací přehled EU o soudnictví. Evropská komise (2020), zpráva o právním státu pro rok 2020, Kapitola o stavu právního státu v Nizozemsku. Europol (2020), Odhalení šifrované sítě způsobilo otřesy v organizovaných zločineckých skupinách napříč Evropou ( https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/dismantling-of-encrypted-network-sends-shockwaves-through-organised-crime-groups-across-europe ).

Zpráva a doporučení Globální aliance národních institucí pro lidská práva z virtuálního zasedání podvýboru pro akreditaci (SCA), 7.–18. prosince 2020. GRECO (2018), páté kolo hodnocení – hodnotící zpráva o Nizozemsku o předcházení korupci a podpoře integrity v ústředních vládních institucích (nejvyšších výkonných funkcích) a donucovacích orgánech. Orgán pro oznamovatele (2020), Závěrečná hodnotící zpráva k zákonu o orgánu pro oznamovatele ( https://www.huisvoorklokkenluiders.nl/actueel/nieuws/2020/07/15/eindrapport-evaluatie-wet-huis-voor-klokkenluiders ). Mapping Media Freedom – Nizozemsko ( https://www.mappingmediafreedom.org/country-profiles/netherlands/ ). Ministr pro právní ochranu Sander Dekker (2021), odpověď na otázky člena Sněmovny reprezentantů Nispena ze dne 17. února 2021. Ministerstvo vnitra a vztahů v království (2021), pokyny k bezúhonnosti osob zastávajících politickou funkci v rámci obcí, provincií a vodohospodářských orgánů. ( https://www.politiekeambtsdragers.nl/publicaties/brochures/2021/03/30/handreiking-integriteit ). Ministerstvo spravedlnosti a bezpečnosti (2021), dopis parlamentu týkající se fungování protokolu bezpečnosti tisku (Kamerbrief over functioneren protocol Persveilig), 31. března 2021 ( https://www.rijksoverheid.nl/documenten/kamerstukken/2021/03/31/tk-functioneren-protocol-persveilig ). Ministerstvo spravedlnosti a bezpečnosti (2021), dopis parlamentu týkající se řešení nežádoucích zahraničních finančních toků (Kamerbrief over aanpak ongewenste buitenlandse geldstromen), 8. června 2021 ( https://www.rijksoverheid.nl/documenten/kamerstukken/2021/06/08/tk-aanpak-ongewenste-buitenlandse-geldstromen ). Národní veřejný ochránce práv (2017), Žádné mocenské hry, ale čestné jednání. Národní veřejný ochránce práv (2020), Řádné poskytování informací je základem přístupu ke spravedlnosti – překážky v poskytování informací o rozhodnutích o sankcích a zamítnutí žaloby. Národní policie (2020), Nový vyšetřovací tým pro vyšetřování korupce ve věci „Encrochat“ ( https://www.politie.nl/nieuws/2020/september/16/nieuw-rechercheteam-voor-corruptieonderzoeken-encrochat.html ). Nizozemský helsinský výbor (2021), příspěvek nizozemského helsinského výboru ke zprávě o právním státu pro rok 2021. NVJ (2021), Belangenorganisaties roepen Eerste Kamer op de nieuwe Woo te steunen ( https://www.nvj.nl/nieuws/belangenorganisaties-roepen-eerste-kamer-nieuwe-woo-te-steunen ). OECD (2021), provádění Úmluvy OECD proti podplácení. Čtvrtá fáze zprávy: Nizozemsko ( https://www.oecd.org/corruption/anti-bribery/netherlands-phase-4-report-en.pdf ). Reportéři bez hranic – Nizozemsko ( https://rsf.org/en/netherlands ). Villamedia (2021), Belangenorganisaties aan Eerste Kamer: red minstens deze punten in nieuwe Woo ( https://www.villamedia.nl/artikel/belangenorganisaties-aan-eerste-kamer-red-minstens-deze-punten-in-nieuwe-woo ). Příloha II: Návštěva Nizozemska Útvary Komise uspořádaly v dubnu a květnu 2021 virtuální jednání s těmito účastníky: ·Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst

·Výbor pro spravedlnost a bezpečnost Sněmovny reprezentantů ·Huis voor Klokkenluiders ·Instituut voor Informatierecht ·Ministerstvo školství, kultury a vědy ·Ministerstvo vnitra a vztahů v království ·Ministerstvo spravedlnosti a bezpečnosti ·Nederlands Juristencomite voor de Mensenrechten ·Nizozemský helsinský výbor ·Nederlandse Orde van Advocaten ·Nederlandse Vereniging voor Rechtspraak ·Nederlandse Vereniging voor Journalisten ·Národní veřejný ochránce práv ·Národní policie ·Odbor interního vyšetřování národní policie ·Státní zastupitelství ·Raad voor de Rechtspraak ·Raad voor het Openbaar Bestuur * Komise se na řadě horizontálních jednání setkala rovněž s těmito organizacemi: ·Amnesty International

·Středisko pro reprodukční práva ·CIVICUS ·Unie pro občanské svobody v Evropě (Civil Liberties Union for Europe) ·Organizace Civil Society Europe (občanské sdružení Evropa) ·Konference evropských církví (Conference of European Churches) ·sdružení EuroCommerce ·Evropské středisko pro právní záležitosti neziskového sektoru (European Center for Not-for-Profit Law) ·Evropské středisko pro svobodu tisku a sdělovacích prostředků (European Centre for Press and Media Freedom) ·Evropské občanské fórum (European Civic Forum) ·Evropská federace novinářů ·Evropské partnerství pro demokracii ·Evropské fórum mládeže ·Organizace Front Line Defenders ·Nadace Human Rights House ·Organizace Human Rights Watch ·Evropská pobočka Mezinárodní asociace leseb a gayů (ILGA-Europe) ·Mezinárodní výbor právníků (International Commission of Jurists) ·Mezinárodní federace pro lidská práva (International Federation for Human Rights) ·Evropská síť mezinárodní federace plánovaného rodičovství (International Planned Parenthood Federation European Network) ·Mezinárodní tiskový institut (International Press Institute)