CS Úřední věstník Evropské unie C 179/2

INTERPRETAČNÍ SDĚLENÍ KOMISE

o právních předpisech Společenství použitelných pro zadávání zakázek, na které se plně nebo částečně nevztahují směrnice o zadávání veřejných zakázek

(2006/C 179/02)

ÚVOD

Evropské společenství nedávno přijalo nové směrnice pro zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (1), které stanoví podrobná pravidla pro postupy výběrového řízení v rámci celé EU.

Směrnice o zadávání veřejných zakázek se však nevztahují na všechny veřejné zakázky. Existuje celá řada zakázek, na které se směrnice nevztahují nebo se na ně vztahují jen částečně, jako například:

— zakázky nedosahující prahových hodnot pro použití směrnic o zadávání veřejných zakázek (2);

— zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES a v příloze XVII B směrnice 2004/17/ES, které přesahují prahové hodnoty pro použití těchto směrnic.

Tyto zakázky představují významné příležitosti pro podniky na vnitřním trhu, zejména pro malé a střední podniky a nové společnosti. Otevřené a konkurenční metody zadávání zakázek zároveň napomáhají veřejným správám přilákat širší spektrum případných uchazečů o takové zakázky a využít přínosu výhodnějších nabídek. Zajištění nejúčinnějšího využití veřejných finančních zdrojů je obzvláště důležité s ohledem na rozpočtové problémy, kterým mnohé členské státy čelí. Rovněž by se neměla opomenout skutečnost, že transparentní postupy při zadávání zakázek jsou ověřeným způsobem ochrany před korupcí a protekcionářstvím.

Tyto zakázky jsou ale v mnoha případech stále ještě přímo zadávány místním provozovatelům bez hospodářské soutěže. Evropský soudní dvůr potvrdil ve své judikatuře, že pravidla vnitřního trhu stanovená ve Smlouvě o ES se vztahují rovněž na zakázky, které nespadají do oblasti působnosti směrnic o zadávání veřejných zakázek. Členské státy a zúčastněné strany požádaly Komisi u různých příležitostí, aby naznačila, jak by měly uplatňovat základní zásady vyplývající z této judikatury.

Toto interpretační sdělení se zabývá výše uvedenými dvěma skupinami zakázek, na které se směrnice o zadávání veřejných zakázek nevztahují nebo se na ně vztahují jen částečně (3) . Komise objasňuje své pojetí judikatury Evropského soudního dvora a navrhuje nejlepší postupy s cílem pomoci členským státům těžit z celkového přínosu vnitřního trhu. Toto sdělení nevytváří žádné nové právní předpisy. Je třeba poznamenat, že výklad právních předpisů Společenství přísluší ve všech případech výhradně Evropskému soudnímu dvoru.

1. PRÁVNÍ SOUVISLOSTI

1.1 Pravidla a zásady Smlouvy o ES

Veřejní zadavatelé (4) z členských států jsou při uzavírání všech smluv na veřejné zakázky, které spadají do oblasti působnosti Smlouvy o ES, povinni dodržovat pravidla a zásady Smlouvy o ES. Tyto zásady zahrnují volný pohyb zboží (článek 28 Smlouvy o ES), právo usazování (článek 43), volný pohyb služeb (článek 49), nediskriminaci a rovné zacházení, transparentnost, proporcionalitu a vzájemné uznávání.

1.2 Základní normy pro zadávání zakázek

Evropský soudní dvůr vypracoval soubor základních norem pro zadávání veřejných zakázek, které jsou odvozeny přímo z pravidel a zásad Smlouvy o ES. Zásady rovného zacházení a nediskriminace na základě státní příslušnosti zahrnují povinnost transparentnosti, která podle judikatury Evropského soudního dvora (5) „spočívá v zajištění odpovídajícího stupně zveřejnění umožňujícího otevření trhu služeb hospodářské soutěži ve prospěch každého potenciálního uchazeče, jakož i kontrolu nestrannosti postupů řízení o zadání zakázky“ (6).

