ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Výhody zvolených variant politiky budou spočívat ve výrazném snížení případů rakoviny a úmrtí souvisejících s prací.

Konzervativní odhad dospěl k závěru, že v důsledku této iniciativy by bylo možno zachránit přibližně 100 000 životů. U zaměstnanců a jejich rodin se omezí snížení kvality života v důsledku rakoviny související s prací.

Dojde rovněž k přímým i nepřímým úsporám nákladů na individuální zdravotní péči v souvislosti s rakovinou. Z hlediska systémů sociálního zabezpečení bude přínosem snížení nákladů na léčbu rakoviny spolu se snížením výdajů na související nečinnost / předčasný odchod do důchodu a náhrad za nemoci z povolání.

Pro zaměstnavatele bude pravděpodobným přínosem snížení ztrát produktivity vyplývajících z úbytku zaměstnanců v důsledku zdravotních problémů souvisejících s prací a nákladů na jejich nahrazení. Studie provedená pro útvary Komise ukazuje hlavní přínosy očekávané v důsledku zavedení limitních hodnot expozice při práci na 0,1 mg/m3 pro respirabilní krystalický oxid křemičitý a 0,025 mg/m3 pro sloučeniny šestivazného chromu. V případě respirabilního krystalického oxidu křemičitého se očekává, že v průběhu období 2010 až 2069 se podaří předejít přibližně 99 000 případům rakoviny, což odpovídá peněžní hodnotě 34 až 89 miliard EUR. U šestivazného chromu by upřednostňovaná varianta vedla k tomu, že by se ve stejném období podařilo předejít 1 800 případům rakoviny (591 miliónů až 1,7 miliardy EUR). Hlavní peněžní přínosy vyplývající ze zavedení limitních hodnot expozice při práci u varianty zvolené pro ostatní činitele činí 12 až 54 miliónů EUR u prachu tvrdých dřev, 1 až 4 milióny EUR u vinylchloridu, 1,3 až 10,1 miliónu EUR u o-toluidinu, 0,01 až 0,05 miliónu EUR u hydrazinu a 1,1 až 3,4 miliónu EUR u vysokotavných keramických vláken.
Opatření by stanovila konsolidovaný právní rámec EU pro odvětví mořského rybolovu, který je sladěn s mezinárodními normami a zahrnuje prvky, jež dosud nejsou na úrovni EU upraveny, jako lékařské osvědčení pro rybáře nebo právo na lékařskou péči na palubě plavidla. Vychází ze stávajících mezinárodních norem a norem EU při uplatňování smluv EU. Rámcem EU by byly pro odvětví mořského rybolovu ve všech členských státech EU vytvořeny rovné podmínky. Dohoda pomůže urychlit ratifikaci mezinárodních smluv a rovněž posílí vedoucí postavení EU ve vztahu k zemím mimo EU a k mezinárodním organizacím s cílem zlepšit soulad s mezinárodními opatřeními, kromě jiného v otázkách dodržování lidských práv a ochrany a řízení mořských živých zdrojů.

Europêche: sdružuje zaměstnance v odvětví, jak v drobném, tak i v průmyslovém rybolovu v 11 členských státech (BE, DE, DK, ES, FR, EL, IT, NL, PL, SE a UK) a ve dvou dalších členských státech se statusem pozorovatele (LV a LT).