Tyto normy se použijí na zadávání koncesí na služby, na zakázky nedosahující prahových hodnot (7) a na zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES a v příloze XVII B směrnice 2004/17/ES, pokud jde o otázky, které tyto směrnice neupravují (8). Evropský soudní dvůr výslovně stanovil, že „ačkoliv jsou některé zakázky z oblasti působnosti směrnic Společenství týkajících se zadávání veřejných zakázek vyňaty, musejí veřejní zadavatelé, kteří je uzavírají, přesto dodržovat základní pravidla Smlouvy o ES“ (9) .

1.3 Význam pro vnitřní trh

Normy odvozené ze Smlouvy o ES se vztahují pouze na zadávání zakázek, které dostatečně souvisí s fungováním vnitřního trhu. V této souvislosti se Evropský soudní dvůr domníval, že v jednotlivých případech by zadávání zakázky nebylo pro hospodářské subjekty usazené v jiných členských státech zajímavé „z důvodu zvláštních okolností, jakou by byl například nepatrný hospodářský význam “. V takovém případě „by důsledky pro … základní svobody měly být považovány za příliš nahodilé a nepřímé“, než aby bylo použití norem odvozených z primárního práva Společenství oprávněné (10).

Je povinností jednotlivých veřejných zadavatelů, aby rozhodli, zda by zamýšlené zadání zakázky mohlo být pro hospodářské subjekty usazené v jiných členských státech případně zajímavé. Podle Komise musí být toto rozhodnutí založeno na vyhodnocení daných okolností dotčeného případu, jako je například předmět zakázky, její odhadovaná hodnota, zvláštnosti dotyčného odvětví (velikost a struktura trhu, obchodní zvyklosti atd.) a zeměpisná poloha místa provedení.

Dospěje-li veřejný zadavatel k závěru, že dotčená zakázka je pro vnitřní trh významná, musí ji zadat v souladu se základními normami odvozenými z právních předpisů Společenství.

Dozví-li se Komise o případném porušení základních norem pro zadávání veřejných zakázek, na které se nevztahují směrnice o zadávání veřejných zakázek, posoudí význam dotčené zakázky pro vnitřní trh s ohledem na specifické okolnosti každého případu. Řízení pro porušení práva podle článku 226 Smlouvy o ES bude zahájeno pouze v případech, kdy se to bude zdát přiměřené vzhledem k závažnosti porušení Smlouvy a z toho vyplývajícího dopadu na vnitřní trh.

2. ZÁKLADNÍ NORMY PRO ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK, KTERÉ MAJÍ VÝZNAM PRO VNITŘNÍ TRH

2.1 Zveřejnění

2.1.1 Povinnost zajistit přiměřené zveřejnění

Podle Evropského soudního dvora (11) zahrnují zásady rovného zacházení a nediskriminace povinnost transparentnosti, která spočívá v zajištění odpovídajícího stupně zveřejnění umožňujícího otevření trhu hospodářské soutěži ve prospěch každého potenciálního uchazeče.

Povinnost transparentnosti znamená, že podnik nacházející se na území jiného členského státu musí mít přístup k příslušným informacím týkajícím se zakázky ještě před tím, než bude udělena, tak aby tento podnik mohl dát najevo svůj zájem o získání této zakázky, pokud by si to přál (12).

Komise je toho názoru, že kontaktování určitého počtu případných uchazečů by tedy v tomto ohledu nebylo dostačují, a to ani pokud by se veřejný zadavatel obrátil rovněž na podniky z jiných členských států nebo se pokusil kontaktovat všechny případné dodavatele. Tímto selektivním přístupem totiž nelze vyloučit diskriminaci případných uchazečů z jiných členských států, zejména nových účastníků trhu. To samé platí pro všechny formy „pasivního“ zveřejnění, kdy veřejný zadavatel zakázku neoznámí aktivně, nýbrž pouze reaguje na žádosti o informace od žadatelů, kteří se o plánovaném zadání zakázky dozvěděli vlastními cestami. Přiměřeným zveřejněním není obdobně ani jednoduchý odkaz na získání informací ze zpráv ve sdělovacích prostředcích, parlamentních či politických debat nebo různých akcí, jako například kongresů.

Jediným způsobem, jak splnit požadavky stanovené Evropským soudním dvorem, je proto zveřejnění dostatečně dostupného oznámení před zadáním zakázky. Toto oznámení by mělo být zveřejněno veřejným zadavatelem s cílem zpřístupnit zadání zakázky konkurenci.

2.1.2 Formy zveřejnění

Za rozhodnutí o tom, jaké bude nejvhodnější médium pro zveřejnění zakázek, zodpovídají veřejní zadavatelé. Jejich volba by se měla řídit posouzením významu dané zakázky pro vnitřní trh, zejména s ohledem na předmět a hodnotu zakázky a na běžnou praxi v příslušném odvětví.

Čím zajímavější je zakázka pro případné uchazeče z jiných členských států, tím větší dosah by mělo médium mít. Zejména v případě zakázek na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES a v příloze XVII B směrnice 2004/17/ES, které přesahují prahové hodnoty pro použití těchto směrnic, se k dosažení přiměřené transparentnosti obecně vyžaduje zveřejnění v médiu s velkým dosahem.

Mezi vhodné a běžně používané publikační prostředky patří:

— Internet Díky široké dostupnosti a snadnému používání internetu jsou zveřejnění zakázek na internetových stránkách mnohem přístupnější, zejména pro podniky z jiných členských států a pro malé a střední podniky, které se zaměřují na menší zakázky. Internet nabízí velký výběr možností pro zveřejnění veřejných zakázek: Oznámení na internetové stránce veřejného zadavatele jsou pružná a hospodárná. Měla by být zveřejněna takovým způsobem, aby se případní uchazeči o informacích snadno dozvěděli. Veřejní zadavatelé mohou rovněž zvážit zveřejnění informací o blížících se zadáních zakázek, na které se nevztahují směrnice o zadávání veřejných zakázek, v rámci svých profilů kupujících na internetu (13). Portálové internetové stránky vytvořené speciálně za účelem zveřejňování zakázek jsou viditelnější a mohou nabídnout rozšířené možnosti vyhledávání. V této souvislosti je vytváření specifických platforem pro zakázky nízké hodnoty, obsahujících seznam oznámení zakázek a nabízejících možnost zasílat oznámení e-mailem, osvědčeným postupem, který plně využívá možností internetu s cílem zvýšit transparentnost a účinnost (14).

— Vnitrostátní úřední věstníky, vnitrostátní časopisy zaměřené na zveřejňování veřejných zakázek, celostátní nebo regionální noviny nebo odborné publikace

— Místní publikační prostředky Veřejní zadavatelé mohou nadále používat místní publikační prostředky, jako například místní noviny, obecní zpravodaje nebo informační tabule. Tyto prostředky jsou však určeny pro výhradně místní zveřejnění, která mohou být přiměřená ve zvláštních případech, jako například u velmi malých zakázek určených pouze pro místní trh.

— Úřední věstník Evropské unie/internetové stránky TED (Tenders Electronic Daily) Zveřejňování v Úředním věstníku není povinné, mohlo by však být zajímavou možností, zejména pro větší zakázky.

2.1.3 Obsah zveřejnění

Evropský soudní dvůr výslovně uvedl, že požadavek transparentnosti nemusí nutně zahrnovat povinnost formálně vyhlásit veřejnou zakázku (15). Zveřejnění tedy může být omezeno na krátký popis nejpodstatnějších prvků zakázky, která má být zadána, a postupu při jejím zadání, k němuž bude přiložena výzva ke kontaktování veřejného zadavatele. V případě potřeby může být doplněn o dodatečné informace, které jsou dostupné na internetu nebo které může veřejný zadavatel na žádost poskytnout.

Zveřejnění a veškerá dodatečná dokumentace by měla obsahovat všechny informace, které bude podnik z některého jiného členského státu náležitě potřebovat, aby se rozhodl, zda o získání zakázky projeví zájem.

Jak je níže uvedeno v bodu 2.2.2, může veřejný zadavatel může přijmout opatření k omezení počtu žadatelů, které vyzve k podání nabídky. V tomto případě by veřejný zadavatel měl poskytnout přiměřené informace o mechanismech zařazení žadatelů do užšího výběru.