Evropská federace pracovníků v dopravě (ETF): zastupuje pracovníky v odvětví mořského rybolovu a má členy v 11 členských státech (BE, BG, DE, DK, ES, FR, IT, NL, PL, PT a UK).
Na základě dostupných údajů, např. o prodeji elektronického zboží na dálku, který je jednou z nejoblíbenějších kategorií internetového prodeje, lze odhadovat, že pokud by se zrušila omezení v podobě zeměpisného blokování praktikovaného společnostmi při přeshraničních prodejích, narostla by celková velikost trhu (celkové prodeje) v čistém vyjádření o zhruba 1,1 %. Většina tohoto obchodování by měla za následek úbytek domácích nákupů, zvláště domácích nákupů off-line. Čistý dopad na zvýšení obchodu se tak odhaduje pouze na 0,4 %. Důsledkem by bylo také snížení cen, které se průměrně v celé EU odhaduje na –0,5 % off-line a –0,6 % on-line. Neočekává se, že by v některém členském státě ceny vzrostly. Pokud by se podobné účinky projevily u veškerého hmotného zboží, celkový nárůst přebytku spotřebitele ve všech 28 členských státech EU by mohl v průměru dosáhnout 0,8 %, v jednotlivých členských státech by se však hodnoty lišily. Je nicméně třeba si uvědomit, že tento referenční scénář bude ovlivněn účinností souvisejících iniciativ v oblasti právních předpisů.
Posílený a účinnější rámec spolupráce při vymáhání práva, který zlepší dodržování právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele v celé EU, omezí poškozování spotřebitele, zvýší právní jistotu, a to zejména pro obchodníky a spotřebitele, kteří jsou aktivní přeshraničně. Orgány by měly jednat rychleji a šetřit náklady, zejména v zájmu společného zastavení hojně rozšířeného porušování právních předpisů při online obchodování, a to díky dalším uděleným pravomocím při spolupráci (např. předběžná opatření formou blokace internetových stránek, které porušují právní předpisy) a jednotnému koordinovanému postupu, ve kterém by Komise mohla hrát silnější pomocnou úlohu.
Posouzení dopadů bylo provedeno souběžně s hodnocením ex post směrnice o audiovizuálních mediálních službách (dále jen „směrnice“) v rámci Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT).

Čeho by mělo být dosaženo?

Má se za to, že nadcházející přezkum směrnice je v souladu se zásadou subsidiarity i se zásadou proporcionality, neboť zachovává přístup založený na harmonizaci a mechanismy spolupráce, které členským státům umožňují zohlednit vnitrostátní specifika.

c) Zásada země původu

C. Dopady upřednostňované možnosti

—zajištění toho, že mediální služby přispějí ke kulturní rozmanitosti, a to způsobem přizpůsobeným různým obchodním modelům,
C. Dopady upřednostňované možnosti