2.1.4 Řízení bez předchozího zveřejnění oznámení

Směrnice o zadávání veřejných zakázek obsahují zvláštní odchylky, kterými jsou za určitých podmínek povolena řízení bez předchozího zveřejnění oznámení (16). Nejdůležitější odchylky se týkají situací krajní naléhavosti způsobené nepředvídatelnými událostmi a zakázek, které mohou být z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů spojených s ochranou výlučných práv provedeny pouze jedním určitým hospodářským subjektem.

Podle Komise lze příslušné odchylky uplatňovat na zadání zakázek, na které se směrnice nevztahují. Proto mohou veřejní zadavatelé zadat takové zakázky bez oznámení předchozího zveřejnění za předpokladu, že splní podmínky stanovené ve směrnicích pro jednu z odchylek (17).

2.2 Zadávání zakázky

2.2.1 Zásady

Evropský soudní dvůr v rozsudku v případu Telaustria stanovil, že povinnost transparentnosti spočívá v zajištění odpovídajícího stupně zveřejnění umožňujícího otevření trhu hospodářské soutěži ve prospěch každého potenciálního uchazeče, jakož i kontrolu nestrannosti postupů řízení o zadání zakázky. Zaručení spravedlivého a nestranného řízení je nezbytným důsledkem povinnosti zajistit transparentní zveřejnění.

Zakázka tedy musí být zadána v souladu s pravidly a zásadami Smlouvy o ES, aby spravedlivé podmínky hospodářské soutěže platily pro všechny hospodářské subjekty, které mají o zakázku zájem (18). Toho lze v praxi nejlépe dosáhnout pomocí následujících nástrojů:

— Nediskriminační popis předmětu zakázky Popis požadovaných vlastností produktu nebo služby by neměl odkazovat na určitou výrobu nebo zdroj nebo na určitý postup nebo na obchodní značky, patenty, typy nebo určitý původ či výrobu, není-li tento odkaz odůvodněn předmětem zakázky a doprovázen slovy „nebo rovnocenný“ (19). Vhodnější by v každém případě byly obecnější popisy výkonu nebo funkcí.

— Rovnocenný přístup pro hospodářské subjekty ze všech členských států Veřejní zadavatelé by neměli stanovovat podmínky, které přímo či nepřímo diskriminují případné uchazeče v jiných členských státech, například požadavek, že podniky, které mají o zakázku zájem, musí být usazeny ve stejném členském státě nebo regionu jako veřejný zadavatel (20).

— Vzájemné uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci Pokud musí žadatelé nebo uchazeči předložit osvědčení, diplomy nebo jiné písemné doklady, musí být podle zásady vzájemného uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci akceptovány rovněž dokumenty z jiných členských států nabízející rovnocennou záruku.

— Přiměřené lhůty Lhůty pro vyjádření zájmu a podání nabídek by měly být dostatečně dlouhé, aby podniky z jiných členských států mohly zakázku řádně posoudit a vypracovat nabídku.

— Transparentní a objektivní přístup Všichni účastníci musí předem znát platná pravidla a musí mít jistotu, že tato pravidla platí stejným způsobem pro všechny.

2.2.2 Omezení počtu žadatelů vyzvaných k podání nabídky

Veřejní zadavatelé mohou přijmout opatření k omezení počtu žadatelů na přiměřenou úroveň, pokud tak učiní transparentním a nediskriminačním způsobem. Za tímto účelem mohou například použít objektivní faktory, jako jsou zkušenosti žadatelů v dotyčném odvětví, velikost a infrastruktura jejich podniku, jejich technická a odborná způsobilost nebo jiné faktory. Mohou se dokonce rozhodnout pro losování, a to buď jako jediné kritérium výběru nebo v kombinaci s jinými kritérii. V každém případě musí být počet žadatelů zařazených do užšího výběru takový, aby byla zajištěna přiměřená hospodářská soutěž.

Veřejní zadavatelé rovněž mohou zvážit použití systémů kvalifikace, u nichž bude v rámci dostatečně zveřejněného, transparentního a otevřeného řízení vypracován seznam způsobilých subjektů. Později při zadávání jednotlivých zakázek v rámci systému může veřejný zadavatel ze seznamu způsobilých subjektů nediskriminačním způsobem vybrat subjekty, které vyzve k podání nabídky (například střídavým losováním subjektů uvedených na seznamu).

2.2.3 Rozhodnutí o zadání zakázky

Je důležité, aby konečné rozhodnutí o zadání zakázky bylo v souladu s procedurálními pravidly, stanovenými od začátku, a aby byly plně dodržovány zásady nediskriminace a rovného zacházení. Týká se to zejména řízení, v nichž se dají předpokládat jednání s uchazeči zařazenými do užšího výběru. Tato jednání by měla být organizována tak, aby měli všichni uchazeči přístup ke stejnému množství informací a aby bylo vyloučeno jakékoliv neoprávněné zvýhodnění jednotlivých uchazečů.

2.3 Soudní ochrana

2.3.1 Zásady

V rozsudku v případu Telaustria zdůraznil Evropský soudní dvůr důležitost možnosti přezkoumání nestrannosti řízení o veřejné zakázce. Bez přiměřeného přezkumného mechanismu nelze účinně zaručit, že budou dodrženy základní normy spravedlivého a transparentního řízení.

2.3.2 Směrnice týkající se přezkumných řízení

Směrnice týkající se přezkumných řízení (21) se vztahují pouze na zakázky spadající do oblasti působnosti směrnic o zadávání veřejných zakázek (22). Znamená to, že v těchto souvislostech se použijí pouze na zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES a v příloze XVII B směrnice 2004/17/ES, které přesahují prahové hodnoty pro použití těchto směrnic. Přezkumná řízení pro tyto zakázky musí být v souladu se směrnicemi týkajícími se přezkumných řízení a s příslušnou judikaturou. Tyto zásady se v nedávno přijatém návrhu nové směrnice o přezkumných řízeních nemění (23).

2.3.3 Základní normy odvozené z primárního práva Společenství

V případě zakázek nedosahujících prahových hodnot pro použití směrnic o zadávání veřejných zakázek je třeba brát v úvahu, že fyzické osoby mají podle judikatury Evropského soudního dvora (24) nárok na účinnou soudní ochranu práv, které jsou odvozené z vnitřního řádu Společenství. Nárok na tuto ochranu je jednou z obecných právních zásad vyplývajících z ústavních tradic společných členským státům. Neexistují-li žádné relevantní právní předpisy Společenství, musí potřebné předpisy a postupy k zaručení účinné soudní ochrany stanovit členské státy.

Ke splnění tohoto požadavku účinné soudní ochrany musí být alespoň rozhodnutí mající nepříznivý dopad pro osoby, které mají nebo měly zájem o získání zakázky, například rozhodnutí o vyřazení žadatele či uchazeče, předmětem přezkumu případných porušení základních norem odvozených z primárního práva Společenství. Aby byl umožněn účinný výkon práva na tento přezkum, musí veřejní zadavatelé svá rozhodnutí, která je možné přezkoumat, zdůvodnit, a to buď přímo v rozhodnutí nebo na žádost po oznámení rozhodnutí (25).

V souladu s judikaturou týkající se soudní ochrany nesmějí být dostupné opravné prostředky méně účinné než ty, které se používají v případě podobných nároků na základě vnitrostátních právních předpisů (zásada rovnocennosti) a nesmějí být takové povahy, aby soudní ochranu prakticky znemožňovaly nebo nepřiměřeně stěžovaly (zásada účinnosti) (26).

(1) Směrnice 2004/18/ES, Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114 a směrnice 2004/17/ES, Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1. („směrnice o zadávání veřejných zakázek“).

(2) Prahové hodnoty jsou stanoveny článkem 7 směrnice 2004/18/ES a článkem 16 směrnice 2004/17/ES.

(3) Třetí skupinou zakázek, na které se směrnice nevztahují nebo se na ně vztahují jen částečně, jsou koncese. V souvislosti s koncesemi na služby viz článek 17 směrnice 2004/18/ES a článek 18 směrnice 2004/17/ES a v souvislosti s koncesemi na stavební práce viz články 56 až 65 směrnice 2004/18/ES a článek 18 směrnice 2004/17/ES. Toto sdělení se jimi však nezabývá, neboť budou zahrnuty do následných opatření k Zelené knize o partnerstvích mezi veřejným a soukromým sektorem.