Díky lepší znalosti trhu o něm národní regulační orgány získají lepší přehled a budou moci sledovat jeho vývoj. Internetové stránky s cenami a posuzování cenové přijatelnosti prováděné národními regulačními orgány upozorní na (příliš) vysoké ceny a vytvoří tlak na nabídku rozumnějších cen. Z toho budou mít prospěch především malí elektroničtí prodejci a spotřebitelé. Provozovatelé dodacích služeb by měli prospěch ze zvýšené poptávky po službách přeshraničního dodávání balíků. Otevření přístupu k vícestranným dohodám pomůže provozovatelům dodacích služeb vstoupit na trh a snížit náklady národních provozovatelů poštovních služeb.
Řízení by se mělo zjednodušit díky zkrácení prodlev a snížení nákladů. Řízení o navrácení dítěte by se zlepšilo vyjasněním současného mechanismu navracení a zavedením nových opatření s cílem zkrátit prodlevy, například koncentrace příslušnosti a omezení opravných prostředků. V případě rozhodnutí o umístění by měl být vytvořen samostatný postup vydání souhlasu, který by se použil vždy při umisťování dítěte do jiné země a jehož součástí by byla lhůta, v které má dožádaný členský stát na žádost odpovědět. Vedle toho by byla zrušena doložka vykonatelnosti, ovšem odpůrce by ve fázi výkonu rozhodnutí mohl nadále využít vhodných záruk (důvody pro neuznání a napadnutelnost výkonu jako takového nebo konkrétních vykonávacích opatření), čímž by se zkrátila nejen tato fáze, ale i celková délka řízení. Pokud jde o spolupráci, je vhodné výslovně objasnit: 1) kdo může žádat, 2) o jakou pomoc či informace, 3) od koho a 4) za jakých podmínek. Je vhodné jasně stanovit, že v případě potřeby by ústřední orgány mohl požádat o pomoc i soud a orgán sociálně-právní ochrany dětí.
Podle možnosti č. 3 (snížit stropy pro velkoobchodní ceny za roaming na celém území EU) stanovení stropů pro velkoobchodní ceny za roaming na celém území EU ve výši 4 eurocentů/min, 1 eurocentu/SMS a 0,85 eurocentu/MB umožní udržitelné poskytování roamingu za domácích podmínek v EU, a to i operátorům s nižší vyjednávací silou, a současně zajistí, aby operátoři navštívené sítě mohli pokrýt své předpokládané náklady na poskytování velkoobchodních roamingových služeb, přičemž zachová pobídky k investicím do navštívených trhů. Výše stropu v rámci možnosti č. 3 rovněž ponechává prostor pro hospodářskou soutěž probíhající pod úrovní tohoto stropu a umožňuje zejména získávat ekonomické výhody z rozsahu a s tím spojenou schopnost vyjednat nižší sazby. Z analýzy rovněž vyplývá, že možnost, aby se operátoři navštívené a navštěvující sítě společně dohodli, že místo regulace stropů přikročí k uzavření neregulované smlouvy, například o stanovování cen na základě kapacity, nebo zvolí nějakou jinou smluvní formu, by měla pozitivní vliv na velkoobchodní trh s roamingem, a proto je navržena jako doplňkové opatření. Tím, že umožní zavedení roamingu za domácích podmínek od června 2017, bude mít možnost č. 3 výrazný pozitivní dopad ve formě přizpůsobení cen za roaming vnitrostátním cenám pro spotřebitele na cestách v rámci EU, jak bylo rozhodnuto společnými normotvůrci v roce 2015.
To má za následek odlišné a souběžně platné soubory pravidel a postupů přijímání pracovníků s vysoce odbornými dovednostmi do EU, v důsledku čehož je přistěhovalecký systém EU složitý a neefektivní a nedokáže účinně a rychle reagovat na rostoucí požadavky po pracovnících s vysoce odbornými dovednostmi ani vyvážit nedostatek pracovních sil a odborných dovedností. Kromě toho Evropská unie nedokáže přijímat další talentované státní příslušníky třetích zemí s vysoce odbornými dovednostmi . Atraktivitu EU pro pracovníky s vysoce odbornými dovednostmi nicméně ovlivňuje řada činitelů přesahujících oblast migrační politiky, jako např. životní úroveň, příležitosti profesního růstu, systémy sociálního zabezpečení a daňové systémy, jazyky, výše mezd atd.

Většina hospodářských subjektů považuje stávající stav za neuspokojivý a jiná než legislativní opatření za nedostatečná. Hospodářské subjekty by obecně považovaly za přínosnou větší flexibilitu v podmínkách přijímání a rychlejší postupy, větší harmonizaci a rozsáhlejší mobilitu v rámci EU. Na druhou stranu většina vládních subjektů (vlády a zejména správní orgány členských států) nepovažuje revizi modrých karet za žádoucí a raději by zachovala paralelní vnitrostátní systémy. Názory se rozcházejí, pokud jde o rozsah změn, zejména v oblasti rozšíření působnosti na středně kvalifikované pracovníky i jiné kategorie migrantů. I subjekty, které dávají přednost celounijním pravidlům pro podnikání nebo poskytovatele služeb, považují obecně za vhodnější samostatný specializovaný nástroj. Názory zúčastněných stran se liší, pokud jde o rozšíření působnosti na kategorie migrantů, kteří požádali o mezinárodní ochranu nebo ji získali.
Nařízení o EuVECA a EuSEF zavedla označení „evropský fond rizikového kapitálu“, respektive „evropský sociální fond“, která mohou používat fondy EuVECA a EuSEF, jež podporují mladé a inovativní společnosti nebo podniky, jejichž cílem je dosažení pozitivních sociálních dopadů. Příslušná nařízení umožňují nabízet tyto fondy napříč hranicemi bez dalších překážek, které by jim bránily v dosažení jejich investičních potřeb. Revize nařízení o EuVECA a EuSEF je úzce spojena s cíli unie kapitálových trhů, a je zaměřena na usnadnění financování pro malé a střední podniky (MSP), diverzifikaci zdrojů financování a posílení přeshraničních toků kapitálu. Rovněž souvisí s prvním a druhým pilířem investičního plánu, které se soustředí na zajištění dalších finančních prostředků EU pro MSP, a s kapitálovými finančními nástroji v rámci Programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) a také v rámci programu Horizont 2020. Zmíněná nařízení jsou konzistentní s dalšími opatřeními unie kapitálových trhů, jako je plán Komise společně s Evropským investičním fondem, na dotování celoevropského fondu fondů rizikového kapitálu, který bude investovat do kombinace fondů rizikového kapitálu v rané fázi, pozdější fázi rozvoje i ve fázi expanze.

Navrhovaná opatření by měla zvýšit investice do podniků rizikového kapitálu a sociálních podniků prostřednictvím fondů EuVECA a EuSEF díky i) odstranění omezení pro větší správce fondů EuVECA a EuSEF a překrývajících se požadavků na registraci, ii) snížení nákladů pro fondy EuVECA a EuSEF, iii) rozšíření rozsahu způsobilých aktiv, do nichž mohou fondy EuVECA investovat.
Rostoucí poptávka po informacích pro tvorbu politik a pro další účely ve stále větší míře konfrontuje Eurostat a národní statistické úřady s dalšími požadavky ohledně vysoké kvality statistických údajů, včetně včasnosti. Zároveň se díky novým technologickým inovacím mění možnosti, které jsou pro sběr údajů k dispozici, a rovněž se vyvíjí budoucí potřeby uživatelů údajů. Současný systém sociálních statistik je fragmentovaný do samostatných nařízení pro určité oblasti, které striktně stanoví obsahy (témata, na která se mají vztahovat) a technické požadavky na sběr údajů (např. rozsah výběrového souboru, kritéria kvality, požadavky na předávání atd.). Výsledný fragmentovaný a nepružný právní systém na úrovni EU se odráží ve vnitrostátních procesech sběru údajů – většinou prostřednictvím nezávislých zjišťování – a je jednou z příčin těchto klíčových problémů v oblasti evropských sociálních statistik: i) neschopnost reagovat na potřeby uživatelů; ii) problémy s kvalitou zejména ohledně soudržnosti a srovnatelnosti napříč sběry údajů; iii) nedostatečná podpora využívání inovativních metod sběru údajů a dostupných zdrojů údajů. Kromě toho vede kombinace těchto problémů ke stále větší neúčinnosti: iv) zbytečně vysoké náklady a zatížení respondentů spojené se sběrem údajů. V konečném důsledku vedou tyto problémy k tomu, že statistiky sbírané Eurostatem postupně ztrácejí pro tvůrce politik a ostatní uživatele údajů na relevanci.