(4) Pojem „veřejný zadavatel“ používaný v tomto sdělení označuje veřejné zadavatele ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES a rovněž veřejné zadavatele ve smyslu článku 2 směrnice 2004/17/ES.

(5) Věc C-324/98 Teleaustria [2000] ECR I-10745, odstavec 62, věc C-231/03 Coname, rozsudek ze dne 21.7.2005, odstavce 16 až 19 a věc C-458/03 Parking Brixen, rozsudek ze dne 13.10.2005, odstavec 49.

(6) Věc Telaustria, odstavec 62 a věc Parking Brixen, odstavec 49 (zdůr. aut.).

(7) Viz věc C-59/00 Bent Mousten Vestergaard [2001] ECR I-9505, odstavec 20 a věc C-264/03 Komise v. Francie, rozsudek ze dne 20.10.2005, odstavce 32 a 33.

(8) Věc C-234/03 Contse, rozsudek ze dne 27.10.2005, odstavce 47 až 49. Směrnice o zadávání veřejných zakázek stanoví pouze omezený soubor pravidel pro tyto zakázky, viz článek 21 směrnice 2004/18/ES a článek 32 směrnice 2004/17/ES.

(9) Věc Bent Mousten Vestergaard, odstavec 20 (zdůr. aut.).

(10) Věc Coname, odstavec 20 (zdůr. aut.).

(11) Věc Telaustria, odstavec 62 a věc Parking Brixen, odstavec 49.

(12) Věc Coname, odstavec 21.

(13) Viz příloha VIII směrnice 2004/18/ES a příloha XX směrnice 2004/17/ES.

(14) Viz například nově vytvořený portál příležitostí pro zakázky nízké hodnoty ve Spojeném království www.supply2.gov.uk.

(15) Věc Coname, odstavec 21.

(16) Článek 31 směrnice 2004/18/ES a čl. 40 odst. 3) směrnice 2004/17/ES.

(17) Viz stanovisko generálního advokáta Jacobse ve věci C-525/03 Komise v. Itálie, odstavce 46 až 48.

(18) Viz věc C-470/99 Universale-Bau AG [2002] Sb. rozh. I-11617, odstavec 93.

(19) Viz věc Bent Mousten Vestergaard, odstavce 21 až 24 a interpretační sdělení Komise o usnadňování přístupu výrobků na trhy ostatních členských států, Úř. věst. C 265, 4.11.2003, s. 2. Zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES a v příloze XVII B směrnice 2004/17/ES musí vyhovovat pravidlům technické specifikace v článku 23 směrnice 2004/18/ES a článku 34 směrnice 2004/17/ES, pokud přesahují prahové hodnoty pro použití těchto směrnic. Technické specifikace pro takové zakázky musí být určeny před výběrem dodavatele a musí být oznámeny nebo dány k dispozici případným uchazečům způsoby, které zajišťují transparentnost a staví všechny případné uchazeče na stejnou úroveň, viz stanovisko generálního advokáta Jacobse ve věci C-174/03 Impresa Portuale di Cagliari, odstavce 76 až 78.

(20) Po úspěšném uchazeči však může být požadováno, aby v místě provedení vytvořil jistou podnikovou infrastrukturu, je-li to odůvodněno zvláštními okolnostmi zakázky.

(21) Směrnice 89/665/EHS, Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 33 a směrnice 92/13/EHS, Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 14.

(22) Viz článek 72 směrnice 2004/17 a článek 81 směrnice 2004/18.

(23) Návrh Komise na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 89/665/EHS a 92/13/EHS, pokud jde o zlepšení účinnosti přezkumného řízení v oblasti zadávání veřejných zakázek, KOM (2006) 195 v konečném znění.

(24) Viz věc C-50/00 Unión de Pequeńos Agricultores [2002] Sb. rozh. I-6677, odstavec 39 a věc 222/86 Heylens [1987] Sb. rozh. 4097, odstavec 14.

(25) Viz věc Heylens, odstavec 15.

(26) V souvislosti s touto zásadou viz věc C-46/93 a věc C-48/93 Brasserie du Pęcheur [1996] Sb. rozh. I-1029, odstavec 83 a věc C-327/00 Santex [2003] Sb. rozh. I-1877, odstavec 55.