Čeho by měla tato iniciativa dosáhnout?
V závislosti na zmírňujících opatřeních začleněných do modelování se předpokládá, že u upřednostňované možnosti dosáhnou mezní náklady (počítáno v ekvivalentech tCO2) na zmírňování změny klimatu v té oblasti zemědělství, která nezahrnuje emise CO2 (roční náklady v roce 2030), 7,3 až 31,4 EUR, což ve srovnání s výchozím scénářem představuje nejméně 60% snížení nákladů. Vzhledem k tomu, že u upřednostňované možnosti je potřeba snížit v zemědělství emise jiné než CO2 omezená, byl by nárůst cen zemědělských komodit velmi omezený, a změny v produkci a spotřebě by tak byly velmi malé a obecně nižší než 1 % (u mléčných výrobků a masa dokonce jen 0,1 %). Čistý dopad na obchod by byl nižší než 1 %, s výjimkou masa (u nějž nicméně dojde k poklesu pouze o 5 % v porovnání s více než 25 % v případě výchozího scénáře). Ze studií vyplývá, že doprovodná opatření stanovená například v programech rozvoje venkova v rámci SZP by mohla negativní dopady dále snížit.
EU se v Pařížské dohodě zavázala k dosažení cíle spočívajícího v nejméně 40% snížení domácích emisí skleníkových plynů do roku 2030 ve srovnání s rokem 1990. Pro odvětví, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi (ETS), Komise navrhla cílovou hodnotu −30 % do roku 2030 ve srovnání s rokem 2005. Nelze očekávat, že těchto cílů bude dosaženo pouze prostřednictvím současných politik. Evropská rada ve svých závěrech z října 2014 pověřila Komisi, aby cíl EU promítla do cílů na vnitrostátní úrovni.
Upřednostňované možnosti přispějí k připojení prostřednictvím sítí s velmi vysokou kapacitou, rychlejšímu vstupu zdrojů spektra na trh a včasnému zavedení sítí 5G spolu se zaváděním aplikací „internetu věcí“ a inovativních služeb. Tím se zvýší globální konkurenceschopnost EU, jelikož přínosy připojení a sítí 5G se budou přelévat do dalších odvětví, jako je automobilový průmysl, zemědělství, zdravotnictví a doprava. Posílí se vnitřní trh tím, že se vytvoří standardní prostor EU pro přístupové produkty, díky němuž bude moci v EU soutěžit každý operátor bez překážek vstupu na trh. Bude zajištěno připojení pro občany a podniky v EU za přijatelné ceny, a to díky udržitelné hospodářské soutěži a poskytování univerzální služby v případě potřeby. Koncoví uživatelé získají lepší ochranu, která bude řešit nové a vznikající otázky v oblasti jejich práv na základě vývoje trhu. Zjednoduší se regulační zásahy a upraví se struktura správy tak, aby byla zajištěna větší soudržnost při přidělování spektra a harmonizovaný minimální soubor pravomocí pro nezávislé vnitrostátní regulační orgány v souladu s úkoly sdružení BEREC. Byly posouzeny přínosy a náklady upřednostňovaných možností, avšak pro některé oblasti (univerzální službu, číslování, povinnosti ve veřejném zájmu a částečně i služby a správu) nebylo možné dopady vyčíslit. Z modelování toto posouzení dopadů vyplývá, s určitými výhradami, že pokud se všechny preferované možnosti společně uvedou do praxe, zvýší se investice a spotřeba a do roku 2025 dojde ke kumulativnímu účinku na hospodářský růst ve výši 1,45 % a na zaměstnanost ve výši 0,18 % za předpokladu, že reformy budou provedeny do roku 2020. V období 2020–2025 se očekává rovněž nárůst produktivity práce o 0,8 %.
Co se týče vydavatelů tisku, upřednostňovaná možnost by zvýšila jejich právní jistotu, posílila jejich vyjednávací pozici a měla pozitivní dopad na jejich schopnost licencovat obsah a vymáhat práva ke svým tiskovým publikacím. Upřednostňovaná možnost by rovněž zvýšila právní jistotu pro všechny vydavatele, pokud jde o možnost získat podíl na odměně za užití děl, na něž se vztahuje určitá výjimka.

Nová výjimka pro digitální užití chráněného obsahu pro ilustrační účely při vyučování by přinesla úplnou právní jistotu vzdělávacím institucím a učitelům, což podle předpokladů zvýší míru využívání a kvalitu digitálních technologií a inovativních metod v procesu vzdělávání, obohatí výukové prostředí a zajistí lepší výsledky studentům. Možnost, aby členské státy tuto výjimku podmínily dostupností licencí vztahujících se na stejná užití, by zajistila potřebnou flexibilitu, aniž by zmenšila právní jistotu pro uživatele nebo bránila přeshraničním užitím.

U komerčně nedostupných děl by upřednostňovaná možnost vedla ke snížení transakčních nákladů a umožnila by udělování zvláštních licencí nutných k digitalizaci a šíření komerčně nedostupných děl institucemi kulturního dědictví, a to všech druhů děl a ve všech členských státech, včetně děl přeshraničních.

Pokud jde o udělování licencí na práva k VoD, upřednostňovaná možnost by pomohla odstranit smluvní překážky, a mohla by proto zlepšit dostupnost evropských audiovizuálních děl na platformách VoD.
Tato iniciativa přizpůsobí limitní hodnoty olova stanovené ve směrnici o bezpečnosti hraček nejnovějším vědeckým poznatkům. Tím tedy zůstane zachován/a vysoká úroveň ochrany dětí v souvislosti s možnou přítomností olova v hračkách: jedná se o všechny děti v EU ve věku do 14 let (73 milionů dětí), ale především o děti mladší 3 let (16 milionů dětí), které jsou nejzranitelnější a které si především vkládají hračky do úst a požívají materiál hračky, jednotný trh pro hračky, jelikož uvedená směrnice platí v celé EU.
Posouzení dopadů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 99/2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 prodloužením tohoto programu na období let 2018 až 2020

Stranami, které by byly návrhem nejvíce přímo dotčeny, jsou uživatelé statistiky (např. tvůrci politik, média a výzkumní pracovníci), tvůrci statistiky (národní statistické úřady (NSÚ) a jiné vnitrostátní orgány) a respondenti (domácnosti a podniky).

Vnitrostátní statistické systémy vyvinuly za podpory evropského statistického programu (ESP) na roky 2013–2017 značné úsilí zaměřené na modernizaci metod tvorby statistik, avšak stávající statistická infrastruktura není ještě dostatečné pružná, aby mohla dodávat nové statistiky, když je jich zapotřebí, a aby zároveň umožňovala omezit související náklady a administrativní zatížení. Pokud se nezvýší stávající úroveň investic, ESS nebude s to uspokojit rostoucí poptávku po statistice ani potřebu jejího rychlejšího zpřístupňování.

Čeho by měla tato iniciativa dosáhnout?

Navrhování, provádění a sledování politik EU vyžaduje nestranné, spolehlivé a relevantní statistické údaje, které může poskytnout pouze evropský statistický program. Pouze koordinovaný přístup k vývoji, tvorbě a šíření evropské statistiky, který stanoví evropský statistický program, může zaručit nezbytnou soudržnost a srovnatelnost statistik relevantních pro oblasti činnosti EU. Navržené opatření na úrovni EU by rovněž přispělo k účinnému využití zdrojů (v důsledku úspor z rozsahu) a podpořilo by vnitrostátní orgány při rozvíjení jejich kapacit například z hlediska harmonizace a metodiky.

2c: Pozměněný program zahrnující nové statistické výstupy v souladu s deseti politickými prioritami, doplněný investicemi do statistické infrastruktury a nových zdrojů statistiky (se zvýšeným rozpočtem)

2b: Pozměněný program zahrnující zlepšené statistické výstupy v souladu s deseti politickými prioritami, což by bylo vyváženo podstatnou změnou priorit (se stejným ročním rozpočtem)

Podle nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice má doba trvání evropského statistického programu odpovídat době trvání víceletého finančního rámce (v současnosti období 2014–2020). Evropský statistický program má skončit v roce 2017, a proto je nezbytné jeho prodloužení. Posouzení dopadů nezkoumá, zda evropský statistický program prodloužit, ale jak to co nejlépe provést. Byly zvažovány tyto možnosti:

C. Dopady upřednostňované možnosti

Varianta 2c by měla největší dopad v tom smyslu, že bude možné produkovat údaje rychleji, což je podstatné pro uspokojení základních potřeb uživatelů. Zahrnuje nová opatření k odstranění zbývajících mezer v údajích a ke zlepšení včasnosti v klíčových oblastech, jako je energetická statistika. Uživatelé by navíc mohli mít prospěch z lepšího využívání dat velkého objemu.
Uskutečnění upřednostňované možnosti by vedlo k účinnému odstranění dvojího zdanění v EU, zvýšilo by tak spravedlivost daňových systémů a vytvořilo by rovné podmínky. Napomohlo by tím zajištění toho, aby podniky nesly spravedlivý díl daňového zatížení, a zvýšilo by celkovou spravedlivost daňových systémů. V rámci EU by navíc byly účinným způsobem odstraněny přeshraniční daňové bariéry. Bylo by možné omezit některá významná hospodářská pokřivení, neboť by se vytvořilo prostředí příznivé pro růst a investice. Pro tyto očekávané výsledky nejsou na úrovni daňových poplatníků nebo členských států k dispozici žádné podrobné kvantitativní údaje ani prognózy. Odhaduje se nicméně, že na konci roku 2014 bylo v rámci stávajících mechanismů řešení sporů týkajících se dvojího zdanění řešeno 910 případů, v nichž se jednalo o 10,5 miliardy EUR, což odpovídá 3 % celkového objemu daní z příjmu právnických osob vybraného v EU za rok 2014 (351 miliard EUR).